Ole Stavad (S), 2004-05-05:
Et godt og stærkt fællesskab med en velfungerende offentlig sektor er fundamentet for hele vort velfærdssamfund.
Derfor har Socialdemokratiet også brugt mange kræfter på at skabe et stærkt politisk afsæt for en ny kommunal og regional struktur.
Vi skal skabe de bedst tænkelige rammer for fremtidens velfærd.
Det handler om en bedre service til mennesker, der har brug for fællesskabets hjælp, ikke mindst vores syge, handicappede og ældre.
Det handler om at styrke demokratiet, så ansvaret for de offentlige opgaver varetages af direkte folkevalgte og på en måde, der sikrer størst mulig borgerinddragelse.
Det handler om at støtte en udvikling i alle regioner med arbejde til alle, uddannelsesmuligheder, et godt miljø og kulturelle tilbud, og det forudsætter fagligt og økonomisk bæredygtige kommuner og regioner.
Det kræver bl.a. en udligningsreform med en retfærdig fordeling af økonomien.
En ny kommunal og regional struktur har ingen mening i sig selv, hvis ikke vi bliver bedre i stand til at nå disse mål.
Helt umuligt bliver det, hvis en ny struktur betyder ringere service, mindre demokrati og en fuldstændig udradering af en regionalpolitisk indsats, og det mener vi desværre er risikoen, hvis regeringens forslag bliver ført ud
i livet
Vi undrer os over, at regeringens udspil ikke på et eneste centralt punkt svarer til de synspunkter, som Socialdemokratiet har meddelt regeringen forud for dens udspil.
De råd, som Socialdemokratiets formand har givet statsministeren, er også totalt overhørt.
Regeringens forslag indebærer reelt en stærk centralisering, mere bureaukrati og mindre demokrati.
Opgaverne flyttes væk fra de folkevalgte og med stor risiko for, at de mest sårbare grupper kommer til at opleve forringelser.
Det har helt åbenbart været magtpåliggende for regeringen at få fjernet et regionalt folkevalgt led uanset konsekvenserne for de mennesker, det berører, for miljøet, den regionale erhvervsudvikling, for demokratiet og folkestyret og med centralisering og mere bureaukrati til følge
Derfor er det utvetydige budskab til regeringen i dag, at der er brug for et helt andet indhold end det, regeringen fremlagde i sidste uge.
Vi i Socialdemokratiet har fremlagt vore forslag, klare værdier og principper.
Det var en bredt sammensat arbejdsgruppe, der brugte mere end et år på at udarbejde det.
Det blev vedtaget af Socialdemokratiets hovedbestyrelse den 31. januar i år, og samme dag lagde vi det så i øvrigt ud på vores hjemmeside, så det var offentligt tilgængeligt for alle.
På det grundlag vil vi fortsat arbejde ihærdigt for en bred aftale om ny kommunal og regional struktur.
Men her er regeringens sædvanlige blokpolitik med Dansk Folkeparti efter vores opfattelse direkte uansvarlig. Regeringens forslag rejser fortsat flere spørgsmål, end det besvarer, også for de tusinder af borgere og ansatte, som det berører direkte.
Det er også uklart, hvad de økonomiske konsekvenser er for de nye kommuner og de nye sygehusregioner.
Det er helt afgørende at få noget at vide om konsekvenserne for alle de mennesker, som det hele handler om.
Hvad enten man er patient på et sygehus, er ældre med behov for hjælp, folkeskoleelev eller går i gymnasiet, ja, så kan opgaven kun løses, hvis der er penge til at klare den.
Derfor er det helt nødvendigt, at regeringen som noget af det første fremlægger hovedretningslinjerne til en udligningsreform og skaber et overblik over de økonomiske konsekvenser.
Det hele skal ikke ende i forringelser, men tværtimod, som jeg også hører vi er enige om, med bedre muligheder for borgerne.
Vi skal også vide, hvordan regeringen vil definere sin egen såkaldte kattelem.
Hvad skal der til, for at en lille kommune er bæredygtig?
Er der kun et tilbud til de små rige kommuner om at fortsætte uændret?
Hvad så med den fattige nabokommune, som ikke er bæredygtig?
Hvem skal de så gå sammen med?
Skal borgerne i de fattige kommuner også her betale prisen?
Det synes vi at regeringen skylder et meget hurtigt svar på, så både kommunerne, deres borgere og vi andre har noget mere præcist at forholde os til.
Det mener vi har meget vidtgående konsekvenser.
Og jeg vil godt sige, at vi ikke er tilhængere af at kommunalisere store dele af miljø- og planlægningsområdet og statsliggøre resten uden den tætte folkevalgte kontrol, der er i amterne i dag.
Vi er enige i, at større kommuner også kan løse tungere sociale opgaver end i dag, men vi er dybt bekymrede for, om grupper af stærkt handicappede bliver tabere.
Den samme bekymring genfinder vi hos de handicappede selv og også hos deres pårørende.
Ansvaret for kollektiv trafik og regionale veje fjernes helt fra de nye regioner.
Det fremstilles som en forbedring.
Den har vi svært ved at få øje på.
Regional udvikling kommunaliseres, kultur og uddannelse flyttes til kommuner og staten, og det er svært at få øje på den regionale motor, som skal sikre udviklingen i hele landet.
nogen mulighed for at påvirke indtægtssiden.
Det fører til ansvarsforflygtigelse og dyre løsninger i sidste ende for borgerne.
Beskæftigelsesområdet har i regeringens udspil fået, synes vi, et helt umuligt indhold.
Socialdemokratiet er parate til, at vi får hele området tænkt bedre sammen, men vi må afvise regeringens forslag, som det ligger i udspillet. Vores konklusion kan egentlig siges i et spørgsmål, fordi vi undrer os over, hvor regeringen har hentet sin inspiration.
Vi er ikke bekendt med lignende modeller fra andre lande, der har haft succes.
Det er også svært at se sammenhængen til de sagkyndige råd, som regeringen selv har bedt om.
Det er, som om regeringen forfølger sin helt egen dagsorden uden at lade sig påvirke af forvirrende kendsgerninger.
Vi går ind i forhandlinger for at nå et bredt forhandlingsresultat.
Og derfor vil vi også her meget gerne være hjælpsomme og tilbyde, at vi møder op til forhandlingerne sammen med Det Radikale Venstre og med SF, som er kommet med udspil og ideer, der ligger tæt op ad de holdninger, som også vi har.
Dermed har ingen af de tre partier pantsat deres handlefrihed hos hinanden i forløbet.
Vi vil i hele forløbet gå målrettet efter, at der findes løsninger.
Derfor ligger der et tungt ansvar på regeringen, men vi føler også, at der ligger et tungt ansvar på os for at nå konklusioner, der kan sikre nogle ordentlige rammer for at give borgerne den bedst mulige betjening, og dér er målebåndet hos os ikke mindst de grupper, som har mest brug for fællesskabet.
Der har jo været meget diskussion efter Venstres ordførers tale her om de stærkt handicappede grupper.
Dér vil vi have meget fokus, og vi håber, at der vil være en betydelig lydhørhed også for bl.a. de problemer hos regeringen.