runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrete Auken (SF), 2001-12-12:
Når jeg ser på listen, hvor længe statsministeren har været medlem af Folketinget,
så undrer det her svar mig altså meget.
Jeg tror faktisk, at hr. Anders Fogh Rasmussen må have været med adskillige gange, hvor der foregik forhandling om formuleringer, men den formulering var gennemarbejdet inden. Hele »Partnerskab 2000« var en lang proces. Det ved statsministeren ikke, men det ved hans ordfører.
Vi har siddet til møder i Udenrigsministeriet og frem og tilbage, vi har haft samråd, vi har haft en stribe bøger, der er kommet til os, hvor hele processen er blevet gennemgået.
Det med demokrati og menneskerettigheder er jo i øvrigt også fastlagt meget tidligere, og jeg kan sige til en forundret statsminister, der åbenbart først nu har stiftet bekendtskab med formuleringen, at det er en ældgammel fast formulering, som vi er fuldstændig enige om og har været det meget, meget længe.
Jeg glæder mig da over, at det nu også er gået ind hos statsministeren, at kriteriet ikke betyder - og det vil jeg godt lige have bekræftet - at demokrati og menneskerettigheder skal være opfyldt på forhånd, for at vi overhovedet kan støtte i et land.
For så er der altså mange af landene, næsten dem alle sammen, der ryger, og dem, der er tilbage, har ikke brug for hjælp.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-12-12:
Jeg er da utrolig glad for, at fru Margrete Auken den 26. oktober 2000 stemte for den formulering, som vi andre havde lavet. Det vil jeg da gerne tilkendegive her.
Jeg er dybt taknemlig for, at fru Margrete Auken stemte for det, som vi andre havde formuleret. Men det kunne være, at det ville have været en fordel
for fru Margrete Auken, hvis hun havde været med til at formulere det sammen med os andre, for så ville fru Margrete Auken have fået indsigt i, hvad vi tænkte på, dengang vi formulerede det.
Margrete Auken (SF), 2001-12-12:
I forlængelse af det, hr. Jørn Jespersen siger nu og det, statsministeren svarede, tror jeg, at jeg bliver nødt til at oplyse, at på ét punkt sker der en dramatisk ændring af kriterierne for, hvilke stater vi kan støtte, og det ligger jo netop i det med demokrati og menneskerettigheder.
Det kan godt være, jeg ikke var med til formuleringen
dengang, men jeg stemte for den, og der har måske været nogle nuancer dér
Det ved statsministeren også godt; han har været medlem af Folketinget i så mange år, at han er fuldstændig klar over, at det mange gange er sådan, at det er forskellige, der står bag en forespørgsel.
Men kriterierne var vi selvfølgelig enige om, og kriterierne demokrati og menneskerettigheder gik da ikke ud på, at vi kun ville støtte lande, der havde fuldstændig orden i deres demokrati og menneskerettigheder.
De gik ud på, at vi skulle støtte projekter, der gavnede demokrati og menneskerettigheder.
Vi har f.eks. et stort projekt i Kenya, hvor der er store problemer, men derfor arbejder vi da alligevel sammen med dem, og vi støtter en menneskerettighedsorganisation, som virkelig slås, og som har brug for den støtte.
Det er det, der ligger i kriteriet og ikke, at man skal ligne Sverige, for at man kan få lov til at få støtte af Danmark.
Demokrati og menneskerettigheder er noget af det, vi satser på og ikke noget af det, vi forudsætter, og jeg går ud fra, at statsministeren stadig væk er enig i det kriterium på trods af det, der blev sagt lige før.
Jørn Jespersen (SF), 2001-12-12:
Nej, det står efterhånden fuldkommen klart for mig.
Regeringen har ikke fået nogen nye oplysninger, regeringen har ingen ny viden i forhold til det tidspunkt, man stemte for »Partnerskab 2000«, regeringen har bare besluttet at skære 1,5 mia. kr.
Det står efterhånden lysende klart, at det er en beslutning, man har truffet uden et sagligt grundlag, uden nogen form for nye informationer, fordi man havde brug for 1,5 mia. kr. i sin finanslov.
Sådan er det.
Det står klart.
Så vil man efterfølgende lave en kritisk gennemgang, det vil vi gerne være med til.
Det vil vi til enhver tid gerne være med til.
