runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Egil Møller (DF), 1998-10-20:
Forslaget indeholder bestemmelser for by- og boligministeren til at pålægge elforsyningsvirksomheder at føre tilsyn med stærkstrømsanlæg.
Der er i forslaget en bestemmelse om, at tilsynsudgiften bliver konkurrenceneutral set i lyset af de fremtidige friere markedsforhold.
Med lovforslagets vedtagelse vil der ske en ophævelse af de særlige bestemmelser for offentligt ejede anlæg, således at tilsynet bliver ens, uanset om det er et statsejet eller privatejet anlæg.
I Dansk Folkeparti er vi positive over for lovforslaget, som samtidig skulle sikre, at der ikke sker et forringet tilsyn, uanset at konkurrencen skærpes.
Dette lovforslag indeholder en række mindre ændringer i lov om almene boliger, for så vidt angår beboerklagenævnets kompetence, fordeling af udgifter til varmt vand, nye aftalemuligheder vedrørende istandsættelse ved fraflytning samt et kortere opsigelsesvarsel i ungdomsboliger.
Disse ændringer er vi i Dansk Folkeparti positive over for.
Men forslaget indeholder en mere markant ændring i forhold til den nuværende lovgivning: at betingelsen for at være formand for og menige medlemmer af beboerklagenævnene, boligklagenævnet, huslejenævnet og byfornyelsesnævnet er, at de pågældende har dansk indfødsret.
Denne ændring kan vi fra Dansk Folkeparti side ikke medvirke til.
Annie Lunde Hansen (CD), 1998-10-20:
Det er efter CD's opfattelse vigtigt, at der opretholdes et effektivt tilsyn med stærkstrømsanlæg.
CD har hæftet sig ved, at lovforslaget er udgiftsneutralt for det offentlige, eftersom udgifterne opkræves hos elforbrugerne for at sikre tilsynsudgiftens konkurrenceneutralitet.
Jeg kan dog ikke lade være med at nævne, at den i lovforslaget beskrevne opkrævnings- og revisionsmåde, der vedrører tilsynsafgiften, efter min opfattelse forekommer alt andet end ligetil.
Det virker rent ud sagt lidt bøvlet.
Jeg vil derfor bede ministeren om at forklare, hvordan administrationen og opkrævningen til elforbrugerne skal finde sted, og når jeg har sagt det, så vil jeg meget gerne sige, at CD støtter forslaget, men vi vil meget gerne have svar på, hvor let man kan udføre opkrævningerne.
Kim Behnke (FP), 1998-10-20:
Fremskridtspartiet støttede forslaget, da det blev fremsat første gang, og vi støtter det fortsat.
Vi kan ikke se andet, end at det er en naturlig konsekvens af, at der sker en liberalisering på elmarkedet.
Det skal ministeren ikke gøre til genstand for et problem i forhold til det her lovforslag.
Det er jo miljø- og energiministerens opgave at sørge for, at vi får et helt liberalt marked, sådan at alle har lige vilkår, når det gælder tilslutning og efterfølgende tilsyn med stærkstrømsanlæg.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1998-10-20:
Jeg skal meddele, at Kristeligt Folkeparti støtter forslaget.
Jytte Andersen (S), 1998-10-20:
Jeg vil gerne takke for den venlige tilslutning, som jo i hvert fald kan ses som et udtryk for et samarbejdende folkestyre, og som også kunne tyde på, at vi kan få en hurtig udvalgsbehandling, hvor jeg selvfølgelig gerne vil bidrage til - sagt til fru Annie Lunde Hansen - at få beskrevet en så enkel og så ubureaukratisk opkrævnings- og administrationsmetode som muligt.
Det er klart, at det har regeringen også en interesse i.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 1998-10-20:
Det her lovforslag, som jeg på Socialdemokratiets vegne skal give tilslutning til, omhandler små tekniske ændringer, som jeg ser som justeringer, der blot skal gøre loven lidt mere smidig og sørge for, at loven bliver tilpasset virkeligheden og giver hjemmel til en fornuftig måde at løse opgaverne på.
Lovforslaget er dog andet end små tekniske ændringer.
