runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2006-11-14:
Jeg beklager, at tingene gik lidt hurtigere, end jeg kunne løbe!
Jeg skal på SF's vegne tilkendegive, at vi støtter lovforslag nr. L 26, som gør det muligt for Danmark at ratificere traktatkomplekset vedrørende Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af EU.
Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse af EU er en del af en samlet strategi for at få EU til at omfatte landene i det tidligere Østeuropa.
SF var og er tilhængere af denne strategi, og derfor finder vi, at det er rigtigt, at man har afsluttet optagelsesforhandlingerne med Bulgarien og Rumænien, sådan at de kan tiltræde pr. 1. januar 2007.
Man kan altid diskutere, om man skulle have skubbet det og valgt 2008 eller senere, men det forekommer ikke at være en særlig klog strategi, heller ikke i forhold til indsatsen for at sikre, at det juridiske system fungerer ordentligt, at der er åbenhed og gennemsigtighed i forvaltningen, at sikre bekæmpelse af korruption, organiseret kriminalitet og trafficking, fremskynde integration af minoriteter m.v.
Efter vores opfattelse er der ikke noget, der tyder på, at der kommer mere fremdrift i dette arbejde med at sikre de essentielle spørgsmål ved at vente til 2008.
Tværtimod tror vi – håber vi – at den forpligtelse, der følger af at blive optaget, kan bidrage til at fremme en proces, som skaber bedre forhold inden for det juridiske system osv.
Det centrale spørgsmål er derfor ikke, om alt er rosenrødt i Bulgarien og Rumænien nu, men hvordan vi bedst sikrer en styrket indsats med hensyn til bekæmpelse af korruption, sikring af mindretalsbeskyttelse, integration af romaer m.v. Samtidig er det for os vigtigt også at understrege, at landbrugsstøtten og udviklingsstøtten til Bulgarien og Rumænien hurtigst muligt bliver fokuseret på bæredygtige udviklingsprogrammer, som inkluderer både civilbefolkningen samt den offentlige og private sektor for på den måde at sikre en modernisering af landenes landbrugssektorer samt sikre fødevaresikkerheden.
Med de bemærkninger skal jeg tilkendegive, at SF støtter L 26.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-11-14:
Det er i hvert fald sådan, jeg ser udenrigsministeren.
Derfor er jeg jo ked af, at det billede skal krakelere.
Det må udenrigsministeren da kunne forstå.
Det er præcis det, der sker, når udenrigsministeren siger: Den her beslutning er faktisk allerede truffet, flere år før vi anede, om de to lande ville leve op til kriterierne.
Ja, den bliver så bekræftet i dag, hvor vi ikke aner, om landene vil leve op til kriterierne, men kun har en forventning om det.
Det svarer jo til, at man vil købe en bil.
Man køber den, og så ringer man til sin bank og indleverer et budget, og så ser banken efterfølgende på, om man nu også rent faktisk kan betale de afdrag, der måtte være på bilen.
Det er da en fuldstændig uansvarlig kurs.
Er udenrigsministeren ikke enig i det?
Det rigtige ville være at vente på, at landene levede op til kravene, og så tage dem med.
Det ville være den forsigtige og forstandige tilgang til det, som jeg havde forventet af den danske udenrigsminister.
Per Stig Møller (KF), 2006-11-14:
Jeg undrer mig lidt over, at den unge hr. Morten Messerschmidt er så forsigtig.
Jeg vil derfor læse et Kaj Munk-digt op efter hukommelsen for hr. Morten Messerschmidt:
De gamle, syge mænd blev ved at lalle/at bjærge liv og lemmer er det vigtige/helt ind i døden hørte vi dem ralle/
åh vær forsigtige, åh vær forsigtige.
Man kan altså være så forsigtig, at man overhovedet ikke får bevæget sig og det hele går i stykker, og at man forpasser mulighederne for at handle på det rigtige tidspunkt.
Det var den advarsel, Kaj Munk gav, og det er også derfor, at man ikke skal være så forsigtig, at man ikke får bevæget sig.
Hvis man venter, får man ikke speedet den proces op, som Bulgarien og Rumænien er i fuld gang med.
Så får man ikke sikret – der er jeg enig med hr. Svend Auken – at alle disse indsatser mod korruption og mod kriminalitet, som også er grænseoverskridende, får virkning.
