runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Winther (V), 2000-05-24:
Jamen tak til ministeren!
Så vil jeg gerne sige til ministeren, at det ville da hjælpe betragteligt meget, hvis ministeren her fra talerstolen ville sige, på hvilket tidspunkt ministeren ønsker at ændre bekendtgørelsen, så vi får disse forbedrede behandlingsmuligheder for patienter, så de kan få behandling i udlandet.
Det er den ene ting.
Jeg vil også gerne have, at ministeren her fra talerstolen vil sige, på hvilken dato ministeren har udtalt dét til en avis, som hun nu giver udtryk for.
I øvrigt kan jeg sige, at det her er en sag, som oppositionspartier gennem år har arbejdet for, og som Socialdemokratiet og skiftende socialdemokratiske sundhedsministre har været stejlt afvisende over for.
Så jeg vil da gerne sige, at ministeren er kommet os noget i møde, men det er på et sent tidspunkt.
Så mit spørgsmål til ministeren er: Hvornår ændres bekendtgørelsen, og bliver det, som vi har foreslået?
Det andet er: Hvilken avis var det i, og hvornår var det?
Tove Fergo (V), 2000-05-24:
Det er jo et beslutningsforslag og ikke et lovforslag, så hvorfor i alverden kan regeringen ikke støtte det her?
Det er forvirrende, og det kunne tyde på, at der alligevel ligger noget andet i det, så det kunne vi godt tænke os at få tydeligere frem.
Hvad er det, der er årsag til, at man ikke vil støtte noget, man selv synes er helt i orden, og som man selv arbejder for?
Sonja Mikkelsen (S), 2000-05-24:
Jeg vil gerne understrege, at det beslutningsforslag, der ligger her, er fuldstændig overflødigt, fordi allerede inden det her beslutningsforslag overhovedet blev præsenteret her i Folketingssalen, havde jeg i offentligheden tilkendegivet som en reaktion på en henvendelse fra Kræftens Bekæmpelse, at jeg agtede at se lidt nærmere på, hvordan vi kunne imødekomme
lige præcis det ønske, som jeg også har givet tilsagn om i forbindelse med beslutningsforslaget her
Så det er altså ikke en ny holdning hos ministeren, som på nogen måde er fremprovokeret af det beslutningsforslag, som ligger fra oppositionen.
Det er en tilkendegivelse, jeg er kommet med i offentligheden i forbindelse med diskussionen af bl.a. den nye kræfthandlingsplan, som vi skal have iværksat, og under inspiration fra Kræftens Bekæmpelse, som har fremført nogle meget saglige og nyttige argumenter i den her sammenhæng.
Deri ligger mit tilsagn, og det er vel så også heri, man skal forstå, at der ikke er nogen grund til overhovedet at vedtage et beslutningsforslag af den her karakter, hverken med eller uden ændringsforslag.
Jeg er på regeringens vegne meget tilfreds med, at der er den opbakning fra et flertal i Folketinget til, at vi udvikler tingene i den retning, som jeg har tilkendegivet, og som kan gøres inden for den lovgivningsmæssige ramme, som vi allerede har.
Karen J. Klint (S), 2000-05-24:
Under førstebehandlingen af beslutningsforslag nr. B 146 var der mange, der var positive over for at se på, hvordan man knl få bedre muligheder for, at danske patienter kan indgå i forskningsforsøg og behandlingsforsøg i udlandet, vel at mærke under betingelser, som lever op til dansk etik.
Der var også en lille debat om forskellen på politik og poletæk, kan vi læse af udskriften, og det er måske også det, det her handler lidt om, når forslagsslagsstillerne nu efterlyser, hvad der blev af det positive tilsagn.
Det er da rigtigt, at ændringsforslaget er et direkte citat af det, sundhedsministeren sagde i sit første indlæg, men man mangler så den uddybning, der er dér, hvor ministeren går ind og uddyber, hvad det er for et tilsagn, regeringen er kommet med, og det vil jeg gerne tillade mig at citere her: »Det er lidt vigtigt, at vi ikke her giver nogle falske forhåbninger med det tilsagn fra min side, der ligger her. Jeg vil gerne understrege igen, at det for regeringen er helt åbenbart nødvendigt, at det, vi tilbyder patienter for danske skatteborgeres penge, er tilbud, som er led i en forskning, der er velkontrolleret, og som foretages efter de krav til den videnskabelige redelighed, som vi arbejder efter i Danmark, og at det, hvis det skal foregå i udlandet, sker i forbindelse med, at det er et tæt samarbejde med et forskningsprojekt mellem danske og udenlandske sygehuse, sådan at vi også er helt sikre på, at den viden, der kommer ud af et givet forskningsprojekt, som en patient indgår i, er en viden, der bliver til fuld gavn for danske patienter i fremtiden. Det er jo det, der er formålet.«
Så det er nuancer, men det er stadig væk lidt vigtigt, og så er der jo også den økonomiske side endnu.
