runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-06-03:
Nu bliver det jo spændende efter i morgen formiddag at finde ud af, om vi nu skal sidde i fællesskab og finde løsninger på bl.a. det spørgsmål.
Vores holdning er sådan set meget enkel, og den er, at vi skal sikre, at de meste udsatte grupper i vort samfund ikke lades i stikken, men tværtimod får forbedrede vilkår. Vi tror så på, at vi kan skabe bedre vilkår ved for det første, at ansvaret og kompetencen er entydigt placeret i kommunen, men at kommunen for det andet har en pligt til at trække på en faglig ekspertise, der er samlet i nogle videncentre, så man er sikker på, at man giver det fagligt rigtige tilbud til de personer inden for de udsatte grupper, som har krav på en god hjælp.
For det tredje vil jeg sige, at brugerne også selv skal have mulighed for at gå et sted hen, hvor de kan finde ud af, om de får den rigtige behandling.
Det er også et meget vigtigt punkt, og det er også noget, der har været påpeget af de organisationer, der repræsenterer de grupper, vi her taler om.
Det ligger os også meget på sinde, at vi sikrer en vej, hvor man på den måde kan få sin sag belyst, og at man kan få lagt pres på systemet, så man får den rigtige behandling.
Jeg er ikke enig med hr. Ole Vagn Christensen i grundlaget for spørgsmålet, for den landbrugslov, vi har været med til, har jo bl.a. til formål at nå, at når der er en landejendom, der ikke længere er i anvendelse som egentlig landbrugsbedrift, så skal der være mulighed for, at den bliver beboet af andre.
Vi har også prøvet at sikre, at der altid er et passende areal med til den ejendom, lige præcis for at sikre, at der er liv i landdistrikterne, og sikre, at der også lige præcis er mulighed for, at hobbylandmanden eller lignende kan tilbringe en god tid ude på landet.
Så i virkeligheden ligger den landbrugslov, vi har været med til at vedtage, meget tæt op ad det interne kompromis, landbrugsorganisationerne selv leverede til os politikere, inden forhandlingerne gik i gang.
Marianne Jelved (RV), 2004-06-03:
Det ville jo i virkeligheden være meget nemmere, hvis hr. Aage Frandsen gik med i morgen.
Nej, men altså det er da også ærgerligt.
Det er jo ikke muligt for mig at stå her og være nuanceret i en alvorlig sag, som det her er.
Derfor må jeg sige til hr. Aage Frandsen, som jo udmærket kender Det Radikale Venstres synspunkter på de her områder, at vi går til forhandlinger med regeringen sammen
Andet er der ikke at sige til det nu.
Mogens Lykketoft (S), 2004-06-03:
Jeg ser ikke noget lys her, men der er måske hul igennem?
Vi har jo lavet en aftale med regeringen og andre partier for at sikre, at tilpasningen til udvidelsen, hvad angår arbejdsmarkedet, kommer til at foregå så roligt og ordentligt som overhovedet muligt, og at de mennesker, der kommer hertil i kraft af den friere bevægelighed i overgangsperioden, så langt som muligt fastholdes på ordentlige arbejdsvilkår.
Vi må selvfølgelig holde øje med - og det vil jeg da også tro at beskæftigelsesministeren er indforstået med - om der er ting, der skal justeres hen ad vejen, for at vi kan få det rolige forløb, som vi alle sammen har ønsket.
Men jeg vil godt sige til hr. Bøgsted, at jeg egentlig ikke tror, vi får nogen uoverskuelige problemer.
De værste problemer knytter sig både før og efter udvidelsen til illegal arbejdskraft, og de skal klares ved politiets indsats og ikke ved nye regler eller nye barrierer.
Så vil jeg i øvrigt sige, at jeg tror, min tidligere udenrigsministerkollega og nuværende kollega som partiformand i det estiske socialdemokrati har ret i, at bevægeligheden på arbejdsmarkedet i forhold til nogle af de nye lande kan blive et nok så stort problem for de nye lande, fordi vi i de rige, gamle medlemslande vil tiltrække nogle af deres højest uddannede - læger, sygeplejersker, ingeniører - til vores arbejdsmarked.
Marianne Jelved (RV), 2004-06-03:
Det er ikke gået op for mig, at ejendomsværdiskatten er afskaffet.
Troels Lund Poulsen (V), 2004-06-03:
Først måske bare den oplysning, at jeg jo heldigvis kun er 28 år, så derfor skal man jo ikke udelukke muligheden for, at jeg kan sidde her om 40 år, selv om jeg ikke kan garantere det.
