runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jann Sjursen (KD), 2004-05-10:
Kristendemokraterne er positivt indstillet over for SF's beslutningsforslag, som vi i øvrigt var det, da SF sidst fremsatte et lignende forslag, nemlig B 84, i folketingssamlingen 2002-2003.
Vi forstår det sådan, at der skal være den nødvendige psykologhjælp til rådighed fra det tidspunkt, hvor man erkender, at man har brug for den.
Det er ikke sådan, at der straks i bogstaveligste forstand skal stille psykologer op, men vi anser det for at være utrolig vigtigt i forhold til at sikre, at ofre om ikke kommer let over det skete, for det tror jeg ikke man gør under nogen omstændigheder, så sikres, at skaden ikke bliver større, end den i forvejen er.
Dette kan man gøre, ved at bl.a. den nødvendige psykologhjælp bliver tilbudt i rette tid.
I den forbindelse er det selvfølgelig også vigtigt at se på de øvrige elementer i SF's beslutningsforslag om tilrettelæggelsen af den fremtidige tilværelse, også hvordan tilbuddet skal finansieres.
Punkt 2 og 3 i beslutningsforslaget er vi bestemt også sympatiske over for. Så nærmer vi os efterhånden de elementer i beslutningsforslaget, hvor man godt kan diskutere, om det lige præcis skal tilrettelægges sådan, som SF har foreslået det i sit beslutningsforslag.
Men det er jo et beslutningsforslag, hvor vi i relation til Retsudvalgets arbejde kan bruge det til at gå lidt i dybden med nogle af tingene.
Vi kan måske også i forhold til en egentlig betænkningsafgivelse skyde os lidt mere præcist ind på det eller åbne op for flere muligheder, inden regeringen, hvis det skulle gå hen at blive vedtaget, bliver bedt om at fremsætte et lovforslag.
Jeg vil ligesom andre ordførere, der i øvrigt har været principielt positivt indstillet over for beslutningsforslaget, også sige, at vi fra Kristendemokraternes side kan have nogle overvejelser over, om det lige præcis skal gøres sådan, som SF har foreslået det, f.eks. om der skal oprettes en central formidlingsenhed. Det vil vi godt diskutere i forbindelse med udvalgsarbejdet og se nærmere på det, inden vi, om jeg så må sige, hugger endeligt til.
Hvorom alt er, det helt overordnede sigte med beslutningsforslaget er vi enige i, og vi er derfor også positivt indstillet over for det.
Det vil også præge vores holdning i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-05-10:
Det har været en interessant udveksling af synspunkter vedrørende støtte til voldsofre, der lige har været.
Jeg må i hvert fald sige til hr. Per Dalgaard, at nu har vi alle sammen fået rigeligt med inspiration til at kigge på det kommende finanslovmateriale og se på det forlig, der eventuelt bliver indgået om en kommende finanslov, og se, hvor meget Dansk Folkeparti har fået lov til at få gennemført af sin støtte til voldsofre og voldtægtsofre.
Det har vi nu fået en masse løfter om, og det har ofrene fået en masse løfter om, og vi vil selvfølgelig kigge meget nøje efter, hvordan det så kommer til at gå i praksis. Det Radikale Venstre har meget sympati for det forslag, som SF har fremsat om støtte til voldsofre.
Vi er positivt indstillet, og vi vil gerne kunne stemme for det.
Vi har imidlertid det problem, som jeg tror flere andre også har, at vi simpelt hen savner det nødvendige overblik over situationen. Justitsministeren fremførte en hel del ting i sin svartale, som vi formentlig sagtens kan bruge i udvalget.
Hvordan virker det, der er gennemført, f.eks. offerrådgivning i alle politikredse?
Hvordan bliver det udnyttet, er der nogle ting, man kan hjælpe med, så det bliver bedre udnyttet?
Kender ofrene overhovedet til tilstedeværelsen af denne her offerrådgivning?
Der er noget, der tyder på, at det ikke altid er så nemt at få den viden til at sive ud i de dele af befolkningen, som måske har brug for den offerrådgivning.
Med det forbehold, at vi meget gerne vil have et overblik over situationen, vil vi meget gerne støtte det her forslag fra SF.
