runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-11-18:
Jamen jeg er da glad for, at Enhedslistens ordfører kom i tanke om, at han måske havde en forbundsfælle i Kristeligt Folkeparti.
Så var han derefter ligesom ved at tage højde for, at vi allerede havde tilsluttet os her, hvad vi jo ikke har.
Derefter appellerer han så smukt til mig, og det er ikke forgæves eller for at sige det sådan: Jeg har ikke på forhånd givet min tilslutning til det lovforslag her.
Vi synes også, at det er dybt problematisk.
Det er et meget vigtigt forslag, og vi erkender jo, at der er store muligheder i den teknologi, der ligger her.
Vi erkender også, at vi ved at sætte for stramme rammer omkring den udelukker os fra nogle muligheder, for en udvikling.
Men levende dyr er ikke undtaget i patentlovgivning, og der står: Denne adgang er ved lovforslaget begrænset væsentligt, idet det ikke er tilladt at patentere dyr, der påføres lidelser, medmindre der derved kan opnås en betydelig medicinsk nytteværdi for mennesker eller dyr.
Har vi virkelig ret til at påføre dyr lidelser for at tilfredsstille vores behov for udvikling osv.?
Det er jeg dybt i tvivl om.
Der står, at der er et udtrykkeligt forbud mod patent på det menneskelige legeme på alle stadier af dets opståen - det foreslås indført i en særskilt bestemmelse i lighed med direktivet.
Det lyder umiddelbart tilfredsstillende, men også det vil vi selvfølgelig bore i.
Og hvis Enhedslistens ordførers bekymringer med hensyn til ulandenes muligheder er rigtige, er det klart, at vi ikke kan støtte det forslag her.
Det er helt oplagt, at vi ikke kan
Så er det i øvrigt ikke første gang, Kristeligt Folkeparti, SF og Enhedslisten stemmer alene sammen.
Det har vi da prøvet i andre sammenhænge heldigvis, og det kan ske, at det er her, vi kommer til det igen. Vi kan ikke umiddelbart give vores tilslutning til det her.
Vi vil meget gerne deltage i udvalgsarbejdet og håber, vi får nogle ting opklaret.
Thorkild B. Fransgaard (FRI), 1999-11-18:
En ændring af patent- og varemærkelovgivningen på det bioteknologiske område er en nødvendighed.
Der sker så stor en udvikling, at det er nødvendigt, at vi forsøger at skabe klarhed over hele området.
Det går så stærkt, at det er derfor, jeg bruger ordet »forsøger«.
Så det her er rigtigt.
Vi i Frihed 2000 kan støtte det her lovforslag, og vi er glade for, at det præciseres, at der nu ikke kan tages patent på det menneskelige legeme.
Og noget, der er meget vigtigt, hvis vi tænker nogle år frem - det lyder måske mærkeligt i dag - det er, at det præciseres, at der ikke kan tages patent på befrugtede æg og fostre.
Det lyder måske mærkeligt i dag, men om nogle år er det vigtigt at vi har det fastslået.
Derfor kan vi støtte lovforslaget.
En helt anden, måske mindre ting, men noget, der virkelig er vigtigt for landmændene her i Danmark, er, at det fastslås, at en landmand, der anvender sit eget høstudbytte til at så med igen - jeg tænker her på såsæd - ikke på nogen måde kan opkræves nogen patentafgifter.
Han må bruge sin egen sæd til at så igen.
Det er også noget, vi kan lide, og det kan vi støtte.
Vi vil under udvalgsarbejdet stille et par spørgsmål, måske nogle, der ikke er i direkte sammenhæng med det her, men jeg tænker på, hvordan patentsamarbejdet i øvrigt går i EU.
Jeg tænker her på andre områder inden for patenter og varemærker.
Jeg er bekendt med, at der stadig væk er store forskelle, og det er nogle spørgsmål, jeg vil stille i udvalget.
Men vi kan støtte det her lovforslag.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-11-18:
Tak til ministeren for tilsagnet om en grundig besvarelse af de spørgsmål, f.eks. omkring oprindelse og sådan nogle ting, som vi skal gennemgå nøje.
Så vil jeg bare sige, at man kan jo altså komme til at bestille en ret, som man troede var velsmagende og veltilberedt, men som viser sig at være ret ildelugtende, når den står foran en på bordet.
