runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-01-12:
Jeg vil sige to ting: Først med hensyn til om det er et afgørende eksempel på total foragt for grundlæggende principper, altså lidt af det samme, som fru Pia Gjellerup nu er inde på.
Det, jeg ironiserede over i mit ordførerindlæg, var, at hvis det var det, ville der have været et helt anderledes oprør herinde, også hos dem, der deltager i behandlingen af sagen her i dag.
Det er et spørgsmål om, hvorvidt man helt grundlæggende mener, at en aftale, der indgås mellem forskellige parter om væsentlige dele af den offentlige økonomi, skal overholdes eller ej.
Det andet, fru Pia Gjellerup var inde på,
var, hvornår jeg vidste hvad og aftalte hvad med hvem: Det kunne jeg altså ikke drømme om at orientere fru Pia Gjellerup om heroppefra.
Hvad jeg gør, og hvem jeg taler med om hvad,
kommer ikke fru Pia Gjellerup ved – jeg har da aldrig kendt mage!
Jeg er folketingsmedlem, valgt for Dansk Folkeparti, jeg agerer politisk og søger indflydelse, hvor jeg kan få den, og jeg skal ikke stå til regnskab over for fru Pia Gjellerup for, hvornår jeg snakker med hvem om hvad.
Frank Aaen (EL), 2006-01-12:
Jeg kan godt forstå, at hr. Kristian Thulesen Dahl ikke har lyst til at kaste lys over processen, for den er mildest talt særegen.
Men lad os så tage fat i indholdet.
Kommunerne har selv fundet pengene og har selv vurderet, hvad der var brug for, så hvorfor var det så vigtigt for Dansk Folkeparti at være med til de nedskæringer?
Fttmo036.fm Page 2624 Friday, March 10, 2006 4:42 PM
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-01-12:
Punkt 1: Det er vigtigt for os, at der til stadighed kan bruges flere penge på de områder af den offentlige sektor, som vi prioriterer, bl.a. ældreområdet og sygehusområdet, og det er også derfor, vi fokuserer på flere midler til de områder, når der skal indgås aftaler.
Punkt 2: Det er vigtigt, at det gøres på en sådan måde, at vi år efter år kan bruge flere penge.
Det duer ikke at følge en linje, hvor der et år er så store udsving, at man skal spare året efter.
Tingene skal ske på en sådan måde, at man løbende kan bruge flere penge på de områder, der er højest prioriterede.
Sagen er jo, at vi står i året 2006, og selv hr. Frank Aaen må vel et eller andet sted acceptere – ikke her i Folketingssalen, men et eller andet sted, når han alligevel skal hjem – at 2006 er meget specielt.
Det er et år, hvor der sker kommunesammenlægninger og nedlæggelse af amterne, og det har den risiko i sig, at der bruges nogle penge på nogle områder, der slet ikke har noget at gøre med at øge servicen på de områder, hvor vi gerne vil øge den.
Det ville være penge, der bare fløj ud til ting, man slet ikke ville have brugt dem til, hvis man ser i bakspejlet om nogle år, for det ville nemlig medføre, at man på sigt var nødt til at bruge færre penge på de ældre og færre penge på sygehusene.
Udgifter til sammenlægningen var jo noget, man tog med i aftalen.
Det er rigtigt, at der har været en uenighed mellem KL på den ene side og regeringen på den anden om størrelsen af Fttmo036.fm Page 2629
Friday, March 10, 2006 4:42 PM
sammenlægningsudgifterne.
Men det er jo noget, man har taget med som en del af aftalen, hvor man har lagt en låneramme ind for de udgifter.
En anden ting, jeg vil sige til fru Lissa Mathiasen, er, at jeg på intet tidspunkt hverken i dag eller i december, eller når vi i øvrigt har haft debat om det her, på nogen måde har givet udtryk for, at der kun er én årsag til de overskridelser.
Det har jeg ikke gjort.
Det ændrer ikke ved det faktum, at hvis aftalesystemet skal overleve, og det skal det helst, det ser vi faktisk helst det gør, så kræver det jo, at det ikke er Folketinget, der går ind i den enkelte kommunes indtægter og udgifter og begynder at diskutere dem, men at det kollektiv, som kommunerne udgør, når de forhandler, er klar over, at den aftale, det har indgået, skal overholdes.
