runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrete Auken (SF), 2002-11-08:
Jeg vil lige sige til hr. Keld Albrechtsen som en underbemærkning her, at en rationalisering eller effektivisering betyder, at man skærer i yderområderne, og man kan ikke beskylde Venstre for nogen sinde at have villet kæmpe for kollektiv trafik til yderområderne.
Det kan man ikke.
Så det er fuldstændig rigtigt, at den nedskæring vil komme.
Det bliver Dansk Folkeparti, der kommer i klemme her, ved at de nu altså kommer til at lægge stemmer til Venstres politik, som vi bl.a. kender fra Sønderjyllands Amt, hvor man siger, at de jo bare kan flytte; de gamle og dem, der af andre grunde ikke har biler, kan jo bare flytte.
Det har været Venstres politik altid.
Så der er ikke noget; det er klart nok.
Men det, som er strengt, er at høre hr. Svend Heiselberg sige, hvordan man har betalt penge til Banestyrelsen.
Da Venstre og De Konservative blev smidt af forliget i 1999, var det, fordi man ikke ville betale; man ville køre gratis.
Vi stod og skulle gøre noget, som ikke engang var opretning af et efterslæb, men et underslæb, fordi man havde tvunget Banestyrelsen til at udvide frem til Frederikssund uden at have sat penge af til det i 1998.
Man har ikke engang gidet bruge kræfter på at finde ud af at få de penge, der var der, til at blive effektive; man har været bedøvende, flintrende ligeglad.
Jytte Wittrock (S), 2002-11-08:
Det synes jeg også var en grovhed uden lige.
I Storstrøms Amt, hvor jeg er valgt, og hvor jeg har haft en del med den offentlige trafik at gøre, før jeg kom her, ved jeg notorisk, at man altid har arbejdet for at gøre den mere og mere effektiv.
Men jeg ved faktisk også, at hvis man kigger på det samlet for busser og tog, så er det lykkedes, fordi det er blevet et bedre tilbud samlet.
Det kan ikke diskuteres.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-08:
Jeg synes, hr. Poul Fischer skulle fremlægge den her sag ærligt og redeligt, som det var.
Hr. Poul Fischer sagde til Politiken på det tidspunkt, da vi diskuterede regeringens forslag om, at man skulle fjerne taksttilskuddet, at han på det her område var enig med Enhedslisten.
Så henviste han til det svar, hvor ministeren bekræftede, at prisen formentlig vil stige med 10 pct. oven i de almindelige prisstigninger i 2004.
Det er det, ministeren har forsøgt at bortforklare i dag, men det var han godt klar over på det tidspunkt.
Hvad er det, der har fået Dansk Folkeparti til nu at sælge pensionisterne og mennesker med små indkomster, som er afhængige af bustransporten, og som Dansk Folkeparti altid plejer at hævde sandelig er dem, der skal tilgodeses?
Det er helt ubegribeligt, hvad det er.
Dansk Folkeparti er formentlig simpelt hen bare blevet banket på plads af regeringen.
Det er det, der er sket, og så har man solgt mennesker med små indkomster og pensionister.
Det er det, der er sket, vil jeg sige til hr. Poul Fischer, men så indrøm det dog ærligt.
Man støtter en regering, og det har en pris, og den har man betalt.
Sig det dog, som det er.
Jeg tror, at hr. Svend Heiselbergs beskyldninger mod kommunerne og amterne for ineffektivitet vil vække opmærksomhed udeomkring.
Jeg vil gerne spørge hr. Svend Heiselberg helt præcist: Skal hr. Svend Heiselbergs udtalelser forstås sådan, at han mener, at Århus Sporveje er ineffektivt drevet?
For anderledes kunne det ikke forstås.
Det vil jeg gerne spørge om.
Vi er faktisk mange i Århus, der mener, de er ganske godt drevet.
Det vil jeg gerne oplyse hr. Svend Heiselberg om.
Ikke desto mindre står man over for en takststigning, så en almindelig busbillet, så vidt jeg har forstået, i løbet af kort tid kommer helt op på måske endda 18 kr.
Det vil altså medføre et fald i antallet af passagerer i busserne i Århus; det går jeg ud fra at hr. Svend Heiselberg heller ikke vil bestride. Jeg vil godt spørge: Mener hr. Svend Heiselberg i ramme alvor, at Århus Sporveje er en dårligt drevet virksomhed?
Det vil jeg gerne sige.
Vi har ikke oplyst, at bortfaldet af taksttilskuddet medfører en takststigning på 22 pct.