Jeg har for øvrigt et enkelt spørgsmål, som jeg bliver nødt til at få et eller andet bud på fra SF, og det er om det der med det nationale center.
Det er jo i disse tider en national formidlingsenhed, der får tovholderfunktion, men vi har, nu hvor vi diskuterer strukturreform, måske nogle problemer med, hvor de pågældende enheder skal placeres.
Man kunne jo forestille sig, at det skulle placeres i regionerne.
Man kunne forestille sig så mange andre ting.
Derfor har jeg et problem med det, for vi skal helst ikke fastsætte alt for meget, hvor de pågældende ting skal være forankret, fordi det kan være, at en ny strukturreform betyder, at der helt oplagt er et andet sted, hvor det skal være.
Med disse forbehold vil jeg godt tilsige Det Radikale Venstres positive indstilling over for forslaget.
Per Dalgaard (DF), 2004-05-10:
Det glæder mig da virkelig, at der er overensstemmelse mellem det, vi tidligere har sagt, og det, som jeg siger nu.
Det er muligt, at jeg ikke har nævnt alle pindene, og hvad så!
Vi når jo til det.
Det hele kommer jo ikke på en gang.
Det kan da godt være, at der i det forslag, der blev nævnt tidligere, ud for punkt 1 står et andet begreb end det, jeg har nævnt her, men det finder vi da nemt ud af.
Hovedsagen er, at der bliver tildelt voldsofrene større opmærksomhed, og at noget af det trælse med hensyn til sagsbehandlingstiden f.eks. bliver nedsat.
Det er da i hvert fald vigtigt.
Hr. Morten Bødskov ved udmærket godt, at når man taler uden for de her tykke mure til f.eks. tv eller med journalister, så taler man i nogle generelle vendinger.
Det er jo ikke noget, man kan føre med herind og sige, at præcis dét er alt det, der nu skal gennemføres, for det har man sagt i generelle vendinger uden for de tykke mure.
Det skal selvfølgelig ikke være sådan, at man løber fra det, man siger, og det gør jeg bestemt heller ikke.
Vi kan sagtens finde nogle pinde i det her forslag om voldsofre, som er gode at gennemføre.
Om det så lige skal være pind 1, 2 og 3 eller det skal være pind 2, 3 og 4, ved jeg ikke.
Men en ting, som jeg f.eks. synes er rimelig træls, er den lange sagsbehandlingstid.
Det er der absolut ingen tvivl om.
En lang sagsbehandlingstid er for alle parter rimelig træls, for at sige det mildt. Erstatningsnævnets praksis synes jeg også er en proces, som tager alt, alt for lang tid.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-05-10:
Jeg tror såmænd også, at Indre Missions frihedssyn tangerer at være anderledes end mit.
Men det synes jeg sådan set er den her diskussion irrelevant. Jeg mener, at staten er lovgivende, og at man som lovgiver skal tage stilling ud fra, hvad ens holdning er, og ikke ud fra, hvad de forskellige kirkelige retninger mener.
I den sammenhæng mener jeg, at vi skal trække så meget lovgivning tilbage som muligt.
Derfor skal jeg gentage mit spørgsmål til fru Birthe Rønn Hornbech: Er det ikke sådan, at staten blander sig i kirkens indre anliggender - altså folkekirkens indre anliggender - når staten lovgiver imod, at der kan foretages homoseksuelle vielser i den danske folkekirke?
Det var det enkle spørgsmål, jeg stillede.
Morten Bødskov (S), 2004-05-10:
Som jeg også sagde i min ordførertale, og som kirkeministeren også var inde på, så har biskopperne jo bl.a. haft den her debat og udtalt sig om spørgsmålet.
Så jeg synes sådan set ikke, at der er noget nyt i, at trossamfund kan tage en debat om det her spørgsmål, og det synes jeg er naturligt at trossamfund gør og i øvrigt inddrager andre udviklinger i samfundet i deres debatter i det pågældende trossamfund.
Men det, der er værd at understrege her, er vel, at der ikke er tale om en forpligtelse eller noget pres; der er tale om en mulighed.
Der er tale om, at man kan, men ikke skal.
Det er sådan set det, forslaget går ud på.