Det er jo det, der er afgørende for, om aftalesystemet overholdes, for ellers er det lige præcis, vi kommer til at diskutere hver enkelt kommune som nu Vamdrup Kommune, og det ville være tosset, hvis udgangen på det her bliver, at det er det, Folketinget skal.
Det gør det meget, meget besværligt, og alene den diskussion, der nu har været rejst her, har jo belyst, hvor besværligt det vil være, hvis det er Folketinget, der skal ind og vurdere den enkelte kommunes indtægter og udgifter.
Lissa Mathiasen (S), 2006-01-12:
Det er jo altid noget, at hr. Thulesen Dahl erkender, at det ikke kun er et spørgsmål om merforbrug.
Det var jeg glad for at høre, men det var sådan set ikke det, spørgsmålet gik på.
Det var det spørgsmål, som jeg har fået stillet, og som rigtig mange stiller os for øjeblikket: Hvorfor vil I ikke have en åben debat?
Hvad er begrundelsen for, at man fra regeringens side, fra Dansk Folkepartis side leverer stemmer til ikke at ville tage den åbne debat om, på hvilken måde et eventuelt indgreb skulle foregå på?
Det var egentlig det, der var mit spørgsmål.
Men så lad mig stille et tillægsspørgsmål: Noget af det, der bl.a. tynger en kommune som Vamdrup, er sammenlægningsudgifterne, som udgør over halvdelen af det, de rent faktisk har overbudgetteret med her for 2006.
Hvorfor skal den omkostning overhovedet indgå i budgettet?
Hvorfor kunne man ikke holde den ude, sådan at man kan sige, at et er, hvad kommunen reelt har af omkostninger, noget andet er, hvad der kommer i forbindelse med sammenlægningen?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-01-12:
Jeg sagde tidligere til et spørgsmål, og jeg vil gerne gentage det for fru Lissa Mathiasen, at der er meget stor forskel på, hvad det er, der giver skævhederne, når man kigger på det kommune for kommune.
Der er steder, hvor det tyder på, at man bruger løs af kassen, fordi der lukkes i løbet af 2006.
Så er der andre steder, hvor overskridelser skyldes andre ting.
Det kan være steder, hvor der er en tilvækst af befolkning.
Der kan være steder, hvor man har det direkte modsat, men hvor det ikke resulterer i, at man har færre udgifter, altså hvor det i virkeligheden også er med til samlet set at skabe et merforbrug.
Det, der bare er problemet ved at gå ind på den måde kommune for kommune, er jo lige præcis, at det er den sikre vej til at undergrave det aftalesystem, vi kender, hvor regeringen forhandler med KL på vegne af kommunerne.
Det er jo derfor, vi har lagt vægt på, at den rigtige måde at løse det her på er, at kommunerne gør deres arbejde, så vi netop ikke skal gå ind og diskutere hver enkelt kommune, for det er jo et samlet billede, det drejer sig om.
Det er jo netop ikke den enkelte kommune, det drejer sig om.
Den enkelte kommune kan jo godt have gode grunde til at skulle have en vækst i udgiften, hvis den eksempelvis har en vækst i befolkningstallet, men så vil det normalt modsvares af, at andre kommuner eventuelt har et fald, hvis de f.eks. har færre elever i folkeskolen eller har færre, der skal passes, eller hvad det nu kan være.
Lissa Mathiasen (S), 2006-01-12:
Jeg tror egentlig, at der er nogle stykker, som har kunnet følge den her debat, der føler det som ret stærk tobak.
Det er altså meget stærkt at høre hr. Thulesen Dahl stå her og tale om overforbrug og skødesløshed med økonomien.
Nu nævnte jeg før en kommune som Vamdrup, en lille jysk kommune, ikke socialdemokratisk ledet, som ikke i kraft af en befolkningstilvækst kan få tingene til at hænge sammen, fordi tilvæksten simpelt hen er større end den stigning, man kunne få.
Det betyder på ældreområdet, på børneområdet, på skoleområdet, at man kan høre hr. Thulesen Dahl sige, at man skal prioritere, og jeg synes, at det for Dansk Folkeparti er en god idé at prioritere.
Samtidig ved hr. Thulesen Dahl, hvis han går ind i tallene, at det her kommer til at betyde, at det er lige nøjagtig der, man skal skære.
