runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Arne Toft (S), 2002-11-19:
Det er somme tider svært at forstå hr. Kristian Jensens rosende omtale af alle de gode ting, som regeringen har gjort.
Hvad er grunden til, at man f.eks. i Nordjyllands Amt nu skærer ned på hjælpen til handicappede?
Hvad er grunden til, at man nedlægger sygehuse?
Hvad er grunden til, at man nedlægger krisecentre?
Hvad er grunden til, at det, man gør for narkomaner og alkoholikere, bliver dårligere, end det var sidste år?
Hvad er grunden til det, når der kommer flere og flere penge?
Jo, det er selvfølgelig
Jeg vil godt vende tilbage til de særlig vanskeligt stillede kommuner.
De er tilfredse, for rigtig mange af de særlig vanskeligt stillede kommuner er jo inde i en sparerunde her i 2002 bare på baggrund af budgettet for 2002
, så de har fået sparet rigtig mange millioner. Så er det selvfølgelig rigtigt, at de, der fik del i de 180 mio. kr., er tilfredse.
Men jeg har så mange års erfaring som kommunalpolitiker, at jeg ved, at man jo ikke kan regne med, at det budget, man stiller op, bliver slutresultatet.
Det er det i hvert fald aldrig nogen sinde blevet hos mig.
Vi har altid ude i kommunerne skullet sørge for, at budgetterne hang sammen.
Men når først regnskabets dag kommer året efter, hvor udgifterne er kommet, sker det jo somme tider, at udgifterne har sprængt rammerne, og så man må jo se på, hvad regnskabet viser.
Det er ikke nok kun at se på budgettet.
Kristian Jensen (V), 2002-11-19:
Hvor er det synd for hr. Villy Søvndal.
Hr. Villy Søvndal havde set frem til et fremragende efterår, hvor han kunne tage sine sorteste solbriller på, iklæde sig bedemandskostume og i øvrigt ærgre sig over alle de nedskæringer, som denne regering nu lægger op til. Men sådan er virkeligheden ikke.
Rådet for Socialt Udsatte kom i starten af oktober og sagde, at de ikke kunne genkende billedet af, at der skulle ske nedskæringer.
Hr. Villy Søvndal tager fejl, andre tager fejl, der sker ikke nedskæringer.
Det kan ikke bruges til noget.
Men nu kommer indberetningerne fra kommuner og amter om de vedtagne budgetter.
De siger faktisk, at regeringen har ret, og de siger også, at Rådet for Socialt Udsatte har ret, altså at der ikke sker nedskæringer.
Det ærgrer hr. Villy Søvndal så meget, at hr. Villy Søvndal ikke vil indse, at regeringen rent faktisk gennemfører, hvad den lovede, nemlig et løft i udgiftsniveauet for indsatsen over for de socialt udsatte.
Da hr. Villy Søvndal første gang markerede, håbede jeg i mit stille sind, at hr. Villy Søvndal ville komme herop og undskylde, at han havde taget fejl.
Det var måske naivt, og reelt set forventede jeg det heller ikke, men jeg havde trods alt et lille håb om det, indtil hr. Villy Søvndal startede ud ad den samme forkerte tangent, som hr. Villy Søvndal har befundet sig på de sidste 6 uger.
Det synes jeg er beklageligt.
Til fru Line Barfod: Sandheden er jo, at der ikke er tale om nedskæringer.
Der skæres ikke ned, sådan som fru Line Barfod sagde.
Der er en vækst i kommunernes udgifter på 269 mio. kr. plus en vækst i løntilskuddet til fleksjob, og der er en vækst i amternes udgifter på 363 mio. kr. alene på de sociale budgetter.
Det kan selv nok så mange benægtelser fra Enhedslistens side ikke vende op og ned på.
Til hr. Thomas Adelskov skal jeg bare sige, at det er naturligvis sådan, at både Vestsjællands Amt og Frederiksberg Kommune, som har forbrudt sig mod skattestoppet, bliver ramt af de samme konsekvenser, nemlig at de skal aflevere en del af provenuet.
Der bliver ikke gjort forskel på dem, og derfor er der ikke belæg for hr. Thomas Adelskovs i øvrigt meget polemiske og ikke særlig saglige bemærkninger.
Thomas Adelskov (S), 2002-11-19:
I Vestsjællands Amt har amtspolitikerne gjort en stor indsats
for at forsøge at sikre sygehuset og sikre psykiatriske sengepladser, og her har man fået at vide af hr. Kristian Jensen, at man ikke må hæve skatten.
