runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Adam Møller (KF), 2003-03-12:
Jeg vil godt sige lidt om værnepligten.
Jeg siger det, fordi der stadig væk er en del, der ellers har et godt kendskab til forsvaret, der har den opfattelse, at vi her i Danmark har et værnepligtsforsvar.
Det har vi ikke.
Vi har et professionelt forsvar med et element af værnepligtige.
Faktisk er ca. fire femtedele af det danske forsvar i dag professionelle soldater, konstabler, overkonstabler, sergenter, officerer osv., der er også et par generaler, og så er der ca. en femtedel, der er værnepligtige.
Nogle har foreslået, at tjenestetiden nedsættes markant f.eks. til 6 måneder, og jeg ved, at Forsvarsministeriet er gået i gang med at analysere fordele og ulemper, og den analyse kan jeg helt tilslutte mig.
Jeg hælder selv mest til i øjeblikket, at tjenestetiden godt kan nedsættes.
Hvis værnepligten f.eks. reduceres til 5 eller 6 måneder, så vil
det jo også give økonomisk mulighed for at indkalde langt flere af de egnede værnepligtige, end det gør i dag.
Vi Konservative ser gerne, at kommende forlig medfører, at der indkaldes flere af de egnede værnepligtige.
Det er nemlig til gavn for forsvaret.
Det er ikke tilfældigt, at Konservative og faktisk også et markant flertal af alle officerer foretrækker at fortsætte med at have et element af værnepligtige i et ellers professionelt dansk forsvar.
Lad mig nævne fire gode grunde:
For det første: Værnepligten medvirker til en ekstra kvalificeret tilgang af stampersonel, befalingsmænd og officerer.
Det nyder vi stor gavn af, når vores styrker indsættes i internationale opgaver.
For det andet: Det sikrer en god tilgang til Danmarks internationale brigade, og det gør, at Danmark kan holde flere soldater ude på fredsbevarende og internationale operationer, end vi ville kunne, hvis vi ikke havde værnepligten.
For det tredje: Værnepligten bidrager til at skabe forsvarsvilje i befolkningen og til, at vi har et bredt forankret forsvar, hvor alle samfundslag er repræsenteret.
For det fjerde: Forsvaret ville, og jeg mener det, helt klart blive dyrere og dårligere uden et element af værnepligtige.
Så har jeg 45 sekunder.
Lad mig minde om, at den svenske forsvarschef var på besøg her i Danmark for et halvt års tid siden, og der var vist nogle af de øvrige i salen, der var med til at høre ham.
I Sverige har de jo et betydelig større element af værnepligtige, og så var der en, der spurgte: Kan man overhovedet klare alt det der moderne udstyr med sådan nogle gutter, skal de ikke være professionelle?
Så sagde den svenske forsvarschef: Problemet er såmænd ikke de unge værnepligtige, de kan let klare pc'er og avanceret teknik.
Nej, problemet er de der kaptajner og majorer på de omkring 40, dem kniber det med at lære det.
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-03-12:
Jamen vi har det - medgivet - meget liberale standpunkt, at frivillighed er bedre end tvang.
Jeg ved godt, det er meget liberalt, men det må Venstres ordfører så have mig undskyldt.
Det er faktisk så liberalt, at det fungerer i en lang række andre lande rundtomkring i Europa.
Det er klart, at når man har det standpunkt, som vi har, indebærer det også, at man er nødt til at kigge på indhold af uddannelse og andre forhold, når man er inde, herunder løn, indkvartering, bedre uddannelsesmuligheder, bedre samspil med erhvervslivet og en lang række af den type initiativer, hvilket i øvrigt er nogle af grundene til, at der er steder i landet, hvor den procentdel, der går videre og tegner en kontrakt, er væsentlig højere end i andre dele af landet.
Så det er helt klart - og det vil Venstres ordfører kunne konstatere ved at kigge på www.styrkforsvaret.dk, hvor det radikale udspil og oplæg til den slags ting fremgår - at vi arbejder meget med at se, hvordan vi kan gøre det endnu mere attraktivt at melde sig frivilligt.
Ulrik Kragh (V), 2003-03-12:
Jeg kvitterer da for svaret til hr. Morten Helveg Petersen.
Der var et andet element.
I forbindelse med værnepligten er der jo en tendens til, at hr. Morten Helveg Petersen negligerer værnepligten som værende et levn fra fortiden.
Og det, der bliver sagt, er, at værnepligten under ingen omstændigheder kan danne grundlag for en rekruttering.