For de borgere er det ufatteligt, og jeg vil godt høre, om ikke hr. Thulesen Dahl selv kan høre, at det her ikke lyder rart for borgerne.
Her må ikke være åbenhed med hensyn til, hvorfor, hvor og hvordan det bliver nødvendigt at skære.
De har intet overforbrug haft.
Ville det ikke være naturligt, der var en åbenhed herinde?
Ville det ikke være en naturlig ting, at de fik mulighed for i kraft af beslutninger truffet i Folketinget at kunne tage debatten, når vi ved, hvad der skal ske?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-01-12:
Nu skal jeg lige sige, at det, jeg forholder mig til, forholder jeg mig til på baggrund af spørgsmål.
Så når hr. Ole Stavad siger til noget af det, jeg har sagt, at det ikke er det, vi taler om, så vil jeg bare sige, at jo, det gør vi i det omfang, jeg bliver spurgt om det og skal svare på det.
Med hensyn til formalia omkring indholdet her: Jeg synes, og der er jeg så uenig med hr. Ole Stavad, at der er stor forskel på, om vi blot bliver almindeligt underrettet, fordi vi hører om, at regeringen gør noget i medfør af en bemyndigelse, den har, og så det faktum, at vi har en tekstanmærkning, der beskriver, at inden regeringen udmønter en bemyndigelse, skal den orientere Folketingets Finansudvalg, og vi har finansministerens ord her fra talerstolen i forbindelse med finanslovdebatten for, at den orientering skal ske, så Finansudvalget kan nå at reagere, inden der sker noget.
Så hvis der er et flertal, der er uenig med regeringen, kan man nå at gå i gang, vi kan nå at effektuere den uenighed inden udmøntningen, altså inden bemyndigelsen er brugt.
Det synes Fttmo036.fm Page 2628
Friday, March 10, 2006 4:42 PM
jeg er en vigtig forskel, som hr. Ole Stavad vælger ikke at kvittere for.
Det er ikke overraskende, men det var faktisk en ændring i forhold til det grundlag, der oprindelig lå.
Ole Stavad (S), 2006-01-12:
Jeg må sige til hr. Thulesen Dahl, at hvor man, vi kan sige opfører sig uklogt eller på et usagligt grundlag vil bruge pengene inden sammenlægningen, ved hr. Thulesen Dahl jo, at der er vi enige om, at der bør kunne reageres.
Vi har stemt for den lov, der giver mulighed for det i forbindelse med anlægsinvesteringer osv., hvor vi kan se, at risikoen er størst.
Så det er ikke det, vi taler om.
Det, vi taler om, er, at det bør være Folketinget, der får mulighed for at vurdere ministerens indstilling om et indgreb, inden det gennemføres, efter de helt sædvanlige regler og efter gældende lovgivning.
Derfor kan vi altså ikke kvittere for, at hr. Thulesen Dahl har stemt for at sætte gældende lovgivning ud af kraft, nemlig at Folketinget skal godkende det i Finansudvalget og også med mulighed for at bringe det ned i Folketingssalen.
Det er det, hr. Thulesen Dahl har bidraget til i den her sag.
Folketinget orienteres.
Jeg vil godt sige, at jeg ikke tror, nogen kunne forestille sig, at en minister kunne komme uden om, selv om man havde et flertal sammen med hr. Thulesen Dahl, at underrette Folketinget om, hvad det er, ministeren beslutter sig for.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-01-12:
To ting:
Det første, jeg vil sige, er, at jeg ikke er enig med hr. Ole Stavad, når han siger, at jeg skulle være tilfreds, bare jeg selv personligt er dækket ind, for så var demokratiet varetaget.
Det kunne være lidt flatterende at tænke, at det skulle være sådan.
Sådan føler jeg det faktisk ikke.
Jeg føler, at demokrati er mere, end at jeg alene er dækket ind.
Det er også derfor, at jeg var glad for i december at være med til den diskussion, der gjorde, at vi jo gik fra en tekstanmærkning til en anden tekstanmærkning.
Et eller andet sted er der jo heller ikke nogen af den øvrige oppositions medlemmer, der har kvitteret for, at der rent faktisk skete en ændring, og at denne ændring er til Folketingets fordel, fordi den med finansministerens ord under finanslovdebatten sikrer Folketingets Finansudvalg en mulighed for indsigt i, hvad der foregår, inden tingene bliver udmøntet, og dermed også en mulighed for, hvis der er et flertal, der er uenig med regeringen, at det flertal kan komme til orde.
