runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Allan Niebuhr (KF), 2006-03-21:
Jeg synes efterhånden, at det refræn fra Socialdemokraterne om, at de ikke var inviteret, er ved at være lidt forslidt.
Jeg synes, at man skulle begynde at bruge nogle andre måder at involvere sig i dansk politik på end bare at konstatere, at man ikke er blevet inviteret.
Så vil jeg gerne sige, at det her lovforslag kun udtaler, hvad vi lægger ind som miljømæssige krav ved at stige fra 750 til 950 dyreenheder, og det her lovforslag taler slet ikke om, at vi ikke også vil gå ind og se miljømæssigt på dyreenheder op til 750 enheder.
Men skal vi ikke holde os til lovforslagene, som det passer sig?
Det her omtaler kun der, hvor vi snakker om stigninger fra 750 til 950 dyreenheder.
Der vil vi gå ind og snakke miljø og dyrevelfærd som prisen for at få lov til at hæve antallet af dyr i besætningen.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-03-21:
Jeg går ud fra, hr. Allan Niebuhr er klar over, at man ikke stiller nogen som helst krav til disse ældre, etablerede ejendomme, og dermed er det jo også konservativ politik, at man siger, at hvad der ligger tilbage i tiden, hvad der ligger af disse store brug, hvor man har op til 30.000 svin, skal der ikke ske noget som helst med.
Når man har den holdning, bliver det jo til partiets politik.
Det går jeg ud fra at man kan være enig i.
Så siger hr. Allan Niebuhr, at han ikke kan forstå, at vi ikke gerne vil deltage i forhandlingerne.
Se, nu er sagen jo, at det her lovforslag er kommet frem ved forhandlinger mellem Venstre og De Konservative, som har inviteret Dansk Folkeparti og ingen andre partier her i Folketinget.
Vi er kritiske over for en række af de punkter, der er heri, og der er også en række punkter, som vi, hvis vi havde været inviteret, aldrig kunne have drømt om at have med i det her lovforslag.
Det er sådan set bare virkeligheden.
Så det er det der med ikke at være deltager i forhandlinger, når ikke vi bliver inviteret.
Efter en lovbehandling her i Folketinget går man direkte over i ministeriet og siger: Nu har vi et lovforslag, der skal sikre dem, som bor til leje ude på landet; man går over med sådan et forslag, der har et helt andet sigte.
Så jeg synes, at det står slemt til i forhold til troværdighed om invitation.
Allan Niebuhr (KF), 2006-03-21:
Nej, vi kan ikke blive enige om, at miljøet ikke bliver forbedret af det her, det kan vi ikke blive enige om.
Her er noget til miljøet, og her er noget til den landmand, der involverer sig i at forbedre miljøet.
Han får også noget til sin bedrift.
Det er en ganske udmærket måde at fordele tingene på, bl.a. er der mulighed for, at landmanden nu også kan gå ud og placere sine stalde, hvor han generer færrest mulige af sine omboende, og at han samtidig også den vej rundt forbedrer miljøet.
Jeg ved ikke, hvorfra hr. Jens Peter Vernersen har de holdninger, som han nu giver udtryk for skulle være konservative holdninger.
Vi har absolut intet imod, at man også ser miljømæssigt på de brug, der har op til 750 dyreenheder.
Det har jeg vist ikke sagt noget om på noget tidspunkt.
Jeg synes bare, at det her er en god måde at få igangsat nogle af de nye miljøinvesteringer, der presser sig på, på, og de kan jo også vise sig at være så nyttige og gavnlige, at man også vælger at bruge dem i landbrug op til 750 dyreenheder.
Så den der vurdering af, at det er konservativ politik, vil jeg gerne have lov til selv at komme med.
Det er klart, at der selvfølgelig er en overgrænse, for vi skal jo hele tiden tænke på, at der er et samspil med miljøet, og der er jo også grænser for, hvor langt man kan komme op at tjene pengene ind på miljøet.
Men her er der tale om en størrelse, hvor vi mener, at der også samtidig gives nogle muligheder for at få en bedre mulighed for at drive landbrug i den globaliserede verden, som landbruget også er en del af i fremtiden.
Skal dansk landbrug kunne klare sig, er det her måske en af vejene frem, og vi synes faktisk, at det her er en glimrende måde at gøre det på, altså at landbruget også spiller med, når det drejer sig om miljø og dyrevelfærd.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-03-21:
Skal det forstås sådan, at der ikke findes nogen overgrænse, at det bare er deropad?
