runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-08:
Så måtte ministeren gå til bekendelse.
Ministeren måtte jo erkende fra talerstolen, at når han havde siddet passivt og ladet tiden gå, var det, fordi han ville ikke trække folketingsmedlemmerne hjem fra Kommunernes Landsforening.
Tydeligere kan det ikke siges, at ministeren ikke fandt sagen hastende, for hvis den havde været så hastende, at ministerens voldsomme beskyldninger mod forslagsstillerne kunne have noget som helst på sig, ville ministeren jo ikke have siddet passivt, bare fordi der var nogle folketingsmedlemmer, der ønskede at overvære et møde i Kommunernes Landsforening.
Det kunne ministeren ikke gøre, for så ville ministeren gøre sig skyldig i grov forsømmelighed - jo, det ville ministeren.
Så skylder ministeren lige at gøre opmærksom på, hvad det er for konkrete projekter, der er blevet forsinket.
Det var et spørgsmål, som hr. Søren Søndergaard stillede, hvor jeg lagde mærke til, at ministeren listigt undlod overhovedet at komme ind på det.
Jeg synes, at ministeren har et meget stort forklaringsproblem.
Jeg synes egentlig, at ministeren skal gå op og sige undskyld til forslagsstillerne, så vi kan begynde forfra på den her debat på en ordentlig måde.
Per Stig Møller (KF), 2003-04-08:
Nu agter jeg faktisk ikke at forsinke det her yderligere ved at besvare alle de der trækken i langdrag-spørgsmål, som SF og Enhedslisten leverer.
Jeg synes, at man skal se at komme i gang med arbejdet.
Og jeg synes, at det er noget - undskyld, jeg siger det - sludder og vrøvl, hr. Holger K. Nielsen kommer med.
Det er jo oplagt - hr. Søren Søndergaard og hr. Keld Albrechtsen var også inde på det - for Folketinget havde ingen afstemninger i torsdags.
Det har de ærede folketingsmedlemmer måske glemt.
Der var ikke afstemninger i torsdags.
Jeg kunne ikke have fået noget til afstemning i torsdags.
Fredag var der ikke noget møde - man kan ryste på hovedet af det, men det var altså spillereglerne - for
her havde Kommunernes Landsforening årsmøde.
Der er ikke afstemninger om torsdagen.
Det er ikke noget, jeg afgør.
Det er noget, Folketinget afgør.
Det kan hr. Keld Albrechtsen altså ikke lave om på.
Det næste er, at man havde fået det at vide ganske klart.
Så siger hr. Holger K. Nielsen, at det er ligegyldigt, om man sidder til NATO- og EU-møde.
Jamen hvor meget sludder og vrøvl skal vi høre på?
Danmarks skal selvfølgelig være repræsenteret i NATO og EU.
Hvis jeg ikke havde været der, havde hr. Holger K. Nielsen stillet sig op og spurgt: Hvorfor var Danmark ikke til stede?
Nu synes jeg, at hr. Holger K. Nielsen skal tage sit arbejde lidt alvorligt.
Vi skal både arbejde i NATO og EU.
Vi har også været med til at påvirke processen i retning af, at FN skal ind så hurtigt som muligt.
Det kan vi da ikke, hvis vi er væk fra de internationale organisationer.
Det, hr. Holger K. Nielsen siger, er ikke rimeligt.
Dette skal ske på den måde, at nødhjælp og genopbygning kommer ind så hurtigt som muligt og på den rigtige måde.
Og der, hvor nødhjælp glider over i genopbygning, skal man selvfølgelig kunne gøre det samtidigt.
Det er da logisk.
Der er en række forslag fra organisationerne, som ligger og venter.
Der er en række anmodninger fra organisationerne, som ligger og venter.
De har så ventet siden i onsdags, fordi SF ikke ville være med.