Så må vi jo se, hvad den udmønter sig i.
Det er en politisk debat.
Det står klart, sådan er det.
Spørgsmålet er bare: Hvad mente statsministeren, da han kort tid før valget talte om folk, der skar arme og ben af andre mennesker i Burkina Faso?
Hvad var det for et eksempel?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-12-12:
Jeg skal blot sige, at regeringen ikke har truffet nogen beslutning om den fremtidige støtte til Burkina Faso eller noget som helst andet programsamarbejdsland.
Jørn Jespersen (SF), 2001-12-12:
Jeg kom aldeles ikke til at stille noget som helst andet spørgsmål under et foregående spørgsmål.
Jeg bad bare om at få at vide, hvad statsministeren mente, da han forud for valget i fjernsynet udtalte, at vi skulle holde op med at give støtte til kræfter i Burkina Faso, som skar arme og ben af folk.
Jeg mener, at når statsministeren siger det få dage før valget, så må han også her i dag i Folketinget - efter de regler, der gælder her - kunne fortælle, hvad det er for en konkret støtte, Danmark giver på det her område og dermed fortælle, hvad der lå bag hans udtalelser på det tidspunkt. Der er desuden fremtrædende medlemmer af den nuværende regering, som har brugt - og det er jeg enig i - meget udiplomatiske ord i denne her sammenhæng, og jeg er da glad for, hvis det, statsministeren siger nu, er en bekræftelse på, at den sprogbrug holder op fra dags dato.
Er det rigtigt, at det skal forstås sådan?
»Samarbejder Danmark via sin udviklingsbistand i dag efter regeringens opfattelse med bandit- eller slyngelstater?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-12-12:
Jeg kan kun fastslå, at det overhovedet ikke er noget nyt kriterium.
Det fremgår af det forslag til vedtagelse, som Folketinget vedtog den 26. oktober 2000, hvor der står, at vi skal fastholde fattigdomsbekæmpelse som den overordnede målsætning og hensyntagen til miljøet, kønsaspektet samt demokrati og menneskerettighederne som tværgående hensyn i dansk udviklingsbistand.
Det er blot det, regeringen henholder sig til og sætter en tyk streg under.
Men her kan jeg også se, at fru Margrete Auken i hvert fald ikke var med til at formulere det her forslag til vedtagelse.
Det kan godt være, fru Margrete Auken bagefter støttede det, men det er os andre, der har formuleret det.
Men det, der står her, går jeg ud fra at vi er fuldstændig enige om.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Margrete Auken (SF), 2001-12-12:
Det kan godt være, at statsministeren ikke føler sig presset, det er så kun noget, der kan ses udefra.
Man kan godt bevare et stort smil, samtidig med at man står og siger: Vi vil altså skære.
Vi vil ikke sige andet, end at vi vil skære, og vi vil gøre det efter samme kriterier, som man tidligere har gjort, bare med en beskæring oveni.
Nu kommer der så et ekstra kriterium til.
Det er kommet til undervejs.
Det er det dér med, at der skal være fuldt demokrati i et land.
Det har vi ikke haft før.
Så er det jo omtrent kun Odense, der kan få bistand, hvis det skal være noget, der ligner Danmark.
Vi er netop med stor omhu og med Venstres tilslutning gået ind en række steder og har støttet demokratiprojekter, menneskerettighedsprojekter osv., også i programsamarbejdslande, hvor der er problemer.
Det er jo derfor, vi gør det. Når vi støtter politisamarbejdet i en række lande, er det da, fordi der er problemer med politiet.
Når vi har støttet domstolene rundtomkring, er det, fordi der er problemer med dem, og vi skal hjælpe dem med udviklingen.
Det er da en del af vores bistandshjælp.
Der kom et nyt kriterium.
Det hørte vi også godt i valgkampen, at pludselig skulle der til at stilles krav om, at de nærmest skal ligne et skandinavisk land, før regeringen synes, man skal give bistand.
Så er vi - så vidt jeg kan høre - ude i en fuldstændig omlægning, og så har jeg svært ved at se, at det overhovedet kan komme til at gavne de fattige, for mange af dem bor altså i lande, hvor der er store problemer.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-12-12:
Jeg skal sige til hr. Jørn Jespersen, at jeg aldeles ikke er eller føler mig presset i den sag.