Jørgen Winther (V), 2000-05-24:
Efter min opfattelse er det sådan i Danmark, at vi ikke er så aktive til at behandle kræftpatienter, som man er i udlandet.
Den debat har vi haft i Folketinget, og da hørte jeg også, at ministeren var ret positiv over for vores forslag.
Så jeg kan ikke forstå, hvorfor Socialdemokratiet og ministeren stemte nej til det ændringsforslag, vi lige har stemt om, for ministeren gav sidste gang tilsagn fra Folketingets talerstol om, at hun meget gerne ville være med til at ændre de gældende regler, således at man havde muligheder for at få sygdomsbehandling i udlandet, og det skulle så dreje sig om konkrete og godkendte og kontrollerede forsøg. Det ændringsforslag, vi lige har stemt om, er en direkte afskrift af, hvad sundhedsministeren gav tilsagn om her fra Folketingets talerstol ved førstebehandlingen, og derfor kan jeg ikke forstå, hvordan ministeren kan give tilsagn om noget og derefter konkret stemme imod det samme.
Er hun imod forslaget, eller ønsker hun det?
Jeg vil bare sige nu, at jeg ønsker afstemning om ændringsforslaget.
Jamen det er så en kommentar til mig selv!
Jeg har stillet ministeren to konkrete spørgsmål, og ministeren var forberedt på, at denne her sag skulle til afstemning i dag: Hvornår var denne her artikel i en avis, hvilken avis var det, og hvornår vil ministeren ændre bekendtgørelsen?
Når ministeren i dag stemmer nej til noget, som hun er positiv over for, så er det da meget godt at vide, hvornår ministeren vil ændre det, og det har vi altså krav på at få svar på.
Jens Peter Vernersen (S), 2000-05-24:
Nu skal jeg jo ikke sådan forholde mig til, hvad hr. Brian Mikkelsen forstår, men der har altså været muligheder for at skabe sig en indgående forståelse af det her lovforslag i og med, at der har været et utal af møder hos skatteministeren, og skatteministeren har været lydhør over for de synspunkter, der har været.
Det knæk, der er, hvor man skal betale yderligere skat, er fordoblet - altså inden der skal ske den beskatning.
Det vil sige, at der er taget hensyn til de problemer, som en række af spilleklubberne har præsenteret for Skatteudvalget.
Og vi har jo da heldigvis også fået meldinger om, at med de ændringer, der nu er lavet, er der plads til en fortjeneste.
Men det ændrer ikke ved det principielle, som vi taler om her.
Det principielle er, at Venstre og De Konservative stemmer imod et lovforslag, hvor man imødekommer det, som Venstre og De Konservative ønskede for et år siden, da de fremsatte deres beslutningsforslag.
Man opkræver knap så høj en afgift som det, hr. Bendt Bendtsen foreslog.
Det er sagen.
Jørgen Winther (V), 2000-05-24:
Jeg siger mange tak til den socialdemokratiske ordfører og er meget glad for, at ordføreren bekræftede, at det var et direkte citat af, hvad ministeren har sagt.
Vores ændringsforslag nu her fra fire partier er akkurat det samme, som sundhedsministeren gav hundrede procent tilsagn om fra Folketingets talerstol.
Det er et ændringsforslag, der er en direkte afskrift, og ordføreren har nu bekræftet, at sådan er det.
Jeg kan se, at ministeren er til stede i salen, og derfor forventer vi selvfølgelig at få ministerens redegørelse.
Hvad vil ministeren?
Vil hun arbejde for det, som står her i ændringsforslaget, eller har hun ændret holdning?
Brian Mikkelsen (KF), 2000-05-24:
Det kan godt være - det er jo meget sandsynligt - at jeg ikke er så klog som hr. Jens Peter Vernersen.
Det er nok meget sandsynligt.
Det er et eller andet, der ikke siger mig noget, men jeg er nok ikke så klog, så det er nok derfor.
Så det kunne jeg godt tænke mig at få et svar på.
