runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Egil Møller (DF), 2000-10-25:
Det, der kunne få mig til måske at overveje at stemme for lovforslaget, er, at jeg er gift og at jeg har en kone, der elsker at se på forretninger når som helst og hvor som helst.
Så det var måske lidt den tankebane, jeg havde.
Det er nemlig om turisterhvervet, som gør et kæmpe arbejde.
De gør alt for at markedsføre landet som et godt turistland.
Og til et godt turistland hører jo altså også, at man har mulighed for at købe nogle af de ting, der bliver frembragt eller sælges i det pågældende land.
Når nu lovforslaget lægger op til, at der er fire søndage, hvor turisterne kan gøre indkøb, så kan det jo nok forvirre turisterhvervet - går jeg ud fra - med hensyn til, om man kan føre en samlet politik over for det, for man ved jo ikke, hvilke søndage de enkelte forretninger vælger.
Så jeg vil godt høre, om ministeren har et godt bud på, hvordan turisterhvervet nu kan markedsføre landet som et godt turistland med gode indkøbsmuligheder.
Og endelig en syrlig bemærkning: Det er sådan, at lovforslaget jo har været til høring hos utrolig mange organisationer, og vi parlamentarikere har fået høringssvarene i dag.
Jeg har ikke nået at læse dem.
Er dét en professionel betjening af parlamentarikerne her i huset?
Peder Sass (S), 2000-10-25:
Der mangler praktikpladser.
I løbet af årets første 8 måneder er der kun indgået næsten det samme antal uddannelsesaftaler, som der var indgået sidste år.
Det er for få, og det er på høje tid, at arbejdsgiverne tager sig sammen og lever op til deres ansvar på dette område.
Det er ikke acceptabelt, at arbejdsgiverne gang på gang klager over mangel på arbejdskraft og samtidig selv nægter at påtage sig at uddanne unge inden for deres fag.
Vi risikerer på denne måde, at unge, der starter på en erhvervsskole, ikke får en praktikplads og derfor falder fra, måske påbegynder en anden uddannelse eller helt dropper ud af uddannelsessystemet.
I modsat fald må vi politisk drage de nødvendige konsekvenser.
Arbejdstagerorganisationer og arbejdsgivere har jo længe været enige med regeringen i ønsket om at fastholde det såkaldte vekseluddannelsesprincip inden for erhvervsuddannelserne. Og så lige for at referere til, hvad det var for en
aftale der blev indgået i januar mellem arbejdsmarkedets parter, så handler den for det første om, at der inden år 2004 indgås minimum 36.000 uddannelsesaftaler årlig, og for det andet om, at frafaldet inden for de ordinære uddannelser halveres.
Det er lovforslagets mål at tilskynde erhvervsskolerne til at hjælpe eleverne med en uddannelsesaftale frem for at anvende det, der i dag kaldes virksomhedsforlagt undervisning.
Godt nok foregår det på en virksomhed, men eleverne må ikke deltage i selve virksomhedens produktion, idet opholdet alene betragtes som skoleundervisning.
Det er erhvervsskolernes ansvar at hjælpe eleverne med en uddannelsesaftale frem for at anvende denne virksomhedsforlagte undervisning. Lovforslaget indebærer, som det fremgår, en tidsbegrænsning på maksimalt 3 måneder for at udbetale det, der hedder taxametertilskud for den enkelte elev, som deltager i virksomhedsforlagt undervisning.
Selv om dette kun er en lille brik i et større spil, håber jeg, at forslaget vil motivere erhvervsskolerne, men samtidig også inspirere virksomhederne til at indgå flere uddannelsesaftaler.
Socialdemokratiet skal fuldt ud støtte forslaget, og jeg skal på vegne af Det Radikales Venstres ordfører, hr. Henrik Svane, meddele, at de også tilslutter sig lovforslaget.
Arne Melchior (CD), 2000-10-25:
Jeg beklager, at jeg ikke har været til stede under debatten, da jeg skulle være i Det Udenrigspolitiske Nævn, og at jeg så alligevel tillader mig at tage ordet, men det er, fordi bolden om turisme nu blev spillet op. Jeg vil gerne sige til ministeren, at det da er sådan fortsat, går jeg ud fra - og det vil jeg gerne høre ministerens svar på, hvis hun har det præsent - at kommuner i sommerhusområder fortsat vil kunne tillade, som det har været, så længe jeg kan huske tilbage, at butikker i sådanne områder kan holde åbent om søndagen.