Tværtimod mener jeg, at regeringen har en rigtig god sag, når den siger, at man løbende skal foretage en kritisk gennemgang af udviklingsbistanden.
en udviklingsbistand, som er i størrelsesordenen 16.000-18.000 kr. pr. dansk familie.
Så har enhver politiker da en forpligtelse til hele tiden at se efter, at de penge bliver brugt fornuftigt.
Det er også fuldstændig i overensstemmelse med den beslutning, Folketinget har truffet om det, der hedder »Partnerskab 2000«, hvor der jo bl.a. står, at regeringen opfordres til at fastholde fattigdomsbekæmpelse som den overordnede målsætning og hensyntagen til miljøet, kønsaspektet samt demokrati og menneskerettighederne som tværgående hensyn i dansk udviklingsbistand, og det slås fast, at der skal være tale om et gensidigt forpligtende partnerskab.
Det er netop det, regeringen lægger vægt på ved at betone hensynet til menneskerettighederne, hensynet til demokrati og ved at sige, at programsamarbejdslandene, de, der modtager danske penge, har en forpligtelse til at leve op til de fundamentale krav om demokrati og menneskerettigheder.
Så skal jeg da sige til fru Margrete Auken og til hr. Jeppe Kofod, at jeg glæder mig meget over den tilslutning, der er til tanken om, at det, der virkelig skal til for udviklingslandene, er frihandel.
Det er jo det offensive her
, og der kan jeg sige til hr. Jørn Jespersen, at det jo ikke er et enten-eller.
Det er et både-og.
Jørn Jespersen (SF), 2001-12-12:
Jeg synes, det vækker lidt forundring en gang imellem, at når statsministeren er lidt presset i spørgsmålet om ulandsbistand, så begynder han at tale om markedsadgang.
At det så er et langt projekt, som det også ville være interessant at høre regeringens planer om en nærmere løsning af,
er en anden diskussion.
Jeg vil bare gerne have at vide: Er udviklingsbistand og markedsadgang for statsministeren et både-og eller et enten-eller?
Jann Sjursen (KRF), 2001-12-12:
Jeg var fuldstændig enig med statsministeren, da han tidligere svarede, at når man i fortiden har kunnet reducere bistanden, f.eks. til Zimbabwe, så kan man selvfølgelig også gøre det fremover i forhold til programsamarbejdslande, hvor man ikke finder, at tingene udvikler sig tilfredsstillende.
Selvfølgelig både kan og skal man gøre det, sådan som det også skete i fortiden.
At den tidligere regering så ikke drog de fulde konsekvenser og strøg Zimbabwe af listen over programsamarbejdslande, det er så en anden diskussion. Jeg mener bare at kunne konstatere, at når der ikke er noget galt med »Partnerskab 2000«-strategien, når der formentlig heller ikke er noget galt med Danidas evalueringsvirksomhed, og når jeg trods alt tror, at et helt Folketing ikke totalt har fejlbedømt situationen med hensyn til, hvor pengene glider hen, så er regeringens projekt et rendyrket besparelsesprojekt, som skal kunne finansiere velfærdsforbedringer i Danmark.
Det er så, hvad dét er.
Jeppe Kofod (S), 2001-12-12:
Jeg vil godt have statsministeren til at bekræfte, at man så er uenig med Verdensbankens præsident, der netop siger, at en langsigtet indsats mod fattigdom kan være med til at forhindre terrorisme i fremtiden.
Jeg synes, det er meget vigtigt at få det spørgsmål afklaret, og det er jo ikke kun Verdensbankens præsident, der siger det her, det er der også en række andre, der siger.
Men det er interessant at høre, at den danske statsminister ikke mener, at der er nogen som helst sammenhæng mellem, at fattigdom kan skabe grobund for terrorisme, og at vi giver udviklingsbistand.
Det synes jeg er meget interessant.
Så vil jeg i denne forbindelse også spørge statsministeren om en anden ting.
Med hensyn til frihandel er vi alle sammen enige i dette Folketing, det er jo ikke dét, der er spørgsmålet, men man kan undre sig, når man læser regeringsgrundlaget, at gældseftergivelse ikke er nævnt med ét ord, og bistand er nævnt, men i forbindelse med nedskæring.
