runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thor Pedersen (V), 2004-04-30:
Nu må jeg lige sige til hr. Villy Søvndal, at jeg ikke mener, jeg har sagt, at alt er rosenrødt.
Der er et eller andet, der helt kammer over.
Det, jeg har fortalt, er, at når hr. Villy Søvndal taler om nedskæringer, så betyder nedskæringer i hr. Villy Søvndals sprogbrug, at man bruger flere penge.
Det er jo det, der er sagen, det er derfor, vi taler om det.
Så skal man lade være med at tale om nedskæringer, så skal man tale om kvalitet, så skal man tale om det, der sikrer kvalitet. Hr. Villy Søvndal siger, at jeg har måttet indrømme, hårdt presset efter 2½ time, at udgiften pr. elev i folkeskolen falder.
Det kan enhver læse sig til i vores
kommuneaftaler
Der står det jo beskrevet, at det er et mål.
Og det mål er en opfølgning på det, SF har stemt for i kommuneaftalen for 2001, nemlig at man frem mod 2005 skulle reducere den gennemsnitlige udgift pr. elev, fordi den steg mere end det, der var ønskeligt, dengang elevtallet faldt.
Her er jo slet ikke noget nyt.
Det nye er måske, at hr. Villy Søvndal ikke er klar over, at man i virkeligheden selv har stemt for det under den tidligere regering.
Men må jeg så sige om det med det rosenrøde: Hvem er det, der forhindrer, at det bliver rosenrødt?
Nu er vi enige om, at der bruges flere penge, så problemet er altså ikke længere pengene, nu er problemet, hvordan de bruges.
Og her er det ikke min opfattelse, at hr. Villy Søvndal og SF er særlig hjælpsomme med at sikre de rettigheder, den enkelte borger har, nemlig i forbindelse med valgfriheden.
Den ret, man har til at tage imod det, kommunen tilbyder, eller noget andet, som den enkelte endnu bedre kan vurdere, fordi vi bruger pengene bedre, og den produktivitet, der kan ligge i sygdomsbehandling ved, at vi kan bruge pengene bedre.
Så lad os da være enige om, at det er opgaven.
Det er altså ikke flere penge, for der er givet flere penge.
Men hvis hr. Villy Søvndal opfatter det, at der bruges flere penge pr. individ, sådan, at det er blevet ringere, jamen så er det systemet, der er noget galt med.
Så lav systemet om, giv borgerne ret til at fravælge nogle af tilbuddene og giv andre aktører mulighed for at levere tilbuddene, hvad enten de er offentlige eller private.
Det er meget spændende, og det vil give indhold.
Det, der berører den enkelte borger i dagligdagen, er jo de muligheder, den enkelte tilbydes, mere end, hvor mange penge der i alt bruges. Så jeg er overordentlig glad for, at vi nu er kommet dertil, at det ikke længere er et spørgsmål om flere penge, men om at udnytte pengene bedre, for grundlaget for hele strukturreformen er jo præcis at gøre det meget bedre for de samme penge. Så her er vi da allerede kommet et stykke ad vejen, selv om vi først forventede at være enige op til grundlovsdag.
Så jeg takker da for det bidrag fra SF.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-30:
Jeg tror, hr. Thulesen Dahl i begyndelsen selv sagde, hvad det er, der er den afgørende forskel på Dansk Folkepartis og SF's syn.
Hr. Thulesen Dahl bebrejdede mig, at jeg ikke var nok optaget af kolonner.
Og det er jo rigtigt.
Dansk Folkeparti og finansministeren er alene optaget af kolonner, af tal i rækkefølge, af at stirre sig blinde på lange finanspolitiske redegørelser.
Jeg er også optaget af virkeligheden.
Jeg er optaget af de mennesker, det her berører.
Jeg er optaget af de børn, der får dårlige forhold i daginstitutioner, jeg er optaget af de ældre, der får dårligere hjemmehjælp, jeg er optaget af de syge på sygehusene, der ligger på langtidsmedicinske afdelinger og ikke får den hjælp, de skulle have.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-04-30:
Nej, problemet med at tage hr. Villy Søvndal alvorligt på noget som helst niveau er, at det er et meget fortegnet billede.
Hvis ældreydelsen er blevet forbedret og den enkelte ældre har fået nogle penge, for få, synes vi, men dog fået nogle penge, så ville hr. Villy Søvndal jo ikke nævne det som et eneste positivt tegn på, at der er sket noget som helst.
