runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jann Sjursen (KD), 2003-12-18:
Selvfølgelig kan man stimulere økonomien ved at øge den indenlandske efterspørgsel.
Der er jo mange redskaber, ikke kun i forhold til privat forbrug, men også i forhold til det offentlige forbrug, som kan skabe flere i arbejde, hvis det er det, man vil.
Og der er det, jeg blot mener, især med hensyn til skattestoppet og dets konsekvenser, at man gradvis giver lettelser især for boligejere og bilejere, og at det for os at se er relativt hovedløst i forhold til, hvis man f.eks. lavede en egentlig skattereform, hvor man så for os gerne lettede endnu mere på skatten på arbejdsindkomst og så overvejede nogle andre omlægninger, så man kunne få dækket nogle provenutab ind.
Så ville det for alvor få perspektiv.
Men det andet her, hvor man holdningsmæssigt bare appellerer til, at vi nu skal bruge nogle flere penge, for det er godt, synes jeg faktisk at vi simpelt hen skulle afholde os fra.
Jeg bryder mig ikke om det budskab.
Lars Barfoed (KF), 2003-12-18:
Vi gennemfører nu skattelettelser, så familierne i Danmark efter den 1. januar oplever, at der er flere penge tilbage til dem selv, som de selv kan disponere over.
Det kan de selvfølgelig omsætte til forbrug, som de selv vil.
Alternativet er jo at stimulere den indenlandske efterspørgsel, og det sker nu engang ved, at folk bruger nogle penge.
Og det vil jo ofte være nogle, som går fra at være arbejdsløse til at komme i arbejde, som på den måde får mulighed for at bruge nogle flere penge.
Jeg synes da, at det skal være dem vel undt, at man gør det.
Stimulering af den indenlandske efterspørgsel er altså et redskab i den økonomiske politik, som jeg synes, man skal holde fast i er fornuftigt.
Jann Sjursen (KD), 2003-12-18:
Det er måske ikke mig, der er den helt rette til at udtrykke tanker om den såkaldte nye profil, men hvis der var lidt mere romantik i det, ville det ikke være af vejen. Men lad mig sige det sådan, at i forhold til den diskussion, som jeg har haft ikke mindst med hr. Kristian Thulesen Dahl i dag, synes jeg, at diskussionen faktisk går lidt på 2010-planen, på spørgsmål om, hvor stor væksten i det offentlige forbrug skal være.
Og der har hr. Kristian Jensen tidligere i dag også i debatten - jeg vil ikke sige, det er nogen indrømmelse, det er bare en faktuel konstatering - sagt, at man bl.a. på grund af skattelettelserne osv. får en lidt mere afdæmpet vækst i det offentlige forbrug, end 2010-planen egentlig lagde op til, og som var forudsætningerne. Dertil siger jeg, at vi er uenige.
Og så synes jeg i øvrigt, det er et dårligt signal, jeg vil ligefrem sige et fattigt signal, at en regering og en finansminister inklusive en ordfører på det nærmeste går ud og opfordrer befolkningen til en mega forbrugsfest.
Det synes jeg faktisk holdningsmæssigt er noget skidt.
Lars Barfoed (KF), 2003-12-18:
Jeg er ikke rigtig klar over, om det er udtryk for et led i Kristendemokraternes nye profil, at man gerne vil være et sådan lidt romantisk nulvækstparti, eller om der ligger en dybere økonomisk analyse bag.
Men jeg har noteret mig, at hr. Jann Sjursen både i fredags, da vi havde anledning til at diskutere finansloven, og i dag taler om det her med at øge det private forbrug, som om det var noget negativt.
Nu ser jeg netop det, at vi stimulerer det private forbrug som et ønske om at stimulere den indenlandske efterspørgsel og få gang i beskæftigelsen.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Jann Sjursen: Når det private forbrug bliver omtalt på den måde sådan lidt negativt fra hr. Jann Sjursens side, hvad ligger der så nærmere i det?
Jann Sjursen (KD), 2003-12-18:
Jeg kan forstå på hr. Kristian Thulesen Dahl som repræsentant
for Dansk Folkeparti, at man der har nogle af de samme interesser, som man også kan have hjemme hos os i vores familie.
Det er måske især noget, der opstår her ved juletid, nemlig »Gæt og grimasser«.
For det er jo det, som hr. Kristian Thulesen Dahl er på vej ud i.
