runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-11-16:
Det er i de senere dage kommet frem, at man i statsamterne tildeler indfødsret til udlændinge mellem 18 og 23 år.
De kan få det, hvis de har haft ophold i Danmark de seneste 10 år, heraf 5 år i de seneste 6 år.
Men derudover er det kommet frem, at der ikke sker nogen kontrol af, om de pågældende har begået kriminalitet og eventuelt kommer direkte fra byretten og har fået en dom for kriminalitet. De pågældende får bare indfødsret, og jeg vil gerne spørge justitsministeren, om han finder, det er rimeligt, eller om justitsministeren sammen med os andre vil arbejde på at få ændret de regler, så statsamterne ikke på den måde giver indfødsret på samlebånd til personer, som måske ikke kunne få indfødsret efter de almindelige betingelser for tildeling af indfødsret, når det foregår her i Folketinget.
Jeg vil gerne sige til justitsministeren: Jeg har ikke påstået, og Dansk Folkeparti har ikke påstået, at der bliver administreret imod lovgivningen.
Vi anfægter ikke, at det er retsstillingen på nuværende tidspunkt, vi mener bare, den er forkert, og vi vil gerne have justitsministerens tilkendegivelse af, om regeringen er enig med os i, at den måde at tildele indfødsret på er forkert.
Punkt 2: Jeg har ikke i mit spørgsmål lagt til grund, at der er tale om en udvisningsdom.
Der er tale om, at en person kommer i byretten, fordi den pågældende er taget i nogle kriminelle gerninger og får en dom - ikke en udvisningsdom, men en ganske almindelig dom.
Der er, som det er oplyst indtil nu -
men jeg vil meget gerne høre, hvis det er forkert - ingen kontrol i dag med, om der er tale om, at en person har begået kriminalitet og efterfølgende får indfødsret. Det kunne jo også være kriminalitet, der efter de regler, der gælder i øvrigt, ville medføre forsinkelse i muligheden for at få indfødsret via Folketinget, og så spørger jeg justitsministeren: Finder regeringen virkelig, at det er rimeligt, at der er nogle mennesker, der umiddelbart kan få indfødsret rent administrativt?
Man kunne lige så godt sige, at alle rødhårede kunne gå hen og få indfødsret, uanset hvad deres baggrund var.
Finder justitsministeren ikke, at de mennesker må ind under de ganske almindelige regler om indfødsret, hvor det er Folketinget, der vurderer og tager stilling og i givet fald tildeler indfødsret efter grundlovens bestemmelser?
Frank Jensen (S), 1999-11-16:
Jeg er glad for, at spørgeren, om jeg så må sige, fik rettet sit spørgsmål til, så det nu er klart, hvad spørgeren lægger i sit spørgsmål, for
jeg lagde til grund, at spørgeren havde en tilgang, der kunne fremstå for udenforstående, som om der også var en kritik af administrationen i statsamterne.
Jeg er glad for, at spørgeren tilkendegiver, at det er der ikke.
Men så lægger spørgeren også til grund, at der er altså faldet en dom, og sådan som man kunne forstå spørgeren, er det med baggrund i to aktuelle sager, hvor der er faldet dom om udvisning.
Her meddeler jeg over for spørgeren, at her kan der ikke tildeles dansk indfødsret, selv om man er i aldersgruppen mellem 18 og 23 år.
Der kan ikke tildeles indfødsret, hvis man har fået en udvisningsdom.
Har man fået en almindelig dom for en kriminel handling, der gør, at man skal afsone sin straf, er spørgsmålet - og det er jo det, der er kernen i den debat, der har været i offentligheden - om der her skal være et vandelskrav, som vi har for de øvrige, der søger indfødsret efter de, om jeg så må sige, mere almindelige regler for voksne.
I dag har jeg tilkendegivet her over for spørgeren, at det er jeg indstillet på at drøfte med Folketingets Indfødsretsudvalg.
Det er her, administrationen af de regler foregår, og jeg er indstillet på at drøfte, om der her skal ske en ændring af de regler, vi har i dag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-11-16:
Jamen det er meget fint, at ministeren er indstillet på at drøfte, og vi indgår meget gerne i alle de drøftelser, ministeren måtte få lyst til at tage om det område.