Jeg ser det som et utrolig positivt og virkelig opmuntrende
indslag.
Det er et politisk budskab, der ud over at være tidssvarende samtidig er påkrævet i den proces, det drejer sig om: at mødes på lige vilkår i den gensidige integration.
Lige rettigheder, lige pligter er en sund værdi at handle efter, og det er kun positivt, at den ændring af loven, vi i dag skal behandle, rent faktisk er et signal til de mange etniske danskere, der bor her i landet, et signal om, at vi ønsker deres medindflydelse og aktive deltagelse i det danske demokrati - i den her sammehæng i beboerråd og nævn af forskellig karakter.
Socialdemokratiet ser det som en naturlig vej for den gensidige integration, at vi er villige til at dele vores indflydelse med alle dem, der skulle ønske at tage del i den.
Det er en lovændring, der klæder den demokratiske idé.
Det er vores håb, at denne lovændring, om end den kan synes ganske beskeden, vil være startskuddet til, at beboere rundt omkring i boligselskaber, i boligområder vil mødes på mere lige vilkår og derudfra inddrage hinanden i den demokratiske proces.
Det at være aktiv i en forening eller et nævn er en del af den demokratiske proces, som det danske samfund bygger på.
Den bedste måde at få respekt og forståelse for demokratiet er ved at være aktiv i det, og derfor er denne lovændring, om end den er lille, en milepæl for det danske demokrati.
Karsten Nonbo (V), 1998-10-20:
Venstre kan stort set tilslutte sig de ord, som hr. Kramer
Mikkelsen sagde.
For os er dette lovforslag også en dåbsattest for by- og boligministeren, idet det flere gange nævnes, at vi skal ændre ordet til by- og boligminister, så jeg hilser da by- og boligministeren velkommen under det nye navn.
Jeg håber så ikke, at det samtidig bliver en dødsattest for det, der hedder byrådene, for selv om det hedder by- og boligministeren, så er der altså stadig væk noget, der hedder byråd, og byrådene skal også have lov at råde i byerne. Så det håber jeg ikke at ministeren går ind og lægger sin hånd
Vi ser også nogle gode liberale tanker i, at man nu laver aftalefrihed, for så vidt angår ungdomsboliger.
Det er helt i Venstres ånd, at der kan laves individuelle aftaler, således at opsigelsesvarslet kan gå længere ned, end det er nu.
Man snakker om at gå helt ned til 6 uger.
Det er også en god ting, at man nu får indført forskellige ordninger, der gør, at folk, som ønsker at spare, virkelig kan spare - her tænker jeg på husvarme og varmt vand - således at den, der er sparsommelig, også høster gevinsten af den sparsommelighed.
Jens Heimburger (KF), 1998-10-20:
Det Konservative Folkeparti er også meget positiv over for forslaget, og vi hæfter os især ved, at vi selvfølgelig ikke skal lægge sten i vejen for en integration, som er helt nødvendig.
Vi kan ikke på den ene side bede mennesker om at anstrenge sig for at integrere sig i det danske samfund og så på den anden side, hvis de stiller sig til rådighed for aktivt at deltage i at løse samfundets små og store problemer, sige, at det kan de ikke få lov til.
Det er hovedhjørnestenen i forslaget, og det kan vi fuldt ud tilslutte os.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1998-10-20:
Jeg vil gerne begynde med at gratulere ministeren med den udvidede titel, og jeg kan så håbe, at der følger udvidede beføjelser og kompetence og måske oven i købet penge med.
Her tænker jeg på penge til ministeriet med denne titel.
Men tillykke med det!
Så vil jeg gerne sige, at Kristeligt Folkeparti fuldt ud tilslutter sig ophævelsen af kravet om dansk indfødsret i de pågældende love, sådan som det er formuleret i lovforslaget.
Og efter den førte debat ved vi alle, hvad det drejer sig om, nemlig kravet om at være i besiddelse af dansk indfødsret for at kunne være medlem af en række nævn.
Jeg mener, det er et rigtigt sigte, der her formuleres, at man i det område, hvor man bor, får mulighed for at gøre sin indflydelse gældende på linje med andre beboere i det pågældende område.
