runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Lund Jepsen (V), 2004-01-29:
Venstre kan støtte lovforslaget om ændringer af loven om en rejsegarantifond.
Det var påkrævet med visse ændringer på baggrund af den udvikling, der er sket i rejsebranchen, bl.a. gennem en del fusioner og de eksempler, der har været på konkurser i branchen, som det var til at forudse ville komme.
Det væsentlige i forslaget er for mig at se, at der på mange måder indføres et mere målrettet tilsyn med rejsearrangører og -formidlere, herunder muligheden for at kræve en forhøjet garantistillelse, hvis de driver virksomheden på et uforsvarligt grundlag.
Jeg vil med spænding følge udviklingen på området, følge hvordan administrationen af de nye regler bliver brugt.
På den ene side har vi som nævnt set nogle dårlige eksempler på, hvordan man kunne drive virksomhed på et helt åbenlyst uforsvarligt grundlag.
På den anden side kan sådan et tilsyn jo også, som det er nævnt i bemærkningerne, medføre, at vi får konkurser.
Man må så ikke håbe, at nogen af de konkurser kunne have været undgået.
Ændringer i garantiskalaen var også helt nødvendige, som udviklingen i branchen har været.
Samtidig med at den øvre grænse fjernes, glæder Venstre sig over, at der kommer yderligere to trin i bunden af skalaen, således at det faktisk bliver lettere at starte rejsevirksomhed.
Det håber vi er med til at holde dynamik i branchen.
Venstre kan også støtte de mere fleksible regler for bidragsbetaling.
Så ser vi frem til, at økonomi- og erhvervsministeren i 2005 kommer med en analyse af udviklingen i rejsebranchen.
Det er næppe holdbart på sigt at have så stor en forskel i forbrugernes retstilstand, afhængig af om man køber en færdig pakkerejse, eller om man selv sammensætter sin rejse.
Det problem bliver vi nødt til at forholde os til, når vi nu engang har valgt at sikre forbrugerne i forbindelse med køb af ferierejser.
Venstre vil gerne medvirke til, at udvalgsarbejdet går hurtigt, så loven kan træde i kraft den 1. april 2004.
Pernille Falcon (EL), 2004-01-29:
Enhedslisten er grundlæggende positiv over for forslaget, og vi er enige i, at der er et stort behov for at føre mere effektivt tilsyn med rejsebranchen.
Det har de seneste års fallitter tydeligt vist.
Vi mener også, det er positivt, at ministeren lover, han i 2005 vil komme med en analyse af udviklingen i rejsebranchen for at vurdere, hvordan de nuværende regler passer på et rejsemønster, der på mange måder har forandret sig radikalt de sidste 20 år.
Sammenlægningen af sekretariaterne for Rejsegarantifonden og Rejseankenævnet er tilsyneladende også uproblematisk.
Der er også andre elementer i forslaget, vi er positive over for.
Vi vil dog gerne have afklaret lidt mere præcist, hvad de ændrede betalinger til Rejsegarantifonden vil betyde for forskellige typer rejsebureauer.
Det mener vi er vigtigt for at sikre, at der stadig væk er en mangfoldighed af rejsebureauer, og at det stadig er muligt at etablere et nyt bureau og få det til at vokse.
Men under alle omstændigheder vil vi gå positivt ind i behandlingen af forslaget.
Lars Christian Lilleholt (V), 2004-01-29:
Fjernvarme er en dansk succes både miljømæssigt og økonomisk.
Fjernvarmen er i de sidste 20 år nået ud til meget store dele
af landet.
Kommuner og forsyningsselskaber har med forbrugerne haft en klar interesse i, at så mange som muligt er tilsluttet fjernvarmenettet.
Mange steder er fjernvarmen fuldt udbygget og har en tilslutning på mellem 90 og 100 pct.
Derfor er behovet for, at selskaber, der leverer fjernvarme, hvert andet år skal forelægge byrådet eller kommunalbestyrelsen en redegørelse for tilslutningen af den kollektive varmeforsyning, fuldstændig overflødigt, simpelt hen fordi målene er nået.
Derfor er det også fornuftigt, at Folketinget med denne lov ophæver kravene om, at selskaberne hvert andet år skal bruge tid og kræfter på at udarbejde disse redegørelser.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Svend Auken (S), 2004-01-29:
Jeg skal på vegne af Socialdemokratiets ordfører, hr. Arne Toft, Socialistisk Folkepartis ordfører og Det Radikale Venstres ordfører give tilslutning til forslaget.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-01-29:
Til opklaring: Kan vi ikke godt være enige i, at en lovs formulering ikke ændres ved en domstolsprøvelse?
