runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Dohrmann (DF), 2004-11-23:
Vi kan jo igen konstatere, at det har været mange store ord på det her område, men ingen rigtig konkrete handlinger.
Derfor vil jeg igen spørge ministeren, når man ikke ligesom svarer på det: Hvorfor har man egentlig ikke for lang tid siden draget den konsekvens og taget kontakt med f.eks. landbruget og fået nogle frivillige aftaler på plads?
Jeg tror ikke, at der er nogen af de partier, der sidder i Folketinget i dag, der vil stritte imod og sige: Det vil vi ikke have; I skal først tale med os.
Hvis man kunne få nogle gode forbedringer på en frivillig måde, så er det da med at gøre det med det samme i stedet for at vente på, at man har forhandlingerne afsluttet med Folketingets partier.
Hvorfor vil ministeren ikke ligesom være på forkant med den udvikling?
Så er det, jeg igen vil spørge ind til, om det ikke er korrekt, at vi kan konstatere, at når man siger ja til den her forfatning, så er det det samme, som at man siger ja til lange dyretransporter.
Det har vi jo set gang på gang, og det er det resultat, som vi også i dag står og snakker om her i Folketingssalen.
Lene Espersen (KF), 2004-11-23:
Jeg vil gerne sige til hr. Jørn Dohrmann, at vi jo er forpligtede af EU-reglerne.
Der er tale om en forfatning, og derfor tror jeg, at vi selvfølgelig skal være i dialog med erhvervet, og jeg vil allerførst gerne i dialog med Folketingets partier, så vi kan se, hvad vores handlemuligheder er.
De steder, hvor vi har en mulighed for at handle, synes jeg da også, at vi skal tænke os godt om og så se, hvad vi kan sætte i værk.
Men jeg tror også, der er behov for, at vi i en samlet kreds får et overblik over, hvad den nye lovgivning betyder i forhold til gældende dansk lovgivning.
Det andet, jeg vil sige til hr. Jørgen Dohrmann, er, at den her sag jo netop er et eksempel på, hvor vigtigt det er, at den nye traktat træder i kraft, og hvor vigtigt det er, at vi får et ja til den.
For der er jo i den nye traktat indsat en tværgå ende bestemmelse om, at der skal tages hensyn til dyrevelfærden, og derudover får parlamentet medbestemmelse i dyrevelfærdssager og ikke bare høringsret, som det er i dag.
Derfor vil et ja til den nye EU-traktat medvirke til at skabe bedre vilkår for dyrevelfærden.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-11-23:
Jo, jo, men vi kan i hvert fald igen konstatere, at EU har spillet fallit på dyrevelfærdsområdet
Det håber jeg vi kan være enige om.
Så kunne jeg ikke høre noget svar på det, jeg spurgte om, nemlig om der kunne være nogle frivillighedselementer i det her, og om justitsministeren ville tage kontakt til landbruget og så få nogle aftaler på plads på det her område.
Eller ønsker ministeren bare at lade det her område sejle og ikke røre ved det?
Jeg vil også gerne spørge ministeren: Er det ikke korrekt, at vi nu kan konstatere, at hvis vi siger ja til den her forfatning, så er det det samme som at sige ja til lange dyretransporter?
Man har altså ikke formået at komme hjem med en aftale, som alle lande var tilfredse med, så derfor lader man det bare sejle.
Vil ministeren arbejde for, at man får nogle skrappe frivillige aftaler på det her område, eller hvad er det, man ønsker?
Lene Espersen (KF), 2004-11-23:
Jeg mener ikke, det vil være en særlig klog strategi at sige, at man nu alene skal køre på en enkelt kommissær.
Jeg kan sådan set godt forstå oppositionens lyst til at køre på en dansk kommissær, men det, som er i dyrevelfærdens interesse, er, at vi får påvirket en hel Kommission til at komme med et forslag, der er langt, langt bedre end det, det hollandske formandskab fik vedtaget i går.
Det har jeg i hvert fald en stor forhåbning om kan ske, også inden den meget lange tidsfrist, som blev fastsat i går, er udløbet.
Den tidsfrist er jo omkring 2010.
Jeg vil sige til hr. Jørn Dohrmann, at nu går vi selvfølgelig tilbage og kigger forslaget meget, meget, meget grundigt igennem, og jeg har tænkt mig at indkalde samtlige Folketingets partier til en drøftelse ovre i Justitsministeriet af, hvad vores handlemuligheder er, efter – om man så må sige – at det nye regelsæt nu er lagt på plads.