Hvad er dog det for en gang sludder og vrøvl?
Hvordan kan man stille sig op og prøve
Og hvad er budskabet så?
Så var det hele nok gået, for så havde man fået lov til at hæve skatten og betale af på alt, hvad man havde.
Line Barfod (EL), 2002-11-19:
Venstres ordfører og regeringen i øvrigt kan komme med nok så megen talmagi, men det forklarer ikke, hvorfor der ude i amter og kommuner bliver skåret ned på alle områder, det forklarer ikke, hvorfor både sundhedsvæsenet, uddannelserne, børneområdet og ældreområdet bliver udsat for ringere vilkår.
Det nytter jo ikke noget, når udgiftsbehovet stiger, fordi der bliver flere ældre, og fordi der bliver flere syge, osv., så bare at sige: Jamen de reelle udgifter stiger lidt i forhold til tidligere.
Hvis udgiftsbehovet er meget større, er det jo reelt nedskæringer, der sker.
Det, man f.eks. kan se på børneområdet, er, at der bliver skåret ned.
Det er den virkelighed, man oplever ude i kommunerne.
Det kan nok så meget talmagi ikke ændre på, så jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, om han ikke vil prøve at kigge sig lidt omkring i virkeligheden og forholde sig til den.
Villy Søvndal (SF), 2002-11-19:
Jeg har jo spillet en betydelig rolle i debatten, siden finansministeren var på, men jeg har ikke haft mulighed for at sige noget.
Derfor bare følgende til Venstres ordfører: Nu er vi igen ved en af de debatter, hvor hele omverdenen tager fejl.
Organisationerne tager fejl, når de siger, der bliver sparet; personalegrupperne tager fejl; kommunerne tager fejl; amterne tager fejl; de politiske partier herinde tager fejl.
Der er kun regeringspartierne og dets støtteparti, Dansk Folkeparti, der har ret.
En imponerende situation, at man så hurtigt fjerner sig så langt fra virkeligheden.
Jeg synes simpelt hen, at det er imponerende, at det er lykkedes på under 1 år.
Hvad er det så for småkneb, som finansministeren og Venstres ordfører anvender for at nå det resultat?
Det er to: Venstres kneb og finansministerens kneb er at sammenligne budgettal med budgettal. Jamen det er jo meningsløst at sammenligne dem.
Det er de forventede regnskabstal for i år, som sammen med budgettallene for næste år fortæller, om det kommer til at gå opad eller nedad.
Det var det ene kneb.
Lad være med det, må jeg sige til finansministeren, det er det for lyst til.
Det kneb, som hr. Kristian Jensen anvender i forhold til amternes budgetter, er at sammenligne pladser i år med næste år.
Men de to tal kan man jo heller ikke sammenligne, når man nednormerer pladserne.
Det er uinteressant.
Kristian Jensen (V), 2002-11-19:
Det ville da være meget, meget drastisk at nedlægge både kommuner og amter.
Det rejser virkelig store perspektiver, hvis hr. Arne Toft skulle have ret, hvilket han ikke har. Til hr. Aage Frandsen og delvis også til hr. Thomas Adelskov: Sandheden er jo, at der ikke er aflyst nogen udligningsreform.
Der er et finansieringsudvalg, der arbejder videre, som allerede til næste år skal komme med helt konkrete forslag til, hvorledes man laver de nødvendige ændringer for særlig at kigge på de vanskeligt stillede kommuner.
Så er det rigtigt, at der er sket en udskydelse af den store reform, fordi det tidsmæssigt er fornuftigt at lægge den samtidig med, at Strukturkommissionen kommer med deres oplæg til, hvordan hele den kommunale struktur skal se ud i fremtiden.
Det er det fornuftige og saglige.
Jeg ved godt, at man altid polemisk kan svinge sig op og sige, om man løber fra et løfte eller man ikke løber fra et løfte, men der kommer i to trin en udligningsreform, som kommer til at afløfte de problemer, der har været.
Til hr. Aage Frandsen kan jeg bare sige, at der er tildelt de vanskeligst stillede kommuner et løft på 180 mio. kr., hvilket faktisk har gjort, at de økonomisk vanskeligst stillede kommuner har været tilfredse med den økonomi, de har fået stillet til rådighed, i modsætning til tidligere år, hvor det var hr. Aage Frandsens flertal i Folketinget, der regerede, hvor der var en voldsom protest mod den økonomi, der blev stillet til rådighed.
