runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2002-01-31:
At det ikke er nogen ny diskussion, er jeg fuldstændig enig i, men det gør den jo ikke mindre relevant.
Vi havde den bl.a. på høringen i går, hvor et af eksperternes bidrag til diskussionen var, at det fremover skal være den danske Højesteret, som afgør, hvorvidt en eller anden gruppe i Tjetjenien skal vurderes som terrorister eller frihedskæmpere, for det er i sidste ende Højesteret, der kommer til at afgøre denne her slags ting, når der ikke ligger en eller anden klar definition.
Det ved jeg ikke om fru Birthe Rønn Hornbech er enig i.
Men den diskussion foregår, og den foregår nu, og jeg ville godt have fru Birthe Rønn Hornbechs bud på den diskussion.
Jeg synes, det var muligt at lave en meget klarere terrordefinition, en terrordefinition, som kriminaliserede enhver form for mord på, overgreb på eller trussel mod uskyldige civile som det, vi f.eks. så 11. september.
Det ville være fuldstændig muligt at gøre i stedet for generelt at blande et spørgsmål om et lands institutioner helt bredt ind i det.
Derfor spørger jeg fru Birthe Rønn Hornbech
: Hvad er Venstres holdning til den diskussion, der bl.a. kom til udtryk i går på høringen, og til de forslag, der kom frem der?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2002-01-31:
Jeg synes, hr. Søren Søndergaard skal lægge sine forslag frem, så vil vi da meget gerne diskutere dem.
Med hensyn til spørgsmålet om, hvad der skal overlades til Højesteret, ved jeg ikke, om hr. Søren Søndergaard læser de bøger, jeg udgiver, men det er faktisk et af de områder, jeg har været meget optaget af.
Jeg er fuldkommen enig med Gorm Toftegaard Nielsen - og vist også med hr. Søren Søndergaard - i, at vi ikke skal overlade politiske opgaver til Højesteret.
Man skal altid være opmærksom på i sin lovgivning at få den så præcis som muligt, så det ikke overlades til domstolene at afgøre ting, der henhører under den lovgivende, den folkevalgte, forsamling.
Det siger sig selv.
Alle gode kræfter fortsætter i Retsudvalget.
Jeg tror bare ikke, at der er nogen, der er ret meget i tvivl om, hvad demokratiske værdier er.
Det er ligesom lidt med de nullermænd, vi talte om i går, at de kan måske være svære at beskrive.
Vi ved jo godt, hvad en terrorist er set ud fra et demokratisk synspunkt, i hvert fald set ud fra et liberalt synspunkt er vi ikke i tvivl.
Line Barfod (EL), 2002-01-31:
Der vil være toldere, der skal tage stilling til, om de skal stoppe folk, der kommer med kontanter over grænsen.
Der vil være solidaritetsorganisationer i Danmark, der skal tage stilling til, om de kan sende penge til bestemte befrielsesbevægelser rundt om i verden.
Hvor skal de gå hen og se, om de må sende de penge af sted eller ej?
Hvor skal den bankansatte gå hen og se, om han skal stoppe de pengeoverførsler eller ej, hvis ikke der er en klar definition, og hvis ikke der er et sted, hvor man kan få afgjort: Hvad er det for nogle bevægelser, der er omfattet af terrorbestemmelsen, og hvilke bevægelser er ikke omfattet?
Jeg vil gerne have, at fru Birthe Rønn Hornbech forholder sig konkret til, hvordan vi får løst de praktiske problemer.
Jesper Langballe (DF), 2002-01-31:
Det er udleveringsdelen af loven, der kalder mig herop med et spørgsmål til hr. Helge Adam Møller, som slet ikke kom ind på den side af sagen.
Hvad er det egentlig, det her drejer sig om?
Hvorfor er det nødvendigt at lave sådan en antiterrorismelov i Danmark? Vi ved jo alle sammen, at der ikke er nogen danskere, der sysler med terrorisme.