Og jeg synes, bl.a. hr. Lars Kramer Mikkelsen i sin ordførertale argumenterede kompetent og kvalificeret for den lovændring og gav udtryk for en grundholdning, som jeg er enig i, og som jeg ikke skal stå her og gentage.
Det er hovedsigtet med loven.
Og så er der nogle lidt mere tekniske ting, som vi også er enige i.
Bl.a. er der lagt op til en tilskyndelse til en mere miljørigtig adfærd, og der lægges også op til en vis liberalisering på ungdomsboligområdet.
Det synes jeg også er et rigtigt sigte.
Der er måske lidt teknik, vi skal se på, og det kan vi kigge på under udvalgsarbejdet, men ellers er der som sagt tilslutning til lovforslagets sigte fra vores side.
Jann Sjursen (KRF), 1998-10-20:
I forhold til den tidligere taler oplever jeg måske ikke lovforslaget som den helt store liberalisering, men lad det nu være.
Vi er i hvert fald fra Kristeligt Folkepartis side - liberalisering eller ej - klart positive over for regeringens sigte med lovforslaget: netop at lette adoptanters muligheder
for international adoption
Der er utrolig mange børn rundt omkring i verden, der mangler forældre, og der er så desværre herhjemme i Danmark forældre, som mangler børn, og de to ting kan fornuftigvis gå hånd i hånd.
Når jeg siger det, er det også, fordi vi i Kristeligt Folkeparti mener, at international adoption sådan set er et ganske udmærket alternativ til kunstig befrugtning, som jo for mange barnløse par ellers kan være alternativet til en international adoption.
Vi synes, det er fint, som regeringen foreslår, at man laver et faseopdelt undersøgelses- og godkendelsesforløb, og også det obligatoriske adoptionsforberedende kursus synes vi er en klar forbedring.
Vi ser såmænd ikke så meget kurset som et forsøg på en statslig forældreopdragelse, men vel mere et forsøg på at hjælpe kommende adoptanter til en egentlig afklaring, inden de for alvor selv bestemmer sig.
Det er det, jeg lægger hovedvægten på, når jeg i dag udtaler min holdning, som er positiv.
Selvfølgelig ser vi også frem til en diskussion efterfølgende af indholdet i de tre faser, som vi må se på under udvalgsarbejdet.
Så har flere ordførere - jeg tror, det var SF's og Enhedslistens ordførere -
jo især været inde på Adoptionsnævnets rolle i de nye arbejdsopgaver og det, at man meget vel kan opleve det, som om tilsynsmyndighed sammenblandes med klagemyndighed.
Med de nye beføjelser, som Adoptionsnævnet får, vil jeg sige, at vi i Kristeligt Folkeparti bestemt heller ikke mener, at regeringen - og altså Justitsministeriet i denne sammenhæng - nødvendigvis har fundet de vises sten.
Jeg synes, at de sager, som har været fremme på området også her i de sidste måneder, taler for, at vi styrker tilsynsmyndigheden, og så måske nu også, at den bliver bibeholdt i Civilretsdirektoratet.
De øvrige elementer om mere fleksibilitet med hensyn til alder, mulighed for at adoptere flere børn og også handicappedes mulighed for at adoptere børn er vi i øvrigt positivt stemt over for.
Per Kaalund (S), 1998-10-20:
Den ændring af retsplejeloven, vi har til behandling i dag, omfatter beslaglæggelse, edition, fotoforevisning, konfrontation, efterlysning og observation samt endelig noget om prøvesagsordning for advokater.
Formålet for så vidt angår ændringerne omkring beslaglæggelse og edition er en revision og en modernisering
Vi synes i den socialdemokratiske gruppe, at det er en god modernisering, der er foretaget, og en god revision.
Der er ikke tale om nogen omfattende reform, men der er tale om, som der står i bemærkningerne, sproglig og systematisk modernisering af nogle regler, som stammer helt tilbage fra 1916, dvs. at de er godt 80 år gamle.
Vi betragter det, der sker her, som en god ting.