Vi har fra Det Konservative Folkepartis side ikke haft nogen som helst kovending i denne her sag, for vi har aldrig nogen sinde argumenteret for de afgifter, der er i den struktur, der ligger i det her forslag, men vi har oplevet under den behandling, der har været af forslaget - og sådan er det jo også i det politiske system - at vi kan blive klogere.
Med den struktur, der er nu - selv om det er blevet bedre og der er en lidt lavere sats - vil det betyde lukning og døden for mange helt almindelige, lovlige forretningsfolk, som igen betaler skat, afgift, moms og hele baduljen. Og det betyder, at hvis de ikke eksisterer, så eksisterer det sorte spil altså.
Vi har ikke noget imod, at man betaler skat og afgifter og gerne meget for de her klubbers vedkommende, men det skal altså være sådan, at man kan drive en forretning ved siden af.
Flemming Hansen (KF), 2000-05-24:
Så har jeg altså ret; hr. Frank Aaen har ikke forstået et ord af det hele.
Han, der får en Folkevogn til rådighed, betaler ét beløb.
Han, der får en Ferrari, betaler et helt andet.
Men det er rigtigt, der er top over, så han, der får en Ferrari, betaler ikke det, han efter regeringens opfattelse burde betale. Men så er vi jo inde i det lyksalige for hr. Frank Aaen, og det var det samme, som tv-udsendelsen gik på, at alle erhvervsledere ligger og kører rundt i Ferrarier. Jeg har undersøgt det hos De Danske Bilimportører.
Resten kører privat, og det er det altså værd at lave en lovgivning for, der ødelægger en masse for virksomheder og deres ledere.
Tillykke med det, vil jeg sige til hr. Frank Aaen.
Frank Aaen (EL), 2000-05-24:
Først skal jeg takke hr. Flemming Hansen for så hårdt at angribe det her, for jeg døjer faktisk noget med mit bagland, som synes, at loven her er lidt for slap.
Og så kan jeg jo sige, at det er i hvert fald hårdt nok til, at hr. Flemming Hansen i flere omgange gider gå på talerstolen og oven i købet svinger sig op til at tale om gammelkommunisme og alt muligt andet; så det er jo nok ikke helt galt alligevel.
Jeg skal bare sige til hr. Flemming Hansen, at det, det her går ud på, er jo dybt retfærdigt, for i dag er det sådan, at den, der får en Folkevogn stillet til rådighed af sin arbejdsgiver, skal betale akkurat det samme i skat som den, der får stillet en Ferrari til rådighed, og det er da ikke rimeligt.
Jeg synes, det er en helt uretfærdig behandling af den, der kun får Folkevognen.
Og det er jo det, der bliver rettet op på, at nu skal man betale skat i forhold til, hvor stor en bil man får stillet til rådighed.
Flemming Hansen (KF), 2000-05-24:
Jeg er for så vidt enig med hr. Frank Aaen og hr. Frandsen i ligestillingen, men jeg synes, vi glemmer udgangspunktet.
Udgangspunktet var i 1993, da var hr. Ole Stavad også skatteminister, og da indførte han et hop på sådan 100 pct. eller 300 pct. for beskatning af firmabiler.
Det er der ikke mere.
Og dér, hvor hr. Frandsen og hr. Frank Aaen begår fejl, er, at de forestiller sig, at denne erhvervsleder ligger og kører rundt 30.000-40.000 km privat. Så er det rigtigt, at så er det en billig fornøjelse.
Men langt, langt de fleste erhvervsledere har overhovedet ikke tiden til at køre rundt privat.
Jeg kan jo spørge en minister: Hvor meget kører en minister rundt privat, når han kommer hjem til Nordjylland?
Dem bliver man rigeligt beskattet af, hvis man kører dem som virksomhedsbil.
8.000 km og man får et tillæg på sin skat i dag på 112.000 kr., hvis man kørte i sådan en bil.
Det er rigeligt betalt; det er en høj kilometerpris.
Det er billigere at køre i taxa.
Aage Frandsen (SF), 2000-05-24:
Ud fra det, man hørte hr. Flemming Hansen sige, skulle man tro, at nu var der altså nogle, der virkelig blev uretfærdigt behandlet; nogle mennesker, som havde et økonomisk behov og sådan noget, dem ramte man virkelig hårdt.
Det eneste, der sker, vil jeg sige til hr. Flemming Hansen, er jo sådan set en ligestilling i forhold til andre; det er de samme procenter i forhold til andre.
