runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2006-05-23:
Hr. Martin Lidegaard taler udenom, når jeg konfronterer ham med, at hr. Martin Lidegaard er med på et forslag til vedtagelse, der lægger sig op ad et tidligere forslag til vedtagelse, som siger, at der skal ske fremskridt på alle områder i forhandlingerne, og det er altså, uanset hvad hr. Martin Lidegaard siger, direkte i modstrid med ulandenes interesser, sådan som de selv formulerer dem.
De var blevet lovet en gratis omgang, de var blevet lovet en gratis runde.
Og hvad får de?
De får i stedet et forsøg fra alle de rige lande med EU og USA i spidsen på at prøve at påtvinge dem alle mulige krav, samtidig med at de rige lande med EU og USA i spidsen kun er interesserede i at give minimale forbedringer.
Her står vi jo og diskuterer en helt konkret aftale.
Vi står ikke og diskuterer FN, som Enhedslisten er meget stor tilhænger af, og vi står ikke og diskuterer verdenshandelsorganisationens grundlæggende organisering, som Enhedslisten er meget imod, fordi vi mener, at der er en skævvridning, der gavner de rige lande.
Vi står og diskuterer en konkret aftale, som bliver diskuteret inden for WTO, og der står vi i øjeblikket med en aftale, som enten bliver en dårlig aftale for ulandene eller en aftale, som ender i ingenting, fordi forhandlingerne er gået i hårdknude.
Det må da vække bekymring hos hr. Martin Lidegaard, at hr. Martin Lidegaard også er med på en linje, der siger, at ulandene skal give indrømmelser på alle områder.
Martin Lidegaard (RV), 2006-05-23:
Det, som jeg opfatter som en af de vigtigste udfordringer, er jo, at ulandene ikke bare er ulande, ligesom ilandene ikke bare er ilande, og at ulande består af mange forskellige grupperinger med meget forskellige interesser.
Også på de områder, som hr. Rune Lund nævner, er der forskellige interesser blandt ulandene; nogle ønsker det ene, og nogle ønsker det andet.
Det er det, jeg ikke forstår ved Enhedslistens politik, nemlig at man kæmper indædt mod WTO som sådan, på trods af at WTO dog er om end ikke fuldkommen – det skal jeg være den første til at erkende – så dog et forsøg på at lave et internationalt regelsæt for at beskytte de svageste lande.
Rune Lund (EL), 2006-05-23:
Nu siger hr. Martin Lidegaard jo måske lidt frækt, at Enhedslisten ikke er interesseret i at kæmpe for ulandenes interesser.
Hvordan kan det være, at hr. Martin Lidegaard kan sige det, når hr. Martin Lidegaard samtidig er medunderskriver på et forslag til vedtagelse, som refererer til en tidligere vedtagelse i forlængelse af den debat, vi havde den 8. november 2005, hvori der står, at man skal fremme forhandlinger på alle områder?
Det er jo lige præcis det, ulandene ikke er interesserede i, fordi EU og USA, der går i spidsen for de rige lande, netop siger, at vi skal have forhandlinger på alle områder, og at ulandene søreme skal komme til lommerne og give dem en masse ting, før de får en lille bitte del på landbrugsområdet.
Jeg vil spørge hr. Martin Lidegaard: Er det i virkeligheden ikke der, problemet ligger?
Med det forslag til vedtagelse, som hr. Martin Lidegaard er medforslagsstiller på, fortsætter linjen med at afkræve ulandene alle mulige indrømmelser i forhandlingerne, uden at man er interesseret i at give dem noget, og det er jo det, der har ført til, at forhandlingerne er gået i hårdknude.
Martin Lidegaard (RV), 2006-05-23:
I Det Radikale Venstre glæder vi os over, at det er lykkedes at få et fælles forslag til vedtagelse fra langt størstedelen af Folketingets partier.
Det er et godt rygstød for Danmark, når vi skal kæmpe for ulandenes rettigheder i EU, og lad os bare håbe, at vi kan få den samme enighed i EU, når EU skal kæmpe videre i WTO.
Jeg skal ikke gentage alle de ting, der er blevet sagt, men blot nævne tre ting, som vi hæfter os meget ved i det forslag til vedtagelse, som vi har fundet frem til i fællesskab.
Den første ting handler om støtten til det multilaterale arbejde.
