runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Dahlgaard (UP), 2000-04-26:
Ja, man bliver lidt mundlam, når ministeren siger, at vi har vores egen socialpolitik.
Det er 26 dage siden, regeringen gav sig og signalerede, at nu ville man ændre på efterlønnen, så man også kan tage den med sig til udlandet, og så siger man, det er en gave fra EU!
Det ønskede regeringen ikke, men nu gør man det.
Hvorfor?
Fordi EU-reglerne og hele unionsudviklingen tvinger regeringen til det!
Allerede i dag har vi jo ikke vores egen socialpolitik.
Professor i socialret Kirsten Ketscher siger i sidste nummer
af Notat, at det her ikke er slutningen på problemerne med efterlønnen, men begyndelsen, og professor i nationaløkonomi Gunnar Thorlund Jepsen siger, at euroen vil være den olie, der vil fremme udviklingen omkring sådan noget som efterløn, arbejdsmarkedsydelser og sociale ydelser.
Udviklingen bliver tvunget frem, og så kan ministeren da ikke bare sige, at grundloven er overtrådt, når man snakker om alt muligt andet, og at de, der vil holde fast i kronen, misbruger folkeafstemningsinstitutionen.
Man må vel tale om konsekvenserne af det hele.
Er det ikke korrekt, at regeringen har prøvet at forhindre, at man kunne tage efterlønsydelsen med sig til udlandet, men at den efter pres fra EU var nødt til at åbne mulighed for det?
Er det ikke korrekt, at vi allerede har taget hul på en situation, hvor vi ikke selv styrer vores egen socialpolitik?
Keld Albrechtsen (EL), 2000-04-26:
Nu står vi jo i den heldige situation, at vi i morgen her i Folketingssalen foretager lakmusprøven på, om regeringen virkelig mener det alvorligt, når den siger, at vi skal stå fast på retten til at have vores egen socialpolitik.
I morgen behandler Folketinget jo Enhedslistens forslag om veto imod fælles skatte-, social- og arbejdsmarkedspolitik i EU, og så får vi jo se, om der er gods i de mange besværgelser, ministeren har fremsagt, også her i dag.
I morgen får vi altså hele debatten om disse nye traktatregler, men jeg vil godt stille ministeren et spørgsmål.
Det inflationspres, der skabes nu som følge af euroens stadige fald, og som allerede har frataget Grækenland muligheden for at komme med på det tidspunkt, man havde ønsket fra regeringens side i Grækenland, har vi jo også her i Danmark, og det vil på et eller andet tidspunkt tvinge den danske regering til at fremsætte forslag om nedskæringer for at afkøle den danske økonomi.
Så er det ikke korrekt, at situationen faktisk er meget alvorlig på grund af fiaskoen med euroen?
Marianne Jelved (RV), 2000-04-26:
Til hr. Frank Dahlgaard: Jeg vil altså godt bruge det eksempel med efterlønnen til at vise, hvad jeg mener med, at der sker en vildledning af vælgerne og i virkeligheden mod bedre vidende.
Danmark er ikke med i den fælles valuta i dag, men Danmark har siden 1973 været medlem af EF, nu EU.
Lige siden 1973 har der været fri bevægelighed for arbejdskraften, og lige siden 1973 er der blevet lavet fælles regler for arbejdstageres rettigheder og sikkerhed, når de arbejder i et andet land end deres eget, men det har hverken noget med den fælles valuta eller med, om Danmark deltager i den fælles valuta eller ej, at gøre.
De regelsæt er der nu, og de vil også være der fremover.
Det, der er sket med efterlønnen, er, at Europa-Kommissionen har påpeget over for regeringen, at det er imod borgernes ret til at bevæge sig frit inden for EU, når de har optjent en rettighed, som efterlønnen jo er.
Så enkelt er det, og derfor er det en bekræftelse af, at borgerne har nogle frihedsrettigheder inden for EU, og det bøjer regeringen sig for.
Det er i orden, og jeg synes endda, det er retfærdigt at gøre det på den måde.
Så vil jeg gerne sige til hr. Keld Albrechtsen med hensyn til inflationspresset, at Danmark har jo siden 1982 ført fastkurspolitik.
Danmark har brugt finanspolitikken og strukturpolitikken til at lave de tilpasninger, der skal til, for at vi kan have en stabil valuta og føre den politik, vi i øvrigt gerne vil føre i Danmark på forskellige områder.
