Ole Stavad (S), 2003-11-12:
Som hr. Svend Auken allerede har givet udtryk for, er vi først og fremmest optaget af i den fase, hvor vi stadig væk befinder os, at få det bedst muligt afdækket og analyseret: Hvad er virkningerne?
Som det også er fremgået, er vi sådan set ganske tilfredse med det, vi kan kalde arkitekturen i det her, de komponenter, som man har skruet det sammen af.
Men det er - det beder jeg om undskyldning for - meget, meget svært at gennemskue, hvad det er, der er de økonomiske konsekvenser af det her.
Hvad er resultatet af hvad?
Hvis vi går ind på siderne 18 og 19 og læser regeringens egne oplysninger til Folketinget om konsekvenserne af den aftale, man har indgået, så fremgår det, at den øgede kontinuitet og stabilitet alene giver en samlet merindtægt på 27 mia. kr.
Hvis man så går over på side 19, hvor man har stillet det op i tabelform, kan man se, at den samlede gevinst ved den her aftale er 31 mia. kr.
Men af de 31 mia. kr. er de 21,3 ikke en følge af ændrede skatteregler eller overskudsdeling eller noget i den retning.
Det er alene en følge af, at man forudsætter i de scenarier, man sætter op ved siden af hinanden, forskellige forløb.
Hvis man så ser på, hvad det egentlig er, som koncessionshaverne betaler i det her, hvis man tager udgangspunkt i de oplysninger, regeringen selv har givet i sit eget lovforslag til Folketinget, ja, så er der altså 9,7 mia. kr. tilbage som et resultat.
Men af den merindtægt, der kommer som følge af, at man indgår aftalen og får en bedre kontinuitet og en bedre stabilitet i tilrettelæggelsen, blev der jo også 5,7 mia. kr. tilbage til A.P. Møller, sådan at det eneste, de - hvis vi tager regeringens egne oplysninger - faktisk afleverer, er 4 mia. kr.
Regeringens tal kan ikke læses og opgøres på anden måde, hvis man lægger regeringens oplysninger til grund.
Hvis det er sådan, at regeringen har afgivet forkerte oplysninger til Folketinget, så må vi andre vel også være undskyldt for, at vi har svært ved at gennemskue det, og så må vi bede om, at vi får nogle, der er mere rigtige.
Det var den ene del. Den anden del, som vi vil spørge grundigt ind til, er kompensationsaftalen, som også hr. Svend Auken kort var inde på.
Der kan vi ikke se i det, der blev oversendt til os i går, at der er nogen som helst klausul om, at man kan rette fejl.
Hvis det viser sig, at der er noget i den måde, vi får skruet den her lovgivning sammen på, der ikke virker efter hensigten og efter de oplysninger, der er afgivet, så har vi ud fra det, der umiddelbart fremgår af kompensationsaftalen og fortolkningen, ingen adgang til at rette den fejl, uden at det vil kunne risikere at give grundlag for krav om kompensation.
Når vi går ind og ser på paragraffen, der forholder sig til den situation, hvis vi nu bliver tvunget til af internationale grunde eller andre - med udviklingen dér - at sænke den danske selskabsskat, og det er ikke særlig teoretisk, vi har oplevet en sænkning fra 50 til 30 pct. i løbet af en meget kort årrække, kan vi så sikre, at det, man kalder government take, altså den del, som staten får af dansk ejendom ude i undergrunden, mindst forbliver uændret? Dertil er svaret, sådan som jeg læser det: Nej, det vil næsten være umuligt at bringe sig i den situation, hvor man kan - om jeg så må sige - dække hullet. Men også det vil vi spørge meget grundigt ind til, og derfor er vi meget optaget af, at vi får en fuldstændig belysning af hele aftalen, økonomiske konsekvenser, juridiske konsekvenser, og dermed, at vi først tager endelig stilling, når vi har et endeligt billede af konsekvenserne. Jeg håber og tror på, uanset hvilke formuleringer andre ordførere har anvendt indtil nu, at andre partier vil forholde sig på samme saglige måde, så vi er sikre på, at vi i fællesskab kan varetage Danmarks interesser, samtidig med at det også skal være en forretning at få olien op af den danske undergrund.