Jann Sjursen (KD), 2004-05-10:
Hr. Morten Bødskov lagde på Socialdemokraternes vegne meget vægt på, at der var tale om, at trossamfundene fik en mulighed, og at det ikke skulle være en forpligtelse, at registrerede partnere kunne indgå vielse i kirker og andre trossamfund med de juridiske virkninger, som det så skulle have samtidig.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Morten Bødskov, om den mulighed i virkeligheden ikke, hvis det her forslag blev vedtaget, måtte betyde for folkekirken og for andre trossamfund i det hele taget, at man faktisk blev forpligtet til at tage en debat i trossamfundene om, om man ville tilbyde den her mulighed, og at det derfor ikke er neutralt, som hr. Morten Bødskov får det til at se ud her i forhold til, om man blander sig i kirkelige eller trosmæssige forhold eller ej.
Morten Bødskov (S), 2004-05-10:
Jeg går ud fra, at det, hr. Per Dalgaard hentyder til, er Socialdemokratiets beslutningsforslag om at nedsætte en forfatningskommission, hvor vi giver ti punkter til, hvad en sådan forfatningskommission kunne diskutere.
Men jeg er også nødt til at sige til Per Dalgaard, at lige så vel som jeg sagde før, at jeg ikke troede, at han havde læst det pågældende beslutningsforslag, så bør Per Dalgaard nok også lige endnu en gang, inden han udtaler sig videre om det spørgsmål, læse vores beslutningsforslag om en forfatningskommission.
Per Dalgaard (DF), 2004-05-10:
Jeg er udmærket klar over, hvad der står i beslutningsforslaget.
Men det, jeg spørger om, er, om den underliggende tone, den underliggende holdning i selve forslaget egentlig ikke går ud på, når Socialdemokratiet støtter det, at støtte den holdning, at folkekirken skal ligestilles med alle andre trossamfund.
Alle trossamfund her i Danmark skal have den samme form for støtte fra staten, hvilket reelt set vil sige en afskaffelse af den danske folkekirke.
Morten Bødskov (S), 2004-05-10:
Ja, det kan godt være, jeg har læst beslutningsforslaget her forkert, men mig bekendt står der intet om det, som hr. Per Dalgaard fremfører, her i beslutningsforslaget.
Det handler udelukkende om, som sagt, at man giver folkekirken og andre trossamfund mulighed for at medvirke ved indgåelse af registreret partnerskab.
Det står med ret store skrifttyper på forsiden af forslaget, og det går jeg ud fra at hr. Per Dalgaard, selv om han ikke bruger briller, også vil være i stand til at læse.
Per Dalgaard (DF), 2004-05-10:
Nu ved jeg godt, at hr. Morten Bødskov læser op for fru Lissa Mathiasen, men jeg går ud fra, at han alligevel er helt på det rene med, at den holdning, der gives udtryk for, er et led i Socialdemokratiets måske nye politik, som basalt set går ud på at afskaffe den danske folkekirke eller i hvert fald sørge for, at den specielle status, den danske folkekirke har, bliver elimineret ved at gøre den mindre attraktiv, ved at stille andre trossamfund lige med den danske folkekirke, f.eks. ved at staten også skal støtte den islamiske tro.
Jann Sjursen (KD), 2004-05-10:
Ja, det er klart, debatten har været der, og den har været der længe i forskellige trossamfund, også i folkekirken, bl.a. på baggrund af det arbejde, som biskopperne udførte i 1990'erne, som hr. Morten Bødskov selv refererede til.
Men hvis lovgiver går ind og fjerner de lovgivningsmæssige barrierer for, at registrerede partnere kan blive viet i forskellige trossamfund,
så vil det vel alt andet lige også være et signal fra lovgiver om, at man rent faktisk ønsker det spørgsmål taget op, og at de præster samt andre religiøse ledere i trossamfund, der måtte ønske at gøre brug af en sådan mulighed, faktisk i virkeligheden får mulighed for at sætte sig op mod det, der kan være en folkekirkelig ledelse eller en trosmæssig ledelse i øvrigt.
Dermed er Folketinget med en sådan lovgivning her med til at skabe mere eller mindre anarki inden for de forskellige trossamfund teologisk set.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-05-10:
Det lyder måske så voldsomt, men vi har jo set, hvordan muslimer har opført sig under bøssernes demonstration gennem København, hvor muslimer kastede med sten mod bøsserne.