Det vil vi stadig gøre, og det vil finanspolitikken og strukturpolitikken stadig medvirke til.
Udsigterne er - det fremgår af mange svar til Folketinget og af den store analyse, der er lavet om Danmarks forhold til euroen, og det vurderes af alle instanser, alle mulige eksperter - at vi kommer på rette kurs om nogle måneder.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-04-26:
Jamen når ministeren siger, at efterlønnen og de andre ting ikke har noget med euroen at gøre, er ministeren altså uenig med både professor Thorlund Jepsen og professor i socialret Kirsten Ketscher.
Begge siger, at euroen vil fremskynde udviklingen og er olien på maskinen.
Reglerne er der allerede, men hvis vi får euroen - det håber jeg ikke vi gør - bliver det meget let at sammenligne lønninger og priser og sociale ydelser og dagpenge i de forskellige eurolande, og så bliver det umuligt at opretholde de store forskelle, og så kommer harmoniseringspresset.
Hvis ministeren havde læst aviser, havde ministeren i går kunnet læse, hvordan cheføkonom i Unibank Helge J. Pedersen taler om, at der er brug for nødvendige reformer på skatteområdet og arbejdsmarkedsområdet i eurolandene
, for at euroen kan holde op med at falde, og for at de store valutamarkeder kan få tiltro til euroen, og Mads Jakobsen fra Den Danske Bank siger jo det samme.
Det er fraværet af en politisk overbygning, der gør, at man ikke tror på det projekt, og at euroen tumler ned og ned.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-04-26:
Jeg må sige, at jeg synes ikke, ministeren forholder sig helt ansvarligt til det spørgsmål, jeg stillede, og som faktisk er temmelig alvorligt for regeringen. Ministeren erkender selv, at den danske inflation nu ligger i overkanten af, hvad euroreglerne accepterer, og ministeren har så nogle forhåbninger om, at det nok vil ændre sig sådan af sig selv.
Men hvad nu, hvis euroen bliver ved med at falde?
Det er jo nok i virkeligheden det mest sandsynlige.
Man har ganske vist hele tiden benægtet, at det skulle fortsætte, men det fortsætter og fortsætter jo bare, og nu sidder man i Centralbanken og overvejer i ramme alvor, om man skal sætte renten op igen og dermed lamme beskæftigelsen.
Det er en fuldstændig håbløs fremgangsmåde, og det viser jo, hvilket fallitbo dette europrojekt er.
Ministeren kan altså ikke snakke problemet væk, og ved passivitet risikerer vi jo, at vi om 2-3 måneder står med et inflationsproblem, som - hvis man er med i dette europrojekt - vil fremtvinge nedskæringer her i Danmark.
Den gode løsning er selvfølgelig at sige nej til euroen, for så kan vi stadig gøre tingene, som vi vil gøre dem her i Danmark.
Men ministeren må da erkende, at ministeren står i kæmpeproblemer.
Marianne Jelved (RV), 2000-04-26:
Til hr. Frank Dahlgaard
: Hvis man ser på Spanien og Portugal, ligger de som sagt, også faktuelt, tæt op og ned ad hinanden.
Der er en meget lav ledighed i Portugal, og der er en relativt høj ledighed i Spanien.
Det ene sted er det godt 4 pct., det andet sted godt 16 pct., tror jeg.
Det er i den
størrelsesorden.
Men hvorfor er der så stor forskel?
Det er der, fordi der ikke er et fælles sprog og der ikke er den type mobilitet, som hr. Frank Dahlgaard tror der bliver med euroen, men det tror jeg ikke der gør.
I øvrigt synes jeg, det er en fordel, hvis den sociale velfærd også stiger i de egne af Europa, som tidligere har været meget fattige, og det er jo noget af målsætningen med det europæiske samarbejde.
Det er noget af målsætningen med strukturfonde, regionalfonde, samhørighedsfonde, og hvad det nu hedder alt sammen, og det er også det, der er sket.
Irland og den sydlige del af Europa, især Spanien, Portugal og Grækenland, har fået langt, langt bedre vilkår, efter at de har været med i en del år i det europæiske samarbejde.
