runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Adelskov (S), 2001-04-20:
Det kan jeg ikke prale så meget af.
Men det skal dog ikke ændre ved en ting, og det er spørgsmålet, om ikke det er korrekt, at hvis det nu var tænkeligt, at der var flertal for beslutningsforslaget, så ville fru Else Winther Andersens beslutningsforslag betyde, at det foreliggende lovforslag måtte trækkes.
Et nyt skulle fabrikeres, ud i høring, og vi ville ikke før i næste folketingssamling kunne tage stilling til eventuelle ændringer i den fri ungdomsuddannelse. På den baggrund er det så ikke korrekt, at så ville fru Else Winther Andersen ikke få nogen af de stramninger eller ændringer igennem den fri ungdomsuddannelse, som fru Else Winther Andersen efterlyser og nævner i sit beslutningsforslag.
Og mit spørgsmål er derfor: Var det ikke betimeligt at trække dette tidsspildeforslag?
Aage Frandsen (SF), 2001-04-20:
Det er jo ikke altid, man har held i sine bestræbelser for at forklare noget.
det indrømmer jeg blankt.
Jeg sagde også, at det står i bemærkningerne.
Men hvad er det for håndtag, der er til det?
Det er en tilkendegivelse i forhold til de mennesker, der skal være som vejledere.
Derfor spørger jeg: Hvordan får vi så dem ind i en uddannelse.
Så kunne det godt være, det var en anden fordeling end 50/50.
Det er et eksempel på et håndtag, og det er det, jeg spørger efter: Hvad er det for nogle håndtag, der er i det?
Ét er de smukke ord, som jeg er enig i, men håndtagene er altså vigtigere for politisk handling.
Else Winther Andersen (V), 2001-04-20:
Til Enhedslistens ordfører, der fortsat spørger om den fri ungdomsuddannelse: Jeg vil gerne svare og sige, at Venstre altid vil bakke op om den svage unge.
Men da samfundet ændrer sig, kan det være, at det hedder noget andet om 3 år.
Men det væsentligste er, at der altid skal være et tiltag, så vi også får samlet dem op, der skal bruge lidt længere tid til at lære, det kan være både bogligt og rent praktisk, men det kan også være, at man skal styrkes socialt.
Det skal der være til enhver tid.
Det har Venstre altid været indstillet på.
Til hr. Thomas Adelskov vedrørende beslutningsforslaget: Ja, men hvis der er noget, der er tidsspilde, så er det i hvert fald denne diskussion, om ægget er kommet før hønen.
Det må da være resultatet, der kommer ud af det her, der må være det væsentligste.
Jeg kan kun sige: Ja, men havde ministeren eventuelt indkaldt os til et ordførermøde, inden lovforslaget var kommet, så kan det da være, men det har vi heller ikke været.
Jeg synes sådan set ikke, at vi i dag skal stå og tale os fra hinanden.
Vi har talt os til hinanden, men sådan som den socialdemokratiske ordfører bliver ved med at være tidsrøver på det her område, så er man medvirkende til at tale noget fra hinanden.
Men det er måske regeringens holdning?
Til hr. Aage Frandsen: Det er da dejligt, at man har læst bemærkningerne.
Skoledelen, praktikdelen, og hvordan får man det hele med?
Ja, det er noget af det, jeg synes, der kan ligge i et udvalgsarbejde.
Det er da ikke noget, vi skal stå og forhandle her fra Folketingets talerstol.
Og så synes jeg da, vi har en god uddannelse, der hedder egu.
Det kan være, at den gruppe unge skal have den uddannelse eller noget helt andet.
Det kan vi da ikke afgøre på 2 minutter ved en førstebehandling i Folketingssalen.
Søren Kolstrup (EL), 2001-04-20:
Jeg skal takke Venstres ordfører for svaret, og jeg skal især takke for, at Venstres ordfører sagde, at til enhver tid - det var fru Else Winther Andersens ord - skal der, hvis der ikke er fri ungdomsuddannelse, være noget, der kan tage hånd om den samme gruppe af unge på nogenlunde samme måde.
Sådan forstod jeg fru Else Winther Andersens »til enhver tid«.
Sådan har jeg ikke tidligere forstået fru Else Winther Andersen.
Sådan har jeg ikke tidligere forstået fru Else Winther Andersen, når hun har draget rundt i det jyske.