Allan Niebuhr (KF), 2006-03-21:
For mig er der ikke noget med, om 750 eller 950 eller et andet tal er et magisk tal.
Det her drejer sig om et samspil, hvor der gives incitamenter til, at man går ind og laver nogle investeringer i miljømæssige forhold for at kunne få mulighederne for at få en forbedring af sine arbejdsmuligheder.
Så her er tale om noget for noget.
Der skal være noget til landbruget, og der skal være noget til miljøet.
Det synes vi er en utrolig fin vurdering.
Men om der er et magisk tal, der hedder 950, kan jeg ikke se.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-03-21:
Er det den rigtige størrelse, eller er vi på vej opad til en størrelse, der er større?
Eva Kjer Hansen (V), 2006-03-21:
Det er jo helt naturligt at inddrage Folketingets medlemmer og få en drøftelse, når vi kender evalueringsresultatet af de forskellige metoder, for vi har jo netop lagt op til, at vi nu skal have prøvet nogle ting af, og så skal vi se, hvad der har den største virkning med hensyn til at løse problemet.
Jeg sagde om 15-dages-reglen, at man i Integrationsministeriet allerede er i gang med at kigge på hele området, men vi kan jo også, hvad angår brugen af de beskyttede tilbud, se, at halvdelen kun bruger forholdsvis få dage i værestedet, fordi de rent faktisk gerne vil videre med deres liv og hjem igen for så at kunne tage nogle nye udfordringer op.
Der er jo også en fleksibilitet.
Hvis f.eks. politiet har brug for, at man bliver længere, jamen så bliver man ud over de 15 dage.
Som jeg tidligere har sagt, i forbindelse med at vi har debatteret det, så er jeg naturligvis åben over for at kigge på det, hvis det viser sig, at der er et andet behov end de 15 dage.
Allan Niebuhr (KF), 2006-03-21:
I modsætning til de udmeldinger, som vi lige har hørt fra den socialdemokratiske ordfører, der ser spøgelser ved højlys dag, vil jeg sige, at det her lovforslag er et utrolig godt forslag, en god samling af ting, som tværtimod retter sig meget mod miljø, mod dyrevelfærd og mod en imødekommelse af, at vi skal have nogle incitamenter i landbruget til at komme videre.
Bl.a. spørgsmålet om de her 750 dyreenheder, der nu i forslaget kan blive til 950 dyreenheder, er vel et ganske udmærket incitament til, at man går i gang med nogle miljøforbedringer ude i de enkelte brug.
Det er vel klart nok, at landmanden også skal have noget for sine investeringer, og derfor er der i den her aftale noget til miljøet og noget til landbruget, og det synes jeg er rigtig godt.
At vi så går ind og indgår aftaler efterfølgende om, hvilke foranstaltninger vi ønsker for miljø og for dyrevelfærd, kan da kun være til alles fordel.
Så vi går fuldt og helt ind for det her incitament, som giver noget til den ene part og noget til den anden part.
Til spørgsmålet om lejelovens bestemmelser vil jeg gerne kreditere både Socialdemokraterne og Enhedslisten.
Det var en del af det lovforslag, som vi behandlede fra de to partiers side.
Der meldte vi også klart ud, at det kunne vi gå ind for, og at det ville komme i en samlet pakke, og det er det, vi gør i dag.
Det var at spille helt klart og åbent ud om, at vi nu går ind og ligestiller lejelovens bestemmelser også ude i landbruget.
Så er der incitamenterne, som går på, at vi skal have flyttet ejendomsbedrift ud til bedrift, så den enkelte landmand kan placere sine stalde der, hvor de generer mindst muligt.
Det kan da også kun være til de omboendes fordel, og det kan kun være til miljøets fordel, at vi åbner op for den sag.
Angående spørgsmålet om ejerkrav til jord ser vi også her nogle klare fordele.
Det giver mulighed for, at det også fremover kan betale sig at dyrke jorden; at jorden ikke bliver så dyr, at det simpelt hen ikke kan betale sig at have økologisk dyrkning af jord; og samtidig giver det også mulighed for, at nyetablerede og mindre landbrug kan komme i gang og få en udvikling.
Jeg synes alt i alt, at der er tale om rigtig mange ting i det her lovforslag, som trækker i den gode retning, og jeg har svært ved at forstå, at oppositionen i den grad afviser at gå ind i en form for forhandling om det her.
