Niels Helveg Petersen (RV), 2003-11-20:
Venstres ordfører, hr. Ulrik Kragh, sagde tidligere i debatten, at der er mange, der jo kunne glæde sig over en skattelettelse fra den 1. januar.
Jeg vil bare gøre opmærksom på, at jeg ikke er særlig imponeret af skattelettelser, der gennemføres på bekostning af soliditeten i statsfinanserne, og som er ufinansierede.
Det er forholdsvis nemt at hitte ud af.
Lad mig så dernæst sige som indledning til diskussionen, at byfornyelse i allerhøjeste grad har Det Radikale Venstres sympati, også i forlængelse af nogle af de synspunkter, som hr. Anders Fogh Rasmussen i øvrigt var citeret for, selv om hensynet netop til betalingsbalancen på dette tidspunkt er langt, langt mindre eller rettere ikke er særlig væsentligt på nuværende tidspunkt med det overskud, der er.
Så vi nærmer os altså diskussionen om byfornyelse med en sympati for byfornyelse.
Og jeg synes, vi i årenes løb har set mange fremragende eksempler i vore byer på gennemført byfornyelse.
Det Radikale Venstre kan alligevel støtte forslaget, som er et led i en delaftale om finansloven, der betyder, at byfornyelsesudgifterne reduceres med ca. 200 mio. kr. Provenuet anvendes - det er den delaftale, vi indgik - til delvis finansiering af en stor satsning på forbedring af jernbanerne.
Dette er altså en del af en aftale, hvor jeg vil sige, at denne byfornyelsesandel såmænd var blevet gennemført alligevel.
Dernæst er vi tilfredse med, at der i byfornyelseslovgivningen nu gennemføres en forenkling.
De nuværende regler er ganske komplicerede og trænger til at blive gået igennem.
Og jeg synes, der er en række ændringer på forenklingssiden her, som er sympatiske.
Dog kan jeg ikke lade være med at trække lidt på smilebåndet, når jeg ser, at en stor forenklingsindsats fører til, at der skal lovgives i 110 paragraffer.
Mere forenklet er det altså ikke.
Kritikpunkterne omkring det nuværende forslag, som det ligger, vil jeg gerne gøre nogle bemærkninger til.
Først det med vetoretten.
Når man ser nærmere på, hvordan vetoretten i dag fungerer i praksis, så vil man opdage, at vetoretten i dag i vid udstrækning er gennemhullet eller udhulet, for hvis der samtidig med en byfornyelse gennemføres aftalt forbedring, så gælder den ikke.
Derfor har det ikke været svært i nogle tilfælde for ejerne at komme uden om vetoretten.
Det er sagens realitet.
Sådan har det fungeret i det daglige.
Den nuværende vetoret er lidt af en skueret.
Fordelingsvirkningen har været inde i billedet.
For det første må man altså sige, at 200 mio. kr. i den samlede fordelingspolitik er så marginalt, at det næppe kan måles.
Dernæst skal det altså også ses i sammenhæng med, hvad pengene i øvrigt bruges til.
Det har også en fordelingsvirkning, som jeg i øvrigt under udvalgsarbejdet er meget interesseret i at vi får afdækket, for netop denne side af forslaget synes jeg er interessant og rigtig, at pengene bruges, hvor behovet er størst. Hr. Kramer Mikkelsen har fremført beskæftigelsessynspunkter flere gange.
Der er også en beskæftigelsesvirkning i det, hvis dette lovforslag medfører, at private midler i større omfang kommer til byfornyelse.
Det er en stor lovgivning, vi står med her.
Boligudvalget får travlt.
Vi har brug for at få belyst huslejeudviklingen i byfornyede ejendomme efter gammel lov og efter ny lov.
Og som nævnt er vi endelig meget interesserede også i at se på, hvordan vi sikrer, at det også er de svageste og dårligste områder, der vil blive omfattet af byfornyelsen.