Det er solidariteten i EU, men det har sådan set ikke noget med euroen at gøre. Jeg tror ikke, at fordi vi får en fælles valuta og priserne bliver sammenlignelige, vil der pludselig ske en folkevandring, som vi overhovedet ikke har været vidne til før - at alle vil søge til Danmark og søge arbejde i Danmark. Det er jo ikke rigtigt, og jeg er uenig i, at man skal fremmane det billede, at euroen vil føre til et totalt ændret mobilitetsmønster i Europa.
Den vil føre til lavere priser
for forbrugerne, fordi det bliver nemmere at gennemskue og sammenligne priserne. Til hr. Keld Albrechtsen: Den inflationsudvikling, vi har set, har været beskrevet i Økonomisk Oversigt i december og i en lang række andre sammenhænge.
Den har været der et stykke tid, og der er bevægelser i retning af, at det går, sådan som alle, inklusive bankøkonomer osv., har forudset det: at Danmark kommer til at opfylde det i løbet af nogle måneder.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-04-26:
Jeg synes, det er afslørende, at ministeren snakker udenom og snakker sig helt ned til Portugal og Spanien.
Det drejer sig jo om, hvorvidt det danske folkestyre fortsat, hvis vi skulle afskaffe kronen, kan have styr på sin egen socialpolitik, arbejdsmarkedspolitik og skattepolitik.
Økonomiprofessor Gunnar Thorlund Jepsen siger: Det kan vi ikke.
Professor i socialret Kirsten Ketscher siger: Det kan vi ikke.
Vi kommer det vist ikke nærmere.
Marianne Jelved (RV), 2000-04-26:
Der står intet i nogen traktat eller nogen andre steder om, at Danmark ikke kan have sin egen fordelingspolitik, at Frankrig ikke kan det, eller at alle de andre lande ikke kan det.
Der er 11 lande, der nu er med i en fælles valuta, det 12. er på vej.
Der er i det samarbejde intet tegn på, at der bliver harmonisering på disse områder.
Det ville kræve fuldstændige ændringer af traktater osv.
Det er jo nogle forestillinger, som nogle kan have, og som jeg må acceptere at nogle har.
Jeg deler ikke de forestillinger.
Så enkelt er det.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Søren Søndergaard (EL), 2000-04-26:
»Vil regeringen tage initiativ til at rejse en statsklage mod Rusland ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol for overtrædelser af den europæiske menneskerettighedskonvention i forbindelse med krigen i Tjetjenien?«
Frank Dahlgaard (UP), 2000-04-26:
»Er ministeren enig med formanden for Realkreditrådet, BRF-direktør Svend Blomberg, som i Dagbladet Børsen den 14. april fastslår, at et nej til euroen ikke vil gøre boligudgiften større for nye husejere?«
Realkreditrådets formand, BRF-direktør Svend Blomberg, fastslog på Realkreditrådets årsmøde den 13. april 2000, at et nej til euroen den 28. september ikke vil gøre det dyrere at bo i et nyt hus, fordi den mulige mindre rentestigning, som måtte komme, vil blive opvejet af fald - eller mindre stigninger end ellers - i huspriserne.
For eksisterende husejere vil det til en rentestigning knyttede prisfald på huse i øvrigt betyde, at ejendomsskatter m.m. bliver mindre end ellers.
For eksisterende husejere, som typisk har optaget deres lån som fastforrentede realkreditlån, vil boligudgiften således falde i tilfælde af et nej til euroen ved folkeafstemningen den 28. september 2000.
Søren Søndergaard (EL), 2000-04-26:
På det sidste par møder i Europarådet har der været en meget omfattende og meget grundig diskussion af situationen i Tjetjenien og de russiske overgreb.
Det var der således også på det sidste møde, som blev afholdt i begyndelsen af april,
hvor der blev lavet en række opfordringer til regeringerne tilsluttet Europarådet.
En af de opfordringer og de muligheder, der blev peget på, var muligheden for, at der blev lavet en statsklage mod Rusland ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol for overtrædelse af den europæiske menneskerettighedskonvention i forbindelse med krigen i Tjetjenien.
Nu synes vi fra Enhedslistens side, det er utrolig vigtigt, at Europarådet ikke bare er sådan en snakkeklub, hvor medlemmerne med stort flertal, inklusive, tror jeg, alle danske, sidder og vedtager et eller andet nede i Strasbourg, og så er det noget helt andet, der sker, når de kommer hjem.
Derfor vil vi godt give regeringen mulighed for at svare på, hvordan den forholder sig til forslaget om en statsklage ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Marianne Jelved (RV), 2000-04-26:
Til hr. Keld Albrechtsen: Det plejer ikke at være så besværligt at diskutere tingene.
