runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Homann (SF), 2006-10-10:
Nu håber jeg, at ministeren er på det rene med, at der er en vis sammenhæng mellem på den ene side det fradrag, der gives på det tidspunkt, man betaler ind på en ratepension, og så den beskatning, der er, når man tager pengene ud i den anden ende.
Hvis ikke det er tilfældet, synes jeg, det sætter pensionsskattedebatten i et helt nyt lys.
Det håber jeg vi kan være enige om.
Jeg håber også, at vi kan være enige om, at i og med at der er en skattebegunstigelse, er det sådan, at jo flere penge man kan skyde ind på sin ratepension, jo større fordel får man også af den lave beskatning, når man til sin tid trækker pengene ud.
Mit spørgsmål til skatteministeren er så: Når nu der er et stort – og meget stigende – antal velbeslåede danskere, som synes, der er en fordel ved det her, og når nu skatteministeren efter de oplysninger, som skatteministeren selv har oversendt til Skatteudvalget i forbindelse med spørgsmål 79 i sidste samling, kan vise, at Danmark er det eneste land i EU og Norden, som ikke har et loft over det her, vil ministeren så stadig fastholde, at det er bedøvende ligegyldigt?
Det er de her mange tusinde velbeslåede danskere, som har misforstået det hele, det er Danica Pension, der har misforstået det hele, og det er samtlige af ministerens skatteministerkolleger i samtlige andre EU-lande, som har misforstået det hele.
Det er skatteministeren, der har fat i den lange ende.
Jeg tager ministerens korte svar som tegn på, at han nu efterhånden er kommet til kort i den her debat.
Jeg tror også, at de, som har fulgt den, kan se, at det efterhånden er lidt indlysende, at der selvfølgelig er en stor begunstigelse i, at man har en skattefordel, som ministeren selv beskriver i sine svar til Folketinget, og at den skattefordel selvsagt er større, jo flere penge man kan skyde ind på pensionsopsparingerne.
Derfor er det jo indlysende, at folk, som har ondt i skatten, måske fordi den nuværende regering tøver med at sætte indkomstskatten ned, finder alle mulige smuthuller og altså også udnytter det her smuthul.
Så mit spørgsmål vil være: Skatteministeren behøver ikke gøre det i dag, men vil han ikke gå hjem og tænke sig om og se, om ikke det kunne være, at der var bare et par af hans skatteministerkolleger fra nogle af de andre EU-lande, som måske havde en pointe i, at hvis man lagde et loft over det her, kunne man i det mindste mere målrette den skattebegunstigelse til folk, som havde brug for penge i pensionsalderen, snarere end at bruge den til skjult at lette topskatten for folk, som har formue til at kunne spekulere i det?
Kristian Jensen (V), 2006-10-10:
Jeg ved ikke, om nogen kender de skydetelte i Tivoli og andre steder, hvor målet, når man forsøger at skyde, flytter sig hele tiden.
Sådan er det lidt at diskutere med hr. Morten Homann.
Når man forsøger at svare direkte på det, han spørger om, er det et problem.
Når man forsøger at svare uddybende på det, er det et problem, at man kommer for langt omkring, og forsøger man at svare kort og klart, er det også et problem, for så tager hr. Morten Homann det som udtryk for, at man så ikke har flere argumenter.
Men det er jo lidt besværligt, når alle tre spørgere i sådan en debat som i dag kun har et eneste tema, hvor vi sådan set gentagne gange har slået fast, at det udgangspunkt, som spørgerne har, er forkert.
Der ligger nemlig ikke et skatteprovenu i at lægge et loft over.
Det har Skatteministeriet beregnet flere gange og fremsendt dokumenter om til hr. Morten Homann, hr. Poul Erik Christensen og hr. John Dyrby.
Vi har også sagt, at der naturligvis er en lavere beskatning af pensionsindbetalte midler, men hvis det er det, der er problemet, synes jeg da, at man skal springe ud og sige det ærligt.
Endelig er det sådan, at vi fra Skatteministeriets side har lavet beregninger gående på, hvad det er, der sker, hvad angår både den indbetaling, der er, den fradragsmulighed, der er, og den beskatningspligt, der er ved udbetaling.
Så har vi også kigget på, hvad de afledte effekter af en sådan indbetaling er, herunder hvilke virkninger det har på de støttekroner, der vil være ved udbetaling.
