runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2001-05-15:
Der kommer måske nogle hemmeligheder på bordet i dag.
Jeg skal ikke spørge til, hvordan det forhold udmønter sig.
Men jeg vil gerne tro, at hr. Bendt Bendtsen har et bedre forhold til Venstres ledelse, end han har til hr. Frank Dahlgaard.
Det skal jeg i øvrigt ikke blande mig i.
I en svarreplik til mig sagde hr. Bendt Bendtsen, at der skulle ske nogle opstramninger på arbejdsmarkedsområdet.
Vi skal jo have et valg på et eller andet tidspunkt.
Derfor synes jeg, at de ledige, der ikke har fundet plads på arbejdsmarkedet endnu, har krav på at få at vide, hvad De Konservatives politik er på det område.
Hvad betyder ordet opstramning i den her forbindelse?
Er det rådighedsreglerne, der skal justeres? Er det ledighedsydelsen, der skal sættes ned, eller hvad er det, der skal ske?
Jeg fik ikke svar på det spørgsmål, som jeg stillede tidligere, om, hvad De Konservatives krav er til arbejdsgiverne, om de private arbejdsgivere mon skal være med til at løfte den opgave her.
Tidligere er det blevet lovet at skaffe 10.000 private jobtræningspladser.
Det løfte har de ikke indfriet, og vi mangler også stadig væk noget på praktikpladsområdet.
Hvad vil De Konservative helt specielt gøre på det område?
Niels Bloch Jespersen (S), 2001-05-15:
Det var jo interessant at høre hr. Bendt Bendtsens bekymring
for sundhedsvæsenet.
Jeg skulle hilse og sige fra folk, der arbejder dér, at det jo ikke ligefrem er noget, der giver en arbejdslyst, når man hører en sådan nedrakning af den arbejdsplads, man har i sin hverdag.
Løsningen stod for mig og blæste i vinden, nemlig strukturforandringer.
Kunne hr. Bendt Bendtsen uddybe lidt mere, hvilken art strukturforandringer det er?
Er man som Venstre indstillet på, at patienterne skal sendes til udlandet, eller hvad har man i kufferten? Finansieringen står jo også og blafrer i vinden.
Men i den forbindelse hørte jeg, at man ville skære ned på specielt miljøindsatsen.
Og der vil jeg godt spørge hr. Bendt Bendtsen, om der ikke også i Det Konservative Folkeparti er bekymring på grund af den sammenhæng, der er mellem miljøpåvirkningerne og sådan noget som allergi, hvor vi ved, at cirka en tredjedel af de børn, der fødes nu, vil få allergi, hvor vi ved, at vi har en højere kræfthyppighed i Danmark end andre lande.
Hvad er det for en nedskæring på miljøområdet, De Konservative ønsker, og hvordan hænger det sammen med en bedre sundhedspolitik?
Bendt Bendtsen (KF), 2001-05-15:
Nu må jeg hellere tage hr. Jørn Pedersen, så han når at få svar.
Jeg havde ikke så meget tid sidste gang.
Nej, vi skal ikke ud at fyre offentligt ansatte
, når der kommer en borgerlig regering. Vi siger det, som regeringen har sagt, nemlig at den stigning, som vi har haft i de senere år, ikke skal være så høj.
Jo, 25 pct. af dem, der er på lægefakulteterne i dag, er udlændinge, fortrinsvis svenskere og nordmænd.
Vi har en aftale med nordmændene om, at vi uddanner deres læger, mens de stabler deres oliemilliarder.
Så har vi et EU-land som Sverige, hvor danskere skal have over 11 i snit for at kunne komme til at læse til læge i Sverige.
Det burde undervisningsministeren have taget til sig for længe, længe siden og fået en løsning på.
Med hensyn til amterne
så ved vi godt, hvor bolden ligger på det område.
Vi har sagt, at vi ønsker en tilbundsgående undersøgelse af effektiviteten i det offentlige og i vores forvaltningsstruktur.
Og så skal det følges op af en handlingsplan.
Det er et af de krav, jeg har meldt ud, som jeg mener en borgerlig regering skal beskæftige sig med.