Det står jeg ved, og det vil jeg såmænd gerne komme med dokumentation for ved lejlighed.
Nu er det jo ikke det, spørgsmålet handler om i
dag, og derfor har jeg det ikke med, men jeg svarer gerne på de spørgsmål, der stilles, så godt jeg nu kan uden at have haft mulighed for at tage materialet med.
Jeg vil godt sige, at jeg er enig i, at euroen også handler om social velfærd.
Hr. Keld Albrechtsen og jeg er bare uenige om, hvad det omfatter.
Jeg mener, at euroen og dansk deltagelse i euroen er den bedste sikring af den danske sociale velfærd.
Det mener hr. Keld Albrechtsen ikke.
Så enkelt er det jo.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jeg er fuldstændig enig med hr. Frank Dahlgaard i, at debatten selvfølgelig skal bygge på bl.a. at øge oplysningsmulighederne for alle vælgerne, og det er derfor, der er en række måneder inden folkeafstemningen.
Vi beskæftiger os med de her sager i Folketinget næsten dagligt, men det gør vælgerne jo ikke, og derfor er der også brug for, at vi har debatten, når vi kommer ud i landet.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Det er også politik at forholde sig til, hvordan man bruger sin økonomi, hvordan man træffer beslutninger.
Jeg synes stadig væk ikke, at man kan adskille økonomi og politik og gøre økonomi til en sandhed i sig selv, og så er der en politik bagved, som kun handler om følelser.
Politik handler efter min opfattelse både om fornuft og om følelser.
Til hr. Keld Albrechtsen
: Jeg vil gerne anbefale hr. Keld Albrechtsen at læse alle citaterne af mig i det dagblad, der refereres til, hvor jeg klart giver udtryk for, at folkeafstemningerne er et instrument i demokratiet, hvor man skal tage stilling til et enkelt spørgsmål, hvor man skal sige ja eller nej til det givne spørgsmål og ikke til alt muligt andet.
Det er jeg fuldstændig enig med hr. Keld Albrechtsen i.
Pia Christmas-Møller (KF), 2000-04-26:
Jeg tror ikke, det kan komme som nogen står overraskelse for hr. Frank Dahlgaard, at Det Konservative Folkeparti må afvise forslaget om at revaluere kronen.
Vi var i den situation, at det var en konservativ statsminister, som gennemførte fastkurspolitikken i 1982.
Den politik er blevet fastholdt ubrudt lige siden.
Der sættes ikke spørgsmålstegn ved fastkurspolitikkens betydning for stabiliseringen af den danske økonomi.
Vi ønsker ikke i dag at sætte spørgsmålstegn ved fastkurspolitikken.
Blandt de mange argumenter, som allerede er ført frem i debatten, vil jeg fremhæve spørgsmålet om vores konkurrenceevne.
Det er jo rigtigt, at Dansk Industri har meldt meget klart, at en revaluering af den danske krone vil være til stor skade for dansk eksport.
Jeg mener, hr. Frank Dahlgaard bør være opmærksom på, at Danmark ubrudt siden 1993 har tabt markedsandele.
Det mener vi i Det Konservative Folkeparti er et stort problem.
Derfor anklager vi faktisk regeringen for ikke at være tilstrækkelig erhvervsvenlig, føre en tilstrækkelig præcis konkurrencevnepolitik.
Vi ønsker, at konkurrenceevneforholdene skal forbedres og ikke forværres.
Det korte af det lange er, at vi afviser beslutningsforslaget.
Vi mener, at det vil være ødelæggende for dansk økonomi.
Peter Skaarup (DF), 2000-04-26:
»Vil statsministeren til orientering for Folketinget lade foretage en oversættelse af det østrigske frihedspartis partiprogram - og yderligere påpege de afsnit i programmet, der efter regeringens opfattelse retfærdiggør sanktionerne mod Østrig?«
Skriftlig begrundelse
Der hersker efter spørgerens opfattelse en lang række myter i diskussionen om Frihedspartiets holdninger, som har medført, at Danmark har indført sanktioner mod Østrig - en vesteuropæisk samarbejdspartner og allieret.
Spørgeren finder det derfor vigtigt, at Folketingets medlemmer og offentligheden i øvrigt med oversættelsen af Frihedspartiets program får et seriøst grundlag at forholde sig til.
