runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Klaus Kjær (DF), 1998-12-04:
Vi kan ganske enkelt ikke se nogen sammenhæng mellem Venstres og De Konservatives krav om bedre forhold for erhvervslivet og så det faktum, at man indgår en finanslovaftale med skatteforhøjelser, som dette forslag er udtryk for.
Der er ikke nogen som helst fornuft i at forhøje afgiften for elektroniske forespørgsler i tinglysningsregistrene med 20 kr. fra 10 kr. til 30 kr., og jeg vil gerne have lejlighed til - også på egne vegne - at tilføje: Det at søge en elektronisk oplysning i tinglysningsregistrene er jo ganske udgiftsfrit for myndighederne.
Det medfører ikke nogen som helst administrativ indsats fra myndighedernes side, og det koster ikke noget som helst at benytte den fremgangsmåde, bortset fra de få minutter som borgeren skal betale over sin telefonregning.
Det eneste, man opnår med forslaget her, er at støvsuge skatteborgernes lommer for de få håndører, der ikke allerede er opsuget af regeringen.
Det samme gælder forhøjelserne af retsafgiften på attester, udskrifter, fotokopier og lign., som foreslås forhøjet med 75 kr. fra 100 kr. til 175 kr.
Alt i alt skal det hele give 21 mio. kr. ekstra i statskassen årligt, og det er skandaløst, at partier som Venstre og De Konservative og så sandelig også regeringen vil lægge stemmer til sådanne skatteforhøjelser, der kommer til at ramme mange danskere.
Frank Aaen (EL), 1998-12-04:
Jeg er ikke spor i tvivl om, at det er en god liberal grundtone; jeg synes bare, det skal frem i lyset, hvad det går ud på, og det går ud på, at man må ikke have lov til at begrænse industriens profitter.
For grunden til, at medicinudgifterne stiger, er jo først og fremmest, at prisen på medicinen stiger - meget mere, end at forbruget stiger.
Og så vil jeg sige med hensyn til de 500 kr., at det er da muligt, at et højtlønnet folketingsmedlem har de 500 kr., så det ikke spiller nogen rolle; det skal jeg da ikke udelukke, men det er altså en asocial skat.
For det drejer sig jo ikke om andet: Det er en skat på 500 kr., der lægges på alle danskere, bare med den undtagelse, at det kun er dem, der har brug for medicin, der skal betale den, og det er da en af de mest uskønne måder at finde penge på.
Thorkild B. Fransgaard (FP), 1998-12-04:
Vor ordfører på området er desværre forhindret i at være til stede, men jeg skal på Fremskridtspartiets vegne sige, at intentionerne i lovforslaget, om at tilskud til medicin især anvendes til personer med et stort behov, altså dem, der har en sygdom, der er livstruende, er rigtige.
En anden ting, vi er meget skeptiske over for, er, at der skal oprettes et landsdækkende register i Lægemiddelstyrelsen.
Vi er lidt nervøse for, hvordan det kan benyttes eller udnyttes, som nu man vil, så vi ser meget skeptisk på det her lovforslag og vil formentlig sige nej, når vi skal til at stemme.
Lone Møller (S), 1998-12-04:
Det har været nogle lange dage, og det er ikke unaturligt i december måned, men man må undres lidt, når man hører en ordfører, eller flere ordførere, for den sags skyld, som har været med til at lave det her forlig, udtale sig sådan, at man, hvis man sad som tilhører, ville være i tvivl om, hvorvidt de var for eller imod.
Både Kristeligt Folkeparti og andre partier har tilsluttet sig finansloven, de har været med i lange drøftelser om den her medicinaftale, og det lyder nærmest, som om de er imod, og det kan undre mig ganske gevaldigt.
Der er ingen tvivl om, at hvis man læser forslaget, kan man klart se, at børn under 18 år er undtaget 500-kroners-egenbetalingen.
Hvis børn under 18 år kommer ind under kronikerreglen, ja så vil de også være omfattet af det, og hvis man læser lidt på forslaget, kan man få megen fornuft ud af det.
Derfor må jeg sige, at jeg er dybt overrasket over, at Kristeligt Folkeparti ikke har læst forslaget.
Aage Frandsen (SF), 1998-12-04:
Jeg vil spørge hr. Lars Kramer Mikkelsen, om det alligevel ikke er lidt usædvanligt, at der er et lovforslag, som har virkning fra 1. januar 1999, og som vi skal forholde os til, og så ved vi ikke, hvad der følger efter.
