runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-12-15:
Hvis hr. Morten Helveg Petersen slår op og ser, hvad han sagde i sidste uge under ændringsforslagene, så var det, at Dansk Folkeparti var blevet degraderet, så vidt jeg husker, til dikkende lammehale til regeringen.
Så nu er jeg glad for, at hr. Morten Helveg Petersen har bragt De Radikale tilbage på sporet og anerkender Dansk Folkepartis mulighed for at påvirke; så kan den slingrekurs forhåbentlig overstås hurtigt.
I forhold til det med skattestoppet har vi sagt – og det siger jeg også gerne igen her i dag – at vi synes, at et skattestop er fornuftigt.
Vi synes også, det er fornuftigt at have et skattestop i forhold til et skatteloft, fordi vi synes, skattestoppet i højere grad giver skatteborgerne tryghed med hensyn til, hvad det er for nogle satser, man ved kommer til at eksistere i en kommende valgperiode: det er sværere for politikerne herinde med et flertal pludselig at lave om på det, man kender, hvis man har et skattestop i stedet for et skatteloft.
Indretningen af det skattestop vil vi diskutere, i lyset af at vi siger, at alle har gavn af skattestoppet, men nogle har mere gavn af det end andre.
Derfor mener vi, at der er behov for at se på den sociale profil i forhold til skattepolitikken, men vi ser meget gerne, at det ender med, at vi også har et skattestop i en kommende valgperiode.
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-12-15:
Jeg synes, der er ved at opstå sådan en hyggelig tradition for, at Det Radikale Venstre komplimenterer Dansk Folkeparti for deres enorme indflydelse også på denne finanslov.
Og Dansk Folkeparti er også venlig indimellem at sige pæne ord om Det Radikale Venstre – måske i den fælles erkendelse, at er der to, der ser forskelligt på dansk politik i øjeblikket, så er det Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre.
Nok om det.
Dansk Folkeparti har ved flere lejligheder annonceret, at man ville diskutere regeringens skattestop med regeringen i god tid inden et valg.
Og det spørgsmål, som selvfølgelig trænger sig på nu, er: Består skattestoppet ind i næste periode, ifald det nuværende flertal måtte fortsætte?
Det er vist ved at være på høje tid, at Dansk Folkeparti melder ud, hvad man synes om skattestoppet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-12-15:
Jeg synes bestemt ikke, det er rimeligt, når hr. Mogens Nørgård Pedersen siger, at mit svar kan læses, som om det er sådan, at jo mere man skærer i Miljøministeriets budget, des mere miljø får man.
Jeg sagde, at der ikke nødvendigvis altid er sammenhæng mellem det, man afsætter, og det miljø, man får for pengene.
Jeg tror, de fleste kan se, at man ikke kan læse det, sådan som hr. Mogens Nørgård Pedersen gjorde det.
Selvfølgelig skal der være midler til en fornuftig forretningsgang, også i Miljøministeriet.
Det føler vi også at der er.
Vi synes sådan set ikke, at det er et stort problem.
Det er velkendt – det har vi sagt både i august, da finansloven blev præsenteret under debatterne her i salen, og jeg vil også gerne sige det her i dag – at det ikke har været et af de områder, vi har sagt vi ville prioritere så højt som vores prioritering af de ældre, vores sundhedsindsats, altså kræftramte, og de andre initiativer, jeg har nævnt.
Der har vi syntes, at det niveau, der var fremlagt, må regeringen i høj grad tage ansvaret for vil kunne fungere på betryggende vis.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-12-15:
Det lyder næsten på hr. Kristian Thulesen Dahl, som om det er sådan, at jo mere man skærer, des bedre miljø får man.
De CO2-kvoter, som man køber i Østeuropa, kan jeg da oplyse langt hen ad vejen er CO2-kvoter, som ikke vil blive brugt af østeuropæere.
Så det vil altså sige, at man bare flytter, om jeg så må sige, forureningen.
Men det er en kendsgerning, at der mangler midler i Miljøstyrelsen til f.eks. at godkende mere miljøvenlige plantebeskyttelsesmidler.