Med hensyn til regulering af politiets anvendelse af en række efterforskningsskridt i forbindelse med opklaring af lovovertrædelser er der tale om fotoforevisning, konfrontation, efterlysning og observation.
De har hidtil været ulovregulerede, og det kan på sin vis undre. Der er her tale om tvangsindgreb, typisk over for sigtede personer, og om, at nogle ting, der som nævnt ikke tidligere har været lovregulerede, nu skal reguleres.
Med hensyn til fotoforevisning har der været lovregler
om, hvilke foto der kan optages, hvordan de skal opbevares osv., men ikke om, hvordan politiet kan anvende disse billeder.
Derfor er det rigtigt at få reguleret også dette punkt.
Vi finder, at lovforslaget giver en fornuftig afvejning af på den ene side hensynet til en effektiv kriminalitetsbekæmpelse og på den anden side de afgørende hensyn, der må tages til den enkeltes retssikkerhed.
Betingelserne for anvendelse af nævnte tvangsindgreb forekommer rimelige, også under hensyntagen til den formodede lovovertrædelse.
Kriminalitetskravet vil typisk være, at der skal være tale om lovovertrædelser, der kan idømmes straf for i størrelsesordenen 1½ års fængsel og opefter, og der skal yderligere være tale om både en rimelig og en bestyrket mistanke, ligesom indgrebet skal være af væsentlig betydning for efterforskningen.
Vi er i øvrigt enige i, at som hovedregel skal disse tvangsindgreb i forbindelse med politiets efterforskning alt andet lige være forbudte, medmindre de er særligt tilladte. Det modsatte, hvor alt ville være tilladt bortset fra det, der måtte være forbudt, vil vi ikke være tilhængere af.
Med hensyn til den sidste del omkring ændringen i prøvesagsordningen for advokater, hvor der i dag er tale om, at der skal være to prøvesager ved samme ret, enten ved en landsret eller Sø- og Handelsretten: Der er et ændringsforslag her, der går ud på, at de to prøvesager kan finde sted ved forskellige retter, og at 3-års-fristen ændres til en 5-års-frist.
Det kan vi også støtte.
Samlet kan den socialdemokratiske folketingsgruppe altså anbefale dette lovforslag.
Karsten Nonbo (V), 1998-10-20:
Jeg skal indledningsvis advare justitsministeren om, at også i denne tale kan der forekomme sekvenser, som umiddelbart kunne lyde, som om Venstre ikke er for lovforslaget.
Det, Venstre ønsker at gøre, er at belyse vores lovforslag og vores lovgivningsarbejde fra begge sider; så det skal ministeren tage stille og roligt.
Jeg kan også berolige ministeren med, at både i dette forslag og i det forrige forslag skal Venstre nok komme med en konklusion, når vi når frem til målstregen.
Det, vi meget nødig vil, er at forfalde til at falde om på ryggen og lade os klø på maven, før vi har set på, om der virkelig er ting, der skal vendes.
Det mener vi også der er i dette lovforslag.
Der er ting, der skal vendes.
Vi skal ikke ubetinget sluge den, som den er.
Det er sådan, at der findes lovregulering på nogle af områderne.
Det, vi i Venstre kan være bekymrede for, er, hvis vi går ind i en detailregulering, en detailregulering, som gør, at lige pludselig bliver det, man ikke kan læse sig til, lovligt.
Vi skal passe på, at vi bevarer den sunde fornuft og det enkelte skøn, således at vi ikke hver gang skal slå op i loven for at finde ud af, hvad der er ude på overdrevet, og hvad der ikke er.
Der skal heller ikke herske nogen tvivl om, at vi i Venstre arbejder på, at der skal forebygges og opklares
flest mulige forbrydelser, samtidig med at der selvfølgelig ikke skal indføres politistatsmetoder.
Det er alt andet lige et øget ressourceforbrug, som vil gå ud over det øvrige opklaringsarbejde, og det kan godt være et forbehold, som vi vil tage i Venstre.
Vi vil gå ind i et arbejde, hvor vi får vendt hver enkelt sten, inden vi siger enten ja eller nej.
Men vi skal nok nå frem til at sige ja eller nej.