Jeg ved det nok nogenlunde, for jeg har også læst aviser, men det er normalt ikke den måde, som vi behandler lovforslag på.
Men hvad værre er: De mennesker, der skal melde sig, ved det ikke.
Det er jo det, der er problemet. Derfor synes jeg igen, man bare skal sige: Okay, det havde været bedre, hvis vi havde gjort det på en anden måde, i stedet for at lade som om, at det her er helt naturligt.
Det er da heldigvis ikke helt naturligt.
Vi må jo behandle dette lovforslag, som vi kender, ud fra de forudsætninger, vi har, men problemet er, at når denne lov er trådt i kraft, hvad så med de mennesker, der skal benytte sig af den?
Kender de så deres retssikkerhed?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 1998-12-04:
Det ville jo være forkert at sige, at jeg ikke kan bekræfte, at hr. Dyrlunds spørgsmål er gode spørgsmål, og det er rigtige spørgsmål.
Det er klart, at det tydeligt fremgår af lovforslaget, at mennesker, der i dag kan opnå efterlønsret, også kan gøre det med det nye forslag.
Hvis de har opnået efterlønsret og indbetaler kontingentet den 1. januar 1999, kan de opnå efterlønsbeviset.
Jeg synes, at der, ligesom der har været det i den forløbne debat i pressen, er grund til at sige også her i salen, at der er nogle mennesker, som klart har en interesse i at skabe usikkerhed og utryghed om det her.
Jeg kan kun sige, at det bekræfter de fire partier, som har været oppe på talerstolen, til fulde.
Man ønsker at skabe en utryghed og en usikkerhed.
Det er ikke det, som regeringen har ønsket, og det er ikke det, som finanslovforligspartierne har gjort, og derfor synes jeg, man skulle holde op med skydningen.
Det her er rent faktisk et forslag, som skulle skabe tryghed og sikkerhed omkring efterlønnen.
Poul Erik Dyrlund (S), 1998-12-04:
Jeg er nødt til at spørge hr. Kramer Mikkelsen, om det ikke er korrekt, at det ganske klart af lovforslaget fremgår, hvordan og hvorledes det fremtidige kontingentsystem skal indrettes.
Er der nogen som helst tvivl om, at alle de personer, som i dag har en anciennitet i arbejdsløshedskassen, der vil betyde, at de efter de gamle regler vil kunne opnå efterløn, også kan gøre det efter det nye system?
Er der nogen som helst tvivl om det?
Er der nogen som helst tvivl om, at det klart fremgår, når man læser lovforslaget, at disse personer, som jeg her har omtalt, skal betale deres kontingent og det nye kontingent fremover indtil den dag, de går på efterløn?
Jeg er ikke i tvivl, men det kan være, hr. Kramer Mikkelsen kan bekræfte, at det faktisk er sådan.
Er der nogen som helst tvivl om, at alle, som i dag betaler med det formål at opnå efterløn efter de gamle regler, skal betale det nye kontingent frem til den dag, de går på efterløn?
Er der nogen som helst tvivl om det?
For mig at se er der ikke ifølge lovforslaget her, så jeg tror, at når de øvrige ordførere har været på talerstolen her og rejst tvivl om det, er det en bevidst tvivl, de rejser, for de ved godt, at hvis man læser dette lovforslag ordentligt, giver lovforslaget også svarene.
Mogens Andreasen (DF), 1998-12-04:
Hr. Lars Kramer Mikkelsen har været her på talerstolen og har talt om efterlønsordningen.
For mig at se
er det, som om hr. Lars Kramer Mikkelsen har fået den forkerte ordførertale med, for han har ikke direkte talt om det, vi taler om i dag, de to ting, som hr. Dyrlund pegede på.
Jeg synes, det er lidt mærkeligt, at hr. Lars Kramer Mikkelsen ikke i første omgang holder sig til det, som det i virkeligheden drejer sig om i dag.
Så kan jeg også godt tilslutte mig det, som fru Jette Gottlieb sagde.
Det er jo en opsplitning på en måde, hvor vi har svært ved at bedømme tingene, og vi kan ikke komme til at forhandle dem, og det synes vi også er meget forkert.
Men hvis hr. Lars Kramer Mikkelsen tager fat på det på nuværende tidspunkt og kommer med noget om det, vi skal behandle senere, ville det være en fornøjelse for os at høre på, hvad han har at sige.