Sådan er det.
Som afslutning på det her kan jeg sige, at Det Konservative Folkeparti støtter forslaget, og vi gør det helhjertet.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-03-21:
Se, sagen er jo, at der i øjeblikket produceres ca. 24 millioner svin.
Det vil der på disse landbrug kunne produceres også de næste 10-15 år.
Det vil altså sige, at med det her forslag accepterer Det Konservative Folkeparti sammen med regeringen, at den produktion kan foregå uden ændrede miljøkrav de næste 10-15 år til stor gene for de mennesker, der bor i nærheden af en sådan svinefarm.
Det er det tilbud, Det Konservative Folkeparti og dets ordfører, hr. Allan Niebuhr, har til den danske befolkning: Lad der bare gå 10-15 år, indtil det produktionsapparat, vi har i dag, er slidt ned, og så kan vi se med tiden.
Der er ikke noget som helst, der skal gøres nu.
Det er vel det, der er virkeligheden for alle dem, der producerer 30.000 svin eller mindre om året.
Per Clausen (EL), 2006-03-21:
Jeg kan finde eksempler på, at man siger, at ved at give mulighed for en større produktion kan man sikre, at den større produktion sker uden øget miljøbelastning, men det er jo noget helt andet end at forbedre miljøet.
Det fører jo til, at vi ved at vedtage den her lov cementerer den miljøbelastning, som det danske landbrug i dag udøver.
Allan Niebuhr (KF), 2006-03-21:
Det er helt klart regeringens politik, at der ved en øgning af de enkelte brug er en fordeling, så der er noget til miljøforbedring og noget til driftsforbedring.
Sådan er det, og det kan jeg ikke andet end alt andet lige tolke som, at der er en miljøforbedring også i at øge her.
Der er noget til den ene del, der er noget til den anden del.
Christian H. Hansen (DF), 2006-03-21:
Jeg bliver nødt til at stille ordføreren et spørgsmål.
Når det nu forholder sig sådan, at Dansk Folkeparti er aftalepartner i det her, og vi har den her drøftelse om at komme med ind i lovforslaget osv., så begynder det jo at interessere Dansk Folkeparti lidt.
Jeg bliver nødt til at spørge hr. Allan Niebuhr, om det ikke er korrekt, at grunden til at Dansk Folkeparti var inviteret over til forhandlinger om ændringer af det her, var, at sidste gang landbrugsloven blev ændret, var Dansk Folkeparti også inviteret derover, men der havde de partier, der nu har spurgt om, hvorfor de ikke er blevet inviteret, samme surmuleholdning, som de har her i salen i dag, og derfor var de ikke med i forhandlingerne, og derfor er de selvfølgelig ikke med i de nye.
Er det ikke korrekt, at det forholder sig sådan, at de andre partier også var totalt passive og ligeglade med landbruget på daværende tidspunkt?
Ole Glahn (RV), 2006-03-21:
Jeg kan godt lide det livssyn, hr. Allan Niebuhr har.
Her i Folketinget kunne vi jo spare megen tid på behandling af lovgivning, hvis vi troede på, at man som menneske altid gør det, som er mest fornuftigt, men der er jo også noget, der hedder økonomi, og der kan være praktiske hensyn, som gør, at vi er nødt til at have noget regulering på området.
Derfor vil jeg sige, at jeg ikke er lalleoptimist og ikke tror på, at landmænd altid vil det bedste.
Dermed siger jeg ikke, at landmænd ønsker at genere deres naboer, for selvfølgelig gør de ikke det, men der kan være gode argumenter for, at man placerer bygningerne der, hvor man gør det.
Allan Niebuhr (KF), 2006-03-21:
Så vil jeg godt bruge mit andet spørgsmål i forbindelse med forslaget om at overgå til bedriftsniveau.
Hr. Christian H. Hansen var inde på, at det giver mulighed for, at man kan placere sig sådan, at man generer sine naboer mindst muligt, og placere sine stalde de steder, hvor det påvirker miljøet mindst muligt.
Kan vi ikke blive enige om, at man må tro på det bedste i mennesker og dermed også en gang imellem tro på, at landmanden også tænker på at genere sine omboende mindst muligt og tænker på at gøre sit til, at miljøet får det bedre?
