runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Christiansen (DF), 2005-03-18:
Lovforslag nr. L 30 foreslår ændringer i retsplejeloven og forskellige andre love som følge af kommunalreformen.
Formålet er at gennemføre de ændringer i lovgivningen på Justitsministeriets område, der følger af nedlæggelsen af amterne og oprettelsen af de fem nye regioner.
Jeg vil ikke komme nærmere ind på detaljer i forslaget, men blot konstatere, at der alene er tale om konsekvensrettelser som følge af kommunalreformen og en tilpasning til den nye opgavefordeling mellem stat, region og kommune.
Dette afspejles også i, at jeg ikke ser nogen væsentlige indsigelser i høringssvarene.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-03-18:
Jeg vil såmænd bare lige høre hr. Kim Christiansen, om han kan tilslutte sig det spørgsmål, der blev stillet af både fru Birthe Rønn Hornbech og hr. Magnus Heunicke angående den undtagelse, der åbenbart er lavet for regioner, når det drejer sig om loven om fonde og visse foreninger.
Her har man ikke fået den undtagelse, som en kommuneforening har.
Hvordan stiller Dansk Folkepartis ordfører sig til det?
Kim Christiansen (DF), 2005-03-18:
Der vil jeg sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, at hvis der er en reel problematik i det, så er vi selvfølgelig villige til også at se på det under udvalgsarbejdet.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-03-18:
Hvis vi nu forestiller os, at regionerne på et senere tidspunkt ønsker at danne en sådan forening, vil Dansk Folkeparti så bakke op om, at de på det her område vil være ligestillet med Kommunernes Landsforening?
Kim Christiansen (DF), 2005-03-18:
Umiddelbart er der ikke lagt op til det i lovforslaget, men er det som sagt noget, der bliver bragt op under udvalgsarbejdet, så vil vi gerne være med til at diskutere det.
Tom Behnke (KF), 2005-03-18:
Groft sagt er der vel tale om, at alle de steder i den lovgivning, der hører under Justitsministeriets område, hvor der står amter, retter man nu ordet amt til region.
Det kan vi ikke have nogen indvendinger imod fra konservativ side.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-03-18:
Dette lovforslag er alene en følge af nedlæggelsen af amterne.
Der er som sådan ikke noget indholdsmæssigt i det, der er altså umiddelbart tale om et rent teknisk lovforslag.
Det eneste forbehold, der skulle være over for det,
Det fremgår, som det har været fremført, at foreninger og regioner ikke er undtaget fra lov om fonde og visse foreninger.
Hvordan kan det være, når foreninger af kommuner undtages, og når foreninger af amter hidtil har været undtaget?
Jeg skal heller ikke undlade at påpege, at Det Radikale Venstre overordnet set er utilfreds med den indretning af regionerne, som regeringen og Dansk Folkeparti er kommet frem til.
Det konkrete forslag kan meget vel få en meget let behandling i udvalget, men vi er opmærksomme på det forhold med regionerne, og vi ser frem til udvalgsarbejdet.
Anne Baastrup (SF), 2005-03-18:
Jeg skal i det hele henvise til Socialdemokratiets ordførers fremragende tale, som vi fuldstændig kan tilslutte os, og vi er glade for, at en lang række af de andre ordførere har gjort det samme.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-03-18:
Jeg betragter nogenlunde denne gennemgang af lovene som en sådan udlugning, hvor man har været alle lovene igennem og har set, hvor der stod amtskommune og kommune.
Så har man byttet om på ordene og flyttet nogle af opgaverne efter den kommunalaftale, der for længst er indgået.
Så stort set er der vel ikke nogen større substansændring, som ikke følger af den kommunale aftale.
Det, jeg ved der har været lidt tvivl om, og som jeg går ud fra, at ministeren i hvert fald kan svare på i udvalget og måske i dag, er spørgsmålet om det her med, at lovforslaget ikke omfatter foreninger, hvis aktiver ikke overstiger 250.000 kr., samt foreninger af kommuner eller amtskommuner, som nu bliver ændret til, at »eller amtskommuner« udgår.
Så der er altså ikke noget med regioner.
Ligger der noget i det?
Det er det eneste, vi vil spørge ministeren om.
Ellers kan vi tilslutte os forslaget, som mere er af semantisk karakter.