Svend Heiselberg (V), 1998-12-04:
Af hr. Peter Brixtofte er jeg blevet betroet dette omfattende lovforslag, og jeg kan se i talen, at han har skrevet, at vi tilslutter os lovforslaget, og jeg skal henholde mig til dette.
Aage Frandsen (SF), 1998-12-04:
Jeg vil godt takke hr. Kramer Mikkelsen for svaret, for jeg forstod det sådan, at man helt bevidst i høj grad har villet præmiere dem, der kan holde ud, til de er 62 år, og give endnu mere til dem, der er 65 år, og at de, der går af som 60-årige, nok får det samme i efterløn, men de skal betale mere i a-kasse-kontingent, og de mister penge fra det 65. år til det 67. år, så sammenlagt taber de.
Jeg regner med, at jeg har forstået det korrekt, for så har hr. Lars Kramer Mikkelsen også forstået det korrekt.
med lovsjusk.
Ville det ikke have været en bedre idé, hvis det her forslag var blevet til på baggrund af et udvalgsarbejde, hvor folk uden for havde deltaget og sådan noget, i stedet for at lave det midt om natten, uden at nogen rigtig vidste det undtagen nogle få stykker?
Ikke engang hr. Lars Kramer Mikkelsen vidste det jo.
Havde det ikke været bedre, så man havde god tid til at vedtage tingene?
Ting tager tid, også lovgivning, og specielt når man skal lave store ændringer.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-12-04:
Man kan jo høre, at der åbenbart er enighed blandt flere forligspartier om, at det her giver administrative problemer, og det vil man så prøve at tage højde for ved at sige, at så kan man lave noget efterbetaling.
Det er jo pragtfuldt.
Tænk, hvis man havde haft det samme synspunkt i forbindelse med pinsepakken, som det var vigtigt at få vedtaget i en fart før sommerferien, fordi dele af den skulle træde i kraft fra den 1. januar næste år.
Her står vi altså i starten af december med en kontingentforhøjelse, der skal træde i kraft fra den 1. januar.
Folk skal nå at indrette sig på det.
De skal nå at træffe et meget afgørende valg for deres fremtid, og det regner man bare med, at det kan man sådan lige suse igennem over for en meget stor del af befolkningen.
Det er simpelt hen for arrogant. Derfor vil jeg gerne spørge den socialdemokratiske ordfører, hr. Kramer Mikkelsen, om Socialdemokratiet er indstillet på at støtte et ændringsforslag til dette lovforslag, som går ud på at udskyde det tidspunkt, hvor forhøjelsen finder sted, f.eks. med et kvartal eller med et halvt år.
Der er faktisk nogle af dem, der normalt bliver betegnet som hr. Kramer Mikkelsens venner, der er kommet med et rigtig godt forslag i den retning.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 1998-12-04:
Jo, jeg kan bestemt bekræfte, at der ikke er tale om lovsjusk.
Jeg kan også sige, at det er da rigtigt, at der har været tale om administrative problemer, og jeg har også til hensigt at tilkendegive, at dem vil vi strække os vidt for at forsøge at medvirke til at løse.
Så vil jeg godt sige, at det ikke skal være nogen hemmelighed, at vi som samfund har brug for, at folk bliver længere på arbejdsmarkedet, og derfor bliver det belønnet, der bliver givet en gulerod til dem, der venter med at gå, til de er 62 år.
Det betyder ikke, at de, der er trætte og har lyst til at forlade arbejdsmarkedet, før de fylder 62 år,
ikke kan gøre det.
Det kan de stadig væk godt.
Det er vigtigt her at holde sig for øje, at det udbetalte beløb igennem efterlønsperioden er det samme.
Mange tal er føget gennem luften, og mange forskellige beløb er blevet fremført som de rigtige.
Sandheden er, at man som efterlønsmodtager samlet i perioden fra 60-65 år får præcis det samme beløb i efterløn under de nye og de gamle regler.
De nye regler udligner bare beløbet, således at man får samme sats i hele perioden.
Der er altså ikke taget noget fra dem, der vil gå på efterløn som 60-årige.
Tværtimod præmierer vi dem, der venter med at gå på efterløn, til de bliver 62 år.