Det er altså til gavn for de turister, danske og udenlandske, som opholder sig i sådanne områder, enten fordi de ejer eller har lejet et sommerhus.
Burde der ikke for kommunerne være en tilsvarende adgang
til af turisthensyn i den høje turistsæson, den stærke turistsæson, at kunne gøre det samme - altså i byer, selv i storbyer - som det er muligt at gøre i turistområder i de mere landlige dele af landet?
Pia Gjellerup (S), 2000-10-25:
Først til hr. Egil Møllers såkaldte syrlige bemærkning om høringssvarene: Vi har været i den situation, at der er fremsat et lovforslag, som blev fremsat lige ved indledningen af samlingen.
Vi har en deadline, nemlig ved udgangen af året, som jeg tror, at Folketinget i øvrigt vil lægge vægt på, og vi har fremsat det, hvor det bl.a. indeholder en ikrafttrædelse, fordi der ellers ville være en hamstringseffekt.
Det betyder, at det ikke var et lovforslag, vi kunne sende i høring forud.
Så har vi haft en periode
indtil i dag, hvor det har været til høring, og høringsfristen udløb i slutningen af sidste uge.
Så har vi som en service, som vi meget gerne fortsat vil leve op til, fra Erhvervsministeriets side lavet et høringsnotat.
Det er først kommet i dag.
Det er til gengæld meget systematisk.
Der er et skema med.
Det er meget tilgængeligt.
Jeg håber også, det vil blive et godt materiale
i det videre arbejde.
er det, fordi jeg dels har noteret, at de fleste høringssvar er tilgået Erhvervsudvalgets medlemmer som kopi for dem, der er blevet hørt, dels så ved jeg, at uhyre mange ved uhyre præcist, hvad der ville stå i de høringssvar.
Jeg kunne næsten have skrevet dem.
Jeg tror også, at mange andre ordførere kunne have gjort det.
Så til turisterne.
Hvad sker der i forhold til
turisterne
, spørger hr. Egil Møller, og hr. Arne Melchior var også inde på det.
Lad mig sige først til hr. Arne Melchior:
De grønne områder er en regel, som fortsat ligger.
Der er ikke lagt op til en ændring på anden måde, end at vi lægger op til, at man ikke kan misbruge den ved at lægge meget, meget, meget store forretninger i de grønne områder.
Men ellers en uændret regel.
Skal man så også gøre det i forhold til byerne?
Ja, det er der, hvor regeringen faktisk har lagt op til ét af de fleksible elementer, nemlig at man ville kunne - hvis man mener, at turisterne er en væsentlig del af ens forretningsunderlag - vælge at placere fire søndage plus yderligere fire søndage i det, der er turistsæsonen.
Og det dækker en ret stor del af turistsæsonen.
Så jeg mener faktisk, at lovforslaget ganske godt har taget højde for det. Men det vil jo betyde, at det sagtens kunne være forskelligt.
Ja, men hr. Egil Møller har vist i dag, at selv om man er velbevandret i dette og hint, så har man alligevel ikke tjek på, hvem der har åbent hvornår dér, hvor der ikke er nogen lukkelov.
Og man har heller ikke tjek på, hvem der har en lukkelov, og hvad det indebærer.
Turisterne tager til Rom under alle omstændigheder, selv om der er lukket undtagen i kirkerne.
Så endelig til hr. Svend Erik Hovmand: Jeg synes, det ville være hjælpsomt, om vi fik at vide, hvad det er, hr. Svend Erik Hovmand gerne vil have ændret. Hvad er det for nogle såkaldte forbedringer, man gerne vil have?
Det er jo det, vi skal tage højde for for at se, om der er noget at vælge imellem, eller om der er én side, der har fortalt, hvad den ville. Og i Venstre er der tavst.
Egil Møller (DF), 2000-10-25:
Ministeren vælger at henvise til, hvordan italienerne tackler turistproblemet eller - for det er vel ikke et problem - hvordan de får turister til landet, og de har jo også meget at lokke med.
De har godt vejr næsten året rundt.
Men ministeren ved jo også udmærket, at turistsæsonen godt nok er koncentreret i sommermånederne, men efterhånden er den jo blevet strakt ud over alle de 12 måneder, der er i året.