Det regnestykke er et meget komplet regnestykke i forhold til de meget skematiske regnestykker, som jeg tror oppositionen desværre bliver ved med at holde fast i.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Lovforslaget sattes til forhandling.
Rune Lund (EL), 2006-10-10:
I Enhedslisten har vi det sådan, at når EU skal optage nye medlemslande, skal to ting være opfyldt.
Den ene er, at landet gerne vil selv, og den anden er, at landet opfylder betingelserne for EU-medlemskab.
Det er ikke det samme, som at Enhedslisten anbefaler et medlemskab af EU, vi har meget svært ved at anbefale noget, som vi synes er en meget udemokratisk institution, og hvor vi synes tingene foregår på de store selskabers præmisser, på markedskræfternes præmisser, men hvis landene gerne vil optages, og hvis de opfylder betingelserne, skal de være velkomne.
Det er jo i forhold til punkt 2, vi har et problem, for som fru Charlotte Antonsen også selv siger i sin ordførertale: Landene lever ikke fuldt ud op til EU’s niveau.
Og er det ikke et problem?
Synes Venstre ikke det?
Charlotte Antonsen (V), 2006-10-10:
Jamen altså, det er klart, at Kommissionens vurdering i den rapport, vi fik her i september måned, er, at de opfylder betingelserne, men som jeg siger, har der jo været masser af eksempler på korruption, på kriminalitet osv., som gør, at vi den her gang har valgt at sætte ekstra meget ind på at kontrollere landene også her i perioden op til deres egentlige medlemskab fra den 1. januar, og også at man efterfølgende følger landene meget, meget tæt.
Det, jeg siger, er, at, ja, de opfylder betingelserne, for ellers kunne de ikke blive medlemmer, men der er konstateret store problemer i landene, og derfor holder vi et meget, meget vågent øje med, hvad der foregår, også i de kommende måneder.
Rune Lund (EL), 2006-10-10:
Jeg ved godt, at Kommissionen har indstillet landene til optagelse pr. 1. januar 2007, men det er ikke det samme, som at de opfylder betingelserne.
Det, man har gjort, er jo, at man kører videre med alle de overvågningsforanstaltninger, som man ville lave, hvis landet ikke skulle optages i EU, og det er jo et klokkeklart bevis på, at landet ikke opfylder betingelserne.
EU begik en fejl, da det lovede dem medlemskab fra næste år eller senest i 2008.
Beskeden til dem burde have været: Ja, når I har indfriet betingelserne.
« Det er sjældent, jeg er så enig med ledere i Politiken om EU-spørgsmål.
Charlotte Antonsen (V), 2006-10-10:
Det er klart, at Bulgarien og Rumænien har været meget tilbagestående.
Som viceudenrigsministeren selv nævnte på det møde, vi havde i Europaudvalget – hvor hr. Rune Lund jo også sidder, men han kunne jo desværre ikke deltage i det møde – er de da også selv meget opmærksomme på, at det har været meget konservative systemer, som de siger sådan på en pæn måde.
Det har været nogle af de frygteligste kommunistiske systemer, denne verden har set, og derfor har det været svært for dem at blive helt perfekte europæisk standard-lande, men de kan selvfølgelig ikke komme med ind, hvis de ikke lever op til kravene.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-10-10:
Det vil jeg meget gerne medvirke til.
Det synes jeg jo er et interessant synspunkt, alt imens jeg gerne vil henvise til tiltrædelsestraktatens artikel 36, 37 og 38, hvor man jo meget klart tager forbehold, og hvor man indfører nogle bestemmelser, som faktisk muliggør, at man kan undlade nogle områder.
RIA-området, som ordføreren selv nævner, hele det indre marked og det økonomiske område indfører man altså klausuler på, så man kan tage det ud igen, hvis det nu viser sig, at alting går galt – hvad det formodentlig vil gøre – når indlemmelsen har fundet sted.
Mener ordføreren, at de tre artikler indikerer, at alle betingelser er overholdt?
Charlotte Antonsen (V), 2006-10-10:
De indikerer, at de to lande har store problemer, og som jeg selv nævnte i indledningen, indfører vi derfor nogle usædvanlig strenge sikkerhedsmekanismer for de her to lande.