Nu skal vi prøve at finde en grimasse, der kan passe, og vi skal gætte lidt på, hvad der nu måtte blive ud af et kommende valg osv. Der må jeg bare sige til hr. Kristian Thulesen Dahl: Konklusionerne er draget.
Det er der, vi er i dag.
Mere er der ikke at sige til det spørgsmål.
Jeg har ikke tænkt mig at bevæge mig ud i det store gæt og slet ikke i anderledes grimasser end dem, jeg allerede har redegjort for.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-12-18:
Så må jeg prøve at være mere præcis, så hr. Jann Sjursen forholder sig til det.
Jeg bliver nødt til at spørge direkte: Er hr. Lykketoft et alternativ for hr. Jann Sjursen og Kristendemokraterne?
Er hr. Lykketoft som statsminister et muligt bud for Kristendemokraterne?
Jann Sjursen (KD), 2003-12-18:
Jamen vi har draget konsekvenserne.
Min sjæl, hvad vil du mer, havde jeg nær sagt, på nuværende tidspunkt, netop fordi hvad er alternativerne?
Jeg er da glad for, at hr. Thulesen Dahl tillægger min ringhed de store evner, at jeg kunne pege på, hvilket alternativ der præcis er i dag.
Det er svært at se, bl.a. fordi VKO har flertal, men det kunne jo godt være, at der efter et valg, når vælgerne har talt, vil tegne sig andre muligheder.
Og jeg er da sikker på, at Kristendemokraterne nok skal vælge at byde ind på, hvad det så kunne være, når den tid kommer, og når valget også nærmer sig.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-12-18:
Da jeg i første runde havde en kort bemærkning, kom jeg til at bruge udtrykket »nedgøre«, og det kan godt være, det vakte den misforståelse, som gjorde, at hr. Jann Sjursen så svarede på noget andet end det, jeg egentlig spurgte om.
Jeg har fuld respekt for, at man politisk er uenig.
Jeg har fuld respekt for, at man markedsfører den politiske uenighed, og at Kristendemokraterne er fundamentalt uenige i mange af de ting, som regeringen og Dansk Folkeparti gennemfører.
Det er jo sådan set en ærlig sag.
Det, jeg så bare spørger om, er, om man så også hos Kristendemokraterne tager konsekvensen af det og siger: Når det, vi foretager os, nu er så galt, så ringe, så må man da i det mindste støtte det alternativ, som vi så skal prøve at definere frem her i salen, hvad så egentlig er.
Det kan være lidt vanskeligt, det anerkender jeg, og derfor er det selvfølgelig også en stor øvelse, jeg beder hr. Jann Sjursen begive sig ud på.
Men alligevel, der må vel være et eller andet, man så hellere vil, hvis man stort set ikke kan støtte på nogen punkter, i hvert fald hvis man kigger på det helt grundlæggende, nemlig det projekt, som regeringen og vi er i gang med at gennemføre.
Jann Sjursen (KD), 2003-12-18:
Som jeg har sagt i forbindelse med finanslovforhandlingerne hos finansministeren, så accepterer vi ikke regeringens skattestop.
Det har jeg også sagt her i ordførertalen i dag, men vi har accepteret, at 2010-planen lå til grund også for regeringens finanslovforslag.
Det, som diskussionen mellem hr. Kristian Jensen og jeg i dag går på, er jo i virkeligheden de justeringer, som regeringen har gjort i forhold til de forudsætninger, der ligger i 2010-planen omkring væksten i det offentlige forbrug.
De bliver afdæmpede, og det bekræfter hr. Kristian Jensen også med sit indlæg i dag.
Det er vi ikke enige i.
Det er dér, den konkrete uenighed går.
Ellers har vi jo rent faktisk i forbindelse med finanslovforhandlingerne accepteret planen som en forudsætning også for regeringens finanspolitik
, så det vil vi kunne tilslutte os.
Som jeg husker hr. Kristian Jensens ordførerindlæg tidligere i debatten i dag, så sagde hr. Kristian Jensen, at skattelettelser gør os rigere.
Det bliver selvfølgelig lidt et spil om ord, hvordan man rent faktisk fortolker det, og det har jeg så også brugt til at sige om den måde, som regeringen argumenterer for, at vi nu skal have pumpet penge ud til forbrug, som hr. Kristian Jensen også har sagt i denne her debat, at det ikke er den vej, vi vil gå i en kamp om, hvilke værdier der skal præge det fremtidige samfund. Så anerkender jeg selvfølgelig til fulde
, at hr. Kristian Jensen - og det går jeg i øvrigt ud fra gælder alle folketingsmedlemmer - mener, at der er andet end materiel velfærd, der skal være med til at gøre livet lykkeligere
for os, der er herinde, og for danskerne som helhed.