Så det bliver jo altså noget svært, det kan jeg da i hvert fald regne ud, for turisterhvervet at markedsføre Danmark som et land, hvor man kan gøre fornuftige indkøb.
Ministeren havde jo heller ikke herfra et svar til turisterhvervet på, hvordan man løser det.
Søren Kolstrup (EL), 2000-10-25:
Jeg har det akkurat som hr. Jeppe Kofod: Det er rart, at der er sket et gennembrud på dette område.
Men når vi nu er ved at være godt i gang med dette her, lyder mine to spørgsmål til hr. Jeppe Kofod, om han vil være med til at diskutere, hvordan vi yderligere kan forstærke dette her lovforslag.
Det ene vedrører elever og studerendes mulighed for at få stemmeret i sikkerhedsudvalget.
Er det ikke en væsentlig ting?
Risikerer man ikke ligesom en opdeling i A- og B-hold, hvis vi ikke går ind i den drøftelse? Det andet er spørgsmålet om uddannelse af sikkerhedsrepræsentanter.
Er det ikke væsentligt at se nøjere på det?
Susanne Clemensen (CD), 2000-10-25:
Jeg noterede mig også, at hr. Jeppe Kofod lagde megen vægt på elevernes aktive inddragelse i arbejdet for at sikre et sikkert og sundt undervisningsmiljø.
Det kan vi da kun være enige i, og derfor vil jeg også spørge i forlængelse af det spørgsmål, som hr. Søren Kolstrup rejste: Hvad skal eleverne og de studerende gøre, hvis de mener, at deres undervisningsmiljø ikke er sikkert og sundt og altså ikke lever op til de intentioner, der ligger i lovforslaget?
Hvilke klagemuligheder har de?
Jeppe Kofod (S), 2000-10-25:
Jeg er helt enig med hr. Søren Kolstrup, der fremfører, at det er et gennembrud i arbejdet for et bedre undervisningsmiljø overalt på de danske uddannelsesinstitutioner.
Jeg vil også gerne understrege, at jeg synes, der i lovforslaget er lagt op til meget aktiv inddragelse af elever og studerende, og jeg synes, det er vigtigt, at det kommer med i sikkerhedsarbejdet, at der bliver udpeget undervisningsmiljørepræsentanter, og at skolens ledelse, uddannelsesstedets ledelse, får et klart ansvar for at udarbejde undervisningsmiljøplaner og inddrage elever og studerende i arbejdet.
Det synes jeg er klart formuleret i lovforslaget, og jeg synes helt ærligt, at vi skal prøve at få forslaget til at virke bedst muligt i virkeligheden.
Jeg synes, vi har fået et godt afsæt, og jeg glæder mig i hvert fald til arbejdet med implementeringen af lovforslaget.
Til fru Susanne Clemensen vil jeg gerne sige, at når det gælder elever og studerendes arbejde med tingene, har vi også lagt megen vægt på, at der oprettes et dansk center for undervisningsmiljø, der kan give råd og vejledning og bistå uddannelsesstederne og eleverne i arbejdet med at formulere handlingsplanerne for et bedre undervisningsmiljø.
Det er meget, meget vigtigt, og vi tror, der sker et gennembrud.
Fru Susanne Clemensen har fuldstændig ret i, at der skal forøget viden til på området, og det vil vi gerne være med til at sikre med dette center.
Jeg tror, det er meget vigtigt, at der fra centerets side bliver udarbejdet informationsmateriale, som kan bruges af elever og studerende, så de kan deltage aktivt i udarbejdelsen af planer for et bedre undervisningsmiljø.
Søren Kolstrup (EL), 2000-10-25:
Jamen hr. Jeppe Kofod og jeg kan jo blive ved med at falde hinanden om halsen og sige: Godt med dette gennembrud, og
Men jeg efterlyser stadig nogle overvejelser over - og nu er jeg meget forsigtig i mine spørgsmål - hvordan vi kommer videre.
Forslaget skal trods alt gennem nogle behandlinger, og det kunne jo godt være under disse behandlinger - og nu er jeg igen meget forsigtig - at man kunne overveje, hvordan man kan give de studerende og elever en reel indflydelse i sikkerhedsudvalget i form af stemmeret.
