runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aase D. Madsen (DF), 1999-10-29:
Da Dansk Folkepartis ordfører på området ikke kan være til stede, skal jeg tillade mig at oplæse fru Birthe Skaarups ordførertale:
Lovforslaget her er et fornuftigt forslag efter Dansk Folkepartis mening.
Det, forslaget lægger op til, er en ændring af betaling ved behandling på sygehuse og fødeklinikker, når der sker indlæggelser af patienter akut i fremmede amter, og hvor hjemamtet nu ved lovforslagets vedtagelse må erlægge udgifterne for akutpatienterne til det amt, hvor behandlingen finder sted, ligesom man i øjeblikket gør ved fritvalgspatienternes behandling og behandling på lands- og landsdelsafdelinger.
Forslaget er i øvrigt et led i aftalen om amternes økonomi for år 2000.
Det er udmærket at forenkle sygehusloven på dette område, således at der ikke er nogen tvivl om afregningen af taksterne amterne imellem.
De økonomiske konsekvenser er ganske små.
Der kan blive tale om små udgiftsforskydninger, så derfor har Dansk Folkeparti ingen problemer med at tilslutte sig forslaget, hvilket i det store hele også er udmeldingerne fra de forskellige kommuner, udvalg og foreninger, hvor lovforslaget har været fremlagt til udtalelse.
Alt i alt et fornuftigt forslag.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 1999-10-29:
Det er jo et lille, hurtigt, akut forslag.
Man er jo blevet enig regeringen og amterne imellem om økonomien for år 2000 og om at forsøge at komme af med noget af det administrative bøvl, og det synes vi da i CD er meget fornuftigt, og vi kan derfor tilslutte os det.
Men fru Henriette Kjær sagde noget heroppefra, som jeg kom til at tænke over om ministeren kunne bekræfte eller afkræfte, ellers kan vi jo få det senere.
Børn har det jo med at komme, når de selv synes, tiden er til det.
Det lød ikke som noget, jeg havde været udsat for før.
Men altså, vi kan godt tilslutte os forslaget og synes, det skal have en hurtig gang gennem udvalget.
Dorit Myltoft (RV), 1999-10-29:
Da De Radikales sundhedsordfører, hr. Morten Helveg Petersen, ikke kan være til stede i dag på grund af en glædelig familieforøgelse, er jeg blevet bedt om at oplæse følgende:
Nedbrydning af uhensigtsmæssige barrierer og bureaukratiske regler er en af mange forudsætninger for, at vi i Danmark får et sygehusvæsen, der fungerer optimalt.
En ophævelse af den nuværende sygehuslovs akutregel er et skridt i den rigtige retning, nemlig et sygehusvæsen, der fungerer endnu mere enkelt, smidigt og effektivt.
Det er en central målsætning for Det Radikale Venstre.
Lovforslaget er en del af udmøntningen af aftalen mellem regeringen og amterne om amternes økonomi for år 2000.
Fremover er det bopælsamtet, der skal betale for akutbehandling af sine borgere på fremmede amtskommuners sygehuse.
Dermed sikres der også for akutpatienter en mere direkte sammenhæng mellem de udgifter, der er forbundet med et amts borgere, og finansieringen af disse udgifter.
Det synes vi er rimeligt.
På den baggrund kan Det Radikale Venstre støtte forslaget.
Jens Hald Madsen (V), 1999-10-29:
At jeg skulle have vejledt Dansk Supermarked om, hvordan de skal agere, synes jeg skal stå for det ærede folketingsmedlems egen regning.
Men det, jeg gerne vil spørge om, er: Hvorfor skal vi i denne her lov præcis sætte datoen den 1. oktober, hvis det ikke præcis er for at ramme Føtex i Roskilde?
Det er dét, der er spørgsmålet, og det er dét, der er uanstændigt.
Anni Svanholt (SF), 1999-10-29:
SF stemte ikke for aftalen om amternes økonomi som helhed, men denne del, som er en del af den aftale, er en lille fornuftig del om regelforenkling, så vi vil støtte, at man hermed indretter sig på den måde, som vel også amterne har bedt om eller synes var en god idé, at man fik samme betalingsregel, at der bliver en ensartet regel her uanset, kan man sige, om det er akutte patienter, eller der er tale om patienter, som skal behandles på lands- og landsdelsafdelinger, og fritvalgspatienter. Jeg vil dog nævne, at vi går ud fra, at man, hvis der kommer akutte henvendelser af sådan helt underordnet karakter, så ikke sætter et helt stort maskineri og bureaukrati i gang her, men at det bliver indrettet hensigtsmææssigt. Så på den baggrund støtter vi det.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-10-29:
Jeg synes, der foreligger et fornemt stykke arbejde.
