runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 1998-05-06:
Dette lovforslag har reelt to hovedpunkter.
Det ene er det faktuelle indhold, hvor man vil lave et meget betydeligt indgreb, som man ikke skjuler retter sig specielt mod Den Danske Bank.
Der er ifølge bemærkningerne tale om et provenu
, så det er jo et forslag med meget betydelige konsekvenser.
Jeg vil godt understrege, at der ikke er foretaget noget ulovligt indtil nu, og at lovgivningen er fulgt til punkt og prikke. Hvis man så ser på den anden side af lovforslaget, må jeg sige, at det ryster os noget, at dette lovforslag helt klart uden nogen diskussion har tilbagevirkende kraft.
Det er jo ikke normalt, at en skatteminister i sin skriftlige fremsættelsestale såvel som i bemærkningerne til lovforslaget ligefrem reklamerer med, at lovforslaget har
tilbagevirkende kraft.
Skatteministeren skriver: »Forsikringsselskabers ubenyttede skattetekniske underskud, som er opstået før indkomståret 1998, kan efter lovforslaget ikke fradrages i overskuddet hos selskaber, som forsikringsselskabet er sambeskattet med.«
Det er klar tale, i hvert fald sådan som jeg læser det.
Det har før og vel under de fleste skatteministre været sådan, at man har kunnet diskutere, om et forslag har tilbagevirkende kraft eller ej.
Vi har jo alle brugt eksemplet med en bil, man ejer, hvortil kommer nye afgifter, som man ikke kan undgå at betale, medmindre man sælger bilen.
Det er den normale diskussion om tilbagevirkende kraft eller ej.
Men i det her tilfælde, hvor der ligefrem reklameres med tilbagevirkende kraft, må jeg sige, at vi nærmer os en situation, hvor der kan etableres en ny isme.
De fleste ismer blev jo etableret i 1700-tallet, hvor den fremragende isme konservatisme blev grundlagt, i 1800-tallet, hvor de ikke så fremragende ismer marxisme og socialisme blev grundlagt, og i 1900-tallet kan vi så lave én, der hedder stavadnisme, altså stavadnisme, som betyder, at man, hver eneste gang det er muligt, lovgiver med tilbagevirkende kraft.
Det betyder, at vi i hvert fald i Det Konservative Folkeparti ikke kan undgå at være meget kritiske over for dette forslag.
Vi vil følge det meget kritisk under udvalgsarbejdet og prøve på at rette forslaget til, så det kan komme til at fremstå i en smukkere tilstand.
Peter Brixtofte (V), 1998-05-06:
Venstre kan ikke umiddelbart medvirke til at øge beskatningen af erhvervslivet med i første omgang 1,5 mia. pr. år og senere 2 mia. pr. år, men vi er naturligvis parat til at se på forslaget i en helhed, som jeg regner med, vi kommer til at drøfte i juni måned, når andre forslag bliver lagt frem.
Det er sådan, at udgangspunktet for forslaget er, at der er en stor bank, som har ladet sig sambeskatte på en sådan måde, at et såkaldt underskud er blevet overført og har givet anledning til nedslag i beskatningen.
Det har så ført til, at man mener, der er noget galt med reglerne.
Det er mange penge, og da vi i almindelighed går imod højere skattetryk, er det ikke uventet, at vi også umiddelbart er imod at forhøje skatterne på erhvervslivet.
Men vi vil gerne se det i en helhed, og vi vil også gerne se på, om der er tale om tilbagevirkende kraft i forhold til de underskud, som er opsamlet i forrige år, og som så lige pludselig ikke længere kan anvendes som modregning ved sambeskatningen.
Vi er også interesseret i at se på, om der skal være forskel på livsforsikringsselskaber og skadesforsikringsselskaber.
Vi er interesseret i at se på de ting i udvalget, inden vi tager endelig stilling.
Kan vi se det i en sådan sammenhæng i juni måned, hvor jeg tror, der kommer andre forslag på bordet, er vi parat til at se fordomsfrit på det.
Vi er ikke principielt modstandere af forslaget, men vi ønsker ikke, at det isoleret set medvirker til en forøgelse af vores erhvervsbeskatning.
Per Kaalund (S), 1998-05-06:
Formålet med dette lovforslag er ikke at opnå en provenugevinst, men at undgå en fortsat udhuling af forsikringsselskabernes selskabsskat.