Det vil sige, at det rigtige tidspunkt var, da de opfyldte kriterierne, og Københavnskriterierne er opfyldt.
Så kan man sige: Der er nogle områder, som ikke er tilfredsstillende, men det vil de blive.
Men det hjælper vi dem så med, og det kan være et spørgsmål om kort tid, før det er på plads.
Det synes jeg er meget klogere end at forpasse muligheden og være så forsigtig, så man ikke får handlet i tide og har rettidig omhu for Europas fremtid.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-11-14:
Vil udenrigsministeren så ikke bekræfte bare med sine egne og ikke Kaj Munks ord, at den aftale, der ligger, da indeholder muligheder for, at Kommissionen kunne vente til 2008?
Hvordan hænger det sammen med den beslutning, som man nu har truffet om, at det skal ske i 2007?
Hvis ikke man havde truffet den, ville man forpasse muligheden.
Hvordan hænger det sammen med, at det allerede siden det danske formandskab har ligget i kortene, at man kunne vente til 2008?
Det hænger jo ikke sammen.
Enten forpasser man, eller også så forpasser man ikke, man kan vel ikke halvt forpasse en mulighed?
Derfor virker det for mig besynderligt, at man på den ene side mener, at man ville forpasse muligheden, hvis ikke man gjorde det nu, når man altså dengang, udenrigsministeren selv sad i formandsstolen eller den delte formandsstol, i hvert fald var med på, at det her sagtens kunne vente til 2008.
Lene Espersen (KF), 2006-11-14:
Jeg vil sige til hr. Magnus Heunicke, at jeg ser med ret stor alvor på den udvikling, der finder sted på de danske fodboldstadioner, hvad enten det er i superligaen eller 1. division.
Vi har i mange år brystet os af, at vi har en roligankultur, hvor folk sidder i al fredsommelighed, drikker en øl og spiser en pølse og nyder en rigtig god fodboldkamp.
Nu er der desværre kommet et internationalt fænomen ind i Danmark, hvor folk udfolder aggression og vrede og sådan set kun går til fodboldkamp for at lave ballade, og jeg er meget enig i, at det er meget ødelæggende for sporten og for alle de lovlydige borgere, der egentlig bare møder op for at få en rigtig god eftermiddag og nyde fodbolden.
Nu rejser hr. Magnus Heunicke en konkret sag, som jeg ikke har stort kendskab til.
Jeg har hørt, at der har været noget ballade omkring den kamp, og jeg vil sige, at jeg har været meget optaget af, at vi får lavet en national karantæneordning, som ikke skal være forbeholdt superligaen.
Den skal omfatte dem, der overtræder reglerne og f.eks. begår meget grov vold, hærværk og lignende.
De skal efter at have fået en dom – hvis de får en dom, for der skal selvfølgelig være noget retssikkerhed – optræde i et såkaldt hooliganregister og simpelt hen have karantæne med hensyn til overhovedet at kunne møde op på stadioner.
Derudover har vi et samarbejde i gang med divisionsforeningerne, DBU og nogle af klubberne for at se på, hvilke initiativer vi yderligere kan tage med hensyn til uddannelse af de vagter, der står ved indgangene osv., så vi kan dæmme op for det her problem.
Jeg er enig med hr. Magnus Heunicke i, at det er så usmageligt og virkelig frygteligt, at nogle få nydanskere, der er totalt uskyldige, skal opleve at blive overfaldet på den måde.
Per Stig Møller (KF), 2006-11-14:
Jo, det hænger såmænd ganske godt sammen.
For det hænger sådan sammen, at hvis Kommissionen vurderede, at kriterierne ikke var opfyldt pr. 1. januar 2007, så kunne Kommissionen vente til den 1. januar 2008.
Det er da logisk.
Nu er der bare det ved det, at Kommissionen vurderer, at Københavnskriterierne er tilstrækkeligt opfyldt pr. 1. januar 2007.
Desuden siger man, at der skal sættes en masse overgangsordninger ind, ligesom vi gjorde.
Jeg sad selv og førte de forhandlinger med de ti lande, og jeg lavede da som formand for EU på det tidspunkt en masse overgangsordninger, så for Estland om en ting, så for Malta om en anden ting og så for det tredje land om en tredje ting.
Der er en masse lovgivning, som skal glide videre, men som altså er vedtaget, og som så skal implementeres.
Jeg synes for så vidt, at det, når kriterierne vurderes opfyldt, er rigtigt at sige: Så slår vi også til, så er det nu.