Så kan det jo godt være, at man siger: Men så vil vi selvfølgelig ikke betale regningen.
Det ville jeg have forståelse for, hvis der var
sådan en sammenhæng.
Og så blot den sluttelige bemærkning til ministerens betragtninger omkring det med menneskets egne gener:
Problemet er jo, at hvis man først her overskrider en helt principiel tærskel, så bliver det nemmere at gøre det næste gang og næste gang igen.
Det var det, jeg mente med, at flertallet her i salen desværre var på vej ud på en glidebane.
Men lad os nu få analyseret det her grundigt
igennem i udvalget.
Ole Vagn Christensen (S), 1999-11-18:
Da vores ordfører, hr. Poul Andersen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne fremføre følgende: Der er tale om indførelse af bedre muligheder for, at søfarende - som det ligeledes er indført for landbaserede job - kan være til stede i hjemmet, når familiemæssige årsager gør tilstedeværelsen i hjemmet påtrængende nødvendig.
Det støtter Socialdemokratiet.
Kim Andersen (V), 1999-11-18:
Jeg skal kort meddele, at Venstre støtter lovforslaget.
Jens Heimburger (KF), 1999-11-18:
Det Konservative Folkeparti støtter også lovforslaget.
Egil Møller (DF), 1999-11-18:
Derfor har vi nu lovforslaget fra regeringen til første behandling, og jeg kan meddele, at Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Ole Sohn (SF), 1999-11-18:
Men, det er ikke, fordi jeg har så mange bemærkninger til det.
Jeg synes, at det, der ligger i lovforslaget: at man ikke længere nødvendigvis skal afbryde et tjenesteforhold, men også kan rejse hjem i forbindelse med pasning af sygt barn, uden at tjenesteforholdet bliver afbrudt, er en positiv styrkelse i forhold til loven, som den tidligere har været.
Men jeg vil godt under udvalgsarbejdet have lidt større klarhed over, hvori problemet ligger i forhold til de søfartsorganisationer, som jo i deres høringssvar har protesteret meget mod måden, det sker på.
Det kan man selvfølgelig godt undre sig lidt over, i og med at der reelt ligger en forbedring i det, så dér har jeg nogle spørgsmål.
Men umiddelbart synes jeg, det er en positiv ændring af sømandsloven, der kommer.
Morten Helveg Petersen (RV), 1999-11-18:
Det Radikale Venstre kan støtte lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 1999-11-18:
Enhedslisten ser også positivt på det forslag her.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-11-18:
Der er vel ikke fodboldkamp igen i aften?
Kristeligt Folkeparti kan også støtte forslaget.
Thorkild B. Fransgaard (FRI), 1999-11-18:
Ja, når alle de andre ordførere støtter lovforslaget, så for at få en debat skulle jeg jo sige, at vi ikke gør det. Men i Frihed 2000 støtter vi selvfølgelig det her lovforslag, og i det virkelige liv tror vi det allerede er sådan, at det er noget, der aftales mellem rederen og de søfarende.
Men at det lovfæstes, kan vi kun være med til at støtte.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-11-18:
Enhedslisten mener ligesom Det Radikale Venstre, at det her lovforslag er et meget principielt vigtigt forslag.
En debat, som vi jo altså også havde dengang direktivforslaget, det såkaldte Frankensteindirektiv, kom fra EU.
Det, som jo er det helt principielle problem, er nemlig, at man hermed indleder en ny fase, hvor store kapitalstærke selskaber kan sætte sig på selve retten til livet og især stjæle, om jeg så må sige, andres gener.
I første omgang altså dyrs og planters gener
, men det ligger jo forude i hele den tankegang, der gennemsyrer det her direktiv, at på et eller andet tidspunkt, så kommer det tilsvarende også for menneskets egne gener. Derfor er vi her på vej ud på en glidebane, ikke alene en unionsglidebane, men altså også en etisk, dybt uforsvarlig glidebane.
Jeg forstår ikke, hvorfor vi her fra dansk side skulle deltage i at tillade disse selskaber kynisk at spekulere i at plyndre ikke mindst ulandenes ejendomsret til deres egne årtusindgamle produktioner.
Jeg må sige, at det undervejs i debatten, som vi havde under hele forløbet med direktivet, ikke mindst har skuffet mig, at et parti som SF med sit udgangspunkt i venstrefløjen, men også et parti som Kristeligt Folkeparti med sit udgangspunkt i den kristne moral, har kunnet tilslutte sig sådan noget her, fordi det er jo selve skabningen, man nu gør til genstand for storkapitalistisk monopolvirksomhed.