Jeg synes, at Folketinget skulle se at komme igennem denne behandling, så vi kan få det i Udenrigsudvalget, vende tilbage her i salen og derefter få aktstykket vedtaget i Finansudvalget.
Det har jeg også indtryk af at der er et stort flertal for.
Det, SF leverer, er en trækken i langdrag.
Vi går ind for FN's rolle, men uanset hvornår man bliver klar med FN's rolle, skal der jo nødhjælp af sted, og der skal genopbygning og og stabilisering til af det irakiske samfund.
Holger K. Nielsen (SF), 2003-04-08:
Jeg må tilstå, at den form for argumentation, som vi hører her fra regeringen, næsten giver mig kvalme, for man kører så forarget frem, så følelsesladet frem, og så viser det sig, at man ikke selv ville sikre en hurtigere behandling, fordi man ikke kunne finde ud af at sende ministre ned i Folketingssalen.
Ministeren siger, at vi gerne vil have, at han skal være i NATO.
Jeg er sådan set ret ligeglad med, om den danske udenrigsminister sidder i NATO eller ej.
Jeg tror også, at NATO er det, hvis jeg skal være helt ærlig.
Hvis det drejer sig om irakiske børn, der skal reddes, som der lægges op til her, og hvis vi er årsag til, at en række børn i Irak ikke får hjælp, er jeg fuldstændig overbevist om, at alle danskere i det her land ville foretrække, at ministeren sad her og behandlede det her forslag, frem for at han sad nede i NATO.
Det, vi her hører fra den danske regering, er hyklerisk, og det er kvalmende.
Jeg vil godt opfordre til, at vi tager en politisk diskussion af hele FN's rolle i genopbygningen og så siger, at vi sender den humanitære hjælp af sted så hurtigt som muligt.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-08:
Nu har Enhedslisten jo ikke nogen medlemmer i Finansudvalget, og derfor kan jeg så iagttage udefra, hvad der er foregået.
Ministerens opførsel ser unægtelig mærkværdig ud.
Ministeren siger, at det hastede - det er det, ministeren siger - men han har ikke kunnet besvare spørgsmålet om, hvad der hastede, om der var nogle konkrete projekter. Derfor må vi spørge ministeren: Hvorfor har regeringen intet foretaget sig for at forklare, at det hastede?
Hvis det hastede så meget, hvorfor indkaldte man så ikke til møde i Folketinget og bad om de nødvendige dispensationer, så dette meget hastende kunne blive gennemført uden forsinkelse? Hvorfor gjorde man ikke det?
Indtil ministeren har kunnet sandsynliggøre det, han antyder, kan vi kun nå til den konklusion, at man simpelt hen har valgt at vente til i dag for så at bruge det til en plat argumentation imod forslagsstillerne gående ud på, at de forsøger at trække tingene i langdrag.
Jeg synes, det er meget pinligt, at regeringen på den måde forsøger at udnytte situationen.
Nu må vi jo afvente og se, om ministeren har
nogen som helst dokumentation.
Søren Søndergaard (EL), 2003-04-08:
Ministeren svarede selvfølgelig ikke på, hvad det var for konkrete projekter omkring genopbygning, som man har sagt nej til.
Men derudover forstår jeg det ikke.
Hvis regeringen havde så travlt med det her, hvorfor fik vi så ikke statsministeren ned i torsdags i Folketinget i stedet for udenrigsministeren?
Der er da andre, der kan optræde som fungerende udenrigsminister, hvis udenrigsministeren er forhindret i embeds medfør, hvis man anså det for at være så vigtigt.
Men man valgte måske at slå politisk plat på sagen og udskyde den for at kunne gå ud og sige, at det her skulle gå så hurtigt, og at SF nu har forhindret det af hensyn til den nødlidende befolkning.
Vi er da fuldstændig klar over, hvad der foregår her.
Der skal en genopbygningshjælp igennem, der skal understøtte den amerikanske krigsindsats ved at give de amerikanske firmaer en stor luns af kagen.
