runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Frevert (DF), 2002-03-22:
Nu begynder det at blive spændende, og jeg kunne godt tænke mig at høre med fru Anne Baastrups egne ord - helt egne ord - hvad der giver fru Anne Baastrup belæg for at sige, at fru Anne Baastrup ikke vil have nogen parallelforsøg for at få en videnskabelig proces i gang.
Fru Anne Baastrup siger, at det tilbud, som vil komme ud af det, vil være dårligere end det eksisterende.
Men det vil jo sige, at så modsiger fru Anne Baastrup sig selv, når hun siger, at modersmålsundervisningen ikke er en pind værd.
Det kan jeg ikke rigtig forstå, og jeg vil meget gerne have en udredning af bevæggrunden for, at fru Anne Baastrup ikke vil have en videnskabelig proces sat i gang for at kunne se, om det ud fra et videnskabeligt synspunkt er rigtigt eller ej, at modersmålsundervisning er relevant.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-03-22:
Jeg må sige, at indimellem kan jeg føle mig helt som fru Pernille Rosenkrantz-Theil, fordi jeg stiller spørgsmål og spørgsmål og spørgsmål.
Det er det ene spørgsmål.
Så tager vi et nyt spørgsmål, og det er første gang, jeg stiller det: Jeg forstod på fru Anne Baastrups seneste svar, at problemet med dette lovforslag er, at man fjerner pengene.
Er det så korrekt forstået, at SF faktisk synes, det er i orden, at kommunerne får frihed til at tilrettelægge integrationen fuldstændig på den måde, som de mener er rigtig, og at problemet udelukkende er, at man fjerner de midler, der tidligere er blevet lagt ud til kommunerne?
Eyvind Vesselbo (V), 2002-03-22:
Jeg vil gerne takke fru Anne Baastrup for det ærlige svar, som endelig kom frem, nemlig at det ikke kan bevises, at modersmålsundervisning er en forudsætning for, at man kan lære dansk, og derfor må jeg spørge fru Anne Baastrup: Hvordan kan man gang på gang sige, at alle forskere er enige om, at et godt modersmål er forudsætningen for, at man kan lære dansk, hvis der ikke er nogen resultater, der beviser det?
Så er det jo ren ideologi, så er det ren politik.
Jeg spurgte, om SF havde den holdning, at hvis man fjernede den obligatoriske pligt for kommunerne til at give modersmålsundervisning, ville det føre til øget fundamentalisme i Danmark.
Anne Baastrup (SF), 2002-03-22:
Til fru Louise Frevert: Begrundelsen for, at man ikke har lavet en rigtig videnskabelig undersøgelse, er, at så skal man tage en gruppe børn, som man aktivt giver et dårligere tilbud end en anden gruppe. Derfor kan man ikke komme frem til et rigtigt videnskabelige bevis, for det ville være uetisk at give nogle børn et dårligere tilbud end andre.
Det var den forklaring, vi fik.
folkeskole
At fru Gitte Lillelund Bech fortolker min frihedsdefinition på en sådan måde, synes jeg ødelægger vores debat.
Det er fuldstændig rigtigt, at der er forældre, som ikke mener, at deres børn skal have modersmålsundervisning,
men det synes jeg vi skal overlade til dem selv. Så til fru Tina Nedergaard: I min tale gjorde jeg meget ud af, at der findes forskellige måder at vise respekt over for børnene og deres oprindelse, og vi har fra SF's side gang på gang fremhævet eksempelvis Enghøjskolen, hvor læreruddannede personer med anden etnisk baggrund indgår i undervisningen som andenlærer i klasserne og på anden vis er støttepersoner.
Man behøver ikke at sige, at modersmålsundervisning skal være præcis 3 timer i et specielt klasselokale - slet, slet ikke.
Der er mange forskellige måder at give tilbuddet på.
Vi har nogle meget, meget gode eksempler, både fra Rådmandsgade og fra Enghøjskolen, og det synes jeg fru Tina Nedergaard skulle huske.