Derfor vil jeg da også håbe, at når nu det her har givet stof til eftertanke i SF på en aldeles positiv måde, som jeg allerede har været inde på, så kunne det jo være, at det også på lignende vis gav stof til eftertanke hos Kristeligt Folkeparti.
Og vi har jo stadig væk til gode at høre, om det også skulle være tilfældet.
Så kan det jo ende med i virkeligheden at blive en helt fremgangsrig dag.
Det bliver jo ganske vist noget af en kamp op ad bakke, men det må vi jo så gå i gang med.
Jeg kan i hvert fald tilsige, at Enhedslisten vil være indstillet på at stille spørgsmål til det under udvalgsarbejdet.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-11-18:
Jeg sagde: Jamen det er jo ikke dem, der kører med mellem 0,5 og 0,8 promille i blodet, der er problemet, og derfor fanger vi jo ikke dem, som har alt for meget.
Men jeg må erkende, at man har fået en helt anden opmærksomhed på problemet gennem den lavere promillegrænse på 0,5.
Det er det, man oplever til selskaber og alverdens steder, at man virkelig tager sagen alvorligt nu, når man er nede på, at det er den ene genstand, der er gældende, når der er kørsel, sådan umiddelbart efter i hvert fald. Så hvorfor skulle det ikke kunne virke? Og så ved jeg ikke, om ministeren er opmærksom på ulykkestallet, som jo ikke er så højt, men dog: Vi har fået en opgørelse fra Søfartsstyrelsen, hvor der er en liste med 18 ulykker på 3 år, altså fra 1996 til 1999.
18 ulykker, hvor spiritus har været grunden, synes vi faktisk er for mange.
Og så har vi jo i øvrigt ... Nej undskyld, jeg må ikke mere.
Morten Helveg Petersen (RV), 1999-11-18:
Det er et meget interessant forslag, der indebærer en række etiske og moralske overvejelser om, hvad der kan patenteres på det bioteknologiske område.
I Det Radikale Venstre er vi glade for at få lejlighed til at debattere, hvilke rammer der skal gælde med hensyn til mulighederne for at tage patent på bioteknologiske opfindelser.
Bioteknologien rummer et ukendt potentiale med hensyn til de muligheder, det giver inden for bedre sygdomsbekæmpelse og forbedrede jorddyrkningsmetoder.
Vi mener, at der med det fremlagte forslag er fundet en rimelig grænse for, hvor langt det er rimeligt at gå i øjeblikket, og samtidig er der taget hensyn til de erhvervsinteresser og forskningsinteresser, der måtte eksistere på området.
Vi er glade for, at der i EU bliver sat nogle hegnspæle, der i stor udstrækning imødekommer de krav og holdninger, som danske regeringer har givet udtryk for gennem årene.
Klare fælles rammer i EU-regi kan efter vores opfattelse være med til at hindre unødvendige dyreforsøg og overlast mod dyr og mennesker, samtidig med at vi kan forholde os til at udnytte de positive muligheder, som bioteknologien også giver anledning til.
På den baggrund kan Det Radikale Venstre støtte forslaget.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-11-18:
Jamen jeg vil gerne sige mange tak for det svar, og jeg synes, at det i virkeligheden er en flot sortie at få fra Folketinget, fordi det var jo lige præcis det, vi sagde dengang, og som mange ulandsorganisationer sagde: Det her, det ender galt.
Derfor synes jeg ærlig talt, at det ikke var klogt, det, SF gjorde dengang, da de støttede regeringens mandat i de forhandlinger, og nu kommer regningen så.
Men det skal vi så ikke hæfte os mere ved, fordi så skal vi kigge fremad.
Og hvis Enhedslisten og SF nu kan være enige om, at så skal vi i hvert fald sætte hælene i, hvad jeg desværre ikke tror kan lade sig gøre.
Men så må vi ende med at stemme imod det sammen, og så har vi da i hvert fald opnået det, at vi så på venstrefløjen kan være enige om, at den slags ting går altså ikke.
Det var det, jeg mente med, at så er det jo i virkeligheden en ganske flot sortie.