Og jeg regner med, indtil jeg hører noget andet, at det ikke bare er ballademagere, men at det netop er udtryk for, at muslimer har afsky over for homoseksuelle. Det har de fleste danskere ikke, de går jo overhovedet ikke op i, om folk er homoseksuelle eller heteroseksuelle, det er forslagsstillerne, der går så frygtelig meget op i det.
Per Dalgaard (DF), 2004-05-10:
Hvis man synes, at muslimerne skal integreres i det danske samfund, og at det kan lade sig gøre, så kan det her forslags vedtagelse vel egentlig kun være med til at vække endnu mere afsky hos muslimerne over for den måde, det danske samfund fungerer på, end den, de har i forvejen.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-05-10:
Sådan betragter jeg det også i dag, og derfor nævner jeg også det med, at hvis der pludselig var et vældigt pres.
Jeg synes bare, at jeg gerne vil gå lidt længere i tankegangen, og det er derfor, jeg så nysgerrigt efterlyser hos forslagsstillerne, at det da ville være interessant at høre, f.eks. hvordan man har forestillet sig, det skulle foretages. Da 90 pct. tilhører flertalskirken, nemlig den danske folkekirke, vil der jo uvægerligt ske det, hvis det bliver gennemført, at så bliver der to ritualer med A- og B-mennesker.
Jeg vil gerne sige til hr. Kamal Qureshi, som igen ikke gider høre efter, hvad jeg svarer ham, at jeg har en mistanke om, at dette forslag, ud over det, vi har talt om, i virkeligheden er et udtryk for, at man åbenbart skammer sig over de homoseksuelle.
De må ikke have lov at være noget for sig selv, de skal presses ind i et mønster, som er lig de heteroseksuelles.
Set fra et kristent synspunkt er alle mennesker lige gode i Vorherres øjne, og det er ikke et spørgsmål om, om de er heteroseksuelle eller homoseksuelle - det vil der nok være nogle kristne, der ikke kan lide, at jeg siger, men det er nu min tro - men det er jo som om, at hr. Kamal Qureshi mener, at der er så stor forskel, at de skal tvinges til at gøres ens.
Jann Sjursen (KD), 2004-05-10:
Jeg er helt enig i den konklusion, fru Birthe Rønn Hornbech nåede frem til i sit ordførerindlæg, nemlig at Folketinget bør forkaste dette beslutningsforslag.
Når jeg alligevel har bedt om muligheden for at komme med en kort bemærkning, som måske mere er en bemærkning, end det er et spørgsmål jf. formandens tidligere bemærkninger, så er det på grund af fru Birthe Rønn Hornbechs stadige argumentation i forhold til muslimerne.
Fru Birthe Rønn Hornbech mener, at af alle trossamfund ville man næppe finde et, der mindre ville gøre brug af den mulighed, som SF ønsker at stille til rådighed for forskellige trossamfund.
Jeg synes egentlig, at man næsten kunne få den opfattelse, at hvis det ikke havde været for muslimerne, så havde fru Birthe Rønn Hornbech på det nærmeste været for beslutningsforslaget.
Og det tror jeg næppe er tilfældet.
Derfor synes jeg, at det er vigtigt i diskussionen og også i afvisningen af det her forslag at holde fast i det argument, som fru Birthe Rønn Hornbech i øvrigt også har brugt, vil jeg så godt sige, at det må betragtes som en indblanding i et trossamfunds egne forhold, hvis Folketinget skulle beslutte sig for at vedtage det her forslag.
Kamal Qureshi (SF), 2004-05-10:
Jeg vil gerne spørge hr. Morten Bødskov og Socialdemokratiet, om Socialdemokratiet mener, at det er et problem, hvis man fjerner en lovgivning, som i dag lukker for en debat i trossamfundene om de her spørgsmål?
Om Socialdemokratiet synes, det er et problem, at der bliver åbnet op for en debat, sådan at trossamfundene også diskuterer og debatterer de her spørgsmål?
Det virker næsten, som om man synes, at det er en god idé, at man politisk, lovgivningsmæssigt, lukker af
for en debat, frem for at lade trossamfundene udføre den debat.