Grundproblemet her er, at forsikringsselskaberne fuldt ud kan fradrage hensættelser plus udbetalinger til forsikringstagerne og betaling af realrenteafgift, mens selskabernes indkomster kun delvis beskattes, aktieudbytter f.eks. med 66 pct. og ejendomsavancer med 30 pct.; for aktieavancer efter tre års ejerskab er det faktisk 0 pct. Også fradrag for midler, der bruges af indkomster, der i forvejen er skattefri.
Resultatet er, som det fremgår af bemærkningerne til lovforslaget, at der opstår et såkaldt skatteteknisk underskud, der så anvendes til at nedbringe overskud i sambeskattede selskaber, forholdet mellem moder- og datterselskaber, og selskaberne slipper således billigere i selskabsskat.
Lovforslaget vil begrænse dette fradrag, som forsikringsselskaberne i dag kan opnå,
og det vil sige en nedsættelse af fradraget med summen af de skattefri indkomster.
Der er tale om en særlig regel for forsikringsselskaber og ellers ikke andre selskaber, og det vil ikke gå ud over forsikringstagerne, idet alt, hvad der overføres til forsikringstagerne, kan fradrages, og forsikringsselskaberne vil fortsat kunne fremføre egne underskud.
Det vil også give en ligestilling og bedre konkurrencevilkår mellem pensionsordninger i pensionskasser og pengeinstitutternes pensionsordninger, hvor alt i de to sidstnævnte ordninger som bekendt går til pensionstagerne.
Selskabsskatten kommer alene til at hvile på aktionærerne i forsikringsselskaberne.
Det er den del af afkastet, der går til aktionærerne.
Loven skal virke allerede for indkomståret 1998, og forhåbentlig vil man dér indhente det tabte provenu på 1,5 mia. kr. stigende i løbet af nogle år til vel nok 2 mia. kr. Socialdemokratiet kan anbefale dette lovforslag og herunder naturligvis også konsekvensændringen af realrenteafgiftsloven.
Kim Behnke (FP), 1998-05-06:
Mine bemærkninger om ændringsforslag til finansloven drejede sig om, hvordan det kan lade sig gøre både at have fru Kirsten Jacobsen til at rende rundt og afgive dyre løfter og så have en politik, der hænger sammen på det økonomiske.
Ole Stavad (S), 1998-05-06:
Med risiko for, at min hukommelse ikke slår til, vil jeg sige, at så vidt jeg husker Fremskridtspartiets ændringsforslag til de seneste finanslove, mener jeg ikke, at der var et ændringsforslag om at nedsætte registreringsafgiften.
Men det er som sagt muligt, at jeg ikke husker det.
Kim Behnke (FP), 1998-05-06:
Med risiko for, at jeg gør mig uvenner med de andre ordførere, der sidder og venter, vil jeg blot henvise skatteministeren til vores ændringsforslag til den årlige finanslov.
Der redegør vi for, hvordan vores økonomi efter Fremskridtspartiets opfattelse bør hænge sammen.
Men det er da rigtigt, at danskerne går ud og køber biler, selv om der er 180 pct. registreringsafgift.
Danskerne købte også videobåndoptagere, dengang der var en statsafgift på 1.825 kr.
Da købte folk også videobåndoptagere.
Hvad skete der så, da vi fjernede afgiften?
Købte de så flere videobåndoptagere?
Nej, men så købte de dem i Danmark frem for at købe dem i Tyskland, nu, hvor de kunne slippe for de 1.825 kr.'s afgift.
Det er jo det, det handler om.
Det, det handler om, er, at vi flytter aktiviteten ind i Danmark.
Jeg synes, det er ærgerligt, at tusinder af danske familier hvert år kører til Flensborg, stiller deres personbil dér og så tager på ferie i en tysk bil og lægger pengene i et tysk udlejningsfirma.
Jeg ville hellere have, at de lagde pengene i Danmark, i Århus og København og Ålborg og Odense og alle mulige andre steder og lejede en bil dér, men det er altså 40 pct. dyrere end det, det koster at gøre det i Flensborg.
Jeg synes, det er ærgerligt, at vi på den måde skubber kapital ud af Danmark.
Det kræver kun nogle ganske få ændringer i holdningen til, hvordan man finansierer biludlejning.
Så flytter vi al den udlejning til Danmark, frem for at den foregår i udlandet.
Kim Behnke (FP), 1998-05-06:
Fremskridtspartiet er ikke modstander af EU, Fremskridtspartiet er modstander af den politiske union.
Vi anbefalede, at danskerne stemte ja til det indre marked i 1986; det gjorde de så også, og en del af det indre marked er, at der skal være fri bevægelighed for varer og tjenesteydelser.