Frode Sørensen (S), 1999-11-18:
Dette lovforslag tager sigte på at foretage ændringer i lovgivningen over for såvel statsautoriserede som registrerede revisorer, og der er flere gode grunde til at ændre loven.
Overordnet set har regeringen og Socialdemokratiet jo det klare sigte at gøre det administrative arbejde, specielt for de små virksomheder, mere overskueligt.
Og helt konkret kan man med forslaget sige, at revisorer nu skal kunne deltage i erhvervsserviceordningen ligesom andre serviceleverandører.
Der er også et stigende behov for at gøre bestemmelsen om revisorers virksomhedsområde helt klar, og det vil være hensigtsmæssigt at tilpasse revisorlovgivningen til udviklingen i selskabsformerne.
Ifølge forslaget skal det gøres helt præcist, at også revisorer kan arbejde under erhvervsordningen - den ordning, der er designet for at lette de administrative byrder for især små virksomheder.
Som bekendt indebærer denne ordning, at små virksomheder kan betale sig fra den for dem ret omfattende daglige administration af løn, feriepenge samt ind- og udbetalinger til det offentlige.
Tillige hermed gøres bestemmelserne om revisorers virksomhedsområde klare på nogle felter, hvor de har været præget af usikkerhed.
Der sker nu det, at revisorers ret til at hjælpe ved udarbejdelsen af en række regnskabstyper bliver præciseret, og naturligvis skal revisorerne have den samme kompetence, når de laver grønne regnskaber, etiske regnskaber, som når de laver de traditionelle økonomiske regnskaber.
Den sidste del af det er, at samtidig med det her vil revisorerne også i fremtiden kunne oprette virksomheder af den såkaldte partnerselskabstype under reglen for kommanditselskaber.
Vi er opmærksomme på, at det her nok ikke bliver den sidste ændring af lovgivningen om revisorer, da den såkaldte revisorkommission i sin redegørelse fra maj i år stillede yderligere forslag, som ministeren dog ønsker at granske nærmere. Om rådgivning skal ind i lovgivning på et senere tidspunkt, vil vi ikke spå om her i dag, blot nøjes med at tilsige Socialdemokratiet støtte til det foreliggende forslag.
Kim Andersen (V), 1999-11-18:
Da Venstres ordfører vedrørende dette lovforslag, hr. Erik Larsen, ikke kan være til stede, skal jeg hermed på Venstres vegne tilkendegive vores indstilling til lovforslag nr. L 65.
Vi kan støtte lovens intentioner, uden at vi dermed støtter regeringens forslag til en erhvervsserviceordning.
Venstre finder det rimeligt, at revisorers arbejdsfelt udvides til at omfatte erhvervsservice og forskellige nye regnskabsformer som f.eks. sociale og grønne og etiske regnskaber.
Også forslaget om adgang til partnerskaber og selskabsdannelser for revisorers virksomhed virker fremtidsorienteret og rigtig.
Venstre vil gå positivt ind i udvalgsarbejdet, hvor vi vil stille de spørgsmål, som vi har, og som vi finder er nødvendige for, at forslaget kan blive forbedret.
Pernille Sams (KF), 1999-11-18:
Det er mildest talt et lille bitte lovforslag, vi her har
på bordet
Revisorerne skal kunne deltage i Erhvervsministeriets erhvervsserviceordning, når den engang ser dagens lys.
Det har vi naturligvis ikke noget imod.
Det er vel nærmest den allermest relevante faggruppe, når det kommer til stykket.
Erhvervsserviceordningen som sådan er vi derimod langt mere betænkelige over for
Men hele den debat har vi til gode.
Jeg kan forstå, ministeren har et lovforslag i støbeskeen, som er tæt på at skulle fremsættes, og vi venter med debatten omkring erhvervsserviceordningen, til det lovforslag bliver præsenteret for Folketinget.
Men på forhånd kan jeg godt sige, at dér vil jeg ikke være lige så fremkommelig som med hensyn til at lukke revisorerne ind i varmen.
Det, der skal tages stilling til her og nu, er alene, om revisorerne skal kunne være med, og selvfølgelig skal de det, såfremt ordningen skal etableres.
Vi har heller ingen indvendinger imod ændringerne omkring revisorers muligheder ved supplerende beretninger, eller at revisionsvirksomhed skal kunne drives i partnerselskabsform.
Så tilslutning fra os.
