runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2006-04-05:
Helt aktuelt drejer det sig vel om, om Venstre skal have en plads mere i Naturklagenævnet.
Men vi skal jo gerne lave lovgivning, der kan holde i flere år, så derfor vil jeg da godt opfordre til, at ordføreren også overvejer, at situationen kunne blive en anden.
Hvis der var et andet flertal i Folketinget, ville det så være hensigtsmæssigt, at det flertal, måske et mere rødt flertal, automatisk også havde flertal i Naturklagenævnet?
Jeg synes altid, man skal se en sag fra to sider, og jeg har lidt svært ved at acceptere ordførerens argumenter for, at det er så vigtigt, at Folketingets flertal også er afspejlet i Naturklagenævnet.
Giver det anledning til at ændre alle mulige andre nævn, så de også kommer til at afspejle Folketingets flertal?
Eyvind Vesselbo (V), 2006-04-05:
Jeg har meget svært ved at tage stilling til, om Bilkasagen havde fået et andet udfald, så det kan jeg ikke svare på.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2006-04-05:
Nu har jeg jo kendskab til nogle af de personer, der har siddet i Naturklagenævnet, og at betragte dem som helt upolitiske lægfolk har jeg altså lidt svært ved.
Men lovforslaget åbner jo op for nogle andre ting, bl.a. bedre mulighed for at inddrage sagkyndige eksperter, og jeg vil gerne spørge ordføreren, om han tror, Bilkasagen kunne have fået et andet udfald, hvis det var sådan, at man i højere grad havde inddraget sagkyndige eksperter, frem for at det var politisk udpegede, som afgjorde sagen i Naturklagenævnet.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-04-05:
Jeg mener, at i det sidste indlæg kom hr. Johs. Poulsen lige netop til at modsige sig selv.
Hr. Johs. Poulsen argumenterede kraftigt for, at der skal sidde politikere i nævnet, netop fordi det ikke kun er juridiske vurderinger, der skal foretages, og det derfor ikke kun er jurister og andre eksperter, som skal udgøre flertallet.
Der er netop tale om et skøn, når det skal vurderes, om lovgivningen er blevet overholdt, derfor skal det foretages af lægfolk, som politikere jo er, og derfor mener jeg, hr. Johs. Poulsen gav et meget glimrende forsvar for Venstres holdning på området.
Johs. Poulsen (RV), 2006-04-05:
Det sidste er hr. Vesselbo velkommen til at spørge mig om, når jeg om lidt skal have ordet som ordfører.
Jeg vil gerne sige, at det jo ikke er sådan, at man meget strikt kan sige på forhånd, at Naturklagenævnet udelukkende kan tage stilling til, om en lov er overholdt.
Det er rigtigt, at nævnet forholder sig til juridiske spørgsmål, men hvis det var den afgørende begrundelse for regeringspartierne for fremsættelsen af lovforslaget, kunne man vel sige, at så er det ikke så afgørende, om der overhovedet sidder lægfolk i nævnet, fordi det er en rent juridisk fortolkning, der skal ske.
Det, der er tale om, er jo, at i Naturklagenævnet foretager man også noget, der ligger ud over en rent juridisk fortolkning.
Nogle gange forholder man sig til det skønselement, der ligger bag en lokal afgørelse et eller andet sted, og derfor kan vi vel ikke forstå det anderledes, end at når regeringspartierne mener, at Folketingets sammensætning skal afspejles i Naturklagenævnet, er grunden, at hvis der lokalt er truffet en afgørelse, som ikke passer det herskende flertal på Christiansborg, vil man kunne omgøre den ud fra det element af skøn, der ligger bag Naturklagenævnets afgørelse.
Men det tror jeg ikke vil være medvirkende til at styrke tilliden til Naturklagenævnets afgørelser.
Torben Hansen (S), 2006-04-05:
Det er faktisk et meget kort spørgsmål til Venstres ordfører.
Det er, om Venstres ordfører betragter Naturklagenævnet som noget, der bl.a. skal påse, at procedurerne overholdes, og at den vedtagne politik bliver gennemført i praksis.
Man må jo formode, at det er det, Venstre mener, for i en mail fra Venstre af den 10. august 2005 står der i hvert fald, at det er klagenævnet, der skal påse, at procedurerne overholdes, og at den vedtagne miljøpolitik gennemføres i praksis.
