runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Peter Vernersen (S), 2006-03-29:
Jeg vil godt spørge ministeren, om ikke det er utrolig enkeltsagsorienteret at gå ind at undersøge, hvad der nu er sket omkring en enkelt eller to virksomheder.
Var det ikke mere rigtigt, at ministeren overordnet sørgede for, at Fødevarestyrelsen var struktureret, så de her problemer ikke opstod?
Hvis ikke man tager den overordnede struktur, vil der jo fortsat være enkeltsager af den ene og den anden art.
Det kan jo ikke nytte, at ministeren jagter syndebukke, når ministeren ikke har sørget for, at man overordnet har en plan i styrelsen, der gør, at det her undgås, for det vil jo komme igen og igen, hvis ikke man har det.
Jeg har sagt tidligere til ministeren, at det jo altså er at jagte syndebukke, men den rigtige syndebuk er jo ministeren selv.
Han kan bare kigge i spejlet: Der står han, den minister, der ikke har sørget for, at de her ting er i orden.
Vi bringer jo tingene i orden.
Hver eneste gang der har været en sag om dårlige fødevarer, så er der jo blevet taget fat om det, sådan at vi har fået rettet tingene op.
Så der bliver taget fat om tingene.
Der er ikke tale om her at finde syndebukke.
Det, der er afgørende for mig, er, at i det omfang der så er ting, der skal afklares nærmere, så bliver de afklaret nærmere, og der må vi jo sætte nogle til at undersøge det.
Det er jo som sagt ikke for at finde syndebukke, det er jo først og fremmest for at få rettet op på det, der skal rettes op på, hvilken karakter det så end har.
Så vil jeg tilføje, at man jo ikke skal glemme, hvem der er de virkelige syndere i den her forbindelse.
De virkelige syndere i den her forbindelse er jo altså de virksomheder og virksomhedsledere, som ikke er i stand til at følge almindelig ordentlig moral og overtræder fødevarelovgivningen gang på gang.
Det er jo dem, vi skal efter.
Det er derfor, jeg vil have mulighed for at få dem dømt ud af branchen.
Nu bekræftede ministeren jo helt og fuldt det, som var udgangspunktet for mit spørgsmål, at der hver gang er en sag.
Det betyder jo, at man forventer, at der kommer flere sager.
Og det vil der komme, hvis ikke man tager den overordnede ledelse.
Vi har da et andet problem, som ministeren også skal svare på.
I øjeblikket ligger der ude hos 800 detailhandlere kød fra Thulin, som er dømt uspiseligt.
Ministeren vil ikke offentliggøre, hvor det ligger henne.
Jeg synes, det er dybt problematisk, at ministeren på den måde holder hånden over erhvervslivet, selv om han siger, han vil gøre en masse.
Fødevarestyrelsen har jo listen over de 800 virksomheder, så den kan sætte ind over for dem, i det omfang nogen af dem har det kød, som ikke bør spises.
Men hr. Jens Peter Vernersen ved udmærket godt, at grunden til, at det ikke kan offentliggøres, er, at politiet forbyder det, fordi det er genstand for en efterforskning.
Men Fødevarestyrelsen har jo netop listen, sådan at den kan skride ind over for det.
Der er skam ikke tale om at holde hånden over erhvervslivet.
Tværtimod siger jeg jo klart og tydeligt, at vi skal skride ind over for de skurke, som ikke er i stand til at overholde fødevarelovgivningen.
Kristen Touborg (SF), 2006-03-29:
Ministeren sagde i sin sidste besvarelse på mit spørgsmål: Vi håber sandelig ikke, der kommer flere sager.
Når DR1 i Kontant i aftes havde fat i en Tulipsag, som beskriver, at den daglige kontrol, der foregår i øjeblikket, fra april bliver skåret ned til seks-otte kontroller om året, så er mit spørgsmål til ministeren: Tror ministeren, at tilstanden bliver ringere eller bedre af at nedskære kontrollen fra en gang dagligt til seks-otte gange om året?
Jeg ved godt, at der er en egenkontrol, som ministeren formodentlig vil henvise til skal klare problemet.
For mig bliver det lidt ligesom at sætte ræven til at vogte gæs, og derfor er mit spørgsmål: Tror ministeren, det bliver bedre eller værre?