Men o.k., jeg tager det til efterretning, og jeg takker for svaret »til enhver tid«.
Margrethe Vestager (RV), 2001-04-20:
Der er her ved førstebehandlingen sagt mangt og meget om den fri ungdomsuddannelse.
Jeg synes, det er vigtigt at holde sig for øje, hvilken rolle den fri ungdomsuddannelse spiller i forhold til de øvrige ungdomsuddannelser og også se udviklingen af den fri ungdomsuddannelse i lyset af de bestræbelser, vi gør os i det, vi kalder det ordinære uddannelsessystem, nemlig dér at øge rummeligheden, øge mulighederne for en mere individuel tilrettelæggelse, øge fleksibiliteten, således at den enkelte kan få mere tid til det, som måtte forekomme svært.
Men jeg synes også, hvis man lytter godt efter, at man hos samtlige ordførere kan høre en forståelse af, at der er unge, for hvem det ordinære system ikke er det tilbud, de har brug for.
Jeg håber også, alle har læst PLS-rapporten så grundigt, at man kan se det, som de jo siger, nemlig at vores kendte kategorier er for overfladiske og slet ikke rammende i forhold til den målgruppe, vi her har med at gøre, fordi den traditionelle opdeling af stærke og svage slet ikke er rammende, fordi den unge, som måske umiddelbart kunne se stærk ud, har nogle svagheder, som gør, at det er ganske vanskeligt for vedkommende at gennemføre en ordinær uddannelse.
Dermed håber jeg også, at vi i forbindelse med udvalgsbehandlingen og de drøftelser, vi måtte have i forhold til det, kan holde fast i det, som er målet med den fri ungdomsuddannelse, nemlig at sikre, at nogle af de unge, som ellers ikke ville få et uddannelsesmæssigt afsæt for videre uddannelse eller for en tilknytning til arbejdsmarkedet af personlige, af faglige, af sociale grunde, kan få et afsæt til den tilknytning.
Jeg håber også, at vi i udvalgsbehandlingen og i den diskussion, vi vil have i den forbindelse, vil anerkende det stykke arbejde, som er gjort hovedsageligt inden for den fri ungdomsuddannelse, nemlig meget seriøse uddannelsesforløb, hvor unge forsøger at give deres udvikling et mål og en retning i forhold til det at komme videre med uddannelse eller at komme i gang med et stykke arbejde. Jeg håber også, at vi kan bygge videre på det arbejde, som fællesrådet har gjort inden for de sidste 1-2 år for at kvalificere vejledningen og sikre en fælles etik og en fælles holdning i forhold til det arbejde, som vejledere gør; vejledere, som jo oftest sidder uden et egentlig vejlederfagligt miljø på den skole, hvor de rent faktisk sidder med en meget vanskelig opgave. Der er rejst mange forskellige spørgsmål i dag, og jeg tror, der er brug for, at vi i udvalgsbehandlingen også går forholdsvis detaljeret til værks med hensyn til, hvilke uddannelsesforløb der vil være mulige i forhold til den nuværende lovgivning, i forhold til det foreslåede, men også hvad der i øvrigt måtte være af problemer.
Det har den enkelte brug for, og det har det danske samfund også.
Anders Samuelsen (RV), 2001-04-20:
Det Radikale Venstre kan også støtte dette forslag.
Hovedindholdet i forslaget er, at banker m.v. får pligt til at indberette kunders aktiebeholdninger og afkast i modsætning til i dag, hvor disse indtægter selvangives, hvilket fører til en del fejl eller snyd, afhængigt af hvilket synspunkt man tager.
Derudover er der nogle justeringer i lovforslaget, som vi også kan bakke op fra Det Radikale Venstres side.
Så alt i alt er der opbakning.
Christian H. Hansen (DF), 2001-04-20:
Jeg må sige til hr. Aage Frandsen, at selv om vi diskuterer uddannelse i dag, tror jeg da også, jeg kunne finde et par beslutningsforslag fra SF frem af gemmerne, hvor jeg kunne komme med lignende påstande - det er jeg faktisk ganske sikker på at jeg ville kunne - hvor det ikke fuldstændig er pisket ud i detaljer, hvad det er, man vil.