Det er det, det handler om.
Det vil man igennem med uden en diskussion i Folketinget, ellers kunne man have taget diskussionen i sidste uge.
Det ville man ikke.
Per Stig Møller (KF), 2003-04-08:
Når Folketinget ikke behandlede det i sidste uge, skyldtes det simpelt hen, at nogle i Folketingets Finansudvalg ikke ønskede at behandle det i sidste uge.
Det ved hr. Søren Søndergaard jo ganske udmærket.
Det kunne ikke lade sig gøre i torsdags, fordi jeg i embeds medfør var til møde i NATO og EU.
Det vidste Finansudvalget jo udmærket godt.
Det vil sige, oppositionen og SF og Enhedslisten valgte et almindeligt primitivt drilleri, for de vidste jo og havde fået at vide, at ved ikke at vedtage det i onsdags udsatte man det til denne uge.
Det vidste man jo alt om.
Så det vil sige, at man vidste alt om, hvor lang tid man forsinkede det.
Derefter går jeg over til opdelingen.
Det er ikke klogt at opdele.
Jeg prøvede også at forklare Finansudvalgets mindre opposition, SF - Enhedslisten sidder der ikke - at nødhjælp og genopbygning jo hænger sammen på mange punkter.
Tag punkt 2 og punkt 4 i aktstykket, hvor vi f.eks. taler om vand og sanitet.
Der prøvede jeg at forklare de herrer: Hvis man har en vandspand, der er hul i, og så lapper den, så er det nødhjælp, men hvis man siger, at de jo alligevel skal have en vandspand hele tiden, og at der skal vand i, så vi reparerer den, så den kan holde, ja, så er det genopbygning. Så det vil sige, at det ikke kan tages sådan op, og det vil sige, at det, som hr. Holger K. Nielsen i virkeligheden har villet, er at forsinke muligheden for at reetablere vandforsyningen i f.eks. Bagdad, hvor vi f.eks. har haft Røde Kors inde.
Derfor er det, de har gjort, ikke særlig klogt.
Og derfor siger jeg til hr. Søren Søndergaard, at den hjælp har man taget som gidsel, fordi man har villet vælge at udsætte den.
Vi har ikke kunnet imødekomme nogen bevillinger til at komme ind i området, fordi vi skulle afvente det her.
Søren Søndergaard (EL), 2003-04-08:
Jeg har tre spørgsmål på baggrund af ministerens noget besynderlige indledning.
For det første: Hvad er grunden til, at den siddende regering har valgt at holde den nødlidende irakiske befolkning som gidsler og ikke har accepteret en opdeling af aktstykket?
For det andet: Hvad er grunden til, at vi ikke behandlede det her forslag i sidste uge, men skulle vente helt til den her uge med at behandle forslaget i Folketinget?
Hvad er årsagen til, at det er trukket sådan i langdrag?
Det tredje spørgsmål er: Hvad er det for nogle konkrete projekter, som er blevet forhindret af, at vi har taget en diskussion om det her?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-08:
Jeg vil godt spørge hr. Kristian Jensen, om vi egentlig ikke alle sammen bør være taknemmelige for, at vi får mulighed for at have en offentligt tilgængelig debat her i Folketingssalen, hvor befolkningen har mulighed for at kunne følge med i, på hvilket grundlag den koalition, der fører krig i Irak, har tænkt sig at organisere administration og genopbygning efter krigen.
Det turde dog være rimeligt ud fra et demokratisk synspunkt, at disse ting blev diskuteret offentligt og grundigt igennem.
Så laver regeringen og partiet Venstre det lille fif i Finansudvalget, at man sammenkobler nødhjælpen med genopbygningen, og så forsøger man at skabe det indtryk, at vi på venstrefløjen er modstandere af nødhjælpen.
Er det ikke korrekt, at det, venstrefløjen har krævet, er en langt større bevilling til nødhjælp end det, som Venstre på noget tidspunkt var indstillet på at yde?