Der er nok også et par paragraffer, der skal ændres, men det må de spørgsmål, vi stiller i forbindelse med udvalgsbehandlingen, jo vise.
Altså man skal ind og se på, om der nu er grund til, at den og den ikke må gå ud; det skal man ind og have domstolsafgørelse på.
Det finder vi meget bekymrende.
Alt i alt er det et lovforslag, vi vil kigge på.
Vi vil kigge på det med en vis skepsis.
Line Barfod (EL), 1998-10-20:
Ministerens forslag om, at godkendelsen af adoptanter skal ske i tre faser,
Ministerens forslag om et obligatorisk kursus for de kommende adoptanter er også fornuftigt, men vi mener, at det skal være gratis for deltagerne at komme med på et sådant kursus.
Som flere andre støtter vi også, at der bliver sikret en mere ensartet praksis i de forskellige amter.
Til gengæld mener vi ligesom SF, at det er et problem, at man i forslaget har en sammenblanding af tilsynsmyndigheden og klageinstansen.
Vi mener, at det er Civilretsdirektoratet, der skal være tilsynsmyndighed, og at den opgave skal styrkes, fordi Civilretsdirektoratet er undergivet politisk kontrol.
Elisabeth Arnold (RV), 1998-10-20:
Jeg lagde især mærke til ordførertalen fra Socialistisk Folkeparti, hvor hr. Aage Frandsen priste lovforslaget her, fordi det var et resultat af et meget grundigt forarbejde med to store betænkninger og et meget omfattende bemærkningsapparat til lovparagrafferne her.
Det synes jeg man skal lægge vægt på i bedømmelsen af forslaget, fordi nogle af dem, der har kritiseret den voldsomme detailregulering, nemlig repræsentanter for dem, der skal leve under den her detailregulering, dvs. politiet, nu må være klar over, at når der er lavet sådan et grundigt forarbejde, som der er her, er det jo ikke helt uvæsentligt; så har vi faktisk et godt grundlag at tage beslutning på her i Folketinget.
Det synes jeg er vigtigt at gøre sig klart, når vi står
foran udvalgsarbejdet
Vi har faktisk et godt beslutningsgrundlag.
Og så må selv de, der kunne være kritiske over for den voldsomme detailregulering, sige, at det er vigtigt, at vi her afvejer den enkeltes retssikkerhed over for hensynet til effektiviteten i efterforskningsarbejdet. Også det, som politiet kalder den sunde fornuft, kan altså sættes på ord og i paragraffer, sådan at man sikrer sig, at der selv i de helt utænkelige tilfælde, hvor den sunde fornuft ikke skulle være til stede, gælder nogle regler, som man skal rette sig efter.
Det Radikale Venstre støtter forslaget og går ind i udvalgsarbejdet med fortrøstning.
Line Barfod (EL), 1998-10-20:
Det forslag, der er om ændring af prøvesagsordningen for advokater, synes vi er udmærket, men man bør overveje, om man ikke skal gå længere, end man har gjort her i forslaget, fordi der i dag efterhånden er så få sager, der får lov at komme for landsretten, at det bliver sværere for advokater at få en prøvesag.
Så er der nogle forskellige mindre ændringer omkring sagkyndige dommere og forskellige andre ting.
Det ser fornuftigt nok ud.
Så er der en modernisering af reglerne om beslaglæggelse og edition.
Det er meget fint, at man jævnligt ser på, om bestemmelser bør moderniseres og bl.a. gøres lettere forståelige.
Der er dog nogle punkter i forslaget, som vi gerne vil se nærmere på under udvalgsarbejdet, bl.a. det, at
vi mener, at den første gennemgang af papirer, der er blevet beslaglagt, skal ske i retten, uanset om papirerne stammer fra journalister eller fra andre grupper.
Den sidste klump af forslag er så regulering af nogle af de hidtil ulovregulerede tvangsindgreb: fotoforevisning, konfrontation, efterlysning og observation.