Hvis man er utilfreds med beslutningsgrundlaget, så løses det jo ikke ved en domstolsprøvelse.
Er vi ikke enige om det?
Så er det formuleringen, vi skal diskutere.
Det har jo ikke noget som helst med domstolsprøvelsen at gøre.
Morten Bødskov (S), 2004-01-29:
Det vil jeg gerne.
Vi mener, at når der så tidligt og så direkte i forslaget står, at beslutningerne ikke må virke stødende på den generelle retsfølelse, så mener vi, at der er lagt et kriterium ind for de afgørelser, som skal træffes, som er meget diffust. Vi frygter rent faktisk, at de beslutninger, som vil blive truffet, jo selvfølgelig vil være påvirket af, hvad den retspolitiske debat fra tid til anden er.
Vi mener ikke, at man kan lægge så afgørende beslutninger i hænderne på kriminalforsorgen, som her er tilfældet.
Vi synes, at de kriterier, der ligger til grund for det i den udformning, som forslaget har fået, er for diffuse, og som sagt mener vi, at man kunne undgå meget af den potentielle usikkerhed, som ganske mange har givet udtryk for, ved at lade en domstolsprøvelse indgå i det her spørgsmål.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-01-29:
Jeg var glad for, at den socialdemokratiske ordfører sluttede af med »konstruktivt arbejde«.
Det er også min holdning, at det plejer at lykkes.
Hr. Morten Bødskov vil vel ikke sige, at de er specielt dårlige til det. Så nævnte hr. Morten Bødskov, at der manglede et præcist beslutningsgrundlag.
Vil hr. Morten Bødskov lette lidt på låget for, hvad et præcist beslutningsgrundlag er efter den socialdemokratiske opfattelse?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-01-29:
Jeg er ikke i tvivl om, at den socialdemokratiske ordfører mener det forslag seriøst, og seriøse hensigter diskuterer vi altid.
Det er jo ikke tilfældigt, at vi efter grundloven har tre forhandlinger i Folketinget og eventuelt adskillige møder i Retsudvalget.
Jeg synes bare, det er en mistillid til dem, der til dagligt er vant til som forvaltningsmyndighed at træffe afgørelser.
Men det er da klart, at hvis man finder ud af, at der er nogle formuleringer, der kan være klarere eller bedre, er det da derfor, at vi har Retsudvalget, hvor vi så diskuterer det.
Men er en domstolsprøvelse ikke lidt af en ansvarsforflygtigelse, og skulle en forvaltningsmyndighed ikke kunne forvalte prøveløsladelser, sådan som den forvaltningsmyndighed har gjort det i generationer?
Morten Bødskov (S), 2004-01-29:
Noget for noget-princippet har jo været diskuteret ganske længe, og vi har også diskuteret det under kriminalforsorgsforhandlingerne, så princippet synes vi sådan set er o.k.
Problemet er bare, at de grundlag, som afgørelserne skal træffes på her, er meget usikre.
De er diffuse, bliver de karakteriseret som af folk i kriminalforsorgen.
Det egentlige spørgsmål er vel: Kunne man ikke forestille sig, at vi for at komme ud over alle de her usikkerheder, som har været tilkendegivet fra ganske mange i debatten om lovforslaget, simpelt hen indskriver en mulighed for domstolsprøvelse af de afgørelser, som kriminalforsorgen skal træffe i fremtiden?
Det vil gøre, at meget af den, kan man sige, utryghed og usikkerhed, der vil være om de her afgørelser, vil forsvinde, fordi det ikke længere med muligheden for domstolsprøvelse er kriminalforsorgen, som træffer den endelige afgørelse.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-01-29:
Det er svært for mig at se, at lovgivere, som fremsætter et lovforslag, som teknisk er i orden, som ikke nogen kritiserer, ikke skulle kunne gøre det, selv om der fra nogle embedsmænd rettes lidt mistanke mod andre embedsmænd i systemet.
Det at indsatte øver pression mod ansatte er jo ikke en ny situation.
Det skal vi vel ikke lade os kue af her i Folketinget, for hvem skal så regere fængslerne?
Jeg forstår ikke helt hr. Bødskovs synspunkter, og jeg synes egentlig, at det er en lidt uhyggelig konsekvens, jeg hører at man kan drage af det, hr. Bødskov siger.