Egenkontrollen er der jo nemlig også i dag.
Det må da altså være den første forudsætning for, at man kan drive fødevarevirksomhed, at man er i stand til at håndtere det.
Så skal myndighederne føre tilsyn med, at man også lever op til den forpligtelse, og det er jo også det, vi gør, bortset fra de tilfælde, der desværre er kommet frem, hvor det ikke er sket, men det er jo det, jeg er godt i gang med at rette op på.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Per Clausen (EL), 2006-03-29:
Jeg vil gerne takke ministeren for hans omhyggelige redegørelse for, at der i hvert fald i år 2000 var områder, hvor Enhedslisten var alene om at repræsentere oppositionen til den daværende regering.
Spørgsmålet er så, om vi i den nuværende situation også er ene om at udgøre opposition til den nuværende regering, det må debatten i dag jo vise.
Ministeren sagde, at det var et vigtigt argument imod det her forslag, at det ville gøre, at erhvervslivet ikke længere ville afsætte penge til forskning, for så risikerede det, at pengene blev brugt til noget helt andet.
Betyder det ikke, at ministeren i hvert fald er enig med mig i, at det nuværende system betyder, at private investeringer og private firmaers interesser spiller en stor rolle for, hvor også offentlige midler til forskning bliver brugt?
Jeg er meget glad for, og jeg håber sådan set, at også andre partier lytter til, hvad ministeren siger her, for det, ministeren siger, er, at det selvfølgelig er sådan, at den måde, man har organiseret de her ting på i dag, betyder, at private virksomheder, private investorer, har afgørende indflydelse på, hvad der forskes i på offentlige universiteter.
Det er det, ministeren bekræfter.
Det vil jeg bare sige at Enhedslisten er
lodret imod.
Det er derfor, vi har fremsat det her forslag.
Vi har så også følt en aktuel anledning til at fremsætte forslaget, idet vi for ikke så lang tid siden fik en henvendelse fra nogle ph.d.-studerende fra Syddansk Universitet på et af de fag, hvor man har den tætteste tilknytning til erhvervslivet, man næsten kan forestille sig, som klart sagde, at de i deres hverdag oplevede, at det nuværende system gav dem begrænsninger i den forskning, de kunne udøve.
Så der er altså både en generel, principiel og en konkret anledning.
Jeg synes bare, at de, der indimellem kalder sig opposition, skal lytte lidt til, hvad ministeren siger her i dag.
Helge Sander (V), 2006-03-29:
Af forslaget fremgår det jo helt tydeligt, at Enhedslisten ikke ønsker, at der skal foregå det samspil mellem det private og det offentlige, som de øvrige partier i Folketinget hidtil har ønsket.
Det er jo indiskutabelt.
Men hvis der er store problemer, undrer mig, at der kun sker henvendelse til Enhedslisten.
I Videnskabsministeriet, og jeg tror også, det gælder partierne i Folketinget, har jeg indtryk af, at der er en meget tæt kontakt til universiteterne, og hvis det er således, at der er nogle meget store og uoverskuelige problemer, så går jeg ud fra, at vi andre også hører om det på et tidspunkt.
Jeg kan sige, at den historie, hr. Per Clausen nu disker op med, er jeg ikke bekendt med.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-03-29:
Regeringen har netop præsenteret sin egen meget ambitiøse globaliseringsstrategi, og mange af de 333 forslag skal netop bidrage til øget internationalisering af vore uddannelser.
Derfor kan vi i Det Konservative Folkeparti heller ikke støtte dette forslag, men vi glæder os over, at der tegner sig et godt udgangspunkt for forårets forhandlinger, da vi tilsyneladende er meget enige i målsætningerne.
Og så en kommentar til de konkrete forslag, der præsenteres her: Vi er helt enige i, at det er fornuftigt at se på, om der er barrierer i dansk lovgivning for universiteternes internationale arbejde, ligesom vi også meget gerne vil se på mulighederne for, at danske universiteter kan udbyde uddannelser i udlandet.
Heldigvis er regeringen godt i gang med begge dele, og fra De Konservatives side ser vi frem til, at ministeren snart vil indbyde forligskredsen bag universitetsloven til nye drøftelser.
Vi kan ikke støtte forslaget om den særlige internationaliseringspulje på 100 mio. kr.