Jeg mener, at jeg her har nævnt tingene omkring aldersgrænsen, jeg har nævnt, at vi ønsker et stop for muligheden for at bruge uddannelsen til de udlandsaktiviteter, som har været set, og jeg mener også helt klart, at uddannelsen skal formes, så det, det drejer sig om, er at komme videre i uddannelsessystemet, og det mener vi i Dansk Folkeparti eksempelvis ikke at man gør ved at komme på et surferkursus.
Det er nok der, forskellen ligger.
Aage Frandsen (SF), 2001-04-20:
Det er selvfølgelig berettiget, at man diskuterer kvaliteten af forskellige uddannelser, lige så vel som det kan være berettiget at diskutere kvaliteten af et beslutningsforslag.
Bortset fra de 25 år, som i øvrigt er upræcist - for betyder det, at man skal være færdig, inden man fylder 25 år, eller skal man ikke kunne påbegynde uddannelsen efter det fyldte 25. år - så er der intet konkret i beslutningsforslaget.
Der står bare, at der skal være stramninger.
Der er ingenting.
Det vil sige, at hvis man vedtog det i Folketinget, var ministeren på herrens mark, for man kan ikke se, hvad det betyder, ud over stramninger. Vi har fået én udlægning, og nu har vi fået en anden udlægning, og så kan jeg regne med, at det tredje forslagsstillerparti kommer med en tredje udlægning.
Det er altså ikke kvalitet i et beslutningsforslag, man viser på den her måde.
Heldigvis er den fri ungdomsuddannelses kvalitet højere.
Christian H. Hansen (DF), 2001-04-20:
Først vil jeg da gerne sige til hr. Aage Frandsen, at jeg tror, at nogle af de stramninger, vi lægger op til, fremgår af beslutningsforslaget.
Der er det med aldersgrænsen.
Jeg tror også, at jeg startede med at sige heroppefra, at vi faktisk ønskede, at den fri ungdomsuddannelse helt kunne ophøre.
Nu har vi jo før hørt om det med mange års parlamentarisk kendskab, og så ved man jo også godt, at det ikke altid er sådan, at man lige kan få det igennem, man brænder allermest for.
Så kan man gå ind og forsøge at påvirke nogle ting og få lavet nogle opstramninger.
Det er det, vi vil med beslutningsforslaget. Jeg så også gerne, at man helt sløjfede muligheden for at drage til udlandet.
Det ville så også være et af de elementer, vi kunne føle var en opstramning.
Til hr. Thomas Adelskov må jeg sige, at jeg er da glad for, at hr. Adelskov også har haft det morsomt og sjovt.
Jeg kan dog sige, at de stramninger, som vi går ind for, er dem, jeg har også nævnt for hr. Aage Frandsen, og det er dem, vi vil arbejde for under udvalgsarbejdet.
Marianne Stentebjerg (RV), 2001-04-20:
Det Radikale Venstre støtter varmt lokale initiativer til dannelse af centre for videregående uddannelser og ser med tilfredshed på amternes interesse i at lade sygepleje- og radiografskolerne indgå i sådanne centre.
Det Radikale Venstre anerkender i denne forbindelse, at det er formålstjenligt at lade erfarne amtsansatte tjenestemænd udlåne til disse selvejende institutioner.
Det skal naturligvis ske uden økonomiske gener for den enkelte, og vi finder derfor, at det i denne situation er på sin plads at sidestille amtets tjenestemænd med statens.
Det Radikale Venstre støtter altså forslaget.
Søren Kolstrup (EL), 2001-04-20:
Den socialdemokratiske ordførers målsætning fejler ikke noget.
Den er jeg sådan set enig i, og jeg er også enig i de meget smukke ord, som den socialdemokratiske ordfører udtalte.
Men det, der undrer mig såre, er, at vi nu står med et forslag, der i virkeligheden strammer op og i højere grad virker som en hindring for, at de allersvageste kan få en uddannelse.
Hvad er begrundelsen for det?
Er det noget, der peger i den rigtige retning?
Er det i overensstemmelse med den socialdemokratiske ordførers smukke visioner?
Det er den ene ting.
Er det i overensstemmelse med den socialdemokratiske ordførers smukke visioner, at nu skal der strammes så meget op, at målgruppen bliver smallere og smallere?
