Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 1999-03-16:
Det har i Kulturministeriets historie normalt været reglen, at der i Folketinget er bred politisk tilslutning til lovgivning om og bevillinger til kunst og kultur, og det er også det, vi har konstateret i den tidligere forespørgsel her i dag at der er.
Der har været bred tilslutning til det såkaldte armslængdeprincip, hvor man er enig om, at politikerne ikke skal træffe de kunstneriske beslutninger om fordelingen af bevillingerne i de enkelte konkrete tilfælde.
Disse beslutninger skal overlades til fagkyndige, som har den fornødne indsigt og dermed ansvaret for fordelingen.
Politikere fastsætter rammerne for den kunstneriske og kulturelle virksomhed.
De kunstnerisk sagkyndige forvalter midlerne i de konkrete tilfælde inden for disse rammer.
Armslængdeprincippet er på den måde rodfæstet i dansk kulturpolitik.
Det sker gennem reglerne om, at kunstnerisk sagkyndige, der varetager fordelingen af bevillingerne, sidder i tidsbegrænsede perioder, således at der kan ske de nødvendige fornyelser og den nødvendige udvikling.
Dette er tilfældet, uanset om det drejer sig om Statens Kunstfond, Teaterrådet, Statens Musikråd, Litteraturrådet, Filminstituttet eller andre af de organer, der giver støtte til kunstnerisk virksomhed.
De sagkyndige udpeges af kulturministeren og forskellige faglige organer, således at ensidighed også på dette område modvirkes.
Efter tilsvarende princip er direktøren for Statens Museum for Kunst som tidligere nævnt åremålsansat, således at der sikres en faglig fornyelse i forskningsmæssig og kunstnerisk henseende på museet.
Med hensyn til sikring af, at de statslige midler bruges til støtte af et bredt felt af udøvende og skabende kunstnere, kan jeg oplyse følgende om armslængdeprincippets anvendelse og udformning inden for de enkelte kunstneriske støtteområder:
Ifølge loven om Statens Kunstfond udpeges tremandsudvalgene for de kunstarter, som fonden dækker, således at Kunstfondens repræsentantskab udpeger to af medlemmerne af udvalgene, mens kulturministeren udpeger et medlem samt udvalgsformanden blandt medlemmerne. Udvalgene sidder i 3 år uden mulighed for umiddelbar genbeskikkelse.
Kriteriet for kunstfondens støttevirksomhed er alene kunstnerisk kvalitet og talent.
Det fremgår desuden af loven, at medlemmerne ikke må bestride faglige tillidshverv i treårsperioden, medmindre Kulturministeriet giver en dispensation.
Det er praksis, at der ikke kan dispenseres i tilfælde, hvor det pågældende tillidshverv giver mulighed for at udøve en indflydelse, der ligger tæt op ad funktionen i udvalget.
På filmområdet er armslængdeprincippet grundfæstet i filmloven, nærmere bestemt i § 6 om konsulentordningen.
Konsulentordningen indebærer, at langt den overvejende del af den statslige filmstøtte kun ydes efter Filminstituttets konsulenters vurdering af de enkelte filmprojekters kunstneriske kvalitet.
Det fremgår af filmloven, at konsulenterne foretager den endelige kunstneriske vurdering af manuskript og produktionsforslag og afgiver forslag til direktionen om anvendelsen af de midler, som er til rådighed til manuskriptudarbejdelse og produktion af spille- og dokumentarfilm.
Konsulenterne ansættes af Filminstituttets bestyrelse efter indstilling fra enten Rådet for Spillefilm eller Rådet for Kort- og Dokumentarfilm for 3 år ad gangen med mulighed for forlængelse i yderligere 2 år.
Det fremgår af loven, at konsulenterne skal være uafhængige af filmbranchen. For at sikre en vis bredde i udbudet af danske film
er konsulentordningen på spillefilmsområdet suppleret med 60/40-ordningen, der ikke kræver konsulentbehandling.
Den vurdering foretages af Filminstituttets produktions- og udviklingsafdeling.
For musiklovens vedkommende udpeges Statens Musikråds medlemmer således, at kulturministeren udpeger fire medlemmer, mens Musikrådets repræsentantskab udpeger fem medlemmer.
Formanden udpeges af kulturministeren blandt medlemmerne.
Musikrådet sidder for en periode af 4 år.
