runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2005-10-12:
Jeg er stolt af at leve i et samfund, hvor man har respekt for hinandens holdninger, hvor demokratiet er det udslagsgivende, og hvor der også er en pluralistisk debat.
Og det må ikke være en form for – hvad skal vi kalde det – meningstyranni, der bestemmer, hvad folk må mene, og hvad de ikke må mene.
Det, der må sætte grænsen, må vel være straffeloven og grundloven.
Hvis nogen overtræder straffeloven, så må jeg jo tage afstand fra det, og det går jeg ud fra alle politikere så tager afstand fra.
Straffeloven må sætte grænsen.
Det skal ikke være min personlige holdning til det og forhåbentlig heller ikke andre politikeres holdning til det, der skal være afgørende for, hvad der er rigtigt, og hvad der er forkert.
Hvis det er uanstændige holdninger, så må straffeloven tages i brug og anklagemyndigheden gribe ind, og så må det komme for retten, og retten må træffe en afgørelse med hensyn til de ytringer.
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-10-12:
Når formanden har været så venlig at give mig ordet sådan lidt uden for nummer, så vil jeg meget gerne.
Jeg vil bare sige tak til ministeren for besvarelsen, og spørge ministeren, om ikke det føles fuldstændig urimeligt, at man, fordi man nu – ikke tilfældigvis – er minister for kultur i det her land, bliver opfordret til at give karakter til forskellige folketingsmedlemmer.
Jeg kan godt forstå, ministeren er meget, meget fristet til at gøre det over en bred front.
Jeg tror næppe, jeg ville have kunnet nære mig, hvis jeg havde siddet der, hvor ministeren sidder lige nu, hvad angår de spørgsmål, der tidligere er faldet.
Det har man ofte set fra De Radikales og også fra Socialdemokraternes side.
Det er en ejendommelig debat, og jeg vil bare til sidst spørge, om ministeren ikke er enig i, at ordet skal være frit i et land som Danmark.
Line Barfod (EL), 2005-10-12:
Det glæder mig meget at høre, at Venstre har den holdning.
Så vil jeg godt høre, om det også vil give sig konkret udtryk i Venstres arbejde i Nordisk Råd, om man f.eks. vil støtte forslag om, at vi i Nordisk Råd også skal arbejde med den type spørgsmål og f.eks. også kan udtale os om, at vi i Norden skal arbejde mod tortur, både i vores egne befolkninger og også på verdensplan, på samme måde som man fra Nordisk Råds side for nogle år siden tog kraftigt afstand, da Rusland prøvede at presse Danmark til at aflyse en Tjetjenienkonference her i landet.
Vil Venstre i Nordisk Råd stemme for forslag om, at Nordisk Råd skal kunne arbejde med den type spørgsmål?
Ole Stavad (S), 2005-10-12:
Jeg havde egentlig tænkt mig et andet spørgsmål, men efter at have lyttet til hr. Søren Espersen vil jeg godt spørge uden i øvrigt at bevæge mig ind i en svensk debat.
Den får hr. Søren Espersen mulighed for at tage f.eks. med svenskerne, når vi har session.
Det er også noget af det unikke ved det nordiske samarbejde.
Men jeg synes, jeg lytter mig til, at Dansk Folkeparti faktisk ønsker at nedlægge det, der er det særegne ved det nordiske samarbejde, nemlig at vi kan rejse frit og bosætte os frit og arbejde frit inden for Norden.
Vil det sige, at Dansk Folkeparti, der er meget skeptiske over for EU, sådan set ønsker, at det i det nordiske samarbejde, der er det unikke, det, der er det karakteristiske, og som vi har opbygget igennem de sidste mere end 50 år, skal afvikles?
Er det Dansk Folkepartis holdning til nordisk samarbejde?
Allan Niebuhr (KF), 2005-10-12:
Jamen hvis fru Line Barfod havde hørt efter, hvad jeg sagde, sagde jeg jo netop, at vi vil strække os meget langt.