De fleste af vores universiteter har jo allerede i dag et godt blik for de internationale muligheder, så de penge bør kunne bruges bedre på noget andet.
Til gengæld er vi helt med på at drøfte en kobling mellem universiteternes økonomi og deres udviklingskontrakter.
Vi vil gerne belønne god undervisning, kommercialisering af forskningsresultater, videndeling m.v.
Lad os endelig gøre det til et tema i de kommende drøftelser.
Vi ønsker også, at flere danske studerende skal have økonomisk mulighed for at kunne uddanne sig i udlandet.
Her er regeringen dog på vej med sit eget forslag, som vi mener er bedre end det, der foreslås her.
Vi ønsker eksempelvis ikke at omlægge det danske taxameter, så det belønner optag frem for output.
Vi er helt enige i, at Danmark i højere grad skal markedsføres som et attraktivt uddannelsesland, og det er også en del af regeringens globaliseringsudspil.
Vi kan dog ikke støtte, at der afsættes 80 mio. kr. på finansloven til oprettelse af et nyt University Denmark, ligesom vi heller ikke umiddelbart kan støtte forslaget om en fordobling af antallet af fripladser med stipendium.
Det er jo også finanslovstof.
Vi er meget positive over for stipendier, der har til formål at tiltrække særlig dygtige udenlandske studerende, men vi støtter ikke forslaget her om en særlig stipendieordning til udenlandske studerende fra ulande.
Vi mener, at der er bedre og mere effektive måder at bekæmpe fattigdom på.
Rasmus Prehn (S), 2006-03-29:
Først og fremmest mange tak, fordi Det Radikale Venstre er så positiv over for det her forslag.
Der er nogle tekniske ting, hvor vi kan tage en diskussion, men det er jeg sikker på at vi i en forhandling vil være i stand til at finde ud af, ingen tvivl om det.
Af barrierer, der er for internationalisering, har vi nævnt nogle stykker, men det betyder jo ikke, at vi ikke også godt kan se, at der er en række andre barrierer.
Der synes jeg sådan set, at fru Charlotte Fischer fra Det Radikale Venstre nævner en række relevante barrierer, der også skal kigges på, og det er sådan set et spørgsmål om generel kulegravning af hele lovgivningen, vi forestiller os.
Med hensyn til vores forslag om, at dele af taxameteret skal kunne tages med, vil jeg da gerne høre den radikale ordfører, om ikke hun tror, at det sådan set vil være dyrere med regeringens model, hvor man kan tage hele taxameteret med til udlandet.
Altså, vil det ikke være mindre motiverende for det enkelte universitet at sende folk til udlandet, hvis det er, at hele taxameteret ryger, frem for at man giver de 20.000 kr. med som et stipendium, og at man gør det ved en samarbejdsaftale?
Tror den radikale ordfører ikke, at det sådan set er mere motiverende for det enkelte universitet at følge Socialdemokratiets model frem for regeringens model, og at der alt i alt vil komme flere studerende til udlandet med Socialdemokratiets model frem for med regeringens model?
Charlotte Fischer (RV), 2006-03-29:
Jo, og kunne jeg være grov, ville jeg sige, at der jo ikke er nogen idé i at sige ja til et halvdårligt forslag, fordi der er nogle andre, der har stillet et endnu dårligere forslag.
Men vi er faktisk fuldstændig enige i formålet.
Vi vil gerne have flere unge til udlandet, og vi er også interesserede i at prøve at støtte dem, så de kan komme ud.
Vi er lidt på jagt efter modellen og synes måske, der kunne være en idé i at afkoble det, sådan at universiteterne reelt fik en positiv interesse i at få de unge til udlandet.
Som det er nu i Socialdemokraternes model og i regeringens model, er der en negativ økonomisk interesse i at få de unge ud.
Det må man bare på papiret konstatere.
Så det er noget, vi kigger på.
Men målet er vi enige i.
Rasmus Prehn (S), 2006-03-29:
Nu synes jeg, det er vigtigt at få med, at vi jo sådan set også foreslår en pulje på 100 mio. kr., som skal være en del af udviklingskontrakten, hvor man honorerer de universiteter, der rent faktisk gør noget på området, sådan at der også gerne skulle være et økonomisk incitament.