Det er et kompliceret område, hvor vi ved, at der er modsatrettede hensyn, og hvor spørgsmålet jo er, hvordan vi kunne formulere en lov, som på den ene side er smidig, så vi ikke får en masse bureaukrati og en række vanskeligt fortolkelige bestemmelser, og på den anden side gør, at den mindre erhvervsdrivende nyder en ordentlig beskyttelse.
Det er da klart, at når man både vil have en smidig lov og samtidig ønsker, at der også er en husleje, som afspejler en markedsudvikling, og man også vil hjælpe den, der har etableret en forretning til fortsat at kunne udbygge sin forretning i tryghed, så er der nogle indbyggede spændinger.
Løsningen på denne konflikt, og det er jo det, det dybest set handler om, er at finde en rimelig balance, hvor man ikke kører ud ad tangenterne, men holder sig midt på vejen og ikke kører hverken i den ene grøft eller i den anden grøft.
Jeg synes, den opgave er lykkedes på en meget tilfredsstillende måde.
Vi ved jo også alle sammen, at der forud for dette lovforslag har foregået et indgående forhandlingsforløb, hvor de berørte parter, de allerfleste af de berørte parter, virkelig har været i en dialog.
De har også på baggrund af Lejelovskommissionen haft et fyldigt materiale at føre dialogen ud fra.
Vi fra Kristeligt Folkepartis side værdsætter dette konstruktive arbejde.
Nu vil vi selvfølgelig under udvalgsarbejdet se, om der under udmøntningen af den aftale, der er indgået, skulle være et sted, hvor man ikke helt og totalt har levet op til intentionen, ellers så må vi selvfølgelig se på det.
Men ellers er vi meget tilfredse med det arbejde, som ligger her, og kan naturligvis støtte det.
Som flere ordførere har været ind på, består forslaget jo af tre dele.
Jeg skal sige et par ord om alle de tre dele.
Vi synes, det er spændende, at regeringen lægger op til det, vi kunne kalde - og som er blevet kaldt - den ustøttede andelsbolig.
Det synes vi er en god idé.
Det bliver også spændende at se, hvad disse ustøttede andelsboliger kommer til at koste.
De bliver måske lige så billige i praksis som de støttede, det er jo faktisk lidt spændende at se.
Det er da en sidegevinst, som kunne være utrolig spændende.
Eller at sammenligne priserne: Hvordan bliver de i grunden?
Vi er helt enige i det.
At kvoteordningen for servicearealtilskud til eksisterende ældreboliger ophæves, er alle jo, sådan som jeg har hørt det, enige i.
Så skal vi for det tredje til det, der jo optog bl.a. hr. Albrechtsen ganske meget, og der må vi jo stille det spørgsmål: Ved at man har givet en hjælp, en midlertidig hjælp, på et givent tidspunkt, betyder det så, at en midlertidig hjælp på et givent tidspunkt skal være permanent?
Det synes jeg i og for sig sådan rent filosofisk er et interessant spørgsmål.
Når der i en given situation er behov for at gå ind og yde en hjælp, så er det pr. definition helt forkasteligt, hvis man ikke følger den oprindelige intention, nemlig at det var en midlertidig hjælp.
Jeg synes, at regeringen har argumenteret udmærket for det, regeringen har lagt frem.
Dorit Myltoft (RV), 1999-10-29:
I Det Radikale Venstre ser vi andelsboligformen som en fornuftig boligform som supplement til ejerboliger og til lejeboliger.
Private, støttede andelsboligforeninger eksisterer da heldigvis også, men i forbindelse med den bypolitiske debat her i Folketinget i foråret 1999 kom det frem, at nogle kommuner kunne ønske redskaber til at få bygget ustøttede andelsboliger som supplement til de støttede.
Dem opfatter jeg som et fornuftigt supplement til almene lejeboliger.
Kommunerne skal selvfølgelig ikke uden videre og til enhver tid stille garanti.