Umiddelbar genbeskikkelse kan kun ske for en periode.
I teaterloven slås det fast, at Teaterrådet består af fem medlemmer, således at kulturministeren udpeger tre medlemmer, mens kontaktudvalget udpeger to medlemmer.
Formanden udpeges af ministeren blandt rådets medlemmer.
Teaterrådet sidder for en periode af 4 år, og medlemmerne kan ikke genbeskikkes.
Det fremgår bl.a. af loven, at rådet skal tilgodese alle genrer inden for det professionelle teater.
Litteraturrådet består ifølge loven af fem medlemmer.
Kulturministeren udpeger tre medlemmer, mens de to forfatterforeninger, Dansk Forfatterforening og Danske Skønlitterære Forfattere, i fællesskab udpeger to medlemmer.
Formanden udpeges af kulturministeren blandt medlemmerne.
Litteraturrådet sidder i 4 år uden mulighed for umiddelbar genbeskikkelse.
Det fremgår af loven, at rådets virksomhed skal dække alle litterære genrer.
Statens Museumsnævn har en række opgaver af rådgivende karakter over for Kulturministeriet og disponerer endvidere over nogle rådighedssummer, herunder en sum specielt til indkøb af kunst.
Nævnet består af 12 medlemmer, der udpeges af vore hovedmuseer inden for kultur, kunst og naturhistorie samt af amtsmuseumsrådene.
Medlemmerne beskikkes for 4 år ad gangen med mulighed for genbeskikkelse.
Hvad angår de offentlige indkøb, henviser jeg til mit svar på forespørgslen tidligere i dag.
Det er ikke museernes opgave at understøtte kunstnerne.
Det enkelte kunstmuseum bestemmer i samråd med Statens Museumsnævn sit ansvarsområde, og gennem Statens Museumsnævn finder der en koordinering sted.
På den måde er der skabt grundlag for, at man får en bred, alsidig og dækkende belysning af dansk kunst. Med hensyn til øvrige indkøb af kunst har Statens Kunstfonds udvalg gennem årene lagt en alsidig linje, således at forskellige kunstneriske udtryk og retninger er blevet tilgodeset, hvilket også fremgår af fondens årlige beretninger.
Ved de udsmykningsopgaver, der gennemføres af Statens Kunstfonds Billedkunstneriske Udsmykningsudvalg, er det således, at udvalget ligesom de øvrige tremandsudvalg i Kunstfonden udpeges for en treårig periode uden mulighed for umiddelbar genbeskikkelse.
Inden for den økonomiske ramme og det krav om kunstnerisk kvalitet, som er afstukket for udvalgets virksomhed, udvælger det med stor omhu udsmykningsprojekter, der varigt bliver stående som kunstneriske udsagn i det offentlige rum, hvor vi alle færdes.
Midlerne til udsmykning skal fortrinsvis anvendes til projektering og udførelse af kunstværker i og ved nybygninger og anlæg i samarbejde mellem arkitekt og billedkunstner.
De skal desuden anvendes til tilvejebringelse af kunstværker i forbindelse med allerede opførte bygninger og anlæg.
Udsmykninger kan herudover ske ved tilskud til udførelse af allerede projekterede kunstværker og ved indkøb af kunstværker med henblik på udsmykning.
Men hensyn til støtte til kunstneriske arbejder ved ikkestatslige bygninger og anlæg yder fonden som hovedregel 75 pct. af de samlede udgifter, og projektet udføres i tæt samarbejde med de lokale myndigheder.
De årlige beretninger er offentligt tilgængelige, således at enhver kan få indblik i, hvilke kunstnere og kunstneriske virksomheder der i årets løb er blevet tilgodeset.
Kort sagt, de principper og intentioner, som de kulturpolitiske love indeholder, er også blevet fulgt i praksis.
Sammenfattende er det min klare overbevisning, at det lovkompleks, som gennem årene er bygget op til støtte for dansk skabende og udøvende kunst, i størst mulig grad tilsikrer både saglighed, alsidighed og bredde inden for det overordnede kvalitetsbegreb, som al lovgivning om kunststøtte nødvendigvis må bygge på.
Men jeg vil være villig til at indskærpe over for de respektive repræsentantskaber m.v., at de i endnu højere grad end nu skal være opmærksomme på de forhold, der omhandles i forespørgslen.