Morten Bødskov (S), 2004-01-29:
Jeg vil gerne udtrykke min enighed med Venstres ordfører i, at det er et forslag, der har været meget diskuteret i offentligheden, siden det blev fremsat.
Jeg synes, at Venstres ordfører kommer lidt hurtigt hen over det faktum, at der er udtrykt rimelig kradsbørstige vendinger om, hvilken usikkerhed det her vil give internt i kriminalforsorgen.
Det er vel heller ikke for meget sagt, at der i den her model er en nyorientering af den måde, som prøveløsladelserne nu skal finde sted på.
Vil det sige, at Venstre er uenig i de bekymringer, der har været udtrykt fra ansatte i kriminalforsorgen, om, at det her vil føre til vilkårlige afgørelser, og at man vil lægge nogle beslutninger og nogle afgørelser i hænderne på nogle folk, som vil være udsat for pres, og som potentielt vil skulle træffe nogle afgørelser, som vil skabe en meget stor uenighed internt i kriminalforsorgen?
Mener man ikke, at det er tilfældet?
Mener man, at det her vil fungere uden nogen som helst former for problemer?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-01-29:
Da Venstre i opposition sammen med Det Konservative Folkeparti og med mig som pennefører fremsatte en række
forslag til ændrede afsoningsforhold, anførte vi, at vi var tilhængere af et nuanceret straffesystem, og at der skulle være forskel på, om man begik kriminalitet en gang eller blev ved med at vende tilbage til fornyet kriminalitet.
Det er dette standpunkt, der er videreudviklet i dette lovforslag, hvor der gives mulighed for tidligere prøveløsladelse på forskellige vilkår for de afsonere, der virkelig gør en særlig indsats for at blive resocialiseret.
Jeg røber jo nok ikke nogen hemmeligheder og overrasker vel ikke nogen ved på Venstres vegne at give tilslutning til justitsministerens forslag.
Vi har naturligvis ikke kunne undgå at bemærke i dagspressen, at der er kritik af forslaget fra nogle af de såkaldte eksperter inden for området, men jeg må tilstå, at vi ikke helt forstår kritikken.
Kriminalforsorgen er jo vant til at behandle sager om prøveløsladelser, og det er sager, der altid skal behandles konkret.
Det er derfor svært at forstå, at denne lov, som det har været påstået i dagspressen, skulle skabe uro og vilkårlighed, men det er naturligvis helt legitimt, at man har en anden holdning til forslaget, end vi har.
Lad os nu i Retsudvalget få afdækket den kritik og høre ministerens kommentarer til kritikken, så tror jeg, at noget af negativiteten og utilfredsheden forsvinder.
Vi håber i hvert fald i Venstre på en bred løsning.
Vi synes, det er et godt kriminalpolitisk udgangspunkt, at dømte, der gør sig særlig umage under afsoningen, også får en særlig chance.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-01-29:
Tak for ordførernes bemærkninger til lovforslaget.
Forslaget til ændring af rørledningsloven følger alene op på Folketingets vedtagelse af den nye overskudsbeskatning af kulbrinteressourcerne i Nordsøen, der medfører, at rørledningsafgiften og dispensationsafgiften afskaffes efter 2012.
Med dette forslag vil hele den lovgivningsmæssige del af aftalen om Nordsøen være på plads, og med disse bemærkninger vil jeg opfordre til en velvillig behandling af lovforslaget.
Bodil Kornbek (KD), 2004-01-29:
Lovforslaget er en opfølgning af aftalen mellem økonomi- og erhvervsministeren og A.P. Møller om efterforskning og indvinding af kulbrinter i Danmarks undergrund.
Med dette lovforslag ligestilles de selskaber, der vælger at lade sig beskatte efter de nye regler i kulbrinteskatteloven, når det gælder betaling af rørledningsafgift, med de rettighedshavere, der er omfattet af den nye eneretsbevilling.
Kristendemokraterne er med i aftalen, og vi kan derfor tilslutte os lovforslaget.
Pernille Falcon (EL), 2004-01-29:
Enhedslisten støtter på ingen måde aftalen med A.P. Møller og vil heller ikke have del i de afledte konsekvenser af aftalen.
Vi kan forestille os, at en afgift i stil med rørledningsafgiften på et tidspunkt vil være et redskab, der kan bruges til at få tilstrækkelige indtægter på Nordsøen, og vi vil derfor ikke være med til at afskaffe afgiften.
Enhedslisten kan ikke støtte forslaget.