Vi mener, det er et stort fremskridt, at de tvangsindgreb nu bliver lovreguleret, men vi mener, at man skal se på nogle ændringer under udvalgsarbejdet, bl.a. på kriminalitetskravet i forhold til nogle af indgrebene, hvor vi bl.a. omkring efterlysning ikke mener, at man skal kunne foretage en efterlysning i tv og andre medier, hvis der f.eks. er tale om almindeligt værtshusslagsmål eller andre mindre væsentlige forbrydelser.
Vi havde gerne set, at der samtidig kom regler for de tvangsindgreb, der ikke er specifikt lovregulerede - både de tvangsindgreb, der anvendes i dag, og de, som måtte opstå fremover som følge af ny teknologi osv.
Men det håber vi så at vi kan se på på et senere tidspunkt, bl.a. at vi kan se på at få nogle regler for politiets fotografering af demonstrationer.
Generelt vil vi gerne benytte lejligheden til at gøre opmærksom på, at der er behov for en politilov, der også kan regulere politiets virksomhed på alle de områder, der ikke har med strafprocessen at gøre.
Jann Sjursen (KRF), 1998-10-20:
Som de fleste ordførere har tilkendegivet her i dag, så er vi i lighed med disse positivt indstillede over for det lovforslag, som regeringen her har fremsat på baggrund af et særdeles grundigt udvalgsarbejde.
Vi kan i det store og hele tilslutte os forslaget, ikke mindst fordi vi mener, at regeringen har ramt en meget god balance mellem den enkeltes retssikkerhed og muligheden for politiet for at føre en effektiv efterforskning.
Jeg kan derfor begrænse mig til at sige, at når man så ser på høringssvarene, er der enkelte elementer, som også bliver fremdraget her fra forskellig side, som jeg også mener, at det er værd at tage fat på i det efterfølgende udvalgsarbejde.
I lighed med tidligere ordførere vil også jeg understrege, at specielt de bidrag, der går på, at ressourcetildelingen til politiet ikke følger med, når opgaverne måske bliver vanskeliggjort med nogle af de bestemmelser, som bliver indført med denne nye lovgivning for at øge retssikkerheden, er værd at tage fat på, også selv om ressourcespørgsmålet også må tages op i en anden sammenhæng, hvis der virkelig skal ske noget på det område.
Med disse få bemærkninger vil jeg tilsige en positiv udvalgsbehandling fra Kristeligt Folkepartis side.
Frank Aaen (EL), 1998-10-20:
Selv om vi så siger, at vi går ind for lige og fri konkurrence, er situationen jo den, at de store multinationale medicinalfirmaer, Danisco og alle de andre koncerner har deres egen bank, hvor de sikrer sig, at de får mere favorable lån til deres egne virksomheder, end man i øvrigt kan opnå på markedet, fordi de simpelt hen har egen bank, in house-bank.
Det, der sker nu, er, at staten afvikler sin in house-bank, som også kunne sikre mere gunstige lånebetingelser end dem, man kan få ude på markedet.
Så det er sådan set en skævvridning af konkurrencen, man foretager ved at nedlægge banken.
Sonja Albrink (CD), 1998-10-20:
I bemærkningerne til lovforslaget præsenteres forslaget som en revision og en modernisering af retsplejelovens bestemmelser om efterforskning, samtidig med at man præsenterer ny regulering af efterforskningsmetoder, som hidtil har været uregulerede.
I CD mener vi, at reglerne om tvangsindgreb skal indeholde en afvejning mellem hensynet til den enkeltes integritet og sikkerhed på den ene side og hensynet til en effektiv kriminalitetsbekæmpelse på den anden side.
Umiddelbart ser lovforslaget ud til at være i overensstemmelse med disse principper, samtidig med at det kan konstateres, at forslaget langt hen ad vejen blot kodificerer den praksis, som politiet i forvejen anvender i forbindelse med brugen af de uregulerede efterforskningsmetoder.
Dette er blot sagt for at præcisere, at her er tale om lovgivning, der fortjener et særdeles grundigt udvalgsarbejde.
Som forslaget foreligger, synes vi i CD, at der er gode intentioner, men også at der er ting, der kræver en nærmere udvalgsbehandling, og derfor ser vi frem til et konstruktivt udvalgsarbejde.