For os at se
Hvis organisationer som WTO og FN ikke bliver styrket, hvis vi ikke giver dem øgede mandater, så ved vi med sikkerhed, at taberne bliver de fattige lande, det bliver de lande, der ikke kan stå distancen alene uden for de multilaterale systemer.
Et af de større politiske mysterier i nyere tid er, at et parti som Enhedslisten, der påstås at kæmpe for de fattigste landes interesser, kæmper mod multilaterale systemer som WTO, der netop giver sådanne lande en chance for i det mindste at kunne beskytte sig og forfægte deres rettigheder i et regelsæt.
Af samme grund har det altså også virkelig bekymret os, at der i forbindelse med Globaliseringsrådets strategi har været meldinger fra statsministeren om, at Danmark også vil begynde at satse på bilaterale aftaler, og så meget desto gladere er vi for den klare udmelding, der har været fra Venstres ordfører i dag, om, at det ikke skal forstås sådan, at regeringen eller Venstre er ved at forlade den multilaterale kurs, tværtimod vil man kæmpe for den.
Den anden ting, jeg gerne vil dvæle lidt ved, er en af de gamle travere, havde jeg nær sagt, nemlig ønsket om et markant fald i eksportstøtten og reduktion af toldbarriererne.
Ligesom Socialdemokraterne havde vi såmænd gerne set, at man mere konkret sagde, at man satsede på i hvert fald 70 pct. reduktion af eksportstøtten i 2010, men da det ikke dækker over, tror vi, nogen egentlig uenighed med regeringen på det her punkt, så har vi tiltro til, at man vil kæmpe for absolut størst muligt resultat på det her område og tilsvarende også, hvad angår toldbarriererne.
Der er jo mange nu om dage, der mener, at tolden i virkeligheden er det største problem, hvor man for 5-10 år siden fokuserede meget på eksportstøtten, men det er næsten en ligegyldig diskussion, der er ingen tvivl om, at begge dele er yderst skadelige.
Den tredje ting er så det særlige hensyn til de allerfattigste ulande, der både ligger i, at man tilkendegiver at ville give kompensation, at de følsomme landbrugsområder er i fokus, og i, at »Everything but Arms«-initiativet, altså »Alt undtagen våben«-initiativet, stadig er i spil.
Vi ønsker den danske regering held og lykke med forhandlingerne.
Vi håber virkelig, at det lykkes at overbevise resten af EU om, at vi bliver nødt til at gå foran her, hvis vi skal få en verden, hvor der er lidt mindre fattigdom og lidt større retfærdighed.
Helle Sjelle (KF), 2006-05-23:
Jamen vi har jo i tidligere forslag til vedtagelse været inde på det her, og der har vi også været inde på, at vi selvfølgelig synes, at der skal være en særlig respekt for det her tjenesteområde, med henblik på at man også kan definere sine ting i hvert enkelt land.
Kurt Kirkegaard (V), 2006-05-23:
Jeg synes på ingen måde, at man kan sige, at de forhandlinger, der foregår i WTO-sammenhæng, har slagside til fordel for ilandene.
Jeg synes jo, at vi på alle måder har forsøgt at få forhandlingerne på plads, så de er til fordel for de underudviklede lande.
Frank Aaen (EL), 2006-05-23:
Jeg kunne ikke høre noget svar.
Går De Konservative ind for, at ulandene har ret til at regulere deres serviceydelser i offentlighedens interesse, samt at offentlig service og offentlige indkøb holdes ude af forhandlingerne?
Det må jeg vel kunne få et ja eller nej til, om ikke andet kan udenrigsministeren måske lige nikke eller ryste på hovedet.
Nu kan vi jo snakke om tekster og ikketekster og forståelser, men det, jeg gerne vil vide, er jo ganske enkelt, om det er sådan, at De Konservative er enige i, at ulandene skal have ordentlige vilkår, hvad angår service, og selv bestemme over, f.eks. hvordan de indretter deres offentlige service.
Helle Sjelle (KF), 2006-05-23:
Man kan jo altid spørge om, hvordan og hvorledes man definerer de her ting.
Det må vi jo se på.
Men altså, jeg synes, at det, der ligger i vores forslag til vedtagelse, er ganske udmærket, og det er det, vi synes som udgangspunkt er det bedste.
Rune Lund (EL), 2006-05-23:
Jeg synes ikke, jeg fik et særlig konkret svar.