Så ville hr. Villy Søvndal overhovedet ikke nævne det.
Han ville overhovedet ikke tage det med i betragtning.
Hr. Villy Søvndal er så demagogisk i sin måde at udvælge tingene på, at det jo overhovedet ikke kan tages seriøst.
Når vi så kommer til folkeskoleområdet, hvorfor siger hr. Villy Søvndal så ikke, at det, der sker, er, at på et tidspunkt, hvor elevtallet falder i den danske folkeskole, der nedjusterer man ikke udgifterne til folkeskolen.
I en tid, hvor folkeskoletallet så stiger igen, opjusterer man heller ikke i folkeskolen med nøjagtig det, man ellers ville gøre, hvis det var pr. elev. Så over tid virker det jo egentlig meget fornuftigt, og det er jo i virkeligheden også det, hr. Villy Søvndal selv på et tidspunkt har ment var fornuftigt.
Hvorfor kommer hr. Villy Søvndal ikke ind på det?
Villy Søvndal (SF), 2004-04-30:
Jeg vil anbefale hr. Kristian Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti at tage meget bestik af, hvad hr. Villy Søvndal siger, for så tror jeg, at de vil have mere fornemmelse af, hvad der sker i virkeligheden, end det ser ud til at de har i øjeblikket.
; det har jeg ingen interesse i.
Jeg har tegnet et meget præcist billede af, at daginstitutionsområdet er blevet beskåret i 70 pct. af kommunerne - det er dokumenteret i BUPL's undersøgelse.
Jeg har tegnet det meget præcise billede, at timetallet pr. elev falder.
Jeg tror, hr. Thulesen Dahl hørte finansministeren bekræfte det for vel ca. ½ time siden.
Det er utroligt, at der skulle gå 2½ time i en debat, før vi kunne få det ud af ham.
Hårdt presset var han nødt til at medgive, at sådan forholdt det sig faktisk.
Jeg har så peget på og dokumenteret, at hjælpen på hjemmehjælpsområdet til den enkelte ældre er faldet med 2 pct.
Det er ikke noget fortegnet billede.
Det er et meget præcist billede, det er et meget rigtigt billede, men jeg kan godt forstå, det er ubekvemt for Dansk Folkeparti, for det er jo meget i modstrid med, hvad der blev lovet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-04-30:
Hr. Villy Søvndal nævner, at regeringen fremstiller tingene i sådan et rosenrødt skær, fordi de bruger de generelle tal.
Jeg er jo enig i, at det somme tider kan få det der skær af, at det er mere rosenrødt, end virkeligheden egentlig er, fordi det er meget forskelligt fra område til område, hvordan det rent faktisk er i kommunerne.
Men ligger der i det, hr. Villy Søvndal i virkeligheden sagde dér, en erkendelse af, at de tal om det generelle niveau, der var kommet, var rigtige, for sådan kunne man faktisk godt forstå det? Det andet, jeg lige ville sige, er, at når regeringen betegner det her som et måske for rosenrødt billede, er det så, efter at have hørt hr. Villy Søvndal nu et par gange også i dag, ikke rigtigt at konkludere, at venstrefløjen, herunder hr. Villy Søvndal, betegner det alt sammen som noget værre skidt, og at sandheden måske i virkeligheden ligger et eller andet sted midt imellem?
Når man f.eks. nævner de psykiatriske patienter på sygehusene og siger, at de kan være kommet i klemme, så bør man jo også sige, at, ja, det kan godt ske, at der er nogle steder, tingene ikke bliver gjort godt nok, og det må man så gøre noget ved, men der er dog foretaget en indsprøjtning af midler til sygehusene, der har nedbragt ventelisterne, og det er i hvert fald så godt for nogle, men det kommer ikke med i hr. Villy Søvndals remse.
Det er derfor, at man heller ikke kan tage hr. Villy Søvndals ord for pålydende og for gode varer.
Hr. Villy Søvndal tager ikke alle de steder ind, hvor nogle rent faktisk, og sådan bør det jo være, oplever, at de får en hjælp, som de ikke ville have fået under den regering, hr. Villy Søvndal støttede.
Henrik Vestergaard (V), 2004-04-30:
Venstre kan støtte lovforslag nr. L 189 om at yde Grønland et bloktilskud på 3.069.200.000 kr. for hvert af årene 2005, 2006 og 2007 korrigeret for prisudvikling.