Men på baggrund af den debat, der har været, og på baggrund af, at medierne har kunnet skildre det her i dagevis nu, må det da være muligt for os at få en tilkendegivelse her i spørgetimen fra regeringen, om man finder det rimeligt, at personer, der har begået en kriminel gerning og er dømt ved en byret, kan vade lige hen til statsamtet og sige, at de ønsker dansk statsborgerskab, uden at der er en kontrol af, om de har fået en dom og er kriminelle, som det er blevet oplyst.
Ministeren må da have en holdning til, om man synes, det
er rimeligt set fra regeringens side
Vi synes det ikke i Dansk Folkeparti, og vi håber virkelig, at de tænksomme bestræbelser, justitsministeren skal igennem, resulterer i, at regeringen heller ikke finder det.
Men jeg synes, vi bør kunne få en tilkendegivelse af, i hvilken retning
regeringens synspunkter går.
Kim Behnke (FRI), 1999-11-16:
Det, der blev lovet den danske befolkning i den forbindelse, var, at nu skulle vi frit kunne handle; det skulle være ligegyldigt, om man købte sine varer i Horsens eller i Hamburg, om man købte dem i en dansk butik eller en anden europæisk butik.
Det var løftet til den danske befolkning, og alle glædede sig til, at specielt de danske afgifter ville blive nedsat, sådan at det ville blive billigere at købe varer i Danmark.
Men lige siden 1986 har vi haft problemer med grænsehandelen.
I slutningen af 1980'erne blev det muligt for danskerne i stor stil specielt at tage til Tyskland og købe hårde hvidevarer, tv-apparater, radioapparater, videobåndoptagere osv.
Den stigende grænsehandeltrafik fortsatte, indtil vi med finanslovaftalen for 1990, hvor bl.a. jeg selv medvirkede, fjernede afgifter for 1,2 mia. kr.
Det stoppede grænsehandelen af de pågældende produkter.
Nu kan vi her i 1999 konstatere, at der om året er grænsehandel for ca. 3,3 mia. kr., hvor øl og benzin er de væsentligste, jeg tillader mig udtrykket drivmidler, hvad det angår.
22 pct. har væksten i grænsehandelen været i de seneste 3 år, og når vi når frem til år 2004, hvor både spiritus og cigaretter ikke længere er omfattet af den såkaldte 24-timers-regel, ja, da forventer man en stigning i grænsehandelen på et par milliarder kroner.
På den baggrund mener vi i Frihed 2000, at det er mere end nødvendigt, at Folketinget får en debat om, hvad vi har tænkt os at gøre ved det, og ikke mindst, hvad regeringen har tænkt sig at gøre i den anledning.
Aage Frandsen (SF), 1999-11-16:
Vi oplever i de her år en stigende internationalisering, hvad angår pengetransaktioner, virksomhedsoverdragelser og ændringer på finansmarkedet og en række ting, som vedrører den økonomiske verden.
Vi har set virksomheder, der søger hen, hvor beskatningen er lav, i et klart håb om, at de pågældende virksomheders profitter skal blive højere, og i EU har vi nærmest set en konkurrence lande imellem om at tilbyde de laveste selskabsskatteprocenter.
EU-harmoniseringen medfører samtidig, at en række skatter og afgifter, som bliver anvendt i Danmark til finansiering af velfærdssamfundet, kan komme under pres.
Samtidig har vi kunnet konstatere, at der er partier i Folketinget, der har lovet befolkningen, at man ikke vil hæve en eneste skat overhovedet - et ganske vidtgående løfte, når man tager i betragtning, at der er skatter og afgifter, hvis nuværende niveau efter alt at dømme ikke kan opretholdes på grund af den stigende internationalisering og på grund af EU-harmoniseringen, medmindre man vil afvikle velfærdssamfundet eller gennemføre en voldsom brugerbetaling.
Vi har da også set, at der er partier eller repræsentanter
for partier, der har været ude med sådan nogle betragtninger.
Det er ikke vores opfattelse i SF, tværtimod.
Vi mener, at det er helt afgørende, at velfærdssamfundets fortsatte udvikling sikres, og vi ved, at det koster penge, og det gør det fortsat.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-11-16:
Jeg vil godt spørge hr. Aage Frandsen, om SF har velgennemtænkt, hvad en beslutning af den art, som SF nu foreslår, i virkeligheden kunne føre os ud i.