Det var ellers et meget konkret spørgsmål, nemlig om det, som var hr. Mogens Lykketofts forståelse af, hvad der ligger i det forslag til vedtagelse, også er fru Helle Sjelles forståelse.
Helle Sjelle (KF), 2006-05-23:
Nu kan man jo altid diskutere, hvad det er, der skal stå i diverse vedtagelser.
Vi synes, at den vedtagelse, vi er kommet med, er ganske udmærket og dækker de primære interesser for vores del, hvad angår de fremtidige forhandlinger.
Rune Lund (EL), 2006-05-23:
Hr. Mogens Lykketoft fra Socialdemokraterne sagde, at grunden til, at der ikke var nævnt noget om tjenesteydelser i det forslag til vedtagelse, som også fru Helle Sjelle er med på, udelukkende var, at man nu kun må lave et forslag til vedtagelse på 150 ord, og derfor sagde hr. Mogens Lykketoft, at der også skulle have stået noget om tjenesteydelser, og at de formuleringer, som var i mit forslag til vedtagelse om, at ulandene skal sikres ret til at regulere serviceydelser i offentlighedens interesse, og at offentlig service og offentligt indkøb holdes ude af forhandlingerne, var gode og fornuftige tanker, og at de sådan set skulle forstås som en del af den vedtagelse.
Så vil jeg bare høre, om det er noget, som fru Helle Sjelle er enig med hr. Mogens Lykketoft i.
Frank Aaen (EL), 2006-05-23:
Nu hører vi hele tiden fra regeringspartierne, at der er meget fattige ulande, og så er der rigere ulande.
Derfor vil jeg også gerne spørge: Er det ikke sådan, at det her er en udviklingsrunde?
Og er Venstre ikke enig i, at i udviklingsrunden skal ulandene ikke betale for at få nogen forbedringer?
Det er jo det, der er det grundlæggende.
Skal ulandene virkelig betale en gang mere, som de jo gør i forvejen ved ulige handel, eller skal de bare have en udviklingsrunde?
Rune Lund (EL), 2006-05-23:
Men det, der så sker, er jo, at man sætter EU til at forhandle på alle EU-landenes vegne.
Og hvad er det, vi ser i øjeblikket at EU gør?
EU fører en forhandlingslinje, som enten vil give et afviklingsresultat i stedet for et udviklingsresultat for ulandene, det er det ene scenario, og det andet er, at forhandlingerne decideret bryder sammen.
Der må man jo spørge, om hr. Morten Messerschmidt synes, at det er i orden og specielt godt, at EU på den måde varetager forhandlingerne på alle medlemslandenes vegne, når EU fører en linje, der i så høj grad er til skade for ulandene?
Jeg ville personligt have det bedre med, at Danmark kunne forhandle parallelt med, at EU fører forhandlingerne på vegne af de 25 EU-lande.
Det ville give nogle muligheder for at spille ind på en helt anden og mere aktiv måde i forhold til at påvirke forhandlingerne.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad hr. Morten Messerschmidt egentlig mener om, at EU på den måde fører nogle forhandlinger, som går så meget ud over ulandene.
Frank Aaen (EL), 2006-05-23:
Det kunne se ud, som om at der er sket en fejl, og i det tilfælde vil den blive rettet inden tredjebehandlingen.
Afstemning
Mikkel Dencker (DF), 2006-05-23:
Nu er det ikke, fordi jeg skal redegøre for Dansk Folkepartis indstilling til det her lovforslag.
Det gjorde jeg allerede grundigt ved førstebehandlingen.
Men det er jo sådan, at Dansk Folkeparti ikke lægger sig fladt ned, når der kommer et dekret fra en af EU’s institutioner om, at vi skal gennemføre en eller anden lov.
Det, der undrer mig, er, at Enhedslisten ved førstebehandlingen sagde, at man ville stemme imod lovforslagets vedtagelse.
Det husker jeg meget klart at hr. Frank Aaen stod og sagde, både heroppefra og jeg mener også fra sin egen plads nede i salen.
Derfor undrer det mig en hel del, at Enhedslisten nu ifølge betænkningen til L 225 agter at stemme for lovens vedtagelse.
Så mit spørgsmål til Enhedslisten er: Hvorfor har man ændret standpunkt?