Egil Møller (DF), 1999-11-18:
Lovforslaget lægger op til en udvidelse af revisorernes arbejdsområder, som hidtil kun har været revision af regnskaber m.v. samt tilhørende rådgivning.
Fremover vil der så blive mulighed for opstilling og revision af mangeartede beretninger.
I forbindelse med den nye erhvervsserviceordning får revisorerne mulighed for at udføre rent praktiske indberetningsopgaver og indbetalinger til offentlige myndigheder.
Revisorerne får med lovforslaget mulighed for at deltage i konkurrencen med andre aktører på området.
Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Morten Helveg Petersen (RV), 1999-11-18:
Hovedpunkterne i lovforslaget er, at det fremover bliver muligt for revisorer at udøve aktiviteter under erhvervsserviceordningen.
Hidtil har revisorer udelukkende kunne deltage på dispensation.
Vi finder det fornuftigt med denne ændring.
Vi er positive over for lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 1999-11-18:
Det vigtigste ved den her lov er formentlig det, som ikke er rigtig med endnu, nemlig spørgsmålet om, hvordan revisorerhvervet skal udvikle sig.
Vi synes allerede i dag, at man kom langt ud ad et galt spor, nemlig dér, hvor rådgivningsvirksomhed fylder så meget og på flere og flere områder, og at vi altså også får en situation, hvor revisorer skal revidere en virksomhed, som revisorer selv har rådgivet.
Der er nogle enorme problemer der, når vi samtidig skal holde fast i, at revisorer er offentlighedens garant for, at her går tingene ordentligt for sig.
Det, som ligger i det, der er på vej, også lidt i den her lov, er, at vi går videre ud ad det spor, hvor tingene sammenblandes.
Det mener vi er ganske uheldigt. Jeg vil ikke afvise, at det er en god idé at sige, at grønne regnskaber og etiske regnskaber og den type af nye regnskaber, der kommer ind, også kan være en revisoropgave, hvis de får den tilstrækkelige uddannelse til at varetage den.
Men jeg vil anmelde allerede her, at det at gå videre ad det spor er vi meget betænkelige ved.
Derfor er jeg heller ikke overbevist om, hvorfor det er en god idé at skulle kunne lave partnerskaber, ud over at der er også en selskabsform, og når man i forvejen kan bruge alle mulige andre selskabsformer, så kan man også bruge den.
Det er en god idé.
Thorkild B. Fransgaard (FRI), 1999-11-18:
Vor ordfører på området kan desværre ikke være til stede, men jeg skal sige for Frihed 2000, at vi går positivt ind i udvalgsarbejdet vedrørende det her lovforslag.
Vi vil gerne have nærmere beskrevet dér, om der er yderligere forpligtelser, der pålægges virksomhederne i forbindelse med det her.
Og som jeg læser det, så er der også en mulighed for det.
Men vi ser positivt på lovforslaget, og vi vil tage stilling ved tredje behandling.
Men som det lige ser ud her, kan vi stemme for lovforslaget.
Ole Vagn Christensen (S), 1999-11-18:
Socialdemokratiet støtter erhvervsministerens lovforslag om ændring af reglerne for beskyttelse af biologisk materiale m.v.
Forslaget er primært et udtryk for et ønske om at implementere EU-direktivet om retlig beskyttelse af bioteknologiske opfindelser.
Direktivet skal være gennemført i national lovgivning senest 30. juli i år 2000, og det er jo i sig selv positivt at være i god tid med de nødvendige ændringer i patentloven.
Først og fremmest
Præciseringen vil sikre menneskets værdighed, integritet, og det er glædeligt, at den er ledsaget af et krav om, at mennesker, der tages prøver fra for at lave en opfindelse, hvori dele af det menneskelige legeme indgår, skal give samtykke til, at der må gives patent på opfindelsen.
Dernæst hæfter vi os ved, at adgangen til at opnå patent på dyr er stærkt begrænset, om end ikke udelukket.
Socialdemokratiet erkender, at det kan være nødvendigt for at nå forskningsmæssige fremskridt til gavn for menneskeheden, at man kan tage patent på dyr, men vi lægger stor vægt på, at dyrene ikke lider unødig overlast undervejs, og at man ikke kan opnå patent på dyr, der påføres lidelser, medmindre der kan opnås betydelig medicinsk nytteværdi ved det.