Det, vi har oplyst, er, at det medfører en stigning på 10 pct. på grund af bortfaldet af tilskuddet og så yderligere 12 pct. på grund af planlagte prisstigninger hos f.eks. HT. Og det giver tilsammen en stigning på 22 pct. inden for 14 måneder.
Det er det, vi har oplyst.
Ministeren fik fremstillet det, som om vi havde givet forkerte oplysninger, det har vi altså ikke.
Så vil jeg gerne bede ministeren bekræfte, at ministeren også selv har den opfattelse, at det sandsynligvis vil medføre en stigning på 10 pct., når man fjerner et tilskud, der svarer til 10 pct.
Det mener jeg at ministeren har sagt tidligere, og det vil jeg godt bede ministeren bekræfte.
Jacob Buksti (S), 2002-11-08:
Det er sådan, at ministeren allerede i svaret på spørgsmål nr. S 338 over for mig har bekræftet, at det, vi her har med at gøre, er et område, som ikke er omfattet af skattestoppet, fordi det er tilskudsbelagte midler.
Det vil sige, at man kan fjerne 360 mio. kr. fra den kollektive trafik ved takstnedsættelser, som kommer til at pålægges dem, der bruger den kollektive trafik, som øgede billetpriser, mens man samtidig med den anden hånd kan lette bilafgifterne med 265 mio. kr.
Altså gælder skattestoppet for folk, der kører i privatbil, mens det ikke gælder for folk, der kører i busser og tog.
Det har ministeren også bekræftet med hjælp fra skatteministeren, og det siger jeg tak for.
Men når ministeren så siger, at grunden til, at man må fjerne det her, er, at tilskuddet ikke har virket, betyder det så, at hvis man nu fjerner tilskuddet og det fører til, at der sker et fald i antallet af dem, der anvender den kollektive trafik, at man så vil genindføre det?
Men når man siger, at man bruger de her penge til forbedringer af den kollektive trafik, hvorfor fjerner man så først 500 mio. kr.
Ministeren har bekræftet for mig, at man tager 500 mio. kr., som man bare lægger i finansiering af regeringens skattestop, men så er det pludselig sådan, at folk, der bruger den kollektive trafik, er dem, der i øvrigt selv skal betale for merudgifterne.
Flemming Hansen (KF), 2002-11-08:
Jeg vil svare fru Margrete Auken og hr. Keld Albrechtsen først, for deres spørgsmål ligger sådan inden for det samme, netop om der vil komme prisstigninger ud af dette her, eller hvor pengene skal komme fra, som fru Margrete Auken direkte spurgte om.
Jeg har ved enhver lejlighed svaret på dette her.
Jeg kan ikke udelukke, at dette her giver prisstigninger, men jeg kan sige, at når vi varsler det, 1½ år før det træder i kraft, har de regionale og kommunale selskaber god mulighed for at tilpasse sig en situation, der ligger 1½ år frem.
Det synes jeg er en meget fair måde at optræde på.
Hr. Jacob Buksti taler så om skattestoppet, og der vil jeg sige, at det intet har med skattestoppet at gøre.
Det vil jeg gerne vende tilbage til senere, for så lang tid har jeg ikke til det nu, men det her er ikke omfattet af skattestoppet.
Fru Jytte Wittrock spurgte, om det havde en effekt, da man lavede dette i sin tid.
Man har i Færdselsstyrelsen lavet en beregning, der viser, at der var en stigning i passagerantallet fra 1997 til 1998 på 1,4 pct.
Det er korrekt, men det er jo altså 10 pct., man har givet i rabat, så det har slet ikke haft den effekt.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-08:
Det er jeg fuldt på det rene med.
Og ministeren kan vel bekræfte, at når det svarer til 10 pct., må man forvente en stigning på 10 pct.
Jeg går også ud fra, at ministeren kan bekræfte, at man i HT-området i forvejen har planlagt stigninger på 6 + 6 pct.
Det går jeg også ud fra at ministeren kan bekræfte.
Det er bare sagt, for at grundlaget for denne debat ligger klart, at det er en takststigning inden for 14 måneder på 22 pct., når vi snakker HT-området.
Og ministeren ved jo, at i Århusområdet og mange andre steder er det nøjagtig det samme størrelsesforhold.
Så jeg synes, vi skal begynde debatten med at få slået fast, hvordan de faktuelle forhold ude omkring i landet rent faktisk er.