Er det sådan, at Enhedslisten nu har tilsluttet sig det brede flertal her i Tinget, som bare lægger sig fladt ned, hver gang en af EU’s institutioner kommer med et dekret om en ny lov, og blot slår sin egen dømmekraft fra?
Er Enhedslisten ved at falde af på den?
Ole Stavad (S), 2006-05-23:
Svaret til hr. Frank Aaen er, at jeg faktisk tror, at en stor del af de medlemmer, der befinder sig i højre side af Folketingssalen, og som i henhold til deres kolleger i Skatteudvalget om et øjeblik skal nedstemme et forslag, ville være dybt uenige i det, hvis de kendte det.
Derfor synes jeg, at der er god grund til at anmode hvert enkelt medlem hos de to regeringspartier og Dansk Folkeparti om, inden vi kommer til tredje behandling, at få sat sig ind i den her sag.
Vi har derfor også besluttet, at de ville være berettiget til dansk SU, men straffer dem derefter, ved at de bliver beskattet langt højere, end direktørerne bliver.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1-3 vedtoges uden afstemning.
Ændringsforslag nr. 4 forkastedes, idet 47 stemte for, 63 imod.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Rune Lund (EL), 2006-05-23:
Når vi har stillet denne forespørgsel om, hvordan der sikres et udviklingsvenligt resultat af den såkaldte udviklingsrunde, Doharunden, er det, fordi intet lige nu peger på, at et resultat, der er godt for ulandene, vil blive opnået.
Flere undersøgelser peger på, at den aftale, der nu ligger i kortene, ikke vil leve op til den ånd, som Doharunden blev indgået i, og ikke vil sikre, at runden bliver en udviklingsrunde, der kan hjælpe verdens fattigste og skabe en verden med større økonomisk lighed.
Den anerkendte internationale bistandsorganisation Oxfam har gennemført en grundig undersøgelse af det enkelte forhandlingsområde.
De konkluderer, at en aftale på det nuværende grundlag vil sætte ulandene i en dårligere situation end uden en aftale.
Det vil ifølge Oxfam føre til, at millioner af småbønder mister deres eksistensgrundlag, og at ulandene deindustriali seres og bliver endnu fattigere end i dag på grund af de rige landes fastholdelse af landbrugsstøtten og ublu krav om markedsåbninger i ulandene.
Selv frihandelsfundamentalisterne i Verdensbanken har i de seneste beregninger voldsomt nedgraderet forventningerne til, hvad ulandene får ud af Doharunden.
Ifølge de seneste beregninger fra Verdensbanken vil ulandene kun vinde ca. 16 milliarder, mens de rige lande vil vinde 80.
Og de milliarder, som ulandene vinder, vil komme meget få ulande til gode, vi snakker om Indien og Kina, mens andre ulande vil tabe stort.
Andre undersøgelser viser, at de håndører, som ulandene vil vinde på liberaliseringer i verdenshandelen, vil være ti gange lavere end de beløb, de taber på grund af faldende toldindtægter.
Der er kort sagt meget langt mellem retorikken om en udviklingsrunde og virkelighedens verden.
Ulandene er godt klar over det her, og de har i de seneste måneder skærpet tonen.
Ulandene advarer med rette om, at de ikke vil indgå en aftale, som ikke vil føre til forbedringer, og forhandlingerne er derfor gået i hårdknude.
Parterne er ikke kommet tættere på hinanden, end de var i Hongkong i december, hvor der sidst var forhandlinger, tværtimod.
Vi har stillet denne forespørgsel for at høre, hvad regeringen har tænkt sig at gøre for at sikre, at Doharunden virkelig bliver en udviklingsvenlig runde og ikke som nu en runde, der tages til fange af de rige landes selviske og kortsigtede og egoistiske interesser.
De rige lande med EU og USA i spidsen vil ikke give reelle indrømmelser til ulandene, der kan sikre ulandene mod dumping af støttede varer på verdensmarkedet.
Men til gengæld kræver de rige lande så, at ulandene skal skære meget voldsomt i deres toldsatser og åbne deres markeder, sådan at store firmaer fra den vestlige verden kan udkonkurrere lokal industri.
En aftale på det grundlag, der ligger nu, en aftale, som vil blive lavet på den måde, forhandlingerne kører nu, vil forstærke den nuværende ubalance i den internationale handel og fastholde ulandene i underudvikling og vil føre til mere global ulighed.
Og det er derfor helt nødvendigt, at vi får denne debat i dag.