Lone Dybkjær (RV), 2005-03-18:
Ministeren svarede ikke på det med handicaprådene, men det er sådan set også okay, for vi kan godt tage det under udvalgsbehandlingen.
Jeg vil bare bede ministeren fundere over, hvad man kan gøre på det regionale plan, for der kan også være diskussioner om fornuftig tilgængelighed, og hvad ved jeg, i sammenhæng med det regionale plan f.eks. i forbindelse med sygehusvæsenet.
Det andet, jeg så vil bede ministeren overveje, er den ædle kappestrid.
Hvis jeg skal tage det som konkret udgangspunkt her, vil jeg nævne, at vi jo skal have nogle redegørelser fra kommunerne i de første år.
Den første kommer først i 2008, var det vist, senest 1. maj 2008.
Der kunne det måske være meget godt med nogle retningslinjer.
Line Barfod (EL), 2005-03-18:
Jeg har lidt svært ved at se svaret på spørgsmålet fra fru Karen Klint om forskellen på ældreområdet og de andre områder.
På det ene område har partiet tillid, og på det andet område har det ikke tillid.
Men sådan kan man jo undres over mange ting.
Det, jeg egentlig ville spørge til, var i relation til, at fru Pia Kristensen talte meget om det problem, som mange af os har sagt noget om i mange år, nemlig at folk kommer i klemme i systemet.
Jeg forstod fru Pia Kristensen sådan, at folk med den her reform ikke længere vil komme i klemme i systemet.
Jeg vil gerne høre, om fru Pia Kristensen kan bekræfte, at det er Dansk Folkepartis opfattelse, at man kan garantere borgerne, at de med den her reform ikke længere vil komme i klemme i systemet.
Pia Kristensen (DF), 2005-03-18:
Det mener vi så afgjort ikke vil ske.
Det er netop derfor, vi har lavet en strukturreform.
Vi har ikke lavet den for at gøre det dårligere for borgerne.
Vi har lavet den for at gøre det bedre for borgerne, og ved at det er en enstrenget struktur, hvor borgeren kun skal henvende sig ét sted for at få både hjælp og berettigede ydelser, tror vi helt sikkert på, at det vil blive bedre for borgerne.
Så vil de nemlig ikke blive kastebolde i systemet.
Vi ser, hvordan handicappede bliver sat imellem to stole, fordi amter og kommuner indbyrdes skændes om, hvem der skal finansiere, og hvem der skal tilbyde tilbuddet.
Så vi tror simpelt hen, at den her strukturreform med det princip, at der kun bliver én dør, og at den er i nærmiljøet, i den kommune, hvor borgeren bor, vil rette op på den model, vi har i dag.
Line Barfod (EL), 2005-03-18:
Der er så noget, jeg bare ikke forstår.
I København har Københavns Kommune jo hele tiden været både amt og kommune, og dermed har der kun været én myndighed.
Men der er masser af borgere i København, der er kommet i klemme i systemet og er blevet kastebolde i systemet, som fru Pia Kristensen siger.
Så forstår jeg ikke, hvorfor det pludselig skulle ændre sig i resten af landet, når der dér indføres den samme ordning, som man har haft i København i mange år, hvorfor borgerne så lige pludselig ikke længere skulle blive kastebolde.
Også i mange kommuner har borgere, der kun har skullet have sager behandlet i kommunen, jo oplevet at komme i klemme.
Det gælder f.eks. dem, der bliver syge og oplever, at de bliver erklæret for raske til at få sygedagpenge, og at de ikke er syge nok til at kunne få førtidspension.
Så kan de ikke få noget som helst, fordi de har en mand eller en kone, som skal forsørge dem, og så står de der uden nogen som helst indkomst.
Det hjælper den her reform ikke på, og tilsvarende er der mange andre områder, hvor folk kommer i klemme i systemet.
Så jeg synes, det er en meget flot garanti, fru Pia Kristensen her har udstedt for, at folk ikke vil komme i klemme i systemet, og vi skal huske at prøve at få eksempler på, at alle de steder, hvor folk kommer i klemme i dag, vil den her reform sikre, at de ikke gør det fremover.
Pia Kristensen (DF), 2005-03-18:
Vi kan jo ikke ændre på førtidspensionsreformen med en strukturreform.
Det siger sig selv.