Den tjenesteydelse, at man lejer en bil, skal der være fri bevægelighed for, uanset hvor kort eller lang tid man lejer den.
Derfor er det pinligt, at EU skal dømme Danmark til at indrette reglerne, så der bliver fri bevægelighed for den tjenesteydelse, det er at leje en bil.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1998-05-06:
En enkelt bemærkning.
Det var da interessant at høre hr. Kim Behnke lovprise forskellige EU-domme og deres betydning for Danmark.
Det noterede jeg blot.
Kristeligt Folkeparti kan støtte det lovforslag, som vi behandler nu, om delvis momsfradragsret for billeasing.
Vi synes, det er fornuftigt over for dansk erhvervsliv.
Jeg kunne have lyst til at høre, om ministeren har nogle kommentarer til det forslag fra Dansk Forsikring og Pension, om ministeren vil støtte det i form af en udbygning af sit eget forslag.
Søren Kolstrup (EL), 1998-05-06:
Da mit partis ordfører, hr. Frank Aaen, ikke kan være til stede, skal jeg meddele Enhedslistens holdning til dette forslag: Vi må være imod forslaget af to grunde. Det gør det jo simpelt hen billigere at lease biler, og det indebærer, som der er omtalt tidligere, et provenutab.
For det andet er der tale om, at man ændrer skattelovgivningen på grund af EU, og det synes vi blot er et nyt eksempel på EU's magt - også på
områder, hvor det gang på gang er blevet os fortalt, at dér vil vi selv kunne bestemme.
Og man har jo bl.a. gang på gang understreget dansk skattepolitiks suverænitet.
Vi må være klart imod dette forslag.
Morten Helveg Petersen (RV), 1998-05-06:
Danske biludlejere er ringere stillet end biludlejere i resten af Europa på grund af mindre gunstige momsregler, og i Det Radikale Venstre mener vi selvfølgelig, der bør laves om på det forhold.
Det skaber en skæv konkurrencesituation, at danskere kan lease biler i Tyskland og få fuld fradragsret, mens der herhjemme ikke er nogen fradragsret.
Samtidig synes det også rimeligt, at der indføres fradragsret
for en del af leasingmomsen, nemlig den del, der kan siges at udgøre moms af registreringsafgiften, så der ikke er denne skævvridning mellem at eje og lease en bil.
Det er klart, at denne EU-dom på længere sigt vil betyde yderligere tilretning af de danske moms-, fradrags- og tilbagebetalingsregler på personbilområdet efter de øvrige europæiske landes regler.
Kommissionen har imidlertid endnu ikke fremsat noget direktivforslag, men til den tid bør vi selvfølgelig tage en større diskussion om, hvordan vi kan indrette et moms- og fradragssystem EU-landene imellem, som skaber lige konkurrencevilkår og fremmer og understøtter miljøvenlige befordringsformer.
Med disse bemærkninger kan Det Radikale Venstre støtte forslaget.
Klaus Kjær (DF), 1998-05-06:
Forslaget indebærer, at der indrømmes en særlig fradragsret
for leasingmomsen, som vedrører registreringsafgiften,
altså en delvis momsfradragsret.
Forslaget er i hvert fald i et vist omfang gunstigt for danske udlejningsfirmaer, så konkurrenceforvridningen i forhold til lande, hvor momsen er lavere, kan reduceres. Jeg er ikke helt sikker på, at skatteministerens beregninger om, at det provenutab, der vil blive for staten, opvejes af, at der tilsvarende vil komme flere indtægter her fra Danmark frem for fra vore nabolande - specielt Tyskland - holder stik.
Jeg er heller ikke så sikker på, at et 60 pct.'s fradrag giver fuld reduktion og dermed udligner konkurrenceforskellen, som hr. Brian Mikkelsen fra De Konservative var inde på.
Det er muligt, at den sats skal
noget højere op, for man kan jo se af bemærkningerne til lovforslaget, at der bevidst spekulerers i, at der er administrative problemer forbundet med at lease i udlandet. Man spiller simpelt hen bevidst på det, og man mener med de 60 pct. at have fundet et balancepunkt for, hvornår det kan svare sig for virksomhederne at lease her i landet i stedet for i Tyskland.
Men firmaerne skal nok efterhånden finde ud af at få ordnet de administrative ordninger, så mon ikke vi skulle tilstræbe en fuldstændig udligning og gerne en sådan ordning, at det kan svare sig at lease her i Danmark?