Helge Adam Møller (KF), 2004-01-29:
Da den konservative ordfører, fru Helle Sjelle, er forhindret i at være til stede, skal jeg på folketingsgruppens vegne sige, at i Det Konservative Folkeparti er vi, som det jo allerede er blevet fremført utallige gange i løbet af de sidste måneder, meget positive over for den aftale, som regeringen har indgået med A.P. Møller. Vi mener, der er lavet en god og langsigtet aftale, som skaber de nødvendige og stabile rammer for fremtidens olieindvinding, samtidig med at den sikrer, at staten får en højere indtægt fra selskabet fremover.
Men for at en aftale kan føres ud i livet, er det nødvendigt med nogle lovændringer, og netop det forslag, som vi her behandler, skal bane vejen for nogle af disse ændringer.
Derfor må forslaget i høj grad betegnes som et teknisk forslag.
Ved gennemførelsen af forslaget ændres reglerne om overskudsbeskatning, så rørledningsafgiften eller dispensationsafgiften modregnes i kulbrintebeskatningen hos Mærsk og de andre nye rettighedshavere indtil 2012, hvor aftalen fra 1981 mellem regeringen og rettighedshaverne vedrørende betaling af rørledningsafgiften udløber - det var en lang sætning.
Som følge af de her foreslåede ændringer skal rørledningsafgiften derfor også ændres, så bestemmelserne om betaling af rørledningsafgift og dispensationsafgift ikke finder anvendelse fra 2012 fra de rettighedshavere, som betaler kulbrinteskat efter reglerne i kulbrinteskatteloven. Summa summarum: Dette forslag skal være med til at sikre, at kulbrinteskatteloven kommer på plads.
Det støtter vi naturligvis, og derfor støtter vi også forslaget.
Hvis nogen synes, det var en lidt indviklet ordførertale, kan jeg sige, at det er, fordi den også er holdt på vegne af Det Radikale Venstre, hvis ordfører, hr. Martin Lidegaard, har bedt mig om at sige, at de er hundrede procent enige i det, jeg her har fremført.
Aase D. Madsen (DF), 2004-01-29:
Det foreliggende lovforslag indebærer de konsekvensændringer, der er nødvendige for at stille alle koncessionshavere i Nordsøen lige i forhold til ændringerne i kulbrinteskatteloven som følge af aftalen med A.P Møller - Mærsk, og dermed ændring af kulbrinteskatteloven, L 62, der blev vedtaget kort før jul efter en meget grundig folketings- og udvalgsbehandling.
Dette medfører, at de selskaber, der havde koncessioner i Nordsøen før den 1. januar 2004, får mulighed for at overgå til de nye regler efter kulbrinteskattelovens kapitel 3 a;
For de selskaber, der vælger at overgå til de nye kulbrinteskatteregler, medfører dette, at rørledningsafgiften eller dispensationsafgiften for bøjelast derfor bliver ophævet fra den 9. juli 2012.
Dansk Folkeparti kan stemme for det foreliggende forslag.
Erik Mortensen (S), 2004-01-29:
Der er intet nyt, siger Venstres ordfører.
Det må vi jo konstatere at der ikke er.
Der er heller ikke noget nyt i, at Socialdemokraterne sagde nej til aftalen som helhed.
Specielt var vi nok lidt overrasket over, hvorfor i alverden man skulle fjerne rørledningsafgiften, specielt når vi ser, at de øvrige aktører derude i Nordsøen jo stadig væk betaler efter den gamle regel.
Man kan spørge, hvorfor i alverden de skal have tilbuddet om at komme ind under den specielle aftale, der nu er lavet.
Den er strikket sådan sammen, at den passer til A.P. Møller, så det er der jo ikke meget perspektiv i, må man sige.
Med baggrund i de mange og svære forhandlinger og til sidst afstemningen om Nordsøaftalen som helhed må vi sige, at der ikke engang er belæg for at tage en seriøs drøftelse under udvalgsbehandlingen.
Så meldingen fra Socialdemokraterne er selvfølgelig et nej.
Lars Christian Lilleholt (V), 2004-01-29:
Alle, der indvinder olie til raffinering, skal transportere olien gennem en rørledning fra Gormfeltet til raffinaderiet i Fredericia, og der skal betales en rørledningsafgift på 5 pct. af den olie, der løber igennem ledningerne.
Som en del af ændringerne i kulbrinteskatteloven fremgår det, at rørledningsafgiften skal afskaffes efter 2012 for de virksomheder, der vælger at blive omfattet af den nye overskudsbeskatning.