Kunne man ikke roligt gøre det, uden at det ændrede balancen i forslaget?
Jeg kan godt se, at man ikke bare kan begynde at pille et forslag op, og det kan hr. Jeppe Kofod jo ikke love, men det er et meget lille, uskyldigt spørgsmål.
Det andet uskyldige spørgsmål var om uddannelse: Når vi nu får lavet dette center, skal det vel også sikres, at det får noget at lave, f.eks. at uddanne disse repræsentanter. Man kunne jo også overveje, som fru Clemensen var inde på, at oprette en appelinstans, og jeg har flere andre forslag til udbygning af forslaget.
Dem kan vi jo drøfte hen ad vejen, men jeg synes, det er vigtigt med en markering på de områder.
Susanne Clemensen (CD), 2000-10-25:
Ja, det er jo meget godt med det center, der - som hr. Jeppe Kofod er inde på - skal give råd og vejledning, og vi må da også håbe, at det kan hjælpe og forbedre elever og studerendes undervisningsmiljø hen ad vejen. Men det centrale er jo, at elever og studerende ikke har et sted, hvor de kan henvende sig, ligesom vi kender det i forbindelse med arbejdsmiljøloven.
Det er dét, der er det centrale i mit spørgsmål, og derfor er jeg ikke sikker på, at dette center får den store gennemslagskraft, som jeg kan forstå, hr. Jeppe Kofod mener, det vil få.
Tom Behnke (FRI), 2000-10-25:
Hr. Jeppe Kofod er helt sikker på, at forslaget kommer til at virke, fordi det i hvert fald har fået et godt afsæt.
Jeg kunne godt tænke mig, hvis hr. Jeppe Kofod ville prøve at konkretisere eller uddybe, hvad det er for et afsæt, forslaget har, og som gør, at hr. Jeppe Kofod er helt sikker på, at forslaget kommer til at virke efter sin intention.
Jeppe Kofod (S), 2000-10-25:
Jeg er også glad for, at hr. Kolstrup sætter fokus på elever og studerendes deltagelse i undervisningsmiljøarbejdet på uddannelsesstederne. Jeg synes, det klart fremgår af lovforslaget, at uddannelsesstedets ledelse har et klart ansvar for at inddrage elever og studerende i arbejdet, og jeg synes også, det er vigtigt, at ledelsen tager det arbejde alvorligt og er med til at sikre, at elever og studerende også kan påtage sig den opgave at være aktivt med til at forbedre undervisningsmiljøet.
Det ser jeg som en naturlig konsekvens
af det, der står i lovforslaget om det område.
Om der så sker en egentlig uddannelse af undervisningsmiljørepræsentanter må jo være op til de enkelte uddannelsessteder, alt efter hvilke behov der er.
Det vil jeg gerne understrege over for hr. Søren Kolstrup.
Så vil jeg sige til både fru Susanne Clemensen og hr.
Søren Kolstrup
Det er jo sådan i dag, at når det gælder undervisningsmiljøet på uddannelsesområdet, er der allerede en lang række reguleringer på området, men det er meget forvirrende, hvilke ministerier der regulerer tingene.
Jeg tror, dette center får en vigtig rolle med at formidle, hvilke regler der gælder på området i dag, så vi ikke længere får de billeder, vi i dag ser af et dårligt undervisningsmiljø i Danmark, at se.
Derfor synes jeg, det er vigtigt med det center, og jeg håber også, vi kan være enige om, at det er noget, som vi kan bakke op i det kommende arbejde.
Søren Kolstrup (EL), 2000-10-25:
Der er mange regler på området, sagde hr. Jeppe Kofod.
Ja, men netop derfor er det jo også vigtigt, at disse sikkerhedsrepræsentanter eller miljørepræsentanter, eller hvad man vil kalde dem, har et sted, hvor de kan henvende sig.
Er hr. Jeppe Kofod ikke enig i det?
Og er hr. Jeppe Kofod ikke enig i, at det er vigtigt, at man også får indskærpet i lovforslagets bemærkninger eller måske ved en ændring af en paragraf, at der er mulighed for at henvende sig et sted med en eller anden form for klage?
Det var den refleksion, jeg godt ville have, og som jeg stadig savner nogle præciseringer af.
Og så kan vi konstatere, at der stadig er nogle udeståender, som hr. Jeppe Kofod endnu ikke er begejstret for at gå ind i en dialog om.