Jeg spørger, fordi der som omtalt bl.a. i Børsen i dag jo foregår en diskussion i Socialdemokratiet, hvor et flertal i Socialdemokratiets Europaudvalg har samme holdning som den, SF her har fremsat forslag om, men hvor et mindretal advarer imod den, og efter min opfattelse med god grund.
For hvad ville konsekvensen være, hvis den danske regering åbnede mulighed for at komme med sådanne nye forslag på regeringskonferencen?
Hvordan vil hr. Aage Frandsen og regeringen kunne sikre, at det forslag, som SF fremsætter her, bliver det eneste forslag inden for social- og skatteområdet, som kan komme til behandling, og at der ikke vil komme en lang række andre forslag om sociale harmoniseringer og afskaffelse af vetoretten på en hel stribe felter, så man åbner Pandoras æske for en unionsglidebane?
Jeg håber da ikke, det har været SF's hensigt med at fremsætte dette forslag.
Aage Frandsen (SF), 1999-11-16:
Hr. Keld Albrechtsen indledte sin replik med det spørgsmål, om dette her er velgennemtænkt.
Jeg tør røbe over for hr. Keld Albrechtsen, at det er enormt velgennemtænkt.
Der er i øjeblikket en masse forslag om, at man skal harmonisere på det og det og det område, og EU blander sig efter vores opfattelse i en hel masse områder, hvor EU ikke skal blande sig.
Men skal det forhindre os i at sige, at på nogle områder er det relevant, at man blander sig?
På nogle områder er det nødvendigt, at der er fælles regler, f.eks. med hensyn til selskabsskatten. Og derfor må man jo spørge hr. Keld Albrechtsen: Er det sådan, at hr. Keld Albrechtsen mener, vi bare skal se til, når Irland sætter selskabsskatten ned og England måske følger med, osv., og at virksomheder flytter ud?
Skal vi bare se til, når de eventuelt sætter deres tobaksafgifter ned og vi har en højere tobaksafgift af hensyn til sundheden?
Eller hvad, når vi ønsker, at man skal have en CO2-afgift, men et eller to lande blokerer for det?
Skal vi så bare lade som ingenting?
Vetoreglen kan være fornuftig i mange sammenhænge, og den er vi klart tilhængere af.
Men i andre sammenhænge er det da helt nødvendigt, at der er fælles regler.
Charlotte Antonsen (V), 1999-11-16:
Ja, jeg har altså også et problem med SF, og jeg vil godt høre, hvad SF prioriterer højest: et højere dansk skatte- og afgiftstryk, eller at Østeuropa bliver medlem af EU.
Hidtil har SF jo i EU-politikken været enig ikke alene med Venstre, men også med regeringen i, at vi i hvert fald i første runde skal forsøge at få en så smal regeringekonference som muligt for at undgå det, vi oplevede sidste gang, hvor man ikke nåede det væsentlige, nemlig at bane vejen for, at Østeuropa kan komme med.
Men når SF nu i en vedtagelse lægger op til, at vi skal til at have nye emner på dagsordenen med spiritusafgifter, og hvad ved jeg, lægger SF jo altså dermed op til, at alle andre - ikke alene Prodi, men også alle andre lande - kan komme frem med, hvad de nu har i lommerne af gode ideer, og så kan vi igen se frem til, at der går lang tid, før Østeuropa kommer med.
Aage Frandsen (SF), 1999-11-16:
alene, og det vil sige, at alle har kastet en masse ting ind.
Og når andre lande kaster forskellige ting ind, synes vi, at i stedet for alle de ting, der er kastet ind - inklusive hvad Prodi har kastet ind - er der nogle andre ting, som er mere relevante at have på dagsordenen set fra et dansk synspunkt.
Det er jo klart, at Venstre ikke kan være interesseret i, at nogle af de her ting kommer på, for Venstre har en interesse i, at selskabsskatten efterhånden bare kan sættes ned.
Her gør nogle lande inden for EU arbejdet for Venstre, som gerne vil have selskabsskatten sat ned, og derfor skal man ud fra en Venstrebetragtning selvfølgelig ikke have nogen minimumsregler.