Mit spørgsmål går på den situation, vi har set igennem de seneste måneder, hvor den danske regering, men også EU som helhed, har iværksat sanktioner mod Østrig på et efter Dansk Folkepartis opfattelse fuldstændig forkert grundlag, og i den forbindelse har vi jo prøvet at søge lidt efter, hvad begrundelsen - også fra regeringens side - egentlig er for, at man har iværksat de her sanktioner.
Og dér er det, at vi nu godt bl.a. vil have statsministeren til at pege på, hvilke steder det er i Frihedspartiets program - det er Frihedspartiet, der ligesom er problemstillingen i forbindelse med det her, og det faktum, at Frihedspartiet er kommet i regering i Østrig - hvilke steder det er i Frihedspartiets program, at den er gal, og hvor det er, at man måske skal ændre politikken fra Frihedspartiets side for at undgå de sanktioner, som bl.a. Danmark deltager i.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2000-04-26:
Ja, der foreligger to spørgsmål.
Det ene er, om jeg vil lade foretage en oversættelse af et andet partis partiprogram fra et andet land.
Og som det korte svar til hr. Peter Skaarup vil jeg sige, at det ville være synd at bruge skatteborgernes indbetalte penge til det formål.
Det synes jeg ville være synd, så det vil jeg ikke tage initiativ til, må jeg sige til hr. Peter Skaarup.
Den anden del af spørgsmålet var, om jeg kan påpege nogle afsnit i et andet partis, et østrigsk partis, partiprogram.
Det kan jeg ikke.
Jeg har ikke haft lejlighed til at studere det, så det kan jeg ikke.
Jeg synes i øvrigt heller ikke, det er min opgave.
Peter Skaarup (DF), 2000-04-26:
Og har statsministeren i det hele taget har læst programmet?
For det må vel også være et grundlag for at kunne iværksætte sanktioner, at man er bekendt med, hvorfor man gør det.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2000-04-26:
Hr. Peter Skaarup, tror jeg, må være klar over - det må han være - at det jo er en sag, der er drøftet utallige gange her i Folketinget, og alle hjørner og kanter er blevet vendt i den sag.
Hr. Peter Skaarup: Jeg tror ikke, der er noget hjørne, der ikke er vendt og drejet i det spørgsmål, og derfor har jeg i dag ikke noget nyt at tilføje til debatten.
Jeg har svaret på de to spørgsmål, der er blevet stillet, og jeg har ikke mere nyt at tilføje.
Peter Skaarup (DF), 2000-04-26:
Jo, men kan statsministeren ikke godt forstå, at der sidder nogle mennesker tilbage - østrigere med bopæl i Danmark og danske virksomheder, der handler med Østrig - som i øjeblikket har problemer, fordi Østrig er ramt af sanktioner fra EU's side?
Kan statsministeren ikke godt forstå, at man er i interesseret i at få at vide: Hvad er det egentlig, der begrunder det her?
Hvad er det konkret?
Det er det, jeg spørger om her.
Er det noget i regeringens program?
Hvor er det, vi finder humlen i det i de sanktioner, som er indført?
Det burde være relativt nemt at svare på, at pege på: Jamen det er den østrigske regerings politik, der er så og så forkert, eller det er lige netop i partiprogrammet på side 17, at det fremgår sådan og sådan; det kan vi ikke acceptere, og derfor er det, at vi har lavet de her sanktioner.
Man mangler et svar på: Hvor er det præcis, den er gal?
Det synes jeg egentlig statsministeren burde komme med over for ikke alene den danske befolkning, men også Folketinget.
Hermed sluttede spørgsmålet.
»Vil statsministeren oplyse, om han er enig med Socialdemokratiets EU-ordfører, Claus Larsen-Jensen, og med Det Radikale Venstres EU-ordfører, Elisabeth Arnold, når disse mandag den 3. april 2000 i pressen slår til lyd for en ophævelse af sanktionerne mod Østrig?«
Jeg håber, at vi kan få et mere udtømmende svar på det her spørgsmål end på det foregående.
Det handler om, at Socialdemokratiets EU-ordfører, hr. Claus Larsen-Jensen, og Det Radikale Venstres EU-ordfører, fru Elisabeth Arnold, til Jyllands-Posten den 3. april 2000 slog til lyd for en ophævelse af sanktionerne mod Østrig.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2000-04-26:
Det er jo en gammel sag, som også har været drøftet siden hen, og jeg kan sige, at i hvert fald hr. Claus Larsen-Jensen ikke har givet udtryk for det, som hr. Peter Skaarup her giver udtryk for, og så bortfalder ligesom en del af baggrunden for hr. Peter Skaarups spørgsmål.