Men tilbage til det andet spørgsmål, som jeg ikke rigtig fik svar på, og det var med hensyn til annoncen.
Nu har hr. Mogens Lykketoft og jo specielt hr. Frank Jensen kørt meget hårdt på, hvad man mener har været manipulerende ting hos Børsen i dag, og der må man bare sige, at mon ikke Børsen har det på bånd, så man kan afspille det interview, der er lavet med hr. Jacob Buksti.
Når det så er sagt, hvor er det så helt præcist, at vi har de forkerte ting i annoncen?
Det er sådan set bare det, der er blevet spurgt om gentagne gange, og hvor vi bare må erkende, at vi ikke får noget svar, og det må jo være, fordi annoncen selvfølgelig er helt korrekt.
Mogens Lykketoft (S), 2004-06-03:
Den grundlæggende usandhed i annoncen er jo, at skattetrykket blev skruet op under SR-regeringen.
Man fortæller altså kun den ene halvdel af billedet, og så fortæller man jo i virkeligheden ikke en sandhed, men en usandhed.
Så enkelt er det.
Man kan sige det på en anden måde, hvis hr. Troels Lund Poulsen vil have den at løbe rundt med
: Den eneste brik, der i begrænset omfang sidst i SR-regeringens periode løftede det såkaldte skattetryk, var bidraget til Den Særlige Pensionsopsparing, så længe det blev omfordelt på en socialt retfærdig måde og blev kaldt skat.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-06-03:
Nu har vi jo hørt, at hr. Mogens Lykketoft skulle være et matematisk geni, og vi har hørt, at hr. Mogens Lykketoft ville forklare en anden skatteteknisk beregning med en matematisk ligning.
Når vi nu ser alle de her skatter, der kom under SR-regeringen,
hvordan vil hr. Mogens Lykketoft så forklare skatteyderne, at de har fået et kæmpe minus på deres konto?
For alle skatteyderne har jo mærket dette skattetryk i alle de år, SR-regeringen sad.
Mogens Lykketoft (S), 2004-06-03:
Jeg forstår, at hr. Kofoed nu er inde i den der metafysik, som også den nuværende skatteminister har bevæget sig i: det følelsesmæssige skattetryk.
Det er jo en interessant størrelse.
Sandheden er, at danske familier typisk fik en megastor fremgang i deres private forbrugsmuligheder fra 1993 til 2001, da vi havde Nyrupregeringerne.
Det er sandheden.
Sandheden er, at skatter og afgifters samlede tyngde i familiernes budget ikke steg, men familiernes realindkomster eksploderede, og 200.000 flere mennesker kom i arbejde.
Det var da sådan set et meget godt resultat.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-06-03:
Jeg kunne fortsætte meget langt ad den vej; det er så en anden ting.
Men vil hr. Mogens Lykketoft undsige hr. Mogens Lykketofts egne rådgivere og embedsmænd på det tidspunkt, for de sagde faktisk i den økonomiske redegørelse fra december 2003 og i finansredegørelsen i 2002, at det samlede skattetryk steg med 2 pct. fra 1992 til 2000.
Det er sådan en faktuel oplysning. En anden ting, jeg egentlig godt kunne tænke mig at spørge om, er: Nu hører vi de her meget kraftige garantier fra hr. Mogens Lykketoft, og det eneste, vi sådan set mangler lige nu, er den der garanti, at ingen lønmodtagere vil få en skattestigning, hvis man får den der ejendomsværdiskattestigning, som Socialdemokraterne har lagt frem.
Vil man virkelig komme med en ny garanti fra Socialdemokratiets formand, som vi har hørt andre formænd fra Socialdemokratiet komme med?
Mogens Lykketoft (S), 2004-06-03:
Jeg har samme forhold til garantibegrebet som fru Jelved - klog af skade.
Peter Christensen (V), 2004-06-03:
Det, der får mig til også at reagere, er sådan set kommentaren til Venstres annonce i dag i aviserne.
Det, der bliver sagt fra den tidligere finansministers side, er, at det, der er den grundlæggende usandhed, er skattetrykket. Man kan gå ned til den lekture, der står bagest her i salen, tage Danmarks Statistiks 10-års-oversigt, slå op og se, at der står det nøjagtige skattetryk fordelt på nationalregnskabsgrupper.
Skattetrykket i 1992: 47,3; i 2001: 48,8.
Er Danmarks Statistik også en del af Venstres kampagnestab ligesom Børsen?