Og så kan vi tage den politiske debat
, som jeg meget vel forstår at formanden mener vi skal tage på den måde, som vi plejer at tage den på.
Margrete Auken (SF), 2002-11-08:
Det er til spørgsmålet om skattestoppet.
Nu kan jeg næsten den formulering udenad, som stod i regeringens første definition af, hvad skattestoppet gik ud på.
Der stod der næsten ordret citeret: Offentlige ydelser, som er delvis brugerfinansierede.
Offentlige ydelser, som er delvis brugerfinansierede, her må den brugerfinansierede andel ikke stige, medmindre to forhold kan opfyldes - og begge to skal være der - for det første, at der er alternative muligheder, og for det andet, at der er skattelettelser. Da regeringen indså, at den herved jo altså var nødt til at beskytte så ubetydeligt et folk som dem, der bruger den kollektive trafik, kunne man se, at det jo ikke var meningen med skattestoppet, det skulle jo ikke beskytte sådan nogle.
Men jeg vil egentlig godt spørge, om ministeren kan bekræfte, at den første definition hed: Offentlige ydelser, som er delvis brugerfinansierede. Kollektiv trafik er en offentlig ydelse, den er lovfæstet i Danmark som en ydelse.
Og jeg synes, det er utrolig ubehageligt og tarveligt, at den befolkningsgruppe, som vi alle sammen ved økonomisk er meget mere klemt, og som ikke har alternative muligheder - nogle af os bruger kollektiv trafik, men vi rejser jo så gratis, der er også mange mennesker, der gør det af ideelle grunde - nu bliver presset af regeringens politik.
Jytte Wittrock (S), 2002-11-08:
Jeg hører, at trafikministeren bruger som argument, at der ikke har været en nævneværdig effekt.
Hvis jeg tolker ordet nævneværdig, så betyder det, at der dog har været en effekt, og den effekt er vel også god at tage med i forhold til de mål, der har været med det taksttilskud.
Så jeg vil gerne have ordet nævneværdig uddybet lidt nærmere.
Og så kan jeg ikke forstå, at der bliver talt om, at det er uegnet til at opnå et fordelingsmæssigt mål, for det rammer dog.
Noget gør gavn hos nogle, som har brug for det, og det er efter mit hoved også noget med at fordele efter nogle rimelige principper.
Flemming Hansen (KF), 2002-11-08:
Jeg mener ikke, det er det, det her er omhandlet af.
Jacob Buksti (S), 2002-11-08:
Jeg er glad for, at ministeren bekræfter det, som jeg også sagde, nemlig at takststigninger efter regeringens opfattelse ikke er omfattet af skattestoppet, de kan stige.
Som der står i ministerens svar på spørgsmål nr. S 338, er der tale om udgifter til tilskudsbelagte aktiviteter, og derfor er de ikke omfattet af skattestoppet.
Så man kan altså forøge udgiften til folk, der bruger den kollektive trafik, med 360 mio. kr.
Samtidig bekræfter ministeren i svaret med assistance
, at bilafgifterne er omfattet af skattestoppet.
Det vil sige, at man altså øger udgiften til den kollektive trafik med 360 mio. kr., samtidig med at man letter belastningen af den individuelle trafik med 265 mio. kr.
Skattestoppet gælder altså, når man kører i privat bil, så må man ikke komme til at betale mere, men hvis man kører i busser og tog, er det himlen, der er overgrænsen.
Jytte Wittrock (S), 2002-11-08:
Jeg vil gerne have hr. Svend Heiselberg til at forklare: Når nu det bliver pointeret, at der har været et fald i passagertallet i de københavnske busser og vi fra trafikministeren fik et svar gående ud på, at der havde været en samlet stigning det første år, hvor vi havde taksttilskuddet, på 1,4 pct., hvordan kan tingene så hænge sammen?
Er det ikke, fordi der var et tilskud både til tog og til busser i de der regioner, og det giver samlet et positivt resultat?
Passagererne må jo være et eller andet sted.
I øvrigt vil jeg også lige sige noget til det der med, at det ikke skulle give en væsentlig ændring i passagertallet.
Når man siger væsentlig, så indrømmer man, at det giver en ændring, og den ændring er positiv, og om den gruppe, som har været tilgodeset, vælger man så i Venstre at sige: Det er ligegyldigt med dem, vi vil hellere investere på en anden måde.
Sådan hører jeg det.