Så jeg er ikke helt enig i det, som den radikale ordfører giver udtryk for.
Nu er det klart, at man altid kan diskutere modeller, og jeg er åben over for, at den socialdemokratiske model ikke er den bedste.
Det er jeg ydmyg over for.
Jeg har gjort, hvad jeg kunne for at opsøge forskellige relevante personer på det her område, som arbejder med det her til hverdag, og det er sådan set i samarbejde med dem, at jeg har skruet den her model sammen.
Men jeg kunne da godt tænke mig at høre, når nu Det Radikale Venstre er så kritisk over for den socialdemokratiske model, hvilken model Det Radikale Venstre forestiller sig ville være bedre end den, vi har foreslået.
For vi har ikke kunnet opdrive nogen, selv om vi altså har brugt en lang periode på at arbejde det her grundigt igennem.
Men lad os da få en konkret model på banen fra Det Radikale Venstre, så vil vi da gerne kigge positivt på det.
Charlotte Fischer (RV), 2006-03-29:
Vi skal nok blive konkrete hen ad vejen.
Grunden til, at vi er lidt hys på det her område, er jo, at der generelt er et problem med universiteternes økonomi og med at finansiere undervisningen, udhulningen af uddannelsestaxametrene og alt det her, og det nytter jo ikke noget, vi bliver ved med at skabe ordninger, som gør økonomien på universiteterne endnu dårligere, så undervisningen herhjemme bliver endnu dårligere.
Så det er derfor, vi er lidt nervøse for at gå ind i noget, der sådan pr. automatik, og især hvis det bliver en rigtig stor succes, faktisk kommer til at koste universiteterne nogle penge.
Vi leder lidt med lys og lygte efter noget, der i hvert fald er bedre, og hvor vi sikrer en økonomi for universiteterne, så vi er sikre på at få en høj kvalitet i undervisningen på vores hjemlige universiteter.
Charlotte Fischer (RV), 2006-03-29:
Jo flere, jo bedre, kan man godt bruge det som princip hele vejen igennem?
Enhedslisten bliver også nødt til at anerkende, at en ting er behovet for, at der er en vis kvalitet hos de studerende, der kommer ind – det er Enhedslisten vel også med på, for ellers ender man sådan set med at sænke kvaliteten af undervisningen på vores universiteter – en anden ting er behovet for, og det synes vi også, flere stipendier osv.; det kan også løse det her problem.
Men kvaliteten af de studerende, der kommer ind, er vel noget, som Enhedslisten er lige så interesseret i at sikre som os andre.
Så savner jeg måske bare til sidst også en anerkendelse af, at vi jo har et eller andet dilemma, i og med at lille Danmark ligger i en verden med et skattefinansieret gratis uddannelsessystem i en kæmpestor verden, hvor det ikke er sådan.
Man kunne vel forestille sig en situation, hvor det faktisk strømmede ind med folk, der ville få glæde af det her, og hvor det faktisk begyndte at være et problem for os.
Per Clausen (EL), 2006-03-29:
Det vil jeg ikke udelukke, men vi har ikke været i den situation, vil jeg sige.
Så det er det ene, jeg vil sige.
Det andet er, at jeg da er enig i, at vi skal stille kvalitetskrav til studerende.
De skal jo være i stand til at følge undervisningen, og de skal også være i stand til at følge undervisningen på det sprog, man nu har valgt at den skal foregå på, hvad enten det er engelsk, dansk eller et tredje sprog; kreativiteten er jo stor, hvad det angår.
Det er jeg også enig i.
Jeg tror på den anden side nok, man må sige, at det ikke er, fordi der sådan er mangel på kvalificerede unge mennesker, som man godt kunne trække til.
Så når jeg siger, at vi har brug for, at der skal være flere, er det en målsætning, som eksisterer ved siden af, at der selvfølgelig skal være kvalitet.
Og så er jeg helt enig i, at vi selvfølgelig bliver nødt til at erkende, at vi lever i en verden, hvor andre også træffer beslutninger, der vedrører os.
Derfor synes jeg bare, det er så kedeligt, at hverken når regeringen snakker globalisering, eller Socialdemokraterne snakker globalisering, snakker man om, hvordan vi kan påvirke udviklingen ude i verden.
Når vi skal stemme om EU og den slags ting, får vi jo tit at vide, at Danmark har stor indflydelse i både EU, WTO og andre steder.