Jeg må bare konstatere, at man i den økonomiske politik, man lægger til rette med den forbrugsfest, som man ønsker at kickstarte med skattelettelser osv., lægger op til, at vi skal købe flere ting for på den måde også at blive rigere.
Sammenholdt med 2010-planen fører de skattelettelser, som regeringen lægger op til, og som jeg var inde på også tidligere i debatten i dag med hr. Kristian Jensen, til, at man må dæmpe væksten i det offentlige forbrug - det tror jeg også vi var enige om tidligere på dagen.
2010-planen er jo regeringens egen målsætning.
Det var den diskussion, vi var inde i tidligere i dag, og det er dér, jeg mener, at man faktisk rammer nogle af de omsorgsopgør i forhold til børn og ældre, som vi ellers gerne ville have sat i stedet.
Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
Hr. Jann Sjursen påstod, at jeg skulle have givet udtryk for, at det, at man blev rigere, gjorde, at man også blev lykkeligere.
Det har jeg ikke sagt.
Jeg sagde tværtimod meget tydeligt, at rigdom var andet end materielle goder.
Derfor er det forkerte ord, hr. Jann Sjursen lagde mig i munden.
Jeg sagde, at vi gør Danmark rigere bl.a. ved at give valgfrihed og valgmuligheder.
Nu havde hr. Jann Sjursen bekymringer for forholdet omkring »Danmark 2010«-planen.
Kristendemokraterne har ikke tidligere tilsluttet sig 2010-planen, men ville holde sig fri af den.
Når der nu er så mange bekymringer i forbindelse med den, betyder det så, man tilslutter sig og dermed også tilslutter sig målsætningen om at have en afdæmpet vækst i den offentlige sektor?
Jann Sjursen (KD), 2003-12-18:
Jeg vil gerne understrege, at vi på ingen måde nedgør regeringens politik.
Vi forbeholder os bare retten til at være uenige.
Sådan som jeg har opfattet den politiske metier, så går den faktisk ud på, at man redegør for sine holdninger, man forholder sig til andres politiske udmeldinger.
Så kan man være enige på nogle punkter, og man kan være uenige.
Vi er dybt uenige på nogle punkter, og det har jeg forsøgt at gøre rede for også gennem mit ordførerindlæg her. Med hensyn til hvor vi står i forhold til kommende regeringsdannelser osv., vil jeg bare sige, at meldingen er uforandret fra det, jeg sagde i min tidligere korte bemærkning, og som Kristendemokraterne også sagde efter de første 100 dage af regeringens levetid.
Det er det, hr. Kristian Thulesen Dahl må slå sig til tåls med her i dag, det må han så kunne lide eller lade være med at kunne lide.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-12-18:
Jo, men det er ikke så overraskende et svar, hr. Jann Sjursen giver.
Det havde jeg sådan set også forventet.
Men hvis vi skal gå bare et lille bitte skridt videre fra dengang, da der var gået 100 dage og så til nu, så ser vi en periode, hvor retorikken bestemt ikke er blevet bedre fra hr. Jann Sjursen og følge.
Den er jo hårdere end nogen sinde mod regeringen.
Den er jo intensiveret, modstanden er da kraftig.
Der er da stort set ikke en eneste dag her i Folketingssalen, hvor der er lovforslag til behandling, hvor man ikke i den grad nedgør det, der bliver lavet af politik med regeringen og Dansk Folkepartis stemmer.
Det er jo på forslag efter forslag.
Derfor må jeg spørge hr. Jann Sjursen: Tager man konsekvensen af det?
Hvad er det helt præcist, hr. Jann Sjursen vil?
Jann Sjursen (KD), 2003-12-18:
Jeg vil godt understrege, at de forlig, som vi rent faktisk har indgået med regeringen, både i forbindelse med dette års finanslov og tidligere års finanslove, står vi selvfølgelig ved.
Hr. Kristian Thulesen Dahl kan selvfølgelig godt få det til at se ud, som om vi overhovedet ikke kan støtte noget af regeringens politik.
Det er jo ikke tilfældet.