Hvordan synes statsministeren, det hænger sammen med, at man vil gøre noget godt for de fattige?
Det lyder lidt hult, og det er det samme, vi hører også i den indenrigspolitiske debat.
Margrete Auken (SF), 2001-12-12:
Jeg vil godt minde statsministeren om, at da vi gjorde det i fortiden, var det ikke et besparelsesforslag.
Det var da ikke derfor, vi gjorde det, og vi brugte også pengene på anden vis.
Når statsministeren nu siger - det lagde jeg mærke til, og det var jeg glad for - at vi skal gøre alt, hvad vi kan for at afhjælpe fattigdommen, så synes jeg, det klinger meget hult, når det skal hænge sammen med et krav, som overordnet går ud på at skære ned.
Så er vi i SF fuldstændig enige med statsministeren i, at åbne markeder er vigtige, men det er et meget langt projekt, det ved statsministeren også godt, for så meget har han dog fulgt med i politik, det er jo ikke noget, der bare lige sker.
Jeg tror også, at statsministeren er klar over, at man ikke bare kan sige frihandel til folk, der ikke engang har basale sundhedsting i orden, der ikke engang har basale skoleting i orden, altså alt det, vores bistandshjælp går til.
Man kan jo ikke komme og sige til dem, at de har
fri adgang til markederne, hvis de ikke engang er stand til at producere.
Vi vil meget gerne holde statsministeren og regeringen fast på det med åben adgang, bestemt, men vi vil ikke have det koblet sammen med, at man beskærer på de basale områder, som skal sætte de mennesker i stand til overhovedet at producere noget, som man vil vide af på de markeder.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-12-12:
Ja, og hr. Jørn Jespersens spørgsmål vil jeg svare på under næste spørgsmål, hvor hr. Jørn Jespersen har stillet præcis det her spørgsmål.
Nej, det er mere kompliceret end som så.
Derfor er jeg alligevel enig med hr. Jeppe Kofod i, at vi da skal gøre alt, hvad vi kan for at forebygge og bekæmpe fattigdom i udviklingslandene, og det mest effektive middel til dét er at sikre, at de fattige lande får fri adgang til verdensmarkedet.
Udviklingsbistand kan være godt og være velbegrundet, men der er ingen, der må tro, at man gennem udviklingsbistand er i stand til at hjælpe udviklingslandene ud af fattigdom, i hvert fald hvis vi taler på lang sigt.
Det kræver, at udviklingslandene får fri adgang til verdensmarkedet, får chancen for selv at tjene nogle penge og sætte en selvbærende økonomisk og social udvikling i gang.
Til hr. Jann Sjursen skal jeg blot sige, at jeg her ikke tør udtale mig om kvaliteten af Danidas evalueringsvirksomhed.
Jeg vil blot sige, at vi som politikere altid har pligt til at se kritisk på, om den udviklingsbistand, vi yder, går til de rigtige formål.
Det var jo også grunden til, at det under den tidligere regering blev besluttet at fjerne størsteparten af støtten til et af programsamarbejdslandene, nemlig Zimbabwe.
Når man har kunnet gøre det i fortiden, hvorfor kan man så ikke foretage en sådan kritisk vurdering i fremtiden?
Jørn Jespersen (SF), 2001-12-12:
Under valgkampen lagde statsministeren megen vægt på det, han sagde inden valget, og det, han ville gennemføre efter valget.
Det må jo også indebære, at det, som statsministeren sagde inden valget, også kan siges efter valget under regeringsansvar her i Folketinget.
Hvad er det konkret for en støtte, som Danmark giver til hvilke mennesker i Burkina Faso, som skærer arme og ben af andre mennesker?
Hvad er
det for slyngel- og banditstater, som statsministeren nu er kommet i besiddelse af oplysninger om, at vi giver støtte til, og som man derfor planlægger at afvikle samarbejdet med?
Jann Sjursen (KRF), 2001-12-12:
I forlængelse af debatten om, hvilke nye oplysninger der kan begrunde regeringens beslutning om at skære 1,5 mia. kr. i udviklingsbistanden, vil jeg godt høre, om regeringen er af den opfattelse, at Danidas hidtidige evalueringsvirksomhed ikke har været god nok, en evalueringsvirksomhed, som i øvrigt er blevet forbedret bl.a. på baggrund af en forespørgselsdebat her i Folketinget for et par år siden, hvor et bredt flertal stod bag en øget og forbedret evalueringsindsats, som rent faktisk har betydet, at langt flere projekter bliver evalueret og kontrolleret - måske i nogle tilfælde endda for meget i forhold til tidligere.