Vi ved alle sammen, at det skyldes, at et flertal i Folketinget har strøet danske statsborgerskaber om sig med det resultat, som vi ser med Al-Qaida-manden, der er dansk statsborger og nu er blevet fanget, fordi han har været med i en terroristisk krig.
Og man fortsætter med det, samtidig med at man tager al mening ud af statsborgerskabet ved at bryde med den hellige regel, at hvis en person bliver arresteret i udlandet, vil nationens Udenrigsministerium altid prøve at få den pågældende hjem.
Der skal ikke være tvivl om, at Dansk Folkeparti vil vedblive med at tage det danske statsborgerskab alvorligt, selv om andre partier har gjort det til grin.
Sandy Brinck (S), 2002-01-31:
Jeg er faktisk ked af, at fru Anne Baastrup oplevede mit indlæg som firkantet.
Jeg synes faktisk, at jeg både under selve indlægget og nu også i svarene har sagt, at det er en svær opgave, at vi gerne vil se på alt under udvalgsarbejdet, og at udvalget faktisk står over for en stor opgave, som vi alle sammen skal deltage konstruktivt i at løse.
En af opgaverne er helt klart, som fru Anne Baastrup siger, at skabe yderligere klarhed over forsætbegrebet.
På Retsudvalgets høring i går blev der nemlig sat nogle spørgsmålstegn ved noget, jeg i hvert fald ikke som lægperson havde fundet betænkeligt, og de spørgsmål vil vi forfølge under udvalgsarbejdet, forhåbentlig i god samklang med den øvrige del af udvalget. Jeg må sige lidt af det samme til hr. Søren Søndergaard.
Der blev nævnt flere muligheder end blot Højesteret, der blev også nævnt en eller anden oplysningscentral, som skulle fortælle befolkningen, om man med sindsro kunne give penge til den ene eller den anden organisation.
På den måde synes jeg, at hele Retsudvalget fik ganske mange ideer med fra høringen i går, og jeg tror ikke, det vil være klogt, at vi i dag lægger os fast på, om vi synes det ene eller det andet.
Jeg synes tværtimod, at de oplysninger, vi fik i går, danner god baggrund for at stille nogle relevante spørgsmål og få inddraget dem i den øvrige udvalgsbehandling
, så vi også fra
Folketingets
side forhåbentlig kan bidrage til, at der skabes klarhed dér, hvor der måske måtte være noget upræcist eller nogen uklarhed i dag
Det er en øvelse, som jeg tror dette lovforslag - til
forskel fra så mange andre - stiller meget store krav om at vi alle sammen bidrager til, og fra Socialdemokratiets side er vi meget indstillet på det og er ikke skråsikre på nogen som helst måde.
Det er en balance, og den balance håber vi meget, vi alle sammen kan finde i fællesskab, når vi har denne bundne, fælles opgave.
Over for begge spørgere må jeg understrege, som jeg også sagde under mit indlæg, at jeg ikke har nogen skråsikker holdning til, at det her bare kører; det er faktisk nogle svære balancer. Fru Line Barfods spørgsmål gik på definitionen, som vi også havde en diskussion om før frokost.
Men jeg synes faktisk, at jeg i går under høringen blev positivt overrasket over, at der kunne præsenteres nogle mulige instrumenter, og dem synes jeg vi skal forfølge under udvalgsarbejdet.
På samme måde må jeg svare fru Anne Baastrup angående fortsætbegrebet: Vi er generelt indstillet på at diskutere
ethvert spørgsmål, der måtte rejses om lovforslaget.
Det er et omfattende lovforslag, og det er et lovforslag, som skal afbalancere ganske mange ting, så alle spørgsmål vil fra vores side blive behandlet positivt og konstruktivt.
Også med hensyn til forsæt synes jeg, at vi fik rejst nogle spørgsmål i går, som vi skal forfølge under udvalgsarbejdet.