Men optagelse kræver jo enighed.
Så sagde jeg også, og det var nok det, der var pointen i det: Vi har ingen intentioner om at spille Færøerne og Grønland ud mod hinanden, og derfor vil vi godt have spørgsmålet landet på en fornuftig måde, så der bliver mest mulig indflydelse til både Færøerne og Grønland.
Ole Stavad (S), 2005-10-12:
Det, jeg hører hr. Søren Espersen sige, er sådan set det samme, som jeg hører Dansk Folkeparti sige i forbindelse med det europæiske samarbejde.
Man vil gerne lade markedskræfterne råde, men alt det, der vedrører det mere politiske, det kulturelle samarbejde og alt det, der binder os sammen som nationer og som mennesker, vil Dansk Folkeparti godt af med.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-10-12:
Det viser jo, at mange mennesker har meget forskellige meninger om mange forskellige ting.
Jeg er enig med spørgeren i, at der er en eller anden formynderisk holdning til, at vi skal sidde og give hinanden karakter for, hvad vi siger.
Vi lever i et demokratisk samfund, hvor der er ytringsfrihed, og så må man diskutere på det grundlag.
Så kan man være uenig eller enig i de ytringer, der bliver fremsat.
Men i et demokratisk samfund er det netop sådan – og det er det, der er karakteristisk ved vores samfund – at der er en åben og fri debat.
Så kan man være uenig eller enig.
Det er jo klart, at Det Radikale Venstre og Enhedslisten jo ikke er enige i regeringens indvandrer- og flygtningepolitik, som vi har lavet sammen med Dansk Folkeparti, men det er 90 pct. af befolkningen tilfældigvis.
Sådan er det også i et demokratisk samfund.
Der er jo ikke nogen, der er efter Det Radikale Venstre og Enhedslisten, fordi de forfægter ekstreme holdninger på det her område i forhold til befolkningsflertallet.
Sådan er et demokrati, der er åbent for ytringer, der er åbent for holdninger, og der er åbent for respekt for hinandens meninger.
Line Barfod (EL), 2005-10-12:
Først lige angående Færøerne: Jeg blev lidt forvirret, for det færøske Lagting har jo for længe, længe siden søgt om at blive selvstændigt medlem af Nordisk Råd og at kunne sende sin egen delegation og altså ikke være en del af den danske delegation.
Færøerne har foreløbig ikke kunnet få lov til at få behandlet denne sag i Nordisk Råd, og derfor vil jeg gerne lige høre, hvad den konservative holdning er til, at man overhovedet skal have krav på at få behandlet en ansøgning.
Jeg synes, det er utroligt, at vi kan have et system, hvor man ikke engang vil behandle en ansøgning fra et parlament, som i hvert fald repræsenterer et selvstyrende område, selv om området er med som en del af den danske delegation.
Allan Niebuhr (KF), 2005-10-12:
Hr. Ole Stavad har jo fuldstændig ret i sin fremlæggelse.
Jeg synes, det lyder utrolig fornuftigt, og det vil jeg gerne stå ved, men det ville jo også være et forfærdelig tomt løfte at give her fra talerstolen, hvis jeg sagde, at det går vi ind for.
Det har jeg ingen baggrund for at sige, og derfor kan jeg kun strække mig til at sige, at jeg gerne vil følge denne sag op og høre, hvad baggrunden for reglerne er.
Ole Stavad (S), 2005-10-12:
Jeg forstår på hr. Allan Niebuhr, at i hvert fald han personligt er positiv, og til beroligelse kan jeg så sige, at de konservative folketingsmedlemmer i Nordisk Råds danske delegation stemte for, da anbefalingen var til afstemning i Nordisk Råd.
Men det har ikke været muligt at få den danske økonomi- og erhvervsminister til at komme med et sådant forslag, fordi der var nogle banker, der var lidt utilfredse med det, og det var de også inden for eurozonen.