Det er altså nu, og det tror jeg er til gavn for os alle sammen, hvilket det har været ved alle tidligere udvidelser.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Afstemning
Svend Auken (S), 2006-11-14:
Det er i dag et historisk øjeblik i samarbejdet mellem Danmark, Bulgarien og Rumænien, idet Folketinget efter behandlingen i Europaudvalget må konstatere, at det er et meget bredt flertal i det danske Folketing, der står bag ønsket om udvidelse af Den Europæiske Union med Rumænien og Bulgarien.
Det er mig en stor glæde at kunne sige til de rumænske gæster, som gæster Folketinget i øjeblikket, og som overværer vores debat, at det er et meget stort flertal i det danske Folketing, der står bag ønsket om udvidelsen af EU med Bulgarien og Rumænien.
Går man tilbage i historien, vil man kunne se, at den udvidelsesproces, som nu foreløbig er blevet bragt til afslutning, i sin tid startede på baggrund af et forslag fra Kommissionen i Bruxelles om, at kun seks lande kunne komme i betragtning som medlemmer af Den Europæiske Union.
Det var dengang Danmarks holdning, det danske Folketings holdning, at alle lande i Central- og Østeuropa, som selv ønskede det, og som selv var indstillet på at gennemføre de nødvendige reformer, skulle have lige mulighed for at blive medlem af Den Europæiske Union.
Det har været en spore, sådan at man, da processen var afsluttet, kunne konstatere, at ikke bare seks, men ti lande umiddelbart opfyldte de kriterier, der var opstillet med hensyn til udvidelsen af Den Europæiske Union.
Man kunne tilmed i København i 2002 konstatere, at Rumænien og Bulgarien skulle have en chance for at blive medlem, enten fra den 1. januar 2007 eller den 1. januar 2008.
Rumænien og Bulgarien har i den mellemliggende periode haft mange problemer, der skulle overvindes.
Vi har i Danmark valgt at støtte princippet bag rumænsk og bulgarsk medlemskab ud fra betragtningen af, at hele Europa bliver et rigere og bedre sted at være, hvis også disse to store lande, som vi har stor beundring for, bliver medlem af Den Europæiske Union.
Samtidig har vi villet understøtte Den Europæiske Kommissions ønske om, at Rumænien og Bulgarien fik gennemført de nødvendige reformer.
Derfor er der en dialektik mellem på den ene side udvidelsen og godkendelsen af udvidelsen og på den anden side reformprocessen i Rumænien og Bulgarien.
Det betyder, at vi også efter den 1. januar 2007 fortsætter de nødvendige reformer i Rumænien og Bulgarien.
Jeg synes, at vi i Danmark har en fundamental interesse i at bistå lande, som vi i fortiden hidtil har haft et godt samarbejde med, i at nå disse mål.
Vi har – og det er det sidste, jeg skal sige, vil jeg informere formanden om – en fælles interesse med Rumænien og Bulgarien i at sikre økonomisk og politisk udvikling i Europa, der betyder, at det ikke kun er nogle få tidligere stormagter, der taler på vegne af Europa, men at Europa som sådan optræder udadtil, og at der ikke bliver skel mellem de store lande og de små lande eller mellem rig og fattig eller mellem øst og vest eller gamle medlemmer og nye medlemmer.
Vi er ét Europa med forskellige forudsætninger, men med fælles interesser og fælles mål.
For mig er det en positiv ting, at vi i dag kan sige ja til Rumæniens og Bulgariens optagelse i EU.
Lone Dybkjær (RV), 2006-11-14:
Det Radikale Venstre sagde allerede under førstebehandlingen, at vi støtter Rumæniens og Bulgariens optagelse i EU, og vi er glade for, at vi som det næstsidste land formentlig nu endelig får en mulighed for at ratificere dette.
Vi gav også under førstebehandlingen en række begrundelser for, hvorfor vi synes, at Rumænien og Bulgarien skal optages, og dem skal jeg derfor ikke repetere her.
Jeg opfatter andenbehandlingen som en mulighed for at sige noget, hvis der er fremkommet nye oplysninger i forbindelse med sagsbehandlingen.
Det føler vi sådan set ikke der er, når det vedrører Rumænien og Bulgarien.