Peter Skaarup (DF), 2000-04-26:
Kan jeg altså af det svar udlede, at statsministeren har talt med hr. Claus Larsen-Jensen om det her?
Og har hr. Claus Larsen-Jensen dementeret de udtalelser, der var i Jyllands-Posten, hvor han - synes jeg - meget klart sagde, at det var vigtigt, at man nu undlod at fortsætte sanktionerne, og at man arbejdede på at fjerne dem?
Og jeg vil også godt spørge: Hvad skal der egentlig til, for at sanktionerne bliver ophævet?
Kan man sige noget om, om det er en bestemt handling fra den østrigske regerings side, eller kan man forestille sig noget andet, der kan gøre, at sanktionerne kan blive ophævet?
Så vil jeg også godt spørge: Kan sanktionerne ophæves, hvis Frihedspartiet træder ud af den østrigske regering?
Er det det, der skal til?
Egil Møller (DF), 2000-04-26:
Jeg kan forstå, at statsministeren siger, at det er ikke en EU-beslutning at indføre disse sanktioner mod Østrig.
Hvis det er tilfældet, så må den danske regering jo også af sig selv, hvis den ellers tør, kunne tage et initiativ til at ophæve disse restriktioner.
Jeg vil godt spørge statsministeren direkte: Er det sådan, at der foregår overvejelser hos statsministeren om at tage et initiativ til netop at ophæve disse restriktioner eller et initiativ i retning af at fortælle den østrigske regering, hvad det er, den skal gøre for at få dem ophævet? Det kunne jo f.eks. være, at den danske regering mente, at Frihedspartiet skulle udtræde af den østrigske regering.
Jeg er spændt på svaret.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2000-04-26:
Ja, jeg skal holde mig til det spørgsmål, der er blevet stillet mig, og inden for den ramme, som spørgsmålet indikerer, og der er i og for sig kun ét spørgsmål, jeg kan svare på i dag, som falder inden for rammen, nemlig om det er rigtigt, at hr. Claus Larsen-Jensen har dementeret den udlægning, der er blevet ham tillagt i Berlingske Tidende, og dertil kan jeg svare: Ja, det er korrekt, at hr. Claus Larsen-Jensen har dementeret den udlægning, der var blevet ham tillagt i Berlingske Tidende den 3. april, tror jeg det var.
Peter Skaarup (DF), 2000-04-26:
Det er jo trods alt herinde i Folketinget, vi har lejlighed til at rejse spørgsmål, som optager mange borgere i landet, og en af de ting, som optager sindene - hvilket vel ikke kan være statsministeren ubekendt, også fordi der skal være en EU-folkeafstemning og ØMU-folkeafstemning 28. september - er de her Østrig-sanktioner.
Hvordan kan det være, at EU tiltager sig magt på det her nye område, sådan som mange opfatter det?
Og derfor synes jeg egentlig, statsministeren burde svare på de spørgsmål, der bliver stillet: Hvad skal der til, for at de her sanktioner bliver ophævet? I forlængelse af det vil jeg også godt spørge statsministeren: Er det korrekt, at Danmark sammen med Finland i øjeblikket har nogle sonderinger i gang i EU-regi om at ophæve sanktionerne?
Og så vil jeg lige sige med hensyn til det, som statsministeren siger om, at hr. Claus Larsen-Jensen har dementeret oplysninger - eller rettere, det sagde statsministeren ikke han havde, men sådan opfattede jeg at det må ligge - at i Jyllands-Posten den 3. april, som det var, siger hr. Claus Larsen-Jensen: »Det lyder fornuftigt.
Østrigsagen skal løses, men det skal gøres i fællesskab.
Det gælder om at løse det på en fornuftig måde, som alle parter kan leve med.«
Jeg må sige, det er sjældent, jeg ser aviser citere politikere direkte forkert, som det her åbenbart er ifølge statsministeren, og derfor vil jeg godt høre: Er det virkelig forkert, det, der står i den artikel i Jyllands-Posten?
Har hr. Claus Larsen-Jensen ikke sagt det, og er det ikke regeringens politik?