Så kan jeg meget godt lide, at hr. Aage Frandsen bruger udtrykket, at man er ramt af en stram økonomi.
Det viser jo blot, at hr. Aage Frandsen og hr. Aage Frandsens parti aldrig har brudt sig om at holde de offentlige udgifter på en afdæmpet vækst, men altid har ønsket, at de skulle løbe løbsk.
Her er en regering, som er kommet til, som har ønsket at bryde op på det.
Det er aldeles ikke et spørgsmål om partibog, at jeg nævner Vestsjællands Amt og ikke Frederiksberg Kommune.
Frederiksberg Kommune har også hævet skatten, og det er et problem.
Men hvis ikke Vestsjællands Amt havde gennemført den skattestigning, havde faldet i Københavns Kommune gjort, at amterne under et havde overholdt det, og derfor er det Vestsjællands Amt, der udløser en skattestigning samlet set.
Så må jeg komme tilbage til resten.
Arne Toft (S), 2002-11-19:
Hr. Kristian Jensen får ikke nobelprisen i litteratur, det ligger helt fast, og jeg tror, at det af hensyn til patienterne er godt, at han ikke blev læge.
Han kan gøre mindre skade som politiker i al fald.
Så vil jeg sige, at alle ved jo, at i hvert fald de sidste 10 år har der været meget store stigninger inden for sundhedsområdet og socialområdet.
Det er jo ikke noget nyt.
Det har altid været sådan, at der er blevet givet mange penge til de to områder.
Regeringen nævner så i næsten hvert eneste lovforslag, der bliver fremsat, at den har givet 1,5 mia. kr. til sundhed og 0,5 mia. kr. til det sociale, men det har alle de øvrige regeringer jo også gjort.
Det må da være en selvfølge, når hr. Kristian Jensen nævner de store stigninger, at man så får ros fra de pågældende parter.
Og jeg er enig med hr. Aage Frandsen i, at det her er et skjult forsøg på at nedlægge amter og kommuner.
Thomas Adelskov (S), 2002-11-19:
Nu beklagede hr. Kristian Jensen sig over Vestsjællands Amt og den skattestigning, som Vestsjællands Amtsråd har vedtaget.
Jeg hørte nu ikke nogen beklagelse fra hr. Kristian
Jensen over Frederiksberg Kommune.
Det er måske, fordi det er en konservative kommune og man har en vis forpligtigelse over for sin regeringspartner.
Jeg synes, at det var mere interessant at spørge hr. Kristian Jensen: Hvilken forklaring vil man give borgerne i Vestsjælland på, at de nu straffes, fordi amtspolitikerne har valgt at forsøge at sikre sygehusenes psykiatriske sengepladser?
Her må man nemlig ikke hæve skatten, men i Farum må de gerne hæve skatten, fordi de skal betale af på gammel druk og store dyre sportsanlæg.
Hvad er forklaringen til borgerne i Vestsjælland på denne åbenlyse urimelighed?
Aage Frandsen (SF), 2002-11-19:
Jeg kan forstå på hr. Kristian Jensens forslag til vedtagelse, at der ikke er sat nogen tidsfrist på, hvornår udligningsreformer til at sikre de svagest stillede kommuner skal komme.
Det kunne jeg forstå ligger i det.
Det er bare, at man skal arbejde videre med det. Jeg kan også forstå på hr. Kristian Jensen, at når der er nogle gennemsnitstal, er der sådan set ikke nogen problemer for dem, der er meget ringere stillet end gennemsnitstallene.
Jeg vil så tage nogle eksempler fra den virkelighed, der er derude, hvor vi har fået indberettet, hvad man har gjort i kommunerne, og det er ikke, fordi de kunne lide det, men fordi de var ramt af skattestoppet og den stramme økonomi, som ligger i kommuneaftalen.
Stenløse Kommune siger: Større forældrebetaling i institutioner og forringet normering, for folkeskolens vedkommende større klassekvotienter, færre undervisningstimer og ingen lejrskole.
Vi kan tage en anden kommune, nemlig
Ringe Kommune, som siger: Nednormering på plejehjem, reduktion i rengøringshjælp, delvis lukning af dagcentre, effektivisering af hjemmepleje osv.
Det er en virkelighed, som også er der, vil jeg sige til hr. Kristian Jensen, for hr. Kristian Jensen prøver at fremstille det, som om regeringen simpelt hen bare gør det så fantastisk godt.