Det har vi jo hørt fra socialdemokratiske ordførere tidligere i dag at de skulle
Er Danmarks Statistik også en del af sådan en konspirationstankegang, eller er det ikke et faktum, at skattetrykket steg, da vi havde en SR-regering?
Mogens Lykketoft (S), 2004-06-03:
Skattetrykket var for alle praktiske formål konstant, i hvert fald hvis man ser bort fra den brik, som var ren pensionsopsparing.
Jeg var meget glad for omfordelingen, som jeg er meget ked af at Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti har fjernet til ugunst for de lavest lønnede. I øvrigt kan jeg ikke lade være med i denne her
Hvorfor er det så, at folk ikke flytter fra Danmark til Tyrkiet, men fra Tyrkiet til Danmark?
Det synes jeg man skulle tage og tænke lidt over.
Peter Christensen (V), 2004-06-03:
Nu er det jo en lidt anden diskussion, men det er der så også færre, der gør nu, med den politik, vi har valgt at gennemføre.
Det ændrer sådan set ikke ved skattetrykket.
Jeg tager egentlig hr. Mogens Lykketofts svar som en reaktion på, at det egentlig ikke er et faktum, vi skal diskutere længere, når man har fundet Danmarks Statistiks 10-års-oversigt frem.
Men kunne vi så ikke få en tilkendegivelse fra hr. Lykketoft
af, at vi ikke skal blive ved med at have at vide, at skattetrykket ikke steg?
For jeg synes sådan set, det har været lidt ærgerligt, at vi i den politiske debat i dag, hvor vi hele tiden har prøvet på at finde ud af, hvad der var faktum, og hvad vi kan forvente med hensyn til socialdemokratisk skattepolitik, har fået at vide, at skattetrykket ikke steg, og så kan man altså læse sort på hvidt, at det gjorde det.
Mogens Lykketoft (S), 2004-06-03:
Se, hvis vi nu ikke var politiske modstandere, men der var vilje til bare et minimum af objektivitet,
så ville man jo nok sige, at det var jo egentlig meget godt klaret, det, de lavede der i 1990'erne: stort set uændret skattetryk, 200.000 flere mennesker i arbejde, flytte de offentlige finanser fra et underskud, vi arvede, på 40 til et overskud på 36 mia. kr., samtidig med at der blev skabt plads til et løft i faste priser i den leverance af service, børnepasning, ældreomsorg, sygdomsbehandling, uddannelse osv., som samfundet kunne give, på 20 mia. kr. Jeg tror ikke, at der har været nogen - med hensyn til at nå så mange mål samtidig - lykkeligere periode i den nyere danmarkshistorie.
Lars Barfoed (KF), 2004-06-03:
Jeg kan godt forstå, at hr. Mogens Lykketoft måske er lidt træt af at skulle kommentere partifællers forslag og dementere og korrigere mange af dem, og derfor vil jeg i stedet for koncentrere mig lidt om et forslag, hr. Mogens Lykketoft selv har stillet, nemlig forslaget om at gennemføre en ændring af Den Særlige Pensionsopsparing, hvor hr. Mogens Lykketoft har foreslået, at man ikke bare skal betale 1, men 2 pct. af sin bruttoløn til Den Særlige Pensionsopsparing, og så skal den ændres sådan, at det igen ikke er penge, man betaler til sin egen konto, men at man skal sætte pengene ind på sådan en fælles konto, sådan at man deler sin pensionsopsparing med alle de andre.
Synes hr. Mogens Lykketoft ikke, det er rimeligt, hvis en lønmodtager opfatter det helt på linje med, at man skal betale 2 pct. mere i skat? Eller vil hr. Mogens Lykketoft også sige til den lønmodtager, der har den opfattelse, at det ikke er rigtigt, det er bare sådan noget metafysisk, det er en følelse, den pågældende har, men i virkeligheden betaler vedkommende ikke pengene?
Mogens Lykketoft (S), 2004-06-03:
I virkeligheden betaler vedkommende nøjagtig de samme penge, for den ændring i, hvad man sætter hen til pension, modsvares af en tilsvarende lettelse i indkomstbeskatningen, så der er ikke tale om et ekstra bidrag; det kan hr. Barfoed forvisse sig om ved at gå ned i detaljerne i det socialdemokratiske forslag. Derfor er virkningen af det her i virkeligheden, at alle, der tjener under 550.000 kr. om året, får en større pensionstilskrivning end i det system, der har eksisteret, og som nu er suspenderet i 2004 og 2005, men vil blive genindført, hvis regeringens politik fortsættes.