Det er kun hver sjette eller hver syvende, der melder sig. Der er jo faktisk enheder, som har et rekrutteringsgrundlag på helt op til 40 pct. til international tjeneste.
Og hvis det er sådan, at analyserne viser, at man kan gøre mere for at lave en yderligere rekruttering, er det så noget, som gør indtryk på Det Radikale Venstre, eller har Det Radikale Venstre blot besluttet sig for, at enhver form for deltagen aktivt og tagen ansvar for vore demokratiske friheder vil man lade hånt om, for værnepligt er nu engang noget, man har sat sig for skal afskaffes?
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-03-12:
Dertil vil jeg godt sige, at jeg tror, at den største trussel i forhold til forsvarets økonomi ud over de aktuelle udfordringer, for nu at sige det pænt, ikke er Det Radikale Venstre; det er regeringen selv, det er skattestoppet, det er finansministeren. Jeg vil vælge at henholde mig til statsministerens i denne sammenhæng kloge ord om, at det vil være en uændret ramme, som vi ser det.
Men det må regeringen jo lægge frem.
Altså her vil jeg henholde mig til den taktik, som den tidligere opposition anvendte med stor flid, hvor man lænede sig tilbage i stolen og sagde: Men det må regeringen spille ud med.
Så det afventer vi da med spænding.
Ulrik Kragh (V), 2003-03-12:
med hr. Morten Helveg Petersens ordførertale.
Det, som står mig lidt uklart, som jeg godt kunne tænke mig at få uddybet, er: Når Det Radikale Venstre siger specialisering, internationalisering, væk med værnepligten, væk med hjemmeværnet, også ud fra tidligere diskussioner om den radikale indgangsvinkel »Hvad skal det nytte?«, er de her forskellige rationaliseringstiltag, som Det Radikale Venstre lægger på bordet, så udtryk for et ønske om, at økonomien skal reduceres, eller om, at økonomien skal være på samme niveau?
Per Kaalund (S), 2003-03-12:
Hr. Søren Krarup vil jeg lige spørge, om mine bemærkninger og vores oplæg, hvis det i øvrigt er blevet læst, omtaler en EU-hær i nogen sammenhæng?
Socialdemokratiet går ind for at ophæve EU-forbeholdene, og dermed gør vi os parate, klar til at kunne deltage i EU-opgaver.
Det vil typisk sige Petersbergopgaver og sandsynligvis deltagelse i det, der lægges op til, nemlig en reaktionsstyrke bestående af et begrænset antal.
Men - og jeg mener, det er sagt flere gange også her i aften - vores forsvarspolitik baserer sig på NATO og opbygningen i NATO og ikke på en europahær.
En europahær eksisterer ikke i vores begrebsverden.
Jan Trøjborg (S), 2003-03-12:
Det er klart, at de parlamentariske forhold omkring indgåelse af en ny forsvarsaftale jo er interessante for Folketingets medlemmer og offentligheden.
Derfor vil jeg stille dette meget simple spørgsmål, som kan besvares enkelt af hr. Krarup.
Hvis vi forestiller os Dansk Folkeparti som deltager i en kommende forsvarsaftale, vil Dansk Folkeparti så ved hr. Krarup her på talerstolen erklære, at som deltager i et eventuelt nyt forsvarsforlig vil Dansk Folkeparti ikke efterfølgende på nogen måde forhindre dansk forsvars deltagelse i eventuelle EU-operationer, forudsat naturligvis at forbeholdet er hævet?
Søren Krarup (DF), 2003-03-12:
Må jeg først sige til hr. Morten Helveg Petersen, at han ved naturligvis som radikal, i hvilken sammenhæng det var, Viggo Hørup i 1883 i Folketinget stillede spørgsmålet: Hvad skal det nytte? Det var nemlig ikke som et spørgsmål, der skulle opklare, hvordan dansk forsvar blev mest effektivt, men det var såmænd indledningen til den propaganda mod det, han kaldte militarisme, der jo altså skulle bidrage til for så vidt at ødelægge dansk forsvar.
Så jeg synes blot for den historiske videns skyld, det skal siges, at det spørgsmål har fra radikal side oprindelig aldrig været stillet for at nå frem til et realistisk dansk forsvar, men for at ophæve
ethvert dansk forsvar.
Jeg skal meget gerne begrunde det.
Jeg har skrevet en hel bog om det.
Det får nu være.