Det er det, det drejer sig om.
Det, der var tilfældet før, og sådan som det er i øjeblikket, er, at der er nogle mennesker, der har en begunstigelse, som er urimelig i forhold til andre.
Og hvem betaler det? Ja, det gør de andre.
Andet er der ikke i det.
Sådan er det, hver eneste gang vi laver sådan noget for skabe større lighed omkring de her ting, så kaldes det misundelse.
Det har overhovedet ikke noget med misundelse at gøre; det er et spørgsmål om, at der skal være retfærdighed i skattesystemet med hensyn til, at man skal betale ligeligt i forhold til de indtægter og goder, man har.
Frank Aaen (EL), 2000-05-24:
Jeg kan fuldt ud bekræfte, at Enhedslisten går ind for mere lighed i samfundet, end tilfældet er i dag.
Jeg kan også bekræfte, at Enhedslisten går ind for, at en udbetalt løn skal beskattes på samme måde, uanset om lønnen udbetales i kontanter eller i naturalier. Jeg troede i virkeligheden også, det var i overensstemmelse med almindelige liberalistiske principper, men det er det åbenbart ikke.
At man så synes, at det er noget særlig gammelkommunistisk at gå ind for lighed og lighed i skattesystemet, ja, det siger måske mere noget om afsenderen, end det siger noget om den, det er henvendt til.
Sandy Brinck (S), 2000-05-24:
Ja, det er jo dejligt at opleve, at der stadig væk er store forskelle i dansk politik, store forskelle i ideologier og interesser.
Det har også været interessant at opleve bilbranchens store omsorg for statsprovenuet.
Jeg vil bare sådan til orientering sige, at der har svarene, som vi har fået i Retsudvalget, altså svinget mellem 500 mio. kr. og 4 mia. kr. Det er jo da et skøn, må man sige.
Vi tror ikke så meget på, at der kommer det her store provenutab.
Så har jeg også lyst til at sige, fordi vi hørte det under første behandling, og hr. Flemming Hansen sagde det
igen, at det her var udtryk for misundelsespolitik: Altså det her lovforslag går faktisk ind og ligestiller, sådan at beskatningen svarer til de omkostninger, man ellers ville have, hvis man havde en bil
Det kalder jeg ikke misundelse.
Det kalder jeg retfærdighed.
Ole Stavad (S), 2000-05-24:
Det er rigtigt, som hr. Frank Aaen gør opmærksom på, at det jo ikke er et lovforslag, der kun er rettet imod de såkaldte 100-pund-selskaber, selv om det er hovedformålet.
Forudsætningen for, at lovforslaget kan få den virkning, det skal have, og få den generelle karakter, det skal have, er, at den garantiordning, vi her lægger op til, når man melder sig og fremover skal registreres hos Told og Skat, også kommer til at gælde for danske selskaber og virksomheder og andre med begrænset ansvar, der skal registreres.
Men som der har været stillet spørgsmål om i udvalget, og som det fremgår af svarene, kan det ikke afvises, at der kan opstå problemer.
Vi kender ikke konkrete eksempler - jeg er i hvert fald ikke vidende om, at der er konkrete eksempler - men jeg vil gerne give det tilsagn, at hvis der dukker konkrete eksempler op, hvor vi finder, at det bestemt er uacceptabelt, at de i gåseøjne bliver ramt af ordningen, må vi sætte os ned og finde en løsning. Jeg tror ikke, at den løsning, der i givet fald skal findes, skal findes inden for skattelovgivningens rammer.
Men så må vi jo prøve at inddrage andre i regeringen eller på anden måde sørge for at få fundet en løsning.
Vi er enige om, at det er vigtigt og afgørende, at vi med dette lovforslag får forhindret de ting, vi ønsker at forhindre.
Men det må ikke få uacceptable sidevirkninger, og derfor er der tilsagn om, at min dør i hvert fald står åben, så vi kan sætte os ned sammen, hvis der kommer konkrete eksempler af den karakter, hr. Frank Aaen nævner her.
Frank Aaen (EL), 2000-05-24:
Enhedslisten støtter dette lovforslag, men vi stillede et spørgsmål under udvalgsarbejdet og har fået bekræftet, at loven kan give problemer for sociale selvejende institutioner, børnehaver, sociale væresteder og institutioner, der bor til leje.
Disse institutioner har ikke nogen egenkapital og kan derfor komme i den situation, når de bliver afkrævet en sikkerhedsstillelse, at de faktisk ikke har penge til det.
vil regeringen så være indstillet på, at vi sikrer en løsning, så ingen sociale selvejende institutioner skal lukke på grund af loven?