Men jeg glæder mig meget over, at hr. Allan Niebuhr sammen med vi andre vil være med til at overbevise økonomi- og erhvervsministeren om, at det må være et rigtigt initiativ.
Man kan sige, at der jo er det gode ved det, at hvis det er sådan, at en minister skulle være en lille smule for vrangvillig, kan et flertal i Folketinget måske gøre ministeren lidt mere blød i knæene og overbevise ham ved at meddele, at man vil stemme for et forslag.
Allan Niebuhr (KF), 2005-10-12:
Nu er jeg jo i den situation, at der er ting, som jeg ikke er selvstændig herre over, men jeg synes, det lyder rimelig fornuftigt, og det vil jeg meget gerne tage med ind i drøftelserne.
Jeg kender ikke sagen godt nok, og jeg har i hvert fald ikke bemyndigelse til at sige hverken ja eller nej.
Jeg vil gerne gå videre med sagen, men jeg kender ikke baggrunden for reglerne.
Ole Stavad (S), 2005-10-12:
Jeg kan forstå, at den konservative ordfører er enig med mig i, at det er vigtigt, at det nordiske samarbejde er konkret og også er synligt for befolkningen, og derfor vil jeg godt spørge: Kan vi forvente støtte, hvis vi kommer med et forslag her i Folketingssalen om afskaffelse af de ekstremt høje bankgebyrer, sådan som det i øvrigt er anbefalet af Poul Schlüter?
De har været et typisk eksempel på grænsehindringer, og et enigt Nordisk Råd vedtog for et par år siden en anbefaling til de nordiske regeringer om at fjerne dem.
Men ikke mindst Danmark har, hvis jeg må sige det på den måde, været proppen i hullet.
Vil Det Konservative Folkeparti være med til at lave nogle regler, der svarer til dem, eurolandene har, så man ikke kan tage højere gebyrer på tværs af landegrænserne end dem, man byder sine egne kunder i hjemlandet?
Allan Niebuhr (KF), 2005-10-12:
Det er korrekt, at det foregår inden for rigsfællesskabet, og det gør det jo med grundloven som ballast.
Men vi vil stadig strække os så langt, som det overhovedet er muligt, netop for at begge landene, både Grønland og Færøerne, får en så selvstændig rolle som muligt i det nordiske samarbejde, de deltager i.
Søren Espersen (DF), 2005-10-12:
Jeg ved ikke, om jeg kan tillade mig at konkludere, at det, som De Konservative vil i denne sag, ligger meget tæt på det, vi også forestiller os, nemlig i første omgang en styrket rolle inden for rigsfællesskabet og inden for den danske delegation.
Er det korrekt konkluderet, eller er det at tage munden for fuld?
Allan Niebuhr (KF), 2005-10-12:
Nu ved vi jo alle sammen godt, at der ligger noget om selvstændige nationer og forholdet til grundloven, og vi skal under ingen omstændigheder spille Færøerne og Grønland ud, hverken mod resten af Norden eller mod hinanden.
I første omgang må det dreje sig om at få involveret både Færøerne og Grønland absolut mest muligt, så de får mest mulig direkte indflydelse.
Der er nogle ting, der gør, at der er nogle grundlovsmæssige problemer med hensyn til selvstændige nationer, og dem må vi jo forholde os til.
Men vi kan i hvert fald gøre meget for, at både Grønland og Færøerne føler sig særdeles velkomne i det nordiske samarbejde.
Søren Espersen (DF), 2005-10-12:
Der blev sagt lidt om de nordatlantiske repræsentanter.
Jeg er enig i, som der står, og jeg sagde det i øvrigt også selv, at vi skal styrke grønlændernes og færingernes rolle i det nordiske samarbejde, men hvordan forestiller hr. Allan Niebuhr sig at det skal ske?
Forestiller hr. Allan Niebuhr sig, at det skal ende med selvstændige delegationer fra Færøerne og Grønland?