Men fru Anne Baastrup må bære over med mig, i og med at jeg ikke har en juridisk eksamen.
Men jeg kan ikke på nuværende tidspunkt lægge mig fast på nogen holdning, og det synes jeg også ville være ærgerligt, når man tænker på, hvor voldsomt afbalanceret et resultat udvalgsarbejdet skal nå frem til.
Anne Baastrup (SF), 2002-01-31:
Jeg skal nok overholde det, hr. formand.
I går under høringen havde vi en diskussion om medvirkenbestemmelsen, og det var umiddelbart mit indtryk af fru Sandy Brincks tale her i dag, at fru Sandy Brinck ikke mener, at der er problemer med formuleringen af forsætbegrebet i § 114 a, b og c.
Derfor vil jeg godt høre, om fru Sandy Brinck under udvalgsarbejdet vil være med til at kigge på, hvordan den norske model er, idet det var mit indtryk under høringen, at den i langt højere grad er præcis.
Det kan godt være, fru Sandy Brinck mener, at disse bestemmelser og beskrivelsen af, hvornår man medvirker, er helt klar.
Men jeg vil sige, at jeg kan ikke se det, og i fortsættelse af fru Line Barfods indlæg synes jeg, det må gøre indtryk på fru Sandy Brinck, at vi har en diskussion om, hvornår man er medvirkende, og et forsætbegreb, der går helt, helt, helt, helt ned til et eventuelt forsæt.
Jeg synes, fru Sandy Brinck skulle tilkendegive, at hun godt vil snakke om det.
Line Barfod (EL), 2002-01-31:
Fru Sandy Brinck talte om definitionen på terror og sagde, at den er blevet klarere end i det udkast, det først blev sendt ud, og det er vi helt enige i.
Men som mange har påpeget, og som det også var klart under høringen i går, er der stadig store problemer med: Hvad er omfattet af definitionen, og hvad er ikke omfattet af definitionen?
Vi er også fra Enhedslistens side trygge over for, at der næppe er mange, der vil blive dømt uberettiget efter denne paragraf, men det er jo ikke det, der er problemet.
Problemet er alle dem, der i hverdagen skal anvende paragraffen.
Fru Sandy Brinck henviste til, at det hidtil ikke har givet nogen problemer med den terrorbestemmelse, der indtil nu har været i straffeloven.
Men den handlede jo netop kun om danske forhold.
Det, der giver problemer nu, er, at der findes mange lande i denne verden og mange bevægelser i de forskellige lande, og der er ikke mange i Danmark, der har overblik over disse forskellige lande og bevægelser: Falder de ind under terrorbestemmelsen eller ej?
Vi mener fra Enhedslistens side, at man ikke kan overlade det til den enkelte bankmedarbejder, den enkelte tolder og den enkelte medarbejder ude i forskellige solidaritetsorganisationer at skulle tage stilling til den politiske vurdering af, hvad man fra dansk side opfatter som en terrororganisation, og hvad man ikke opfatter som terrororganisationer.
Derfor er vi som politikere nødt til at tage det ansvar på os, at vi skal give nogle klare retningslinjer, så det bliver muligt for alle dem, der i praksis skal anvende denne bestemmelse, og det vil jeg gerne høre hvad Socialdemokratiets holdning er til.
Anne Baastrup (SF), 2002-01-31:
Jeg kvitterer for, at fru Sandy Brinck måske har været lidt mere firkantet i sin ordførertale end det, der ligger bag.
Det er vigtigt for mig i det fremtidige arbejde med lovforslaget her, at vi får sikkerhed for, hvad det i virkeligheden er for et forsætbegreb, der ligger i de nye medvirkenbestemmelser.
I forvejen er det en meget stor udvidelse af det generelle medvirkenbegreb, vi har i den almindelige straffelov, så derfor er jeg glad for, at fru Sandy Brinck har trukket lidt i land i forhold til den ret firkantede beskrivelse af, at det er o.k. med det medvirkenbegreb, der nu er i forslaget.