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-05-24:
Jeg har ikke stillet spørgsmål til Det Radikale Venstre, som
, når det gælder formulering af bedre overensstemmelse mellem pris og kvalitet, når vi har fået dette meget lille omsvøbsdepartement vedrørende fupmodernisering.
Det er virkelig et lavt ambitionsniveau.
Kristian Jensen (V), 2000-05-24:
Da man tilbage i 1993 indførte den nuværende beskatning af firmabiler, så vi de daværende regeringspartier stå på talerstolen her og mene, at den var rimelig og retfærdig, og allerede dengang mente vi fra Venstres side, at man strammede beskatningen af firmabiler for meget.
Det har, som der blev sagt under førstebehandlingen, betydet, at der er sket et stop for salget af store firmabiler.
Det viser den opgørelse, som vi har fået tilsendt fra en af landets store bilforhandlere, med al beklagelig tydelighed.
For os at se i Venstre
Det tror vi simpelt hen ikke på, og derfor er det, der vil ske et tab for statskassen, og man vil ikke få det provenu, som skatteministeren fremhæver.
Men væsentligst for os i Venstre er det, at beskatningen af firmabiler, beskatningen af de mennesker, der lægger et stykke arbejde på de danske virksomheder, stiger til det urealistisk høje, og det synes vi er forkert.
Derfor håber vi, at vi til sidst kan få stoppet den her brandbeskatning af firmabiler.
Jens Peter Vernersen (S), 2000-05-24:
Det, som jo er fakta, er, at Det Konservative Folkeparti og Venstre stemmer imod forslaget ved tredjebehandlingen, og det, som vi jo kan se, er, at det beslutningsforslag, som De Konservative fremsatte i sin tid, giver større afgifter til de spillehaller, som hr. Brian Mikkelsen nu har meget sympati for.
Man mener i det område, hvor spilleklubben ligger, at huslejen burde være 300 kr. pr. m2.
Det bliver der jo ikke gjort op med, ved at Det Konservative Folkeparti stemmer imod.
Jeg har en anden spilleklub her, som har en omsætning på 2 mio. kr. om året.
Til den spilleklub, som står bag, er der 30.000 kr. om året.
Der skal altså spilles for 2 mio. kr. i bruttospilleindtægt for at generere 30.000 kr.
Det var det, som hr. Bendt Bendtsen sagde var plat og svindel, og at det ikke forstyrrede hr. Bendt Bendtsens nattesøvn, hvis det var sådan, at nogle af disse klubber lukkede.
Brian Mikkelsen (KF), 2000-05-24:
Sagen er den, at vi skal det sorte, platte spil til livs, men det gør man jo ikke ved - det er ret banalt - at sætte afgifterne op for dem, som er lovlige forretningsfolk, for så flytter man selvfølgelig markedet over til det sorte spil.
Det er ret elementært kære Watson.
Vi vil det sorte, platte spil til livs, og derfor har vi også taget initiativet for 1½ år siden med det beslutningsforslag, vi fremsatte, men når vi nu har set på de konsekvenser, det vil få for lovlige forretningsfolk, så må vi sige, at det er for stramt, det er for regulerende, og det vil betyde døden for almindelige forretningsfolk, som forsøger at tjene nogle penge på det her, som betaler deres afgifter, som betaler deres skat, som betaler deres moms.
Hvis det er konsekvensen, jamen så flytter man det over til det sorte spil, og så er vi jo lige vidt, for det, der er hele formålet med denne øvelse, er at komme de dér banditter til livs, og det gør man jo altså ikke ved at sætte afgifterne så højt, at de almindelige forretningsfolk sandsynligvis dør.
Men som jeg siger, er intentionen den rigtige, så lad os nu se, hvad der kommer til at ske til efteråret.
Jeg håber på, at flertallet er villigt til at ændre det, hvis det viser sig, at man flytter markedet over til det sorte spil, for det er det, vi skal til livs.
Klaus Kjær (DF), 2000-05-24:
I Dansk Folkeparti tror vi simpelt hen ikke på et mistet provenu i den størrelsesorden, som bilbranchen har anført,
Der vil jo fortsat være behov for rene firmabiler til repræsentative formål, og hvorfor i al verden skulle salget af disse biler gå ned som følge af, at man strammer beskatningen omkring den private kørsel?
