Rune Lund (EL), 2005-05-31:
Og jeg takker for at blive takket.
Det understreger jo i virkeligheden bare, at der er utrolig mange ting i det her, som har politisk relevans, og som ligger ud over en meget snæver definition af, hvad der har retlig relevans.
Derfor er forslaget her i dag enormt godt, og derfor støtter Enhedslisten det af hele sit enhedslistehjerte.
Jeg havde egentlig troet, at det her ville blive sådan en nem lille debat, hvor et enigt Folketing uden de store problemer bare kunne vedtage, at selvfølgelig er det her forslag en enormt god idé.
Nu er det jo sådan, at Frankrig lige har stemt nej til EU-forfatningen.
Det er jo glædeligt, og vi får sandsynligvis også et nej til EU-forfatningen i Holland her på onsdag.
Det kan vi jo ikke vide, men meningsmålingerne ser skam vældig lovende ud, det kan vi jo glæde os over på nejsiden.
Men det kan vi jo ikke vide lige nu og her.
Og derfor er det selvfølgelig fornuftigt at afklare, om Grønland og Færøerne bliver påvirket af EU-forfatningen, såfremt den skulle blive vedtaget.
Udenrigsministeriet har lavet en redegørelse for konsekvenserne for Færøerne og Grønland, men ikke for de retlige eller eventuelt videregående virkninger af politisk eller økonomisk art, herunder til rigsfællesskabet.
Det vil sige, at det, man har lavet, faktisk er en temmelig minimalistisk eller snæver redegørelse.
Derfor kan man jo bare sige: Jamen hvorfor dog ikke lave en lidt bredere redegørelse til at diskutere, hvad det er for nogle problemer, der er i det her set i forhold til EU-forfatningen?
Der har været nævnt mange gode eksempler i dag.
Jeg kunne også nævne et par stykker.
F.eks. får EU mere magt på den udenrigspolitiske scene, og EU skal f.eks. nu i udgangspunktet varetage alle forhandlinger på vegne af medlemslandene i organisationer som verdenshandelsorganisationen WTO.
Det betyder jo, at EU i fremtiden i handelspolitikken på områder som uddannelse og sundhed også vil kunne forhandle, og med den stil, som EU-Kommissionen lægger i de forhandlinger, er der f.eks. åbnet op for mere privatisering og udlicitering, og der er åbnet op for udenlandske koncerners profit på sundhed.
Hvad vil det f.eks. betyde for Færøerne og Grønland?
Hvad vil det betyde for universitetsuddannelserne herhjemme?
Hvilken betydning vil det have for Færøerne og Grønland?
Altså, det er bare nogle af de diskussioner, som kunne være super relevante at få nogle bud på og nogle input til fra forskellig side.
EU vil også få en præsident og en udenrigsminister, og de skal i forening repræsentere Unionen udadtil.
Hvordan vil Færøernes og Grønlands muligheder for at blive repræsenteret internationalt blive påvirket af det?
Kunne man ikke godt forestille sig, at Færøerne og Grønland f. eks. ville blive mere klemt, blive mere kørt over, at der var en tendens til at have en fælles holdning i EU?
Man kunne måske derfor finde nogle gode eksempler på, hvordan det tidligere har været, hvor Færøerne og Grønland har været kørt over, og at det måske ville være en tendens, der kunne blive forstærket med en EU-forfatning, en fælles udenrigsminister og en fælles EU-præsident til at repræsentere Unionen?
Det er et andet spørgsmål, som kunne være relevant at få diskuteret.
Lidt kort kan man egentlig også sige, at det her jo handler om, hvad der sker, når Danmark bliver en form for delstat i en kommende EUforbundsstat med EU-forfatningen, og når Grønland og Færøerne har en relation til den delstat.
Eller lidt mere firkantet sagt: Hvad sker der, når Danmark får hjemmestyre i EU, og Grønland og Færøerne har hjemmestyre i hjemmestyret Danmark?
Hvad er det egentlig, der sker i den situation?
Det er jo det, som kunne være utrolig interessant at få belyst lidt nærmere.
Forslagsstillerne har stillet en lang række spørgsmål i dag, som er meget interessante at få belyst nærmere.
Der er også tidligere blevet stillet andre spørgsmål bl.a. af hr. Lars-Emil Johansen til statsministeren, f.eks.: Vil Grønlands og Færøernes territorium være til rådighed for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik?
Vil danske love, som implementerer EU-direktiver, skulle anvendes af Grønland og Færøerne, uden at myndighederne de steder har mulighed for at ændre dem?
Vil EU-forordninger også have direkte virkning på Grønland og Færøerne, hvis de dækker områder, der ikke er overgået til hjemmestyreregulering?
Vil EU-domme på nogen måde kunne få indvirkning på forhold i Grønland og på Færøerne?
Hvilken stilling har man dér?
Vil Grønland og Færøerne være bundet til at acceptere alle EU-beslutninger vedrørende grænsekontrol, visumregler eller lignende?
Men hvorfor dog ikke bare tage en nærmere diskussion af det?
Jeg tror, det ville være utrolig gavnligt, og jeg kan simpelt hen ikke se, hvad problemet er.
Hvor svært kan det være?
Lad os dog tage diskussionen, lad os dog prøve at lave en lidt større rapport end 20 sider.
Der er blevet udgivet stakkevis af rapporter og undersøgelser, og hvad ved jeg, i forbindelse med EU-forfatningen og den danske afstemning, så lad os dog for søren da lave mere end et 20-siders papir til Færøerne og Grønland.
Alt andet ville jo være pinligt.
Jeg må indrømme, at jeg synes, det egentlig er sådan lidt en hovskisnovskiholdning, at man ikke bare kan lave sådan en undersøgelse.
Vi synes, det er aldeles uproblematisk at lave sådan en yderligere undersøgelse, som dækker det her område lidt mere bredt, og derfor er vi selvfølgelig varme fortalere for forslaget.