Lars Barfoed (KF), 2004-06-03:
Jeg synes, det er spændende, så mange skatter og afgifter der kan betales og hæves, uden at folk kommer til at betale mere i skat.
Men er det alligevel ikke korrekt, at man må opfatte det som noget, der ikke har med pensionsopsparing at gøre, hvis man skal betale 2 pct. af sin løn ind til en fond?
Lad os sige, man er et nogenlunde vellønnet medlem af Dansk Metal, man betaler 2 pct. af sin løn, men man oplever altså, at når man skal have pengene, så er de der ikke, for man har delt sin pension med alle de andre. Er det egentlig ikke urimeligt?
Mogens Lykketoft (S), 2004-06-03:
Skulle vi nu ikke tage og skille tingene ad?
Det ene var, om man samlet set skulle indbetale mere, og det skulle man ikke, det fik vi dementeret.
Det andet var: Skulle man omfordele bidragene, som SR-regeringen oprindelig fik det vedtaget, eller skulle man udbetale nøjagtig efter indbetalingen?
Og der har vi jo selvfølgelig, vil jeg gerne sige til hr. Lars Barfoed, lidt forskelligt syn.
Jeg mener, at den version af Den Særlige Pensionsopsparing, vi taler til fordel for, har meget stærke argumenter for sig, fordi der stadig væk er en stor gruppe af befolkningen, typisk lavtlønnede folk med usikker beskæftigelse, som ikke har en tilstrækkelig god pensionsopsparing ud over folkepensionen, og det er dem, vi hjælper solidarisk med det forslag.
Og smedene, metalarbejderne, kan tage det helt roligt, for det er trods alt de færreste af dem, der tjener over 550.000 kr. om året.
Christian Lund Jepsen (V), 2004-06-03:
Jeg kan forstå, at det er en forestilling, han mener vi har foranstaltet.
Det mener jeg nu ikke, jeg mener bare, at vi bruger de regler, som hr. Mogens Lykketoft vel heller ikke er hævet over.
Jeg vil starte med at rose hr. Mogens Lykketoft, som jo tidligere sagde, at det politiske debatniveau ikke skulle have så meget forurening.
Det betragter jeg da som en venlig tilkendegivelse fra hr. Mogens Lykketoft.
Jeg går også meget op i de strukturforhandlinger, som skal fortsætte i morgen, og jeg vil da gerne spørge hr. Mogens Lykketoft, om han f.eks. mener, at det ikke er forurening, når hr. Mogens Lykketoft siger - det er et citat fra Politiken: »I det hele taget er forhandlingerne grebet hektisk og dilettantisk an af Lars Løkke.
Han er piccoloen, som har tabt terrinen på gulvet, så den er gået i stykker.« Eller et andet citat: »I mine mange år i Folketinget har jeg aldrig oplevet en mere lemfældig forberedelse.
Udspillet er saglig set ufunderet og teknisk set meget ringe.«
Er det ikke at bidrage til den politiske forurening?
Mogens Lykketoft (S), 2004-06-03:
Nej, det er at bidrage til oplysning for borgerne om samfundet.
For jeg er faktisk meget berørt af - efter jo at have arbejdet en del med store reformer i årenes løb - så dårlig en forberedelse, så ringe en saglig fundering af en så stor reform og i øvrigt også så ringe en forhandlingsledelse
som den, indenrigsministeren har præsteret i første runde.
Jeg håber, det retter sig nu.
Så skal jeg for historieinteresserede bare minde om, at den lille vittighed om piccoloen, der tabte terrinen, første gang blev fremsat af Højrelandstingsmanden Schovelin i 1929, da Christmas-Møller kom til at vælte Venstremindretalsregeringen Madsen-Mygdal - mere for historieinteresserede.
Christian Lund Jepsen (V), 2004-06-03:
Jeg vil sige til hr. Mogens Lykketoft, at historien kendte
jeg udmærket fra hr. Christmas-Møllers tid.
Men jeg vil godt endnu en gang spørge, om det er at fremme den politiske proces frem mod et strukturforlig at betegne sine politiske forhandlingspartnere som dårlige politiske håndværkere og bruge ord som lemfældig, hektisk osv.
Er det ikke at forurene debatten i stedet for at snakke om sagen?
Jeg vil opfordre hr. Mogens Lykketoft til at koncentrere sig om sagen, for så ville den politiske forurening blive mindre.