Om det så betyder, at amterne bliver afskaffet hen ad vejen, eller om vi får suget opgaverne ud af amterne, ved jeg ikke, men jeg mener, at der er for meget dobbeltadministration.
Vi har set det med patientjournalerne, hvor man opererer med 14, der oven i købet ikke kunne tale sammen.
Der er muligheder for at effektivisere.
Ethvert privat firma må effektivisere; det må det offentlige også. Så til hr. Aage Frandsen: Ja, nogle gange er Det Konservative Folkeparti et stort parti og Venstre et mindre parti, og lige i øjeblikket er det omvendt.
Men det betyder jo ikke, at vi ikke kan få indflydelse på politikken.
Jeg har et udmærket forhold til Venstres ledelse, og vi bliver selvfølgelig taget med i de forhandlinger, som skal pågå, når det lykkes.
Så var der hr. Frank Dahlgaard: Nej, jeg skal ikke undskylde over for Danmarks befolkning.
Jeg synes, at det var ærgerligt, at vi ikke fik et ja, og det står jeg ved.
Jørn Pedersen (S), 2001-05-15:
Jeg kan så love, at jeg ikke vil komme med et forslag til vedtagelse.
Til gengæld har jeg et par spørgsmål til hr. Bendt Bendtsen: Er det rigtigt forstået, at nu er det ikke skattepolitikken, der skal fylde meget i et fælles regeringsgrundlag?
Sådan synes jeg, at vi har kunnet tolke udtalelserne indtil nu.
Er det så det at fjerne amterne, der skal være den konservative mærkesag?
Et eller andet må Det Konservative Folkeparti vel skulle have for at gå med til at støtte en regering, hvor man risikerer - undskyld udtrykket - at blive det tredje ben.
Men der står noget tilbage efter hr. Bendt Bendtsens indlæg og gentagne svar heroppefra.
Det var det, der var med i det første indlæg, nemlig at vi skulle have en lavere stigning i antallet af offentligt ansatte.
Tænker hr. Bendt Bendtsen da på, at man vil tilbage til de gode gamle dage under Schlüter, hvor det lykkedes at få antallet af læger i det her samfund skåret ned fra 1.000 til 500?
Det var jo virkelig en nedsættelse, der ville noget.
Hvor er det, man har forestillet sig, at man skal skære? Er det hjemmehjælpere, sygeplejersker, lærere, pædagoger?
Hvor er det, man skal have en lavere stigning i antallet af ansatte til at passe de grupper, der kommer, f.eks. de flere ældre?
Vil det sige, at de skal betjenes af færre sygeplejersker og færre hjemmehjælpere?
Det tror jeg at mange vil være interesseret i at få svar på.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-05-15:
Jeg synes, det var et lidt slapt svar, der kom om euroen, for det er jo ikke et spørgsmål om at give udtryk for glæde over arbejdspladser og milliardinvesteringer i Danmark.
Det er vi jo alle sammen enige om. Det er et spørgsmål om at undskylde over for befolkningen og beklage, at Det Konservative Folkeparti i øvrigt sammen med andre partier har misinformeret befolkningen og givet indtryk af, at der ikke kom flere investeringer til Danmark, hvis vi holdt fast i kronen og stemte nej.
Jeg skal derfor på egne vegne fremsætter følgende: Forslag til vedtagelse »Idet Folketinget konstaterer, - at dansk erhvervslivs konkurrenceevne i dag er meget stærk, - at dette giver sig udslag i et overskud på betalingsbalancen over for udlandet på 30 mia. kr., - at Danmarks udlandsgæld som følge af de store eksportoverskud kan være helt tilbagebetalt i løbet af de næste 6-7 år, - at der i år ventes et overskud på de offentlige finanser på 35 mia. kr., - at arbejdsløsheden i Danmark er den laveste i de sidste 25 år og ligger væsentligt under ledigheden i euro-området, - at renten i Danmark er lav og på linje med renten i Euroland, - at inflationen i Danmark er lav og ligger under inflationen i Euroland, - at investeringerne i danske aktier har været en god forretning i det forløbne år, - at det ansete kreditvurderingsinstitut, Standard & Poor's, i februar i år opjusterede Danmarks kreditværdighed til absolut topkarakter på linje med bl.a. Tyskland, Frankrig og Holland, - at udenlandske investeringer i Danmark er meget betydelige, - at dette senest er dokumenteret med meddelelsen om, at en af verdens største bioteknologiske virksomheder, den amerikanske Biogen, har besluttet at investere 3 mia. kr. i en helt ny fabrik i Danmark, som skal forsyne hele det europæiske marked, - at intet tyder på, at Danmark uden eurozonen vil blive et lavvækstområde, ønsker Folketinget over for den danske befolkning at beklage og undskylde den misinformerende kampagne omkring dansk økonomi og beskæftigelse, som regeringen og europartierne førte op til eurofolkeafstemningen sidste år.«
Peter Duetoft (CD), 2001-05-15:
Jeg vil dog sige, at jeg meget gerne vil have Det Konservative Folkeparti med i den kreds.