Jeg vil gentage det, som er grundlaget for i hvert fald SF's politik: Politik er prioritering.
Kristeligt Folkeparti har valgt at støtte regeringen.
Den prioritering har SF ikke.
SF vil hellere sikre uddannelse til de unge og via det arbejde også forebygge.
Men den diskussion kan vi tage i morgen.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2002-01-31:
Jeg hørte godt, at Enhedslisten, der nu er så optaget af den folkelige forståelse, i går var ude i nogle sindrige diskussioner om det, som jurister kalder dolus eventualis, og hvilke banker der kunne gøre hvad. Det nytter altså ikke noget, at man stiller krav om, at denne lovtekst skal være klarere end så mange andre lovtekster.
Også inden for økonomisk kriminalitet, hvornår der er tale om bedrageri, hvornår der er tale om forsøg, hvornår der er tale om medvirken osv., er vi jo dels ude i problemer om beviserne, dels af og til ude i problemer med hensyn til, om tingene kan henføres under den ene eller den anden bestemmelse.
Det forekommer mig, at man i dag på forhånd vil have enkeltsager afgjort.
Det lyder næsten, som om der er nogle af dem, man ønsker renvasket, man gerne vil have renvasket gennem lovgivningen.
Det kan jeg ikke love.
Anne Baastrup (SF), 2002-01-31:
Til forskel fra Dansk Folkeparti har SF stor respekt for politiets egen evne til at prioritere.
Så til hr. Jann Sjursen: Sagen er den, at politiforliget ikke er udmøntet tilstrækkeligt endnu. Der er i udmøntningsplanen en liste over, hvornår man regner med, at man får flere årsværk.
Hvis det er sådan, at man intensiverer det, kan man alene på den baggrund får X antal hundrede årsværk ud af det.
Politiforbundet har nu tilkendegivet, at de synes, det er en dårlig idé, men jeg kan ikke forestille mig, at der er
et fagforbund, der med respekt for sig selv ikke konstant arbejder på at forbedre forholdene for sine ansatte.
Og det er jo også åbenbart, at de har en stor overarbejdspukkel, men man har nu - som hr. Helge Adam Møller beskrev det - på ½ år nedsat overarbejdspuklen
med 20 pct.
Det synes jeg hr. Jann Sjursen skulle tage alvorligt.
Der sker utrolig mange ting nu.
Der er en omlægning i teknologien, der er en omlægning i de arbejdsopgaver, politiet skal foretage.
Det tager tid, og det er besværligt, og det er en stor personalegruppe, der skal begynde at arbejde på en anden måde.
Så kommer der konflikter.
Ingen tvivl om det.
Men det vidste vi jo også godt, da vi startede med politiforliget, og det har vi jo også i øvrigt kunnet se inden for de sidste par år.
Det er mit indtryk, at teknologien fungerer bedre, det er mit indtryk, at man rundtomkring på stationerne er kommet over de begyndervanskeligheder. Når vi er kommet over EU-topmødet og man i øvrigt har fået udmøntet 2002-forøgelsen af årsværk via de andre projekter, så tror jeg i virkeligheden, at det nok skal gå alt sammen.
Politik er vanskeligt, men vi prioriterer altså de unges uddannelse højere.
Vi prioriterer ulandsbistanden højere, og vi prioriterer generelt miljøet højere, end at vi konkret vil gå ind og lægge ekstra penge oven i politiets ressourcer ud over dem, de har fået, sammenlignet med de massive nedskæringer, der sker alle mulige andre steder.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2002-01-31:
Jeg har ikke afvist, hvad der sker næste år,
det er det første.
Det andet er: Skulle vi nu ikke tale ærligt ud?
De ekstra midler, politiet får i anledning af EU-formandskabsmødet - hvad går de bl.a. til?