Desværre er der jo tale om en forordning.
Det betyder, at den er umiddelbart gældende, og den vil altså begrænse Danmark temmelig meget i, hvad vi kan gøre og ikke kan gøre, og det er også det, der er det sørgelige ved denne her sag.
Men i hvert fald synes jeg, at Folketingets partier skal have en mulighed for at komme med deres input til, hvordan vi kommer videre.
Indtil videre tror jeg sådan set, at det bedste, vi kan gøre, er, at vi sørger for, at Europa-Parlamentet bliver ved med at have fokus på sagen, og at vi lægger pres på Kommissionen.
Vi skal ikke give op; vi skal blive ved med at presse på, for vi har en god sag, og vi har også videnskaben og den videnskabelige dokumentation på vores side.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-11-23:
Jeg vil godt spørge ministeren om, hvad man nu har tænkt sig at gøre netop i forbindelse med den her dyretransportsag.
Vi ved nu, at Danmark har lidt det her enormt store nederlag vedrørende dyretransport, og vi ved, at EU igen har spillet fallit på dyrevelfærdsområdet.
Så vil jeg gerne spørge ministeren helt konkret: Hvad har man tænkt sig at gøre for at rette op på det her?
Vi har også i dag i forskellige medier, som det også er nævnt her tidligere i dag, kunnet læse, at den nu nyudnævnte danske kommissær ligesom ikke ønsker at tage det her problem op.
Hvad har man tænkt sig at gøre for at lægge pres på den nye landbrugskommissær?
Hvad har justitsministeren tænkt sig at gøre for netop at indføre nogle skrappere regler her i Danmark?
Kunne det være frivillighedens vej, man ligesom vil tvinge igennem her, eller har man nogle konkrete lovtiltag, man vil tage op af skuffen?
Lene Espersen (KF), 2004-11-23:
Jeg vil sige til fru Margot Torp, at det gør vi faktisk helt automatisk.
Vi har en løbende dialog med hinanden om at sikre, at de handlingsplaner, som vi har været sammen om at lave, bliver ført ud i livet.
Handlingsplaner er jo ikke en statisk øvelse, hvor vi siger, at vi gennemfører tre ting, og så er det afsluttet; det er en proces, hvor vi også skal lytte til de mennesker, der kommer med input.
Og jeg skal nok sikre mig, at de synspunkter, som fru Margot Torp har givet udtryk for her i dag, også bliver gjort kendt for de ansvarlige ministre, så vi kan have det med i vores videre arbejde.
Margot Torp (S), 2004-11-23:
Vil justitsministeren tage emnet op med socialministeren med henblik på at styrke den indsats, som jo helt klart efter Center for Ligestillingsforskning mening er for svag i øjeblikket?
Lene Espersen (KF), 2004-11-23:
Der synes jeg faktisk, at vi gør rigtig meget ikke mindst i EU-regi for at etablere partnerskaber og samarbejde med nogle af de lande, som fru Margot Torp har i tankerne.
Alle randstaterne op imod Rusland og selve Rusland er nogle af de lande, som jeg synes det er meget vigtigt at have et godt og et tæt samarbejde med, og her tænker jeg ikke kun på problemer med voksne kvinder, men også på de problemer, der f.eks. er med børneprostitution og seksuel udnyttelse af børn.
Margot Torp (S), 2004-11-23:
Jeg har også et spørgsmål i en lidt anden boldgade.
Center for Ligestillingsforskning er lige kommet med en publikation, der viser, at hele den der rammeaftale omkring handel med kvinder, som skulle implementeres i al lovgivning, er blevet meget dårligt implementeret i en lang række lande.
Den lægger i hvert fald op til, at man også herhjemmefra i langt højere grad samarbejder med de lande, der – om jeg så må sige – producerer kvinder og børn til prostitution, om at forebygge og om at samle de kvinder og børn op, som kommer tilbage efter at have været handlet til prostitution.
Margot Torp (S), 2004-11-23:
Lørdag aften havde DR 2 en lang temaudsendelse om vold i hjemmet, som endnu en gang understregede betydningen af det samme, som fremkom i betænkningen om bortvisning af voldelige og truende personer fra hjemmet, hvis den onde cirkel skal brydes, nemlig betydningen af en grundig opfølgning både i forhold til den voldelige person, til den, der er blevet slået, og især også i forhold til børnene.