Kommunerne bør også stille krav om opfyldelse af visse vilkår, før der gives tilsagn om garantistillelse, men efter vores opfattelse i Det Radikale Venstre skal disse vilkårskrav ikke være lovbestemte.
Det skal være op til den enkelte kommune at afgøre dette.
Men jeg vil da gerne støtte KL's opfordring til, at By- og Boligministeriet eventuelt i samarbejde med KL udarbejder en vejledning.
Som radikal er det beskæmmende, at netop byggeskader findes i overtal i andelsboliger.
Det er et beskæmmende image for byggebranchen at leve med, når forklaringen tilsyneladende er, at en andelsboligforening sjældent har en egentlig bygherre til at følge byggeriet.
Derfor er jeg meget tilfreds med By- og Boligministeriets initiativer rettet mod bygherreansvar og rettet mod et generelt kvalitetsløft i byggeriet. Jeg skal nævne, at Det Radikale Venstre ligeledes støtter de andre punkter i lovforslaget.
Om støtten til ungdomsboliger synes vi, at der her er tale om en fornuftig aftrapning af den midlertidige støtte til visse ungdomsboliger.
Dette forslag understreger i øvrigt, hvor hurtigt en midlertidig støtte, som jo var tænkt som noget midlertidigt i en særlig situation, opfattes som noget permanent og som sådant vanskeligt at fjerne igen.
Men vi støtter det her lovforslag.
Knud Erik Hansen (SF), 1999-10-29:
Det er klart.
Men alligevel står vi i en situation, hvor vi næsten kan anvende to ord og sige: Den ene oplever det her som en drøm, og den anden kan nok opleve det som lidt af et mareridt.
Vi er i hvert fald to partier, der sådan har fornemmelsen af, at det her måske er lidt af et mareridt, men det får vise sig.
Jeg går ud fra, at når vi kommer til udvalgsbehandlingen, kommer vi til at gå mere i clinch med hinanden om de konkrete ting.
Jeg forstod på by- og boligministeren, at vi i hvert fald har én fælles interesse, og det er for den svage part i denne sag.
Det er vores indgang til det her, at vi godt vil være med til sikre den svage part.
Man kan være svag på to måder.
Man kan være svag, fordi man ikke har viden, og det er jo egentlig det letteste at overkomme.
Men det, der er svært at overkomme i det system, vi laver her, er, hvis man er i en svag forhandlingsposition.
Og det er det, der i høj grad er problemet i den her sag.
Men klart, vi vil gå ind i den her drøftelse i udvalget om de konkrete ting, som er svære at tage op her og nu, hvor vi så kan få prøvet hinandens synspunkter af om de helt konkrete forslag, der ligger i lovforslaget.
Annie Lunde Hansen (CD), 1999-10-29:
Jeg må også sige til ministeren, at det, der bringer mig herop, var »mere liv i byerne«.
Det vil vi alle sammen gerne have, men når kommunerne nu engang har ret til at bestemme de forskellige lokalplaner, så bestemmer de også lidt om, hvad det er der skal ind.
Og der er nu ikke meget liv i en bank efter kl. 16.00.
Der kunne være mere liv med nogle andre forretninger i stedet for alle de store banker på de store hovedstrøg.
Jeg ved godt, det ikke vedrører erhvervslejeloven som sådan, men det kommer vel med i ministerens samtale engang med KL.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 1999-10-29:
Til hr. Knud Erik Hansen:
Med hensyn til, om Venstres ordfører selv er blevet inspireret i drømme eller i mareridtlignende tilstand, vil jeg blot sige, at jeg er enig i, at stoffet er tungt, og det er svært at sætte sig ind i, og så er det i hvert fald uklogt at forsøge at sætte sig ind i det i søvne.
Knud Erik Hansen (SF), 1999-10-29:
Nu kan det her blive et studie i mareridt, altså hvorledes det virker.
Men når man har mareridt, er det som regel efter nogle konkrete oplevelser.
Jeg vil sige, jeg føler mig ret vågen lige i øjeblikket, men jeg havde en oplevelse med det her lovforslag, som måske gav nogle tanker i søvne.
Med hensyn til det hensigtsmæssige synes jeg, det er noget principielt - nu havde boligministeren også en kommentar om lejrtænkning, som er et begreb, SF har fået ind på livet - det hensigtsmæssige er jo ikke nødvendigvis, og det moderne er ikke nødvendigvis hele tiden at følge de liberale, hele tiden at følge markedet altså.