Frank Aaen (EL), 2006-05-23:
Man forstår udmærket hr. Ole Stavads forundring over, at vi ikke kan få nogen svar.
Jeg vil gerne spørge hr. Ole Stavad, om ikke vi alle sammen havde en lille forventning om, at debatten havde gjort et indtryk på regeringspartierne.
Jeg så da i hvert fald, at Venstres politiske ordfører, hr. Jens Rohde, bevægede sig over til skatteministeren og ligesom spurgte til, hvad det er for noget, og hvad man kan sige, og hvad man kan gøre.
Kunne vi så ikke godt have forventet, at vi, da hr. Jens Rohde satte sig ned igen, så måske havde fået en reaktion fra enten skatteministeren eller hr. Jens Rohde på, hvorfor man ikke vil rette den her fejl, der er begået over for de studerende?
Poul Erik Christensen (RV), 2006-05-23:
Jeg må på De Radikales vegne sige, at jeg synes, det er flovt, at man, når man fra Folketingets side laver en fejl, så ikke erkender, at man har lavet den, og derefter får den rettet med den tilbagevirkende kraft, der er nødvendig.
Jeg synes også, det er flovt, at skatteministeren ikke føler, at han på talerstolen vil begrunde, hvorfor han ikke vil følge de ændringsforslag, som er stillet.
Lene Jensen (S), 2006-05-23:
Jeg er vældig bange for at stå her og optage talerstolen, for jeg skal ikke være den, der står i vejen for, at skatteministeren eller for den sags skyld andre ministre, der måtte føle sig kaldet, kommer op og kommenterer, hvad det er, der sker her.
Vi har jo hørt meldinger i offentligheden, som klart har givet udtryk for, at det er en urimelig behandling af de studerende; det er der blevet redegjort for fra flere sider.
Og hvis man nu har lyst til at ombestemme sig, så tror jeg også, der er tid til det.
I hvert fald synes jeg, det kalder på en kommentar et eller andet sted, at man godt kan rende rundt og synes, at det heller ikke er så godt med de der stakkels studerende, men når der så er en konkret chance for at gøre noget ved det, så sidder man på hænderne eller endnu værre på den røde knap.
Jeg tror, det vil være hensigtsmæssigt, også for den videre proces omkring det her, at der var nogen, meget gerne skatteministeren, der følte sig kaldet til at redegøre for, hvor borgerligheden, hvor Venstre, hvor De Konservative, hvor Dansk Folkeparti står i den her sag.
Morten Homann (SF), 2006-05-23:
Jeg synes også, at vi savner skatteministeren i den her debat.
Jeg plejer gerne at kunne rose skatteministeren for, at han, selv om vi er uenige, så ikke plejer at være bange for at forsvare sine synspunkter, og det kan jo give en god debat.
Jeg synes, at skatteministeren i det mindste skylder en forklaring, og jeg synes, at skatteministeren plejer at have modet til at forsvare også nogle upopulære standpunkter, så jeg savner meget, at han i den her sag vil have modet til i det mindste at tage debatten, så vi kan få klarhed over, hvorfor de store selskaber skal have, mens de studerende ikke skal.
Ole Stavad (S), 2006-05-23:
Jeg synes, det her er dybt mystisk.
Der er ingen ovre i højre side af Folketingssalen, som er dem, der vil jorde et ændringsforslag, der skal rette op på det, som jeg troede vi var enige om var en åbenbar fejl, der har bedt om ordet.
Der er ingen, der vil forklare, hvorfor man stemmer, som man gør.
Vi har en skatteminister, der har fremsat et lovforslag, og som har ansvaret for den lovgivning, der er begået en fejl i.
Nu har alle partier i opposition, da jeg ikke henregner Dansk Folkeparti til at være i opposition og bestemt ikke i den her sag, opfordret skatteministeren til i det mindste at indfinde sig på talerstolen og give en forklaring.
Det her, vil jeg sige til skatteministeren, er for pinligt!
Derfor vil jeg godt gentage: Er det bevidst, mener skatteministeren, at der er sket en fejl?
Mener skatteministeren, det er i orden, at unge mennesker, der studerer i udlandet, hvilket vi plejer at være enige om faktisk kan være en god og nyttig ting for Danmark, og får dansk SU, fordi vi synes, det er tilstræbelsesværdigt, så, når de kommer hjem, får en ekstra skat, fordi de, da de har været bosiddende uden for landets grænse i en periode, mister det danske personfradrag, som er en af forudsætningerne for den SU, vi udmåler?