Det ene var, at han regnede med, at Enhedslisten ville ende med at stemme for forslaget, fordi det ville være til gavn for de to lande, og det må jeg jo så nu beklage at Enhedslisten ikke vil gøre.
Det andet punkt, hvor han tog fejl, var faktisk i forhold til Dansk Folkeparti.
Jeg tror ikke, hr. Niels Helveg Petersen havde drømt om, at Dansk Folkeparti ville komme dertil, hvor de ligefrem undlod at stemme.
Lene Espersen (KF), 2006-11-14:
Jeg vil sige til hr. Magnus Heunicke, at jeg er meget enig i indholdet i ikke mindst det sidste spørgsmål, nemlig at det er vigtigt at få sat fokus på, hvordan man får klubberne til at agere som aktive medspillere og ikke være sådan nogle, der lidt vrangvilligt går med i noget, som vi politikere synes er en god idé.
Det, der har været meget, meget opløftende, har været at følge den arbejdsgruppe, som rigspolitiet havde, og som altså bl.a. fremkom med tanken om at lave et såkaldt hooliganregister.
Nu, hvor hr. Magnus Heunicke også spørger til den videre proces, vil jeg sige, at vi lige nu arbejder på at lave et lovforslag, og at aftalen er, at vi sender det ud til klubberne, så snart det er klart – og det burde det være omkring årsskiftet – og så tager vi en drøftelse med dem for at sikre, at de er med på, hvilke forpligtelser der ligger i lovforslaget.
Så bliver det selvfølgelig efterfølgende sendt i høring og kommer op i Folketinget.
Så vi prøver at have klubberne med inde over hele vejen igennem, således at vi har en sikkerhed for, at de også er fuldstændig med, når Folketinget forhåbentlig på et tidspunkt har vedtaget en ny lovgivning.
Magnus Heunicke (S), 2006-11-14:
Det er jo godt, at ministeren foregreb mit næste spørgsmål, som drejer sig om at få lidt tidsplan på og timing af, hvordan det går med arbejdet.
Det eneste, jeg kunne være bekymret over i den her sammenhæng, er, at mange af de her klubber jo faktisk er klubber med meget, meget få tilskuere, klubber, som slet ikke er gearet til det, man kunne kræve af Superligaklubber.
Vi taler om f.eks. HIK, som er en klub, der indtil for ganske nylig havde 200 stille og rolige tilskuere.
Nu har de pludselig fået 20 vilde bøller, som kun kommer for at slås og for at overfalde fans af andre hold.
Hvordan kan man sikre, at de klubber, som slet ikke er gearet til Superligastandard, men som desværre nu også bliver hjemsøgt af de her meget, meget vilde casuals, som disse fodboldbøller kaldes, også er gearet til at leve op til de her krav?
Lene Espersen (KF), 2006-11-14:
Det mener jeg må være et spørgsmål, som vi simpelt hen medtager i den generelle ordning, og så må vi se på det.
Jeg er enig med hr. Magnus Heunicke i, at vi ikke må komme i en situation, hvor vi stiller de samme krav til alle.
Det kunne jo nærmest betyde den økonomiske død for nogle af de mindre klubber, som fuldstændig uden egen skyld oplever, at der kommer tilskuere, som de slet ikke ønsker, og som egentlig bare kommer for at lave ballade.
Så selvfølgelig skal vi prøve at se på, hvordan man kan hjælpe de mindre klubber.
Det er en lille, hård kerne, som er et problem, og derfor tror jeg faktisk også, at det muligt både at lave et hooliganregister og sørge for, at adgangsforbud kan blive retshåndhævet.
Jeg tror, det er en opgave, som også er mulig for klubberne at varetage.
Men der er et, man kan sige helt særskilt problem, for så vidt angår de helt små klubber, og det må vi prøve at finde en løsning på, for de ballademagere, der kommer der, skal altså også udelukkes fra at møde op og ødelægge al glæden for alle os andre.
Magnus Heunicke (S), 2006-11-14:
Jeg tror også, at det er rigtigt, at vi taler om et temmelig lille antal mennesker, som bruger deres søndage på diverse stadioner og åbenbart også hjemturen over Sjælland, eller hvorfra de ellers skal hjem fra stadioner, på at overfalde andre.
Men der er også tale om, tror jeg det er vigtigt at fastholde, en helt syg voldskultur, som det er meget vigtigt at samfundet siger fra over for.