Er regeringen utilfreds med den evalueringsvirksomhed, som Danida rent faktisk udfører, og som også giver Folketinget de nødvendige redskaber til at kontrollere, om vi og ikke mindst de fattigste får noget for vores bistandspenge?
Jeppe Kofod (S), 2001-12-12:
Jeg vil gerne have statsministerens forklaring på, hvordan de to ting hænger sammen, især i lyset af at det ikke kun er os, som går ind for, at vi skal give et solidarisk bidrag her fra Danmark, der har noteret det her, for også Verdensbankens præsident har kaldt de danske nedskæringsplaner for sørgelige og siger, at netop i en situation, hvor vi oplevede terrorangrebet den 11. september, er der mere end nogen sinde behov for, at vi også får gjort op med de langsigtede konsekvenser af fattigdom, som er grobund for terrorisme og elendighed i verden.
Jeg vil bare spørge, hvordan statsministeren kan forklare, at man på den ene side vil være med til at bekæmpe terrorisme og på den anden side skærer 1,5 mia. kr. af de penge, som skal gå til bl.a. at bekæmpe terrorisme.
Anne Grethe Holmsgaard (SF), 2001-12-12:
Jeg går ud fra, at spørgetiden er ment som spørgsmål til den pågældende minister, her statsministeren, så jeg vil gerne bede statsministeren bekræfte, at der er tale om et almindeligt parlament med almindelige valg, at der er adgang til at danne partier, at der er adskillige partier, og at der er en regering, som er en koalitionsregering, ligesom der sidder adskillige forskellige partier i parlamentet, og at en meget stor del af parlamentet faktisk består af oppositionen.
Jeg vil desuden spørge statsministeren, om han har kendskab til, at der har været en FN-delegation efter det tidspunkt, statsministeren nævnte, i Burkina Faso for netop at undersøge spørgsmålet om illegale våbenhandler, og at der faktisk er kommet en rapport om det.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-12-12:
Jeg har forstået, at justitsministeren har været i Folketingets Europaudvalg i dag, og at der vistnok er forudset et møde i Folketingets Retsudvalg i morgen.
Men mig bekendt er der ikke truffet nogen generel beslutning om i Folketinget, at ministre, før de skal til rådsmøder, skal møde op i de pågældende fagudvalg.
Jeg vil da gerne sige, at jeg har ikke noget imod det, hvis det sker.
Jeg har generelt den opfattelse, at det er en positiv ting, hvis de enkelte fagudvalg i Folketinget i højere grad drages ind i det løbende arbejde med EU-sager.
Men at fastslå det som en fuldstændig fast og ufravigelig regel, at det skal være sådan, tør jeg i hvert fald ikke gøre.
Men til syvende og sidst er det jo en beslutning, der træffes i Folketinget, og der skal ikke herske nogen tvivl om, at regeringen selvfølgelig betjener Folketinget i det omfang, Folketinget ønsker det.
Det her er et regelsæt, der må fastsættes i Folketinget, og er der ønske i Folketingets forskellige udvalg om, at der møder ministre op, så kommer ministrene.
Hr. Jørn Jespersen kom jo til at stille det samme spørgsmål under det foregående, altså om Danmark via sin udviklingsbistand efter regeringens opfattelse samarbejder med bandit- eller slyngelstater.
Jeg synes altså, det er en meget udiplomatisk måde at udtrykke sig på, så de ord vil jeg ikke tage i min mund og kan kun henvise til alt, hvad jeg har sagt under de foregående spørgerunder.
Jeg ved ikke hvornår.
Altså jeg har fået spørgsmålet til besvarelse i dag, og fru Anne Baastrup har fået svaret i dag, og det er jo det tidligst mulige tidspunkt.
Jeg kan blot fastslå endnu en gang, at der overhovedet ikke fra regeringens side er begået nogen som helst procedurefejl i forbindelse med forelæggelsen af sagerne på justitsministrenes rådsmøde.