Vi finder det positivt, at det atter er lykkedes at lave en aftale regeringen og hjemmestyret imellem, som følger de retningslinjer for fællesskabet, der blev aftalt med hjemmestyreordningen.
Konkret glæder vi os over, at parterne har ønsket at fastfryse størrelsen af bloktilskuddet under indtryk af den økonomiske situation i Grønland og også i overensstemmelse med Selvstyrekommissionens betænkning, hvor der lægges op til mere økonomisk selvbårenhed, men selvbårenhed betyder i hvert fald ikke, at bloktilskuddet skal dække en voksende del af Grønlands udgifter.
Tværtimod gælder det om at fastholde intentionerne og arbejdet mod flere egenindtægter til det grønlandske samfund i form af privatindtjening, stigende skatteindtægter for det offentlige.
Venstre glæder sig derfor over, at der med øremærkningen af 50 mio. kr. til et sektorprogram for uddannelse og erhvervsudvikling sættes fokus på et forbedret uddannelsesniveau i Grønland samt på udvikling af den private erhvervssektor med konkurrence, eksportorientering og venturefinansiering som vækstfremmere.
Endelig mener vi, at der med et udspil er skabt bro til en eventuel proces med en dansk-grønlandsk kommission, der kan gennemarbejde et forslag til en justeret hjemmestyreordning, der imødekommer Grønlands ønske om mere selvstyre inden for rigsfællesskabet, og den økonomiske sammenhæng, der naturligt knytter sig hertil.
Jørn Pedersen (S), 2004-04-30:
Jeg vil også gerne starte med at sige, at Socialdemokraterne kan støtte forslaget, der ligger her.
Vi synes, det er glædeligt, at man nu igen har fået en flerårig aftale, og det er jo naturligvis glædeligt, at parterne har nået frem til aftalen i enighed.
Jeg synes også, det er en betydelig ting, at man nu her går i gang med at afsætte nogle penge, der er mere fremtidsorienterede, og man kan så oven i købet også se af de fremtidige finanslove, hvad pengene målrettet går til.
Jeg tror, der er behov for at sætte ind på de områder, der her er nævnt.
Alt i alt synes vi, at det er et positivt forslag, og det vil vi gerne støtte.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-04-30:
Vi taler her om et forslag, som i aftaleperioden koster
den danske statskasse mellem 9 og 10 mia. kr. - mellem 9 og 10 mia. kr. - og i relation til den debat, vi netop har haft om prioritering af de offentlige ressourcer, synes jeg nok, at det er et forslag, der fortjener lidt større opmærksomhed, end det måske umiddelbart tyder på, der er lagt op til
Sagen er jo, at det er utrolig vigtigt, hvis vi skal have respekt for skatteborgerne, som jo skal betale de her penge til Grønland, at vi også er sikre på, at pengene bliver brugt kvalificeret, at man rent ud sagt får valuta for pengene.
I forbindelse med behandlingen for et år siden af den 1-årige aftale for 2004 noterede vi os i grundlaget for den 1-årige aftale, at man efterfølgende ville forhandle om en nedtrapning - en nedtrapning! - af tilskuddet til Grønland.
Så jeg må spørge finansministeren, hvor i det lovforslag, vi her har til behandling, der er tale om en nedtrapning.
Den kan være svær at se.
Det tyder på en fastfrysning, men en nedtrapning stod der altså som baggrund for, at man lavede en etårig aftale.
Den anden ting, jeg vil pege på, som vi også pegede på sidste år, og som vi stadig føler et stort behov for, er, at vi får en diskussion om, hvilke revisionsmæssige vilkår der skal være gældende for de her penge, som det grønlandske samfund får tilført.
Der er jo i dag selvfølgelig en revision på Grønland styret af hjemmestyret selv.
Vi kunne godt tænke os, at Rigsrevisionen fik beføjelser til at foretage en egentlig forvaltningsmæssig revision af midlerne for simpelt hen at have sikkerhed for, at de bliver brugt så godt som overhovedet muligt.
Vi tror også, det vil være en hjælp til grønlænderne i deres forvaltning af det her tilskud, at de får nogle gode råd.
I virkeligheden har vi jo det instrument med Rigsrevisionen, som er så unikt, at det jo lige præcis også i ministeriernes forvaltning af midlerne bliver brugt som retningslinje for, hvordan man kan bruge pengene, ikke bare så vi er sikre på, at de bliver brugt rigtigt, men også brugt så fornuftigt som overhovedet muligt.