Ole Glahn (RV), 2006-03-21:
Det kan jeg svare kort på, for jeg mener, det er et af de positive elementer: Ja!
Allan Niebuhr (KF), 2006-03-21:
Jeg vil gerne spørge hr. Ole Glahn, om man vil anerkende fra radikal side, at ejerkravet til jorden trækker i den rigtige retning, fordi vi får bremset jordprisernes himmelflugt, og muligheden for, at jorden også kan dyrkes økologisk på mindre landbrug, dermed bliver væsentligt forbedret.
Ole Glahn (RV), 2006-03-21:
Den landmand kan placere det der, men der står ikke, at han skal gøre det.
Mig bekendt er der nogle regler for afstand til bebyggelse, for at placere landbrugsbygninger i forhold til bymæssig bebyggelse, afstandskrav, som jeg i øvrigt mener er alt for korte.
Christian H. Hansen (DF), 2006-03-21:
Nu må jeg bare konstatere, at den tid, hvor man sagde, at f.eks. gyllebeholdere og sådan noget ikke måtte flyttes ud, er forbi.
Det var under en anden regering, de ting foregik, hvor man sagde, at lugtgenerne skal være så tæt på naboerne som overhovedet muligt.
Hvis man nu går videre og læser lidt i de her bemærkninger, står der også, at disse ændringer vil betyde, at en landmand, der ejer flere landbrugsejendomme, kan vælge at samle sin husdyrproduktion på en ejendom, hvor lugten og støjen ikke generer naboerne.
Hvordan kan man så forklare, at hvis vi indfører det her, kommer det netop til at genere naboerne?
Jeg forstår det ikke, og jeg ville ønske, at de folk, der hører på det her, får tilsendt lovforslaget og læser det.
Ole Glahn (RV), 2006-03-21:
Nu ved jeg ikke, om hr. Christian H. Hansen lagde mærke til, at jeg ikke sagde noget om dyrevelfærd, for jeg mener faktisk, at det er muligt, og det er også angivet i bemærkningerne til lovforslaget, at man kan stille nogle krav om pladsforhold osv. i forbindelse med dyrevelfærd.
Det mener jeg egentlig er opfyldeligt.
Men vedrørende miljø vil jeg gerne sige – det har jeg problematiseret i min tale, og det vil jeg fortsat stå fast på; der er endnu ikke en af ordførerne, der har svaret på det – at hvis de krav, der skal stilles fra ministerens side, skal være nogle, der er noget værd, skal det være krav, som betyder, at f.eks. de naboer, der bor 1 km fra de store enheder, ikke generes af lugtgener og ekstra kvælstof, som gør, at brændenælderne bliver næsten 2,5 m høje osv.
Christian H. Hansen (DF), 2006-03-21:
Når man hører hr. Ole Glahn og også andre ordførere i dag, kan det godt give en fornemmelse af, at de slet ikke har læst det her lovforslag, når de kan stå og sige, at det med dyrevelfærd tror de ikke rigtigt på, og miljøet, ja, folk får den opfattelse, at det kommer da i hvert tilfælde til at sejle.
Bare i det her lille input, der ligger i lovforslaget, nemlig bemærkningerne, som jo altid er en god ting at starte med at læse, inden man går i gang med alt det andet, står der, at hvis bedriften opfylder visse skærpede krav til dyrevelfærd m.v., skal landmanden udarbejde en handlingsplan for dyrevelfærd og miljø på bedriften, der skal godkendes af myndighederne.
Det er ikke gjort med, at han bare sidder og udfylder noget, hvor han siger, at det tror han vil være et godt miljø, og så bliver det puttet over i skuffen.
Nej, det skal godkendes af myndighederne.
Hvordan kan man forklare, at der ikke er taget hånd om miljøet her?
Jeg ved godt, at det bliver svært at forklare det her, og at der er begrænset taletid, det ved jeg også godt.
Ole Glahn (RV), 2006-03-21:
Jeg tror, at hvis vi vil gavne dansk landbrug på længere sigt, og hvis vi vil gavne livet på landet, er det vigtigt, at vi satser bredere, end vi har gjort nu.
Jeg vil bestemt ikke afskrive, at der også kan være plads til, at man kan have den mere industrialiseret producerede gris i meget store enheder, men jeg mener, at det er meget vigtigt, at man også satser på andet.
Jeg tror, at med den måde, man satser nu, er det et område, hvor vi kan konkurrere os ud.