Tina Nedergaard (V), 2002-03-22:
Jeg deltog også i den tidligere omtalte høring om modersmålsundervisning m.v., og jeg vil bare høre, om fru Anne Baastrup ikke er enig i min opfattelse: Det var faktisk uklart, hvad forskerne mente om effekten af modersmålsundervisningen, målt på om det egentlig var modersmålsundervisningen, der havde effekt, eller det skyldtes, at børnene havde voksenkontakt med voksne af deres egen nationalitet, og at man derfor kunne opnå samme effekt ved undervisning med tosprogede lærere, sådan som mange kommuner gør i dag.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-03-22:
Jeg bliver altså nødt til at spørge: Hvis fru Anne Baastrup mener, at frihedsbegrebet er, at det enkelte menneske fuldstændigt frit kan vælge, hvordan kan det så være, at fru Anne Baastrup samtidig kan gå med til, at vi herinde fra Folketingets side sætter love og regler op for, hvad der skal foregå i folkeskolen, osv.?
Jeg fik ikke svar på mit andet spørgsmål til fru Anne
Baastrup
Jeg vil godt have fru Anne Baastrups vurdering af, hvorfor det kan være, at to tredjedele af de tosprogede børn faktisk fravælger modersmålsundervisningstilbuddet i dag, og jeg vil også meget gerne høre fru Anne Baastrups vurdering af, hvordan fru Anne Baastrup tror, det vil gå disse børn i fremtiden.
Louise Frevert (DF), 2002-03-22:
Her i debatten hænger man sig meget i, at modersmålsundervisningen skulle være den eneste komponent og det eneste saliggørende for, at børnene kan lære dansk.
Nu er det jo sådan, at det altid er rart, at man har en fælles forudsætning for at kunne anskue tingene.
Jeg vil referere til høringen og bede fru Anne Baastrup om at bekræfte, at Jørgen Christian Nielsen sagde, at der var foretaget en masse forskning, men at der rent faktisk - jeg stillede selv spørgsmålet - ikke forelå ét eneste videnskabeligt forsøg, som beviste, at modersmålsundervisningen var den komponent, der fik børnene til at tale bedre dansk.
Det var afhængigt af mange andre faktorer, og man havde ikke på noget tidspunkt foretaget parallelforsøg.
Ergo fik jeg bekræftet, at der ikke er ét videnskabeligt bevis på, at modersmålsundervisningen er det eneste saliggørende.
Anne Baastrup (SF), 2002-03-22:
Først til fru Tina Nedergaard: Ja!
Så til hr. Eyvind Vesselbo: Det var dog en besynderlig måde at omfortolke mit spørgsmål til fru Lene Jensen.
Angiveligt skulle jeg have sagt, at børnene ville strømme til de muslimske skoler, og at det ville fremme fundamentalismen.
Nej, det har jeg ikke sagt.
Jeg sagde, at der er folk fra de etniske minoritetsgrupper, som er nervøse ved tanken om, hvordan forældrene vil reagere, hvis deres børn ikke får respekteret deres oprindelse og får respekteret, at de har et andet modersmål, og at det kan give en større grad af overflytning til de muslimske friskoler.
Vi finder, at folkeskolen er det centrale sted, hvor integrationen finder sted, og vi vil gerne sikre, at folkeskolen bliver det mest attraktive sted, børn med anden etnisk baggrund kommer hen.
Så til fru Lille... Litte Gillelund Bech... til Venstres ordfører, som synes, det skal være obligatorisk for børn at tage imod tilbuddet.
Sagen er den, at nu bliver Venstres frihedsbegreb afsløret. For SF at se er det mennesket, der skal have frihed, ikke kommunerne.
Vi kunne ikke drømme om at stille krav om, at børn med anden etnisk baggrund skal tage imod et ganske bestemt tilbud, at det skal være obligatorisk - overhovedet ikke!
Det er virkelig forskellen på Venstres frihedsbegreb og SF's.
I SF mener vi rent faktisk, at det er det enkelte menneske, der skal have nogle muligheder, og ikke kommunerne.
Det er det enkelte menneske, der skal have friheden, ikke kommunerne.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-03-22:
Jeg har bare to spørgsmål til fru Pernille Rosenkrantz-Theil.
Det første spørgsmål er: Hvor i den nuværende lovgivning står der, at der er tale om obligatorisk modersmålsundervisning for børnene?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Hvor i det fremsatte lovforslag står det sort på gult, at modersmålsundervisningen afskaffes?
Ulla Tørnæs (V), 2002-03-22:
Lad mig starte med at sige til fru Pernille Rosenkrantz-Theil, at jeg ikke har nogen intention om at forbyde børn at tale deres modersmål i hjemmet.