Hvis tallet imidlertid viser sig at være rigtigt, bekræfter det jo kun den antagelse, at når man anskaffer disse meget dyre firmabiler, er det, fordi man ønsker at foretage fritidskørsel med skattebegunstigelse i luksusbiler.
Andet kan det jo ikke være.
Der er jo ikke noget, der forhindrer direktøren, eller hvem det nu måtte være, i at køre i en mindre bil, måske også ejet af firmaet, fra sit hjem og til sin arbejdsplads.
Han slipper oven i købet en anelse billigere efter det her lovforslag.
Jeg kan slet ikke se, at den argumentation kan holde på nogen som helst måde.
Et mistet provenu på en halv milliard kroner og opefter som følge af, at man ikke kan få lov til at køre skattebegunstiget i en dyr luksusbil i sin fritid, at det kan fortsætte, vil vi i hvert fald ikke være med til at støtte.
Brian Mikkelsen (KF), 2000-05-24:
Tænk nu, hvis verden var så sort/hvid, som hr. Jens Peter Vernersen her taler om, så var det jo meget nemt at trykke på knapperne herinde.
Jeg er selvfølgelig også evig taknemmelig for, at den socialdemokratiske ordfører ulejliger sig med at bruge så meget tid på at citere den nuværende konservative formand.
Sagen er den, at jeg tror, hr. Jens Peter Vernersen taler om noget helt andet, for det, som Det Konservative Folkeparti vil, er at fjerne de grå/sorte spilleklubber, men det gør man altså ikke ved at belaste de hvide, legitime spilleautomatfolk med så store afgifter, at man simpelt hen flytter markedet.
Det er klart, at hvis man lægger så store afgifter på de almindelige automatfolk, vil de folk, som vil spille, gå op på fjerde sal, ned i baggården eller hen i kælderen og spille i stedet for.
Det vil sige, at det her forslag desværre vil få den stik modsatte konsekvens af, hvad Det Konservative Folkeparti, regeringen og mange andre partier vil, nemlig at komme det sorte/grå spillemarked til livs.
Vi har haft et glimrende forhandlingsforløb, og det eneste, der sådan set har skilt os, har været nogle procentsatser omkring afgifterne.
Men lad os nu se, hvordan situationen ser ud til efteråret.
Jeg tror, at de her afgifter er for høje.
Jeg tror, det betyder, at mange automatfolk bukker under, at vi får et endnu mere sort spillemarked, men da intentionen er den samme for os alle sammen, nemlig at vi kommer det sorte spillemarked til livs, så lad det komme an på en prøve.
Vi ville meget gerne have, at man fik en lavere procentsats, så man sikrede sig, at der var nogle lovlige forretningsfolk, der kunne eksistere, samtidig med at man kom det sorte spil til livs.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-05-24:
Allerførst vil jeg anerkende, at skatteministerens forslag er en forbedring af den gældende retstilstand, og derfor stemmer Kristeligt Folkeparti også for forslaget ved tredje behandling.
Men vi mener ikke, det er godt nok i de tilfælde, hvor en borger får 100 pct. ret, og myndighederne har taget helt fejl.
Der mener vi, det er urimeligt, at man ikke får samtlige sine udgifter dækket.
Derfor er vi naturligvis helt med på de ændringsforslag, som gør det ret og rimeligt for den enkelte borger.
Jens Peter Vernersen (S), 2000-05-24:
Det, der jo er tilfældet med det system, man har kendt, er, at der har været plads til det sorte spil. Den plads fjerner Det Konservative Folkeparti jo ikke ved at stemme imod den her lovgivning.
Det, der stod at læse i Politiken for ikke så forfærdelig land tid siden, er måske også nok nærmest sandheden, nemlig at Venstre og De Konservative nok ville stemme imod, fordi det her var en ny skat.
Den bekymring havde man jo ikke for 1 år siden, da man fremsatte sit beslutningsforslag.
Jeg spørger mig selv: Hvad er det, der er sket i hovederne på De Konservative, siden de har foretaget sådan en kovending, og når man nu får et afgiftssystem, der ikke engang er så strengt som det, Det Konservative Folkeparti lagde frem for 1 år siden.
Den betyder jo, at der fortsat er mulighed for, at klubberne kan få en fortjeneste til at drive virksomheden, deres sportslige virksomhed.
Men der bliver mindre plads til den bagmand, som lejer lokaler ud til 3.000 kr. pr. m2, og det er meningen.
Men det støtter Det Konservative Folkeparti åbenbart.