Både fra hr. Helveg Petersen og fra hr. Søndergaard og også fra hr. Kaalund er der jo egentlig stillet enslydende spørgsmål, nemlig spørgsmålet: Hvad siger Dansk Folkeparti til en EU-hær?
Hvad siger Dansk Folkeparti til et internationalt forsvarssamarbejde?
Lad mig sige allerførst, at dansk forsvar er for Dansk Folkeparti altid et dansk forsvar.
Det er et forsvar af Danmarks territorium, Danmarks frihed og selvstændighed
, men det siger sig selv, at dansk forsvar især i en periode som den, vi lever i, kan være forpligtet simpelt hen til at arbejde sammen med andre.
Det er det, vi har gjort i NATO, og det har vi været ubetingede tilhængere af.
Vi har absolut været tilhængere af et internationalt forsvarssamarbejde i NATO.
Og jeg gad dog vide, om det virkelig skulle være interessen også fra Socialdemokratiets side at reducere dansk forsvar til slet og ret at være et appendiks i en EU-hær.
Så må jeg tilstå, at så skilles vores veje, men jeg vil dog meget gerne se, om det skulle gå sådan, at man ganske vil opgive at fastholde, at det er et dansk forsvar, der er tale om.
Værnepligten nåede jeg ikke, det kommer jeg tilbage til.
Per Kaalund (S), 2003-03-12:
Jeg takker for svaret fra forrige runde om, hvem der kunne deltage i et kommende forlig.
Hr. Ulrik Kraghs svar er, at alle, der er villige til at tage et ansvar, kan komme med i et forlig.
Jeg går ud fra og forudsætter, at Venstre aktivt arbejder for at få afskaffet EU-forbeholdet omkring forsvar og dermed vil deltage i det europæiske forsvarssamarbejde. Kan hr. Ulrik Kragh forestille sig, at forligspartier, der ikke agter at deltage i EU-samarbejdet, heller ikke det militære, kan deltage i et forsvarsforlig, således at når der skal udsendes til f.eks. løsning af Petersbergopgaver, humanitære opgaver osv., kan man altså tillade sig at stemme imod det?
På samme måde gælder det med hensyn til internationale opgaver: Kan man forestille sig, hvor der hidtil her i salen har været enighed mellem forligspartierne, når der var tale
Og her tænker jeg mest på sikkerheden for det personel, vi udsender.
Ulrik Kragh (V), 2003-03-12:
Jeg kan bekræfte hr. Jan Trøjborg i, at de arbejdsgrupper og analyser, der skal igangsættes, også skal kigge på struktur, således at vi på den måde får det mest effektive og mest forstandige forsvar i forhold til de opgaver, der skal løses. Med hensyn til EU-forhold er det jo således, at vi har
et forbehold, og jeg er ikke den, der skal bestemme, hvornår vi skal iværksætte en afstemning om det.
Men sådan som tingene ligger, er det jo danske soldater.
Det er jo ikke en EU-hær som sådan, men danske soldater, der kan deltage i noget.
Men vi er i en situation, hvor vi naturligvis gerne vil derhen, når tiden er moden til at få holdt en afstemning om det.
Til hr. Morten Helveg Petersen: Jeg har bemærket, at hr. Morten Helveg Petersen har stillet forsvarsministeren de samme spørgsmål, som han stillede mig her, og hvor forsvarsministeren har meldt tilbage, at der ville komme nogle svar, når hjemmeværnskommandoen har undersøgt tingene. Derfor skal jeg selvfølgelig ikke her stå og sige, at uddannelsesniveauet er sådan og sådan, og at der er så og så mange, der lever op til kravene.
Det, jeg kan sige, er, at min vurdering er, at vi har 3.000 meget, meget stærkt engagerede mennesker, som leverer en indsats i størrelsesordenen 300-400 timer.
Vi har derudover 12.000 mennesker, som også leverer et superflot stykke arbejde, og så har vi til sidst ca. 45.000 medlemmer i hjemmeværnet, som er øjne og ører, og som til enhver tid, hvis der bliver behov for det, vil stille sig til rådighed, ud over at man har den træning, der er påkrævet.
Til hr. Villy Søvndal, der spørger, hvad der vil ske, hvis man skulle komme til den konklusion, at hjemmeværnet ikke var nødvendigt:
Jeg har mærket mig, at der er gode forslag om, hvorvidt man kan se et samarbejde mellem de frivillige i beredskabet og hjemmeværnet.