Irriterer det ikke Dansk Folkeparti, at man ikke under finanslovforhandlingerne, som man har haft så stor indflydelse på, lige har taget det med til gavn for erhvervslivet?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-12-15:
Med hensyn til det konkrete, der rejses omkring det, om man skal nedbringe CO2-udslip på den billigste måde, eller om man nødvendigvis skal gøre det på den dyreste måde, synes vi altså, at hvis man kan nedbringe det samme CO2 på en billigere måde, er det nu helt godt skuldret på vegne af skatteyderne, at man så sikrer det.
Det betyder selvfølgelig, at det i mange situationer kan være billigere at gå ud og investere i gamle Østlande, som forurener i en helt anden grad, end virksomheder i Danmark gør, end at lave en indsats i Danmark, fordi det ville koste meget mere at nå det samme resultat.
I forhold til miljøet i øvrigt synes jeg altså, det virker, som om der er en nødvendig sammenhæng – det er der næsten altid, når vi diskuterer miljøpolitik her i salen – mellem det antal kroner, man afsætter på en finanslov på Miljøministeriets konto, og de miljøtiltag, de miljøforbedringer, der vil kunne skabes.
Og sådan er det jo ikke.
Vi fik en beretning fra Rigsrevisionen eksempelvis om det med energiforbedringer hos vore ældre medborgere.
Der var en tilskudsordning der, som man var sønderlemmende i sin kritik over for, hvor man sagde, at det jo i højere grad var tilskud til konsulenter end til miljøforbedringer.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-12-15:
Jeg har fuld forståelse for, at hr. Kristian Thulesen Dahl remser gode ting op, som Dansk Folkeparti har været med til at gennemføre; det ligger vel også i det at holde sin tale her til finanslovdebatten.
Dansk Folkepartis miljøordfører har tidligere været ret meget fremme i skoene; Dansk Folkeparti har støttet finanslove år efter år, hvor miljøet er blevet nedprioriteret, i hvert fald når det gælder økonomien, også i dette års finanslov.
Jeg har ledt efter, hvordan det forholder sig i forhold til ændringsforslagene, og de eneste ændringsforslag, som Dansk Folkeparti har støttet, er forslag, der går på at købe varm luft, altså CO2-kvoter.
Hvordan er det med de grønne fingre i Dansk Folkeparti?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-12-15:
Uanset hvad regeringen foreslår i sit forslag, så er det væsentlige jo: Når Dansk Folkeparti har været inde ved forhandlingsbordet, er der så sket en løsning, som skaber forbedringer for vores dyr, ja eller nej?
Og svaret er et klart ja.
Da der jo er flere foreninger end Dyrenes Beskyttelse, der arbejder prægtigt for at skabe ordentlige og værdige rammer for vores dyr, har vi derfor også sikret, at når de har nogle rigtig gode projekter at byde ind med, får de også mulighed for at byde ind med de projekter i puljen.
Jeg håber bestemt, det er en kamp, vi er mange der kæmper, og det har jeg også fornemmelsen af at det er.
Det synes vi ikke er et tab, for vi har ikke et ønske om, at de gode ideer skal forbeholdes Dansk Folkeparti.
Nej, vi håber, at vi kan være så overbevisende i vores argumentation i forhold til de gode initiativer, vi tager, at vi får hele Folketinget, alle Folketingets partier, til at synes, at det er en rigtig god idé.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-12-15:
Nu er Dansk Folkeparti jo ikke de eneste, der arbejder for dyrevelfærd.
Men hr. Thulesen Dahl går uden om spørgsmålet: Hvordan kan en nedskæring markedsføres som en opgradering?
Og det var det, der var tilfældet her.
Dyreambulancer er blevet skåret ned i forhold til, hvad der har været de foregående 2 år.
Det er ikke en opgradering, det er en nedskæring, men det markedsføres som en opgradering.
Det er det, jeg er ude efter at få forklaret.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-12-15:
Det er fuldstændig rigtigt set, at det er meget, meget væsentligt for Dansk Folkeparti, at vi sætter fokus på dyrevelfærd, og det betyder eksempelvis også tilskadekomne dyr, som ingen hjælper, og hvor det har været et godt middel til hjælp, at der faktisk på finansloven har været afsat nogle penge specifikt til det
Derfor var den pulje, der bliver rejst spørgsmål om her, jo en pulje, som Dansk Folkeparti foreslog for et par år siden.
