Bendt Bendtsen (KF), 1998-04-30:
I Det Konservative Folkeparti er vi enige i, at det er en god idé at behandle disse to lovforslag sammen, idet hele flygtninge- og indvandrerpolitikken står på to ben, nemlig udlændingelov og integrationslov.
Først må jeg slå helt fast, at der er stor forskel på det, som er regeringens flygtningepolitik og indvandrerpolitik, og så det, som er konservativ udlændingepolitik.
Når det er sagt, kan vi også godt se, at der er positive elementer flere steder i denne lovgivning,
mens der andre steder er problemer, alvorlige problemer.
Det vil jeg komme tilbage til.
Omkring udlændingeloven: I Det Konservative Folkeparti fremlagde vi i sidste samling sammen med Venstre vores bud på udlændingepolitikken, som i øvrigt blev førstebehandlet sammen med de forslag, som i dag er genfremsat.
Vi har valgt ikke at genfremsætte disse forslag sammen med Venstre så kort tid før sommerferien, men holdningen er den samme, og jeg behøver jo ikke at gentage, hvad vi sagde sidste gang.
Vi ønsker at minimere tilstrømningen af flygtninge til Danmark, idet vi ikke tror på, at flygtningeproblemet løses på Vesteuropas, på Danmarks socialkontorer.
Vi ønsker heller ikke at gøre flygtninge til indvandrere efter 3 år, som regeringen gør.
Fra konservativ side ønsker vi at hjælpe flygtninge, som har brug for et helle her og nu, men det må være alles opgave at hjælpe disse mennesker tilbage til det land, hvor de kommer fra, når roen og freden er genoprettet.
Vi vil hjælpe reelle flygtninge på flugt, men så snart situationen tillader det, vil vi hjælpe dem tilbage til deres eget land.
Der er behov for en forstærket humanitær indsats i flygtningenes nærområder.
Vi løser ikke kurdernes problem ved Italiens østkyst, men problemerne løses i de områder, hvor flygtningestrømmene opstår.
Når det er sagt, er det også utroligt, at der er partier, som ikke ønsker at medvirke i militære operationer i udlandet for at skabe fred, samtidig med at der bliver sagt nej til at give husly.
Det hænger simpelt hen ikke sammen.
Jeg vil gerne kommentere nogle af lovforslagenes elementer.
Ændringen af regeringens bestemmelser om tidsubegrænset opholdstilladelse er på det nærmeste kosmetiske, og 3-års-grænsen er for kort tid.
Der er jo ingen steder i verden, hvor der opstår uro og krig, og hvor så flygtningestrømmene opstår, hvorefter der er ro nøjagtig 3 år efter.
Derfor er 3-års-reglen for kort, og det vil vi gerne ganske kraftigt gøre opmærksom på.
Med denne politik gør regeringen flygtninge til indvandrere.
Grænsen burde være 7 år, men jeg har hørt signaler fra regeringens side om, at man er til at tale med.
Det ser vi frem til.
Omkring præciseringen af bestemmelsen om de facto-flygtninge rydder bestemmelsen jo ikke op i retskravet, og ved den første fremsættelse var der også udtalelser fra Flygtningenævnet om, at denne præcisering ikke vil betyde mærkbare ændringer.
Der er også en opstramning omkring familiesammenføringerne med hensyn til forældre over 60 år og i forbindelse med arrangerede ægteskaber.
Det er kun et lille skridt, og det er ganske få personer, det drejer sig om.
Familiesammenføring som retskrav afskaffes jo ikke.
Det bør være sådan, at kun dér, hvor familiens samlede tilknytning til Danmark er større end til hjemlandet, kan der bevilges familiesammenføring til indvandrere.
Fra konservativ side har vi altid procederet, at kriminelle skal udvises i meget større omfang, end det sker efter det gældende regelsæt i dag.
Da vi i foråret 1996 ønskede straffene for narkohandel skærpet og en øget udvisning af kriminelle udlændinge, som handlede med hårde stoffer, blev vi stemt ned her i salen.
I løbet af efteråret 1996 ændrede regeringen kurs, og det, som var konservativ politik, blev gældende lov.
Derfor er vi tilfredse med, at regeringen har lyttet til signalerne, at der nu er tale om opstramninger i reglerne for kriminelle udlændinge, og jeg vil godt sige her, at det er en stramning, som vi fra konservativ side lægger utrolig meget vægt på den dag, hvor lodderne skal lægges i vægtskålen.
Generelt må vi desværre sige om udlændingeloven, at den ikke får minimeret tilstrømningen af flygtninge til Danmark, og 3-års-reglen er håbløs, men der er også positive elementer, som jeg tidligere har været inde på.
Det er nu engang ikke nemt at lave en ordentlig integration, hvis vi ikke kan styre tilgangen af de mennesker, der kommer til landet.
Omkring integrationsloven vil jeg gerne sige, at i Det Konservative Folkeparti har vi den holdning, at når flygtninge har fået ophold i Danmark, skal der ydes en aktiv indsats for at blive integreret i det danske samfund.
Det skal vi være med til, og det skal de mennesker, som det drejer sig om, være med til.
Vi skal så hurtigt som overhovedet muligt sørge for, at de bliver i stand til at klare sig selv.
Vi fremsatte i august 1997 forslag til en samlet indsats for bedre integration af flygtninge og indvandrere, samtidig med at der blev fremsat et forslag til en opstrammet udlændingelov.
Vi ønskede at styrke danskkundskaberne.