Susanne Clemensen (CD), 1998-12-04:
Jeg vil gerne stille et spørgsmål til hr. Lars Kramer Mikkelsen, og det er med hensyn til de indvendinger, der er kommet fra a-kasserne om, at de ikke kan nå at informere deres medlemmer, inden det nye efterlønsbidrag skal træde i kraft den 1. januar, og også til de indvendinger, som jeg kan høre er kommet her fra salen i dag.
Er det ikke korrekt, at det fremgår af bemærkningerne
til lovforslaget og også af selve lovforslaget, at der vil være mulighed for efterbetaling i en overgangsperiode efter lovens ikrafttrædelse, indtil de nye kontingentregler er kørt ind i a-kasserne, og at det vil blive overladt til direktøren for Arbejdsløshedsforsikringen efter forhandling med Landsarbejdsrådet at fastsætte de nærmere regler, og at der derfor ikke er tale om noget hastværk og dermed lovsjusk?
Poul Erik Dyrlund (S), 1998-12-04:
Jeg vil gerne stille et enkelt spørgsmål til hr. Kramer Mikkelsen, og det er selvfølgelig på baggrund af fru Jette Gottliebs spørgsmål, der går på, hvad det er, vi behandler her i dag, og hr. Thulesen Dahl, der siger: Træk det tilbage.
Er kendsgerningen ikke den, at vi er i den situation, at der ligger et klokkerent forslag på Folketingets bord, der handler om to ting, nemlig et garantibevis og en kontingentforhøjelse?
Er det ikke sådan, at det er en
kendsgerning, at efterlønsordningen efterhånden koster op imod 15 mia. kr., og at det i takt med det stigende antal efterlønsmodtagere er vanskeligere at finansiere den, og at der derfor er behov for denne kontingentstigning
Det er der ikke nogen grund til at lægge skjul på.
Det er egentlig det, som hr. Aage Frandsen, så vidt jeg kan forstå, har efterlyst lidt.
Det her koster penge, og prisen for, at vi kan bevare den efterlønsordning, som vi har, og som der nu lægges op til ud i fremtiden, er, at det koster.
Det koster det danske samfund masser af penge, det koster statskassen penge, men vi er også i den situation, at vi er nødt til bede om, at de, der vil nyde godt af det, skal bidrage mere.
Er det ikke sådan, tingene hænger sammen, vil jeg spørge hr. Kramer Mikkelsen.
Aage Frandsen (SF), 1998-12-04:
Når jeg stillede hr. Lars Kramer Mikkelsen et spørgsmål, var det udelukkende, fordi hr. Kramer Mikkelsen selv havde sagt, at der var tale om forbedringer og forringelser, og så måtte jeg ligesom spørge om, hvad var det for noget.
Det er jo sådan, at hr. Lars Kramer Mikkelsen med rette kan sige, at vi kun behandler det her lovforslag, men jeg vil godt lige have fundet frem til, hvad det er, de her penge skal bruges til.
Jeg har på fornemmelsen, hvad pengene skal bruges til, og det var det, jeg spurgte efter.
Altså, er det ikke rigtigt, at den 60-årige, der går på efterløn, bliver ramt af det her på grund af kontingentstigningen og på grund af, at efterlønsalderen bliver forkortet, og er det ikke sådan, at den person, der kan holde ud til de 62 år og endnu bedre til de 65 år, tjener på det?
Så kan man sige det.
At det ville man gerne, at det var det, man ville med det, men så synes jeg også, man skal sige det i stedet for at putte med det.
Jeg tror, det er det, der er Socialdemokratiets problem i øjeblikket: at man ikke står frem og siger, at der er nogle, der taber, og der er nogle, der vinder, og vi ville det.
Vi vil det ikke, men Socialdemokratiet ville det.
Jette Gottlieb (EL), 1998-12-04:
For det betyder, at vi simpelt hen ikke får nogen førstebehandling af efterlønsforslagene i Folketinget.
Vi vedtager måske på baggrund af dette lovforslag halvdelen af et forlig, men uden at kende betingelserne, uden at kende alternativerne og uden at ane noget som helst om de muligheder, folk får, hvis de vælger det kontingentforslag, der ligger her.
Vi kender intet til det, for det foreligger ikke i lovform.
Vi ved ikke, hvornår man har tænkt sig at fremsætte det.
Så kan man selvfølgelig vælge at sige, at vi ikke vil have den debat, men så står vi i den situation, at når det forslag så bliver fremsat engang, er halvdelen allerede vedtaget.