Derfor vil jeg gerne spørge regeringen, hvad holdningen er til, at vi i forbindelse med behandlingen af det her forslag sikrer Rigsrevisionen en placering til sådan en egentlig forvaltningsrevision.
Endelig vil jeg sige, at Dansk Folkeparti også ved finanslovforhandlinger tidligere har markeret, at vi jo synes, at man skulle overveje, om niveauet her er det rigtige - det er også derfor, jeg nævner det med aftrapningen - og derfor forbeholder vi os på det her tidspunkt i behandlingen af forslaget retten til at stille forslag om, at man skal have en lavere overførsel af midler til Grønland end de godt 3 mia. kr. årligt, som er foreslået i det her lovforslag.
Thor Pedersen (V), 2004-04-30:
Jeg siger tak for den positive støtte hele vejen rundt med en enkelt undtagelse.
Jeg må sige, at regeringen er meget tilfreds med, at vi har haft en meget god dialog med det grønlandske hjemmestyre og her kan lægge grundlaget for en aftale, der dækker perioden op til 2007, og især at vi har fulgt det, der har ligget i Selvstyrekommissionens arbejde med sektorprogrammet, nemlig for første gang at få en pulje midler til en erhvervsudvikling på Grønland, som det grønlandske hjemmestyre selv har hovedansvaret for.
Som det også blev nævnt af Enhedslisten, har vi jo først tredje behandling af vores lovforslag her, når vi har udtalelsen fra hjemmestyret.
Så vil jeg lige sige til hr. Thulesen Dahl, at der jo er mange principper for Rigsrevisionen.
Det, Rigsrevisionen påser, er jo midlernes anvendelse i forhold til det, Folketinget har besluttet og det mandat, som ministerierne har.
Der ligger i selve tanken om bloktilskud til Grønland, at Folketinget ikke har mandat til at bestemme, hvordan man på Grønland vælger at anvende midlerne.
Hele ideen er jo, at de selv løfter det ansvar, således at de ikke efterfølgende fra Grønlands side kommer og siger, at på et delområde mangler de nu penge, som den danske stat må skulle betale.
og derfor er det sådan, at Rigsrevisionen - hvis man følger de principper, der i øvrigt gælder - ikke er en del af samspillet mellem Grønland og det danske Folketing. Jeg siger tak for tilslutningen, som den foreligger her ved første behandling.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-30:
Jeg skal undskylde, at jeg kom lidt sent ind i debatten.
Vi er fra Enhedslistens side naturligvis indstillet på at støtte dette forslag vedrørende bloktilskuddet, selvfølgelig med den bemærkning, at vi naturligvis vil se på det, hvis der fra Landstingets side er indvendinger.
Men der er jo indgået en aftale med landsstyret, så det håber jeg da ikke.
Med de bemærkninger kan Enhedslisten støtte forslaget.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-04-30:
Da Kristendemokraternes ordfører på området, fru Tove Videbæk, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne fremføre følgende: Det grønlandske landsstyre har indgået en aftale med regeringen om bloktilskud fra staten til det grønlandske hjemmestyre fra 2005 til 2007.
Kristendemokraterne kan støtte forslaget.
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-04-30:
Også Det Radikale Venstre kan støtte forslaget.
Vi finder det positivt, at der er opnået enighed med landsstyret om aftalen her, så vi kan også bakke op bag forslaget.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-30:
Som redegjort for også af den foregående ordfører er det en aftale, der er bredt forhandlet, og som der er bred enighed om.
Lars Barfoed (KF), 2004-04-30:
Da Det Konservative Folkepartis ordfører i denne sag, fru Gitte Seeberg,
ikke kan være til stede, har jeg lovet efter bedste evne at fremføre de konservative synspunkter i sagen.
Det kan gøres ganske kort.
Dette lovforslag drejer sig om en omprioritering af det grønlandske bloktilskud, således at 50 mio. kr. af godt og vel 3 mia. kr. skal prioriteres til fordel for uddannelse og erhvervsudvikling.
Som det fremgår af forslaget, er der tilslutning
så vel fra hjemmestyret som fra staten til anbefalingerne fra Fællesudvalget for erhvervsudvikling i Grønland og den grønlandske Selvstyrekommission.
Da alle parter således støtter op om forslaget, kan vi også i Det Konservative Folkeparti støtte lovforslaget.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-04-30:
Nu behandler vi jo et lovforslag her om en overførsel fra den danske statskasse til det grønlandske samfund på over 3 mia. kr. årligt.