Det er jo ikke kommunernes valgløfter.
Det er regeringens valgløfter.
Regeringen lovede en hel masse, også på kommunernes vegne.
Villy Søvndal (SF), 2002-11-19:
Hvis man er en meget stor politiker ved at snakke udenom, så er hr. Thulesen Dahl i sandhed en meget stor politiker efter de sidste svar.
Det er muligt, hr. Thulesen Dahl også undlod at svare de andre gange, fordi han ikke hørte det.
Må jeg godt få et svar på spørgsmålet: Var det det, Dansk Folkeparti ville, og vil hr. Thulesen Dahl anerkende, at der kommer færre ansatte til at tage sig af de ældre ud af den aftale, som Dansk Folkeparti har lagt ryg til.
Det er det første.
Det andet sted, hvor hr. Thulesen Dahl talte udenom, var på børneområdet, hvor han sagde: Jamen det er, fordi der er færre børn.
Det var dog et dramatisk fald.
Var det ikke også at snakke for meget udenom, vil jeg gerne spørge hr. Thulesen
Kan man virkelig blive ved med bare at snakke om en verden, der intet har at gøre med den virkelige verden, også når der stilles spørgsmål?
Line Barfod (EL), 2002-11-19:
Hr. Thulesen Dahl går meget op i de økonomiske rammer, men når Dansk Folkeparti og regeringen bruger en stor del af de økonomiske rammer på at give skattelettelser til de rigeste, så bliver der altså færre penge til at hjælpe dem, der har mindst.
Vedrørende spørgsmålet omkring sygehusene, hvor hr. Thulesen Dahl siger, at vi blokerer: Enhedslisten meldte sådan set ud under debatten, at vi gerne vil støtte forslaget, hvis man vil være med til at give penge til amterne, så pengene til at redde sygehusene ikke skal tages fra dem, der har mindst, men Dansk Folkeparti ville ikke fortælle os, hvordan man havde tænkt sig det.
Og vi vil ikke være med til at tage penge fra handicappede, narkomaner og andre for at give til sygehusene.
I øvrigt glemmer hr. Thulesen Dahl, at det er Dansk Folkeparti, der ude i mange af amterne er med til at lukke og sælge sygehuse.
Hr. Thulesen Dahl glemmer også at fortælle, at hvis Dansk Folkeparti ville være med, så var der flertal i Folketinget for at stoppe for salg af sygehuse og dermed indførelse af en langt større privatisering af sygehusvæsenet, som er det, der er på vej nu.
Da vores ordfører på området, fru Pernille Rosenkrantz-Theil, ikke kan være til stede, skal jeg meddele følgende: Enhedslisten går ind for en radikal forenkling af det danske skattesystem og er derfor i udgangspunktet positiv over for alle forslag, der kan føre til mere enkelhed i et system, der for de fleste mennesker er fuldstændig uoverskueligt. vi går imidlertid også ind for, at de bredeste skuldre skal bære de tungeste byrder, og derfor er det et problem, at alle regeringens forenklingsforslag på skatteområdet fører til, at erhvervslivet slipper billigere i skat, og at det offentliges indtægter reduceres.
Således synes vi ikke, at det er særlig rimeligt at bruge mange ressourcer på at nedbringe udbytteskatten på 28 pct. til 19,8 pct. for selskaber, foreninger, fonde m.v.
At selskaber og fonde i Danmark generelt slipper alt for billigt i skat i kraft af en lav selskabsbeskatning og en række skattefiduser, er efter vores opfattelse ikke noget argument for, at disse grupper ikke skal betale det samme i udbytteskat som andre.
28 pct. i skat lyder jo ikke voldsomt, når man tænker på, hvilke skatteprocenter der i øvrigt opkræves her i Danmark.
Enhedslisten vil derfor bruge sine kræfter i forbindelse med behandlingen af dette lovforslag på at bore i, hvorvidt der er rimelige begrundelser for disse meget lave procenter.
Det er vores opfattelse, at det vil skabe et betydeligt mere enkelt og gennemskueligt skattesystem, hvis alle indtægter beskattes efter de samme principper.
Anders Samuelsen (RV), 2002-11-19:
Det Radikale Venstre er som udgangspunkt positiv over for dette forslag og de forenklinger, der lægges op til, men vi er lidt skeptiske over for selve provenuvirkningen af forslaget, og derfor vil vi spørge om det under udvalgsarbejdet.