Jeg vil gerne høre, hvordan ministeren mener, at man kan styrke den indsats, for der var mange ting, som ligesom ikke blev ført ud i livet, da denne her lov om fjernelse af voldelige blev vedtaget.
Lene Espersen (KF), 2004-11-23:
Så vidt jeg ved, er en udpeget kommissær uafhængig og skal ikke instrueres af en regering i, hvordan vedkommende skal tale i Kommissionen.
Hvis man begyndte på det, kunne der i hvert fald stilles helt andre spørgsmål om, hvilken vej EU-samarbejdet egentlig går.
Jeg vil sige til hr. Morten Bødskov, at jeg mener det alvorligt, når jeg siger, at Europa-Parlamentet klart skal på banen, og det har været en stor skuffelse for mig, at en af de europaparlamentarikere, som har interesseret sig for sagen, nemlig hr. Dan Jørgensen, ikke gjorde det, vi rådgav ham om, da han ringede til Justitsministeriet, nemlig at sørge for at aktivere andre europaparlamentarikere.
Det var faktisk først i går, da jeg fulgtes i flyveren med fru Margrete Auken, at der blev taget kontakt til De Grønne, som den tyske landbrugsminister kommer fra, og det gjorde faktisk, at tyskerne kom på banen.
Jeg vil også sige til hr. Morten Bødskov, at i samtlige de orienteringer, jeg har givet både Fødevareudvalget og Europaudvalget, har jeg gjort det klart, at Danmark stod alene, og at hverken Tyskland, Sverige eller andre lande hældte til at stemme sammen med os.
Så det kan ikke komme som nogen overraskelse for Socialdemokratiet, at det endte, som det gjorde, for det var sådan set også sådan, det var lagt op.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Morten Bødskov (S), 2004-11-23:
Vi er selvfølgelig glade for, at justitsministeren nu vil forsøge at alliere sig med Europa-Parlamentet, men tilbage står jo bare det faktum, at der er tale om et meget voldsomt nederlag, som i hvert fald kommer som en meget stor overraskelse for Socialdemokratiet.
Vi havde troet, at der havde været bedre alliancer; vi havde troet, at regeringen havde sikret sig, at de lande, som traditionelt arbejder for at styrke dyrevelfærden, og ikke mindst også det hollandske formandskab, kunne tænkes at arbejde for denne her sag.
Det kommer som en kæmpeoverraskelse for os, at regeringen ikke engang er i stand til at holde fast på de traditionelle alliancepartnere i denne her sag.
Der er det spæde spørgsmål bare: Når man nu har placeret en kommissær i Kommissionen, som har stået og grædt for åben skærm over, hvor forfærdeligt de her dyr havde det, vil man så sikre sig, at hun fortsat arbejder for sagen?
Ja eller nej?
Lene Espersen (KF), 2004-11-23:
Til det første vil jeg sige, at jeg ikke kan dirigere med den danske kommissær, og at det må være op til fru Mariann Fischer Boel, hvad fru Mariann Fischer Boel ønsker at tage op i Kommissionen.
Som sagt er jeg helt overbevist om, at hvis den kommissær, der har ressortansvaret, bringer sagen op, og det kunne man jo meget vel tænke sig skete på et tidspunkt, vil de synspunkter, som fru Mariann Fischer Boel kommer med, være nogle, der flugter meget godt med det, vi her i Folketinget mener.
Om det andet spørgsmål må jeg sige til hr. Morten Bødskov, at forslaget er vedtaget.
Danmark blev stemt ned i går.
Sådan er det.
Hvor smerteligt det end måtte være, så synes jeg ikke, der er nogen grund til at forsøge at stille i udsigt, at ved, at sagen rejses på ny et nyt sted, skulle der lige pludselig manifestere sig et andet flertal.
Jeg tror desværre, at man må erkende, at en meget stor del af de medlemslande, der sad rundt omkring bordet i går, ikke var parate til at gå videre.
Det er selvfølgelig stærkt ubehageligt for Danmark.
Derfor tror jeg også, at vejen til at presse de øvrige medlemslande til at få en langt, langt mere offensiv politik for dyrevelfærden ikke går fra landbrugsministrene op til deres statsministre, men nærmere går via Europa-Parlamentet, som vi vil benytte os aktivt af.
Morten Bødskov (S), 2004-11-23:
Det er meget dejligt at høre, at justitsministeren har store forhåbninger om, hvad fru Mariann Fischer Boel, den danske EU-kommissær, kan tænkes at foretage sig.