Vi ønskede danskundervisning som en betingelse for bistandshjælp.
Vi ønskede en bedre fordeling af flygtningene.
Vi mener, at regeringen på det her område har gode elementer omkring integrationen, for vi har altså den holdning, at har folk fået lov til at være i Danmark, skal de behandles ordentligt, og vi skal så hurtigt som muligt hjælpe dem til at klare sig selv.
Derfor er det godt, at vi får en længere integrationsperiode, større krav, en udfasning af Dansk Flygtningehjælp til fordel for kommunerne samt i det hele taget et introduktionsprogram, hvor der fastlægges en meget større sammenhæng end det, vi er vant til i dag.
Der har fra visse sider af salen været rejst kritik af den hurtige integrationsindsats umiddelbart efter en opholdstilladelse.
Der vil jeg gerne sige, at det ser vi altså ingen problemer i, da det er utrolig vigtigt, at ingen får lov til at sidde passivt hen.
Hvilke erfaringer er det, vi har fra den danske arbejdsmarkedspolitik?
Folk går jo i stå, det ved vi fra arbejdsmarkedet, og så ved vi, at så går
det nedad.
Det er vejen til alt ondt.
Passivitet er vejen til alt ondt.
Det er derfor, vi på det danske arbejdsmarked igennem en årrække har øget aktiveringen og stadig væk ønsker at aktivere folk så hurtigt som muligt.
Jeg vil også gerne sige, at når og hvis der bliver fred i hjemlandet og flygtningene skal tilbage, er det da kun positivt, at de er tosprogede.
De har fået lært noget, som de kan bruge i deres hjemland, frem for at de har brugt tiden til at sidde i en eller anden flygtningelejr og glo lige ud i luften.
Vi er også enige i introduktionsydelsen, som ligger på et lavere niveau end den ordinære offentlige hjælp.
Ofte er man vant til meget lidt dér, hvor man kommer fra, så når man kommer til Danmark, må man også være med til at investere i sin og familiens fremtid. Men ét sted er vi bundhamrende uenige med regeringen, og det er omkring tvangselementet over for kommunerne med de regler, som lovforslaget er skruet sammen af i dag.
Jeg vil gerne slå fast med syvtommersøm her fra talerstolen i dag, at Det Konservative Folkeparti ønsker, at alle kommuner skal være med til at løfte opgaven omkring integration.
Men jeg er snart træt af at høre billige bemærkninger om kommuner placeret visse steder, for det, det drejer sig om, er, at man skal behandle kommunerne ordentligt.
Kommunerne er presset økonomisk; vi ved, der er behov for likviditet i kommunerne.
Man er presset på ældreplejen.
Man er presset på børnepasningsordninger.
Man er presset andre steder.
Derfor skal man ikke gå ud og tørre sin økonomi af på kommunerne, når det er regeringen, der bestemmer, hvor mange der skal ind i landet.
Her tænker jeg ikke mindst på boligplaceringen.
Det er i virkeligheden det, det drejer sig.
Der er forskel på, om en kommune har let adgang til boliger i det almennyttige byggeri.
Der er jo kommuner, der kan bopælsplacere i løbet af 14 dage.
Derfor er det nødvendigt med en mere individuel afregning for boligplacering over for flygtningene.
De kommuner, hvor der er bygget almennyttige boliger i 1960'erne og 1970'erne, har jo ikke haft de store udgifter.
Derimod er det dyrt at bygge i dag, og der er kommuner, både land- og bykommuner, som ikke har en boligmasse til rådighed.
Ministeren har talt om mange flytninger i de enkelte kommuner
Billedet er helt skævt, og det er skævt fremstillet.
Regeringen er ansvarlig for, hvor mange flygtninge der kommer ind i landet.
Derfor må regeringen betale, hvad boligplaceringen koster.
Det hjælper ikke med lidt fifleri omkring lånoptagelser til almennyttige boliger og andre småjusteringer.
Hvis ministeren var villig til det, blev tvangselementet jo helt klart overflødigt i masser af de kommuner, man har stået og råbt op om her i dag, som ikke ønsker at deltage; det er jeg fuldstændig sikker på.
Da tvangselementet er en af knasterne i loven, var det måske en idé at begynde at høvle lidt dér.
Så tror jeg ikke på, at der bliver lukket af for debatten om flygtninge og indvandrere med disse lovforslag
, idet afstanden generelt er for stor til at lukke hele debatten ned.
Derfor mener jeg, regeringen bør overveje, om det ikke ville være ønskeligt at finde en løsning, som ville imødekomme det brede flertal i Folketinget.
Det vil jeg gerne opfordre regeringen til.
Derfor vil vi i Det Konservative Folkeparti ikke melde ud i dag.
Der er et skridt i den rigtige retning i udlændingeloven.
Der er rigtige elementer omkring integrationsloven, men der er altså også utrolig meget skidt og kanel og for megen langmodighed i forslagene og for lidt og for småt i nogle af kommentarerne.
Vi vil gerne hjælpe indenrigsministeren med at luge ud i forslagene.
Når det er sket, vil vi i den konservative folketingsgruppe vurdere, hvor langt vi er kommet, og herefter vil vi tage stilling til, hvordan vi i den sidste ende vil stemme til disse forslag. Jeg er bare nødt til at sige, at denne udlændingelov ligger langt fra det, der er konservativ udlændingepolitik. Vi får ikke minimeret tilstrømningen til Danmark med det her forslag.