Tilsvarende kan man sige om nogle andre afgifter, at her er man ikke interesseret i minimumsregler, fordi man håber, at nogle andre EU-lande vil gøre arbejdet, så man på et tidspunkt kan sige, at det er vi også nødt til at gøre i Danmark, dvs. sætte skatterne ned.
Men det er ud fra ønsket om at værne velfærdssamfundet, vi siger, at når det drejer sig om virksomhedernes beskatning, har vi da en interesse i, at danske virksomheder ikke bare flytter til udlandet og får
en lavere skat.
Med hensyn til hele tankegangen om, at EU skal lade være med at forholde sig til noget - nu forholder EU sig jo til en masse ting - siger vi bare: EU skal forholde sig til noget, som det er ganske fornuftigt at forholde sig til.
Det er sådan noget som ting, der er grænseoverskridende, og det er tilfældet, når det drejer sig om de ting, som jeg har nævnt.
Først og fremmest er selskabsskatten klart grænseoverskridende.
Til gengæld skal EU holde sig langt væk fra en række
andre ting i skattesystemet
Det gælder ejendomsskat, indkomstskat osv. osv.
Det skal EU holde sig langt væk fra.
Men når det drejer sig om selskabsskatten, og når det drejer sig om miljøafgifter, har vi en klar interesse i, at der er nogle fælles regler, for ellers eksporterer man problemet landene imellem, ved, at nogle virksomheder flytter fra ét land til et andet land.
Det er da også derfor, Venstre selvfølgelig er imod, at man overhovedet skal diskutere det her, for man regner med, at landenes måde at agere på indebærer, at Danmark så bliver nødt til at følge efter.
Det kommer af, at SF og Venstre har forskellige opfattelser af velfærdssamfundet.
At så hr. Keld Albrechtsen indtager det samme standpunkt, hænger sammen med, at hans indstilling til EU efter min opfattelse er, at han ikke kan se, at EU nogle steder er nødvendig som et redskab.
Andre steder skal man selvfølgelig ikke bruge EU, for det er helt overflødigt at bruge EU i nogle sammenhænge, men nogle steder er det fornuftigt.
Charlotte Antonsen (V), 1999-11-16:
SF's argumentation er for så vidt god nok, men den har bare en gal adresse, for Venstre har i årevis gået ind for kvalificerede afgørelser på afgiftsområderne, netop fordi vi ikke ønsker, at det skal være den mindste fællesnævner, der bestemmer.
Det skal ikke være sådan, som det jo har været tilfældet, at ét land i årevis kan blokere for, at vi kan få en minimumsrentebeskatning på 15 pct. Det nye og interessante, som jeg skal komme ind på i min ordførertale, er, at skatteministeren og regeringen nu omsider erkender, at det er nødvendigt med kvalificerede afgørelser på dette område.
Så argumenterne ramte sådan lidt ved siden af.
Kim Behnke (FRI), 1999-11-16:
Jamen så lad mig begynde dér, hvor hr. Jens Peter Vernersen sluttede, nemlig med Socialdemokratiets erkendelse af, at det er nødvendigt at gøre noget.
Undskyld, men hvorfor kan Socialdemokratiet så ikke støtte det forslag til vedtagelse, som bl.a. jeg har fremsat, og hvor der jo netop lægges op til, at man først laver en grundig analyse og på baggrund af den laver en handlingsplan?
Det er jo skræddersyet til, at regeringen kan lave et grundigt stykke arbejde, så vi ikke kun har Grænseregionsinstituttets tal som udgangspunkt.
Så et andet konkret spørgsmål: Nu var hr. Jens Peter Vernersen meget optaget af, at hele velfærdssamfundet var på spil.
Jeg skal altså minde om, at da vi i 1990 lempede afgifterne med 1,2 mia. kr. og dermed stoppede den grænsehandel, som var meget udtalt dengang, betød det jo ikke, at landet pludselig standede i våde.
Så kan hr. Jens Peter Vernersen ikke beskrive, hvorfor velfærdssamfundet er truet, hvis vi sætter nogle afgifter ned?