Det kunne godt være, der er nogle værdier omkring beskyttelse af den svage part, som vi også er inde på her, som er vigtige. For igen at understrege, at når vi snakker om den svage lejer, er det klart, at problemet ikke er, at man ikke har viden, for den kan man godt skaffe.
Den svage lejer er den, der er i en svag forhandlingsposition.
Det er ikke det samme som ikke at have viden.
Det synes jeg er vigtigt, når vi skal drøfte det videre, og det er vel egentlig også det, man ser i lovforslaget.
De ting, der står i lovforslaget er faktisk også et forsøg på at give nogle bedre forhandlingspositioner.
Jeg sagde, at vi ville kigge nærmere på det.
Når jeg sagde det på den måde, jeg gjorde, så er det, fordi jeg synes, det her er meget teknik, og vi kunne bruge meget tid her i salen, hvis vi virkelig skulle gå ind i det enkelte lovforslag og diskutere teknikken. Så det vil vi gerne give tilsagn om at kigge på i udvalget.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 1999-10-29:
Jamen, det vil jeg da gerne kvittere for.
Så synes jeg også, vi begynder at nærme os hinanden.
Socialdemokratiet ønsker hverken de små lejere eller de små handels- eller håndværksdrivende ud af byerne, tværtimod.
Vi har ønsket at sikre dem.
Lovforslaget beskytter den svage part, og vi har gjort dét op til fremsættelsen af det her forslag, at vi i samarbejde med lejerorganisationerne har forsøgt at nå frem til den her løsning.
De er med, de ville gerne have en beskyttelse af den svage lejer, og det har de fået.
Jens Hald Madsen (V), 1999-10-29:
Hvis jeg også må tillade mig at dele det op i tre, dog ikke i den samme rækkefølge, men først tage det i lovforslaget, som foreslår indført en ny form for andelsbolig.
Fra Venstres side priser vi det velkommen, at der bliver
en valgmulighed for den enkelte borger.
Det synes vi er en god ting, og at der ikke ligefrem er offentlig støtte i det, synes vi også er positivt.
Men jeg ser jo det her som noget frivilligt, det er et valg, det er et alternativ, så jeg synes blot, at kommunerne burde sætte pris på, at de nu har fået den ekstra mulighed.
Hvis jeg så lige måtte springe over ungdomsboligerne og gå over til ophævelse af kvote for servicetilskud til eksisterende ældreboliger, så synes vi også, at det er ganske fornuftigt.
Vi er opmærksomme på, at kvoten, så vidt vi ved, ikke er blevet udnyttet fuldt ud, og hvis det kan medføre nogle besparelser, så hilser vi det velkommen. Hvis vi så går over til spørgsmålet om ungdomsboliger, så holder vi meget fast i, at det her altså var et midlertidigt tilskud, sådan som vi har forstået det, og det, at det er midlertidigt, behøver jo ikke at betyde, at det altid skal gøres permanent.
Det gør man nemlig tit.
I forhold til, hvor meget det drejer sig om beløbsmæssigt, synes vi, at det lyder ganske fornuftigt.
Grundlæggende kunne man jo fuldstændig undgå denne her debat
om niveaudeling, for det, man skulle, var, at man skulle give penge til det enkelte individ og ikke til mursten.
Man skal give penge til den studerende, så den studerende selv kan få lov til at vælge, om han eller hun vil bo fint eller vil bo mindre fint.
Det er jo midlertidige boliger for de studerende.
Skulle de dog ikke have den valgmulighed?
Hvis de gerne vil sidde på en ølkasse og så bruge penge på noget andet, på bøger, hvad ved jeg, så lad dem dog.
Og hvis de gerne vil bo fint, jamen så lad dem dog det. Hvorfor skal det gives til boliger og ikke til individer?
Det havde vi jo meget hellere set at man kom frem til, for så fik man fjernet det, man kalder socialpolitik fra boligpolitikken, og jeg har i hvert fald personlig ført en indædt kamp for, at man skal adskille de to ting fra hinanden, for de hænger ikke sammen.
Carsten Hansen (S), 1999-10-29:
Da hr. Jens Hald fra Venstre ikke kunne dy sig for at komme med politiske, ideologiske udmeldinger, så skal jeg bare spørge hr. Jens Hald, om det er sådan, at Venstre agter at foreslå, at man afskaffer alt det støttede kollegiebyggeri i Danmark til studerende.