Det ser vi jo, ved at mange danske landmænd investerer i produktioner bl.a. i Polen og Ukraine.
Det er et tegn på, at på det marked kan vi ikke klare os, og det, der er karakteristisk – i øvrigt også inden for industriproduktion og andet – er, at man siger, at det, vi skal klare os på, er knowhow; det er ikke konkurrence på pris og lave lønomkostninger.
Jens Kirk (V), 2006-03-21:
Accepterer hr. Ole Glahn slet ikke, at der er noget, der hedder globalisering; at det ikke er de danske bønder, der er deres egne værste konkurrenter; at det er udefrakommende ting, som gør, at den danske landmand er nødt til at være drønende effektiv, hvis han skal klare sig i den konkurrence, når detailhandelen stiller op, hvad de kan sælge til, og samtidig kræver en meget, meget stor fødevaresikkerhed; at det er det, der forårsager, at hvis vi skal udnytte ny teknik, kan den enkelte passe mere, der skal færre hænder til at passe flere dyr?
Accepterer hr. Ole Glahn selv den udvikling?
Skal vi lade være med at tage disse muligheder i brug?
Skal vi bare kigge på, at alting strømmer ind over grænserne, og så blivende siddende tilbage her?
Selvfølgelig skal vi tage hensyn til dyrenes velfærd også.
Ole Glahn (RV), 2006-03-21:
Nu kunne det her spørgsmål give anledning til et helt foredrag om, hvad årsagen er til, at vi er bragt i den her situation.
Jeg skal gøre det kort, det kræver det formelle også.
Muligheden for at blive selvstændig i dag er meget lille, så det ville være meget mærkeligt, hvis der var et stort ansøgertal.
Det er bl.a. et produkt af den politik, som Venstre har været med til at føre i mange år.
Og det mener vi fra radikal side er en alt for ensidig måde at løse landbrugets problemer på, også i forhold til de forventede efterspørgsler på kvalitetsvarer.
Jeg tænker naturligvis her bl.a. på økologiske produktioner.
Jens Kirk (V), 2006-03-21:
Jeg vil gerne spørge hr. Ole Glahn: Hvornår er det sidst, vi har hævet antallet af husdyr i landbrugsloven, så vi må have flere?
Var det i 2004, eller var det i 1999?
Gik vi faktisk ikke tilbage fra 1500 til 750 i 1999, og har vi hævet det siden?
Endelig kunne man spørge: Ønsker hr. Ole Glahn i grunden, at vi hvert eneste år skal stå og diskutere landbrugsloven?
Er det nødvendigt at diskutere den hvert år?
Nu har Dansk Folkepartis ordfører sagt, at han ønsker, at den i hvert fald skal vare nogle år.
Kunne vi ikke godt sige, at vi nu prøver på at lave den sådan, at der er noget rummelighed i den?
Det er jo ikke et lovkrav, at alle skal op på det, det er en mulighed.
Jeg håber da, at hr. Ole Glahn er klar over, at Venstre da også ønsker en, kan vi sige, bondestand.
Men er det ikke tankevækkende, at med den søgning, der er til vore landbrugsskoler, må vi forudse, at uanset hvad vi vil gøre med love eller ej, bliver der meget, meget få til at drive de danske jordbrugserhverv i fremtiden.
Allan Niebuhr (KF), 2006-03-21:
Nu har jeg jo min taletid, så jeg kunne nøjes med bare at sige, at jeg er fuldstændig enig.
Men der er et klart incitament i det her, netop at det kan betale sig, at man selv færdiggør de smågrise, der i dag transporteres langt på landevejen.
Det giver mulighed for bedre at udnytte vores slagterier, det giver arbejdspladser herhjemme – det er jeg fuldstændig enig i – og det bliver sammenkoblet med den opstramning, der er med hensyn til dyretransporter, som også har været nævnt fra flere sider i dag.
Så alt andet lige: Vi gør, hvad vi kan for at prøve at skabe flere arbejdspladser på hjemmemarkedet, og det er både til rigets og grisens fordel.
Christian H. Hansen (DF), 2006-03-21:
Deler hr. Allan Niebuhr samme opfattelse, som jeg selv har, nemlig at hvis man går imod det her lovforslag, er man med til at eksportere arbejdspladser ud af landet, og man er også med til at eksportere dyrevelfærdsproblemer ud af landet?