Men er det ikke mere korrekt at sige, at Naturklagenævnet skal tage sig af borgernes klager, og at det ikke skal udføre regeringens politik?
Eyvind Vesselbo (V), 2006-04-05:
Det er selvfølgelig derfor, vi har et ønske om at ændre forholdene, og jeg mener ikke, der er nogen grund til at overveje situationen en ekstra gang på lige netop det punkt.
Men mener hr. Johs. Poulsen, det er et problem, at der er politikere i nævnet i øjeblikket?
Hvis vi ikke havde ment, at nævnets sammensætning skulle afspejle Folketingets, havde vi jo ikke foreslået det, så derfor mener vi det selvfølgelig.
Vi mener, det vil være en fordel, at der er det samme indbyrdes politiske forhold i Naturklagenævnet som i Folketinget.
Det har været vores opfattelse, og sådan er det også blevet i lovforslaget.
Steen Gade (SF), 2006-04-05:
Ja, vi lider jo alle under, at når Venstre vil have sin vilje, får de også deres vilje, ikke mindst i denne sag.
Mener hr. Vesselbo virkelig, det er vigtigt, at et klagenævn, som skal vurdere, om landets love bliver fulgt, har et lægelement af politikere, der skal afspejle Folketingets sammensætning?
Hvad er logikken bag det?
Hvorfor skal det være sådan, medmindre nævnet skal være et minifolketing?
Eyvind Vesselbo (V), 2006-04-05:
Det er jo sådan, at når Venstre foreslår noget, bliver det også til noget, og derfor er det meget rigtigt, som hr. Steen Gade siger, at forslaget falder meget godt i tråd med det, som Venstre har ønsket i denne sag.
Det er jo ikke så underligt, at man kæmper for sine politiske sager.
Hr. Steen Gade spørger, om vi ønsker et minifolketing.
Det tror jeg nu ikke, for der sidder jo ikke højesteretsdommere og lignende i Folketinget, i hvert fald ikke i dag.
Det kan godt være – jeg ved det ikke – at der har været valgt nogle, men det er jo nok ikke det allermest typiske.
Det, vi ønsker, er, at den lovgivning, vi vedtager herinde, skal følges op i Naturklagenævnet og vurderes her, men jeg mener, det bliver sådan, at sammensætningen af de politikere, der kommer til at sidde i Naturklagenævnet, kommer til at svare til fordelingen her i Folketinget, og det mener jeg er yderst fornuftigt.
Steen Gade (SF), 2006-04-05:
Hr. Eyvind Vesselbo holdt jo kun en lille tale, og jeg kan slet ikke forstå, at han ikke jublede meget mere, for alle folketingsmedlemmer fik jo den 10. august sidste år ved en fejl en mail fra hr. Erling Bonnesen – det er en skam, han ikke er her lige nu – hvor han meddelte hele Folketinget, at Venstre gerne vil ændre Naturklagenævnet, så det kan blive mere politisk og gennemføre Venstres politik.
Derfor må Venstre jo juble i dag.
Men mit spørgsmål til ordføreren er: Mener Venstre virkelig, at Naturklagenævnets politiske repræsentanter skal udgøre et minifolketing?
Hvad er meningen med det?
Eyvind Vesselbo (V), 2006-04-05:
Vi mener, at nævnet er et sted, hvor borgerne kan klage og få deres sag behandlet på en fornuftig måde, fordi det er almindelige borgere og ikke nødvendigvis jurister, som tager stilling til klagerne.
Vi mener, at politikere er almindelige borgere, der er blevet valgt til at varetage andre borgeres interesser, og derfor mener vi også, at det er almindelige mennesker, som i deres egenskab af politikere skal tage stilling til spørgsmålene.
I øvrigt mener jeg, at det ville være helt forkert, hvis de, der sidder i Naturklagenævnet, ikke også skulle overholde lovgivningen.
Jeg synes, det lå i hr. Torben Hansens spørgsmål, at når man sidder i Naturklagenævnet, skal man ikke følge lovgivningen, men jeg kan ikke forestille mig, at det var det, hr. Torben Hansen mente.
Torben Hansen (S), 2006-04-05:
Jeg takker for svaret, men der er vel ikke nogen herinde, der er uenig i, at i tilfælde af at en forvaltningsmyndighed har truffet en afgørelse, der ikke er i overensstemmelse med det juridiske grundlag, skal man selvfølgelig sørge for, at den bliver rettet.