Men som udgangspunkt er Dansk Folkeparti positivt over for forslaget.
Søren Kolstrup (EL), 1998-05-06:
Da Enhedslistens ordfører, hr. Frank Aaen, ikke kan være til stede, skal jeg tilkendegive, at Enhedslisten kan støtte lovforslaget.
Vi ser det som et lille beskedent fremskridt og ønsker
bestemt, at det bliver strammet yderligere op, og vi mener bestemt også, at forslaget kan vedtages isoleret.
Det retter op på en urimelighed, som straks bør fjernes.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1998-05-06:
Hvis man er opmærksom på et forhold, hvor man må sige, dette kan altså ikke være ret og rimeligt, mener jeg, det er ret at skride ind med en lovændring.
Som andre ordførere har været inde på, er der jo ikke tale om, at der er nogle, der har overtrådt en lov, men at vi har en lov, hvis hensigtsmæssighed man må spørge om.
Den konstruktion med en mor og datter, eller hvilke betegnelser man bruger, som jeg har set beskrevet, hvor Den Danske Bank har haft betydelige fordele af samarbejdet med et forsikringsselskab, mener jeg det er rigtigt at gøre noget ved.
Det, der så altid er spørgsmålet, når man skal ændre loven, fordi man er blevet opmærksom på, at den kan bruges på en måde, som vi ikke ønsker, er, hvor snittet skal gå.
Dér er jeg lidt optaget af, om livsforsikringsselskaber og skadesforsikringsselskaber er helt i samme båd.
Det har jeg lidt vanskeligt ved at gennemskue, og det er i hvert fald en af de ting, jeg er optaget af.
Hvis man ikke havde disse konstruktioner, som medførte sambeskatning, syntes vi jo, det var godt og fornuftigt, og jeg vil gerne høre ministerens kommentar til, at livsforsikringer og skadesforsikringer skal, om jeg så må sige, behandles helt ens, for det vil de, sådan som jeg læser ministerens lovforslag, blive. Noget andet er det med den tilbagevirkende kraft.
Det er et vanskeligt emne, men jeg vil gerne høre ministeren udtale sig om, hvorvidt han synes, det får tilbagevirkende kraft.
Den konservative ordfører har citeret fra bemærkningerne, og jeg synes, det er vanskeligt at komme uden om, at det har tilbagevirkende kraft
og vel også på en sådan måde, at de, der hurtigt har kunnet drage fordel af sambeskatningsgevinsten, har scoret kassen, mens de, hvis konstruktion er lidt anderledes, f.eks. hvis det er to forsikringsselskaber, ikke har haft den samme fordel som en bank.
Det kommer også til at virke lidt urimeligt, at de, som har været anledningen til, at man vil gribe ind, nå ja, de har fået gevinsten, mens man med en lidt anden konstruktion først får den senere.
Så jeg synes, vi må bore lidt mere i, om det kan gøres anderledes.
Intentionen er jeg enig i.
Så er der endelig provenuet.
Det kan jo altid være rart at have nogle penge til juni måned.
Det kan jo ske, man får brug for dem til mange gode, nyttige ting.
Kristen Touborg (SF), 1998-05-06:
Jeg synes måske nok, at hr. Kolstrup overser nogle ting.
Når Enhedslistens ordfører spørger, hvorfor vi dog skal have sådan en mellemstation imellem det industrialiserede landbrug og økologisk jordbrug, må jeg spørge ordføreren, om det overhovedet ikke er gået op for Enhedslisten, at vi faktisk i Danmark har en industrialiseret svineproduktion, hvor vi leverer 22-23 mio. svin om året, og at det nok vil vare et stykke tid, inden den produktion er afviklet.
Så ideen med forslaget er jo sådan set at få søerne til at have det nok så godt i den tid.
Spørgsmålet til Enhedslisten var, om det ikke er gået op for dem.
Vibeke Peschardt (RV), 1998-05-06:
Jeg vil gerne sige til hr. Søren Kolstrup, at økologisk landbrug er et landbrug, hvor man ikke bruger pesticider, og det er et landbrug, hvor man ikke bruger kunstgødning.
Det har ikke ret meget at gøre med, hvordan man fodrer sine grise, eller hvordan man i øvrigt har dem staldet op.