Men vi er faktisk stærkt kritiske, som hr. Kristian Thulesen Dahl så også har observeret, over for store dele af regeringens politik, også på det økonomiske område, det vil jeg overhovedet ikke lægge skjul på. Det var baggrunden for, at Kristendemokraterne, det daværende Kristeligt Folkeparti, allerede efter regeringens første 100 dage måtte sige fra som et decideret støtteparti for regeringen.
Det er der sådan set ikke noget uændret ved.
Det er stadig væk meldingen.
Det er der, Kristendemokraterne i dag står.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-12-18:
Når jeg tager en kort bemærkning til hr. Jann Sjursen, er det ikke, fordi jeg har et spørgsmål om et eller andet konkret punkt i finansloven.
Når jeg gør det, er det, fordi jeg ønsker at spørge hr. Jann Sjursen om, hvor Kristendemokraterne står rent politisk.
Nu har vi haft en periode her efter valget i november
, hvor Kristendemokraterne som det daværende Kristeligt Folkeparti støttede den nuværende regering.
Vi har Kristendemokraterne siddende i det borgerlige valgforbund, men det er meget svært at finde nogle punkter, hvor Kristendemokraterne deler opfattelsen af det politiske indhold med regeringen, eller for den sags skyld de aftaler, der bliver indgået mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
På stort set alle områder, alle væsentlige områder gør Kristendemokraterne en dyd ud af at distancere sig fra regeringen og fra den økonomiske politik, der bliver ført.
Derfor må jeg spørge hr. Jann Sjursen, hvad status er nu, hvor står man?
Eller støtter man i virkeligheden alternativet, som vel er en regering ledet af Socialdemokraterne?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-12-18:
Den aftale, som regeringen har indgået, - desværre med Det Radikale Venstres støtte, for ellers ville vi jo kunne lave den om efter et valg - betyder, at der ikke kommer en eneste ny praktikplads.
Tværtimod skærer man 6.000 praktikpladser med den aftale, man har indgået her, og ikke nok med, at man på den måde forhindrer en gruppe unge i at få taget en fuld uddannelse, man går også ind og skærer på ydelsesniveauet for den resterende del, der kommer til at kunne være i skolepraktik.
Der skærer man på ydelsesniveauet.
Alt i alt mener jeg, at det her fuldstændig underminerer muligheden for at kunne få en gruppe mennesker, der måske ikke har så nemt ved at bide sig fast på arbejdsmarkedet og i uddannelsessystemet, til at komme igennem.
Det betyder altså, at det her med, at vi mangler kvalificeret arbejdskraft i fremtiden, kun bliver værre af den her aftale. Så vil jeg sige om uddannelsesgarantien: Det kan da godt være, at EMMA-kriterierne også eksisterede tidligere - nu kan hr. Kristian Jensen desværre ikke komme herop igen, så jeg håber, han kan svare på det senere - men det er faktisk sådan, at man går ind og laver nogle stramninger.
Man lægger en adgangsbegrænsning på en del af uddannelsen, som betyder, at folk ikke er sikret, ikke er garanteret at kunne tage deres uddannelse færdig.
Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
Hr. Jann Sjursen har ret i, at jeg sagde i min ordførertale, at skattelettelserne gør os rigere, i og med at vi får flere penge og dermed nogle flere valgmuligheder.
Det håber jeg vi er enige om.
Så er spørgsmålet, som jeg ikke helt fik besvaret, jo nu, om den bekymring, hr. Jann Sjursen har for Danmark 2010-planen m.v., nu betyder, at Kristendemokraterne har tilsluttet sig målsætningen i »Danmark 2010« og dermed også de målsætninger omkring nedbringelse af gæld og vækstgrænser, der ligger i »Danmark 2010«.
Gitte Lillelund Bech (V), 2003-12-18:
Først vil jeg takke formanden for den her praksis, for det er jo meget rart, selv om den socialdemokratiske ordfører ikke har tænkt sig at gå på talerstolen, som det ser ud lige i øjeblikket, at vi så alligevel kan stille spørgsmålene.
Vi var jo nogle, som havde en meget, meget lang fredag.
Vi var nogle, som fulgte debatten i salen i fredags, som deltog aktivt i debatten i fredags, og de fleste af os noterede os, at hr. Nicolai Wammen havde adopteret et udtryk, nemlig at pengene fosser ud af statskassen.