Det andet, jeg vil sige, er, at de konkrete overskridelser skyldes ganske, ganske mange forskellige ting.
Jeg er fuldstændig enig i, at sådan er tallene.
De skyldes dels noget af det, jeg rejste som problemstilling – det kender jeg jo rent praktisk til, det ved jeg jo – dels skyldes de en række andre forhold.
De skyldes også diskussioner om, hvad engangsbeløbene er i forbindelse med sammenlægningen osv.
Ole Stavad (S), 2006-01-12:
Jeg synes egentlig, at når man lytter til debatten her, får man sådan et ret godt billede af demokratiopfattelsen hos sine kolleger.
Nu kan jeg forstå på hr. Thulesen Dahl, at såfremt han selv personligt er involveret, så mener han, at Folketinget er godt dækket ind, men der er det så, vi Fttmo036.fm Page 2627
Friday, March 10, 2006 4:42 PM
er nogle andre, der måske har det lidt anderledes.
Når hr. Thulesen Dahl ser på behovet for at foretage et indgreb og mener, at det skyldes løsagtighed i kommuner, der skal lægges sammen, at de vil skynde sig at tømme kassen, så vil jeg sige, at i det materiale, der er sendt ud til kommunerne, som vi også har fået i Folketinget, er der ikke belæg for den påstand.
Kommunerne er gjort op hver for sig.
Så der er ikke belæg for det, må jeg sige til hr. Thulesen Dahl.
Line Barfod (EL), 2006-01-12:
Jeg kan godt forstå, at hr. Kristian Thulesen Dahl ikke har lyst til at fortælle noget om sin rolle ved tilblivelsen af dette indgreb, men det stod jo ret klart under finanslovdebatten, at hr. Kristian Thulesen Dahl sammen med finansministeren har opfundet indgrebet og regnede med, at man kunne køre det igennem, fordi de øvrige ministre og regeringspartiernes og Dansk Folkepartis folketingsmedlemmer ville agere stemmekvæg og stemme det igennem, hvilket jo også skete.
Men jeg vil gerne høre om indholdet, for nu kunne jeg forstå, at hr. Thulesen Dahl mente, som vi også har hørt fra andre ordførere og fra finansministeren, at en aftale er en aftale, og at man skulle passe på med overophedning osv.
Hvis man ser på de forklaringer, der er kommet fra KL om, hvad pengene er budgetteret til, så er der bl.a. 200 mio. kr. mere til handicappede, end man havde regnet med for 1 år siden.
Mener hr. Thulesen Dahl, at det er et alvorligt problem for samfundsøkonomien, som regeringen er nødt til at gribe ind over for, hvis der bliver brugt 200 mio. kr. mere på handicappede i kommunerne end det, man havde regnet med for 1 år siden?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-01-12:
Jo, men den ændring, der skete med tekstanmærkningen i december, sikrer jo lige præcis, at Folketingets Finansudvalg skal orienteres om, hvordan regeringen agter at reagere, før regeringen iværksætter det, den mener at have bemyndigelse til at gøre ifølge tekstanmærkningen.
Ændringen sikrer lige præcis, at der bliver mulighed for at debattere det.
Som jeg kender Folketinget, skal Folketinget søreme nok få debatteret de emner.
Trods al den snak om, at nogle forsøger at gøre noget i det skjulte eller undgå en debat, viser al erfaring herindefra, at det kan man ikke.
Hvis der er nogen, der tror det, er de virkelig naive, for selvfølgelig kan man da ikke det.
Vi har alle muligheder for at sikre, at der bliver debat om de forhold, og det skal der naturligvis også være.
Ole Glahn (RV), 2006-01-12:
Spørgsmålet er, om vi får mulighed for at drøfte det her i Folketingssalen, når det eventuelt bliver nødvendigt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-01-12:
Se, målet er jo ikke, at der skal ske sanktioner.
Målet er, at aftalesystemet holder, altså at det også i en proces som denne her er aftalesystemet, der er det afgørende.
Omdrejningspunktet i aftalesystemet er jo, at det er baseret på en aftale mellem en regering og en kollektiv forsamling, som har et talerør – hvis det er kommunerne, er det KL – og derfor må det også være sådan, at vi som udgangspunkt skal have tiltro til, at Kommunernes Landsforening og medlemskommunerne kan holde de aftaler, der indgås.