Men ikke desto mindre fremgår det jo i dag af dagens udgave af Berlingske Tidende, at fru Mariann Fischer Boel ikke vil bringe sagen op, uagtet hun er tidligere minister i en dansk regering, som har bragt det her spørgsmål op på et EU-topmøde.
Det kunne være rart at få justitsministerens tilkendegivelse: Vil regeringen bringe det her op?
Altså vil man bringe det frem, vil justitsministeren bede statsministeren, ligesom man har gjort tidligere, om at bringe det her tema på dagsordenen, således at vi har sikkerhed for, at der stadig i de centrale fora bliver arbejdet for danske interesser?
Ellers kan vi jo stå her og sige en hel masse ord, men desværre må vi jo igen se, at de viser sig at være tomme.
Der skal handling bag.
Vil justitsministeren eventuelt sikre sig, at statsministeren tager den her sag med, så den kommer på Det Europæiske Råds dagsorden?
Lene Espersen (KF), 2004-11-23:
Jeg vil sige til hr. Morten Bødskov, at jeg synes sådan set, at der er mange problematiske ting i denne her sag.
Altså man kan sige, at den gamle Kommission valgte jo ikke at foretage sig noget i det her spørgsmål, på trods af at den gamle Kommission faktisk var kommet med et forslag, som trak langt, langt mere i retning af, hvad vi fra dansk side ønskede os.
Men man accepterede altså, at hollænderne fortsatte med deres eget forslag, uanset hvor mangelfuldt det er.
Så er det korrekt, at der nu er kommet en ny dansk kommissær, der er kommet en ny Kommission, og det, jeg gjorde i går på rådsmødet, var at appellere til den nye kommissær, der har ansvaret for dyrevelfærd, altså den cypriotiske kommissær, om at tage sagen tilbage i den nye Kommission og tage en realitetsdrøftelse af det.
Jeg synes, at det havde været fair, at den nye Kommission, som jo kun har haft en mulighed for skriftligt, om man så må sige, at orientere sig om sagen, havde haft en lejlighed til at diskutere det hollandske formandskabs forslag til ny forordning, før det blev endeligt vedtaget, men det ønskede den cypriotiske kommissær ikke.
Derfor mener jeg også, at den rigtige strategi nu er at arbejde for, at den nye Kommission på ny tager det her spørgsmål op, og der er jeg helt overbevist om, at den danske kommissær, vi har, som sidder på landbrugsområdet, men som har stor viden om denne her sag, fru Mariann Fischer Boel, klart vil medvirke til, at det, der måtte komme fra Kommissionen, bliver en stor forbedring i forhold til det, vi oplevede i går.
Morten Bødskov (S), 2004-11-23:
Tak for svaret.
Selvfølgelig er det et kæmpe nederlag for dyrevelfærden, det siger sig selv, men det, der jo er faktum, er, at der er en række tidligere allierede i det her spørgsmål, som har svigtet regeringen i denne her sammenhæng, og det er sådan set det, der er det mest bekymrende.
Men o.k., vi fortsætter kampen.
Et vigtigt aktiv i kampen kunne jo være det faktum, at man fra regeringens side har placeret en ny kommissær i Kommissionen, som jo er et kollegium, og hvor den enkelte kommissær har mulighed for at tage op, hvad den pågældende kommissær gerne vil tage op, uanset om det ligger på andre områder eller andet.
Jeg tror, der er en hel del mennesker her inklusive mig selv, som sidder med en lidt underlig følelse, fordi den danske kommissær bare fuldstændig blankt afviser at berøre det her spørgsmål i en situation, hvor alle jo kunne se, at hun var dybt berørt ligesom alle os andre af de meget forfærdelige forhold, dyrene havde på vej ned gennem Europa i diverse transportbiler.
Hvad har Justitsministeriet tænkt sig at foretage sig over for Kommissionen for at få sat det her på dagsordenen?
Når nu den danske kommissær siger, at hun altså ikke vil tage det op mere, vil der så være fornyede kontakt, for vi kan jo se i dagens presse, at der har været kontakt mellem Justitsministeriet og den danske kommissær?
Lene Espersen (KF), 2004-11-23:
Nu vil jeg starte med at sige til hr. Morten Bødskov, som jeg syntes gjorde lige vel meget ud af at trække fronter op i Folketinget
, at jeg ikke mener, at det er regeringen, der har lidt et gigantisk nederlag.