Derfor bliver jeg altså nødt til at spørge hr. Wammen: Hvordan kan pengene fosse ud af statskassen, når sandheden er, at så sent som her til morgen har man opjusteret forventningerne til statens overskud på DAU-saldoen med yderligere 5 mia kr.?
Vi vurderede altså den statslige saldo til at være 18 mia. kr. i år.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-12-18:
Det nemmeste er sådan set også at benægte fakta.
Det kunne jo være interessant at høre: I hvilken del af mit regnestykke mener hr. Kristian Jensen jeg tager fejl? Det er jo et forholdsvis simpelt regnestykke, så jeg synes sådan set godt, at hr. Kristian Jensen heroppefra skylder folk at forklare, i hvilken del af regnestykket hr. Kristian Jensen mener det går galt. Så vil jeg sige, at jeg mener, at det her faktisk er et klokkerent eksempel på, hvad forskellen er på Venstre og på Enhedslisten. Venstre vil så gerne have gang i hjulene, gang i den private sektor.
Fred være med det.
Fint nok.
Men hvad skal der ske med den gruppe af arbejdsløse indtil da?
Hvad skal der ske indtil da?
Venstre siger, at der kommer gang i hjulene engang til næste år.
Det sagde Venstre også i foråret, men lad os nu bare antage, at det er rigtigt: Hvad skal de arbejdsløse så indtil da?
Det har hr. Kristian Jensen ikke svaret på.
Der skal de være på passiv overførsel.
Der mener vi jo i Enhedslisten, at man lige så godt kunne bruge de kræfter og de hænder i den offentlige sektor
, når det nu ikke koster noget.
Vi mener sådan set, at de mennesker kunne yde en god indsats for samfundet, samtidig med at de kunne få overenskomstmæssig løn.
Men dér er den store forskel på Venstre og Enhedslisten.
Eva Kjer Hansen (V), 2003-12-18:
Jeg vil gerne spørge hr. Nicolai Wammen om, hvad grunden er til, at hr. Nicolai Wammen ikke vil besvare de spørgsmål, der nu bliver stillet til ham.
Jeg synes, det må være interessant for Tingets medlemmer at få en forklaring på, hvorfor Socialdemokratiets ordfører ikke synes, at det er nødvendigt at gå på talerstolen og besvare de spørgsmål, der bliver stillet, og som er relevante i forhold til finanslovdebatten.
Ulrik Kragh (V), 2003-12-18:
Nu fik vi så i et svar fra hr. Nicolai Wammen før bekræftet, at påstanden om statens underskud var fup, påstanden om, at der ikke blev gjort noget ved ventelisterne, var fup, og påstanden om, at gælden ikke er nedbragt, hvis man renser den for genudlån, er fup.
Men så var der et svar fra hr. Nicolai Wammen, nemlig at
staten skal bruge flere penge, flere penge, flere penge.
Man fristes til at spørge: Hvem skal nu betale?
der havde et udspil, der kunne vise, hvordan det skulle betales, men der kan jeg forstå, at det ikke længere er socialdemokratisk politik, og så er der jo kun ét spørgsmål tilbage til hr. Nicolai Wammen: Er det så skatteborgerne gennem øgede skatter?
Nicolai Wammen (S), 2003-12-18:
Til hr. Christian Lund Jepsen: Vi synes, det er udmærket, at man overholder de aftaler, man indgår.
Det, Socialdemokratiet sagde, allerede dengang aftalen blev indgået, var, at vi mener, at man har givet en for stram aftale i forhold til de løfter, man har stillet befolkningen i udsigt.
Når man har en statsminister, der lover, at der skal gøres mere for de gamle, for skolebørnene, for den offentlige service, og man så samtidig ikke leverer mulighederne for, at det kan gøres i praksis, ja, så har man et troværdighedsproblem.
Vi mener sådan set ikke, at vi har nogle dårlige folk ude i kommunerne, men man har bare givet dem en opgave, der er noget nær umulig.
Til hr. Henrik Vestergaard: Vi er fuldstændig enige i, at det er godt, hvis man rammer med en hammer, hvis den vel at mærke ikke rammer de forkerte - og Thors hammer har i det her tilfælde ramt de forkerte.
Den rammer de ældre, den rammer børnene, den rammer lejerne, den rammer miljøet, den rammer den internationale indsats; den har ramt en hel del af de mennesker, som har brug for at få støtte og ikke for at få
et gok i nødden af finansministeren.
