Kim Behnke (FP), 1999-05-06:
Specielt i de små virksomheder er de administrative belastninger noget, der betyder kolossalt meget for, om virksomheden kan få sine ting til at fungere.
Store koncerner har store personaleafdelinger fyldt med folk, der er uddannet til udelukkende at stå for lønadministration osv.
Man har ofte egne jurister og egne revisorer ansat i de store virksomheder, og når der kommer de tykke bøger fra Told og Skat med vejledninger i, hvordan man skal regne sidste decimal ud, ja, så overlader man det til dyrt betalte akademikere i virksomheden at finde ud af, hvordan virksomhedens lønregnskabscomputer skal omprogrammeres.
Man er alle enige på tværs af ledelse og medarbejderskel om, at den skatteminister, der til enhver tid sidder, er med til at gøre livet surt for borgerne.
Hver gang man får et nyt skattekort, optræder der nye ting: Så finder man på, at vi skal betale en enkelt procent ekstra i et særligt tvangsbidrag til ATP.
Så finder man på at indføre bruttoskat med løfte om, at den da skal falde, som årene går, men så fastholder man alligevel procenten.
Så indfører man såkaldt administrative lempelser, så nogle af de forskellige bidrag bliver slået sammen, men til gengæld bliver skatteprocenterne ændret.
Hver gang har man et fælles referencegrundlag, nemlig en opslagstavle med en skatteminister øverst på hadelisten.
Hvis det her forslag bliver gennemført, som forslagets intention er, så vil skatteministeren selvfølgelig opnå den fordel, at han ikke længere hænger på de mange medarbejderes og ledelsers hadeliste.
Til gengæld vil det være sådan, at antallet af medarbejdere i Told og Skat vil stige ganske betydeligt.
For der er ingen tvivl om, at mange af de administrative belastninger, som i dag finder sted ude i virksomhederne, vil blive flyttet til Told og Skat.
For den danske lønmodtagerstab er jo ikke homogen og bliver det heller ikke, måske snarere tværtimod er vi på vej mod, at folk bliver endnu mere dynamiske, endnu mere løst tilknyttet virksomheder, og for de mange folk, der har et løst tilknytningsforhold, bliver det her besværligt. Hvis man er månedslønnet med en fast funktionærløn, så er det nemt at regne ud, så vil det være nemt at finde denne her procent.
Men for de mange, der f.eks. er 14-dages lønnede, der har gode akkorder i den ene uge, dårlige akkorder i den anden uge, der har vejrligsbetaling, som er på supplerende dagpenge, som er ansat på vikarlignende vilkår, ja, der kan vi godt forestille os, at det her giver anledning til en masse problemer, men derfor skal vi jo ikke give op.
Målet må være, som jeg har kunnet forstå på stort set alle andre ordførere, at det, vi bruger det her forslag til, er at kigge meget grundigt på den måde, skattemyndighedernes administration er indrettet.
Al den hjælp, vi kan få fra Internet og moderne IT, hvor computerne gør arbejdet for os, skal vi benytte os af.
Og derfor støtter vi intentionerne i forslaget, nemlig intentionerne om, at vi går med tættekam igennem den lønadministration, som virksomhederne i dag har, og finder alle metoder til at gøre det nemmere.
Men før vi skal frem til at stemme om det her forslag, har vi brug for gennem udvalgsarbejdet at få klarlagt, i hvilket omfang det her forslag udløser ansættelser af tusinder af nye medarbejdere i Told og Skat, for vi skal huske på, at deres skrivebord, deres løn og deres ansættelse kræver ekstra bevillinger.
De ekstra bevillinger betyder, at lønmodtagere og virksomheder kommer til at betale noget mere i skat, og det forestiller jeg mig ikke er hverken hr. Svend Erik Hovmands eller fru Pernille Sams' intention.
Derfor må vi bruge udvalgsarbejdet til at finde ud af præcis, hvad det her vil betyde i praksis: Kan man gøre det for nogle medarbejdergrupper og ikke for alle, sådan at man tager de fastansatte, funktionærer på månedsløn, men måske overlader de timelønnede eller de 14-dageslønnede til en fortsat administration hos virksomhederne?
Alt det vil vi gerne se på, men vores overordnede holdning til det er, at vi er positive over for at få gjort noget ved det, for vi skal have gjort noget ved det, ellers
så uddør de små selvstændige erhvervsdrivende i Danmark.