Der stod nul kroner, og Dansk Folkeparti gik ind og krævede, at der blev sat penge af.
Så vi startede altså fra et udgangspunkt, der hed nul.
Når nu SF har ment, at vi skulle kigge på de seneste 3-4 år, så må jeg sige, at vi altså startede ved et klart nul.
Så sagde Dansk Folkeparti: Det duer ikke, vi skal sætte nogle millioner af, der er øremærket til det her område, så vi sikrer en ordentlig dyrevelfærd.
Og det lykkedes.
Om regeringen så i sit finanslovforslag skriver det ene eller det andet, er ikke så væsentligt.
Det væsentlige er, om der i den sidste ende kommer penge ud af det til gavn for dyrene.
Det gør der, også for finansloven for 2005.
Så jeg takker for muligheden for lige også at få det her punkt frem.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-12-15:
Jeg anerkender, at Dansk Folkeparti har et udvidet samarbejde med regeringen.
Modellen er, at regeringen skærer ned på et område, og så får Dansk Folkeparti en luns for samarbejdet; det vil sige, at de retter noget af det op.
Jeg har et eksempel på det dyreetiske område, hvor vi i budgettet til finansloven fik en nedskæring fra 5 mio. kr. til 3 mio. kr. på et område, som hedder dyreambulancer.
Det har været en Dansk Folkeparti-mærkesag.
Så kommer betalingen, de 2 mio. kr. bliver hevet hjem, forslaget har fået et bredere formål, så alle kan søge på det, ikke kun dyreambulancer, men det markedsføres som en styrkelse af dyreambulancer på 2 mio. kr.
Hvordan vil hr. Thulesen Dahl forklare det og modellen?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-12-15:
Jamen det var lige præcis derfor, jeg delte mit svar op og startede med en klar holdningstilkendegivelse af, hvordan jeg har det med, at mennesker har for lidt.
Og så kom jeg til den anden del af svaret, hvor jeg sagde, at der er en særlig udfordring for os, når det handler om, at mennesker kommer fra andre dele af verden, for hvis de skal være her i Danmark, skal de også blive en del af det danske samfund.
Så kan det ikke nytte noget, at man tror, at man ved at belønne dem efter dansk niveau opnår det, og at de i virkeligheden ikke får en chance for at blive motiverede til at komme ud og blive en del af det danske samfund.
Derfor har vi ment, at startydelsen er et rigtigt element.
Jeg kan bare konstatere, at når SF har rejst det her spørgsmål, har man i meget høj grad gjort det med baggrund i den rapport, der er fra Rådet for Socialt Udsatte, og så er det bare, jeg siger, at i den rapport er et vigtigt element det her med startydelsen, og derfor skal det også tages med i betragtning, når man diskuterer det, hr. Ole Sohn rejser her.
Ole Sohn (SF), 2004-12-15:
Vi kan sådan set fjerne alle mulige rapporter og tal, for politik er også et spørgsmål om holdninger.
Det er et spørgsmål om, at man også tager ansvar for de beslutninger, man træffer, og jeg kan bare konstatere, at de fire finanslove, som Dansk Folkeparti har lagt stemmer til, har betydet, at der er flere og flere familier i Danmark, som har det så dårligt, at de er nødt til at søge hjælp hos Frelsens Hær eller stille sig op med børnene i hånden foran Børnenes Kontor.
Det er et menneskeligt spørgsmål, og det er derfor, jeg spurgte hr. Kristian Thulesen Dahl personligt: Hvordan føler hr. Kristian Thulesen Dahl det at være med til at lave en politik, som sørger for, at der bliver flere og flere, der har behov for hjælp, og som ikke kan få den af det offentlige i kraft af den politik, der føres?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-12-15:
Jeg synes, man skal dele det op, men under alle omstændigheder er det selvfølgelig noget møg, hvis folk ikke har til dagen og vejen, og vi har et ansvar, og vi skal leve op til det ansvar.
Når jeg siger, man skal dele det op, så er det, fordi man skal se på, hvor det er, vi skal have sat ind og sætte ekstra midler af.
Vi har i øvrigt lige afsat ekstra midler, bl.a. til væresteder, til Reden i Århus osv. for lige præcis at gøre noget i den situation, vi er i.