Det, vi taler om, er, at vi skal have et nyt landkort, hvor vi får større kommuner, som vil blive mere bæredygtige, og hvor der kun bliver én indgang for borgerne, hvis de skal søge om hjælp eller have nogle ydelser, og det skal foregå i den pågældendes kommune i det nære miljø.
Som jeg nævnede før, skal handicappede ofte søge om forskellige ydelser i amter og kommuner, og hvis ikke man er forvirret, så bliver man det.
Vi har fået mange klager fra handicappede, som netop har ønsket følgende og sagt til os: Kunne vi dog bare gå ind ad én dør, og der så sad nogle mennesker og ordnede det hele for os.
Det vil altså ske med den her enstrengede struktur.
Anne Baastrup (SF), 2005-03-18:
Nu brillerede hr. Hans Andersen med at tale sort, men jeg vil så stille et spørgsmål til fru Pia Kristensen, som er en del af forhandlingsparterne, som har skrevet under på aftaler om strukturreformen.
Her står der, at VISO skal bruges til vejledende udredning i de mest specialiserede og komplicerede enkeltsager, og jeg går ud fra, at Dansk Folkeparti også har haft lejlighed til at læse udkastet til lov om social service.
Jeg vil derfor godt spørge fru Pia Kristensen: Hvorfor har man skåret ned på de muligheder, VISO har for at gå ind og lave vejledende udredning, sådan at de kun gælder i de få, mest sjældent forekommende specielle og komplicerede enkeltsager?
Jeg vil gerne have at vide, hvilke overvejelser der ligger bag.
Pia Kristensen (DF), 2005-03-18:
Jeg vil blot sige, at vi går ind for, at det er sjældent forekommende sager, der skal udredes.
Vi skal ikke tage alt ansvaret fra kommunerne.
Kommunerne skal altså også gøre en indsats selv for at specialisere sig og så kunne udrede ude i kommunerne.
Jeg synes faktisk, at det er meget flot, at man som borger eller kommune eller region kan ringe direkte til VISO og få rådgivning.
Jeg ved godt, at borgeren skal gennem kommunen, men får vedkommende et afslag, har vedkommende mulighed for at indklage sin sag til Det Sociale Nævn.
Anne Baastrup (SF), 2005-03-18:
Jeg kan forstå, at det så var en fejl, at Dansk Folkeparti i den her aftale lavede den brede beskrivelse.
O.k., det er i orden, og det anerkender jeg til fulde.
Så vil jeg godt spørge, om det så også var en fejl i den her aftale, at borgeren fik mulighed for at gå direkte til VISO og få en udredning.
Var det også en fejl fra Dansk Folkepartis side, at man lavede den aftale, som nu er revideret i lovforslaget, idet borgeren skal visiteres via en kommune?
Pia Kristensen (DF), 2005-03-18:
Det er klart, at man også skal se på, hvad der er mest hensigtsmæssigt.
Som jeg sagde før, skal vi heller ikke lave det sådan, at kommunerne fralægger sig at tage sig af sådan nogle sager, og det kan kommunerne jo gøre, ved at de bare siger, at nu kan borgerne henvende sig til VISO, og så kan kommunerne fralægge sig ansvaret.
Vi mener faktisk, at kommunerne skal være dygtige til også at hjælpe i den her slags sager.
Og så synes jeg faktisk, at kritikken af VISO er lidt uberettiget, for vi har aldrig haft et sådant center før, et videns- og rådgivningscenter.
Nu har vi fået det, og det er utrolig godt, at vi har fået sådan et center.
Vi har aldrig haft det før, og så skal det kritiseres og sables sønder og sammen.
Lone Dybkjær (RV), 2005-03-18:
Nu skal man jo ikke tage andres indlæg op i debatten, men sådan som jeg har oplevet det, er der nu ikke nogen, der har kritiseret VISO.
Vi har tværtimod spurgt, om man ikke kunne få lov at bruge VISO noget mere.
Men mit spørgsmål er et andet.
Jeg synes, det er interessant, at fru Pia Kristensen har den der helt utrolige tillid til, at det skal nok gå godt, bare kommunerne bliver lidt større.
Det synes jeg godt man kan sætte spørgsmålstegn ved.