Per Stig Møller (KF), 2003-04-08:
Nu stiller de ærede folketingsmedlemmer det jo totalt på hovedet.
Det er ikke noget, regeringen sidder og afgør.
Vi får meddelelse om, at der ikke kan stemmes om torsdagen.
Det ved hr. Holger K. Nielsen udmærket.
Hvor lang tid har hr. Holger K. Nielsen egentlig siddet i Folketinget?
Det ser ud, som om han ikke rigtig kan huske det, men det er jo også korttidshukommelsen, der ryger først.
Med hensyn til nødhjælpen kan der gives de eksempler, at vi har brug for vandforsyning i Basra.
Dansk Røde Kors ønsker at spille en fremtrædende rolle i rehabiliteringen af vandforsyningen i Basra. Er det nødhjælp eller genopbygning?
Hvis man laver ordentlig vandforsyning i Basra, er det genopbygning.
Inden for FN-systemet er UNICEF ansvarlig for en række essentielle ydelser, herunder basale sundhedsydelser med stor vægt på mor-barn ydelser, herunder vaccinationer.
En række FN-organisationer har anmodet om personel til hurtig indsættelse inden for logistik, beskyttelse, tekniske operatører samt koordinatorer, som kan indgå i ledende positioner i forbindelse med konkrete indsatser - altså dansk personel, som er kvalificeret til at hjælpe her - og de har bedt om, at det bliver hurtigt.
Det har vi heller ikke kunnet levere.
Holger K. Nielsen (SF), 2003-04-08:
Specielt hele debatten om olien viser jo noget om de her ting.
Hvis det er USA, der skal overtage det, så ved vi jo nu, at man har udset en tidligere Shell-direktør i USA til at holde opsyn med olieindustrien efterfølgende.
Det vil sige, at det er en mand, der er fra Texas og er dybt involveret i den amerikanske olielobby.
Det vil sige, at nu får vi en situation med Philip Carroll, hedder han, der på vegne af Irak skal forhandle med amerikanske olieselskaber om udvindingen af olie.
Det, man kan læse, er, at de amerikanske selskaber allerede nu har en forestilling om, at de skal have nogle kontrakter, som ikke har været brugt i Mellemøsten, men mest i forhold til Rusland og det område, som er langt mere fordelagtige for dem, end de kontrakter, man har i øjeblikket.
Jeg ved ikke, om det er noget, som egentlig påvirker hr. Kristian Jensen.
Sådan en neoliberalist som han er vel meget tilfreds med, at det er olieselskaberne, der kan skumme fløden dernede.
Men det påvirker mig, og det er vel meget berettiget, at vi godt vil have diskuteret den slags her i Folketinget.
Det er vel også demokrati, at man kan diskutere tingene, og vi har ønsket en offentlig diskussion af bl.a.: Er det en amerikansk besættelse af Irak, eller er det FN, der skal ind og spille rollen?
Jann Sjursen (KRF), 2003-04-08:
Hr. Kristian Jensen argumenterer for, at der ikke er skåret på kontoen for ekstraordinære humanitære bidrag.
Det, som jeg sagde i min tidligere korte bemærkning til hr. Kristian Jensen, var, at da Danmark f.eks. i forbindelse med Kosovo-krigen ydede dels nødhjælp, dels genopbygningsbistand, var kontoen for ekstraordinære humanitære bidrag langt, langt større, end den er i dag.
Faktisk brugte vi jo alt i alt omkring 1 mia. kr. på nødhjælps- og genopbygningsbistand til Kosovo.
Derfor bliver regeringen nødt til at forholde sig til det faktum, at man nu tager en hel del af de midler, der er afsat i år, ikke mindst til ekstraordinære humanitære bidrag, og dermed kan man ikke leve op til de forventninger, som verdenssamfundet må have, når det beder om Danmarks bidrag til nødhjælp og til andre katastrofesituationer, som kræver en ekstraordinær indsats.