Til fru Eva Kjer Hansen: Vi synes, det er glimrende, at der er valgmuligheder, at der er frihed til at vælge rundtomkring, men det, vi ikke synes er glimrende, er, når pengene går til administration, og jeg kan ikke forstå, at fru Eva Kjer Hansen bliver ved med at stå og forsvare bureaukrati og sige, at der skal være penge, der går til bureaukrati.
Altså hvor der er private leverandører ude i kommunerne: Fint, lad os prøve det, men alle de steder, hvor man ikke kan få det, hvorfor i alverden skal vi dog dér smide pengene ud til det her i stedet for at bruge dem på de ældre?
Eva Kjer Hansen (V), 2003-12-18:
Jeg har forstået, at hr. Nicolai Wammen ikke vil bruge mange penge til bureaukrati; det er sådan set blevet gentaget ret mange gange.
Det var derfor også først ved mit tredje spørgsmål i fredags, at det blev klart, at det, hr. Nicolai Wammen ville sige, var, at han havde fortrudt, at han stemte for loven om frit valg af hjemmehjælp, og jeg skal citere endnu en gang, hvad svaret fra hr. Wammen til mig var: »Vi vil gerne ophæve tvangen til alle om at lave udbudsmateriale.«
Det er det samme som at undsige den lov, der blev vedtaget, hvor det jo af lovforslagets bemærkninger klart fremgik, at der ville være administrative opgaver og administrative omkostninger forbundet med at indføre det frie valg af hjemmehjælp.
Det var sådan set derfor, mit spørgsmål i dag gik langt videre, gik længere, for jeg syntes jo, at den debat havde vi jo haft i fredags, og så var det, jeg ville spørge, om Socialdemokratiet også på andre områder har fortrudt deres støtte til det frie valg: det frie valg af børnepasningsordninger, det frie valg af sygehuse, det frie valg af plejeboliger.
Altså jeg forsøger bare at finde ud af: Hvad er egentlig Socialdemokratiets linje i forhold til det frie valg?
Christian Lund Jepsen (V), 2003-12-18:
Nu kan det jo så fortsætte, som det har været i dagens løb: at hr. Nicolai Wammen ikke svarer på spørgsmålet.
Jeg spurgte hr. Nicolai Wammen, om han ikke syntes, det er en god idé, og at det er godt, at de aftaler, regeringer indgår med kommunerne, overholdes, og at udgifterne holdes på det aftale niveau, som det nu er sket for første gang eller i hvert fald for første gang i mange år i forhold til de aftaler, som de socialdemokratiske regeringer indgik med kommunerne.
Så vil jeg spørge, for der var et hårdt angreb på alle de nedskæringer og alle de forfærdelige ting, som skulle være sket efter den kommuneaftale: Har hr. Nicolai Wammen f.eks.
læst den pressemeddelelse, Rådet for Socialt Udsatte har udsendt i går, om, at der faktisk i 2004 vil være en realvækst på 6 pct. i indsatsen over for nogle af de svageste grupper, nogle af de mest udsatte grupper her i landet?
Henrik Vestergaard (V), 2003-12-18:
Vi er blevet belært om, at vi skal tage udgangspunkt i dagens debat.
Hr. Nicolai Wammen sagde i sin ordførertale, at Thors hammer rammer det, den sigter efter.
Tak for rosen.
Det er jo rigtigt, at den her regering rammer rigtigt. Og jeg forstår misundelsen; det gjorde SR-regeringen nemlig aldrig og slet ikke, hvad angår det offentlige forbrug, som hvert år voksede dobbelt så meget som planlagt. VK-regeringen evner at styre væksten, væksten i det offentlige forbrug, samtidig med at forældre får mere tid med børnene, familierne får flere penge til sig selv, det kan atter betale sig at gøre en indsats, mere valgfrihed.
Ja, Thors hammer rammer, hvad den sigter efter.
Lykketofts hammer ramte jo vilkårligt i tid, sted og effekt, og jeg vil sige til hr. Nicolai Wammen,
at hvis det er Lykketofts hammer, han har lånt, så skal jeg opfordre ham til at kaste den ad Pommern til.
Er det ikke korrekt, at det offentlige forbrug var dobbelt så stort i 1990'erne som planlagt?
Og er det ikke korrekt, at de 10 mia. kr. ufinansierede velfærdsjulegaver, man har skrevet et stykke papir på, vil føre tilbage ad den sti?