Vores ansvar, når vi gør det, er selvfølgelig at sikre på vegne af de danske skatteydere, som skal betale den her overførsel, at pengene forvaltes så godt som overhovedet muligt. Derfor er der overhovedet ikke noget mærkeligt i, at vi siger til en del af rigsfællesskabet, som skal modtage de her penge, at for at være sikre på, at pengene bruges så kvalificeret som overhovedet muligt, ønsker vi, at den danske Rigsrevision har mulighed for at kontrollere anvendelsen af pengene og selvfølgelig komme med henstillinger, rådgivning osv. om, hvordan pengene skal bruges.
Vi ønsker simpelt hen Rigsrevisionen placeret som den revision, vi har af de midler, vi fører over til det grønlandske samfund, på nøjagtig samme måde, som Rigsrevisionen skal kunne give henstillinger, rådgive osv., altså lave sin revisionsberetning via statsrevisorerne til Folketinget om, hvordan midlerne forvaltes for så vidt angår de udgifter, vi har her i vor del af riget, der jo så er Danmark.
Henrik Vestergaard (V), 2004-04-30:
Jeg kan høre, at hr. Kristian Thulesen Dahl sigter lidt efter den sådan lidt rådgivende funktion, der ligger med hensyn til, hvordan man så bruger disse bloktilskudsmidler.
Men der sidder jo et rådgivende udvalg vedrørende Grønlands økonomi, og man kan vel også sige, at det erhvervsudvalg, der har været nedsat til at pege på vækstmuligheder, er med til netop at formulere, hvordan man måske hensigtsmæssigt kunne anvende sine midler i retning mod vækst.
Det sidste, jeg kan få øje på, hr. Kristian Thulesen Dahl sigter til med sit forslag, er vel den sådan mere håndfaste henstilling om, hvordan pengene skal forvaltes, men så er vi vel ved at være i strid med selvstyret.
Er vi ikke?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-04-30:
Lige præcis.
Jeg er fuldt opmærksom på, at der selvfølgelig foregår en egentlig revision af pengene, altså en bogholderimæssig beskrivelse af, at pengene bliver brugt, som de skal.
Det er nemlig en revision, der går ind og vurderer det hensigtsmæssige i den måde, man vælger at bruge pengene på, og dermed jo også en revision, der i langt højere grad giver mulighed for, at man som den, der skal forvalte pengene, har mulighed for at bruge det som en god retningslinje for at se, om man kan gøre det på en bedre måde. Det er derfor, at vi har den opfattelse, at hvis man gør det her i Grønland, så er det en hjælp til det grønlandske samfund og ikke det modsatte.
Henrik Vestergaard (V), 2004-04-30:
Nu skulle der jo nødig brede sig den myte, at der ikke foregår en revision af de midler, som det grønlandske hjemmestyre forvalter.
Den foretages af et statsautoriseret revisionsfirma, som naturligvis er underlagt de regler, der gælder.
Så det, hr. Kristian Thulesen Dahl lægger op til, er vel ikke den tekniske revision, som må antages at foregå på behørig vis, men er det mere sådan et eller andet rådgivende eller henstillende, som man kunne forestille sig også lå hos Rigsrevisionen?
Er det det, hr. Kristian Thulesen Dahl sigter til?
Thor Pedersen (V), 2004-04-30:
Jamen det er jo det, vi gør ved at give en større grad af flerhed.
Sådan var det jo.
Der var jo ikke mulighed for den flerhed.
Og så forstår jeg ikke, hvorfor Enhedslisten stadig har
det synspunkt, at har man en ledig smed, så kan han gå ind i en børnehave og hjælpe med at passe børn.
Og har man en ledig jord- og betonarbejder, så er det nok en god idé, at jord- og betonarbejderen går ud og hjælper ældre mennesker.
Tænk, jeg synes, det er meget bedre, at man sikrer, at der er arbejde til smeden som smed og arbejde som jord- og betonarbejder
til jord- og betonarbejderen og arbejde som pædagoger til BUPL'er og PMF'er i daginstitutioner.
Det er et sjovt virvar af mennesker, der egentlig skulle besætte forskellige stillinger.
Man har set det før, i 1989 østpå og andre steder i verden.
, hvorefter folk rent faktisk efterspurgte smeden og jord- og betonarbejderen, men aldrig fik vedkommende, for nu var den pågældende i en anden ansættelse.