Tom Behnke (FRI), 2000-10-25:
Hr. Jeppe Kofod sagde, at lovforslaget har fået et godt afsæt.
Hvad var det helt præcist, hr. Jeppe Kofod mente med det?
Er det behandlingen her i Folketingssalen?
I så fald
er det kun hr. Jeppe Kofod, der har været ordfører indtil nu, og så kan man selvfølgelig godt fremhæve, at det har fået et godt afsæt, for man skal selvfølgelig ikke sætte sit lys under en skæppe.
Men på den anden side kunne jeg godt tænke mig at høre helt præcist, hvad det er for et godt afsæt.
Det andet, som jeg synes er ganske interessant, er, at man har så mange regler på forskellige ministeriers områder, at ingen kan overskue dem længere.
Nu laver man en ny lov oven i alle de regler, der er i forvejen, og for at koordinere og finde ud af det alt sammen skal man altså oprette et center, der skal sidde og finde ud af, hvordan det hele skal hænge sammen.
Jeg troede egentlig, at dette lovforslag simpelt hen blev fremsat, fordi man så skulle skrotte alle de andre regler, så vi fik reglerne samlet ét sted.
Men vil det sige, at regeringen med Socialdemokratiets opbakning fortsætter den kurs, at der bare skal lovgives, at lovmøllen bare skal køre, og så nedsætter man bare nogle udvalg og nogle komiteer og nogle centre og ofrer en masse af skatteydernes penge på at sidde og koordinere alt det, som man burde have koordineret fra starten ved at lave én samlet lov?
Kan hr. Jeppe Kofod ikke prøve at udrede det her lidt mere, så vi kan forstå, hvad meningen er med forslaget?
Christian H. Hansen (DF), 2000-10-25:
Hr. Jeppe Kofod taler meget om det center, der skal oprettes i forbindelse med dette lovforslag, og om at eleverne skal inddrages aktivt, og jeg kan kun være enig med hr. Jeppe Kofod i, at det er rigtigt, at det er en god idé.
Men kunne man ikke f.eks. bruge Arbejdsmiljøinstituttet, som vi har i forvejen, og bedriftssundhedstjenesten, som vi har i forvejen?
Det er godt nok arbejdsmiljø, de til daglig beskæftiger sig med, men man kunne lave en underafdeling, som så beskæftigede sig med dette her.
På den måde kunne man bruge deres ekspertise, deres viden og deres administrative forholdsregler, som vi har i forvejen, og kunne eleverne så ikke også inddrages aktivt?
Jeppe Kofod (S), 2000-10-25:
Til hr. Christian H. Hansen vil jeg sige, at jeg synes, der er en forskel på at være uddannelsessøgende, at være elev eller studerende på en uddannelsesinstitution, og så at være på en arbejdsplads. Jeg synes, der er en stor forskel, og jeg synes rent faktisk, lovforslaget her netop tager højde for, at det er en anden gruppe i vort samfund, som vi her har med at gøre - at det er uddannelsessøgende fra folkeskoleelever til universitetsstuderende, vi her har med at gøre.
Loven skal rumme den store forskellighed, og derfor er det så vigtigt at inddrage elever og studerende aktivt, hvad enten det er i folkeskolen, eller hvor det ellers er i uddannelsessystemet.
De skal inddrages aktivt i undervisningsmiljøarbejdet.
Jeg synes ikke, man bare rigidt kan overføre de regler, vi har på arbejdsmiljøområdet i øvrigt, til uddannelsessystemet.
Det synes jeg ville være forkert, for det ville netop være at generalisere og ikke se på de problemer, som er i f.eks. folkeskolen i dag, fordi man ikke har et tilstrækkelig ordentligt undervisningsmiljø alle steder.
Jeg synes rent faktisk, at lovforslaget netop lægger op til, at vi skal prøve at styrke miljøarbejdet på de præmisser og i de sammenhænge, hvor børn og unge indgår.
Det synes jeg er styrken ved det, og det synes jeg også man skal bide mærke i, når man læser bemærkningerne til lovforslaget.
Christian H. Hansen (DF), 2000-10-25:
Her i Folketinget har vi eksempelvis et Uddannelsesudvalg, som beskæftiger sig med det område, og der er et Fødevareudvalg, der tager sig af det område.