Det betyder, at også andre selskaber end A.P. Møller - Mærsk, der vælger fra 2012 at blive omfattet af de nye regler, kan slippe for rørledningsafgiften.
Lovforslaget indeholder intet nyt, der er alene tale om konsekvensændringer som følge af den nye kulbrintelov, og Venstre kan støtte lovforslaget.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-01-29:
Jeg vil gerne sige tak til ordførerne for en positiv modtagelse af forslaget.
Det er jo ikke det store forslag, men jeg ser frem til en hurtig udvalgsbehandling.
Bodil Kornbek (KD), 2004-01-29:
Lovforslaget har til formål at forenkle reglerne, idet virksomheder, der leverer fjernvarme og naturgas, ikke længere skal forelægge kommunalbestyrelserne en redegørelse hvert andet år om tilslutning til det kollektive varmeforsyningsnet. For det andet præciseres det, at principperne for kommunernes varmeforsyning kan fastlægges i form af bekendtgørelser i stedet for i form af forudsætningsskrivelser.
Kristendemokraterne kan tilslutte sig formålet om at reducere de administrative omkostninger for varmeforsyningsvirksomhederne.
Vi kan naturligvis stemme for forslaget.
Aase D. Madsen (DF), 2004-01-29:
Dansk Folkeparti finder det positivt, at regeringen ønsker den helt logiske regelforenkling, der kommer til udtryk i dette lovforslag, bl.a. ved at fjerne reglen om, at naturgasselskaberne og fjernvarmeværkerne ikke længere skal udarbejde tilslutningsredegørelser til kommunerne hvert andet år, men når kommunerne mener, at der er behov for sådanne redegørelser.
I den forbindelse vil jeg nævne, at Dansk Folkeparti altid har været modstander af tvangstilslutningsreglen og de ulyksalige forblivelsespligter, der i øvrigt føres en del retssager om i øjeblikket.
Specielt har vi set mange varmeforbrugere i barmarksværksområderne, der med et slag er blevet ejere af totalt usælgelige huse og tillige har fået store økonomiske problemer på grund af disse tvangsregler.
Man må sige, at hvis fjernvarmeværkerne kan levere varme, der er billigere end et individuelt oliefyr, er der jo ingen grund til denne form for tvang, for hvem vil dog sige nej til et godt tilbud
, hvis ellers fjernvarmeværkernes tilbud medfører en lavere varmeregning?
Med hensyn til planlægningen af varmeforsyningen i kommunerne kan man desværre også henvise til barmarksværkernes etablering, hvor både kommunerne og Energistyrelsen i mange tilfælde har ageret som projektgummistempler, uden at de økonomiske konsekvensberegninger for varmeforbrugerne har været fyldestgørende og korrekte.
Det har kostet staten og dermed skatteyderne mange hundrede millioner kroner i støtte.
At de generelle forudsætningsskrivelser fremover skal foreligge som bekendtgørelser, er Dansk Folkeparti tilfreds med.
Det giver jo mere fokus og retssikkerhed på de forskellige energipolitisk vigtige tiltag, som disse skrivelser indeholder, f.eks. med hensyn til brændselsvalg og produktionsform.
Derfor mener
Dansk Folkeparti, at Folketinget bør inddrages mere direkte i det konkrete indhold, der ligger i denne ministerbemyndigelse, og det er noget, Dansk Folkeparti vil tage op i udvalgsarbejdet.
Dansk Folkeparti mener i øvrigt, at dette lovforslag er en meget lille lap på et af de mange huller, der stadig væk findes i regeringens regelforenklingsmålsætninger.
Her ligger der en meget stor efterslæbspukkel.
Det fremgår da også med al tydelighed af Energitilsynets statusrapport fra september 2003 og det problemkatalog, der findes i notatet, om Energitilsynets fremtidige myndighedsrolle m.m. fra november måned 2003.
I Dansk Folkeparti regner vi med, at vi i Folketinget snart ser nogle af de delresultater fra arbejdsgruppens side, og de skal altså komme i form af lovforslag til løsninger af de konstaterede problemer.
Hvem ved, måske er dette lovforslag, som angiveligt sparer bl.a. kommunerne og fjernevarmeselskaberne for 4.500 timers administrativt bøvl hver andet år, den spæde begyndelse til en række ændringer, som kan få en langt større rækkevidde?
Dansk Folkeparti kan stemme for det foreliggende forslag.