Kan hr. Svend Heiselberg bekræfte det?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-08:
Jeg vil gerne takke hr. Heiselberg for den venlige bemærkning
om min fødselsdag; man opdager jo pludselig, at man ikke bliver yngre. Jeg vil så spørge hr. Heiselberg: Når det nu er sådan, som hr. Heiselberg helt korrekt påpeger, at der, selv med det tilskud, som der altså har været, har været et faldende passagertal i f.eks. de københavnske busser - og hr. Heiselberg påstår nu, at det tilskud er sådan ren narkotika og ingen betydning har - tror hr. Heiselberg så, at man i en situation, hvor man allerede i forvejen i Hovedstadens Trafikselskab har været nødt til at planlægge med en takststigning på 6 pct. + 6 pct., bare kan borttrylle virkningen af, at man mister tilskuddet, og at det så ikke vil få nogen som helst effekt, at man fjerner, hvad der svarer til yderligere 10 pct.?
Hvordan tror hr. Heiselberg, det vil virke, når man så skal ud at finde de 10 pct. i budgettet?
Det kan kun virke på én måde, nemlig at det bliver en yderligere takststigning på 10 pct. og et yderligere fald i antallet af buspassagerer.
Jeg vil godt spørge hr. Heiselberg, om han på nogen tænkelig måde kan bestride, at sådan er de faktuelle sammenhænge i den her sag.
Svend Heiselberg (V), 2002-11-08:
Jeg synes, det er lidt synd for hr. Keld Albrechtsen, at han lige før sin 50-års-fødselsdag i et beslutningsforslag afslører sin totalt manglende respekt for forbrug af offentlige midler.
Jeg forstår, at hr. Keld Albrechtsen er chokeret og ked af, at regeringen ikke længere vil smide flere hundrede millioner kroner årlig ud til opretholdelse af tilskud til takster for den lokale og regionale kollektive trafik, som det så smukt hedder.
Og jeg forstår, at hr. Albrechtsen er skuffet.
Man kan så vælge at græde eller le.
Fjernelse af de statslige tilskud har først virkning fra 2004, men alligevel ser og hører vi jo, at flere amtstrafikselskaber påpeger, at de er nødt til at lade taksterne stige allerede her fra 2003, selv om aftalen om taksterne først gælder fra 2004.
Det med tilskud er jo som med narkotika, man bliver jo afhængig af det, og det er vel det, der gør det svært for trafikselskaberne ligesom at vænne sig til, at de kan drive deres virksomhed uden tilskud.
Det, der er behov for, er at få rettet op på de mangler og forsømmelser, som den tidligere regering med støtte af SF og Enhedslisten stod for.
Siden SR-regeringen og venstrefløjspartierne i 1997 besluttede at give ekstra støtte til den kollektive trafik for at få rejsende fra biler over i busser og tog, er der på den konto udbetalt over 2 mia. kr.
Hvordan er det så gået i forhold til 1997, hvor man begyndte at yde de her tilskud?
Ja, i hovedstaden har man fået færre passagerer, og ellers har der ikke været nogen nævneværdig stigning rundt om i de forskellige amter.
Så jeg må konstatere, at det, som Venstre dengang sagde om, at det ikke gavnede, og at der ikke kom flere til at køre med busser, gælder.
Det, der er sket siden 1997, er, at der er færre, der i dag kører med busser, set i forhold til dem, der har transport behov.
Vi sagde dengang, at man skulle lave forbedringer af kvaliteten i stedet for at sænke priserne, og det samme sagde
formanden for Hovedstadens Udviklingsråd, HUR, nuværende formand for Amtsrådsforeningen Kristian Ebbensgaard.
Han sagde samtidig: »Vi har aldrig bedt om de penge.«
Det er et citat fra Jyllands-Posten den 23. marts 2001.
Han tilføjede: »Vi fik dem proppet ned i halsen«, og videre sagde han: »Hvis formålet var at få flere til at rejse med den kollektive trafik, har pengene været spildt.«
En anden klog mand, som udtalte sig, var tidligere formand for Transportrådet, professor Hans Zeuthen.
Han sagde i samme artikel, at: »Det er en misforståelse at tro, at lavere priser giver væsentlig flere kunder til den kollektive trafik.«
Jeg tror, jeg med det, jeg har sagt her, har gjort det klart, at vi ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Vi bruger nu det samme beløb, 360 mio. kr. ekstra, til udbedringer af forholdene for den kollektive trafik, som vi foreslog det i 1997.
Og tænk, hvis vi havde brugt de mere end 2 mia. kr. til at udbedre skinnerne, til at skabe bedre forhold for pendlerne, så havde vi haft bedre kollektiv trafik.