Stemmer det overens med de uddannelsespolitiske visioner, der har været i Socialdemokratiet om, at det er vigtigt, at så mange som muligt blandes på et hold?
Eller skal vi efter Socialdemokratiets mening til at lave virkelig skarp segmentdyrkelse?
Dét præcise segment skal gå på dén uddannelse, og dét præcise segment skal gå på dén uddannelse.
og det segment på dén uddannelse.
Er det de samme toner, som har lydt siden Borgbjergs dage, eller hvad?
Thomas Adelskov (S), 2001-04-20:
Nu består tilbudet til unge, som ikke er i gang med en uddannelse på nuværende tidspunkt, jo ikke kun af den fri ungdomsuddannelse, og som hr. Søren Kolstrup måske hørte, nævnte jeg, at der findes en række muligheder i dag, og at den fri ungdomsuddannelse er et af tilbudene og en af mulighederne.
De ændringer, som sker med lovforslaget, tager bl.a. sigte på at få defineret målgruppen meget, meget klarere og få sendt nogle klare signaler til vejledere og skoler om, hvem det er Folketinget mener man skal tage hånd om, nemlig de svageste elever.
Som rapporten fra PLS Rambøll jo har dokumenteret,
har en af forhindringerne været det lave vejledningstilskud, og det har måske gjort, at flere skoler og flere vejledere har fravalgt specielt svage unge, fordi de har været meget ressourcekrævende.
Men det ligger jo netop i forslaget, at den målgruppe bliver der fokuseret ekstra meget på.
Jeg vil godt sige til hr. Søren Kolstrup, at jeg i forbindelse med udvalgsarbejdet er meget villig til at diskutere: Er der problemer i lovgivningen, som kan være med til at sortere specielt de svageste unge fra?
Men hr. Søren Kolstrup må da give mig ret i én ting, og det er, at sigtet med uddannelsen nu bliver knivskarpt rettet mod og fokuseret på de allersvageste.
Søren Kolstrup (EL), 2001-04-20:
Jeg skal takke for, at den socialdemokratiske ordfører siger, at vi dog kan se på nogle af tingene i udvalget.
Det skal jeg gerne holde fast i.
Men jeg vil også gerne have bekræftet: Er det ikke korrekt, at dette forslag indebærer en risiko for, at netop den gruppe, den socialdemokratiske ordfører taler om, nemlig de allersvageste, risikerer at få en øget egenbetaling?
Og hvis det kommer til at blive tilfældet, opfatter den socialdemokratiske ordfører det så ikke som et problem?
Det kan selvfølgelig være, den socialdemokratiske ordfører vil sige, at det er man ligeglad med i Socialdemokratiet, men hvis man er ligeglad med det i Socialdemokratiet, vil jeg da gerne høre det.
Thomas Adelskov (S), 2001-04-20:
I Socialdemokratiet har vi absolut ingen politiske ønsker om, at brugerbetalingen eller egenbetalingen skal være så høj som muligt inden for uddannelsesområdet, hvis det er det, hr. Søren Kolstrup gerne vil have bekræftet. Jeg har noteret mig, at der ligger en række høringssvar, som stiller en række spørgsmål, og jeg synes, det vil være relevant, at vi i forbindelse med udvalgsarbejdet kigger nærmere på dem.
Men jeg vil godt holde fast i én ting: Hovedsigtet med lovændringen er for vores vedkommende netop, at den fri ungdomsuddannelse skal tage vare på og forholde sig til de bogligt allersvageste unge.
Søren Kolstrup (EL), 2001-04-20:
Jeg kan forstå, at den socialdemokratiske ordfører ikke kan lide brugerbetaling på uddannelse.
Men indebærer det, at den socialdemokratiske ordfører er villig til at drøfte, hvordan vi kan hindre, at forslaget risikerer at medføre øget egenbetaling for den bestemte gruppe, der er tale om?
Thomas Adelskov (S), 2001-04-20:
Nu findes der jo ingen dokumentation for, at øget brugerbetaling eller øget egenbetaling for uddannelserne skulle ramme netop de svageste, for der er ingen dokumentation for, at det netop er de svageste unge, der tager de uddannelser eller får de uddannelsestilbud, hvortil der er knyttet en egenbetaling.