Teknologi, biler, andet materiel, som politiet kan bruge bagefter.
Det er altså et løft.
Det er ikke nok, hvis jeg kunne bestemme.
Men skulle vi ikke være enige om, sagt til hr. Jann Sjursen, at når Kristeligt Folkeparti stiller en forespørgsel om, hvad regeringen vil gøre for at styrke politiet, så er det også relevant at inddrage, hvad det er for en lovgivning, vi vedtager herinde, så politiet får bedre muligheder for at efterforske forbrydelserne?
Det var derfor, jeg bad om et tilsagn fra hr. Jann Sjursen om de lovforslag, som er opført i lovkataloget.
Hvad er hr. Jann Sjursens holdning til dem?
Det falder ikke uden for den forespørgsel, sådan som jeg har opfattet det.
Jann Sjursen (KRF), 2002-01-31:
Nu er det jo ikke de konkrete lovforslag, vi diskuterer her, men jeg tror, at fru Birthe Rønn Hornbech godt ved, at Kristeligt Folkeparti er optaget af på forskellig vis at styrke politiets muligheder for at efterforske og også at bekæmpe kriminalitet.
Vi har jo et beslutningsforslag til behandling senere i dag, der gælder it-kriminalitet i forhold til bekæmpelse af børnepornografi.
Så svaret giver vist sig selv.
Der er nu muligheder for, at man gør det lidt bedre, men det er bestemt ikke sådan, at man kan sige, at der bliver tid til forandring for politiet for alvor, og det beklager jeg faktisk meget, netop fordi jeg mener, at fru Birthe Rønn Hornbech i sin ordførertale havde nogle væsentlige og rigtige betragtninger om politiopgaver, som måske ikke lige står højest på dagsordenen, når vi her i Folketinget diskuterer politiet.
Det er den almindelige borger og den almindelige borgers retsbevidsthed og retssikkerhed, som også må være i centrum, og hvor politiets arbejdsvilkår faktisk er ret så afgørende.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2002-01-31:
Ja, det er jo rigtigt, at jeg med velberåd hu nævnte de overordnede opgaver, der er politiets, bl.a. forbrydelsesefterforskning, opklaring, pådømmelse.
Og der vil jo, som hr. Helge Adam Møller nævnte for lidt siden, blive fremsat forskellige forslag.
Kan jeg i dag få hr. Jann Sjursens og Kristeligt Folkepartis tilsagn om, at man vil stemme for de lovforslag?
For det er jo også en del af den måde, vi tildeler politiet ressourcer på her i Folketinget.
Kan jeg få det tilsagn fra hr. Jann Sjursen?
Nu løber politiforliget en stund endnu, og der er jo ingen, der kan afvise en genforhandling, og der er jo heller ingen, der kan afvise en genforhandling, uden at hr. Sjursen får det at vide.
Desværre er hr. Sjursen jo ikke med, og det er måske det, der er hr. Sjursens problem, og det er måske derfor, forespørgslen er blevet stillet. Men det er jo rigtigt, at når man er i regering, så har
man den forpligtelse, at en finanslov skal hænge sammen, og det gør den altså med meget væsentlige indskrænkninger for en del af den offentlige sektor.
Men ikke blot er politiet blevet friholdt, politiet får altså tilført de ekstra midler, som var aftalt, og vi har hørt ministeren sige, at der skal helt ske en friholdelse, så politiet uændret har de samme forhold efter EU-formandskabsmødet.
Det er jo en undtagelse i forhold til så at sige hele resten af finanslovområdet, og længere kan vi altså ikke komme i øjeblikket.
Vi agter at fastholde det skattestop.