Men nu hævder man selvfølgelig, at vi har fået Metroen, og Metroen er jo fyldt hver dag med passagerer til glæde for fru Margrete Auken.
Jacob Buksti (S), 2002-11-08:
Jeg håber, at hr. Svend Heiselberg så kan huske, når vi nu skal åbne Ringbanen, at den stemte Venstre og De Konservative ikke for.
Jeg håber også, at hr. Svend Heiselberg er klar over, at den tidligere regeringen faktisk var i gang med en meget stærk indsats til forbedring af skinnelegemerne, en aftale, som Venstre og De Konservative heller ikke var med til.
Så det er helt fint, at vi kan hjælpe hinanden med det.
Men jeg vil gerne spørge hr. Svend Heiselberg, om ikke det, da man gav det tilskud på 10 pct. til takstpriserne, førte til, at de blev sat ned, og at det derfor, uanset hvad for en begrundelse man nu måtte anvende for at ophæve tilskuddet, så vil føre til, at de stiger.
Vil hr. Svend Heiselberg ikke også godt bekræfte, at det, hvis man havde indført en tilsvarende stigning af benzinprisen - hvis vi nu antager det - ville have haft indflydelse på reguleringen af befordringsfradraget, mens det, når man indfører en stigning af taksterne i den kollektive trafik, ingen indflydelse har på den befordringsgodtgørelse, man får via skattevæsenet?
Flemming Hansen (KF), 2002-11-08:
Jeg vil meget gerne henvise til, hvad jeg sagde i Folketingets Trafikudvalg den 24. september - det refererer hr. Jacob Buksti også til - og endvidere til besvarelse af et spørgsmål fra hr. Jacob Buksti, S 338.
Så at gennemgå det en gang til synes jeg er lidt overflødigt.
Men hr. Keld Albrechtsens spørgsmål er interessant.
Hr. Keld Albrechtsen siger, at jeg siger, at priserne stiger 10 pct.
Det har jeg ikke sagt.
Jeg siger, at det vil kunne medføre en stigning, det er korrekt, og det er en helt anden sag.
Jeg tror under ingen omstændigheder, at det bliver 10 pct.
Det kan godt være, det bliver 1, 2, 3 pct., det kan jeg ikke udelukke.
Jeg kan også bekræfte, at det intet har at gøre med de meget store stigninger, som flere amter og kommuner har meldt ud på 6, 8, 10, 12 pct.
Det har jo intet med dette her forslag at gøre.
Det må hr. Keld Albrechtsen rette sin kritik af til de regionale selskaber.
10 pct. gav man i tilskud, det gav ikke nogen videre effekt.
Nu fjerner vi tilskuddet og lægger det over et andet sted i den kollektive trafik.
Om det kan give en prisstigning, kan jeg ikke vide, men man har 1½ år til at tilpasse sig markedssituationen.
Det er derfor, vi ikke har taget det med i finanslov 2003, men fra 2004, netop for at være fair over for trafikselskabet.
Svend Heiselberg (V), 2002-11-08:
Det her med tilskud er, som jeg også sagde, noget, man bliver afhængig af, og det gør også, at man glemmer at effektivisere tilstrækkeligt.
Når man nu fjerner det tilskud, vil der sikkert være mange amtslige trafikselskaber, der bliver nødt til at effektivisere deres kørsel, og det går man formentlig i gang med.
Det er alt for let, når der fra 1997 og til og med endda næste år kommer langt over 2 mia. kr. ud til amterne, og vi må konstatere, at de overhovedet ingen virkning har haft.
Amterne har jo også sat priserne op ud over de 10 pct., som tilskuddet oprindelig skulle have haft dækket.
Uanset hvor mange forklaringer, man kommer med, så tror jeg, det bliver vanskeligt at få befolkningen til at forstå, at det har været fornuftigt at bruge mere end 2 mia. kr. på det.
Det, som regeringen nu er kommet med, er jo en betydelig forbedring af jernbanerne, og det vil gøre det betydelig mere attraktivt at bruge den kollektive trafik, når vi nu får nogle ordentlige skinnelegemer, så toget kan køre med en ordentlig hastighed og der bliver præcise afgangstider og den slags ting.
Det er jo det, vi hele tiden har sagt at vi skulle bruge penge på, men det har vi aldrig kunnet få forståelse for.
Så henviser fru Jytte Wittrock til det ene år.
Jamen kære, det er jo et rent tilfælde, at der var ét år, hvor man fik 1,4 pct. flere passagerer.