Søren Kolstrup (EL), 1998-05-06:
Jeg er bestemt enig med ordføreren for Det Radikale Venstre i, at der skal ske noget inden for dyrevelfærdsområdet.
når det står klart i regeringsgrundlaget, at man vil fremme økologisk jordbrug, hvad er begrundelsen så for, at vi skal have en mellemstation, hvor vi nu skal til at have noget, der hedder den ene grønne farve og den anden og den tredje grønne farve?
Hvorfor skal vi til at have sådanne differentierede varemærker?
Hvorfor skal vi til at have
sådan nogle forskellige brug, når der nu endelig er kommet en indrømmelse fra regeringens side om, at det, det handler om, er en grundlæggende økologisk omstilling?
Vibeke Peschardt (RV), 1998-05-06:
Jeg vil gerne spørge hr. Søren Kolstrup, om han nogen sinde har set en drægtig so stå i en bøjle, hvor vedkommende dyr står op i tre måneder.
Dyret kan stå op - det står på spalter
Hvis man har set det, og det vil jeg anbefale hr. Søren Kolstrup at se, så tror jeg, man vil være enig i, at der skal laves om på de her dyrevelfærdsregler, og alt, hvad der kan gøre det her bedre, skal gøres.
Søren Kolstrup (EL), 1998-05-06:
Enhedslisten kan ikke støtte forslaget, som det ligger her.
Enhedslisten er tilhænger af en afgift på vækstfremmere, men vi mener, at provenuet skal bruges til at fremme et økologisk jordbrug, og jeg beklager meget, at ordførerne for Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre, der jo netop i deres regeringsgrundlag har skrevet om et økologisk jordbrug, ikke ser dyrevelfærden i meget snæver sammenhæng hermed.
Jeg skal prøve på at argumentere for, hvorfor vi ser dyrevelfærd i meget snæver sammenhæng med et økologisk jordbrug og mener, at de to ting ikke kan skilles ad.
Enhedslisten mener ikke, man skal opfordre til, som man gør her i forslaget, at holde søer løsgående, hvis det ikke er garanteret, at de har grovfoder ud over halm til at holde sig beskæftiget, så de ikke bliver aggressive af sultstress.
Så længe de ikke er garanteret rimelig plads til at komme af vejen for aggressive søer, så er løsgående systemer ikke i sig selv anbefalelsesværdige.
De må altså ses som led i en større omlægning.
Det forholder sig jo sådan, at svineproducenter havde vægtige grunde til at opstille søerne hver for sig, da de holdt op med at tilfredsstille søernes grundlæggende velfærdskrav.
Investeringer i stalde til søer, specielt til de drægtige søer, er ifølge Enhedslistens opfattelse
fejlinvesteringer, som vi ikke vil bakke op.
Så skal jeg også lige gøre opmærksom på, at selv om søerne ikke får antibiotiske vækstfremmere, så får de stadig kobber i foderet, som har nøjagtig samme bakteriedræbende funktion som antibiotiske vækstfremmere.
Kobber er et tungmetal og akkumuleres i dyrkningsjorden.
Og sådanne produktioner ser Enhedslisten heller ikke nogen grund til at støtte.
Så vi håber, at man netop med udgangspunkt i regeringsgrundlaget, når vi får den her vækstfremmerafgift, kan diskutere, hvordan vi kan bruge provenuet til at give det økologiske jordbrug et løft og se dyrevelfærden i snæver sammenhæng dermed, netop fordi det handler om, at de her søer skal have grovfoder, og at de skal indgå som led i det alsidige jordbrug, som er en del af det økologiske jordbrug, og som er en del af regeringsgrundlagets tanke, og så kan vi jo lige så godt tage fat på det før som siden.
Vibeke Peschardt (RV), 1998-05-06:
Uden at jeg skal kaste mig ud i et langt foredrag om vækstfremmere, vil jeg godt sige, at det altså er lykkedes Danmark og et par andre lande i EU at få forbudt to vækstfremmere, fordi antibiotiske vækstfremmere kan fremkalde resistens over for penicillin, og det er faktisk temmelig farligt for mennesker.
Hvis sådan et provenu skulle blive aktuelt, hvad jeg bestemt håber, det gør, ville det være meget naturligt, at de forligspartier, som står bag det her, selvfølgelig også skal være med til at bestemme, hvad nogle af de penge skal bruges til.
Jeg er også enig i, at hvis det bliver aktuelt, skal de nok føres tilbage til landbruget i en eller anden form. Når det er sagt, så vil jeg også sige, at landbruget faktisk allerede er i fuld gang med at bygge svinestalde om til bedre dyrevelfærd.
