Birthe Rønn Hornbech (V), 2002-01-31:
Forudsætningen for et retssamfund er først og fremmest, at der er sikret borgerne bestemte frihedsrettigheder, som magthaverne skal respektere, men magthaverne skal også sikre de lovlydige borgere mod forbrydelser. Det er statens opgave at sikre, at ro og orden opretholdes, så folk kan gå i fred på gaden, og at forbrydelser kan efterforskes, opklares og pådømmes.
Dertil er det nødvendigt med et moderne og veluddannet politi, hvis overordnede opgaver og magtbeføjelser nøje er fastlagt i lovgivningen.
Vi er så lykkelige i Danmark at kunne sige, at vi har et moderne og veluddannet politi, som har forstået at tilpasse sig nye tider med nye mål og mangeartede opgaver.
Tak til politiet for det.
Politiets retshåndhævelse er en del af et retssamfund, men det er og skal fortsat være et kendemærke for dansk politi, at borgeren ikke kun kommer i kontakt med politiet, når borgeren skal anholdes, sigtes for en større forbrydelse eller skrives for en mindre færdselsforseelse.
Politiet er og skal fortsat være en del af den kriminalpræventive indsats både ved at være til stede i gadebilledet som tryghedsskabende, men også som en del af den målrettede kriminalpræventive indsats - ikke mindst ved vejledning og undervisning af børn og unge. Det er vigtigt, at politiet på den ene side kan varetage opgaver såsom at dæmme op for den mere og mere organiserede og rå kriminalitet og på den anden side opretholde den lovlydige borgers tillid til og fortrolighed med politiet.
Det er ofte en vanskelig balancegang.
En polititjenestemands hverdagsopgaver spænder vidt og kræver hos den enkelte en utrolig spændvidde, som kun de færreste uden for politiet forestiller sig.
Også disse krav lever dansk politi op til.
Lovgivningsmagtens opgave er ikke blot gennem lovgivning at fastlægge grænserne for politiets magtbeføjelser på den ene side, men også på den anden side gennem lovgivningen at give politiet de redskaber, der er nødvendige i en verden med stadig grovere og mere grænseoverskridende kriminalitet.
Men det er også vor forpligtelse at sørge for, at de nødvendige økonomiske midler til en passende politistyrke og det fornødne materiel, herunder moderne teknologi, er til stede.
Det koster.
Og Venstre tilslutter sig og bakker
fortsat som regeringsparti op om det politiforlig, som blev indgået under den tidligere justitsminister, hr. Frank Jensen.
Allerede dengang da vi forhandlede det politiforlig - uden Kristeligt Folkeparti desværre - gav vi udtryk for, at vi gerne så, at politiet blev tilført flere økonomiske midler, bl.a. med henblik på at få en noget større politistyrke og en hurtigere udvikling af ny teknologi og løsning af nye opgaver.
Vi bakkede derfor også straks op om tilførsel af yderligere midler til politiet, som blev aftalt sidste år.
Det er vigtigt at understrege, at disse ekstra bevillinger videreføres på den finanslov, VK-regeringen netop har fremsat, og på kommende finanslove.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi i Venstres folketingsgruppe gerne havde set, at politiet var blevet tilført yderligere midler nu gennem en ny aftale med forligspartierne.
Ikke mindst er vi meget opmærksomme på, at problemet med den store overarbejdspukkel må og skal løses.
Vi bakker imidlertid op om den finanslov, der er fremsat, hvor det overordnede mål har været at leve op til valgløfterne om på den ene side at indføre et skattestop og på den anden side at løfte velfærdsstaten, ikke mindst på sygehusområdet.
Andre sektorer har måttet tåle ganske mærkbare besparelser, men det har været afgørende for Venstre, at politiet blev friholdt for besparelser og får fuld kompensation for den yderligere byrde, som EU-formandskabet vil være.
Til slut skal jeg sige, at vi ønsker fortsat gennem et bredt samarbejde her i Folketinget at videreudvikle moderniseringen og omstillingen i dansk politi og skabe holdbare og langsigtede løsninger til gavn for borgerne.
Og af det fremgår også, at vi ikke kan stemme for den vedtagelse, der er foreslået af Kristeligt Folkeparti.