Men det, som er mere interessant her, er, om det overhovedet ikke berører Dansk Folkeparti, at regeringen på forskellige leder og kanter indkasserer rationaliseringsgevinster og måske også overindkasserer rationaliseringsgevinster.
Er fru Pia Kristensen ikke en smule bekymret for, om det måske kan gå ud over nogle sårbare grupper?
Jeg er godt klar over, at fru Pia Kristensen vil værne om de ældre, men hvad med de andre, som måske er lige så sårbare som de ældre taget som samlet gruppe?
Pia Kristensen (DF), 2005-03-18:
Vi går ind for kvalitet, og vi går selvfølgelig ikke ind for at skære ned på noget.
Det mener vi heller ikke vil finde sted i den her reform.
Man kan godt effektivisere og lave nogle andre arbejdsgange og så alligevel højne kvaliteten.
Sådan er det jo.
Jeg synes faktisk, at det, det handler om, er, at vi har lavet en reform, som vil være til glæde for borgerne, sådan at de ikke skal rundt i systemet og henvende sig til flere instanser for at kunne få hjælp af de offentlige myndigheder. De skal kun henvende sig ét sted, og så tager man sig af dem der, og der er en person, som sidder og sørger for alt vedrørende den, der henvender sig.
Det er da det, det hele handler om: Vi har lavet en reform, som er til glæde og gavn for Danmarks borgere.
Lone Dybkjær (RV), 2005-03-18:
Jeg er fuldstændig opmærksom på, at det selvfølgelig er udgangspunktet.
Jeg vil også godt spørge fru Pia Kristensen, men måske kan vi tage det op i udvalgsarbejdet, om det vil være muligt at skifte sagsbehandler, hvis det er sådan, at der er en dårlig kemi imellem personerne.
Det andet, jeg gerne vil spørge fru Pia Kristensen om, relaterer sig til, at fru Pia Kristensen siger, at det ikke er tanken at skære ned på noget.
Mener fru Pia Kristensen så, at de rationaliseringsgevinster, der måske på et tidspunkt, – det bliver jo ikke i første omgang – kommer i forbindelse med kommunesammenlægningerne, og de synenergieffekter, der måske kan komme i forbindelse med kommunesammenlægningerne, og som heller ikke vil komme i første omgang, skal komme kommunerne og dermed de socialt svage til gode, sådan at de også kan få del i den almindelige velfærdsudvikling?
Pia Kristensen (DF), 2005-03-18:
Lige præcis med hensyn til synergieffekter er det da klart, at man, hvis man kan frigive nogle penge, kan forbedre forholdene for de meget udsatte grupper, som har meget stort behov for at få forbedret forholdene.
Så vil jeg med hensyn til justeringer i forslaget sige, at vi altså har sagt god for det her forslag, og at vi synes, at det er fint, som det er, men vi har også sagt, at der kan dukke nogle spørgsmål og nogle småproblemer op under udvalgsarbejdet, og så er vi åbne over for at se på dem og diskutere dem med de andre partier.
Lotte Bundsgaard (S), 2005-03-18:
Vi hører fru Pia Kristensen tale om alle de handicappede, som er rigtig glade for det her forslag.
Når vi læser høringssvaret fra bl.a. DSI, kan vi også se, at der er nogle ting, de er glade for, men bestemt også nogle ting, de er meget bekymrede for.
Det kan f.eks. være et trafikuheld.
Jeg vil godt høre fru Pia Kristensen, om hun ikke kan se, at der kan være nogle problemer med hensyn til at sikre, at der er pladser i akutte situationer, og om det er noget, som Dansk Folkeparti vil være med til at forhandle om, så vi kan sikre, at man ikke skal være bekymret for, at der ikke er plads i akutte situationer.
Pia Kristensen (DF), 2005-03-18:
Jeg vil sige, at jeg faktisk synes, at det er meget flot, at man med hensyn til høringssvarene fra DSI har vist respekt for mange af kritikpunkterne.
De er enten blevet imødeset eller også delvis imødeset, så jeg synes faktisk, at der har været gjort meget for at rette op på forslaget, sådan at De Samvirkende Invalideorganisationer er tilfredse.
Selvfølgelig er vi da også interesserede i at sikre pladser i akutte situationer, men igen må jeg sige, at de årlige rammeaftaler, der skal laves mellem kommuner og regioner, skal indeholde takster for kommunernes køb af pladser.