De siger nede i Danske Slagterier, at inden år 2000 vil en tredjedel af svinestaldene være bygget om, sådan at de kan - og det er det interessante - efterkomme kravene fra det engelske marked om at levere den såkaldte Englandsgris.
Det vil sige, at drægtige søer ikke må stå i bindsel og bøjle.
Det synes vi sådan set er fint, men det er klart, at hvis vi kommer så langt, så vil SF og de øvrige, der vil stemme for L 11, jo skulle være med til at bestemme, hvordan provenuet skal bruges.
Klaus Kjær (DF), 1998-05-06:
Det lyder jo meget sødt med SF's forslag om at anvende afgiften på vækstfremmere til forbedring af dyrevelfærd og fødevarekvalitet.
Det kunne næsten se ud, som om SF forsøger at købe aflad for den afgift, som man i øvrigt medvirkede til at der skulle pålægges landbruget.
Dansk Folkeparti er imidlertid indstillet på i overensstemmelse med de tilkendegivelser, der tidligere er kommet fra regeringen, at beløbet skal tilbage til erhvervet, og Dansk Folkeparti havde hellere set, at merprovenuet blev anvendt til f.eks. en generel nedsættelse af jordskatterne.
Det foreliggende forslag kan ikke nyde støtte fra Dansk Folkeparti.
Annie Lunde Hansen (CD), 1998-05-06:
Det er et udmærket og velkendt ordsprog, som også hr. Peter Brixtofte sagde før, at man skal ikke sælge skindet, før bjørnen er skudt, og det ordsprog er vel godt at få forstand af i den situation, vi er i her.
Så vidt jeg har forstået, er det mere end tvivlsomt, om der er flertal for forslaget om afgift på vækstfremmere, så det er vel lidt tidligt at begynde at bruge provenuet fra den afgift, som sandsynligvis aldrig bliver til noget.
Uden i øvrigt at komme nærmere ind på lovforslag nr. L 11, som jo allerede er blevet debatteret her i salen, kan jeg ikke lade være med at undre mig over, at man ikke anerkender den gode udvikling, der allerede er sket i landbruget, og stiller sig tilfreds med, at landmændene på frivillig basis har formindsket brugen af antibiotika og vækstfremmere.
Jeg synes, at man skulle lade den positive udvikling fortsætte og se, hvad fremtiden bringer.
Og kvalitetsmærkningen vil sikkert også vise sig at give pote til de landmænd, som har tilsluttet sig den frivillige leveringsordning med hensyn til at få foder uden vækstfremmere.
Peter Brixtofte (V), 1998-05-06:
Det er jeg overbevist om at landmændene ganske udmærket kan finde ud af selv, uden at de skal have tilskud.
Vibeke Peschardt (RV), 1998-05-06:
Nu er jeg med på, at Venstre selvfølgelig nok ikke kan være med til at støtte L 11, der handler om at skaffe dette provenu, som gerne skulle komme ind på, at man lagde en afgift på vækstfremmere.
Men det, det handler om, er jo bedre dyrevelfærd i svinestalde, og det kunne Venstre egentlig godt forholde sig lidt til.
Peter Brixtofte (V), 1998-05-06:
Da Venstres ordfører, fru Mariann Fischer Boel, ikke kan være til stede, vil jeg på hendes vegne og på Venstres vegne sige, at vi ikke kan støtte SF's beslutningsforslag om en afgift på anvendelse af vækstfremmere til fremme af produktion af det, man kalder Englandsgrise, en anden mærkevareproduktion inden for svineproduktionen.
Nu er det jo sådan, at det lovforslag, som måske bliver vedtaget - det ved vi ikke om det gør, og mig bekendt er der
ikke flertal for det - er vi jo slet ikke færdige med.
Det vil sige, vi har slet ikke fået pengene ind, og nu er vi allerede i gang med ifølge SF at fordele de penge, vi ikke har fået ind endnu.
Det minder mig lidt om det med, at man sælger skindet, før bjørnen er skudt.
Så vi kan ikke medvirke til forslaget.
Jeg tror heller ikke, det overrasker forslagsstillerne.
Erik Mortensen (S), 1998-05-06:
Så det er i høj grad et område, som regeringen og dermed også socialdemokratiet interesserer sig for og tilgodeser, og der er altså ikke noget specielt skisma mellem det, jeg siger nu, og vores tanker om de positive elementer, som vi finder i SF's beslutningsforslag.
Og som sagt er økologien som sådan i høj grad inde i billedet, og den er endda meget klart tilgodeset.