Søren Espersen (DF), 2005-10-12:
Jeg kan måske bare tilføje, at jeg ikke tror, vi kan lære spor af svenskerne, når det gælder integrations- eller udlændingepolitik.
Jeg tror tværtimod, at Sverige som andre europæiske lande, f.eks. Holland, Portugal og Storbritannien, bliver nødt til at kigge til Danmark og se, hvordan tingene egentlig skal skæres.
Af dem kan vi ikke lære noget.
Karen J. Klint (S), 2005-10-12:
Jeg er selvfølgelig godt klar over, hvorfor Dansk Folkeparti har den pointe, som ordføreren gav udtryk for.
Men jeg tror også bare, i lighed med det, som Enhedslisten har været fremme med, vi godt kunne tage ved lære af noget af det, der sker i Sverige.
Der er måske noget på integrationsområdet, vi kunne lære af dem, lige så vel som de kunne lære noget af os, og jeg siger det nærmest ud fra, at hvis man er anerkendt som statsborger i et af de nordiske lande, synes jeg, alle landene skal anerkende hinandens statsborgere.
Det er min pointe.
I øvrigt tror jeg nok, at min morfar også fik lidt hjælp.
Han var i hvert fald blandt dem, der fik lov til at oprette et boelsmandssted i 1905, og det var nok med lidt god vilje fra den danske stat dengang, så dengang var der altså også lidt statsstøtte, når man kom hertil som nordisk borger.
Søren Espersen (DF), 2005-10-12:
Jamen jeg ønsker da fru Karen Klints familie tillykke med den svenske forbindelse.
Men jeg vil sige, at det slet ikke har noget med sagen at gøre.
Jeg gik ikke ud fra, at fru Karen Klints bedsteforældre eller oldeforældre kom ind og modtog social bistand fra dag et, det tror jeg ikke på at de gjorde.
Jeg tror på, at det var arbejdsomme og flittige mennesker ligesom fru Karen Klint, så det er en helt anden situation.
Det er også en anden situation, nemlig den rent kulturelle.
Det har vi aldrig lagt skjul på.
Når vi gerne vil standse masseindvandring fra den tredje verden til Danmark, så har det jo nogle særlige kulturelle og ikke kun økonomiske grunde.
Men vi kan da ikke have, at vi laver vores stramninger her i Danmark, og det så i øvrigt er fuldstændig ligegyldigt, fordi svenskerne bare gør, som det passer dem, i de her sammenhænge.
Karen J. Klint (S), 2005-10-12:
Jeg ved ikke helt, hvordan jeg skulle opfatte det, der blev sagt om svenske statsborgere.
Hele min slægt skal vel ikke føle sig sådan som lidt andenrangs, fordi der var en fattig svensker, der brugte det frie Norden til at bosætte sig i Danmark.
Sådan bør det vel også være for fremtidens svenske statsborgere.
Hvis man har lyst til at skifte land i Norden, så er man velkommen til det.
Søren Espersen (DF), 2005-10-12:
Nej, det kan jeg ikke bekræfte, og jeg forstår det stadig væk ikke.
Vi har jo haft glimrende aftaler med både tysk og svensk politi om netop eftersættelser.
Når man kom til grænsen ved Kruså, så var det danskerne, der overtog, og tyskerne kunne ikke anholde folk inde på dansk territorium.
Det var en glimrende ordning, og det samme har jo været gældende i forhold til Sverige.
Jeg kan ikke bekræfte, at politisamarbejdet er mere effektivt.
Jeg ser ikke, at det er særlig lykkeligt at have svenske politibiler drønende rundt i Københavns gader.
Der tror jeg egentlig, at de danske politifolk er mere hjemmevante.
Per Kaalund (S), 2005-10-12:
Vil hr. Søren Espersen ikke bekræfte, at dette udmærkede politisamarbejde er endnu mere effektivt, når f.eks. svensk politi eftersætter, tror jeg det hedder i sproget, forfølger nogle, der udfører menneskesmugling eller lignende, herunder også over Øresundsbroen eller tilsluttende områder dér?