Bl.a. er Det Konservative Folkeparti og CD jo ganske enige om, at kvaliteten i de fundamentale fag skal styrkes, og der skal flere timer til.
Hvorfor i alverden skulle vi så ikke kunne finde sammen om nogle ting også der?
Så jeg synes ikke, man skal lukke nogen ude.
Det synes jeg bestemt ikke.
Men vi vil over sommeren komme med et detaljeret oplæg, og på nogle konferencer i løbet af sommeren vil vi formodentlig også tage det op rundtomkring, og så kan vi jo tage diskussionen.
Vi synes bare, det er meget fair at lægge op til den diskussion nu, og så kan man jo overveje i en valgkamp, hvad partierne så vil sige, og så skal man jo i hvert fald komme til at høre CD's forslag i forbindelse med valgkampen.
Det kan jeg da love for.
Frank Aaen (EL), 2001-05-15:
Jeg skal takke for de svar, vi fik på nogle af de spørgsmål, vi har rejst i debatten omkring økologi, omkring flere boliger og om, at man er villig til fremover i højere grad at lytte til de lediges ønsker, understrege de lediges rettigheder, hvor der også vil ske en, har jeg forstået, større fokusering fra regeringens side på de alternativer, der er til udlicitering.
Man bevægede sig på de områder lidt mere konkret end det, der er lagt op til i det meget rundt formulerede forslag til vedtagelse, vi skal stemme om lige om lidt.
Derfor måtte vi nøjes med at få nogle mundtlige tilsagn her fra finansministeren. Hvad angår spørgsmålet om uligheden i samfundet, er vi ikke enige i den beskrivelse, ministeren kom med af problemets årsag.
Men vi er i høj grad tilfredse med, at regeringen anerkender, at der er et problem.
For så at være helt sikker på, hvordan vi skal forstå hinanden, vil jeg godt have et meget klokkeklart svar fra regeringen på spørgsmålet om, hvorvidt regeringen vil forpligte sig til sammen med venstrefløjen og andre, der vil være med, at modvirke ulighederne i samfundet ved i den kommende tid at gennemføre forbedringer til gavn for dem i samfundet, der har det dårligst.
Pia Gjellerup (S), 2001-05-15:
Jeg skal kun korrigere to enkelte ting.
Den ene var hr. Kristian Thulesen Dahl, som lagde mig det absolut modsatte synspunkt i munden i forhold til, hvad jeg følelsesmæssigt kunne stå inde for, og det må være det, der er det afgørende, ikke, hvad der står i en Politikenartikel.
Men det kan jeg forstå det var.
Jeg tror gerne, at man vil kunne finde steder, hvor man også bliver citeret for det.
Jeg oplever tit, når jeg omtaler emnet, at vi oplever en ændret befolkningssammensætning, at det i forkortet form oversættes til i citater, at det er ældrebyrden.
Og det kan man simpelt hen ikke jage rundt efter citat
for citat.
Det kan man selvfølgelig godt, og hvis hr. Thulesen Dahl har set det i publikationer udgivet af regeringen, så må vi tage på os, at det faktisk er for dårligt, at vi har hængt os fast i det ...
Jamen jeg har også et citat fra hr. Anders Fogh Rasmussen, inden I bliver for glade dernede på bænkene.