Absolut ikke.
Det, dette forslag handler om, er at fjerne kommunernes obligatoriske pligt til at tilbyde modersmålsundervisning.
Jeg blander mig ikke i, hvilke sprog man taler i frikvarteret og i hjemmet.
Det, jeg mener med det, er, at det her forslag ikke er et forbud mod modersmålsundervisning.
Fru Pernille Rosenkrantz-Theil spurgte mig, hvordan børnene efter min mening fik størst tryghed.
Og nøjagtig som jeg sagde til fru Anne Baastrup, så tror jeg på, at børnene er mest trygge, når de er i en institution, hvor de kan begå sig socialt, hvor de kan lege med kammeraterne, hvor de kan tale sproget, der tales i institutionen, og det er dansk.
Det er derfor, alderen for sprogstimulering nedsættes fra 4 år til 3 år med dette her forslag.
Men hvilket sprog man taler i hjemmet, blander jeg mig under ingen omstændigheder i.
Så til hr. Aage Frandsen: Jeg skal beklage min fortalelse.
For det er der al mulig god grund til at få set på, og det håber jeg også at hr. Aage Frandsen, fru Lene Jensen og hr. Carsten Hansen er enig med mig i.
Vi kan så måske altid diskutere, hvordan vi når målet, men der er i hvert fald bred enighed om, at der er behov for at styrke de faglige færdigheder.
Som det allerede har været nævnt af Venstres ordfører, har vi også aftalt i forligskredsen, at vi tager en drøftelse om det her forslag, inden det kommer til tredje behandling her i Folketinget.
Lene Jensen (S), 2002-03-22:
Jeg vil gerne have mig frabedt, at vi bliver tillagt holdninger, vi ikke har.
Når undervisningsministeren kalder det for hyklerisk, at Socialdemokratiet og andre partier står her og siger, at nu falder hele integrationen med modersmålsundervisningen, så er det ikke korrekt.
Det, ministeren gør, er at forsøge at male os op i et hjørne og derved også male sig selv op i et hjørne.
Og det er en dårlig idé, for det bliver to forskellige hjørner, og den afstand, der er imellem, er det tomrum, hvor folkeskoleforliget falder på gulvet, hvis det sker.
Hvis det er det, der er intentionen, så sig det!
Så er det en helt anden snak, vi skal have.
Aage Frandsen (SF), 2002-03-22:
Var det ikke en fortalelse, at undervisningsministeren kom til at sige, at man har fremsat et lovforslag om skærpet tilsyn med de muslimske friskoler?
Er det ikke udtryk for et og andet, som løber af med én, for det er jo en skærpelse af tilsynet med alle friskoler?
Med hensyn til ministerens kvittering til den socialdemokratiske ordfører: Er det ikke korrekt, at alle partier i forligskredsen om folkeskolen, Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre, SF og Kristeligt Folkeparti, har sagt, at vi deltager i diskussionen om ændring i folkeskoleloven,
når det drejer sig om det, man kalder færdigheder - man talte tidligere om kompetencer - også når det drejer sig om modersmålsundervisning?
Vi deltager, bare vi kan komme til at diskutere det.
Skal jeg forstå det sådan, at når ministeren indkalder til et møde, er det ud fra en respekt for folkeskoleforliget, og kan vi ikke blive enige om det, så kan vi ikke blive enige, og gennemfører man det alligevel, er der tale om et brud?
Men er det, fordi man respekterer folkeskoleforliget?
Carsten Hansen (S), 2002-03-22:
... nu ved jeg ikke, hvilket flertal undervisningsministeren tilhører.
Er det ikke bekymrende, at man nu overlader folkeskolen, hvis det her bliver vedtaget, til højrefløjen?
Jeg håber, at ministeren ikke vil afskære sig selv fra at komme ind i debatten én gang til, som vi har set det ved nogle af de andre behandlinger.
Jeg håber ikke, at den dér magtens arrogance, som visse VK-ministre har udvist, kommer til udtryk i dag, så jeg håber, ministeren vil svare på en række af de spørgsmål, vi stiller.
Hvorfor tror ministeren, at det var en del af folkeskoleforliget, at der var modersmålsundervisning?
Venstre har jo været med til at lave aftalen, en klar aftale omkring modersmålsundervisning.