Det er vi enige om.
Men når man ser de ændringer i sammensætningen af nævnet, der er lagt op til, er det helt grundlæggende spørgsmål jo, om Venstre betragter Naturklagenævnet som en institution, som primært skal gennemføre regeringens miljøpolitik, eller som en institution, hvor borgerne kan klage over myndighedsafgørelser, uanset om de ligger inden for eller uden for den juridiske gråzone.
Hele meningen med Naturklagenævnet må vel være, at der også kan foretages skønsafgørelser.
Steen Gade (SF), 2006-04-05:
Også SF er positive over for forslaget.
Det er sådan, at det EU-direktiv, der har været gældende indtil nu for biler markedsført efter den 1. juli 2002, nu kan udvides til at omfatte også biler før, og det anser vi for at være en fordel.
I det hele taget er vi optagede af at få producentansvaret til at blive en vigtig del af miljøpolitikken, en vigtig del af affaldspolitikken.
Det kan jo ikke erstatte en lang række andre meget vigtige elementer i affaldspolitikken, men det er en vigtig del af den, specielt på sådan et område, hvor man godt kan se, når man kigger branchen efter, at der efterhånden ikke er ret mange aktører på banen.
For selv om bilen hedder Ford, kan det godt være, at gearkassen er fra General Motors eller omvendt.
Det vil sige, at vi altså er derhenne, hvor der er ganske få aktører på banen.
På en måde er det et stærkt signal til industrien, at de selv skal tage ansvaret for deres affald bagefter, og det burde føre til – det er en af de ting, jeg i hvert fald synes man på EU-plan skulle arbejde med og se, om det også virker sådan – at bilfabrikanterne i større stil prøver at fabrikere deres biler med færre farlige stoffer og mere miljøvenligt, så de også tænker langsigtet.
Det er jo det store problem i miljøpolitikken, at man ofte ikke tænker langsigtet.
Jeg synes, vi kunne kigge lidt på, om man på EU-plan kunne få lavet sådan en evaluering af, om det faktisk fungerer på den måde, om det giver det signal til industrien.
Så vil jeg sige, når vi nu går til udvalgsarbejdet, at jeg er optaget af de betragtninger, der er om, at man fortsat skal have mulighed for genbrug, altså at vores tradition for ophugningsvirksomheder på det her område skal fortsætte, som også Dansk Folkepartis ordfører var inde på.
Det er jeg sådan set enig i.
Vi har jo for nogle år siden fået gennemført, at de er godkendte.
Der fik vi ryddet ganske godt op i en branche, der virkelig trængte til at blive ryddet op i.
Men vi kunne godt benytte lejligheden til lige at kigge efter, om der er brug for yderligere opstramninger i den branche, som ikke altid i fortiden var karakteriseret ved at tænke på miljø først – for nu at sige det på jysk.
Det andet område, jeg godt vil kigge lidt på, er den reelle affaldseksport, der foregår af gamle biler.
Jeg står her med en omtale fra Vejle Amts Folkeblad af en anmeldelse, som Miljøstyrelsen har foretaget mod 18 autoophuggere, der blev taget i at sælge danske skrotbiler fra Hamburg.
Apropos vores aktuelle diskussion om elektronikskrot og producentansvar osv. kunne vi jo benytte lejligheden til også at få kigget den her branche efter.
Vi skulle prøve at få også det på plads under udvalgsarbejdet.
Men altså: positivt tilsagn både om et godt udvalgsarbejde, og om, at vi vil stemme på grønt, når vi ender ved tredjebehandlingen.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-04-05:
Også Det Konservative Folkeparti kan støtte dette lovforslag, som vi ser som et i en række af lovforslag, hvor vi definerer producentansvar på forskellige områder.
Vi har jo gennemført en ordning for elskrot, og nu kommer så en ordning for bilskrot, hvor producentansvaret kommer til at være gældende.
For producenten betyder det jo, at de direkte omkostninger ved at fjerne det produkt, som man selv har været med til at fremstille, får betydning for producentens økonomi og dermed for prisen på produktet.
Nu kan man altså komme gratis af med sit bilvrag, og der er ikke længere incitament til at lade det bilvrag henstå enten på en parkeringsplads i vejsiden eller ude i det fri.