Der blev orienteret om det på et møde med repræsentanter fra Folketingets partier allerede den 30. november, og det er helt i overensstemmelse med sædvanlig praksis efter et valg, hvor Folketinget endnu ikke har konstitueret sig.
Det er en fuldstændig fast procedure, at så orienteres Folketingets partier ved repræsentanter fra partierne i et særligt møde, der her var indkaldt til til afholdelse i Statsministeriet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2001-12-12:
Det er nemlig rigtigt, at konklusionen fra OECD's rapport ikke kan bruges så godt som DPI's konklusioner på det her område, hvor der står: Der er godt belæg for hypotesen om indbyrdes sammenhæng mellem færdigheder på førstesprog og andetsprog.
Også det amerikanske forskningsråd leverer materiale på det her område ved at have samlet relevant forskning på området, og de konkluderer, at der er væsentlig sammenhæng mellem børnenes færdigheder på modersmålet og deres udvikling af andetsproget.
Det vil altså sige, at en afskaffelse af modersmålsundervisningen i den danske folkeskole formodentlig vil være med til at forringe de læsefærdigheder og de skolefærdigheder, som den pågældende gruppe elever har.
Det er den gruppe elever, som ministeren erklærer i forvejen har dårlige skolefærdigheder.
Modersmålsundervisning skaber selvværd og identitet hos minoriteterne, og ikke mindst medvirker det jo netop til, at forældrene kan tage aktiv del i deres børns udvikling, i deres børns skolegang, fordi de så har et fællessprog at kommunikere på.
Sidst, men ikke mindst er det jo dokumenteret af diverse forskere, at modersmålsundervisningen har en tendens til at fremme indlæringen af dansk.
Og jeg tror vel ikke, vi kan være uenige om, at netop det at lære dansk er en forudsætning for, at flygtninge og indvandrere kan komme ud på det danske arbejdsmarked...
Ulla Tørnæs (V), 2001-12-12:
Nu tilkommer det nok ikke mig at undervise fru Pernille Rosenkrantz-Theil i Folketingets forretningsorden, men da det nu handler om undervisning, så mener jeg rent faktisk, jeg allerede har sagt, hvad der er regeringens mål omkring modersmålsundervisningen, nemlig at vi ønsker kommunernes pligt til at udbyde modersmålsundervisning erstattet af en tidligere sprogstimulering.
Man kan ikke bruge OECD-rapportens konklusioner til at drage den konklusion, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil drager, men man kan bruge OECD-undersøgelsen til at fremdrage, at læsefærdighederne hos tosprogede børn fra hjem, hvor der ikke tales dansk, er ringere end hos børn fra hjem, hvor der tales dansk.
Det kan man bruge OECD-undersøgelsen til.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2001-12-12:
Jeg lærer det nok engang.
Det må du undskylde.
Men jeg vil gerne bede ministeren kommentere på modersmålsundervisningen, altså den, der indtræder efter førskolesprogstimuleringen.
Det synes jeg stadig væk ikke du svarer på - undskyld - ministeren svarer på.
Undskyld, det skal jeg også lige lære.
Jeg vil stadig væk gerne bede om ministerens kommentar
til modersmålsundervisning.
Det glæder mig da at høre, at regeringen er interesseret i at lave førskolesprogstimulering for flygtninge og indvandrere, der kommer fra tosprogshjem.
Men jeg synes stadig væk ikke, at du svarer på spørgsmålet omkring modersmålsundervisning...
Jeg takker for svaret.
Jeg vil stadig væk sige, du ikke rigtig svarer på det med modersmålsundervisningen, for hvis du konkluderer, at tosprogsprogrammer...
Ulla Tørnæs (V), 2001-12-12:
Man kan ikke ud af OECD-undersøgelsen drage den konklusion, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil gør her, i og med at det ikke er blevet undersøgt i OECD-undersøgelsen.
Men hvad OECD-undersøgelsen konkluderer er, at de sproglige færdigheder, dvs. danskkundskaberne hos de børn, hos hvem der tales et andet sprog i hjemmet, er ringere.
Det kan man bruge OECD-undersøgelsen til.
Det er så det, jeg har koblet op på regeringens mål om at få afskaffet kommunernes pligt til at tilbyde modersmålsundervisning.
Den ønsker vi erstattet af en tidligere sprogstimulering og allerhelst før skolestarten.