Vil det så ikke øge effektiviteten af at bekæmpe illegal indvandring, og er det ikke en aftale, der er bedre end den tidligere rent nordiske aftale?
Er det ikke det mest effektive politiarbejde, man går ind for, også i det nordiske?
Søren Espersen (DF), 2005-10-12:
Og det er jo egentlig fantastisk, at man er i en situation, hvor man sådan har formået at bilde befolkningen ind, at før Schengen var der intet internationalt samarbejde mellem politifolk.
Det skal jeg da lige love at der var.
Hvis der var svenske politifolk, der havde lyst til at komme til Danmark og efterforske en sag i forbindelse med en eller anden kriminalitet, så henvendte de sig hos de danske kollegaer i rigspolitiet, og så fik de al den hjælp og assistance, de havde behov for.
Og det er foregået helt tilbage fra Ruder Konges tid.
Per Kaalund (S), 2005-10-12:
Nu har hr. Søren Espersen i dag sagt fra talerstolen, at Dansk Folkeparti er varme tilhængere af nordisk samarbejde.
Det foregår på en lang række områder.
Et af dem er et meget udvidet politisamarbejde, som på mange måder fungerer udmærket, og i relation til det bekæmper man jo også illegal indvandring og menneskesmugling og en række tilsluttende opgaver dér.
I den forbindelse er der jo nogle aftaler, de såkaldte Schengenaftaler, der gør, at f.eks. dansk politi delvis kan operere i Sverige og for så vidt i hele Sverige; svensk politi kan operere, så vidt jeg husker, 30 km ind på dansk område efter de aftaler, der er.
Da disse aftaler var til afgørelse her i Folketinget, stemte Dansk Folkeparti sågar imod, at svensk politi kunne operere på den danske halvdel af Øresundsbroen.
Hvis man der kom ud for et eller andet, så måtte man bare køre til Kastrup, vende om osv. og så overlade det til dansk politi.
Vil det sige, at med dette udtryk om varmt nordisk samarbejde osv. har Dansk Folkeparti ændret opfattelse, således at man går ind for et tæt nordisk politisamarbejde?
Søren Espersen (DF), 2005-10-12:
Igen vil jeg altså være spørgeren svar skyldig.
Jeg er ikke helt klar over, hvad det indebærer.
Jeg vil gerne prøve, om vi måske kan tale om det ved en anden lejlighed.
Kristen Touborg (SF), 2005-10-12:
Der tænkes på et bredere samarbejde i regionen, altså sådan at man har et nordisk samarbejde inden for Norden, men i regionen har man et bredere samarbejde.
Det er Den Nordlige Dimension, som vil komme til møde i Ministerrådet.
Og der er mit spørgsmål: Hvad vil Dansk Folkeparti anbefale regeringen at gøre i den forbindelse?
Søren Espersen (DF), 2005-10-12:
Jeg tror, jeg bliver hr. Kristen Touborg svar skyldig.
Jeg er ikke helt klar over, hvad spørgsmålet indebærer, det må jeg sige.
Er det i forbindelse med de arktiske mindretal, at der menes, at der skal sættes ind, f.eks. i forhold til russerne oppe nordpå, eller hvad er det, der tænkes på?
Kristen Touborg (SF), 2005-10-12:
Jeg vil spørge lidt mere bredt.
I vores gruppe efterlyser vi en mere samlet nordisk indsats i vores region, altså også arktisk og over for Rusland og Baltikum.
Dette regionale samarbejde inden for og på tværs af EU er der brug for.
Jeg vil derfor godt spørge, hvad Dansk Folkeparti vil anbefale regeringen at gøre i EU's Ministerråd, når ministerrådet på et møde i november skal tage stilling til EU-programmet for Den Nordlige Dimensions videre skæbne.