Det her er en stor gevinst for miljøet, det er en stor gevinst for det at tænke miljørigtigt, når man fremstiller sit produkt, og for det at være mere opmærksom på miljøeffekten af det produkt, man køber, også i forbindelse med den endelige bortskaffelse.
Men altså, producentansvar er kommet for at blive, og der vil komme nye områder, når vi er færdige med bilerne.
Jeg synes, at det er en urolig interessant tankegang.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-04-05:
Jeg forstår selvfølgelig statsministerens behov for at være diplomatisk og respekterer det, men noterer mig alligevel en vis enighed om, at man i hvert fald kan sige, at Politikens redaktion nok har et standpunkt, der ikke helt harmonerer med den nuværende regerings standpunkt.
Men når nu også statsministeren bliver bedt om at tage stilling til denne kritik fra FN, kunne jeg da godt tænke mig at høre, om statsministeren ikke mener, at når FN sætter sit navn og renommé bag sådan en rapport, der bliver omtalt her, hvor den rapportør, der har lavet den rapport, aldrig har været i Danmark, ikke har ført samtaler med den danske regering, og hvor der ikke er nogen kildeangivelser i hans rapport, som jo kritiserer den danske udlændingepolitik, så er FN i virkeligheden med til at udvande den legitimitet, som burde være ved FN-navnet, og at det i virkeligheden er dybt kritisabelt, at man overhovedet laver en sådan kritik på så svagt et grundlag.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-04-05:
Uanset at jeg som statsminister også er pressens minister, vil jeg jo ikke på nogen måde gå ind og blande mig i mediernes redaktion, i, hvorledes de videreformidler nyheder, men det, jeg i hvert fald kan konstatere, er, at de omtalte sortseere ikke har haft nogen som helst vanskeligheder ved at få deres budskaber frem.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-04-05:
Jeg ved ikke, hvad det er for et parti, der tænkes på.
Det kan være, det er De Konservatives velfærdsudspil, der måske tænkes på.
Jeg ved ikke, hvad det er for nogle partier, han tænker på.
Men det, jeg egentlig godt kunne tænke mig at høre om, ligger sådan lidt i forlængelse af det, som statsministeren sagde tidligere om – og jeg skrev det ned her – at der er nogle sortseere, der antager et depressivt antræk.
Må det ikke også siges at gælde for store dele af pressen, hvor i hvert fald Politiken jo bl.a. har medvirket til i en lang række artikler faktisk at videreføre det her fuldstændig forvrængede billede af, hvordan udlandet ser på Danmark?
Og man kan jo også i vidt omfang faktisk finde de samme tendenser på Danmarks Radio, som stadig væk har enormt store problemer med at føre en objektiv journalistik.
Derfor vil jeg bare gerne, når nu statsministeren bliver bedt om konkret at forholde sig til det her citat, spørge, om ikke også det depressive antræk sådan set gør sig gældende blandt pressen og journalisterne.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-04-05:
For det første må jeg afvise hr. Rune Lunds påstande om udviklingsbistanden, men det ligger jo langt uden for det, vi snakker om her i dag.
Jeg er bare nødt til at gentage, hvad jeg allerede har sagt, nemlig at med det fokus, der er på Danmark nu, gælder det om at udnytte det positivt og offensivt og om at få fremhævet, at Danmark er et godt land at placere udenlandske investeringer i, og at Danmark er et godt land at være turist i.
Når vi skal ud på de internationale markeder og sælge traditionelle danske industriprodukter og landbrugsprodukter, kunne det være en god idé at modernisere eksportfremmeindsatsen, således at vi ikke blot fortæller historien om danske produkter, men også om dansk kultur og dansk design og om, hvad det danske samfund er osv.
Det er alt det, der ligger i en bredt anlagt strategi.
Og ja, jeg tror ikke, vi kan komme det meget videre, for hr. Rune Lund vil selvfølgelig ikke forstå det her, og det er jo, fordi hr. Rune Lund forfølger et helt andet mål.
Rune Lund (EL), 2006-04-05:
Og det er jo her, hvor hele den her reklamekampagne eller kampagne, som skal fortælle noget om, hvad Danmark står for, er lidt vigtig.
For hvad skal indholdet i den være?