Også udviklingsmål for tilbud skal der være i den ramme, og så skal der også være håndtering af akutte situationer og beredskab for at undgå ventelister.
Det er faktisk det, der ligger i den rammeaftale, der skal indgås.
Lotte Bundsgaard (S), 2005-03-18:
Et kort opfølgende spørgsmål: Hvem skal finansiere, at der er akutpladser?
Det kan jeg ikke rigtig forstå, for nu er det jo sådan, at man kan udrede sin sag i kommunen og i amtet.
Med den her reform bliver det sådan, at man kan få udredt sin sag i kommunen, og hvis kommunen synes, det er en god idé, eller hvis det er en meget, meget, meget, meget speciel sag, så kan man også få den udredt i VISO.
Kan fru Pia Kristensen ikke lige forklare, hvordan borgerens retssikkerhed forbedres, ved at man fjerner et sted, hvor borgeren kan få udredt sin sag?
Pia Kristensen (DF), 2005-03-18:
Jamen netop ved at vi får nogle større og mere bæredygtige kommuner, vil der jo også komme mere ekspertise i kommunerne.
Det vil hæve kvalitetsniveauet.
Jamen jeg mener altså, at der vil blive en meget, meget bedre kvalitet forbundet med, at vi laver den her reform.
Med hensyn til hvem der skal betale, er det jo kommunerne, der skal betale for de tilbud også i regionalt regi.
Det skal man aftale i de årlige rammeaftaler.
Ole Glahn (RV), 2005-03-18:
Fru Pia Kristensen har jo flere gange været inde på, at det er en stor fordel, at borgeren nu får én dør at gå ind ad.
Men hvad møder man så, når man kommer ind ad den dør?
Hvis man har et meget specielt handicap, så kan man jo frygte, at kommunerne bliver stillet i en situation, hvor de faktisk ikke kan give de kvalificerede svar og give det tilbud, som man gerne vil have.
Nu er det sådan, at en del af de handicappede i dag er på nogle institutioner under amterne, og det vil blive videreført under regionerne.
Jeg vil gerne spørge fru Pia Kristensen, hvilken forventning hun har til antallet af kommuner, der fortsat har anbragt handicappede personer, som de skal betale til, på de institutioner, som regionerne skal løse opgaven for.
Pia Kristensen (DF), 2005-03-18:
Jamen fordi vi får en ny struktur her i landet, bliver institutionerne jo ikke lukket, personalet bliver ikke fyret, og de beboere eller handicappede, der er på de institutioner, bliver jo ikke smidt på gaden.
Husene vil stadig væk være der
ligesom de ansatte og de handicappede.
Så det spørgsmål kan jeg slet ikke forstå.
Så vil jeg sige med hensyn til et kvalificeret tilbud, at det jo netop er det, der faktisk er det gode ved, at vi skal have VISO.
Hvis en kommune ikke har et tilbud, der er tilstrækkelig godt til en person med et handicap, som man ikke har mage til i kommunen, så kan kommunen eller regionen ringe til VISO og høre: Hvor skal vi henvende os?
Hvor kan vi få noget faglig viden om det her område?
Ole Glahn (RV), 2005-03-18:
Nu er det jo sådan, at det er kommunen, der skal finansiere det her, og alle gode formuleringer til trods har kommunerne jo altså også en stram økonomi.
Jeg kunne i hvert fald godt forestille mig, at man kunne komme i den situation, at man måske har en handicappet, der koster 1-1,5 mio. kr. på en institution, som nu varetages af regionerne.
Ved at hjemtage den pågældende kunne det måske gøres for 700.000 kr., men kvalitativt på en helt anden måde.
Vi frygter, at denne reform vil betyde, at de små handicapgrupper vil komme alvorligt i klemme.
Hvad skulle være begrundelsen for, at kommuner fastholdt en handicappet på en regional institution, hvis det koster en 300.000-400.000 kr. mere, selv om den handicappede får mere service, hvis kommunen står i en situation, hvor den skal spare – alternativt på ældreområdet eller på skoleområdet?
Pia Kristensen (DF), 2005-03-18:
Nej, det tror jeg ikke.
Det er jo netop også derfor, at der skal indføres en refusionsordning for meget dyre enkeltsager, hvor kommunerne bliver refunderet.