Det er det, der er faktum, må jeg sige til hr. Kristian
Jensen, og det kan kun løses ved, at Danmark enten siger nej, vi vil ikke yde noget, eller ved, at regeringen gør, som desværre også tidligere regeringer har gjort, nemlig tager midler fra andre konti, også fra konti, som skulle være gået til langsigtet udviklingsbistand.
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-04-08:
Jeg har et enkelt spørgsmål til Venstres ordfører vedrørende finansieringen af aktstykket.
VK-regeringen har sammenlagt skåret over 3 mia. kr. på ulandsmidlerne siden sin tiltræden, hvad der for os at se er en væsentlig og afgørende forskel i forhold til tidligere beslutninger truffet på det her område.
Den massive nedskæring af ulandsbistanden hører altså også med i diskussionen her.
Mit spørgsmål til Venstres ordfører går på, hvorfor man ikke tager midler fra den såkaldte Miljø-, Freds- og Stabilitetsramme?
Der står 250 mio. kr. parkeret på reserver, som man kunne vælge at tage.
Udenrigsministeren har tidligere forklaret, i det omfang han har givet en forklaring, hvorfor man ikke tager de penge, men det står i hvert fald hen i meget stor tvivl, så det kunne være nyttigt at få det afklaret i dag fra Venstres ordfører.
Kristian Jensen (V), 2003-04-08:
Så kunne Enhedslistens slogan passende være »Plat før det saglige«, for jeg synes, at det sidste spørgsmål var ualmindelig plat.
Det, der er væsentligt, er, at vi får genopbygget den irakiske olieindustri, sådan at det irakiske folk kan få del i de rige ressourcer, der ligger, sådan at det ikke bare er en snæver elite under Saddam Hussein, der har gavn af det, men at det er den irakiske befolkning.
Derfor er det nødvendigt at få den olieindustri bygget op så hurtigt som muligt, så effektivt som muligt, og det er det, der har prioritet, det er det, der er grundlaget for, at det er nævnt specifikt som en del af aktstykkets punkter under »genopbygningsbistand«.
Jeg tror på, at det vil være fordelagtigt, om danske erfaringer kommer med ind i den genopbygning.
Derfor er det vigtigt, at vi så tidligt som muligt i forløbet sender det signal, at vi fra dansk side er med til at genopbygge Irak, at vi er klar til at bidrage, og det er derfor, at vi har presset på, for at det her skulle komme af sted så hurtigt som overhovedet muligt.
Til hr. Jann Sjursen kan jeg bare sige, at den konto, vi snakker om, var på præcis samme niveau i finansloven for 2003, som den var i finansloven for 2001.
Så det er altså ikke en konto, som er skåret voldsomt ned i forhold til tidligere.
Til hr. Nicolai Wammen vil jeg bare sige: Der var en ganske glimrende gennemgang i Finansudvalget af, hvilken betydning aktstykket ville få for igangværende og planlagte projekter, nemlig ingen betydning, fordi alle igangværende og planlagte projekter stadig væk ville kunne gennemføres.
Det, der står på de konti, som nu bliver brugt til finansieringen af aktstykket, er den buffer, der skulle være, hvis der opstår ekstraordinære humanitære katastrofer, som der jo er opstået i Irak.
Jeg synes, det er meget klogt af regeringen at have afsat disse buffere, og jeg synes, det er meget klogt af regeringen at bruge dem netop nu.
Jeg kunne godt tænke mig at få en forklaring, det kan være, jeg kan få den, når Socialdemokratiets ordfører kommer på banen, på, hvorfor det var i orden at bruge de konti, da det var Afghanistan-aktstykket, men nu, hvor det er Irak-aktstykket, kan vi ikke bruge de konti.
Det er præcis de samme konti, men det er den fuldstændig modsatte holdning, Socialdemokraterne har.