Han siger det så på en anden måde, fordi hr. Messerschmidt helst ikke vil have landene med, så vidt jeg kan forstå det, der bliver sagt.
Jeg hæfter mig ved, at Kommissionen på trods af de problemer, der er, alligevel anbefaler, at de kommer med i EU nu, men at man samtidig fastholder nogle meget, meget skrappe sikkerhedsmekanismer, der kan være med til at rette op på netop RIA-området.
Der er også noget med administrationen af landbrugspolitikken; der er også noget med det indre marked; og der er noget med noget svinepest.
Der er nogle forskellige konkrete områder, hvor vi naturligvis skal sikre os, at alt er i den fineste orden, inden vi åbner døren.
Kristian Jensen (V), 2006-10-10:
Det er vel ikke helt utænkeligt, at det et eller andet sted også spiller ind i Danicas vurdering af, hvorvidt det her er en god idé, at det rent faktisk er deres levebrød at fortælle folk, at det er en god idé.
Det ville være meget, meget overraskende, hvis Danica ville lave en stor beregning og sige: Det er sådan set lige meget.
Nej, vi tror egentlig, det er en dårlig idé at købe vores varer.
Jeg synes blot, at det skal med i overvejelsen om, hvorvidt man skal lægge rigtig meget vægt på Danicas vurdering, at Danica stadig væk alene kigger på skattebetalingen, men ikke på den anden del af det.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-10-10:
Jeg er glad for, at fru Antonsen medgiver, at betingelserne ikke er overholdt.
For hvis de var det, ville de tre nævnte artikler naturligvis være overflødige.
Det, der så kunne være interessant at høre om fru Antonsen ville underholde med, er: Hvad ville alternativet være til et medlemskab for Bulgarien og Rumænien i 2007?
Altså, det er evident for alle, der ser, hvordan forholdene er i de to lande, at de på ingen måde lever op til et medlemskab af EU.
Hvilke andre muligheder har vi?
Det, jeg sigter til, er naturligvis, at fru Antonsen må indrømme, at man allerede har givet landene tilsagn om at komme med senest i 2008.
John Dyrby (S), 2006-10-10:
Men lad nu det ligge et øjeblik.
Jeg synes, man må sige, at når Danica Pension og de store pensionsselskaber sælger de her ord ninger stort set som varmt brød i øjeblikket, betyder det altså, at der er nogle, der har gavn af det, og det er åbenbart de rigeste, de i forvejen mest velbjærgede.
Så er der jo ikke tale om, at man beskatter folk på en måde.
Man forhindrer bare, at de mest velbjærgede i det her samfund får sig en skatterabat på alle andres bekostning.
Men nu er det jo sådan, og det vil jeg godt bede skatteministeren bekræfte, at der er visse lande, som har en anderledes beskatning af f.eks. løbende pensionsudbetalinger, end vi har i Danmark.
Er det ikke sådan, at når man skal have sin pension udbetalt, kan man flytte til et land, der har en anderledes beskatning end Danmark, og dermed få en væsentlig rabat på sin skattebetaling, er det ikke korrekt?
Men så er det, jeg bliver sådan lidt bekymret, når jeg i Jyllands-Posten den 30. september kan læse, at Jyllands-Posten har fået Danica Pension til at regne på de her ting, og at cheføkonomen siger, at tallene viser, at de fleste danskere, der tjener godt, har stor fordel af det, altså, at der er gevinster til de i forvejen velbjærgede.
Det er beregninger fra Danica Pension, og mine forlydender fra folk, der arbejder med det, siger, at der i øjeblikket laves denne type ratepensionsordninger som aldrig før, med endda meget store beløb – det viser tallene fra Skatteministeriet også.
Vil skatteministeren stadig fastholde, at der sådan set ikke er nogen stor værdi i det her for dem, der bruger det, når Danica Pension siger det modsatte, og når tallene for indbetalinger viser, at de nærmest eksploderer?
Frode Sørensen (S), 2006-10-10:
Det kunne selvfølgelig lige så godt have været til skatteministeren.
Men nu er der jo sket en yderligere forværring af situationen – og det er egentlig det, jeg gerne vil høre ministerens kommentar til – idet man jo nu hos det danske mindretal i Sydslesvig på sådan et centimeterbånd klipper af og frygter, at når man passerer den 15. oktober, vil der være sort skærm på det tyske kabelnet, for så vidt angår de danske programmer.