Alt i alt indeholder lovforslaget betydelige forbedringer i forhold til gældende praksis.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Jens Hald Madsen (V), 1999-11-18:
Med den hastige udvikling, der er inden for det bioteknologiske område, så synes vi i Venstre, at det er fint, at der nu kommer nogle klare rammer for muligheden for patentering inden for det bioteknologiske område med hensyn til opfindelser, og at der hermed også kommer nogle vigtige præciseringer frem.
Vi synes også, det er vigtigt, at man får taget nogle etiske betragtninger frem, at man får afklaret, hvilke grænser der skal være inden for det her område.
Det er jo en præcisering, som også kommer med udgangspunkt i det, som foregår i EU og også i vores nordiske lande.
Vi synes også, det er vigtigt i denne her præcisering, at man får fastlagt forskellen mellem opfindelser og opdagelser, og at man foruden disse her andre præciseringer gør det muligt for en landmand at anvende sit høstudbytte fra en patenteret plante til reproduktion eller også formering på egen bedrift.
Så alt i alt må vi sige, at det er et rigtig godt forslag, og vi har også kigget høringssvarene igennem.
Det virker heller ikke, som om der er nogen problemer i det som sådan.
Så med det udgangspunkt kan Venstre støtte lovforslaget.
Pernille Sams (KF), 1999-11-18:
Lovforslaget er en implementering af EF-direktivet om retlig beskyttelse af bioteknologiske opfindelser.
Dermed har det allerede tidligere været behandlet bl.a. i Folketingets Europaudvalg, og derfor gør jeg det også lidt kort her i dag.
Vi er positive over for forslagets indhold og finder det udmærket med de præciseringer, der ligger i det.
Det meste er på linje med de i forvejen gældende danske retningslinjer, men det er fint, at de nu bliver et internationalt regelsæt, og at vore virksomheder har samme spilleregler som de øvrige europæiske virksomheder.
Så vi kan støtte forslaget.
Christine Antorini (SF), 1999-11-18:
Lovforslaget er en gennemførelse af direktivet om retlig beskyttelse af bioteknologiske opfindelser.
Det er jo en vigtig og også svær diskussion, som har været længe undervejs.
Det er store spørgsmål, om man kan tage patent på planter, dyr og mennesker eller dele heraf, og hvordan man sikrer ulandenes og de oprindelige folks ret over eget lands planter og dyr i en kamp mod meget stærke industriinteresser.
De her diskussioner har stået på i lang tid, og senest var der en større og lidt mere principiel debat, end der ligger i det her lovforslag, i Folketinget den 18. februar 1998, hvor jeg blot vil henvise til SF's daværende ordførers synspunkter.
Det her lovforslag indeholder for en stor dels vedkommende præciseringer af hidtidig praksis.
Jeg har bemærket, at lovforslaget er blevet ændret med de bemærkninger, som Miljø- og Energiministeriet har i deres høringssvar vedrørende den såkaldte betragtning 27 om, at en patentsøger skal oplyse om materialets geografiske oprindelse.
Det skal bl.a. med for at sikre, at FN-konventionen om biologisk mangfoldighed fastholdes, og her fastslås også den nationale suverænitet over biologiske ressourcer.
Jeg synes, det ville have været en fordel i sager om international patentering, at også ulandsorganisationer som IBIS, Mellemfolkeligt Samvirke og andre direkte blev involveret som høringspartnere, da de netop har blik for nogle af de problemstillinger, som er helt centrale i de her diskussioner om patenter, nemlig i forhold til de oprindelige folk og ulandenes stilling.
Umiddelbart ser det dog ikke ud, som om der er problemer i dette lovforslag, men da det er omfattende og har med disse meget vigtige og principielle områder at gøre, vil SF under udvalgsarbejdet tage endelig stilling til det, så der kan blive ordentlig tid til at diskutere med alle relevante parter.
Vi har i SF også bemærket høringssvaret fra Dansk Forening for Industriel Retsbeskyttelse og Advokatrådet, der vurderer, at der kan være problemer med at undtage Patent- og Varemærkestyrelsens erhvervsservice for aktindsigt.
Det vil vi også kigge nærmere på under udvalgsarbejdet. Så vil jeg bare her til slut sige, at det er den sidste ordførertale, jeg holder, inden jeg stopper.
Så jeg vil bruge anledningen til at sige tak til medlemmerne af Erhvervsudvalget.
Det har været enormt hyggeligt, og jeg tror, at jeg faktisk kommer til at savne dem.