Jann Sjursen (KRF), 2002-01-31:
Hr. Per Kaalund sagde, at Socialdemokratiet selvfølgelig var parat, når der var ekstraordinære opgaver, til at træde til og bevilge yderligere penge til politiet, og at man har været villig til det i forbindelse med bevillinger til PET omkring terrorvirksomhed, den 11. september, og at man også godt ville være med til at give flere penge til de opgaver, der melder sig i forbindelse med EU-topmødet.
Mit spørgsmål til hr. Per Kaalund er, om ikke hr. Per Kaalund og Socialdemokratiet finder, at vi er i en ganske ekstraordinær situation nu, fordi politiet har den kæmpeoverarbejdspukkel, en overarbejdspukkel, der pr. 19. oktober under den tidligere justitsministeren blev gjort op til at være på 137.000 dage svarende til 610 årsværk. Er det ikke en ekstraordinær situation, at i virkeligheden 10 årsværk skulle udgå af politistyrken den dag i dag, for at man kunne få afspadseret den overarbejdspukkel, der er?
Jeg synes, at det tjener til fru Birthe Rønn Hornbechs ros, at hun erkender, at politiforliget ikke er godt nok, at man gerne havde set, at der blev tilført flere midler.
At fru Birthe Rønn Hornbech og dermed også Venstre så måske er faldet lidt mere ned, end man var i valgkampen, i forhold til hvad man kunne ønske sig for politiet, er måske grundet, at man nu har overtaget regeringsmagten, men selvfølgelig også grundet, at man bakker forliget op, som fru Birthe Rønn Hornbech siger.
Det, som jeg vil stille fru Birthe Rønn Hornbech et spørgsmål om, er, hvorfor ikke Venstre og hvorfor ikke regeringen beder om at få genforhandlet politiforliget, for nu er der altså gået nogle år, siden forliget blev indgået. Man har indhøstet gode såvel som dårlige erfaringer, og man har jo altså også kunnet gøre sig den erfaring, at der ikke er sammenhæng mellem mål og midler, når det gælder politiets økonomiske ressourcer.
Fru Birthe Rønn Hornbech var selv inde på overarbejdspuklen.
Hvorfor kræver Venstre ikke politiforliget genforhandlet i respekt for, at der er et forlig, men også i håb om, at forligspartierne rent faktisk kunne blive enige om at give politiet nogle bedre vilkår?
Jeg anerkendte allerede i mit svar tidligere, at det er bedre, men at det er markant bedre, vil jeg tillade mig at kalde noget af en tilsnigelse, hvis ikke ligefrem en overdrivelse fra hr. Helge Adam Møllers side.
Det hjælper jo ikke på, at den overarbejdspukkel, politiet har i dag, svarer til, at adskillig hundrede mand blev trukket direkte ud af politistyrken og sendt på afspadsering i et års tid.
Det er den virkelighed, politiet står over for, og så kan hr. Helge Adam Møller nok så meget sige, at de initiativer, som regeringen har taget, vil føre til forbedringer.
Ja, det vil de, men det vil ikke blive markant bedre.
Det vil blive bedre, ja.
Hr. Helge Adam Møller sagde selv, at det, der var brug for, og det sagde hr. Helge Adam Møller især før valget,
var også en ressourcetilførsel til politiet, en økonomisk indsprøjtning.
Det være konstateret, det må hr. Helge Adam Møller også i dag medgive.
Helge Adam Møller (KF), 2002-01-31:
Det er helt klart, at der ikke er noget område i dette samfund, hvad enten det er forsvaret eller politiet eller uddannelsesvæsenet, hvor man kan sige, at man nogensinde har det optimale.
Så skulle vi alle betale 100 pct. i skat.
Hr. Jann Sjursen sagde, at regeringen ikke forbedrer politiets arbejdsvilkår, men jeg kan da garantere, at de forslag, som bliver gennemført, og jeg tror næsten alle sammen også med hr. Jann Sjursen og Kristeligt Folkepartis stemmer - det ville jo rime godt med de holdninger - lagt ovenpå hinanden, frigør ikke blot 10 eller 20, men et trecifret antal politifolk til praktisk politiarbejde.