Det er helt o.k. at blive klogere og fremsætte forslag, men havde det ikke været mere relevant - sagt til undervisningsministeren - at vi havde forhandlet det her spørgsmål i forligskredsen?
Vi har jo givet klart tilsagn om, at vi gerne vil se på indholdsdelen.
Vi vil gerne se på, hvordan vi kan forbedre integrationen.
Men at stille med et forslag, er det ikke et udtryk for, at man nu giver klar indflydelse til Dansk Folkeparti og til De Konservative, som aldrig har været med i folkeskoleforlig, i hvert fald ikke siden 1903?
Og er det ikke bekymrende for højskole-Venstre, fru Ulla Tørnæs ...
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-03-22:
Det skal være en enkelt kort bemærkning.
Jeg vil gerne have mig frabedt at blive citeret fra talerstolen for noget, som jeg på intet tidspunkt har sagt heroppe.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-03-22:
Jeg vil gerne høre, hvad ministeren har af kommentarer til Venstres ordførers bemærkninger om, at man tidligere havde støttet modersmålsundervisningen, fordi man på det tidspunkt havde en forventning om, at de indvandrere, der kom hertil, udvandrede igen.
Når man nu er i gang med at gennemføre en udlændingelov, hvor flygtninge kan sendes ud, hvis der kommer fred i hjemlandet, har man vel også nu en forventning om, at en gruppe af flygtningene skal hjem igen, og på den baggrund vil jeg gerne spørge ministeren, om man har nogle tiltag på tegnebrættet, der så sikrer de her flygtninge, som man ved risikerer at ryge hjem igen inden for de første 7 år, modersmålsundervisning i de 7 år, indtil de er sikret at kunne blive i Danmark.
Det andet spørgsmål, jeg har, er: Hvad tror ministeren, at børn er mest trygge ved: at have et fuldt udviklet sprog, der er fælles med forældrenes sprog, eller ikke at have det?
Louise Frevert (DF), 2002-03-22:
Der var det dér lille hæfte fra Rådmandsgades Skole, som Lise Egholm kom med.
Det er da rigtigt nok, at det er en lille rapport, om man så må sige.
Men jeg vil nok sige, at den bygger på så få børn, at man faktisk kan begynde at tvivle på, om den har en relevans.
Carsten Hansen (S), 2002-03-22:
Der har jo tidligere i dag været meget debat om forligsbrud og den måde, man håndterer forlig på, men jeg vil godt bede Kristeligt Folkepartis ordfører om at bekræfte, at der tidligere har været en lang række situationer, hvor man som et lille parti fik fuldstændig indflydelse og måtte sige: Jamen her kan vi ikke være med, og her ændrer vi det.
Så vil jeg gerne bede fru Bodil Kornbek om måske at gøre en lille smule ud af at fortælle, hvordan man opfatter det her forslag, hvis det bliver vedtaget, i forhold til den dér forligsbrudsdiskussion.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-03-22:
Hun havde en rapport, der hed: »Det bedste Københavns Kommune har foretaget sig hidtil«, og den rapport indeholder også en forskningsbaseret evaluering, der viser, at modersmålsundervisning i koordination med anden og øvrig undervisning fremmer elevernes integration og deres forståelse af det danske sprog.
Det var en rapport, som skolelederen fra Rådmandsgades Skole havde med til den høring.
Louise Frevert (DF), 2002-03-22:
Jeg vil da gerne kvittere for tilsagnet fra fru Bodil Kornbek om at ville styrke danskundervisningen på længere sigt.
Det synes jeg lyder rigtig godt, så man kan få et bredt samarbejde.
Men det, der fik mig op, var det, at det i begyndelsen af fru Bodil Kornbeks tale så skråsikkert blev udtalt, at man bedst lærer dansk ved at modtage modersmålsundervisning
Det vil jeg gerne bede fru Bodil Kornbek om at komme herop og redegøre for.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-03-22:
Det viser jo med al tydelighed vores forskellige prioriteringer, så det er helt korrekt, som fru Louise Frevert siger det.
Man burde prøve lige at høre angående brugerbetaling
: I går der blev debatteret et lovforslag i denne her sal fremsat af Venstre og De Konservative og støttet af Dansk Folkeparti, hvor man ville indføre en lavere ydelse i de første 7 år for flygtninge, der kommer til Danmark.