Jeg synes også, vi skal diskutere, hvordan vi kan udnytte vores indflydelse globalt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-03-29:
Jeg stillede i min ordførertale et spørgsmål, som hr. Rasmus Prehn ikke kommenterede nu i sit indlæg, så jeg vil gerne igen stille spørgsmålet om modellen med at have en studieafgift på 20.000 kr. om året, som skal finansieres over taxametrene, og som den studerende så i princippet ikke selv skal betale, lyder det til: Hvordan forestiller hr. Rasmus Prehn sig, at det vil blive ført ud i livet, hvis den studerende måtte blive forsinket?
Vil det så betyde, at den studerende på sit sjette eller måske syvende studieår selv skal have pengene op af lommen?
Er det ikke brugerbetaling, Socialdemokratiet her foreslår?
Jeg synes, det ville være rart at få en klar beskrivelse af, hvordan man har tænkt sig at forholde sig og løse det problem, man selv rejser, i og med at man foreslår, at det skal koste penge at gå på universitetet i Danmark.
Rasmus Prehn (S), 2006-03-29:
Mange tak, jeg er glad for at få det her spørgsmål igen.
Der var mange spørgsmål.
Der var jo en rigtig engageret debat om det her forslag, og derfor var der mange bolde at holde i luften på samme tid, så jeg beklager meget over for hr. Torsten Schack Pedersen, at jeg ikke fik svaret på netop det.
Vi vil ikke have nogen form for brugerbetaling på det her område.
Det er slet ikke socialdemokratisk politik.
Vi går jo ind for, at der skal være fri uddannelse.
Vi tror på, at der skal være flere, der får en videregående uddannelse, ikke færre.
Derfor er brugerbetaling en helt forkert tanke.
Så tanken om, at folk sådan i stigende omfang skal blive forsinket osv., tror vi ikke er tilfældet.
For dem, der så bliver forsinket, må vi finde en model.
Jeg har ikke slået mig op som den helt store tekniker udi universiteternes økonomi, så jeg kan ikke her fra talerstolen i Folketinget komme med en forelæsning om, hvordan vi præcis får tacklet det, men jeg er sikker på, at man kan finde en løsning, hvor man også sikrer, at der bliver råd til at få gjort de studerende færdige, uden at den her model spænder ben for det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-03-29:
Jeg vil gerne kvittere for, at ikke bare når det gælder muligheden for at tage taxameteret med til udlandet, men også målet om mindre forsinkelse, er Socialdemokratiet nu også kommet på banen og lægger sig pænt op ad de tanker, vi har gjort os i Venstre.
Det er selvfølgelig glædeligt, at de gode tanker får større og større opbakning.
Jeg kvitterer selvfølgelig for, at hr. Rasmus Prehn indrømmer, at den foreslåede model kan være problematisk, for
hvis taxameterdelen er den samme og der hvert år skal falde 20.000 kr. up front, ja, så må det jo, som forslaget ligger, altså være sådan, at den studerende, som desværre måtte blive forsinket, selv om vi er enige om at begrænse det, står med udsigt til at skulle betale 20.000 kr. pr. ekstra studieår ud over det normerede.
Jeg håber, at hr. Rasmus Prehn vil bekræfte, at det er resultatet af det, men jeg ser selvfølgelig også gerne, at det kan føre til en beklagelse, så vi kan få ryddet den misforståelse af vejen.
Rasmus Prehn (S), 2006-03-29:
Nu synes jeg jo, at Venstres ordfører tager munden lige lovlig fuld.
Jeg indrømmede ikke noget om, at den her model var problematisk.
Jeg sagde, at vi er villige til at kigge på det, hvis modellen er problematisk.
Det var det, jeg sagde, og det synes jeg sådan set er svar nok i sig selv.
Men det er klart, at det, at der skal lægges et beløb for at starte på et semester, og at nogle bliver forsinket, kan give et problem.
Vi kender jo modeller allerede i dag med folk, som bliver forsinket, og hvis der er en vis kvote SU, så får de folk et fjumreår osv.
Kunne man forestille sig, at noget af den slags blev lagt ind?
Det kunne jeg i hvert fald sagtens forestille mig.