Søren Espersen (DF), 2005-10-12:
Jamen det er da klart, at det hænger nøje sammen.
Vi forsøger i Danmark, Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti, at begrænse antallet af udlændinge til Danmark.
Vi har skåret drastisk ned siden det, jeg kalder systemskiftet i 2001.
Det, jeg så peger på, er, at alt har været fuldstændig formålsløst, hvis man som svensk statsborger fra et fremmed land bare kan komme til Danmark.
Hvad skal vi så have en restriktiv udlændingepolitik for her i landet?
Så selvfølgelig har det med det at gøre.
Vi lægger stor vægt på, at antallet af udlændinge ind til Danmark begrænses, det er faktisk vores politik.
Line Barfod (EL), 2005-10-12:
Som jeg forstod det, hr. Søren Espersen sagde, så var det, at vi skulle overveje, om vi efter hr. Søren Espersens opfattelse kunne blive tvunget derud, at vi var nødt til at opsige nogle af de nordiske aftaler, vi har, som gør, at man kan bosætte sig frit i Norden.
Og jeg forstod hr. Søren Espersen sådan, at det var, fordi der kom fremmede ind, at man i Sverige tog for mange fremmede ind.
Det var sådan, jeg forstod hr. Søren Espersen.
Ellers har jeg svært ved at forstå, hvad meningen skulle være, hvis man hidtil har syntes, det er i orden, at vi har kunnet bosætte os frit i de nordiske lande.
Man synes, det er i orden, at en række danskere i øjeblikket bliver tvunget i eksil til Sverige, hvis de ønsker at have et familieliv.
Men man synes åbenbart ikke, at folk fra Sverige, hvis ikke de har været svenske statsborgere i flere generationer, skal have lov til at slå sig ned i Danmark og på lige fod med andre nyde godt af de goder, vi hidtil har haft som nordiske borgere.
Søren Espersen (DF), 2005-10-12:
Jeg synes, fru Line Barfod lægger mig ord i munden.
Fru Line Barfod sagde f.eks., at vi ikke ville have, at folk skulle kunne færdes over grænserne.
Jeg har da aldrig nogen sinde sagt, at folk ikke skulle kunne færdes over grænserne.
Det, jeg peger på, er den specielle situation, at man som nordisk statsborger frit kan bosætte sig, hvor man vil, og fra dag et få adgang til alle sociale ydelser.
Det er jo ikke noget med at rejse over grænserne.
Jeg ser med stor sympati på, at vi har fuldstændig åbne grænser i Norden, som vi fortsat skal have, og at vi ikke skal vifte med pas.
Så jeg forstår ærlig talt ikke spørgsmålet.
Line Barfod (EL), 2005-10-12:
Med hensyn til EU har jeg altid forstået, at Dansk Folkeparti har det sådan, at man er tilhænger af det indre marked, så kapitalen og varerne kan flyde over grænserne.
Med hensyn til Norden kan jeg nu forstå, at det her åbenbart er det samme, at man gerne vil have det, der handler om, at kapitalen skal kunne komme over grænserne, men at man er modstander af, at mennesker kan komme over grænserne, i hvert fald hvis det er mennesker, der ikke har boet her i måske fem generationer, eller jeg ved ikke, hvor lang tid der skal til, før man efter Dansk Folkepartis opfattelse ikke længere er fremmed.
Har man slet ikke overvejet, at det kunne være, at Sverige har den modsatte opfattelse, at man i Sverige synes, at det er dansk politik, der truer det nordiske samarbejde, det, at Danmark er gået ind og begyndt at tage forbehold, som man f.eks. gjorde over for socialkonventionen, det, at danskere er begyndt at flytte til Sverige for overhovedet at kunne have lov til at have et familieliv?