Det, hr. Mogens Lykketoft har bidraget til i aften, er at øge den politiske forurening.
Mogens Lykketoft (S), 2004-06-03:
Det er det ene, jeg gerne vil sige.
Hvad der sker om 40 år, er mere til diskussion, men der er hr. Troels Lund Poulsen her
jo ikke, og jeg er det næppe heller.
Den diskussion, hr. Buksti er kommet sådan lidt sidelæns ind i, er jo ikke nogen lancering af et socialdemokratisk initiativ, overhovedet ikke.
Jeg vil sige med hensyn til de overvejelser, som jeg ved også har været gjort i andre partier - for jeg har talt med repræsentanter for andre partier, også i det regeringsbærende grundlag - over, om løbende beskatning kunne erstattes af en avancebeskatning, at den diskussion har jo aldrig været en diskussion, der kunne give ekstra penge.
Det er jo ikke noget nyt finansieringsforslag, det er heller ikke nogen ny skat, det er en anden måde at tænke opkrævningen af skat på fast ejendom på. Det er den diskussion, der har været, og det er den diskussion, jeg har måttet konkludere ikke er bæredygtig som alternativ til den nuværende ordning.
Troels Lund Poulsen (V), 2004-06-03:
Det er så igen om skat.
Jeg beklager selvfølgelig, at det er nødvendigt at stille de her spørgsmål, og jeg kan også forstå, at hr. Mogens Lykketoft har været lidt trist over at skulle svare på dem, men det er vel ikke helt uvæsentligt, at der, når en skatteordfører og en tidligere minister lancerer en ret ambitiøs skatteplan, så er nogen, der interesserer sig for den; det er bare en del af demokratiet og folkestyret, så jeg håber da, hr. Mogens Lykketoft har forståelse for, at man så har spurgt til det.
Nu kan vi så forstå, at den skatteplan ikke har noget på sig - den levede så i kort tid - men hvordan og hvorledes er
det så, tingene skal finansieres, hvis man ikke ønsker at finansiere det på den her måde?
Vi har også hørt tidligere i dag, at der er en klar underfinansiering af det oplæg, som
Socialdemokratiet har, og som jeg også har haft mulighed for at læse.
Det er det første spørgsmål.
Det andet spørgsmål er sådan set en opfølgning på det spørgsmål, fru Inger Støjberg stillede.
Vi har tidligere i dag hørt, at den annonce, Venstre har indrykket, har været forkert, men vi har ikke rigtig kunnet få at vide, hvad der er forkert i den.
Skulle vi ikke have en forklaring på det?
Mogens Lykketoft (S), 2004-06-03:
Nu skal vi jo ikke gøre forhandlingen
mere besværlig, end den er i forvejen.
Men jeg vil godt sige som min spontane vurdering af regeringens udspil: Der er nogle opgaver i forhold til stærkt specialiseret bistand til meget svage grupper i det her samfund, som man efter min mening uklogt vil lægge ud til forholdsvis små kommuner, og så er der opgaver, som man lægger ind til staten, som man efter min mening med meget større fornuft kunne fastholde i nogle regioner.
Det er de indvendinger, jeg har med hensyn til dette her
med kommune/stat/region.
Men nu må vi jo gå ned i det punkt for punkt, område for område og forhåbentlig finde de rigtige løsninger.
Jens Hald Madsen (V), 2004-06-03:
Nu var det jo ikke for at stimulere hr. Mogens Lykketoft til at stille op som privatist til alle mulige ting; det vil virke meget, meget mærkeligt fremover i hvert fald.
Det, jeg egentlig spurgte om, var jo: Kommunernes Landsforening har jo faktisk været glad for det udspil, der er kommet fra regeringen, fordi man har flyttet flere opgaver nærmere borgerne, og jeg som borgmester i en mindre kommune kan se, at med det opgaveomfang, vi kan få, får vi svært ved at klare alle de opgaver.
Samtidig stod hr. Mogens Lykketoft her for nogle timer siden - eller mange timer siden - og sagde, at det, der er i gang, er en centralisering, det er en statsmodel, hvor det i virkeligheden er en kommunemodel, vi taler om.
Det er det, jeg egentlig godt vil have hr. Mogens Lykketoft til at uddybe lidt nærmere, også fordi der ikke skal skabes nogen misforståelser til den forhåbentlig gode forhandling, der bliver i morgen, så vi kan få et bredt forlig, hvis Socialdemokratiet vil.