Men alligevel samles vi hernede i salen og behandler sagerne i fællesskab, og man kunne jo godt forestille sig, at vi kunne bruge nogle af de institutter, som vi har i forvejen, og så lave en underafdeling og alligevel være fælles om det i stedet for at oprette noget helt nyt.
Jeppe Kofod (S), 2000-10-25:
Jeg synes alligevel, jeg vil sige til hr. Christian H. Hansen, at der er altså en forskel.
Jeg synes, at problemerne i folkeskolen er af en helt anden karakter, end de problemer, vi ser på arbejdsmarkedet, og det synes jeg også at denne lovgivning reflekterer.
Jeg synes, det er vigtigt, når vi nu har taget det skridt at fremsætte lovforslaget, at der kommer en opbakning til det, der skal foregå, og at man aktivt inddrager elever og studerende, hvad enten det er i folkeskolen eller ved universiteterne eller andre videregående uddannelser.
Jeg vil bare ikke have, at man sammenligner og overfører nogle principper, som man har på arbejdsmarkedet, til uddannelsessystemet, for det er en fundamentalt anderledes situation, man er i, når man er i uddannelsessystemet, og det synes jeg er vigtigt at understrege.
Men vi ønsker også fra Socialdemokratiets side, at man har ordentlige arbejdsmiljøforhold i uddannelsessystemet, og vi ønsker, at elever og studerende aktivt skal bidrage til dette, hvad enten det er den ene eller den anden uddannelse, man frekventerer.
John Vinther (KF), 2000-10-25:
Da Det Konservative Folkepartis ordfører, hr. Brian Mikkelsen, er forhindret i at være til stede under denne første behandling, skal jeg om dette lovforslag sige følgende: Undervisningsmiljøet er uden tvivl af betydning. Vi bliver alle påvirket af vores arbejdsmiljø, således også elever og studerende på alle landets uddannelsesinstitutioner, og derfor eksisterer der da også allerede lovgivning på området, der skal sikre, at såvel elever som studerende har gode og ordnede forhold.
Undervisningsministeren skriver i bemærkningerne til lovforslaget, at formålet bl.a. er at sikre en samlet adgang til de gældende regler på området og dermed gøre regler og praksis bedre tilgængelige.
Dette er en ganske udmærket intention, selv om det jo i bund og grund burde være overflødigt, da arbejdsgruppen af 1999 jo har fastslået, at der allerede eksisterer en særdeles omfattende lovgivning på området.
Fra konservativ side forstår vi godt indsigelserne fra Amtsrådsforeningen og i særdeleshed fra Kommunernes Landsforening, for der er jo ingen tvivl om, at dette lovforslag vil betyde et øget udgiftspres.
Under udvalgsarbejdet vil vi derfor gerne se lidt nærmere på dette forhold.
Samtidig må jeg sige, at etableringen af et Dansk Center for Undervisningsmiljø på mig virker som et forsøg på at skyde gråspurve med kanoner.
Vi har i forvejen et Arbejdsmiljøinstitut samt bedriftssundhedstjenesterne, der alle beskæftiger sig med miljøet på de danske arbejdspladser.
Godt nok er det ikke hensigtsmæssigt at lade elever og studerende være omfattet af arbejdsmiljøloven, og selvfølgelig er der forskel på almindelige arbejdspladser og uddannelsesinstitutioner; men derfor burde man vel kunne drage nytte af den omfattende viden, der allerede eksisterer
om arbejdsmiljø
Kunne man f.eks. ikke forestille sig, at der blev oprettet en særskilt afdeling under Arbejdsmiljøinstituttet, der alene skulle beskæftige sig med undervisningsmiljø, i stedet for at oprette et nyt center?
Derved kunne man jo drage den fulde nytte af den eksisterende organisation, både erfaringsmæssigt og administrativt.
Samlet set er vi i Det Konservative Folkeparti lidt lunkne over for det fremsatte lovforslag.
Vi finder det
men da vi er klar over, at de berørte elever, studerende, undervisere osv. finder, at der er et stort behov for, at der sker noget på området, vil vi ikke stå i vejen for lovforslaget.
Økonomien i forslaget skal dog hænge sammen, således at vi ikke lader kommunerne tage slæbet alene, og det vil vi som sagt tage op under udvalgsarbejdet.