Kunne ministeren komme lidt ind på, hvordan situationen ser ud her og nu, ganske få dage før der eventuelt bliver sort dansk skærm i Sydslesvig?
Brian Mikkelsen (KF), 2006-10-10:
Jeg er af den grundlæggende overbevisning, at vi skal gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at det danske mindretal kan se dansk tv.
Det er en så vigtig del af dansk historie og dansk kultur, og det er så vigtigt for det danske mindretal, at man selvfølgelig kan relatere sig til, hvad der sker i Danmark, gennem danske tvudsendelser.
Men den her sag handler om meget mere end det.
Den handler om ophavsret, den handler om aftaler mellem et tysk kabelselskab og to danske tv-stationer, som det ikke er sådan lige at gå ind og blande sig i.
Ophavsretten er en størrelse, som selvfølgelig skal respekteres, og derfor kan man ikke bare gå ind og befale noget.
Der er alt så nogle ophavsrettighedshavere, som selvfølgelig skal respekteres i denne sag.
Men alt, hvad vi kan gøre politisk, gør vi.
Den her regering og undertegnede har den totalt klare overbevisning, at selvfølgelig skal man kunne se dansk tv på de fleste platforme for det danske mindretals vedkommende.
Frode Sørensen (S), 2006-10-10:
Det bliver selvfølgelig meget teknisk, når vi snakker om ophavsret.
Situationen for det danske mindretal dernede er jo egentlig, at man måske nu via en modernisering og digitalisering lige pludselig får genindført den dansk-tyske grænse, så man ikke kan se dansk tv. Jeg vil gerne spørge ministeren: Kan ministeren oplyse, om de tal, som svæver i luften, i hvert fald i området dernede, er rigtige, nemlig at DR og TV 2 har krævet 26 gange så meget for rettighederne til, at Kabel Deutschland kan sende kabel-tv, som man normalt gør i de her sager, og at beløbet svarer til 5 kr. pr. husstand i Sydslesvig, som ønsker at tage dansk tv?
Brian Mikkelsen (KF), 2006-10-10:
Jeg har ingen viden om, præcis hvilket beløb man har krævet af det tyske kabelselskab, men vi har den grundlæggende overbevisning – og den deles af alle Folketingets partier – at ophavsrettighedshaverne selvfølgelig skal have betaling for det, de leverer.
Det er der bred enighed om i det danske Folketing.
Med hensyn til Sydslesvig og det danske mindretal er der også en klar holdning hos regeringen og, fornemmer jeg, også hos Folketingets partier om, at vi skal gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at man der kan se dansk tv.
Det arbejder vi på.
Det behøver vi ikke holde store brandtaler eller skåltaler om, for vi skal bare have det her løst.
Og det skal nok blive løst, det fornemmer jeg en bred enighed om også hos spørgeren, som jo har gjort en god indsats på det her felt.
Det er der fælles kræfter der forsøger at gøre.
Vi har fra regeringens side bedt DR og TV 2 om at finde en løsning, så derfor forventer jeg også, at der bliver fundet en løsning.
Frode Sørensen (S), 2006-10-10:
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren forventer, at den løsning bliver fundet inden på søndag, hvor tv-kanalerne ellers går i sort, altså, hvis det er sådan, at man har bedt om, at der bliver fundet en løsning.
Hvis det er rigtigt, at det beløb, vi snakker om, som Kabel Deutschland mener er 1,5 mio. kr. eller 200.000 euro – 26 gange mere, end man f.eks. skal betale for grænselands-tv ved grænserne til Schweiz og Østrig – vil ministeren så lægge så meget pres på, at der ikke kommer til at ske det, der står i Flensborg Avis, nemlig at Kabel Deutschland imidlertid fortsat er indstillet på at slukke for signalerne den 15. oktober?
Ifølge Flensborg Avis har Kabel Deutschlands pressemand udtalt, at man betragter det danske udspil om at udskyde sendestoppet positivt.
Det er et skridt i den rigtige retning, men det er ikke nok.
Brian Mikkelsen (KF), 2006-10-10:
Nu skal vi jo lige holde tungen lige i munden her, for hvis interesser varetager vi?