Jeg forestiller mig ikke umiddelbart, at hjemmeværnet som sådan overtager beredskabet, fordi der er forskellige opgaver, men der kan klart være et godt samarbejde, og der er et potentiale der, som skal analyseres. Men det er således, at de ting bliver analyseret, og de bliver analyseret med åbent sind, og det er klart, at hvis det er sådan, at det ville være uforstandigt at fastholde hjemmeværnet, være uforstandigt at fastholde 60.000 frivilligt engagerede menneskers arbejde, jamen så må vi jo tage det op til vurdering, men analysen skal laves.
Villy Søvndal (SF), 2003-03-12:
Det første eksempel var, hvis der var stjålet et antal Stinger missiler og man så havde brug for at beskytte danske lufthavne.
Der vil jeg også efter det eksempel spørge: Hvad nu, hvis en analyse når frem til den konklusion, at der ikke er behov for hjemmeværnet, f.eks. ved, at opgaven bedre dækkes ind af beredskabskorpset?
Jeg tror, det var hr. Kraghs partifælle hr. Jens Vibjerg, der oven i købet pegede på, at det var ti gange billigere eller mere.
Er opgaven så fri i det arbejde, der nu skal pågå, at man også kan nå frem til den modsatte konklusion uden at blive fyret fra sit arbejde, eller er det helt utænkeligt?
Er det allerede bundet til hr. Ulrik Kraghs optik, at sådan skal billedet tegnes?
Jeg spørger ud fra et almindeligt synspunkt om frihed, frihed til at analysere sig frem til et frit resultat.
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-03-12:
Jeg er også meget spændt på Venstres ordførers svar på spørgsmålet om EU.
Men lad mig vende tilbage til hjemmeværnet for en kort bemærkning for at spørge Venstres ordfører: Hvor mange mennesker mener Venstres ordfører, der reelt står til rådighed i hjemmeværnet i dag?
Hvor stort er tallet?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er: Overholdes uddannelsesforpligtelserne i henhold til loven i dag?
Det kan der svares ja eller nej til.
Jan Trøjborg (S), 2003-03-12:
Jeg vil for det første gerne kvittere for hr. Ulrik Kraghs tale.
Det var helt klart, at Venstre også havde set behovet for nærmere analyser i lyset af verdens udvikling.
Analyser af dansk forsvars fremtid er også - synes jeg - en vilje til at indgå i ganske store forandringer af dansk forsvar.
Jeg vil gerne spørge om en enkelt ting: Er hr. Ulrik Kragh enig med mig i, at de formentlig ganske store ændringer, der kommer i dansk forsvar i forbindelse med indgåelse af et nyt forlig, må indeholde helt klare strukturer, kapaciteter til, at dansk forsvar kan indgå fuldt og helt i det europæiske sikkerheds- og forsvarspolitiske samarbejde, når det måtte komme på tale? Jeg ved, det er en sag, Venstre brænder stærkt for, det er en sag, Socialdemokratiet brænder stærkt for, at få hævet forsvarsforbeholdet, således at vi kan indgå på lige fod, påtage vores ansvar på lige fod.
Men kan hr. Ulrik Kragh svare mig direkte på, om ikke det også for Venstre er en forudsætning, at forsvaret også efter et nyt forlig skal være gearet til at kunne indgå på helt lige fod i den forhåbentlig snart kommende danske deltagelse i det europæiske sikkerheds- og forsvarspolitiske samarbejde?
Ulrik Kragh (V), 2003-03-12:
Til hr. Helge Adam Møller kan jeg sige, at vi også gerne havde set, at det havde været så bred en vedtagelse
som muligt, men der er åbenbart tradition for, at forligskredsen sætter denne her slags skibe i søen, og der har vi så valgt at sige, o.k. sådan er det, selv om vi også gerne havde set så bred en vedtagelse som muligt.
Der er det, vi skal have analyseret
- sagt både til hr. Søren Søndergaard og hr. Villy Søvndal - men hvis vi kommer i en situation, hvor man eksempelvis får stjålet et antal jord-til-luft missiler, som kan affyres mod fly, Stinger missiler, vil det være overordentlig nyttigt, at vi eksempelvis kunne sætte hjemmeværnet til at passe på både de militære og de civile lufthavne, således at al lufthavnstrafik i Danmark ikke skal lægges øde af den grund. Et andet eksempel kunne være, at hvis der kommer et terrorvarsel mod den københavnske metro, ville det da være overordentlig godt, hvis vi havde muligheden for at kunne sætte hjemmeværnsfolk til eksempelvis at beskytte alle luftindtag til metroen.
