Frank Aaen (EL), 2001-05-30:
Igen her har fru Kirsten Jacobsen været meget omhyggelig med at gennemgå lovforslaget og også haft fat i nogle problemer, som vi så også har syntes, det var værd at overveje yderligere.
Der er dels et eksempel på, at man, vil jeg sige, kan komme ud i nogle helt ekstreme situationer, at man måske skal pålægge alle lejligheder i et stort ejendomskompleks en tinglysningsafgift på 1.400 kr. pr. lejlighed, hvis det er sådan, at beboerne bare skal give nogle andre ret til at passere grunden.
Hvis det er tilfældet, er det selvfølgelig fuldstændig rundtosset og må laves om, men jeg har forstået, at der er en konkret sag, der verserer i øjeblikket, og at man kan tro på, at den slutter med, at sådan er reglerne ikke. Men jeg vil godt sige til regeringen, at hvis reglerne er sådan, at man kan pålægge en ejendom med 100 lejligheder en samlet afgift på 140.000 kr., hvis beboerne skal give andre tilladelse til at passere ejendommen, altså f.eks. give dem ret til at gå gennem en port, så bliver vi nødt til at lave loven om.
Når vi har den afklaring, eller hvis der kommer andre eksempler frem, der er lige så rundtossede, så er vi indstillet på, at loven så skal laves om. Men vi vil indtil videre tage ministerens udsagn for, at sådan er det ikke og derfor ikke støtte det ændringsforslag fra fru Kirsten Jacobsen. Vi synes heller ikke, at sagen er så godt belyst, at vi bare tør gå ind og støtte, fordi det også har ret store økonomiske konsekvenser.
Det andet element, som fru Kirsten Jacobsen har haft fat i,
er spørgsmålet om, at efterlevende efter en afdød kan blive tvunget til at skulle betale 1.400 kr., fordi den fælles ejendom tilfældigvis typisk har stået i mandens navn.
Det er også en problemstilling, der har optaget os lidt.
har jeg ingen problemer med det.
Tværtimod synes jeg, det er rigtig godt, og det vil jeg gerne fastholde.
Men jeg er da også enig i, at det kan være et problem for en pensionist, som ikke har mange penge i forvejen, og hvor alle pengene står bundet i mursten.
Derfor vil jeg sige til regeringen - det håber jeg vi kan få et tilsagn om - at i den diskussion, vi skal have i forvejen om efterlevelsesydelsen, det vil sige, dér hvor vi går ind og giver penge til pensionister, der er blevet enlige, og siger, at ud fra nogle trangskriterier skal de have støtte fra det offentlige, skal den her problemstilling, som fru Kirsten Jacobsen fuldstændig rigtigt har peget på, løses i den forbindelse.
Det vil sige, at vi ikke vil stemme for fru Kirsten Jacobsens forslag, fordi det altså også giver en skattelettelse til de allerrigeste her nord for København, men vi vil sikre, at det problem, der er rejst, bliver løst i anden sammenhæng.
Selvfølgelig tak for tilsagnet om at se på det med, at der skal være en vis frist mellem, at man udsender rykkere.
Men jeg kan ikke forstå, at Socialdemokratiet ikke er indstillet på at tage fat i et eksempel, vi har, hvor en kommune med den allerførste rykker for et beløb på 163 kr. straks udskriver en rykkerskrivelse, hvor der er 550 kr. i gebyr plus 20 kr. i rente - for en gæld på 163 kr. Jeg kan ikke forstå, Socialdemokratiet ikke synes, at det må vi da lave om.
Det er jo tagselvbord for kommunen, hvor det går ud på at putte penge i kommunekassen, hvor man tager fra dem, der er så uheldige, at deres bank har glemt at betale et beløb til rette tid.
Det kan jeg ikke forstå
er socialdemokratisk politik.
Så siges der, at det er af hensyn til at holde restancerne nede.
Der er også kommuner, der ikke benytter sig af de her regler.
Har regeringen eller Socialdemokratiet på nogen måde belæg for, at de, der har en mildere restancepolitik, når de opkræver gebyrer, har højere restancer end andre kommuner?