Varetager vi Kabel Deutschlands interesser, eller varetager vi danske interesser?
I det her Folketing varetager vi danske interesser og kæmper for det danske mindretal.
Vi varetager ikke interesser for et tysk kabelselskab.
Og det er det, hele diskussionen handler om nu her: Det tyske kabelselskab vil ikke betale ophavsret til de danske tv-stationer for at sende tv til det danske mindretal.
Det er en situation, som er dybt ulykkelig, for hvis der er noget, det her Folketing og den her regering gerne vil, så er det at servicere det danske mindretal i tilstrækkelig grad til, at man selvfølgelig også kan følge med i, hvad der sker i Danmark.
Vi vil gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at man også kan se dansk tv over kabelnettet for det danske mindretals vedkommende.
Men om det kan nås inden på søndag, kan jeg ikke afgøre.
Vi har jo ikke Berlusconitilstande i Danmark.
Det er altså to uafhængige tv-stationer, som må forhandle med en tredje part, som er Kabel Deutschland.
Hvis jeg var Silvio Berlusconi, kunne det være, jeg kunne vride armen om på tv-selskaberne og sige: Det skal I bare gøre.
Frode Sørensen (S), 2006-10-10:
Og mener ministeren ikke, at der bør være en vis rimelighed i det, man betaler for grænse-tv, uanset om det så er mellem Tyskland og Østrig eller mellem Tyskland og Danmark, og at det ikke bare er sådan, at DR og TV 2 kan forlange, hvad de har lyst til?
Brian Mikkelsen (KF), 2006-10-10:
Vi har en opretshavslov i Danmark, som Socialdemokratiet også har tiltrådt, og den er forhandlet ud fra de gældende principper.
Hvad man præcis har forlangt, er jo ikke noget, jeg synes vi skal blande os i fra Folketingets side.
Det har vi en historisk kulturel forpligtelse til, det kæmper vi hver eneste dag en kamp for, og det vil vi selvfølgelig stå værn om, også sammen med Socialdemokratiet, som også viser gode takter i den her sag.
Men vi kan ikke bryde ind i en overenskomst mellem et tysk kabelselskab og to danske tv-stationer.
Det må foregå på fair, legitim vis, og der skal vi jo ikke tage parti for et tysk kabelselskab imod to danske tv-stationer.
Det, vi kan sige til de to danske tv-stationer, er, at det ville være rimeligt, og at det ville være fornuftigt; og med alle de vink med en vognstang, jeg overhovedet kan sende som kulturminister, har jeg fortalt tv-stationerne, at den sag skal løses.
Og så kan vi vist ikke komme det videre.
Spm. nr. US 2
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-10-10:
Hvad vil kulturministeren gøre for at sikre, at kunstnere og kulturelle projekter, som af alle anmeldere og publikum vurderes at tilhøre det absolut sublime, den absolutte elite, altid får andel i de offentlige kulturmidler?
Her tænker jeg selvfølgelig på, at det teater, som af alle betragtes som Danmarks juvel på teaterområdet, netop er blevet lukket.
Jeg tænker her selvfølgelig ikke på bygningerne, jeg tænker på det indhold, som Betty Nansen Teatret gennem de sidste mange år har dannet ramme om.
Med ét pennestrøg lukkes dette teater; to fantastiske kunstnere, som har skabt indholdet i Betty Nansen Teatret, har ikke fået deres kontrakter forlænget.
Brian Mikkelsen (KF), 2006-10-10:
Jeg har meget stor respekt for spørgerens tidligere beskæftigelse som kulturminister, hvor jeg synes at spørgeren gjorde et rigtig godt stykke arbejde.
Det er sådan, at vi i forligskredsen – Det Radikale Venstre, SF, Socialdemokratiet og regeringen – har udnævnt en bestyrelse for Københavns Teater.
Og det var en enig forligskreds, som udnævnte den bestyrelse, hvor vi alle sammen var enige om navnene på de personer, der skulle udnævnes til den bestyrelse.
Det kan jeg jo have mange private meninger om, og det kan da godt være, at der er nogle af de beslutninger, den har truffet, som jeg ikke ville træffe.
Men det har vi en bestyrelse til at træffe en beslutning om.
Hvis vi overhovedet anfægter det princip, har vi nogle ret diktatoriske, forhistoriske problemstillinger at tage fat på i det danske kulturliv.