Derfor synes jeg også, det vil være at tage tingene i den forkerte rækkefølge, hvis vi starter med at sige, at der skal gribes ind på den og den måde, hvis en aftale ikke overholdes.
Udgangspunktet må være, at aftalen overholdes.
Jeg har noteret mig, at efter det møde, KL holdt i onsdags med sammenlægningsborgmestrene og borgmestrene i øvrigt, er de gået i gang med at kigge på budgetterne igen.
Jeg mener, det vil være et indgreb i den proces, som kommunerne nu selv er i gang med, hvis vi pludselig midt i det hele begynder at snakke om, at det er sådan og sådan, der skal gribes ind.
Vi må have tiltro til, at den proces giver et resultat.
Ole Glahn (RV), 2006-01-12:
Hr. Kristian Thulesen Dahl undrer sig over, at der ikke er flere, der overværer denne debat.
Jeg brugte tidligere i dag det udtryk, at der er sat et cirkus i gang, og at det er finansministeren, der har sat det i gang.
Der var mange, der var meget opmærksomme på denne principielle debat ved tredjebehandlingen af finanslovforslaget.
Men grunden til, at vi tager sagen op nu, er jo, at der er nogle vigtige spørgsmål, som ikke er afklarede, nemlig efter hvilke kriterier finansministeren vil foretage disse indgreb, hvis de bliver nødvendige.
Med den måde, tingene er foregået på, er sagen taget ud af Folketingets hænder, og derfor synes vi, det er vigtigt, at vi med en debat som denne prøver at få svar.
Fttmo036.fm Page 2625 Friday, March 10, 2006 4:42 PM
Vil det ikke være rimeligt, at vi får at vide, efter hvilke kriterier man vil gribe ind i hvert enkelt tilfælde over for kommuner og amter?
Er hr. Kristian Thulesen Dahl ikke enig i, at det er vigtigt for folkestyret, at sådanne oplysninger kan komme til debat i denne sag?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-01-12:
Det er ikke min hensigt at virke overlegen over for lokalpolitikeres ageren, men jeg kan bare konstatere, at der er steder, hvor man har travlt med at bruge af pengekassen, og hvor jeg ikke har nogen som helst grund til ikke at antage, at det kun skyldes, at man er ved at lukke butikken og derfor ikke føler det samme ansvar for den fremtidige økonomi, end man ville have gjort, hvis man fortsat skulle have drevet butikken.
Det er meget nemt for mig at bevise det, for jeg behøver kun tage hjem til min egen kommune for at se det.
Det er en lille, beskeden kommune, som startede 2005 med 50 mio. kr. i kassen.
Der er budgetteret med, at hvis det går godt, er der 2 mio. kr. tilbage, når året her er omme, og den kommune er ellers alle årene blevet drevet efter det princip, at den skal have en stor kassebeholdning.
Derfor siger det ligesom sig selv, at der er et eller andet, som nogen må forholde sig til.
Det kan godt være, hr. Frank Aaen ikke vil forholde sig til det, fordi han ikke har noget som helst med ældreplejen i Give Kommune at gøre, men det bliver jeg da nødt til.
Som en af dem, der har været med til at lave kommunalreformen, er jeg nødt til at forholde mig til, at der kan ske noget, som set i bakspejlet om nogle år vil blive bedømt som noget tåbeligt.
Det må være sådan, at nogle tager ansvaret for at sikre, at vi også i 2007 og 2008 og videre frem kan bruge flere penge på bl.a. vore ældre og sygehusene.
Frank Aaen (EL), 2006-01-12:
Det var dog en overlegen holdning til dem, der er valgt ude i kommunerne, både til de gamle og til de nye kommunalbestyrelser, at de bare går og klatter pengene væk, og at det ikke har noget med service at gøre.
Vi ved fra de indberetninger, vi har modtaget, at de sparemål, der er udstukket af det flertal, som Dansk Folkeparti er en del af, betyder, at man rundtomkring bliver nødt til at beskære budgetterne og dermed skære ned på den velfærd og den service, man på en lang række områder havde tænkt at sikre de ældre, børnene og de handicappede i 2006.