Hvad var tanken med den lidt sådan polemiske udmelding?
Keld Albrechtsen (EL), 1999-10-29:
Det afgørende problem i det her lovforslag, som det jo også er fremgået af debatten, og som bl.a. blev understreget af CD's ordfører, er jo det, der vedrører huslejestigningerne i kollegierne.
i onsdags -
at den socialdemokratiske folketingskandidat og byrådsmedlem Nicolai Vammen fra Århus har vendt sig skarpt imod ministerens lovforslag.
Nicolai Vammen siger ifølge Jyllands-Posten: »Det er helt grotesk, at ministeren vil sætte huslejen op for en lang række studerende i betragtning af, at mange unge skal leve af SU.«
Når han udtaler sig, specielt også selvfølgelig som byrådsmedlem i Århus, så er det jo, fordi de oplysninger, der fremlægges, er, at der i Århus vil være godt 2.000 beboere på syv kollegier, som rammes med huslejeforhøjelser på mellem 200-300 kr. om måneden.
Det er tal, som Jyllands-Posten offentliggør.
F.eks. fremgår det af artiklen, at det århusianske kollegium, Skjoldhøj Kollegiet, vil få en månedlig huslejestigning med umiddelbar virkning på 113 kr. om måneden oven på den nuværende husleje.
Det viser jo altså, at det her lovforslag slet, slet ikke hænger sammen.
Det hænger ikke engang sammen med den politik, ministeren i øvrigt siger at vi skal gå ind for, nemlig at vi også skal prøve at få studerende til at flytte en lille smule væk fra bykerner.
Så sammenhæng er der altså ikke i det.
Og jeg blev meget rystet, da jeg så, at et kollegium som Skjoldhøj Kollegiet bliver ramt af det her, for det betyder jo, at ganske almindelige kollegieværelser, som folk ud af SU'en allerede betaler mere for, end de har råd til, bliver hårdt ramt.
Jeg håber, ministeren kan bekræfte, at det ikke har været hensigten.
Det kan jeg ikke forestille mig.
Og derfor tror jeg også, at vi må kunne få det rettet.
Det vil jeg uden videre, indtil det modsatte er bevist, vælge at gå ud fra.
Og jeg vil gerne give CD det tilsagn, at Enhedslisten absolut er indstillet på, hvis det kan fremme sagen, at vi - eventuelt CD og Enhedslisten - stiller et ændringsforslag, hvor vi får ændret det her, men gerne, håber jeg også, med bistand fra ministeren, sådan at vi hurtigt kan få skabt tryghed på kollegierne igen.
Det arbejde vil jeg meget gerne være med til.
Og efter CD's melding tror jeg også, det kan lade sig gøre at få en fornuftig landing.
Det håber jeg i hvert fald på, for det er et fejlskud, det her forslag, men det skal vi ikke trampe rundt i, hvis viljen er der til at få det lavet om.
Så lad os nu i første omgang prøve at bevare optimismen og så komme i gang med det arbejde.
Men jeg må selvfølgelig sige - det skal jeg sige her - at hvis ikke det bliver ændret, så må Enhedslisten naturligvis stemme imod.
Det går slet ikke, som det ser ud.
Frank Aaen (EL), 1999-10-29:
Den her melding, der kom fra hr. Jens Hald Madsen før, kunne jeg godt tænke mig at få uddybet.
Jeg forstod det nærmest sådan, at de penge, der blev sparet ved, at man afskaffer det her - midlertidige ganske vist - tilskud til kollegieboliger, burde man så lægge oven på SU'en.
Det vil jeg gerne have præciseret.
Var der et forslag her?
Jamen jeg forstår altså ikke rigtig, hvad det er, Venstre er ude på.
Altså det, vi gør her i Danmark, er jo at give penge i uddannelsesstøtte til de studerende.
Er det, Venstre foreslår nu, at vi ud over SU også skal opfinde et nyt tilskud?
Altså jeg er meget åben.
Jeg mener, de studerende, uddannelsessøgende, i det her land får alt for lidt, har alt for lidt at leve for, alt, alt for lidt.
Jeg er bare interesseret i, hvordan Venstre havde tænkt sig at følge den der fine melding om, at vi skal give pengene på en anden måde, op.
Hvordan havde man tænkt sig at gøre det?