Eva Kjer Hansen (V), 2004-06-03:
Det vil jeg så gerne følge op på, for det, der jo åbenbart ligger klart, er, at når det drejer sig om boligejerne, så vil de selv skulle betale en eventuel skattelettelse, nemlig gennem en forhøjelse af ejendomsværdiskatten.
Nu er det ikke lykkedes mig i dag at få svar på, hvilket niveau ejendomsværdiskatten skal have; det ville hr. Frank Jensen ikke svare på, men så endte det med, at hr. Frank Jensen lovede, at ingen kommer til at betale mere i ejendomsværdibeskatning, end de får i lettelse i deres indkomstskat.
Sådan blev det meget klart sagt fra hr. Frank Jensens side.
Så er det bare, at jeg i mellemtiden har fulgt hr. Mogens Lykketofts opfordring til at læse Socialdemokratiets oplæg »Lavere skat på arbejde«, og der står meget klart, at et lille antal borgere skal betale mere til fællesskabet, end de gør i dag.
Så er det, jeg spørger, hvad der er rigtigt: det Socialdemokratiske skatteoplæg eller det, hr. Frank
Jensen har sagt i dag?
Mogens Lykketoft (S), 2004-06-03:
Det, der er rigtigt, er, at den kontante stigning i ejendomsværdiskatten efter det socialdemokratiske forslag kun kan ske med en bestemt procent fra år til år, og derfor er der ikke nogen, der få væltet deres budget, og det er næppe heller tænkeligt, at der er nogen, der kontant kommer af med flere penge i ejendomsværdiskatten, end de får i skattelettelser.
Det meget, meget store flertal af husejere, ejerlejlighedsejere og sommerhusejere vil få lettelser, betydelige lettelser netto med det socialdemokratiske skattereformforslag.
Eva Kjer Hansen (V), 2004-06-03:
Når hr. Mogens Lykketoft siger, at det meget store flertal vil få lettelser, så kan jeg altså forstå på hr. Mogens
Lykketoft, at det ikke er korrekt, når den socialdemokratiske ordfører i debatten i eftermiddag, hr. Frank Jensen, sagde: »... ingen kommer til at betale mere i ejendomsværdibeskatning, end de får i lettelse i deres indkomstskat.« Jeg forstår hr. Mogens Lykketoft sådan, at det, der er korrekt, er det, der står i det skriftlige oplæg »Lavere skat på arbejde«, og at det ikke er rigtigt, hvad den socialdemokratiske ordfører har lovet her i Folketingssalen i dag.
Det synes jeg er interessant, for det betyder jo, at det er lykkedes den socialdemokratiske formand i dag ikke bare at lægge afstand til Socialdemokratiets skatteordfører, men også at lægge afstand til Socialdemokratiets politiske ordfører i forhold til, hvad de har bidraget med i dag.
Mogens Lykketoft (S), 2004-06-03:
Med den værnsregel - som i øvrigt er i familie med den, finansministeren har opfundet for grundskylden - for, hvor meget ejendomsværdiskatten og grundskylden kan stige fra år til år, har jeg ikke fantasi til at forestille mig den familie, der ikke vil få et overskud i summen af skattelettelser og ændringer i ejendomsværdiskatten.
Rikke Hvilshøj (V), 2004-06-03:
Det kan godt være, hr. Mogens Lykketoft er lidt irriteret over, at det her skal give anledning til en masse spørgsmål, men hr. Mogens Lykketoft har alligevel følt sig nødsaget til at gå op på talerstolen, og det tager jeg sådan set som en invitation til, at vi kan få lidt afklaring vedrørende den socialdemokratiske skattepolitik.
Jeg kan nu forstå, at ejendomsværdiskatten ikke kan finansiere hele den indkomstskattelettelse, som Socialdemokraterne gerne vil give.
Det kan godt være, der bliver flyttet lidt rundt, og boligejerne vil måske mærke en lille bitte lettelse, hvis de mærker en lettelse.
Men så mangler der noget finansiering.
Skattestoppet anerkender Socialdemokratiet ikke, selv om skattestoppet sådan set kun betyder, at alle skatter ligger fast, og at man til hver en tid kan sænke samtlige skatter.
Så kommer jeg tilbage til den konklusion, at så må Socialdemokratiet mene, at der er andre skatter, der er for lave, og som nødvendigvis må hæves.
Jeg vil gerne spørge hr. Lykketoft: Hvad er det for nogle skatter eller afgifter, der i dag er for lave og trænger til at blive hævet?