Det må skatteministeren da kunne forklare om han mener er tilsigtet.
Vi kan være uenige, det er vi jo ofte i det her hus, det er vi næsten valgt på at være.
Man må da anstændigvis kunne anmode en ansvarlig minister og en regering om at få et svar, inden vi stemmer, som vi skal om et øjeblik.
Må vi se skatteministeren på talerstolen give et svar på præcist stillede spørgsmål til os her i salen, som ikke har kunnet deltage i udvalgsarbejdet, fordi vi ikke sidder i Skatteudvalget, men også til dem, der måtte følge med i Folketingets arbejde, så de kan forholde sig til, om de er enige med skatteministeren, eller om de er enige med os i oppositionen, der mener, at den fejl, vi anser det for at være, bør rettes?
Kurt Kirkegaard (V), 2006-05-23:
Jamen vi er fuldstændig enige om, at vi skal understøtte de underudviklede lande, som har det virkelige behov.
I den samlede forhandling, som foregår med de underudviklede lande, har vi også lande inde i forhandlinger, som har en anden status i den konstellation af underudviklede lande, hvilket gør, at vi også skal tilgodese helheden i de forhandlingsresultater, vi gerne skulle opnå.
I den sammenhæng har Danmark naturligvis et ansvar, men det beror jo på det forhandlingsresultat, som EU kan opnå, og i den sammenhæng er det værd at mærke sig, at vi som land har sat meget fokus på udviklingsbistand til specielt Afrika.
Det tror jeg godt jeg kan bekræfte at vi på ingen måde gør.
Vi er naturligvis med på den måde, som WTO-organisationen er bygget op på, og det vil Danmark fortsat støtte.
Steen Gade (SF), 2006-05-23:
Jeg vil godt fortsætte i det spor her.
Der er i hvert fald nogle af os, der er blevet meget overraskede og også foruroligede over, at statsministeren er begyndt at tale om, at man skal satse på og i hvert fald begynde at opbygge bilaterale handelssystemer, og at Danmark også skal være aktiv på det plan.
Så jeg synes måske, vi skal have et lidt mere klart svar fra Venstres ordfører.
Efter vores opfattelse er det sådan, at hvis man nu begynder at snakke om, begynder at satse på det bilaterale, så er man rent faktisk med til at underminere WTO-systemet.
Og jeg vil gerne spørge Venstre, om man kan være sikker på, at Venstre alligevel ikke et eller andet sted satser på det bilaterale.
Kurt Kirkegaard (V), 2006-05-23:
Det skal naturligvis forstås derhen, at vi står fast på, at vi fortsat er med i de multilaterale forhandlinger, men også at vi via vores ulandsbistand har en samhandelshensigt med de ulandsbidrag, vi nu giver de underudviklede lande specielt i Afrika, nemlig at få et handelssystem bygget op med de lande, så de på sigt kan blive selvforsynende og selvhjulpne ved at være et aktivt handelsland.
Det er den vej rundt, vi også ser vores ulandsbistand, og derfor er vi jo som land med på begge fronter, kan man sige.
Martin Lidegaard (RV), 2006-05-23:
Det er jeg utrolig glad for at høre.
Når jeg stiller spørgsmålet, er det selvfølgelig, fordi statsministeren ved flere lejligheder, bl.a. i forbindelse med Globaliseringsrådets strategi, har været ude at tale for, at man, ligesom USA gør, skulle påbegynde egentlige bilaterale handelsaftaler med en række ulande, hvilket efter vores opfattelse ville underminere vores fælles bestræbelser på at opnå nogle resultater i WTO.
Kurt Kirkegaard (V), 2006-05-23:
Jamen jeg vil da gerne bekræfte, at det er klart nødvendigt, at vi står sammen i EU omkring de forhandlinger, og at vi også i forhold til WTOforhandlingerne står fast på de multilaterale måder at forhandle på, det er jeg helt klart med på.
Martin Lidegaard (RV), 2006-05-23:
Fra radikal side støtter vi helt den vedtagelse, der er lagt op til her, og især er vi glade for, ikke kun at vi kommer ulandene i møde, men også at vi eksplicit viser vores støtte til det multilaterale handelssystem.