Men jeg vil sige til hr. Søren Kolstrup, at vi er villige til at diskutere alle spørgsmål i udvalgsarbejdet, for det ville jo unægtelig være forkert af os ikke at lytte til hr. Søren Kolstrup andre steder end her i Folketingssalen.
Brian Mikkelsen (KF), 2001-04-20:
Den fri ungdomsuddannelse har jo være meget omdiskuteret.
Der har været en masse cases, eksempler, på fejlanbringelser, der har været økonomiske diskussioner, og også feriedimensionen har været bragt på bane.
Vi kan også konstatere fra forskellige undersøgelser, senest PLS' undersøgelse, der er 4-5 måneder gammel, at en del af de mennesker, som tager den fri ungdomsuddannelse i dag, ikke efter egen overbevisning er fejlanbragte, men sandsynligvis ville have taget en anden ungdomsuddannelse eller have været i arbejde.
Intentionen med den fri ungdomsuddannelse er jo, at den skal tage sig af de unge, som ikke passer ind i et normalt skoleforløb, og vi er meget opmærksomme på, at der selvfølgelig er nogle, der ikke passer ind i det traditionelle skoleforløb.
Man skal passe på, at det ikke bliver for konformt, for alle eleverne, alle de unge mennesker er jo drønhamrende forskellige.
Som udgangspunkt er vi derfor på trods af tidligere snak ikke imod, at man har en konstruktion, som hedder den fri ungdomsuddannelse, hvis man sikrer, at der er nogle kolossale kvalitetskrav, og at det forløb, de unge kommer igennem, er rigtigt.
Vi har været meget, meget, meget, meget skeptiske over for den fri ungdomsuddannelse, men må også erkende, at der er nogle unge, som ikke passer ind i det forløb, vi bredt har vedtaget herinde med hensyn til ungdomsuddannelsesstrukturen.
Vi vil også godt sikre, at man som ung får de bedst mulige valgmuligheder, så både samfundet og den enkelte ikke går glip af de ressourcer, der findes, at man ikke tager en forkert uddannelse, og at det ikke varer for lang tid at tage en uddannelse.
I dag er det jo sådan, at erhvervslivet mangler arbejdskraft.
Vi kan konstatere, at produktiviteten i den offentlige sektor er gået ned, mens den er gået op i den private sektor,
men samtidig har man brug for mere arbejdskraft, og den arbejdskraft er ikke helt til stede.
Når vi skal diskutere de to forslag, mener vi ikke overraskende, at det beslutningsforslag, vi selv er medforslagsstiller på, er det rigtige.
Der bliver stillet nogle skrappere og mere præcise krav til, hvad den fri ungdomsuddannelse skal indeholde
, og selv om ministeren mener, at hele aldersdiskussionen er diffus, er den det nu ikke.
Vi mener, det er de 25 år, der skal være gældende.
De kriterier, der er stillet op, både med hensyn til alder, ungdomsuddannelse og skolebaseret undervisning, er vi i og for sig ikke uenige i.
Jeg vil godt tilkendegive heroppefra, at vi vil gå velvilligt ind i forhandlingerne og drøftelserne med ministeren, og vi mener, det vil være muligt at opnå et fornuftigt resultat, så en stor del af Folketingets partier kan blive enige om en ny struktur for den fri ungdomsuddannelse.
Thomas Adelskov (S), 2001-04-20:
Der bliver løbet meget baglæns i visse poliske partier i disse dage, og nu er det så De Konservatives tur til at bakke voldsomt op om den fri ungdomsuddannelse eller i hvert fald bakke op. Jeg skal da bifalde, at hr. Brian Mikkelsen og Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget, men samtidig vil jeg godt udtrykke undren over, at man opretholder beslutningsforslaget.
Er det ikke et spørgsmål om, at man lige har ønsket at markere sig, og vil hr. Brian Mikkelsen ikke give mig ret i, at det er spild af Folketingets tid, og at beslutningsforslag nr. B 142 og andre lignende beslutningsforslag fra både hans eget og andre partier burde trækkes?
Aage Frandsen (SF), 2001-04-20:
Jeg har opfattet det, at De Konservative og andre partier har stillet disse forslag, som et ønske om at bruge Folketingets talerstol til at udtrykke sig over for offentligheden.
Det kan jo ikke være, fordi man mener, at nogen af dem skal vedtages.
Jeg vil gerne spørge: Hvad vil det betyde, hvis dette beslutningsforslag bliver vedtaget?