Man undres.
Søren Søndergaard (EL), 2003-04-08:
Jeg vil godt starte med at kongratulere Venstre med deres nye slogan »Fest for de fattige«, som jo på præcis måde opsamler, hvad der er Venstres position i det her spørgsmål.
Derudover vil jeg gerne spørge til indholdet i aktstykket.
Kan Venstres ordfører heroppefra garantere, at ingen af de penge, der bevilges i genopbygningsbistand, ender i amerikanske olieselskabers lommer?
Nicolai Wammen (S), 2003-04-08:
for, at man bruger 300 mio. kr., og at det ikke går ud over nogen.
Derfor er det, at uanset hvor meget røgslør Venstres ordfører prøver at lægge ud i dag, vil det få konsekvenser i løbet af året for den indsats, vi kan gøre for verdens fattigste, at Venstre helt bevidst og uden et eneste godt argument lader være med at bruge de 250 mio. kr., der er afsat på Mifresta til netop det her formål.
Hvorfor er det, at man hellere vil skære ned på verdens fattigste end at bruge nogle penge, der er afsat til præcis det her, som står klar på finansloven?
Jann Sjursen (KRF), 2003-04-08:
Hr. Kristian Jensen forsøger at udfolde stor kreativitet i sin harme over, at SF og Enhedslisten har bragt den her sag i Folketingssalen.
Jeg var ikke enig i, at den blev bragt i Folketingssalen, men jeg synes nu, det kunne være velgørende, hvis hr. Kristian Jensen nu, vi har debatten, også vil forsøge at svare på nogle af de spørgsmål, der bliver stillet.
Et af de spørgsmål, som hr. Kristian Jensen viger uden om igen og igen, er spørgsmålet om, hvad det betyder, at man tager de 350 mio. kr. fra ulandsrammen.
Sidst her henviser hr. Kristian Jensen til, at de blev taget fra kontoen over ekstraordinære humanitære bidrag.
Det er selvfølgelig en oplagt mulighed at finansiere indsatsen via den konto, og det har tidligere regeringer også gjort.
Men hr. Kristian Jensen må jo forholde sig til det faktum, at også den konto er beskåret kraftigt i de senere år som følge af reduktionen i ulandsbistanden generelt, siden VK-regeringen tiltrådte, og hr. Kristian Jensen bliver også nødt til at forholde sig til den kendsgerning, at selv når tidligere regeringer med flere ulandsmidler har finansieret ekstraordinære humanitære bidrag på den konto, ja, så er det sket efterfølgende ved, at man også har taget penge fra andre konti, som var tiltænkt støtte til en mere langsigtet udviklingsbistand. Vil Venstre ikke godt bekræfte, at det her også kommer til at ramme de fattigste, ikke i dag, men så senere på året, fordi man bliver nødt til fortsat at finansiere nogle af de katastrofeindsatser, der skal finansieres?
Søren Søndergaard (EL), 2003-04-08:
Det er da klart, at når jeg læser i aktstykket, at der står, at ved en renovering af olieindustrien vil det være relevant at bygge på den danske erfaring, så tænker jeg selvfølgelig, hvad det nu er for en dansk erfaring.
Var det den der med energien ude i Nordsøen, der blev solgt for 1 kr. til et bestemt firma, eller hvad var det?
Derfor er det da meget relevant at rejse en diskussion om den hensigtserklæring, der står her, nemlig om, hvordan man sikrer, at ingen danske bistandspenge til genopbygning går ned i den amerikanske olieindustris lommer,
i og med det er uafklaret, hvem det er, der skal regere landet i den kommende periode.
Kan vi risikere, at USA installerer et overgangsstyre, som kan lave nogle kontrakter, som betyder, at pengene fosser ned i den amerikanske olieindustri?
Det må der da være nogle garantier imod.
Eller mener hr. Kristian Jensen ikke, at det er relevant?