Jeg kan heller ikke se, at en kommune vil have glæde af eller i det hele taget vil kunne nænne at trække en borger hjem fra et tilbud, hvor borgeren faktisk er her og nu.
Hvad skulle kommunen få ud af det?
Så onde er kommunerne altså ikke.
Karen J. Klint (S), 2005-03-18:
Man skal jo nok passe på ikke at blive smittet lidt for meget af fru Charlotte Dyremoses optimisme, for jeg synes stadig væk, der er nogle barrierer i, at Socialdemokraterne har underskrevet en eller anden aftale, og de barrierer er ikke nødvendigvis små knaster alle sammen – der er også en stor hurdle, der hedder økonomisiden.
Jeg hørte fru Charlotte Dyremose faktisk komme med en garanti for, at borgerne ikke mere bliver sat mellem to stole.
Men når man er sat mellem to stole, har det jo ikke været et slagsmål mellem den kommunale myndighed og en amtslig myndighed, det har jo faktisk været, fordi der i forvejen egentlig ikke var kapacitet nok, ikke var facetter nok i valgmulighederne for borgerne.
Når man nu kun får hovedansvaret ét sted, vil fru Charlotte Dyremose så udstikke den garanti, at fordi 99 har ansvar og viden, i stedet for at ansvar og viden er samlet på 15 steder, så har man en større mulighed for at få oprettet endnu flere nye pladser, så der er en plads til alle?
Charlotte Dyremose (KF), 2005-03-18:
Jeg mener jo netop, som jeg også var inde på i min tale, at de planer, der skal laves i regionerne, hvor kommunen og regionen skal gå sammen og se på, hvad det er for pladser, kommunerne i denne region forventer at skulle bruge i de kommende år, netop vil synliggøre, hvis der i regionen mangler nogle pladser.
Problemet har i dag lidt været, kan man sige, at så har man måttet ordne det og finde ud af, hvor borgeren så skulle hen, hvorimod der sker det, hvis der nu er et antal kommuner i regionen, der siger, at de har brug for det og det antal pladser, at så bliver det meget synligt, og derfor får vi bedre sikret, at regionen får taget stilling til det også nogle år ud i fremtiden med de ændringer, der er blevet lavet, de tilføjelser, der er blevet lavet; at man altså sørger for, at der er den nødvendige kapacitet, fordi man på forhånd ved, at den forventeligt vil blive efterspurgt.
Karen J. Klint (S), 2005-03-18:
Jeg hører, at fru Charlotte Dyremose gentager: Vi får synlighed.
Det er jo ikke det samme, som at vi får penge.
Vil skattestoppet sikre, at synligheden bliver omsat til nye tilbud?
Det synes jeg er et vigtigt svar at få.
Vi har set unge mennesker under 18 år sidde i arresthuse, fordi man ikke i tide har bestilt en vare hos en region, altså et amt i dag.
Vil fru Charlotte Dyremose garantere, at fordi man får en rammeplan, ser vi ikke længere unge mennesker under 18 år sidde i arresthuse?
Hvad er det, den rammeplan kan give af garanti for, at mennesker får det rigtige tilbud?
Charlotte Dyremose (KF), 2005-03-18:
Jeg tror desværre ikke, at der er nogen, der nogen sinde kan give en garanti for, at alle altid bliver behandlet hundrede procent hensigtsmæssigt.
Det, vi kan gøre, og det, vi særlig kan gøre her fra Christiansborg, er at give de bedst tænkelige rammer for, at kommunerne har de her muligheder.
Det handler bl.a. om, som fru Karen Klint også er inde på, at der er en masse viden rundtomkring.
Jeg er sikker på, at den viden vil blive udviklet med årene, men det, der er det vigtige og revolutionerende her, er, at den viden vil blive delt bedre.
Den vil kunne blive brugt bedre på landsplan.
Og det vil jo bl.a. også være med til, at vi i langt højere grad kan sikre, at kommunerne finder ud af, at det faktisk kan betale sig at gøre en tidlig indsats, for de vil se, at det er det, der er gjort andre steder.
Med hensyn til økonomien er der jo ikke nogen besparelser lagt ind i denne her plan, så det eneste, vi gør her – og det er meget væsentligt for mig at understrege – er, at vi laver om på strukturerne, vi laver ikke om på økonomien.