Hr. Brian Mikkelsen henviste til nogle opstramninger, og så kan man forhåbentlig spørge: Hvis forslaget bliver vedtaget, hvad er det så for nogle opstramninger, man vil have? Der står, at der skal være nogle opstramninger af adgangskravene, så kun unge, der ikke er i stand til at begå sig i det ordinære uddannelsessystem, får mulighed for at uddanne sig gennem den fri ungdomsuddannelse.
Hvad er meningen med »kun«?
Hvad er det for nogle krav, der skal gennemføres?
Brian Mikkelsen (KF), 2001-04-20:
Nu skal det selvfølgelig drøftes med de andre partier, der står bag B 142, men vi har nu ikke tænkt os at trække det forslag tilbage lige nu.
Vi vil stadig gerne have en parallel diskussion af de to forslag, men det er jo noget, forslagsstillerne må blive enige om i fællesskab. Med hensyn til hr. Aage Frandsen har hr. Aage Frandsen en lang parlamentarisk erfaring, som jeg har
dyb og stor respekt for.
Det er det, der gør forskellen fra et lovforslag, og det er derfor, det er formuleret, som det er.
Når vi siger, at der skal være eksempelvis strammere adgangskrav, er det et oplæg til diskussion, og hvis vi fik vedtaget beslutningsforslaget, ville vi selvfølgelig gå ind i en diskussion med den regering, som beslutningsforslaget pålægger at gøre noget,
om, hvordan et lovforslag skulle endeligt udformes.
Det handler bl.a. om, at den skolebaserede undervisning skal være relevant for den enkelte. Der blev spurgt konkret af hr. Aage Frandsen, om det kun skal være en uddannelse for dem, den er relevant for.
Hvis vi fik et bedre vejledersystem i Danmark - og der lægges delvis i lovforslaget fra ministerens side op til, at det bliver styrket - kunne vejlederne gå ind i hver enkelt tilfælde og se på, om der var andet tilbud, der var bedre for eleven.
Jeg vil godt henvise hr. Aage Frandsen til den rapport, som PLS Rambøll har lavet for ikke mere end 5 måneder siden.
Hvad står der i den rapport?
Der står, at hvis de havde tænkt sig om en ekstra gang, ville næsten en tredjedel af dem, som tager den fri ungdomsuddannelse, vælge en anden ungdomsuddannelse.
Det viser, at der er problemer, og at der skal ryddes gevaldigt op.
Thomas Adelskov (S), 2001-04-20:
I og med at man fastholder sit beslutningsforslag - og lad os bare sige, at man i teorien måske havde en chance for at få det gennemført - kan man rent faktisk forhale lovprocessen på hele området.
Er det ikke korrekt?
Aage Frandsen (SF), 2001-04-20:
Jeg kvitterer da gerne over for hr. Brian Mikkelsen for kommentarerne, der vedrører min parlamentariske erfaring, men skal dog lige sige, at min parlamentariske erfaring kun er den dobbelte af hr. Brian Mikkelsens.
Længere er den såmænd ikke.
Med hensyn til forslaget står der, at man ikke skal være i stand til at begå sig i et uddannelsessystem.
Vil det sige, at hvis det skønnes, at nu er der en, der er i stand til at gøre det, skal den pågældende ikke have mulighed for at komme ind? Er det sådan, det skal forstås?
Med hensyn til undersøgelsen står der jo ikke det i den, som hr. Brian Mikkelsen sagde, nemlig at de ville have valgt noget andet, men at hvis den fri ungdomsuddannelse ikke havde været der, ville de have valgt noget andet.
Hvis vi nu lavede en undersøgelse om hf-uddannelsen, hvad ville de så svare?
Ville de så ikke svare handelsskolen eller gymnasiet?
Men de betyder jo ikke, at vi nødvendigvis skal nedlægge alle de uddannelser, hvor der er en anden uddannelse, som er beslægtet med den.
Det er dét, undersøgelsen forholder sig til, ikke at de
måske ville vælge noget andet, hvis de var blevet presset et par gange mere.
Jeg kan forstå, at hr. Brian Mikkelsen vil gøre det til, at så ville de have valgt en anden uddannelse.
Nej, de siger, at hvis den ikke havde været der, havde nogle af dem valgt noget andet.