Endelig ser vi jo også semestre, hvor folk bliver forsinket – det er typisk i forbindelse med et speciale osv. osv. – og der kunne man måske nok forestille sig, at den undervisning, der foregår på universitetet i den sammenhæng, er knap så dyr som den, der foregår på det første semester, som er mere undervisningstungt.
Så mon ikke vi kan finde en løsning, uden at det vælter læsset, uden at det kommer til at koste en masse?
Jeg vil i hvert fald under ingen omstændigheder være med til, at det skal være en brugerbetalingsfinansieret model.
Afstemning
Morten Messerschmidt (DF), 2006-03-29:
Jamen det er ikke engang de tyrkiske myndigheder uenig med statsministeren i, alle ønsker jo en løsning.
Det er jo ret indholdsløst at sige.
Det, det handler om, er, hvilken løsning man skal finde.
Og der er det bare, at jeg søger statsministerens bud på, hvorvidt statsministeren mener, at det er acceptabelt, at man altså ikke reetablerer de kirker og klostre på Nordcypern, som man med magt har taget fra cyprioterne og med magt har omdannet til kasinoer og hoteller og andre ting, som intet har med religiøse formål at gøre.
Det her er jo blot et eksempel på den fuldstændig grundlæggende mangel på respekt over for cyprioternes religion, og den i øvrigt grundlæggende mangel på respekt over for alle andre religioner, som vi jo også ser i det tyrkiske samfund.
Hvis statsministeren tænker på, hvilke forhold den ortodokse patriark har i Tyrkiet, vil han jo også vide, at det er et generelt fænomen fra tyrkisk side, at man fører en dybt chauvinistisk politik over for andre religioner.
Og jeg ønsker blot statsministerens klare tilkendegivelse af, at når man nu skal finde en løsning, så skal det ikke være den tyrkisk ønskede løsning om, at man bare skal have lov til at fastholde de her kasinoer og hoteller i de gamle kirkebygninger, men man skal reetablere det sådan, at det igen bliver kirker og klostre og religiøse, hellige steder.
Charlotte Fischer (RV), 2006-03-29:
Jeg vil lige udfordre hr. Per Clausens nuanceringsevne en lille smule med hensyn til det her med antallet af udenlandske studerende ved danske universiteter.
De Radikale har jo været med til at indføre den her stipendieordning, og vi er selvfølgelig også interesserede i nøje at følge, hvad konsekvenserne så er for universiteterne.
Jeg vil egentlig bare sige til hr. Per Clausen, at når man nævner, at der er sket et fald, hvor meget synes at være lidt uvist, kan man ikke bruge det i sig selv til ret meget.
Vi ved jo bl.a. fra Roskilde Universitetscenter, at der altså har været – jeg har talt med mange, der kan bekræfte det – et stort antal kinesiske studerende, som faktisk ikke burde have været der, fordi de simpelt hen ikke havde kvaliteten til at være på universiteterne.
Så det er blot for at få nuanceret den diskussion lidt mere.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-03-29:
Som jeg har sagt tidligere, er det centrale, at vi sikrer en høj kvalitet, at det er anerkendte universiteter og steder, som vi er klar over at der er en stor fordel i at danske studerende kan opnå studietid på, hvor de kan tilegne sig nogle kompetencer, som vi muligvis ikke engang har herhjemme.
Hvem er det, der i sidste ende skal udforme den konkrete liste?
Der er flere muligheder, og for mig at se er det ikke så centralt, præcis hvem det er, der skal håndplukkes eller skal udpeges til at lave det.
Det vigtigste er, at vi får lavet en liste, som sikrer, at de danske studerende får mulighed for at tage en uddannelse i udlandet, som er af høj kvalitet.
Det må være det afgørende.
Processen er vi sådan set er i fuld gang med, og der er jeg helt sikker på, at også fru Anne Grete Holmsgaard vil få et klart svar på, hvordan den endelige model bliver udformet.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-03-29:
Det er så den anden del af mit spørgsmål: Hvem er det, der skal fastlægge, hvad det er for nogle universiteter, som man kan tage taxametertilskud med til, og er det universiteter samlet, eller er det uddannelser?
Det er jo sådan, at et universitet kan være fremragende på nogle områder og dårligt på andre områder.
Men grundlæggende går mit spørgsmål på: Hvem skal fastlægge det?