For det er jo bagsiden af den medalje.
Vi får brug for smeden; vi får brug for jord- og betonarbejderen, måske også før end vi selv tror det.
Arne Toft (S), 2004-04-30:
Alle har jo tidligere været enige - KL, Amtsrådsforeningen, alle partier i Folketinget, enkeltkommuner - om, at man skulle have en udligningsreform.
Regeringen indgik en aftale med kommunerne om, at udligningsreformen skulle træde i kraft den 1. januar 2004.
Den aftale brød regeringen med et påskud
om, at man havde nedsat en arbejdsgruppe til at se på den nye kommunale struktur. Nu har jeg lige hørt, at ministeren har udsat udligningen til 2007.
Jeg ved godt, at der er nogle puljer, men der sidder altså nogle kommuner - og det bliver flere og flere - der ser hen til, at den udligning kommer.
Vil ministeren bekræfte det, der også fremgår af »Det nye Danmark«, hvor man ikke nævner udligningen, den udligning, vi alle har snakket om, med et ord, man nævner kun udligning med hensyn til andre opgaver?
Kommer der ikke den udligningsreform, som den tidligere regering arbejdede på, og som den nuværende regering har lovet skulle komme i 2004?
Thor Pedersen (V), 2004-04-30:
En udligningsreform vil ikke påvirke året 2005.
Den vil heller ikke påvirke året 2006.
Det vil den ikke.
Det er muligt, at man kan finde et lille hjørne et sted, men som udgangspunkt - da man ikke har en ændring i det kommunale landskab - så påvirker den heller ikke udgiftsfordelingen i 2006 mellem kommunerne. Det rette tidspunkt at have en reform omkring udligning vil jo egentlig være, når man har kommuneforhandlinger i maj-juni 2006.
Det er første gang, man skal forhandle med kommunerne om, hvordan økonomien er, og hvor kommunerne har brug for at vide, hvordan deres økonomi er, for det er her, landskabet er ændret, det er her, opgaven er ændret.
Indtil da er der ikke noget, der er ændret, andet end at kommunen, byrådet, det nyvalgte byråd, har haft tid til at tænke sig om med hensyn til, hvordan man tilrettelægger en meget fornuftig proces op til 2007, når ændringerne skal gennemføres.
Men den første gang man konkret har brug for egentlig at have et overblik over, hvordan kommuneøkomien ser ud i 2007, er, når vi sidder i maj-juni 2006.
Så min forventning er, at før maj-juni 2006 i forbindelse med det, man så ved der ligger i en opgavereform, strukturreform, har man så forinden de politiske drøftelser på de områder, der bliver samlet op i en udligningsreform.
Så er det jo ikke sikkert, at nettobevægelserne i sidste instans er så dramatiske, at nogle kan sige, at nu bliver det fantastisk let at være borgmester eller byråd.
Ole Stavad (S), 2004-04-30:
Jeg synes stadig væk, at finansministeren er meget lidt præcis, og jeg har finansministeren mistænkt for, at det er meget bevidst, at finansministeren forsøger næsten at tale sort.
Hvornår vil regeringen forholde sig til det hovedindhold?
Hvornår får kommunerne, hvornår får
Det er afgørende for de forhandlinger, vi skal i gang med om en ny struktur.
Thor Pedersen (V), 2004-04-30:
Jamen det mener jeg da at hr. Ole Stavad gør løbende.
Jeg vil godt gentage, at der ligger nogle mekaniske overflytninger i strukturreformen, som jo er en eller anden opgavereform.
Ved en konkret opgave, der flyttes, er udgangspunktet altså i den mere kontante formulering, at der flytter personale med opgaven, og at pengene flytter med opgaven.
Sådan vil det være hele vejen rundt.
Bagved ligger der efterfølgende en overvejelse af, om der i øvrigt er noget, man ønsker at ændre i adfærden mellem kommuner, stat og amter.
For godt nok er den omfattende, men der er jo mange elementer, der ikke flyttes rundt på i strukturreformopgaverne, som bliver, hvor de hele tiden har været.
Også her har det jo vist sig, at der er behov for en udligningsreform, så der vil være en reform, der bliver knyttet op på den nye struktur og de opgaver, der ligger.
Men det er klart, at den måske ikke bliver så omfattende, som den ville have været uden en reform af opgaverne, fordi man i forbindelse med at flytte opgaverne måske tager højde for en del af det, der ellers skulle have ligget i en udligningsreform.