Helge Adam Møller (KF), 2004-01-29:
Konsekvensen af det standpunkt burde vel så næsten blive, at man så også siger, at, skal vi sige, det traditionelle prøveløsladelsessystem, som har eksisteret i kriminalforsorgen i årtier, så også skal domstolsprøves.
Vil Socialdemokratiet også foreslå det?
Per Dalgaard (DF), 2004-01-29:
Hvordan man kan vide, om nogle sager ikke bliver rejst, som burde være rejst?
Først skal de jo komme til ens kundskab, før man kan vide, om der er nogle sager eller ej, og derefter må vi jo anvende de instrumenter, vi har i dag. Jeg kan ikke se, at der vil være bedre mulighed end i dag, hvis vi vedtager det her forslag.
Det kan jeg ikke se.
Jeg synes, at vi har de muligheder, som vi har brug for nu.
Men igen: Vi kan sikkert diskutere nogle detaljer under udvalgsarbejdet, og så må vi helt sikkert se på det, men overordnet set er den model, vi har i dag, tilfredsstillende for os.
Helge Adam Møller (KF), 2004-01-29:
Det drejer sig simpelt hen om yderligere forenklinger og moderniseringer af selskabslovene, og det er godt.
Nu er jeg jo så heldig, at jeg er den fjerde ordfører, og de tre foregående har gennemgået mange af enkelthederne i forslagene.
Jeg vil bare lige nævne to, idet jeg kan tilslutte mig alt det, som Venstres ordfører, hr. Søren Gade, sagde. Forslaget om at ophæve kravet om, at direktører og mindst halvdelen af bestyrelsen i et selskab skal bo her i Danmark, synes vi er godt og fornuftigt.
Det er til gavn for selskabet, dermed er det også til gavn for Danmark.
Den anden ting, jeg lige vil nævne, er det, at bestyrelser nu får mulighed for skriftligt at behandle nærmere afgrænsede bestyrelsesanliggender eksempelvis via e-mail.
Der er jeg helt enig i hr. Søren Gades bemærkninger.
Så summa summarum: Det er et godt forslag, og vi mener, det vil være til glæde og til gavn for danske selskaber, dansk erhvervsliv og dermed også de mange hundredtusinder mennesker, der er ansat i disse virksomheder.
Så vi kan støtte det og er klar til en god, grundig og hurtig udvalgsbehandling.
Per Dalgaard (DF), 2004-01-29:
Jeg er helt sikker på, at med den vågne presse, vi har i dag, ville sådan noget simpelt hen ikke kunne finde sted. Jeg har fuld tillid til, at en offentliggørelse, en diskussion, skriverier, og jeg ved ikke hvad, om, at Dansk Folkeparti f.eks. skulle kunne finde på at presse en justitsminister til at foretage sig nogle handlinger, som hun egentlig ikke ville, jamen det er altså ren teori.
Ole Sohn (SF), 2004-01-29:
Det er i forbindelse med fru Ester Larsens bemærkning om, at Venstre ikke har et pågående behov for at gennemgå fondene og deres måde at virke på.
Det kan man da egentlig godt undre sig over, for mig bekendt har Venstre og regeringen som sådan haft et meget, meget pågående behov for at gennemgå alle de armslængdenedsatte fagudvalg og den måde, som det offentlige system fungerede på.
Så jeg forstår ikke, hvorfor man ikke har en interesse i også at sikre, netop for at udvikle samspillet med det private, at vi får et overblik over, hvordan fondene og de private virksomheder agerer i forhold til kunstlivet.
Det må da være i alles interesse på et bedre og mere oplyst grundlag at få samarbejdet til at udvikles mellem offentligt og privat.
Ester Larsen (V), 2004-01-29:
Man kan gøre ting til problemer.
Personlig havde jeg gerne set, at der havde været flere fonde omkring det H.C. Andersen-sekretariat, vi har.
Men det er jo ikke sådan, at virksomheder og fonde er udelukket fra at fejre og hylde og støtte H.C. Andersen-initiativer, og jeg vil da forvente, at vi vil se en frodig række af initiativer, der er fondsstøttede, i forbindelse med H.C. Andersen.
Det kan måske så give en større pluralisme, flere indgange og ideer til, hvordan man fejer vores store digter.
Naser Khader (RV), 2004-01-29:
Fru Ester Larsen kommer med et godt eksempel på fonde, der arbejder sammen.
Der tænker jeg på H.C. Andersen-året 2005, hvor Bikuben har taget monopol på hele H.C. Andersen-året og ikke ønsker, at andre kommer ind og er med i det projekt.
Er det ikke et problem?