Jens Kirk (V), 2006-03-21:
Nu skal jeg spare ordføreren for SF for de helt dybtgående spørgsmål, men anerkender hr. Poul Henrik Hedeboe ikke, at vi har en vandmiljøplan III, som i grunden måske ikke er helt efter SF’s hoved, men som sørger for, at vi har et miljø, der stadig får det bedre og bedre?
Og anerkender hr. Poul Henrik Hedeboe ikke også, at hvis vi skal have ny teknik ind i billedet, skal den enkelte uanset hvad have mulighed for at holde lidt flere dyr af en eller anden art, hvis den enkelte skal kunne udnytte disse maskiner, som kan gøre det bedre for både manden og dyrene?
Endelig kan jeg ikke lade være med at spørge ordføreren: Mener SF, at vi sådan set skal sætte det hele i stå og ikke udnytte vores landbrugs muligheder her i landet og den knowhow, vi har, til at øge eksporten?
Kirsten Brosbøl (S), 2006-03-21:
Derfor er kvinderne bange; de benytter ikke tilbuddet, fordi det ikke er attraktivt.
Så det synes jeg i hvert fald, at man bør have i baghovedet, når man nu i regeringen er ved at revidere den her regel.
Det er jo sådan, at vi her i forbindelse med den 8. marts også har hørt røster fra Venstre, der gerne vil have ændret den her regel, bl.a. har Karin Riis-Jørgensen fra Europa-Parlamentet været ude at sige, at hun i hvert fald synes, at der er brug for at udvide den her periode, og det er jo netop også, hvad EU anbefaler, at man minimum har tilbud om 3 måneders beskyttelse.
Så er ministeren enig med Karin Riis-Jørgensen i, at der er behov for at lytte til erfaringerne fra de andre EU-lande og efterleve den anbefaling, der er fra EU på det her område?
Louise Frevert (DF), 2006-03-21:
Det er da interessant, at den socialdemokratiske ordfører næsten har rigtig gode ideer på Dansk Folkepartis vegne, og det vil jeg kvittere for.
Men det er ikke helt i tråd med det, jeg mener.
I første omgang vil jeg sige, at de initiativer, som ministeren har taget, bakker vi fuldt op om, eksempelvis et oplysningsarbejde på sprogcentrene.
Men det er ikke nok, jeg tror, der skal et helt andet oplysningsarbejde til ude i kommunerne, og jeg tror også, at de kampagner og de initiativer, der nu bliver taget fra ministerens side, hvor der bliver taget kontakt til borgmestre, rådmænd og andre interessenter ude i kommunerne, vil bevirke, at der eksempelvis bliver mere fokus på de indvandrerkvinder, som ikke kan opnå den kontakt med omverdenen, man ønsker de skal have, så de kan få en uddannelse, så de lærer sproget, så børnene kan komme i daginstitution og få en ordentlig integration.
På den måde bliver man også opmærksom på volden, og det er netop meget vigtigt at have fokus på, at der er et problem her.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-03-21:
Jeg vil godt blive ved det samme emne.
Når nu ministeren selv i redegørelsen skriver, at der er 54 ofre for kvindehandel, der har fået beskyttelse, og at man regner med, at der er et sted mellem 2.000 og 2.500 udenlandske prostituerede i Danmark, så må man jo sige, at det er meget få kvinder, der i virkeligheden har benyttet sig af denne mulighed.
Er ministeren fuldstændig afvisende over for, at en del af årsagen til, at der er så få, er, at man godt ved, at man ikke, medmindre der er helt, helt særlige forhold, kan få beskyttelse mere end 15 dage?
Med andre ord: Er ministeren seriøs, når hun siger, at man vil se på 15-dages-reglen, eller er det mere sådan noget, der skal berolige, mens tiden går?
Helle Sjelle (KF), 2006-03-21:
Jeg kan sige så meget, at debatten i Det Konservative Folkeparti de sidste par måneder har været optaget af nogle lidt andre ting, må man jo indrømme, end netop at diskutere prostitution.
Det er ikke emnet, der har stået allerøverst, men det står dog på dagsordenen.
Med hensyn til hvad der sker i Sverige, så er undersøgelserne, så vidt jeg har forstået, ikke fuldstændig klare.
Man har ikke de fuldstændige evalueringer af, hvordan det er gået, efter at man har kriminaliseret, og dermed heller ikke et fuldstændig entydigt billede af, hvordan det er gået med handel med kvinder.