Jeg vil først og fremmest sige, at det er dyrevelfærden, der har lidt et gigantisk nederlag i går på rådsmødet, men derudover, at et fuldstændig enigt Folketing – og der er altså ikke en millimeter af uenighed mellem det, som regeringen står for, og det, som jeg har hørt samtlige Folketingets partier sige – desværre oplevede i går, at der ikke blev lyttet til de synspunkter, vi kom med.
Jeg er naturligvis meget, meget skuffet over, at ingen af de lande, som normalt står Danmark nær i dyrevelfærdssager – her tænker jeg på Sverige, Tyskland, Storbritannien, der alle bliver ledet af socialdemokratiske regeringer – ønskede at prioritere dyrevelfærden.
Nogle stemte endda for det forslag, som var på rådsmødet i går, og det skal jeg kun beklage.
Så selv om slaget blev tabt i går, er det jo ikke tabt for evigt.
Derfor mener jeg også, at vores udgangspunkt må være, at vi må bruge alle vores kræfter på at få overbevist den samlede nye Kommission om, at den må komme med et nyt udspil.
Morten Bødskov (S), 2004-11-23:
Desværre har vi jo her til morgen konstateret, at regeringen har lidt et gigantisk nederlag i EU i spørgsmålet vedrørende dyretransporter; det er jo ærgerligt, ikke mindst fordi der faktisk er et flertal også uden om regeringen, som længe har presset på, for at regeringen skulle være meget aktiv på det her område.
Så mit første spørgsmål til justitsministeren er: Når nu alle vennerne i de her spørgsmål har svigtet justitsministeren, hvad er strategien så nu for, at de danske synspunkter, som et bredt flertal også uden om regeringen deler, kan blive gennemført?
Det er jo også fremgået, at der har været kontakter mellem Justitsministeriet og den nye danske kommissær, fru Mariann Fischer Boel, men at den pågældende kommissær har nægtet at tage sagen op, uagtet at den pågældende kommissær jo har stået og grædt for åben skærm og indrømmet, at hun stadig mener, at det er et alvorligt problem.
Jan Petersen (S), 2004-11-23:
Hvad angår de ældre medarbejdere – beskatning af afskedigelser – så indgår det ikke i vores finanslovforslag.
Det kan være, det er en nyhed, men det gør det ikke.
Derimod gælder ideen stadig væk om, at man skal hjælpe ældre medarbejdere tilbage til virksomheden, hvilket også var en del af det forslag.
Det er vi åbne over for at man kan have forskellige støtteordninger til.
Jeg har i min ordførertale fremhævet adskillige ting, Socialdemokratiet foreslår.
Det vil jeg diskutere.
Der er ikke noget, der er trukket tilbage fra vores finanslovforslag.
Den belastning, der er gemt til dansk erhvervsliv, modsvares i rigt omfang i lettelser af arbejdsindkomsters beskatning.
Derfor har det samlede hele af det socialdemokratiske skatteforslag også ifølge de officielle beregninger en positiv virkning på beskæftigelsen.
Det ved hr. Lars Barfoed også.
Margot Torp (S), 2004-11-23:
Jeg vil da i samme omgang også gerne høre, om det så er blevet nemmere at få de der alarmer, for jeg ved, at det faktisk på et tidspunkt var meget svært.
Endelig vil jeg gerne høre, om der gøres en særlig indsats i forhold til børnene.
Det er jo helt tydeligt, at det måske er dem, der betaler den allerhøjeste pris.
Per Kaalund (S), 2004-11-23:
Politiets arbejde er som bekendt meget vigtigt i vores samfund, og det er også vigtigt, at politiet har de fornødne hjælpemidler, både biler og andre ting og også mulighed for at kunne trække på helikoptertjenesten.
Det ligger jo sådan, at helikopterne medvirker til både eftersøgningsopgaver, hastighedskontrol, overvågning og bistand til aktionsstyrken og en række andre opgaver, og derfor undrer det mig lidt, at man i det seneste nummer af politiforbundets blad Dansk Politi – jeg ved ikke, om justitsministeren er bekendt med det – under overskriften »Hvorfor har dansk politi ingen helikoptere?« skriver, at med det nye forsvarsforlig forsvinder muligheden for at låne forsvarets 30 år gamle observationshelikoptere.
Når jeg spørger, hænger det sammen med, at det efter vores opfattelse klart indgik i forsvarsforliget, at politiet stadig skulle have mulighed for at trække på forsvarets helikoptere.