Men vi skal dele det op, for vi skal også se på, når f.eks. det drejer sig om startydelsen, som jo er et af elementerne, der også nævnes i den rapport fra Rådet for Socialt Udsatte, som SF trækker frem, hvordan vi sikrer, at folk, der kommer fra helt anderledes vilkår, end det danske samfund trods alt har, og som skal være i Danmark, så også er topmotiverede til at blive en del af det danske samfund.
Der har vi haft en helt særlig udfordring, som gør, at vi synes, det er rigtigt, at vi har en startydelse.
Det er jo et af de elementer, der bliver trukket frem, og derfor er det også et af de elementer, jeg bliver nødt til at tage med ind i min besvarelse til hr. Ole Sohn.
Ole Sohn (SF), 2004-12-15:
Når man laver en finanslov eller laver fire i træk, så kan man jo også måles på den indsats, man har ydet, og hr. Kristian Thulesen Dahl har skitseret nogle af de ting, som Dansk Folkeparti har været med til.
Jeg synes, at der er et spørgsmål, som trænger sig på, og som jeg egentlig godt kunne tænke mig at få Dansk Folkepartis og hr. Kristian Thulesen Dahls svar på.
Det er ikke et politisk spørgsmål om tal.
Det er sådan mere et personligt spørgsmål om hjertet.
Når man nu har haft et medansvar for statens finanser gennem 4 år, hvordan føler hr. Kristian Thulesen Dahl det så at se, at stadig flere og flere danskere er blevet så fattige, at køerne foran Frelsens Hærs hjælpekontor og foran Børnenes Kontor vokser, at der bliver flere, der har hjælp behov, og som er nødt til at henvende sig til de hjælpeorganisationer, fordi det offentliges hjælp er blevet skåret, og der bliver flere og flere fattige familier i Danmark?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-12-15:
Nu sagde jeg jo i mit svar tidligere, at det skulle være noget, vi ikke havde en aftale om, for hvis vi har en aftale fra Dansk Folkepartis side med regeringen, så holder vi den.
Jeg tror, at det står lysende klart efter de aftaler, vi har indgået siden 2001, at man ikke ser Dansk Folkeparti indgå en aftale og så løbe fra den.
Sådan er vi ikke.
Man kan stole på Dansk Folkeparti.
Det skal fru Pernille Rosenkrantz-Theil selvfølgelig tage højde for, når hun arbejder med konkrete forslag efter jul.
Den anden ting, jeg vil sige, er, at i alle de aftaler, Dansk Folkeparti indgår, laves der forbedringer for de ældre.
Det har været vigtigt for os.
Det har også været vigtigt i den finanslov, vi diskuterer nu, at når man kan se, at vi indgår en finanslovaftale, så ligger der en kontant forbedring for den ældre generation.
Det er jo egentlig lidt pudsigt, for vi bliver sådan set angrebet fra to vinkler her.
Der er nogle, der angriber os for ikke at være økonomisk ansvarlige, for de spørger: Er det nu klogt sådan at give de ældre flere penge?
Er det nu klogt?
Så er der andre, der angriber os, herunder Enhedslisten, for, at vi gør det stik modsatte, at vi i virkeligheden tager penge fra de ældre.
Nu er det ikke sikkert, at fru Pernille RosenkrantzTheil lige taler så meget med dem, der siger det modsatte, men ellers kunne det være lykken, hvis man lige koordinerede sine udtalelser, så man fandt ud af, om man skulle angribe os for det ene eller for det andet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-12-15:
Det vil altså sige, at hr. Thulesen Dahl ville stemme for, hvis det var sådan, at Enhedslisten som det første i det nye år fremsatte et forslag om, at vi tog de penge fra landbruget og brugte dem på en julecheck eller en check til børnene – på det tidspunkt vil det så være på den anden side af jul.
Det ville hr. Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti så støtte, eller hvordan skal jeg forstå det?
Når vi så taler om finansloven som et koncentrat, så synes jeg i øvrigt, det er interessant at kunne læse i Ekstra Bladet i dag, hvad vi jo egentlig godt vidste, fordi det er jo ikke kun i år, det er foregået, at Dansk Folkeparti i år har taget 2.856 kr. fra de danske folkepensionister.
Altså hver evig eneste danske folkepensionist har med Dansk Folkepartis stemmer fået fjernet 2.856 kr. fra sin indkomst.