Helge Adam Møller (KF), 2004-05-10:
Jeg kan i lighed med en række af de tidligere talere konstatere, at der ikke er noget ønske fra den danske folkekirke eller fra andre trossamfund af en vis udbredelse i Danmark - måske også nogle af dem med en meget lille udbredelse - om at få mulighed for at foretage vielser af homoseksuelle. Efter min og De Konservatives opfattelse vil en vedtagelse af dette forslag være en form for politisk indblanding i folkekirkens eller andre trossamfunds indre anliggender.
Søren Krarup (DF), 2004-05-10:
Registreret partnerskab, dvs. en legitim forbindelse imellem homoseksuelle, indgås på rådhuset for den borgerlige øvrighed.
Det er i sin orden, ligesom vi finder det godt og rigtigt, at homoseksuelle kan få deres forhold sikret og betrygget igennem den legale ordning, der hedder registreret partnerskab.
Men hensigten med det beslutningsforslag, som SF i dag fremlægger, er ikke at tage vare på homoseksuelles forhold, det er i virkeligheden et forsøg på at øve vold imod den folkekirkelige orden ved at ville gennemtvinge muligheden for en vielse af homoseksuelle i kirkens rum.
Meget bevidst og rent ideologisk begrundet, som det fremgår af de afslørende slutningsord i bemærkningerne til lovforslaget, hvor det hedder: Tiden er løbet fra dem.
Det vil sige, forskellene på vielse og registreret partnerskab.
Ja, sådan argumenterer man, når man er løbet tør for argumenter, så er det tiden, der må holde for, og her skal tiden altså benyttes som årsag til at tvinge folkekirken til en praksis, som folkekirken bevidst og principielt afviser.
For et registreret partnerskab er intet ægteskab, i al enkelhed.
Et ægteskab er det forpligtende forhold imellem mand og kvinde.
Men i kirken kan der naturligvis ikke afholdes vielse for andre forhold end ægteskabet.
Derfor skal der siges et klart og utvetydigt nej til det beslutningsforslag, der i ligestillingens misbrugte navn vil øve vold mod folkekirken ved at tvinge folkekirken til at ligestille ægteskab og registreret partnerskab.
Som sagt, vi finder, at registreret partnerskab er en fortræffelig juridisk ordning, som sikrer og betrygger homoseksuelle pars forhold, men derfor skal det registrerede partnerskab ikke gøres til noget andet, end det er, og det er intet ægteskab.
Dette ved de fleste homoseksuelle godt og ønsker ikke at udgive registreret partnerskab for at være det.
Men SF vil i sin falske ideologis navn ikke acceptere den forskel, som består mellem registreret partnerskab og vielse, og derfor dette meningsløse og fordringsfulde beslutningsforslag.
Vi ønsker ikke at deltage i begrebsforvirringen, og vi fristes til at sige i dag, at tiden faktisk er løbet fra den.
Tove Fergo (V), 2004-05-10:
Ja, men kan vi ikke være enige om, at det plejer at være sådan i dansk politik, at hvis trossamfund og folkekirken ønsker, at Folketinget skal agere på et eller andet, så plejer de at henvende sig?
Her kommer det oppefra som et politisk forslag, som ønskes at blive trukket ned over hovedet på trossamfundene og folkekirken.
Morten Bødskov (S), 2004-05-10:
Jeg synes, vi skal prøve at holde denne debat på sporet og undgå, at der bliver fremført udsagn om, at Socialdemokratiet ønsker at foretage et politisk overgreb på folkekirken og andre trossamfund.
Det er bestemt ikke det, der er tilfældet.
Det kan være kirkeministerens udlægning, og det er kirkeministeren i sin gode ret til at gøre, men det vil være fuldstændig ude af proportioner at lægge de ord i munden på undertegnede som Socialdemokraternes ordfører.
Blot den præcisering.
Tove Fergo (V), 2004-05-10:
Ja, for jeg opfatter det som lidt underligt, at man så som et væsentligt argument i sin tankerække citerer et udvalg og misbruger det, udvalget sådan set har beskæftiget sig med, og det synes jeg er besynderligt. Jeg synes også, når jeg nu står heroppe, at jeg vil undre mig over, at Socialdemokratiet virkelig vil begå et politisk overgreb mod folkekirken og trossamfundene ved at støtte et forslag og bryde den tradition, som vi jo har i Danmark, hvor man lader folkekirken og trossamfundene komme med deres ønsker, og så tager man politisk stilling, hvis det er nødvendigt.