Men som udgangspunkt er vi positivt indstillet.
Morten Homann (SF), 2002-11-19:
SF vil meget gerne være med til at lette de administrative byrder, specielt for de mindre virksomheder og igangsættere i dette land, så derfor er vi som udgangspunkt positive over for forslaget, som er med til at lette sådanne byrder.
Hvis man skal vurdere forslaget, skal man dog ikke være blind for, at der er grænser for, hvor mange byrder det letter.
Det flytter nogle byrder fra de selskaber, som modtager udbytte, til de selskaber, som udbetaler det.
Det kan der godt være ræson i, men jeg tror ikke, man skal udlægge det som noget stort skridt frem imod en administrativ lettelse for selskaberne set under ét.
Derfor vil SF's stillingtagen til det her forslag meget afhænge af mere konkrete oplysninger om, hvem der egentlig vil have gavn af denne her ordning.
Er det her noget, som virkelig kan være med til at lette livet for små virksomheder og for iværksættere i Danmark, så synes jeg, at det er en fantastisk god idé, at man i stedet for flytter den administrative byrde til typisk de store finansielle virksomheder.
Er det derimod bare et spørgsmål om at flytte en administrativ byrde rundt fra virksomheder, som i forvejen har en stor kapacitet, til det her område, synes jeg måske, at man kunne bruge det provenu, som bliver tabt på det her forslag, til noget bedre. Så jeg vil sige: SF's stillingtagen til det her forslag afhænger konkret af, hvem det her kommer til at gavne.
Vi vil gå ind i udvalgsarbejdet, og som udgangspunkt er vi store tilhængere af at lette de administrative byrder for de små virksomheder i Danmark.
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2002-11-19:
Problemet er som sagt udlodning til selskaber, hvor det foretagne udbytteskattetræk på 28 pct. i langt de fleste tilfælde er for højt, og skatten efterfølgende godskrives i forbindelse med årsopgørelsen eller udbetales kontant.
Det medfører selvsagt en masse administration og forsinkelse, og det er derfor positivt, at der indføres en særlig ordning for skattepligtig udbytteindkomst, som erhverves af selskaber, foreninger m.fl., som ejer mindre end 20 pct. af aktierne.
Ordningen medfører, at udbytteskatten indeholdes med 19,8 pct. svarende til endelig beskatning af selskabernes udbytteindkomst.
Det er også udmærket, at a contoskatteordningen indeholder udbytteskat, således at den modregnes i indkomstskatten i det år, der udbetales udbytte.
Forslaget medfører endvidere, at indberetningspligten for børsnoterede aktier udvides til også at omfatte aktier deponeret af selskaber, foreninger, fonde m.fl. samt unoterede aktier i depot og aktier udstedt på navn
, men som det er sagt, afskaffer det også de 74.000 attester, som i dag anvendes ved modregning af udbytteskat.
Forslaget vil derfor medføre en væsentlig administrationslettelse for udbyttemodtagende selskaber, men en vis forøgelse for udloddende selskaber, pengeinstitutter og Værdipapircentralen.
Forslaget vil medføre en likviditetslettelse for selskaber, foreninger og fonde, der modtager udbytte.
Dette vil have stor psykologisk effekt hos denne del af erhvervslivet, som vil opleve en administrativ lettelse med lavere revisionsomkostninger, og at udbyttepenge forbliver hos selskabet og ikke først skal betales i skat for derefter at blive tilbageført.
Det Konservative Folkeparti kan derfor støtte forslaget.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-11-19:
På baggrund af arbejdet i den arbejdsgruppe, der blev nedsat i september 2001 af den tidligere skatteminister,
ligger der nu et forslag til modernisering og forbedring af papirgangen ved administration af udbytteskatten.
foreslåede indberetningspligt for unoterede aktier, som er udstedt på navn, medfører mindre, administrative byrder for de udloddende selskaber og foreninger.
Men på trods af dette og da forslaget følger de tanker, den tidligere skatteminister gjorde sig tilbage i september 2001, tilslutter Socialdemokratiet sig forslaget.
Lars Christian Lilleholt (V), 2002-11-19:
Formålet med dette lovforslag er at gøre det mindre kompliceret for selskaber og foreninger, der ejer mindre end 20 pct. af aktierne i et selskab, at betale skat af deres udbytte.