Har man slet ikke overvejet i Dansk Folkeparti, at der kunne være politiske uenigheder, der går på kryds og tværs af landene, og at man i Sverige lige så vel kunne stille sig op og sige, at man mener, at den politik, der bliver ført i Danmark i dag, undergraver det nordiske samarbejde, som hr. Søren Espersen nu siger, at den svenske politik gør?
Søren Espersen (DF), 2005-10-12:
Nu ved hr. Ole Stavad jo godt, at vi ikke er glødende tilhængere af det europæiske samarbejde, men det er da klart, at for os er det en helt anden diskussion, når det drejer sig om Norden, for jeg tror, at alle i Dansk Folkeparti – sådan har jeg i hvert fald opfattet det – er varme tilhængere af det nordiske samarbejde.
Det har jeg selv været alle mine dage, og derfor er det jo dybt beklageligt, at man måske bliver nødt til at justere det.
Jeg siger ikke, at det er noget, der skal ske nu og her.
Jeg siger, at man er nødt til at holde øje med, hvad det er, der foregår, og at man specielt er nødt til at holde øje med den svenske økonomiske udvikling, for hvis det går godt i Sverige og de mange kontanthjælpsmodtagere derovre kan klare sig fint ved at blive i Sverige, hvorfor skulle de så flytte til Danmark?
Det er først i det øjeblik, hvor det svenske system bryder sammen, og det ved hr. Ole Stavad jo godt der er en overhængende fare for i Sverige, som er raslet ned i alle økonomiske oversigter fra at være mellem de der en-to-tre store sværvægtere sammen med Island og Norge og os til nu at ligge og rode nede omkring plads nr. 20.
Det er meget alvorligt, det her.
Nej, det er det ikke.
Det er en fortvivlet udvikling, der er ved at ske.
Sådan må vi starte med at sige.
Der er ikke nogen af os, der ønsker, at det ikke skal kunne blive fuldstændig frit, at vi kan tage over grænsen til Sverige uden at vise pas.
Der er heller ikke nogen hos os, der ønsker, at der ikke skal være fri ret til f.eks. at kunne få ydelser og varer og serviceydelser på tværs af grænserne.
Det eneste, vi beder om at man nu holder øje med, er den del af den nordiske pasunion, der betyder, at man har de samme rettigheder i alle nordiske lande fra dag et.
Den er vi nødt til at se på.
Det er en nødvendighedens lov.
Det er ikke noget, vi synes er vidunderligt, men sådan er det desværre blevet, fordi svenskerne slet ikke kan kontrollere deres indvandring, som vi har gjort.
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-10-12:
Det har jeg én gang sagt i Folketingssalen, og jeg vil godt gentage det.
Så vil jeg godt sige tak til ministeren for besvarelsen, men jeg synes, der var en gruppe, som ministeren glemte.
Ministeren nævnte Hizb-ut-Tahrir og nazisterne, og jeg er ganske enig: Det er udemokratiske kræfter, som man ikke kan have med at gøre.
Jeg synes også godt, at ministeren måske kunne have nævnt de autonome på Nørrebro og andre steder, som går ind for vold i stedet for demokrati.
Jeg synes bestemt også de hører til en gruppe, der skal nævnes.
Jeg forstår udmærket godt, at ministeren ikke vil tage stilling til løsrevne citater – det er umuligt, fordi det skal ses i en helhed – men jeg vil bare læse et kort citat op, og jeg har ingen kommentarer til det, for jeg synes egentlig, at ytringsfriheden skal være meget vid i det her land, og jeg synes, det er godt, at folk taler af karsken bælg: Muslimer lever på middelalderstadiet med en nedgøring af kvinder og kvindekulturen, som er uhørt i dette land.
Der handles med kvinder, som var det kvæg, og kvinder prygles og mishandles.
Jeg skal bare sige til ministeren, at det var Per Madsen, borgmesteren ude i Ishøj, som udtalte de ord.
Det er nok en meget generaliserende bemærkning, må man sige.
Jeg har ingen bemærkninger til den.
Jeg vil høre ministerens kommentar til den.