Hvis man skal leve for det halve af, hvad man ellers har skullet, hvor er det så helt præcis, at man skal finde pengene til denne her modersmålsundervisning?
Jeg mener, at modersmålsundervisning er fuldstændig essentiel for barnets identitet og kommunikation i familien og for det sociale liv og dermed integrationen.
Et af de store problemer for flygtninge og indvandrere er jo generationskløften, kløften mellem dem, som kom hertil i første generation, og dem, der bor her som anden generation.
Hvis de oven i købet ikke kan kommunikere med hinanden, fordi de ikke har et fælles sprog, så skaber vi da netop de store sociale problemer, vi ser rundtomkring i Danmark i de kredse.
Derfor mener jeg, at det er samfundets pligt at tage hånd om de her familier og hjælpe til med, at de kan få et værdigt liv i Danmark, og det skal vi betale for alle sammen.
Louise Frevert (DF), 2002-03-22:
Men lige så vel som fru Pernille Rosenkrantz-Theil forbeholder sig sin ret til at komme med nogle hensigtserklæringer, så gør Dansk Folkeparti det altså også.
Vi mener ikke, at det skal være en kommunal økonomisk forpligtelse og heller ikke en statslig forpligtelse at etablere modersmålsundervisningen.
Jeg synes, at det er blevet sagt og pointeret så mange gange fra den her talerstol i dag, at det er op til kommunerne selv at etablere denne her modersmålsundervisning, og der er ikke på noget som helst tidspunkt sagt, at vi vil fratage kommunerne valget.
Desuden er der en hjemmel til, at man kan have brugerbetaling.
Det vil være et meget, meget lille beløb, som familierne skulle bidrage med i brugerbetaling til en lærer og til at etablere modersmålsundervisningen, hvis der f.eks. er 20 børn på et hold.
Men hele problemet er jo, at der er mange hjem, hvor de ikke taler dansk, så man har det modersmål.
Men det er også fint nok.
Jeg kan ikke se, at det er et problem, som det bliver udlagt her i dag.
Tværtimod får
de deres begrebsverden opbygget i et sprog, hvor de taler et andet modersmål end dansk.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-03-22:
Til fru Louise Frevert: Jeg har aldrig påstået, at der var videnskabeligt bevis for det.
Det kunne ikke falde mig ind at påstå den slags uhyrligheder.
Der er ikke noget videnskabeligt bevis.
Det synes jeg også der er flere der har været oppe at sige her i dag.
Der er bare heller ikke videnskabeligt bevis for det modsatte.
Og jeg synes, at det med vores samfund i dag måske er en lidt stor risiko at løbe, for jeg mener faktisk, at jeg har ret, når jeg siger, at modersmålsundervisning vil fremme indlæring i dansk.
Den risiko, vi løber, er, at kommunikationen i familierne bliver dårligere, barnets identitet lider skade, og vi risikerer, at barnet ikke lærer dansk godt nok.
Men videnskabeligt belæg?
Nej, fru Frevert har helt ret.
Det eneste videnskabelige belæg, vi har, er, at det ikke skader indlæringen af dansk.
Det er meget væsentligt for mig at slå fast: Det skader ikke indlæringen af dansk.
Dermed har vi fået slået en meget vigtig forudsætning
for min stillingtagen fast.
For hvis der var nogen forskere, der sagde, at det skadede indlæringen af dansk, så ville min stillingtagen selvfølgelig forandre sig.
For hvis det var tilfældet, risikerer vi jo netop at ødelægge muligheden for integration i det danske samfund.
Til fru Gitte Lillelund Bech vil jeg sige: Jeg har aldrig påstået, at der i lovteksten stod, at vi afskaffede modersmålsundervisningen.
Jeg har påstået, at man afskaffede modersmålsundervisningen i langt de fleste kommuner, fordi man ikke længere havde råd til den.
Louise Frevert (DF), 2002-03-22:
Grøftegraveri er vi i Dansk Folkeparti da sandelig ikke ude på.
Vi er da tværtimod ude på at få et bredt samarbejde.
Det, der fik mig her på talerstolen, var fru Pernille Rosenkrantz-Theils udredning af Københavns Kommunes høringssvar, hvor fru Pernille Rosenkrantz-Theil sagde, at vi vil afskaffe modersmålsundervisningen i København.