Og dér tror jeg faktisk at udtrykket oprindelig stammer fra, men jeg mener, som jeg har gjort rede for, at det er forkert.
Så skal jeg blot korrigere B-mennesket hr. Rohde - det må det være svært at være, når man er Venstremand.
Antallet af overførselsmodtagere er faldet siden 1994 med knap 110.000.
Det kan Venstre i øvrigt ikke på noget tidspunkt opvise, hvor man har været i nærheden af regeringsmagten.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-05-15:
Jamen jeg vil bare sige, at jeg forstår godt, at fru Grete Schødts og Socialdemokratiet har et forklaringsproblem, når man forsøger at lade en så skarp bemærkning komme til udtryk under debatten her i eftermiddag.
Men vi fortsætter da researchen.
Det er jo gudskelov sådan indrettet her, at vi har sådan en generalprøve på afslutningsdebatten, så holder vi en afslutningsdebat om 14 dage, og så skal vi da finde endnu flere citater, indtil Socialdemokratiet erkender, at det er den retorik, man har brugt om ældre i det her land.
Den har man brugt indtil for ganske nylig, indtil det nu måske er gået op for Socialdemokratiet, at nu skal der jo snart være valg, og så må man hellere til at bruge en anden retorik.
Men i den her publikation fra regeringen, »Danmark som foregangsland - Et bæredygtigt pensionssystem«, jamen der står det jo det ene sted efter det andet, og det kan fru Grete Schødts selv efterprøve.
Og at Socialdemokratiet ikke skulle have en stor finger med i spillet om sådan en publikation, det tror jeg i hvert fald ikke på.
Det kan godt være, fru Grete Schødts føler, at hun ikke personligt har stor indflydelse på den, men så kan finansministeren vel gå op og forklare, hvorfor man bruger det udtryk det ene sted efter det andet i regeringens publikationer.
Grete Schødts (S), 2001-05-15:
Det er ikke fordi, jeg gider ret meget længere, men det er
altså ikke, hvad der står i Politiken, Socialdemokratiet skal lægge navn til.
Der står ikke i et socialdemokratisk dialogoplæg, ældreoplæg, at ældre er en byrde, tværtimod.
Der står faktisk, at ældre er stærke ressourcer.
Jens Rohde (V), 2001-05-15:
Ja, det er dejligt at være B-menneske, specielt sådan en dag som i dag.
Jeg vil godt spørge finansministeren, hvad det er for nogle forkerte oplysninger, jeg står og giver her fra talerstolen.
Er det forkert, at arbejdsstyrken er faldet med 43.000 siden 1993?
Det er ellers regeringens egne tal.
Er det forkert, at antallet af personer på overførsel er steget med 65.000 personer siden 1992? Det er finansministerens svar på spørgsmål nr. S 2598, S 1503 og S 1504, der godtgør det.
Det er alt sammen tal, som vi har fra finansministerens egen hånd.
Frank Aaen (EL), 2001-05-15:
Jeg skal bare sige til regeringen, at med tilsagnet om at kigge på forbedringer for dem, der har det dårligst i samfundet, kan vi give et tilsagn om, at vi straks fra efterårets begyndelse vil komme med en lang række forslag til, hvad vi mener, der kan gøres for lige præcis at hjælpe dér, hvor man ikke har mærket noget til fremgangen, ikke har fået andel i den stigende rigdom.
Der vil blive god anledning til i efteråret at diskutere det her spørgsmål mere konkret, og da det var den pind i regeringens forslag til vedtagelse, vi var mest usikre over for, fordi den kunne give et forkert indtryk, som den er formuleret, mener vi, at det er der nogenlunde rettet op på med de ting, der nu er kommet fra regeringen om udmeldinger på det område.
Vi er ikke i stand til at stemme for regeringens forslag
til vedtagelse, vi synes, det er alt for ukonkret, men vi vil heller ikke være i stand til direkte at stemme imod regeringen.
Vi vil undlade at stemme.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-05-15:
Det er jo interessant, når en minister går op og siger, at hun ikke følelsesmæssigt kan stå inde for det, en socialdemokratisk ordfører udtaler, følelsesmæssigt ikke kan stå inde for den tolkning af det.