Takket være hr. Kristian Thulesen Dahl bliver servicen nu ringere end den, kommunalrødderne havde besluttet at give, og som de syntes der var råd til, og kan vi ikke få at vide: Hvorfor er det så vigtigt for Dansk Folkeparti at underkende kommunerne og underkende det, de mente at have råd til for at gøre det godt for borgerne?
Hvorfor synes man, det skal underkendes?
Line Barfod (EL), 2006-01-12:
Det hjælper jo ikke noget, at hr. Kristian Thulesen Dahl siger, at der skal tilføres flere penge til handicappede, til ældre og til sygehusene, for når kommunerne gør det, får de at vide, at de bruger for mange penge, og derfor skal deres bloktilskud skæres ned, og de skal skære ned på de her områder i forhold til, hvad de har budgetteret med.
Det hænger jo ikke sammen at sige, at der skal bruges flere penge.
Jeg mener, at man skal se på, hvordan virkeligheden er ude i kommunerne, og virkeligheden er jo bl.a., at de skal bruge en masse ressourcer på at gennemføre den kommunalreform, som regeringen og Dansk Folkeparti har bestemt skal gennemføres, men ikke har villet sætte pengene af til.
Når man både skal sætte penge af til den ude i kommunerne, for det skal man ifølge loven, og også gerne vil sikre et ordentligt serviceniveau for ældre, handicappede og børn,
jamen så vokser budgetterne altså mere end det, man havde troet for 1 år siden.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor hr. Kristian Thulesen Dahl mener, at det er så stort et problem for samfundsøkonomien, når pengene er der i kommunerne, og man samtidig ikke mener, det er et problem for samfundsøkonomien, at det private forbrug stiger eksplosivt.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-01-12:
Det har jo været nævnt før i debatten, og jeg vil da gerne gentage det, at hvis der er så meget som én offentlig krone i et sådant samarbejde, så er der jo, som jeg ser det, de regler og den gennemsigtighed og åbenhed, som der skal være.
Så jeg kan kun forstå ordførerens spørgsmål på den måde, at det er et spørgsmål om, hvorvidt de rent private virksomheder og deres resultater skal gennemgå en større kontrol.
Jeg tror ikke, at man i praksis kan gennemføre det her, og mener heller ikke, at det er relevant, al den stund man jo har en kontrol, før præparatet kommer på markedet og dermed ud til forbrugeren.
Man må som udgangspunkt tro, at ingen er interesseret i at få et dårligt renommé ved at komme med usandheder eller løgnagtigheder.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-01-12:
Jeg er enig med hr. Per Ørum Jørgensen i, at der er sket rigtig meget på universiteterne, fordi man rent faktisk fik foretaget nogle opstramninger og diskuteret, hvordan man håndterer det her, og der er også sket noget lovgivningsmæssigt.
Men det centrale i det her er sådan set, om vi har en god nok kontrol, i betragtning af at der kommer mere og mere samfinansiering; at der kommer flere og flere private midler ind; og at det i øvrigt er regeringens udtrykte ønske, at det skal der komme.
Jeg er jo ikke på nogen som helst måde imod privat-offentligt samarbejde, men netop det, at man har fastfrosne basismidler, lægger et pres på forskerne for hele tiden også at søge private midler.
Det giver netop et behov for stærke kontrolmekanismer, så forskerne ikke står alene i den her situation, og så vi ikke risikerer, at den del af, lad os nu bare tage lægemiddelbranchen, der jo kontrollerer sig selv i sine forskningsresultater, slet ikke får nogen offentlig kontrol.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-01-12:
Jeg vil gerne starte med at kvittere for de venlige bemærkninger fra SF's ordfører, i hvert fald den første del af dem.
Jeg ved ikke, om det er naivt at have mit udgangspunkt.
Nu omtaler SF's ordfører Dandysagen, jeg er ikke sikker på, den har gavnet det omdømme og renommé, som Dandy havde.
Jeg er ikke sikker på, at den var særlig befordrende.
Det er også derfor, jeg gerne vil bringe den del ind, at umiddelbart skulle man jo ikke tro, at det styrker en virksomhed, at den får et dårligt omdømme og renommé.
Det synes jeg et eller andet sted også er et argument, som må have en vis vægt.
Om man skal være mere kritisk?
Altså, jeg har sagt flere gange, at jeg selvfølgelig synes, vi skal være kritiske over for de her ting.