Det er jo ikke rigtigt, og det har Venstres ordfører også været oppe at pointere.
Det er op til kommunen selv at etablere det, og i Københavns Kommune kommer det til at dreje sig om omkring 6 mio. kr.
Så vil jeg gerne have fru Pernille Rosenkrantz-Theil her op på talerstolen og bekræfte, eller i hvert tilfælde fortælle mig med egne ord, hvilket videnskabeligt bevis, ikke noget med forskning eller noget som helst andet, men hvilken reference til et videnskabeligt bevis der er på, at modersmålsundervisningen er det, der gør, at indvandrerbørn kan komme til at forstå og tale dansk bedre.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-03-22:
Det var da rart at få bekræftet, at fru Pernille Rosenkrantz-Theil trods alt har læst den eksisterende lovgivning.
Jeg vil bare bede fru Pernille Rosenkrantz-Theil vise sætningsvis i dette lovforslag, L 142: Hvor i bemærkningerne, hvor i lovforslaget, præcis hvor?
Jeg vil gerne bede fru Pernille Rosenkrantz-Theil oplæse den sætning, hvor der står, at modersmålsundervisningen afskaffes.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-03-22:
Jeg vil citere fra min ordførertale, hvor jeg mener, jeg svarede på det sidste spørgsmål: »Når jeg hører regeringspartierne stå og sige, at man sandelig ikke afskaffer modersmålsundervisningen, ... så bliver det simpelt hen en tand for grotesk for mig.
... I ved lige så godt som jeg, at fjerner man bloktilskuddet til modersmålsundervisning, så afskaffes den reelt i langt de fleste kommuner, fordi kommunernes budgetter er hårdt pressede, ...«.
jeg var svar på det spørgsmål.
Så står der heldigvis ingen steder i lovgivningen, at modersmålsundervisning er obligatorisk, ligesom der heller ingen steder i lovgivningen står, at folkeskolen er obligatorisk.
Det er heldigvis sådan i Danmark, at vi hylder
et princip om frit valg; det gør Venstre tydeligvis ikke.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-03-22:
Til hr. Carsten Hansen: Ja, det er korrekt, at Kristeligt Folkeparti i forligskredsen har haft nogle særstandpunkter, der dermed også har været taget hensyn til, fordi der netop har været tale om et forlig.
Et forlig arbejder jo sådan.
Så hvis dette lovforslag - det kan jeg svare helt konkret og direkte på - bliver vedtaget, som det ser ud nu, er der tale om forligsbrud.
Til fru Louise Frevert: Jeg tror ikke, at det var noget spørgsmål, og derfor har jeg ingen kommentar.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-03-22:
Fru Anne Baastrup spurgte for et øjeblik siden fru Lene Jensen, om fru Lene Jensen kunne bekræfte, at hvis man fjernede modersmålsundervisningen, ville de tosprogede elever i stride strømme søge til de muslimske friskoler, og dermed ville vi få et problem med fundamentalisme. Mener fru Anne Baastrup, at man skal fastholde den obligatoriske modersmålsundervisning i kommunerne for at forhindre fundamentalisme i Danmark?
Tina Nedergaard (V), 2002-03-22:
Kan fru Anne Baastrup bekræfte, at SF finder det meget positivt, at regeringen fremrykker danskindlæringen fra barnets 4. til dets 3. år, hvorved børnene sikres de bedst mulige chancer for at kunne dansk, inden de begynder i 1. klasse, og vi dermed forbedrer børnenes muligheder for at blive rigtig gode til dansk, så de kan komme videre i uddannelsessystemet?
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-03-22:
Jeg vil såmænd blot spørge SF's ordfører, om det er korrekt forstået, at fru Anne Baastrup mener, at modersmålsundervisning er den rigtige vej frem i forbindelse med integration.
Hvis det er det, fru Anne Baastrup mener, vil jeg gerne spørge: Hvordan kan det så være, at Socialistisk Folkeparti ikke har taget initiativ til at gøre
dette tilbud obligatorisk for børnene, hvis man mener, det er den rette vej frem?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Kan fru Anne Baastrup måske løfte sløret for, hvorfor der er to tredjedele af de tosprogede børn, rent faktisk omkring 40.000 tosprogede børn, som fravælger tilbuddet om modersmålsundervisning?
Det vil jeg gerne høre fru Anne Baastrups bud på.