Det er derfor, jeg bare beder hr. Kristian Jensen her over for den danske offentlighed at sige: Vi er garanten for, at ingen penge ender i den amerikanske olieindustri.
Vil hr. Kristian Jensen det, så har vi da fået det ud af diskussionen.
Kristian Jensen (V), 2003-04-08:
Jeg er ganske enig med hr. Keld Albrechtsen i, at der er noget uværdigt i den her sag, men det er altså SF's og venstrefløjens rolle, fordi de ikke ville acceptere, at det var vigtigere at få nødhjælpen frem, at indenrigspolitiske drillerier skulle være vigtigere, end at vi fik sendt nødhjælpen af sted i sidste uge.
Det synes jeg ganske enkelt er uværdigt.
Så langt er vi enige med hr. Keld Albrechtsen.
Til hr. Holger K. Nielsen: Det må enten være et spørgsmål om dårlig akustik her i salen eller dårlig hørelse.
Jeg var meget, meget tydelig i min ordførertale, hvor jeg sagde, at vi fra Venstres og fra regeringens side prioriterer, at FN kommer til at spille en væsentlig rolle i genopbygningen.
Hvis FN ikke kan blive enig, så vil jeg stadig væk fastholde, at vi fra dansk side har en forpligtelse til at hjælpe. Hr. Holger K. Nielsen og hans kammerater på venstrefløjen er tilsyneladende fløjtende ligeglade med den irakiske befolkning, hvis ikke der er et FN-mandat bag.
Jeg forstår ikke, at venstrefløjen vil acceptere, at man lader den irakiske befolkning i stikken, hvis ikke der er et FN-mandat bag.
Til hr. Morten Helveg Petersen: Det er ganske enkelt forkert, at der er blevet sparet 1 mia. kr. ekstra på ulandsrammen.
Ulandsrammen i 2003 er den samme, som ulandsrammen var i 2002.
Hr. Morten Helveg Petersen plejer normalt at være en meget bedre og mere velorienteret politiker end én, der fremfører den slags oplysninger.
Jeg vil bare sige som en gentagelse af, hvad jeg tidligere har sagt om, hvilke konti finansieringen til aktstykket er fundet på, at det er paragraffen til ekstraordinære humanitære bidrag, og hvis ikke en konfliktsituation som f.eks. den, der er i Irak, er en ekstraordinær situation, hvor der er behov for et humanitært bidrag, så er der vel ingen grund til at have den konto på finansloven.
Samtlige punkter hele vejen igennem er de punkter og de konti under finansloven, det er naturligt at tage pengene fra.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-08:
Jeg synes, det er et meget stort problem, at hr. Kristian Jensen står her på talerstolen og giver befolkningen forkerte oplysninger om reglerne for Folketingets arbejde.
Hr. Kristian Jensen påstod, at det ikke kunne lade sig gøre at gennemføre behandling af forslaget i Folketinget i sidste uge.
Hvis et flertal her i Folketinget havde bedt om at få det behandlet torsdag, så var det naturligvis blevet behandlet torsdag.
Men Venstres folketingsgruppe ville til festmiddag, eller hvad det var, man ville, hos Kommunernes Landsforening.
Det var det, man ville, mere hastede det ikke, og så skal man ikke blive ved med det pjat, det er simpelt hen uværdigt.
Den del af aktstykket, der vedrører genopbygning, er uhyre slet gennemarbejdet.
spørgsmålet om FN's rolle er overhovedet ikke belyst, og nu har statsministeren åbenbart sagt på et pressemøde i dag, at det slet ikke engang er sikkert, at der bliver et FN-mandat bag en kommende sikkerheds- eller stabiliseringsstyrke med danske soldater.
Det er ikke sikkert, at der bliver et FN-mandat.
Det hele flyder i spørgsmålet om FN.
Det er simpelt hen ikke rimeligt, må jeg sige til hr. Kristian Jensen, at diskutere på den måde.