Lene Espersen (KF), 2004-11-23:
Jeg vil sige til hr. Per Kaalund, at jeg kan jo ikke redegøre i detaljer for forsvarsforliget, for det hører under en anden ministers ressort.
Men jeg er bekendt med den artikel, hr. Per Kaalund nævner, og jeg vil sige, at for mig som konservativ er det i hvert fald heller ikke nyt, at der har været et ønske om, at politiet skulle have egne helikoptere.
Det er ikke noget, som indgår i forbindelse med den flerårsaftale, som regeringen sidste år indgik med Dansk Folkeparti om politiets økonomiske forhold for de næste 3 år.
Men jeg vil sige til hr. Per Kaalund, at jeg selvfølgelig vil se på sagen og også se på, hvilke muligheder der er, og hvilke argumenter der er for og imod.
Det skal indgå i den fremtidige debat om, hvad det er for et politi, vi gerne vil have.
Per Kaalund (S), 2004-11-23:
Bare ganske kort: Der er jo som bekendt nogle lande, også nærtliggende lande, hvor politiet har egen helikoptertjeneste.
Ministeren var lidt inde på det, men er det ministerens opfattelse, at Rigspolitichefen har et krav/ønske om at få egen helikoptertjeneste?
Så vidt jeg husker, betaler politiet i øjeblikket forsvaret omkring 5 mio. kr. om året for at kunne trække på helikoptertjenesten, men skal det bygge sin egen helikoptertjeneste op, er det jo beløb i en helt anden størrelsesorden, vi taler om.
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-23:
Jeg vil gerne bede fru Lene Garsdal bekræfte, at hr. Lars Barfoed ikke har ret i sin påstand om flere ansatte og flere penge.
Jeg er i besiddelse af en statistik, der siger, at der er ti færre ansatte til arbejdsmiljøet, end der var i 2002.
Det, der jo er udgangspunktet, er, at alle de ting, som den tidligere regering lavede, var indfaset i 2002.
Det er de penge, som arbejdsgiverne ikke får tilbage, når de skal lave en bedre egenindsats for at få et arbejdsmiljøcertifikat.
Lene Garsdal (SF), 2004-11-23:
Så siger hr. Lars Barfoed, at der er lige så mange, der nu arbejder med arbejdsmiljø, som der var dengang.
Det er jo sandt, men det er jo, fordi den nye arbejdsmiljøreform først træder i kraft her fra årsskiftet, og så forsvinder en lang række af de BST-ansatte, som ganske vist er privatansatte, men er nogle, som virksomhederne ansætter.
De vil jo i vid udstrækning forsvinde fra arbejdsmiljøarbejdet.
Lars Barfoed (KF), 2004-11-23:
Jeg husker nu ikke, at der blev opsagt så mange som 140.
Jeg mener, at det var færre, så jeg mener, at der er en nettofremgang.
Men jeg er glad for, at vi i hvert fald kan konstatere, at der i dag – så kan man diskutere, om det er en forbedring eller ikke er en forbedring – er lige så mange, der arbejder med arbejdsmiljøet, som under den tidligere regering.
Altså er det ikke en besparelse, når vi ser på den arbejdskraft, der er til rådighed.
Og den statslige omkostning/udgift er altså noget større, end den var under den tidligere regering.
Jeg synes, det er godt, hvis vi kan blive enige om det.
Det er et godt udgangspunkt at blive enige om fakta i hvert fald.
Ulla Tørnæs (V), 2004-11-23:
Jeg vil gerne understrege over for hr. Bjarne Laustsen, at regeringen har lavet en kommunalreform, som betyder, at vi får en bedre og mere borgervenlig offentlig sektor og også et bedre uddannelsessystem.
Selvfølgelig laver vi ikke den reform for at forringe hverken uddannelsesmulighederne eller uddannelsernes indhold, tværtimod.
Så vil jeg gentage, at det lugter langt væk af, at hr. Bjarne Laustsen ærgrer sig gul og blå og grøn over, at hr. Bjarne Laustsen er sat udenfor og ikke har nogen medindflydelse på, hvordan uddannelsesbilledet i Danmark skal se ud.
Det kan jeg egentlig godt forstå, men det er jo den pris, man må betale, når man, på trods af at man er et stort parti, har valgt ikke at tage et politisk medansvar for den kommunale struktur i Danmark.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Af Finansudvalget.
Der var ikke stillet ændringsforslag.
Forslaget sattes til forhandling.
Ingen bad om ordet.