Morten Bødskov (S), 2004-05-10:
Jo, vi er fuldstændig klar over det, som kirkeministeren her også gør opmærksom på.
Men som jeg også tror, det fremgik af den debat, jeg havde fra Folketingets talerstol før, er hovedsynspunktet fra vores side, at vi mener, at det bør være en mulighed, og det er det, der er det bevægende for vores støtte til det her forslag.
At der så er andre, der har drøftet og diskuteret det, det er helt fint, det håber vi at andre trossamfund også vil gøre.
af, at det, der lægges op til, er, at det skal være en mulighed for at indgå de her registrerede partnerskaber, men ikke en forpligtelse.
Tove Fergo (V), 2004-05-10:
Ja, jeg føler trang til lige at præcisere et bestemt forhold.
Det lød for mig, som om Socialdemokratiets ordfører bl.a. begrundede deres positive holdning til forslaget med at henvise til det udvalg, som også kaldes Thomsenudvalget, det udvalg, som biskopperne nedsatte i 1995, idet man sagde, at de jo ikke var afvisende over for det, som SF foreslår her, altså at vielsesmyndigheden også skal have mulighed for at foretage et registreret partnerskab.
Jeg vil blot sige, at hvis Socialdemokratiet bygger deres holdning med rapporten som en væsentlig byggesten, så må de tænke om igen; så er det nødvendigt for Socialdemokratiet at læse rapporten én gang til.
Jeg citerer fra rapporten, hvor der står, at endelig er udvalget ikke blevet anmodet om at overveje spørgsmålet om et partnerskabsstiftende ritual.
Det er jo det, det handler om i dag.
Det, SF ønsker, er, at der skal være mulighed for partnerskabsstiftende ritualer i folkekirken og i trossamfundene.
Det, udvalget alene har taget stilling, er, om der skal være en velsignelse, kirkelig velsignelse, af et allerede registreret partnerskab, og der er det så rigtigt, at de siger, at der ikke er nogen principielle grunde til hinder for det.
Det, det så ender med, er, at biskopperne siger, at de kan indføre en gudstjenestelig markering af et registreret partnerskab.
Men udvalget forholder sig altså ikke til det andet spørgsmål overhovedet, og det er dét spørgsmål, det partnerskabsstiftende, vi i dag behandler.
Morten Bødskov (S), 2004-05-10:
Jeg ved ikke, hvor meget mere jeg kan tilføje til det, jeg allerede har sagt.
Vi synes bestemt, at det ville være gavnligt, at man inddrog den her diskussion i den generelle debat, der er inden for rammerne af de forskellige trossamfund.
Jeg vil blot endnu en gang understrege, at vi ikke ser det her forslag som et forslag til, at trossamfundene skal være forpligtet til at foretage de her forhold, som vi har diskuteret, men at der ene og alene er tale om en mulighed, og ja, hvis man er uenig i det, så ligger det jo også i forslaget, at man bare kan fravælge det og fortsætte som hidtil.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-05-10:
Derfor sagde jeg også, at den dag, der er et overvældende massivt pres fra muslimske menigheder eller fra den danske folkekirke, så diskuterer vi den sag igen i Venstres folketingsgruppe.
Det svar, jeg har givet i dag på en samlet folketingsgruppes vegne, er det, der er svaret i dag.
Vi ved godt, tiderne bevæger sig, og jeg ved ikke, hvordan tingene ser ud om 10, 20 eller 30 år, hvis enten den danske folkekirke eller andre trossamfund eller helt andre verdensreligioner som islam kommer og siger, at det her virkelig er et savn; vi har simpelt hen så mange, der får velsignelse i vores kirke, at nu vil vi gerne have den myndighed.
Men man har jo ikke villet svare mig på, om det er tilfældet, så jeg går ud fra, jeg stadig væk har ret.
Lad mig så sige til fru Elisabeth Arnold, at jeg ikke lader mig chokere af, at fru Elisabeth Arnold er medlem af folkekirken.
Det er jo slet ikke min sag, det kunne jeg ikke drømme om.