Det er jo fuldstændig absurd, uansvarligt, uanstændigt og alle de andre u-ord, jeg kan finde.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-12-04:
Nu kan Socialdemokratiet selvfølgelig her ved førstebehandlingen vælge nøjagtig den samme taktik som i onsdags, da vi diskuterede efterlønsspørgsmålet med statsministeren og finansministeren, nemlig at man ikke ønsker at svare på de spørgsmål, der bliver stillet.
Det er klart. Så har vi både haft en procedure her i Folketinget, hvor selve processen med at lave dette lovkompleks er sket ovre bag lukkede døre i et ministerium, og bagefter har vi så en behandling her, hvor vi skulle have den principielle debat i Folketingssalen, og hvor Socialdemokratiet ikke indgår i debatten.
Jeg synes altså, det er pinligt, hvis det skal være tilfældet, og det skal stå klart efter debatten her i dag.
Jeg stillede nogle spørgsmål, og jeg vil også gerne spørge: Vil hr. Lars Kramer Mikkelsen anerkende, at det, man laver nu, er et klart løftebrud i forhold til det, man lovede i marts?
Det ord kunne vi ikke få statsministeren til at tage i sin mund.
Kan vi få hr. Lars Kramer Mikkelsen til at tage det ord i sin mund?
Det hastværk, som nu lægges for dagen, er selvfølgelig, fordi man skal nå de indtægtsmål, som man har for 1999.
Det ved vi jo alle sammen godt.
Men er hr. Lars Kramer Mikkelsen ikke enig i, at det giver sig udslag i lovsjusk på denne måde?
Mogens Andreasen (DF), 1998-12-04:
Hr. Lars Kramer Mikkelsen siger, at der er forbedringer, og jeg kunne jeg godt lide at vide, hvem det gælder for ud over de ledige, som kan gå op på 91 pct. fra 82 pct., når de går over på efterløn.
Hvad med dem, der har kapitalpension?
Er det også en forbedring for dem?
Og er det en forbedring for dem, der går på folkepension, når de er 65 år i stedet for 67 år?
Er det en forbedring, at de starter på den lave indkomst som folkepensionister ved 65 år i forhold til de 67 år?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 1998-12-04:
Jeg vil godt sige, at jeg kan forstå, hvis der kan være nogle ude i befolkningen, der har svært ved at forstå disse forslag, når de bliver behandlet, sådan som de bliver behandlet her i salen i dag, og når de bliver behandlet, sådan som de bliver behandlet i pressen.
Men at et medlem af Folketinget, som også har været med til at drøfte disse ting, ikke kan forstå, hvorfor det her bliver fremlagt, sådan som det bliver fremlagt, har jeg egentlig vanskeligt ved at svare på.
Aage Frandsen (SF), 1998-12-04:
Hr. Kramer Mikkelsen gav udtryk for, at nogle tabte på det, og nogle vandt på det, og så var det vel godt nok.
Er det ikke sådan, at de taber?
Det kan selv regeringen ikke beregne sig ud af.
For det andet: Er det ikke sådan, at de, der vinder, er de mennesker, som kan holde, til de er 62 år?
De får for det første en højere sats, og for det andet modregner man ikke kapitalpension, og hvis de så kan holde helt til de er 65 år, får de en skattebegunstigelse, og så tjener de rigtig på det.
Hvor blev de mennesker af, som efterlønnen oprindelig var beregnet for, den ufaglærte arbejder, der er nedslidt som 60-årig?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-12-04:
Hr. Lars Kramer Mikkelsen siger, at det her viser rygrad.
Man kan spørge, hvor rygraden så i givet fald var henne i marts måned.
Var rygraden da forsvundet hos Socialdemokraterne?
Turde man ikke fortælle sandheden, eller hvad, vil jeg spørge hr. Kramer Mikkelsen.
Er sandheden ikke, at man nu har lavet det forlig bag lukkede døre, som man i virkeligheden længe har gået og pønset på?
Nu har man så fået det lavet, og så vil man præsentere Folketinget for det på en utrolig uværdig måde.
Folketingets formand stod i oktober måned i år i spidsen for en konference om lovkvalitet.
Er det her, hvad Socialdemokraterne, regeringen og forligspartierne forstår ved lovkvalitet? Jeg vil spørge hr. Kramer Mikkelsen, om der så ikke var mere ræson i at erkende, at man her har lavet nogle brølere.