Jeg vil sige, at fru Grete Schødts siger det ganske klart.
Og fru Grete Schødts er her jo også selv og kan også selv bede om ordet for en kort bemærkning.
Fru Grete Schødts siger: Jeg vil simpelt hen ikke acceptere, at Dansk Folkepartis ordfører her fra denne talerstol skyder Socialdemokratiet og regeringen i skoene, at vi bruger udtryk som ældrebyrde, tværtimod.
Så kan jeg gå ud og tage en enkelt søgning på vores system og finde et indlæg f.eks. fra Politiken den 28. januar, hvor folketingsmedlem hr. Henrik Sass Larsen skriver noget om Venstres økonomiske politik og så skriver: »Og oveni så mere valgfrihed og velfærd samt løsning af fremtidens ældrebyrde ved at effektivisere på velfærdsområdet via udliciteringer.« Et andet sted
det er økonomiministeren, der på det radikale nytårsstævne som citeret i Aktuelt den 8. januar siger: »Derfor skal de sparede renteudgifter finansiere de øgede udgifter til den kommende ældrebyrde.«
Og minsandten om ikke man, når man søger lidt videre, ser i »Danmark som foregangsland - Et bæredygtigt pensionssystem«, en regeringpublikation, hvor en let søgning viser de første fem steder, hvor man bruger betegnelsen ældrebyrde.
Hver gang man benævner ældre, så står ældrebyrde fremhævet.
Kan finansministeren eller fru Grete Schødts i det mindste ikke se, at her er der altså tale om, at Socialdemokratiet forsøger at vildlede både forsamlingen her og dem, der lytter til debatten med hensyn til, hvilken retorik Socialdemokratiet bruger om de ældre.
Pia Gjellerup (S), 2001-05-15:
Først skal jeg sige til, ja, en af Venstres ordførere, der er jo et par stykker at vælge imellem, men så kan jeg vælge at svare hr. Thor Pedersen på dette med at styre de offentlige udgifter, hvor der blev sagt, at det var dog, jeg tror, formuleringen var utroligt, at man kunne mistro Venstre for ikke at kunne styre de offentlige udgifter.
Vi kunne så høre, hvad mistroen bygger på, for det er jo altså sagt af en regering, som har gjort sig skyldig i en række forhold, som hr. Jens Rohde opregnede, hvoraf nogle af dem i øvrigt var forkerte.
Men lad det nu være.
Det, der er budet, er, at Venstre har ikke præsteret noget alternativ.
Venstre har ikke givet sine svar på, hvad man så vil gøre i stedet for det, regeringen altså ikke kan gøre.
Jeg tager bare Venstre på ordet.
Når Venstre tilslutter sig målene, men kritiserer regeringen for ikke at kunne nå dem, så ville det dog være rimeligt, at de, der kritiserer, så siger, hvordan de så vil nå målene.
Men det blev ikke besvaret, og det er en af grundene til, at man kan sige: Det er dog ikke så mærkeligt, at man kunne undre sig lidt over, om Venstre har svarene.
Jeg kan også sige, at når Venstre opererer med, om der er styr på de offentlige udgifter, eller om man nu selv har det, så kan man jo ikke andet end at se på: Hvad er det, Venstre har budt på i dette år af forslag her i salen, der har været stemt om, forslag, som vi har haft lejlighed til at kunne se på alle sammen i fuld offentlighed.
Der vil jeg sige, at vi dog har præsteret, at udgiftstrykket er faldet i denne regerings tid.
Jeg kan sige, at forbrugstrykket, det offentlige forbrugstryk er faldet, og kommuneskatten er såmænd ikke steget så meget, som den gjorde i den tid, VK sad i regering.
Til hr. Frank Aaen kan jeg gøre det væsentligt kortere ved at sige, at svaret er ja i forhold til, at vi gerne vil forpligte os til at se på, hvilke forbedringer der ville være mulige i den kommende tid i forhold til de grupper, der har det dårligst.
Til hr. Erik Jacobsen om ordentlige betingelser for erhvervslivet: Ja, vi er jo optaget af at have et erhvervsliv, der har det godt.
Men vi vil også gerne tage udgangspunkt i en virkelighed, der eksisterer.