Derfor har vi alt andet lige en intern sikkerhedspolitisk opgave, som skal løses på den ene eller på den anden måde.
Poul Andersen (S), 2003-03-12:
Når jeg ser på udviklingen af hjemmeværnet, skal jeg så forstå hr. Ulrik Kragh således, at det er opgaver, der skal være tilpasset i forhold til den sikkerhedspolitiske situation - at det er den rolle, der ligesom skal afklares for hjemmeværnet, og at der også i det ligger en revurdering af de støtteopgaver, som hjemmeværnet har i dag i forhold til eksempelvis politi, marine osv.?
Altså at man ligesom får fokuseret på: Hvad er det for nogle opgaver?
Er det stadig væk den type, der skal bestrides af hjemmeværnet?
Og også herunder prøver at få kigget på, om beredskabskorpset kunne blive en mere integreret del af forsvaret, og om Beredskabs-Forbundet også kunne blive en del af hjemmeværnet, så vi får også den frivillige del tænkt mere sammen i forhold til de opgaver, som den her kommission skal prøve at belyse i forhold til, hvad det er, der kan være behov for i fremtiden.
Helge Adam Møller (KF), 2003-03-12:
Hr. Ulrik Kragh sluttede sin tale med at komme med et forslag
Og jeg synes naturligvis som en af forslagsstillerne, at det er en god vedtagelse.
Jeg synes også, det er godt, at der er et bredt flertal bag den, men jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg gerne havde set, at alle partier her i Folketinget havde fået et tilbud om at være medforslagsstillere.
Specielt selvfølgelig partier, som går ind for et effektivt og et troværdigt forsvar, og det, jeg tænker på her helt specielt, er selvfølgelig Dansk Folkeparti.
Men det synspunkt havde alle fem partier ikke, og derfor er vi endt i den situation, som vi er i, og det beklager jeg.
Lad mig så sige til sidst, at jeg er en af dem, der håber - ikke alene håber, jeg synes også, det er naturligt - at Dansk Folkeparti er med i et kommende flerårigt forsvarsforlig.
Alt andet ville umiddelbart være unaturligt, set fra en konservativ stol.
Søren Søndergaard (EL), 2003-03-12:
Hvis det er hr. Ulrik Kraghs indlæg, der står til troende, vil jeg være lidt bekymret over Venstres evne til nytænkning.
Bare for at tage to af eksemplerne.
Jeg forstår det ikke.
Hvis hr. Ulrik Kragh læser Forsvarskommissionens beretning og følger med i de diskussioner, som var i Forsvarskommissionen, så var det lige præcis et udgangspunkt for Forsvarskommissionen, at Danmark havde fået en ny sikkerhedspolitisk placering.
Det var et udgangspunkt i de diskussioner, vi havde, også i forhold til en eventuel fjende mod øst.
Så det er ikke noget nyt. Det andet eksempel: Hr. Ulrik Kragh siger, at hjemmeværnet skal have nye opgaver, de skal forsvare militære installationer.
Fint nok.
Men det siger hr. Ulrik Kragh 10 sekunder efter, at hr. Ulrik Kragh siger: Vi har en helt ny situation, hvor det, der kendetegner truslen, er, at de ikke angriber militære mål, men angriber civile.
Undskyld, hvordan hænger det sammen?
Jeg synes, det er en meget god illustration af, hvordan det går, når man prøver at lave nogle udgangspunkter, som man så sætter embedsmænd til at følge op på, i stedet for at sige, at vi laver en fordomsfri diskussion, som man kunne have i en kommission, og så tage diskussionen på basis af det.
Ulrik Kragh (V), 2003-03-12:
Jeg har bemærket, at hr. Morten Helveg Petersen har svært ved at forholde sig til, at man, selv om man ikke maler sig med krigsmaling i ansigtet og tager sin uniform på, kan have et engagement, at man i sin dagligdag kan tale pænt om forsvaret, og at man i sin dagligdag kan virke og vise ved sit medlemskab, at man har et engagement.
Sådan betragter vi hjemmeværnet.
Jeg er udmærket klar over, at der er forskellige indsatser for de forskellige personer.
Men engagementet ligger alene i det, at man viser sin villighed ved at være medlem.
Med hensyn til hr. Villy Søvndal og først en analyse og så en konklusion: Jamen der er ingen tvivl om, som ministeren også gjorde opmærksom på, at tingene skal analyseres.