Træk det her forslag tilbage, udskyd det, lad os få det behandlet, så der er god tid til det, samtidig med den øvrige del af lovkomplekset, som omhandler efterlønsordningen.
Jette Gottlieb (EL), 1998-12-04:
Jeg forstår, at hr. Lars Kramer Mikkelsen havde en vis forståelse for det groteske i, at vi her behandler et lillebitte hjørne af et lovkompleks, at vi her skal sidde og behandle et lovforslag, som kun vedrører den ene halvdel af en ændring, som man har forliget sig frem til.
Forventer Socialdemokratiet, at vi andre er i stand til at behandle det på baggrund af avisskriverier, eller hvad drejer det sig om?
Vi kender intet til betingelserne i lovkomplekset, vi kender intet til betingelserne for de 60-65-årige, hvis de ikke melder sig til ordningen, og vi kender intet til, hvordan man forestiller sig det her udmøntet i praksis.
Carsten Koch (S), 1998-12-04:
Jeg skal takke for en positiv modtagelse af lovforslaget.
Langt de fleste partier har støttet tanken om et behovsrettet tilskud, en ændring af tilskuddet på den måde, at de, der har store og måske også pludseligt opståede medicinudgifter, kan få lempelser af en betydelig størrelsesorden.
Det er trods alt det, der er pointen i hele forslaget, nemlig at de, der har et beskedent forbrug, kan bidrage til så at sige at sikre sig, så hvis man lige pludselig skulle komme ud for et meget stort medicinforbrug, har man direkte fået en stor mulighed for at kunne holde sig mere eller mindre skadesløs.
Der er fastholdt en række undtagelser i loven, sådan som det er blevet nævnt.
Børn under 18 år fritages for egenbetalingsgrænsen på 500 kr., kronikerreglen fastholdes, og servicelovens regler om hjælp til personer under særlige omstændigheder er også fastholdt, så jeg synes nok, vi må sige, at der på mange måder er tale om et forslag, der har den helt rigtige profil.
Jeg kan sige til fru Tove Videbæk, at som også fru Hanne Andersen nævnte, er der stadig væk mulighed for, at man som ubemidlet eller dårligt bemidlet kan få en særlig kredit.
Det er der direkte mulighed for.
Jeg kan også sige til fru Tove Videbæk, at kronikerreglen også gælder for børn under 18 år, så den fastholdes også.
Så må jeg afslutningsvis sige, at administrationsproblemstillingen, som er blevet nævnt af nogle af ordførerne, gør, at der er en ganske lang tilpasningstid.
Det her er ikke hastearbejde.
Det skal være sådan, at det kommer til at fungere, det skal være sådan, at der skal være mulighed for at indkøre edb-systemerne, sådan at man ikke får de administrative problemer, man havde med den tidligere 800-kroners-regel, så der er meget stor forskel på den tidligere 800-kroners-regel og den nuværende omfordeling.
Herudover kan vi sige, at de administrative muligheder er langt større med det landsdækkende register og det edb-system, der skal etableres med direkte tilknytning til de enkelte apoteker.
Det vil kunne lade sig gøre på en smidig måde.
Jeg ser frem til at få besvaret spørgsmålene hurtigt under udvalgsarbejdet og tilsiger al mulig støtte.
Jeg skal nok svare så hurtigt, som jeg overhovedet kan.
Hanne Andersen (S), 1998-12-04:
Jeg vil da gerne berolige Kristeligt Folkepartis ordfører med hensyn til bekymringen for, om nogle skulle være nødt til at forlade apoteket uden at kunne afhente den medicin, de har så hårdt brug for.
Den regel, der findes i dag, om, at lægen til enhver tid kan skrive på recepten, at midlet skal udleveres, uanset om den enkelte patient har penge eller ej, fortsætter, den har været der altid, og den vil lægerne til enhver tid kunne bruge, hvis det er folk i svær nød,
og den regel er skrevet ind i loven denne gang.
Tove Videbæk (KRF), 1998-12-04:
Jeg kan berolige fru Lone Møller med, at jeg har læst forslaget og gjort det meget, meget grundigt, og har været med i forhandlingerne omkring medicintilskudsforslaget, som har været nogle meget positive og gode forhandlinger.
Men de spørgsmål, som jeg her nævner, er spørgsmål, som jeg faktisk har ringet til Sundhedsministeriet om, men jeg har ikke rigtig fået nogen svar på dem.