Det er vigtigt, fordi der kommer familier og andre almindelige mennesker på stadionerne, som altså også oplever den her syge voldskultur udspille sig for øjnene af sig.
Det er altså meget vigtigt, at vi har nogle redskaber til at slå ned på det.
Mit sidste spørgsmål skal handle om økonomien i alt det, som politiet ellers gør, ikke bare når vi har store kampe, men også små kampe på Gentofte Stadion og andre steder, hvor der ikke er ret mange tilskuere, men hvor de, der er der, altså er ude på ballade.
Vi har fået opgjort fra forskellige kampe, at det jo koster mange penge.
Har ministeren overvejet, hvem der skal betale, og om klubberne eventuelt skulle spytte i kassen og være med til at betale nogle af de mange penge, det koster at have politiet til at føre den her skærpede kontrol?
Lene Espersen (KF), 2006-11-14:
Jeg ønsker ikke, at vi udvikler en kultur, hvor man skal betale i forbindelse med nogle typer forlystelser.
Man kan sige, at hvis det skal gælde fodbold, bør det også gælde Roskilde Festival, Hjallerup Marked og alt muligt andet.
Det synes jeg ville være en meget, meget forkert udvikling.
Politiet må påtage sig den opgave, og det er mit generelle indtryk, når man taler med de nuværende politimestre, der har Superligaklubberne i deres kreds, at der faktisk er et ret godt samarbejde mellem det lokale politi og klubberne om at prøve at finde en fornuftig løsning, så politiet ikke bruger for mange kræfter på det.
Det tror jeg godt man kan sige vil blive intensiveret i forbindelse med de her nye initiativer.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jeg vil sådan på det helt generelle plan gerne sige til hr. Jens Peter Vernersen: Det er selvfølgelig problematisk, at man transporterer dyr over meget, meget lange afstande, frem for at man bare slagter dem tæt på det sted, hvor de er vokset op, og så sender kødet af sted i kølevogne.
Der er et velfærdshensyn forbundet med, at dyr skal transporteres over lange afstande.
Derfor er det også regeringens klare politik, som Folketinget bakker op om, at vi gerne ser en maks.-grænse på 8 timer for transport.
Som hr. Jens Peter Vernersen ved, har det ikke været muligt for Danmark at komme igennem med det ønske.
Men der er kommet visse opstramninger i forbindelse med den nye forordning, der træder i kraft ved årsskiftet, og det betyder bl.a., at vi på den anden side af nytår kan gå ind og regulere transporten endnu bedre til gavn for dyrevelfærden.
Som hr. Jens Peter Vernersen ved, har vi taget andre initiativer i Danmark for at skærpe reglerne og stadig væk holde os inden for EU-lovgivningen.
Og til spørgsmålet om vogne fra andre lande vil jeg sige: De vogne, der kører med danske dyretransporter, skal overholde danske regler.
Man kan ikke omgås reglerne ved at køre med en polsk indregistreret lastbil.
Man skal overholde, de regler, der i Danmark, når det er en transport, der udgår fra Danmark.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-11-14:
Det er jeg sådan set ikke i tvivl om at ministeren har ret i.
Men i det øjeblik, transporten har krydset den dansk-tyske grænse, er det så de danske regler, der gælder for sådan en udenlandsk indregistreret transport, som vi jo ellers ikke har nogen som helst myndighed over, bortset fra når den kører her, inden for landets grænser?
Kan vi overhovedet gøre noget ved det?
Kunne der tages initiativer i EU, der kunne sikre fælles regler for hele Europa?
Lene Espersen (KF), 2006-11-14:
Jeg vil sige til hr. Jens Peter Vernersen, at reglerne jo er sådan i EU-regi, at hvis dyrene skal ud på en længere transport, skal der laves en ruteplan.
Den ruteplan følger bilen, også ned igennem andre lande.
Så man kan sige, at hvad angår de meget lange transporter, så har EU jo egentlig taget initiativer også med satellitovervågning og andet, der skal være med til at sikre, at den ruteplan, der er lavet af hensyn til dyrenes velfærd, også bliver overholdt.
Med hensyn til de kortere transporter og det problem, der er, når de kører over grænsen, svarede jeg tidligere i dag på et spørgsmål fra hr. Bjarne Laustsen, at det, vi har set i fjernsynet om Tarpholz i Nordtyskland, hvor det virkede, som om det var sådan en slags omgåelse af reglerne, der foregik, i hvert fald er blevet stoppet, efter at Fødevarestyrelsen har bedt de transportører dokumentere, at der er tilstrækkelig kapacitet i Tarpholz, hvis det er det sted, man ønsker at benytte som samlested.