Hvordan stemmer det overens med Dansk Folkepartis intentioner om at ville dele ud til de ældre?
De skriver så også, at Dansk Folkeparti kun kommer med paradeforslag osv.
Hvordan forholder hr. Thulesen Dahl sig til det?
Det er jo ikke noget særlig kønt billede, der her bliver tegnet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-12-15:
Det er jo fuldstændig rigtigt set, at man kan tage enhver udgiftspost på finansloven, og så kan man sætte den op i forhold til noget andet, man gerne vil, og så kan man lave et regnestykke, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil laver, og det kan jeg jo også, når fru Pernille RosenkrantzTheil kommer herop senere.
Så vil jeg også, hver gang fru Pernille Rosenkrantz-Theil har været med til noget med en tidligere regering,
tage det beløb og spørge, om det ikke kunne have været anvendt bedre til noget andet.
Det synes jeg ikke giver nogen mening, når vi taler om en finanslov, for en finanslov er et koncentrat af forhandlinger mellem forskellige partier, der har haft forskellige ønsker.
Der opnår man så et kompromis, og vi føler, at på den baggrund kan vi samlet set godt lave en finanslovaftale, og derfor giver det ingen mening.
Vi havde også diskussionen i sidste uge, men jeg er faktisk bare nået frem til, at det ikke giver nogen mening at tage sådan en udgift ud og på den måde sammenligne den med henblik på, om man skal indgå en samlet finanslovaftale, eller man ikke skal.
Så skal vi tage det ud som et særskilt forslag, som Enhedslisten fremsætter her nede i salen om noget, der ikke er aftalebelagt.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-12-15:
Enhedslisten er jo et af de partier i oppositionen, som har støttet ideen om en ældrecheck, fordi vi selvfølgelig går ind for, at de økonomiske vilkår bliver forbedret for landets ældre, men vi har et problem med nogle af de ting, Dansk Folkeparti har lavet sammen med regeringen.
Vi har selvfølgelig nogle stykker, men det, jeg vil nævne her, er, at Dansk Folkeparti er medvirkende til at bruge 168 mio. kr. på landbruget.
168 mio. kr.!
Nu er det sådan, at der er 90.000 fattige børn i Danmark, 90.000 børn, som har svært ved at få det til at hænge sammen, ikke mindst her op til jul hvor der skal købes gaver, der skal laves julemad osv.
Hvis vi nu prøver at se på, hvad hvert evig eneste fattigt barn i Danmark kunne få ud af de penge, som Dansk Folkeparti har foræret landbruget, som vi jo i hvert fald mener får mere end rigeligt fra EU i forvejen, så ville hvert eneste barn, hvert eneste fattigt barn i Danmark kunnet have modtage en julecheck på 1.500 kr.
Mener hr. Thulesen Dahl ikke, at det ville have været en bedre måde at anvende pengene på?
Henrik Vestergaard (V), 2004-12-15:
Socialdemokratiets ordfører, hr. Nicolai Wammen, bekræftede for kort tid siden, at både Socialdemokratiet og De Radikale arbejder med en social profil i deres skatteudspil, der gør, at de, der tjener mange penge, skal have voldsomme skattelettelser, og de, der ikke tjener, ingen skal have; det hele skal så i øvrigt krydres med, at der skal lægges skat på en masse arbejdspladser, hvilket skat på erhvervslivet jo er.
Men hr. Nicolai Wammen fortalte, at S og R ikke var enige i at støtte hinandens skatteplaner med den her mærkværdige sociale profil.
Er det så Dansk Folkeparti, der lægger stemmer til en af de to skatteplaner?
Lotte Bundsgaard (S), 2004-12-15:
Tak for det.
Nu har vi lige fået bekræftet, at Dansk Folkeparti synes, at det er fornuftigere at give skattelettelser til Danske Bank, end det er at investere i uddannelse og i forskning og alt det, som vi skal leve af på lang sigt.
Det, jeg godt vil spørge hr. Kristian Thulesen Dahl om, er, at i de sidste par dage har vi hørt, at Dansk Folkeparti gerne vil gøre noget for førtidspensionisterne.