Og statsministeren svarer udenom, begynder at snakke om alle mulige andre ting, men vi har stadig væk ikke fået præciseret, om statsministeren f.eks. vil forklare, at statsministeren gik ind i en ulovlig krig i Irak sammen med USA; at statsministeren fører en politik, som betyder, at der er blevet skåret over 10 mia. kr., siden regeringen kom til i 2001, i ulandsbistanden – i 2009 vil der i alt være 47 mia. kr. mindre til ulandsbistand, end der ville have været, hvis regeringen ikke var kommet til – og at regeringen fører en politik, der går ud over flygtninge og indvandrere.
Det ville jo være med til at give et retvisende billede af Danmark.
Og skal sådan nogle oplysninger ikke indgå i sådan en kampagne sammen med de andre ting, som givetvis kan være vældig fornuftige?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-04-05:
Jeg vil gerne sige meget klart, at den omtalte FN-rapport er grundløs, og den er useriøs, og regeringen tager skarpt afstand fra den.
Altså, hr. Rune Lund bliver ved at stille det samme spørgsmål og må jo derfor også få det samme svar.
Jeg kan ikke føje mere nyt til.
Jeg har fortalt, hvad det er for en bredt anlagt strategi, regeringen lægger op til, men lad mig bare gentage et af punkterne, som netop er at få fortalt, at Danmark er et rigtig godt land at placere sine investeringer i.
Der er en international tænketank, der har udpeget Danmark til at have verdens bedste erhvervsklima.
Det er da en vigtig ting.
Og jeg ved godt, at det ikke interesserer hr. Rune Lund særlig meget, fordi hr. Rune Lund ikke går særlig meget op i det der med erhvervsliv og i, hvordan man skaber penge, som kan skabe baggrund for velstand og velfærd i det danske samfund.
Hr. Rune Lund er meget bedre til det der med at bruge pengene, men hvordan man får dem skabt, hvordan indtægterne kommer, er hr. Rune Lund ikke så optaget af.
Og derfor synes hr. Rune Lund ikke, det er særlig vigtigt, når jeg fremhæver Danmark som et godt investeringsland, men det er ikke desto mindre en vigtig del af det at få givet et retvisende billede af Danmark.
Jamen jeg er meget uenig i hele udgangspunktet for det her, som jo bare igen dækker over, at hr. Rune Lund ikke bryder sig om den politik, som den nuværende regering fører, og det er jo en ærlig sag.
Jeg er heller ikke enig i hr. Rune Lunds og hans partis politik, og det er en ærlig sag.
Men gang på gang får vi afsløret, at når hr. Rune Lund ikke kan få flertal i Danmark for sin politik, begynder hr. Rune Lund at trække på kræfter fra udlandet, som han så vil have til at støtte sig.
Og der er det bare, jeg er nødt til at gentage, at i Danmark er det det danske folk, der bestemmer, i Danmark er det her i Folketinget, vi fastlægger politik, og den skal selvfølgelig ikke bestemmes fra udlandet.
Rune Lund (EL), 2006-04-05:
Det er rigtigt, at jeg ikke kan lide at høre de svar, jeg får fra statsministeren, men det skyldes jo, at jeg får nogle ikkesvar, for jeg får ikke svar på, hvad en sådan reklamekampagne skal indeholde.
Så kan vi diskutere, om den bare skal fremstille Danmark i et bestemt lys, eller om den skal reparere et omdømme, men jeg tror, at både statsministeren og jeg er enig i, at Danmarks omdømme har lidt skade efter Muhammedkrisen, hvilket vel også skyldes, at statsministeren og regeringen har håndteret krisen meget elendigt lige fra starten.
Med hensyn til at lave sådan en kampagne skal der jo helst være sådan en vis overensstemmelse mellem form og indhold, og det nytter jo ikke, at man pakker et produkt ind i en indpakning, som ikke sådan ligesom viser, hvad det er for et produkt, man vil sælge.
Derfor er der også en reklameekspert, som i Politiken siger, at man jo bliver nødt til først og fremmest at foretage nogle handlinger, der viser det, man siger, frem for bare at lave falsk reklame.
Hvad er statsministerens kommentar til det?
Er statsministeren enig i citatet fra en reklameekspert, jf. Politiken Online den 31. marts 2006, om, at »hvis man fører en politik, som bliver kritiseret af FN for at være menneskerettighedskrænkende med hensyn til flygtninge, og hvis man baserer sin politik på et parti, som er stærkt højreorienteret, og som bliver opfattet som meget intolerant og meget fremmedfjendsk, så kan man ikke gå ud og lave en kampagne, der løser det.