Keld Albrechtsen (EL), 1999-11-16:
Jeg vil godt spørge hr. Jens Peter Vernersen - så der ikke skal opstå for stor utryghed omkring tingene her - om vi kan få et tilsagn fra Socialdemokratiet om, at de bestræbelser, som nu finder sted i Socialdemokratiets Europaudvalg og åbenbart under ledelse af Torben Lund, på at få sat spørgsmålet om skatter og afgifter på dagsordenen på regeringskonferencen, altså få det gjort til traktatstof, jo er i direkte strid med regeringens linje, som hele vejen igennem har været, at det skal være en smal regeringskonference.
Det håber jeg vi kan få et tilsagn om.
Jeg har forstået af den artikel, der er i Børsen i dag, at det rent faktisk skal drøftes i Socialdemokratiets hovedbestyrelse den 26. november.
Men jeg håber, vi kan få et tilsagn om, at regeringen ikke vil fravige den kurs, der er lagt, nemlig at det skal være en smal regeringskonference, og at man ikke vil have spørgsmålet om skatter og afgifter til drøftelse på den regeringskonference.
Charlotte Antonsen (V), 1999-11-16:
Jeg vil gerne spørge hr. Jens Peter Vernersen, om hr. Jens Peter Vernersen er enig med Socialdemokratiets europæiske gruppe, som ifølge Berlingske Tidende i dag siger, at de høje danske skatter og afgifter må tilpasses EU-niveau for at forhindre, at arbejdspladser flytter væk fra Danmark.
Er hr. Jens Peter Vernersen enig i det?
Tom Behnke (FRI), 1999-11-16:
Det har været lidt svært helt eksakt at høre, hvad hovedspørgsmålet gik på, men jeg har valgt at tolke det derhen, at vi taler om politiets ressourcer og muligheder for at løse opgaver a la dem, der f.eks. var på Nørrebro her for kort tid siden.
I den forbindelse vil jeg gerne stille justitsministeren et meget præcist spørgsmål, og det drejer sig om politiets mulighed for at løse også den slags opgaver:
Der har tidligere været tale om, at politiet med fordel kunne indkøbe vandkanoner og med disse vandkanoner sørge for i hvert fald at få slukket de bål, der er i gaden, så beboerne ikke føler sig utrygge ved, om ilden nu skal brede sig til ejendommene.
Brandvæsenet kan jo af gode grunde ikke køre ind i området, for det bliver bombarderet med brosten og lignende, men politiet ville kunne indkøbe særlig velegnede vandkanoner til præcis det formål. Nu er spørgsmålet så til ministeren: Kan politiet allerede i dag købe sådant udstyr uden at skulle spørge ministeren eller Folketinget?
Hvis det er tilfældet, hvorfor tøver politiet så med at indkøbe det?
Mangler politiet måske et politisk signal fra ministeren om, at det er tilladt at gøre det, og vil ministeren i givet fald sende det signal?
Jens Peter Vernersen (S), 1999-11-16:
Hr. Kim Behnke har ganske rigtigt fremsat et forslag til vedtagelse her i dag.
Det, vi har hæftet os meget ved, er, at skatteministeren har givet tilsagn om nøje at følge udviklingen på dette område, og det, som jeg også gav udtryk for i mit indlæg, var, at det er vigtigt, at vi ikke ligesom foregriber situationen.
Lad mig bare nævne, at jeg så sent som i dag har fået oplyst, at der i Tyskland vil ske en afgiftsstigning på i hvert fald benzin af ganske betydelig højde.
Man taler om en afgiftsforhøjelse på 4 gange 6 pfennig, og så får vi faktisk en situation, som er meget anderledes, i hvert fald på det område.
Derfor tror jeg altså, det er lidt vigtigt, at vi afventer situationen og lader skatteministeren nøje følge udviklingen på området.
Det er faktisk meget vigtigt.
Må jeg så sige til hr. Keld Albrechtsen, at det, vi har givet udtryk for, er, at det kunne være vigtigt, at der på skatteområdet og måske nogle andre områder blev lavet nogle minimumaftaler, så det ikke bliver sådan, at de lande, som måske endda ligger lavest, presser os unødvendigt på skatteområdet.
Det er det synspunkt, vi har haft, og det er også det synspunkt, som har været fremme i partiets Europaudvalg.
Det er vel også det svar, jeg skulle give til
Keld Albrechtsen (EL), 1999-11-16:
Næh, hr. Aage Frandsen, jeg mener ikke, at Danmark bare skal se til, og derfor har vi også støttet økonomiministerens bestræbelser på at få en adfærdskodeks, hvor man aftaler landene imellem ikke at konkurrere på lave selskabsskatter.