Med forslaget vil der blive indført en særlig ordning
for skattepligtig udbytteindkomst, således at udbytteskatten indeholdes med 19,8 pct., hvilket svarer til den endelige udbytteskat, i stedet for som i dag, hvor der først tilbageholdes 28 pct., hvorefter differencen mellem de 19,8 pct. og de 28 pct. godskrives selskaber og foreninger i forbindelse med årsopgørelsen. Forslaget vil betyde en mærkbar administrativ lettelse for de selskaber og foreninger, der skal betale udbytteskat, da de slipper for at skulle udfylde de omkring 74.000 attester, der i dag anvendes ved modregning af udbytteskatten, og som hidtil har givet masser af arbejde til revisorerne
Der vil modsat ske en forøgelse af de administrative byrder hos de udloddende selskaber, dvs. pengeinstitutterne og Værdipapircentralen, som fremover skal sikre de nødvendige oplysninger, der hidtil er fremgået af de 74.000 attester.
Men alligevel bliver der samlet set tale om en mærkbar samlet administrativ lettelse som anbefalet af den arbejdsgruppe, som den tidligere skatteminister, hr. Frode Sørensen, nedsatte tilbage i 2001, og som har haft deltagelse af repræsentanter for revisorforeningerne, finanssektoren og Skatteministeriet.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-11-19:
Kristeligt Folkepartis ordfører, hr. Mogens Nørgård Pedersen, kunne ikke være til stede, så jeg skal meddele, at Kristeligt Folkeparti er enig med forslagsstillerne i, at det er vigtigt at støtte kunsten og det kulturelle liv.
Vi vil dog gerne påpege, at en udligningsordning, som primært tilgodeser de etablerede kunstnere, ikke gør det alene. Kristeligt Folkeparti er positivt indstillet over for dette forslag, men ser det kun som én streng i den nødvendige mangestrengede indsats for at bevare og udvikle både det smalle og det brede kulturelle liv.
Med hensyn til udformningen af ordningen, som den fremgår af forslaget,
er vi nogenlunde tilfredse.
Dog vil vi gerne have afklaret, hvordan forslaget f.eks. harmonerer med de skattemæssige forhold for en SU-studerende, der udfører en kunstnerisk aktivitet.
Vi kunne måske også godt forestille os, at udligningsordningen burde omfatte en bredere gruppe og måske endda helt andre grupper, end der er lagt op til i forslaget.
Kristeligt Folkeparti finder dog, at forslaget er et skridt i den rigtige retning, og vil derfor gå positivt ind i udvalgsarbejdet.
Line Barfod (EL), 2002-11-19:
Da Enhedslistens ordfører på området, fru Pernille Rosenkrantz-Theil, ikke kan være til stede, skal jeg meddele, at Enhedslisten ikke kan støtte forslaget.
Vi stemte derfor også imod, da regeringen i sidste folketingssamling foreslog og fik vedtaget en yderligere lempelse af disse regler.
Selvfølgelig kan der altid argumenteres for at sprede erhvervslivets gunstige skattevilkår ud til andre grupper, men det er efter vores opfattelse ikke den rigtige vej at gå.
Kunstnere skifter ofte mellem en status som selvstændig producent og en status som lønarbejder, og systemet med arbejdsløshedsforsikring fungerer dårligt i denne særlige økonomiske situation for kunstnere.
I praksis bliver det tit svært at klare sig økonomisk, og derfor skal der være økonomiske støtteordninger for kunstnere i perioder, hvor de ikke producerer særlig meget, har få og løse ansættelsesforhold eller har svært ved at afsætte det, de producerer.
Det skyldes, at skabende kunstnere reelt ikke har mulighed for at være medlem af en a-kasse og derfra hente midler til deres overlevelse i perioder, hvor de ikke har nogen indtægter.
Betingelsen for, at kunstnerne kan hæve penge i a-kassen, vil imidlertid som oftest være, at de i denne periode helt ophører med deres kunstneriske virksomhed, og denne situation skaber ikke blot en utryg og svær situation for mange kunstnere.
Den bliver også en hindring
for skabende udfoldelse, der kan komme samfundet til gode.
Vækstlaget blandt kunstnerne får meget dårlige vilkår, og mange talentfulde kunstnere presses ud af den kunstneriske udfoldelse.
Det betyder, at de sociale og økonomiske problemer for mange kunstnere stadig er uløste, og derfor er der brug for en kulturpolitisk ordning, der baseres på såvel kunstfaglige som sociale hensyn.
Men en skatteløsning vil vi ikke støtte.