Man bliver nødt til først og fremmest at foretage nogle handlinger, der viser det, man siger«?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-04-05:
Ja, det er jo tydeligt, at hr. Rune Lund slet ikke har forstået, hvad baggrunden for det her er, og det skyldes, at hr. Rune Lund grundlæggende har misforstået, hvad hele formålet er, for hr. Rune Lund bliver ved med at påstå, at det drejer sig om at forbedre Danmarks omdømme og image.
Jamen det er der slet ikke behov for, for Danmark har et rigtig godt omdømme i omverdenen.
Så det er et helt forkert udgangspunkt, hr. Rune Lund har for sit spørgsmål, og det hele dækker bare over, at hr. Rune Lund ikke kan lide at høre de svar, som han får.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Rune Lund (EL), 2006-04-05:
Jeg har ikke fået noget svar.
Jeg har fået nogle brede overskrifter og nogle tågede svar og nogle svar om lykkepiller, noget, som slet ikke vedkommer det, som jeg spurgte om.
Derfor, hvis man skulle lave en reel forbrugeroplysning om, hvad Danmark har lavet, specielt siden regeringen kom til i 2001, jamen så er det jo, at siden denne regering kom til, har vi skåret over 10 mia. kr. på hjælpen til verdens fattigste; siden regeringen kom til, har vi engageret os i en ulovlig krig sammen med USA og vores gode ven, George Bush; siden regeringen kom til, har vi bl.a. også sikret, at folk, der kommer hertil, og som har været udsat for tortur, ikke kan få bistandshjælp som alle andre danskere, hvis de ikke kan arbejde 300 timer om året.
Det er den slags ting, som ville være reel forbrugeroplysning.
Men det fremgår ikke af de svar, statsministeren har givet mig, hvordan den slags reel forbrugeroplysning skulle indgå i en reklamekampagne for Danmark.
Men nu har statsministeren en fjerde chance til at klargøre, hvad det konkrete indhold i en sådan reklamekampagne skal være.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-04-05:
Det er hr. Morten Østergaard, der vender fuldstændig op og ned på det hele.
Det er jo netop interessant, at Economist Intelligence Unit har udnævnt Danmark til at have det bedste investeringsklima og bedste erhvervsklima i verden overhovedet.
Og det kommer netop på et tidspunkt, hvor der ellers er kredse herhjemme, herhjemme, som påstår, at det er åh, så farligt og åh, så skadeligt for Danmarks omdømme, at vi altså fører en udlændingepolitik, som hr. Morten Østergaard, hr. Rune Lund og venstrefløjen i det hele taget ikke bryder sig om.
Det er jo tankevækkende, at når udlændinge så skal se på Danmark, synes de ikke, at det passer, så synes de, at Danmark virkelig har verdens bedste erhvervsklima.
Og det synes jeg hr. Morten Østergaard skulle hæfte sig ved.
Rune Lund (EL), 2006-04-05:
Det er jeg helt klar over, og sådan skal det også være, vil jeg sige til statsministeren.
Og jeg er meget uenig i den politik, som statsministeren står for, når statsministeren går ind i en ulovlig krig for olie i Irak sammen med USA, når statsministeren skærer ned på ulandsbistanden, og når statsministeren f.eks. gør det sværere for folk, som har været udsat for tortur, at få bistandshjælp.
Det er jeg meget uenig i.
Det er så dan, det er, og det er her i Folketinget, vi fører de debatter.
Men når nu statsministeren vil lave en kampagne, som skal oplyse om Danmark, ville det da være meget relevant at vide, hvordan statsministeren har tænkt sig at oplyse om Danmark til andre dele af verden.
Og det skal da ikke være nogen hemmelighed, at man i andre dele af verden er meget enig i min og Enhedslistens kritik af den politik, som statsministeren fører.
Det er jo derfor, spørgsmålet er: Hvilket indhold skal der være i den reklamekampagne, der skal iværksættes for at oplyse om Danmark?
Og vil der være overensstemmelse mellem den politik, som regeringen reelt fører, og den reklamekampagne, man vil lave?
Hvis ikke, kan det vende tilbage som en boomerang.
Det fremgår af udtalelser fra diverse reklameeksperter, der har udtalt sig både i fredags og hen over weekenden.