Det blev vi ret glade for at høre, fordi vi i 2 år har foreslået, at førtidspensionisterne skal have bedre økonomiske forhold, at vi skal hæve pensionstillægget både for de ældre, altså folkepensionisterne, og for førtidspensionisterne.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om Dansk Folkeparti så kan støtte vores forslag om at hæve pensionstillægget.
Så har jeg hørt, at Dansk Folkeparti siger: Nej, for pensionstillægget går ikke til de rigtige.
Hvis hr. Kristian Thulesen Dahl svarer det, vil jeg gerne stille et tillægsspørgsmål: Mener Dansk Folkeparti så, at man helt skal afskaffe pensionstillægget og omdanne det til ældrechecks, som Dansk Folkeparti så kan udskrive her hvert år op til, at vi skal vedtage en ny finanslov?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-12-15:
Den diskussion, vi havde før, og som jeg gerne vil erindre hr. Ole Stavad om, var om, at Socialdemokratiet pludselig har ændret sin politik.
Det skriver man i sine egne bemærkninger til lovforslaget.
Man mener endda, at det er vigtigt, at vi ikke bare når ned på 28 pct., altså går fra 30 pct. til 28 pct., som det nu er foreslået, men at vi når ned på 26 pct., hvis vi skal gøre os forhåbninger om, at arbejdspladserne bliver i Danmark.
Det, der virker påfaldende, er, at lige præcis nu, hvor der kommer et konkret forslag om at gøre noget, finder Socialdemokratiet lige på, at der skal gøres noget helt andet.
Her var der så den ordveksling, hvor vi spurgte om, hvad grunden er til det.
Jeg kunne så forstå, at den var, at man var blevet inspireret af verdens rigeste mand, Bill Gates.
Ole Stavad (S), 2004-12-15:
De borgerlige partier har rost hr. Thulesen Dahl for at svare på det, der bliver spurgt om.
Det er jeg ikke i stand til.
Hr. Thulesen Dahl nærmer sig end ikke et svar på, om man vil være med til at se på finansieringen.
Derfor kan jeg forstå, at hr. Thulesen Dahl mener, at det er vigtigt, at det bl.a. er Danske Bank, hvor den ordførende direktør, hr. Straarup, var ude at sige, at de ikke har bedt om skattenedsættelser, og resten af bankverdenen, forsikringsselskaberne og de store olieselskaber, som får den største del af den gevinst.
Det kan jeg forstå at hr. Thulesen Dahl prioriterer, frem for at vi kan investere i forskning, i uddannelse til de kortuddannede, i folkeskolen, i kollektiv trafik, i mere miljørigtige biler osv.
Det er så et politisk valg, som hr. Thulesen Dahl har truffet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-12-15:
Det, hr. Ole Stavad bliver nødt til at forholde sig til, også når han genoptager emnet, er det, som vi rent faktisk diskuterede, og det var meget simpelt.
Helt firkantet: Er det fornuftigt – ja eller nej?
Vi har til det spørgsmål sagt, at det er fornuftigt.
Hvorfor er det fornuftigt?
Skal vi have en forhåbning om, at vi kan gøre noget over for det, er der god fornuft i at sige, at det bliver lidt sværere for virksomhederne at trække underskud fra i et datterselskab i udlandet, hvor de så har flyttet arbejdspladserne hen, og så få rabat i den danske skat.
Til gengæld får de lidt mere ud af, at de har overskud i Danmark på de arbejdspladser og i den virksomhed, de har bevaret i Danmark.
Henrik Vestergaard (V), 2004-12-15:
Det er jo fantastisk at have en ordfører for sig, der ligefrem svarer på det, man spørger om, men hr. Thulesen Dahl ser måske også lidt mere positivt på fremtiden, end hr. Nicolai Wammen gør.
For nu at blive ved den sociale profil og den debat, der lige var mellem hr. Morten Helveg Petersen og hr. Thulesen Dahl om skattestoppet: Jeg kan forstå, at der er nogle tanker om, hvordan man fra Dansk Folkepartis side skal fortolke skattestoppet, men det at de grønne afgifter, altså elafgifter, vandafgifter og varmeafgifter, ikke kan stige med en eneste øre, har jo den sociale profil, at de, der tjener mindst, relativt set får mest ud af det.
Er det en del af skattestoppet, som Dansk Folkeparti fortsat bakker op?