Aage Frandsen (SF), 2002-02-22:
Vores tilgang til antallet af råd, nævn m.v. er, at et råd skal have en funktion, det skal have en opgave, og har det det, skal det bevares, og har det ikke det, skal det nedlægges eller sammenlægges. De råd, vi har, er en del af det danske demokrati forstået på den måde, at man har forskellige parter repræsenteret, som så har givet udtryk for deres synspunkter. Men det er også en del af den viden, som man har inden for området, som disse råd også repræsenterer, en viden, som selvfølgelig først og fremmest kan komme en minister til gode, men også kan komme os andre til gode, sådan at den viden, som er på et område, ikke kun er en viden, som findes i et ministerium, som alene ministeren som udgangspunkt råder over, men også en viden, som kan være bredere. Det er derfor, vi er tilhængere af, at der er råd på en række områder, og det er også derfor, at vi har afvist en række af de forslag til rådsændringer og -nedlæggelser, som regeringen er kommet med i anden sammenhæng.
Når det drejer sig om disse råd, er vi positivt indstillet over for, at man ser på ændringer af dem. Når det drejer sig om ændring omkring Folkeskolerådet og Ungdomsskolerådet, er vi tilhængere af, at man sammenlægger dem til etgGrundskoleråd.
Når det drejer sig om det gymnasiale område, kan vi godt se en idé i det, men vi vil godt understrege, at der også er behov efter vores opfattelse ud fra et vidensynspunkt for, at man i situationer, hvor man laver store ændringer, f.eks. i forbindelse med en kommende hf-reform eller en gymnasiereform, så samler den viden i de konkrete situationer.
Dermed bevarer man, som der ligger i forslaget her, overblikket, ved at man har et fællesråd, men man sikrer også, at der er en særlig ekspertviden, som kan bruges i en konkret situation.
Det synes vi, at regeringen også kunne gå ind på, således at vi i forbindelse med vedtagelse af et sådant lovforslag ændrer i det på den måde, at der i betænkningen skrives, at der kan laves sådan nogle ad hoc-råd.
Det samme gælder, når det drejer sig om mellemuddannelsesrådet, hvor vi ser, at der er behov for en særlig viden, når det drejer sig om pædagoguddannelse, og en særlig viden, når det drejer sig om læreruddannelse.
Her foreslår vi også, at man i tilknytning til lovforslaget siger, at der skal være tale om, at vi får mulighed for ad hoc-udvalg, som så også giver en slags lovmæssigt grundlag for det.
Ud over at det ud fra en vidensbetragtning er vigtigt, at vi kan få sådanne underudvalg, mener vi også, at det ud fra et demokratisynspunkt er vigtigt at se på, hvordan de forskellige organisationer bliver repræsenteret på en rimelig måde.
Det er jo et problem, hver gang man laver sammenlægninger, at der så er nogle, som det kan gå ud over.
Så der har vi også et forbehold.
Når det drejer sig om den del, der vedrører folkeskolen,
Her siger vi så, at det er i orden, og vi har også tilkendegivet det tidligere.
Når det drejer sig om læreruddannelserne, er der også tale om et forlig, og derfor har vi tilkendegivet vores synspunkter over for ministeren tidligere.
Når det drejer sig om gymnasieområdet og hf-området, er der et gammelt forlig, men jeg mener ikke, det har været aktivt på dette punkt.
Så dér påberåber vi os ikke forligsretten.
Forliget stammer fra 1990.
Det har været aktivt, når det drejer sig om timestyringsmodeller m.v., men ikke når det drejer sig om noget tilsvarende.
Så det påberåber vi os ikke i den her forbindelse.
Vi kan støtte lovforslaget med de bemærkninger, der er kommet, og vi forventer en positiv modtagelse i form af, at ministeren tilkendegiver, at man godt kan lave disse ad hoc-udvalg, som sikrer en ganske særlig viden på de forskellige områder, når der er brug for det.