Er det noget, man kan stole på?
Eller er det bare varm luft?
Jens Hald Madsen (V), 1999-10-29:
Bagefter må den enkelte studerende da selv vælge, om vedkommende vil sidde på en ølkasse eller have noget mere flot.
Er der noget forkert i det?
Overhovedet ikke, overhovedet ikke.
Det er blevet sagt mange gange fra Venstres side, men det har ikke opnået nogen særlig opbakning, desværre, men det kunne jo være, det ændrer sig.
Frank Aaen (EL), 1999-10-29:
ikke, man bare skal stå her, slå ud med armene og love, man vil alt muligt godt.
Derfor hænger det ikke sammen, og derfor er det varm luft og propaganda, og i realiteten betyder det
, at Venstre er med til at forringe vilkårene for de studerende i Danmark.
Carsten Hansen (S), 1999-10-29:
Mursten er også en forudsætning for, at vi har en ordentlig fordeling i det her land, og de støttede boliger har faktisk gjort, at vores studerende i Danmark jo har nogle unikke ordninger også i forhold til de lande, vi sammenligner os med.
Derfor var jeg nødt til at tage fat i den der ideologiske melding, som hr. Jens Hald kom med.
Jens Hald Madsen (V), 1999-10-29:
Jeg vil blot sige til den sidste ærede taler, at vi laver altså love for mennesker og ikke for mursten.
Det er det, der er min pointe.
Så vil jeg sige til hr. Frank Aaen, at jeg håber, at han har læst hele lovforslaget.
Det ved jeg ikke, for det var jo vel hr. Keld Albrechtsen, der oprindelig skulle have det.
Der står faktisk, at f.eks. 50 pct. af de boliger, vi snakker om, vil få en lejestigning på under 100 kr. pr. måned.
Det er jo ikke revolutioner, vi snakker om.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-10-29:
Men hr. Jens Hald Madsen ved jo så også udmærket - det lå jo faktisk nærmest i det, han selv sagde - at for de andre 50 pct. af værelsernes vedkommende, bliver der altså stigninger, der er væsentligt højere, og i nogle tilfælde endda meget alvorlige stigninger, og det er åbenbart det, Venstre er indstillet på at give sin støtte til.
Pernille Sams (KF), 1999-10-29:
Det Konservative Folkeparti har ikke de store problemer med at støtte elementerne i nærværende lovforslag, men der er derimod et element, vi savner, og som vi mener bør medinddrages i debatten, når vi drøfter andelsboliger, nemlig hvorvidt der fortsat skal nybygges private støttede andelsboliger.
Det mener vi nemlig ikke der skal. Så egentlig vil vi gerne støtte ministerens forslag om den ny type ustøttede andelsboliger, men vi mener, det må kædes sammen med debatten om den støttede andelsbolig, og vi ser intet behov for fortsat at opføre disse.
Jeg må minde ministeren om, at hun tidligere i år selv har udtalt følgende: »Mange af beboerne i andelsboligerne har en god økonomi.
Det er folk, der er oppe i årene og kommer fra eget hus, hvor de har haft en friværdi m.m.
De kan selv finansiere den tredje alder.
Pengene skal bruges, hvor der er størst behov.«
Jeg kan se, ministeren nikker, så hun kan godt huske, hun selv har sagt det.
Det havde været både nærliggende og relevant, og vi vil naturligvis inddrage aspektet i udvalgsarbejdet og eventuelt stille ændringsforslag herom.
Egil Møller (DF), 1999-10-29:
Så vil jeg gerne spørge ministeren om det geniale i at placere lovgivningen her og ikke som mere naturligt i lov om andelsboligforeninger og andre boligfællesskaber.
Overordnet og politisk kan man stille spørgsmålet
, om det er en kommunal opgave i givet fald at skulle støtte private boliger.
I de nævnte boligformer er det op til det kommunale selvstyre, om man i den pågældende kommune ønsker at yde en kommunal garanti.
I Dansk Folkeparti ønsker vi, at de af vore ældre medborgere, der har lyst, kan få mulighed for at danne bofællesskaber eller flytte til en boform med større tryghed og fællesskab end parcelhuset.
Lovforslagets anden og tredje del vedrørerende forlængelser og aftrapning af særstøtte til visse ungdomsboliger og ophævelse af kvote for servicearealtilskud til eksisterende ældreboliger kan vi støtte.