Hvis hr. Aage Frandsen fik held med at lokke regeringen ud i det her, ville han trække bundproppen ud af badekarret, og så ville det hele simpelt hen fosse ud, og det ville blive en bred regeringskonference med socialunion og hele pibetøjet, kan jeg godt betro hr. Aage Frandsen.
Det var derfor, jeg stillede spørgsmålet, om det var helt velgennemtænkt.
Kim Behnke (FRI), 1999-11-16:
Det er urimeligt, at en minister går op og siger, at der importeres i stride strømme af biler, der forurener osv.
Der er tale om omkring 10.000 biler om året.
Alene nysalget af biler i Danmark ligger på omkring 140.000-150.000.
Så det er ubetydeligt, som Miljøstyrelsen jo har godtgjort, og uden miljømæssig sammenhæng. Det citat, som ministeren mente var forkert af mig, var - og jeg skal så citere det fuldstændig ordret: »Jeg må erkende, at ændringsforslaget kan medføre tvivl om, om den tilsigtede virkning med forslaget nu også fuldt ud bliver opnået.« Når ministeren skriver, at han er i tvivl om, om den tilsigtede virkning med forslaget bliver opnået, så burde ministeren over for Folketinget lade være med at insistere på at få forslaget gennemført.
Det var min fortolkning af det, ministeren har skrevet i besvarelsen af spørgsmål nr. 45.
Det her forslag opfylder ét eneste formål, nemlig at lukke nogle danske virksomheder.
Det synes jeg ikke er særlig sympatisk.
Frank Dahlgaard (UP), 1999-11-16:
Jeg savner i ministerens besvarelser her argumenterne for at være imod et maske- eller hætteforbud.
Der er jo tale om unge mennesker, som er feje, som gemmer sig og er anonyme og laver deres forbrydelser under dække af det.
Jeg ved ikke, hvordan politiet skulle blive til grin ved, at man lavede et sådant maske- eller hætteforbud, men jeg er da glad for, at ministeren vil gøre noget under indtryk af, at der er ved at samle sig et flertal her i Folketinget, der ønsker et sådant forbud, og så bliver det jo indført, for så er det jo et flertal i Folketinget, der bestemmer det.
Men hvad er argumentationen for at være betænkelig ved at lave et hætteforbud, sådan at man kommer til at fægte med åben pande, som man gør i aviserne, i pressen, hvor man ikke skriver læserbreve anonymt, men hvor der er navn på?
Frank Jensen (S), 1999-11-16:
Det vil jeg gerne gøre igen.
Det synspunkt burde være kendt af alle.
Så er spørgsmålet: Skal vi gå det skridt videre og lave lovgivning om det her i Folketinget?
Og dér vil jeg gerne have sikkerhed for, når vi laver lovgivning, at vi ikke bringer dem, der skal håndhæve den, nemlig politiet, i det dilemma, at de kommer til at skulle håndhæve noget, der ikke kan håndhæves, og hvis det skal håndhæves, at de så bliver latterliggjort.
For hvordan laver man en afgrænsning af et maskeringsforbud, sådan at man også kan håndhæve det, også i en eventuel prøvesag eller et forelæg over for domstolene?
Jeg tror, hr. Frank Dahlgaard selv har fantasi til at forestille sig, hvordan de autonomes kreativitet vil blomstre, hvis vi laver et maskeringsforbud, og der f.eks. er et vejrlig, der tilsiger, at man må have lov at påføre sig hovedbeklædning, der gør, at man kan værne sig mod kulde, osv. osv.
Jeg tror, enhver kan forestille sig, hvordan man vil lege kispus.
Dér vil jeg ikke give de autonome det redskab til, at de kan bringe politiet i den forlegenhed, i den latterliggørelse.
Derfor en drøftelse først med politiledelsen, derefter eventuelt en forelæggelse for Folketinget til ny overvejelse
Ole Stavad (S), 1999-11-16:
Hr. Kim Behnke bør vænne sig til, i hvert fald hvis det er med mig i den anden ende, at tage det, jeg skriver, for pålydende i stedet for at henholde sig til sine egne fortolkninger, der ofte er forkerte.