: Når jeg siger, at Danmark ikke længere ligger i forreste linje, er det ikke, fordi jeg anser Rusland og Ukraine for at være fjender.
Det er gode venner af NATO-alliancen.
Men man må blot konstatere, at der er sket en ændring i den sikkerhedspolitiske situation, hvor vi tidligere var en randstat i vores alliance, og det var det, jeg mente.
Med hensyn til mulighederne for Dansk Folkeparti eller andre vil jeg sige: Alle, der er villige til at tage et ansvar for forsvaret, skal naturligvis inviteres med til og kan deltage i et forsvarsforlig.
Hvis Dansk Folkeparti er indstillet på at tage det ansvar, hvilket jeg fornemmer de er, i hvert fald med de udtalelser, de er kommet med,
er det da klart, at man skal høre, hvad de har at sige.
Per Kaalund (S), 2003-03-12:
Til hr. Ulrik Kraghs bemærkninger om, at efter udvidelsen af NATO er Danmarks trusselsbillede ændret, vi ligger nu ikke i forreste linje længere: Skal det forstås som i forreste linje til Rusland og Ukraine?
Og hvilket trusselsbillede ser hr. Ulrik Kragh derfra i dag, som skulle betinge, at det var underordnet, om Danmark lå i første linje eller i anden linje?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er i forhold til, hvad der er meget venligt, at jeg forstår, at regeringen vil invitere alle partier til forhandling om et kommende forsvarsforlig.
Hvorledes ser hr. Ulrik Kragh, at mulighederne for Dansk Folkeparti er for at kunne indgå i et forlig, når man kender holdningen til bl.a. EU-forsvarsforbeholdet og EU-dimensionen som sådan?
Forestiller hr. Ulrik Kragh sig, at Dansk Folkeparti skulle kunne indgå dér med Dansk Folkepartis tagen-op-og-ned-af-hylderne, når der er tale om internationale opgaver og operationer?
Villy Søvndal (SF), 2003-03-12:
Jeg synes sådan set, at hr. Ulrik Kraghs tale var en udmærket illustration af, hvad det er for problemer, man er på vej ud i.
Tit er det sådan, at man starter med en analyse, og bagefter bygger man så en konklusion op.
Hr. Ulrik Kragh gjorde det modsatte, nemlig talte med næsten begejstring i stemmen om alle de nye opgaver, som hjemmeværnet fremover skal lave.
Se, det er jo lige præcis det, der sker.
Når man laver en kommission af embedsmænd, hvis opgave er at følge regeringen - og det skal ikke bebrejdes dem, det er deres opgave - så har man selvfølgelig hørt, hvad hr. Ulrik Kragh går rundt og siger, hvad forsvarsministeren går rundt og siger, nemlig at hjemmeværnet skal have nye opgaver.
Hele hr. Ulrik Kraghs tale var én lang understregning af, hvilke problemer, de, som godt vil lave om, f.eks. De Radikale Venstre og Socialdemokratiet, får i forbindelse med de kommende forhandlinger på grund af den meget lukkede proces, man allerede har lagt op til.
Søren Søndergaard (EL), 2003-03-12:
Den 18. december havde Lars Jensen, kaptajn i Jægerkorpset,
en interessant kronik i Politiken, hvor han bl.a. skriver: »Det er et abstrakt paradoks, at Vestens og især USA's militære overlegenhed har medført den største magtasymmetri i historien.
Og samtidig efterlader denne militære overmagt os nærmest forsvarsløse over for en fjende, som angriber os asymmetrisk, f.eks. gennem terror.
Bekæmpelsen af den asymmetriske trussel må derfor ses i et langt bredere perspektiv end gennem den såkaldte hårde sikkerhedspolitiks.
Årsagerne til denne trussel kan kun elimineres gennem den bløde sikkerhedspolitiks diplomatiske og økonomiske virkemidler.«
Nu skal jeg lige understrege, bare for at Lars Jensen fra Jægerkorpset ikke skal føle sig misbrugt, at han bestemt ikke er pacifist eller går ind for at afskaffe militært isenkram.
Men jeg vil godt høre, om det indgår i kommissoriet
for det arbejde, der skal foregå, at lige præcis det, der omtales her, den bløde sikkerhedspolitiks diplomatiske og økonomiske virkemidler - nu kan jeg se, der skal hjælp til - virkelig vil indgå i analysen og i det arbejde, som arbejdsgruppen skal lave.