Der mener vi faktisk, at vi på mange, mange områder har haft gode rammebetingelser for erhvervslivet og for at udøve erhvervsdrift i Danmark.
Det kan altid blive bedre, alt kan blive bedre.
Det er endeløst.
Det er det også på det område.
Endelig til hr. Kristian Thulesen Dahl: Ja, jeg står følelsesmæssigt inde for, hvad både fru Grete Schødts og hr. Jørn Pedersen siger i forhold til, hvad de oplever som det, der har været Socialdemokratiets, og jeg kan også sige på regeringens vegne, vores opfattelse af, hvordan man beskriver det forhold, at vi bliver ældre.
Det er jo faktisk ganske lykkeligt, at vi bliver ældre.
Så vi mener faktisk, at det helt overordnet er meget godt. Derudover mener jeg også, der ligger mange muligheder i, at vi ser en langt friskere skare ældre.
Det synes jeg er en mulighed.
Jeg tør ikke stå inde for, om der ét eneste sted skulle have stået »en ældrebyrde«, men vi mener det ikke på den måde overhovedet.
Marianne Jelved (RV), 2001-05-15:
Det er til Venstres ordfører: Jeg konstaterer bare, at valgmuligheder er der også inden for en kommunes grænse i dag, eller hvis kommuner aftaler det, uden at det kræver lovændringer; også når det drejer sig om at flytte børneinstitution, skole osv.
Det, der er interessant i denne sammenhæng, er, at Venstres ordfører tilkendegiver, at det kræver, at der er plads. Og det er jeg glad for.
Så enkelt er det.
Omkring sygehusene: Det er fuldstændig korrekt, at Venstre vil ændre hele bevillingssystemet. Det kan være interessant at diskutere, synes jeg, men når det kommer til stykket, uanset om det er bevillinger, der følger aktiviteter, eller det gøres på den måde, som det gøres i dag, så bestemmes grænsen af: Hvor mange bevillinger gives der, hvor mange senge er der, og hvor mange læger er der?
Der er ingen snuptagsløsninger; det kræver bevillinger.
Aage Frandsen (SF), 2001-05-15:
Der har i denne her debat været en række tilbud om vedtagelser, som vi kan komme til at stemme om.
Hvis nu jeg tager dem bagfra, er der hr. Frank Aaens forslag til vedtagelse, som indholdsmæssigt svarer til nogle af de synspunkter, der dækker vores.
Vi kunne såmænd have fremsat et forslag, som svarede til denne vedtagelse, og vi kunne også have stemt for den, hvis den kom til afstemning,
Så er der forslaget til vedtagelse fra hr. Peter
Duetoft
Der er elementer i det, som vi godt kunne stemme for og støtte.
Der er også noget i det, som vi ikke kan støtte omkring skatter, ikke fordi vi elsker skatter, men vi skal jo altså have pengene ind på en eller anden måde, og der er et element, som man har foreslået fra CD's side, som vi ikke kan støtte.
Så den lægger vi til side ud fra den betragtning.
Så er der forslaget til vedtagelse fra hr. Thulesen Dahl om, at statsministeren skal udskrive valg i dag.
Det synes vi sådan set, at vi godt kan overlade til ham at finde et bedre tidspunkt til senere.
Så er der et forslag fra hr. Frank Dahlgaard, som selvfølgelig er meget interessant, men jeg synes sådan set ikke, at jeg skal pålægge dem, der har dårlig samvittighed, at de nu skal gøre bod ved den her lejlighed; det synes jeg de selv må finde ud af i forhold til deres vælgere.
Så den lader jeg også ligge.
Så kommer vi til regeringens.
Vi har fået nogle præciseringer i forhold til ventelister, i forhold til de udsatte, i forhold til folkeskolen og forskelligt andet, og det er udmærket, men det kunstneriske indtryk er måske ikke det bedste, og indholdet er i hvert fald også langt fra det, vi forestiller os skal være fremtidens bud på de næste 10 år.
Men man skal også se på forslaget til vedtagelse på den måde, at hvad nu hvis man ikke vedtager det?
Så vi stemmer for det, fordi alternativet er meget værre.