Siden har man så fået 2 pct. færre passagerer år efter år, uanset om man har fået de store tilskud.
Men som jeg har sagt, tror jeg, at det hjælper, nu hvor vi har fået Metroen, som er fyldt med passagerer hver eneste dag.
Det vil virkelig give et løft
til den kollektive trafik
Det er klart, at der er ingenting, der kan konkurrere med bilerne, for det er der, man kan transporteres lige fra sin bagdør til sin arbejdsplads, og det er godt, at vi har nogle, der vil arbejde for, at vi kan få nogle gode veje, sådan at den almindelige borger hver dag kan køre lige fra garagen og til sin arbejdsplads.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-12:
Jeg har kun ét spørgsmål til fru Lissa Mathiasen: Vedstår Socialdemokratiet sig den aftale, som den tidligere socialdemokratiske boligminister indgik med Landsbyggefonden?
Det var en aftale, der sikrede, at der ville være disse 28 mia. kr. til renoveringer og forbedringer i afdelingerne af beboernes egne opsparede midler.
For jeg synes jo, det er en meget enkel ting, at hvis man går ud og laver en aftale, må den aftale vel også være forpligtende.
Så er der jo det problem, at det her nu rækker frem til 2008, og så skal der tages stilling til, hvad der skal ske med de sidste 20 mia. kr. af beboernes penge.
Vil Socialdemokratiet da kunne stå frit sammen med os andre og gå til valg på, at beboerne så selvfølgelig skal have deres penge til de formål, der var aftalt?
Morten Homann (SF), 2002-11-12:
Hvis man sådan ser på de sidste måneders forløb, ser det i mine øjne lidt ud, som om Socialdemokraterne er sprunget op som løver og faldet ned som lam i denne her diskussion om Landsbyggefondens midler.
Nu hørte jeg hr. Keld Albrechtsen for nogle minutter siden bruge udtrykket, at det her er en særskat for lejerne.
Det kan jeg give hr. Keld Albrechtsen fuldstændig ret i.
Man kan sagtens se det her som en særskat for lejerne.
Som jeg erindrer det, var det faktisk Socialdemokraterne, som første gang brugte den betegnelse, at der var tale om en særskat for lejerne, så vil fru Lissa Mathiasen ikke give mig ret i, at der, selv efter der er indgået den her aftale, er tale om en særskat, som påhviler lejerne og alene lejerne og altså ikke folk i millionvillaer i whiskybæltet?
Det er stadig væk det, der står tilbage efter denne her aftale, som nu er indgået også med Socialdemokraterne.
Freddie H. Madsen (DF), 2002-11-12:
Aktivering af Landsbyggefondens midler er omfattet af aftalen og udmøntes ved dette lovforslag.
Forslaget sigter på at finansiere øgede statslige udgifter som følge af grundkapitalens nedsættelse fra 14 pct. til 7 pct. af anskaffelsessummen; at skaffe mulighed for, at Landsbyggefonden kan støtte renovering og forbedringsarbejde i nedslidte almene afdelinger, herunder forbedring rettet mod handicappede og større tilgængelighed, samt skabe mulighed for, at Landsbyggefonden fortsat kan yde tilskud til beboerrådgivere i afdelinger med økonomiske eller andre problemer.
Landsbyggefondens formål er at øge selvfinansieringen i det almene byggeri.
Ved uændret udgiftsomsætning vil den frem til år 2020 have et overskud på knap 15 mia. kr. Lovgivningen indeholder følgende elementer:
Landsbyggefonden skal overtage den statslige merudgift til det almene byggeri i perioden 2002-2004.
Landsbyggefonden får mulighed for at yde støtte til renovering og forbedring af nedslidte almene afdelinger inden for en ramme på 1,45 mia. kr. årligt fra 2003-2008.
Der er ikke hermed tilsigtet nogen merudgift for kommunen.
Landsbyggefonden får mulighed for at yde støtte til forbedring for handicappede og tilgængelighed i almene boliger med en ramme på 50 mio. kr. i årene 2003-2008.
Lovforslaget vil hermed indebære en mindre udgift for staten som er opgjort til at udgøre 1,302 mio. kr. i år 2002,
674 mio. kr. i år 2003 og 653 mio. kr. i år 2004.
Lovforslaget indebærer i øvrigt, at Landsbyggefonden kan optage lån inden for en ramme på 475 mio. kr. til dækning for dens udgifter, og staten kan garantere for sådanne lån.
Vi kan støtte forslaget.