Det er da et kæmpe skridt i den rigtige retning.
Man kunne så have et ønske om at gå endnu længere, men det kræver altså, at der er nogle flere penge.
Man kan ikke få alt for de samme penge.
Jeg vil bare godt have en anerkendelse af, at det her er markant bedre end det, der skete under den tidligere regering.
Og de her forslag var jo aldrig blevet vedtaget under den tidligere regering.
Jann Sjursen (KRF), 2002-01-31:
Så tror jeg ikke, at fru Anne Baastrup vil bruge den samme argumentation. Lad det nu være.
Så kan man tro - der er fru Anne Baastrup meget stærk i troen - at det bliver bedre, når vi kommer over topmøderne, og når vi kommer længere hen i udmøntningsperioden osv.
O.k., men jeg deler ikke den samme tro i det her tilfælde.
Det er jo dér, vandene så selvfølgelig skiller.
Jo, det er jeg såmænd, og det er klart, at nogle af de initiativer, som regeringen har tænkt sig at tage, også kunne frigøre nogle ressourcer.
Men det er også kommet så langt, som hr. Helge Adam Møller også selv var inde på før valget, at det er ganske uholdbart med den store overarbejdspukkel, som politiet i dag har oparbejdet, og som ikke kan løses ved nogle enkelte snuptag, som hr. Helge Adam Møller her lagde vægt på.
Hr. Helge Adam Møller sagde jo også før valget, at den overarbejdspukkel burde udbetales, fordi den dræner politiet for arbejdskraft i forhold til de arbejdsopgaver, der almindeligvis skal løses.
Helge Adam Møller (KF), 2002-01-31:
Hr. Jann Sjursen siger, at Kristeligt Folkeparti havde håbet, at den nye regering med justitsministeren i spidsen ville give politiet bedre arbejdsvilkår.
Ja, det er jo det, regeringen har gjort.
Er hr. Jann Sjursen ikke nået til side 14 i regeringsgrundlaget, hvor der listes mindst 10 gode forslag, som på en række områder vil frigive snesevis af politifolk til det, der er det vigtige, nemlig at fange forbrydere og opklare kriminalitet?
Lad mig bare nævne i stikordsform: En ny lov om udeblivelsesdomme, så politifolk ikke gang på gang skal sidde og vente henne i retten uden at lave noget, at der nu bliver langt bedre vidnebeskyttelse og i enkelte tilfælde mulighed for anonyme vidner
, så politiet langt hurtigere og med færre mandskabstimer kan opklare alvorlig kriminalitet.
Nu bliver det strafbart at flygte, så politiet ikke skal bruge i tusindvis af ekstra timer på at fange de forbrydere, som én gang er fanget, for de bliver siddende i fængslerne.
Nu bliver der skærpede regler for udgang osv. osv. - det står der alt sammen på side 14 - en række forslag, som giver politiet langt, langt bedre midler
til at udføre det, der er det vigtige
Er hr. Jann Sjursen slet ikke kommet så langt i regeringsprogrammet?
Per Kaalund (S), 2002-01-31:
Ganske kort til hr. Jann Sjursens spørgsmål om Socialdemokratiet vil kigge på den overarbejdspukkel, som vi erkender ligger der osv.: Vi må se på, om der i givet fald kommer et forslag, men vi mener ikke, der foreligger en sådan ekstraordinær situation, at det skulle give anledning til det her.
Lad os nu få forliget og den økonomi, der er omkring det, til at fungere.
Det viser sig jo også, at der er visse opgaver, som giver nogen aflastning også mandskabsmæssigt, blandt andet er
selskabstømmersagerne jo heldigvis ved at ebbe ud for politiet og giver dermed nogle øgede ressourcer bl.a. til kriminalpolitiet i den del af det.
Så vores intention er altså, at vi fastholder forliget, som det ligger.