Og fødevarestyrelsen er nu i gang med at tage kontakt til de tyske myndigheder, med henblik på at vi kan få et bedre beredskab.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-11-14:
Det, som skulle være med til at regulere og sikre, at disse ordninger nu bliver fulgt og overholdt, er de overvejelser og det arbejde, der i øjeblikket er i gang, med at fratage transportøren retten til at transportere dyr.
Jeg kan her se, at Venstre og De Konservative er imod et sådant forslag, idet de siger, at vognmanden ikke kan stilles til ansvar for, hvad chaufføren foretager sig.
Hvordan løser ministeren det problem, når det viser sig, at to regeringspartier rent faktisk er imod en ordning, der kan give op til tre klip i kortet, og så mister vognmanden med rettighederne?
Der er meget diskussion af disse dyretransporter, og de har også været diskuteret i dag i lyset af de omladninger, der nu har fundet sted ved Tarpholz.
En række af transporterne foregår jo i udenlandsk registrerede biler, f.eks. lastbiler indregistreret i Polen.
Jeg har selv besøgt en af de store svineeksportører, en af dem, som vist sender omkring 500.000 smågrise ud af landet hvert eneste år.
Og det var netop Ottesen i Odense, der havde indregistreret sin lastvogn til transport i Warszawa og dermed formentlig ikke ville være omfattet af nogen som helst regler.
Hvordan løser man det problem?
Når jeg spørger, er det, fordi den sidste hånd nu lægges på arbejdet med det, som vi har bedt om, og som der har været et flertal for.
Det, der selvfølgelig er afgørende, er, at det ikke udvandes, fordi man fra Venstres og De Konservatives side jo klart og præcist melder, at man er imod en sådan ordning, man er imod, at vognmanden bliver stillet til ansvar, hvis chaufføren gør forkerte ting undervejs.
Lene Espersen (KF), 2006-11-14:
Det har jeg meget svært ved at tro på.
Jeg vil sige til hr. Jens Peter Vernersen, at jeg i hvert fald meget klart som konservativ kan sige, at Det Konservative Folkeparti er fuldstændig enig i, at der skal være en sådan ordning.
Og jeg tror også, selv om jeg ikke er medlem af partiet Venstre, at jeg roligt kan sige, at Venstre er enig i, at der skal etableres en sådan ordning.
Det er klart, at man ikke kun skal ramme chaufføren, man bliver tit også nødt til at ramme vognmanden, der sidder bagved og planlægger alting.
Så for mig at se handler det ikke om, at der er nogen, der skal slippe fri.
Alle, der bærer et ansvar, må også efterfølgende leve med konsekvenserne, når de overtræder lovgivningen.
Det har været min meget klare opfattelse, at der har været utrolig stor opbakning både i Det Konservative Folkepartis og i Venstres folketingsgruppe til at igangsætte den arbejdsgruppe, der nu er i gang med at lægge sidste hånd på et forslag til en klippekortordning, for så vidt angår dyretransporterne.
Det er min klare intention, det fremgår også af lovprogrammet, at der bliver fremsat et lovforslag i denne folketingssamling – og lovprogrammet er godkendt i begge folketingsgrupper.
Jesper Langballe (DF), 2006-11-15:
Det er jo ikke rigtigt, at Socialdemokraterne påtager sig et ansvar; det undgår Socialdemokraterne.
Socialdemokraterne siger, at det, flertallet laver, jo er godt nok, og at det kan man såmænd godt være med til.
Jeg er ikke bange for en undersøgelse – overhovedet ikke.
Jeg synes bare, den vil være totalt ligegyldig, spild af tid, pjat.
Vi ved godt, hvordan 24-års-reglen virker, og vi ved, at der desværre endnu ikke har kunnet findes noget alternativ til den.
Der er nogle uheldige virkninger ved den, men vi holder fast på den med næb og kløer, fordi den forhindrer tvangsægteskaber.
Jeg må hele tiden spørge, også fru Lotte Bundsgaard: Jamen hvad er Socialdemokraternes bud?
Er der et bedre forslag?
Ikke noget med, at vi først lige skal sætte os sammen i en studiekreds og undersøge noget.
Nej, hvad er alternativet?