Vi kan ikke gå hen og blande os i, hvad en bestyrelse har truffet en beslutning om.
Det har den sandsynligvis nogle gode grunde til, uden at jeg præcis ved, hvad der har været årsagen til, at man har gjort, som man har gjort.
Det er en opgave, vi i fællesskab har givet Københavns Teater: at træffe nogle beslutninger og prioritere og lægge nogle linjer for fremtidens københavnske teater.
Det har de så gjort.
Det kan man have nogle meninger om, men det bliver aldrig sådan, at vi blander os i det politisk fra regeringens side, og det tror jeg heller ikke at der er stemning for i forligskredsen.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-10-10:
Det var sådan set ikke det, jeg spurgte om.
Det, jeg spurgte om, var: Hvad vil kulturministeren gøre for at sikre, at det altid er sådan, at det, som anmeldere og publikum rent faktisk vurderer som hørende til det absolut sublime i det her land, altid får del i de kulturelle midler?
Kulturministeriets legitimitet, kulturministerens legitimitet vil jo blive undermineret, hvis det pludselig er sådan, at det, alle kan se er fuldstændig fantastisk, ikke kan opnå støtte fra de mange millioner kroner, vi hvert år afsætter på finansloven.
Så det her er jo et spørgsmål om kulturpolitikkens legitimitet.
Er kulturministeren da overhovedet ikke nervøs for at miste legitimiteten i kulturpolitikken?
Brian Mikkelsen (KF), 2006-10-10:
Det handler om grundlæggende principper i kulturpolitikken, det her.
Hvis vi overhovedet begynder at problematisere de beslutninger, de træffer, eller vil begynde at indskrænke deres magt, så har vi nærmest oplevet det største kulturpolitiske skred i kulturpolitikken i det her århundrede.
Derfor vil jeg kraftigt advare mod de signaler, der kommer her, og derfor vil jeg også kraftigt appellere til at sige: Ja, nu har de truffet nogle beslutninger, det har de gjort velbegrundet ud fra de samtaler, de har haft, og ud fra de diskussioner, de har haft.
Det er jo det ansvar, de har påtaget sig i bestyrelsen – det skal vi da være glade for – og så træffer de deres valg.
Det kan vi have vores personlige meninger om, men de træffer deres valg med den kompetence, vi har givet dem.
Det er lige præcis derfor, vi ikke skal blande os i beslutninger, som Københavns Teaters bestyrelse har truffet, og hvor spørgerens parti selv har været med til at udnævne den bestyrelse i enighed.
Vi var fuldstændig enige om, hvem der skulle sidde i den bestyrelse.
Inden for filmen er det jo sådan, at der forestiller jeg mig heller ikke, at det politiske system vil gå ind og sige, at x- eller y-instruktør skal have lov til at lave film.
Nej, det afgør filminstituttet ud fra de kriterier, vi har fastlagt i det politiske system.
Det er ikke sådan, at vi siger, at x, han skal altså have lov til at instruere de film, og at y, hun skal have lov til at instruere de film.
Derfor blander vi os ikke i, hvem der får lov til at lave film i Danmark. Vi blander os i de vilkår, vi giver danske filmproducenter, og vi blander os i de vilkår, som vi giver dansk teater, hvor vi er blevet enige om at lave en konstruktion, Københavns Teater, som skulle styrke det københavnske teaterliv, fordi vi får en modvægt her til Det Kongelige Teater, som er en mastodont, og som klarer det godt.
Så har vi nogle mellemstore scener, som nu bliver samlet under én paraply, og som skulle være med til at skubbe det københavnske teaterliv fremad.
Alle gode syste mer har jo også godt af at blive rusket igennem en gang imellem, og jeg må i hvert fald holde mig til, at jeg ikke vil kommentere de udnævnelser, som Københavns Teater har truffet beslutning om.
Det er deres suveræne afgørelse.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-10-10:
Set udefra ser det ud, som om det er DJØF’er og købmænd, der i stigende grad får indflydelse på, hvem der skal have del i kulturmidlerne.
Er kulturministeren enig i den vurdering, at det er sådan, det forholder sig?
Det andet er et meget konkret spørgsmål: Kan kulturministeren bekræfte eller afkræfte, hvorvidt det forholder sig sådan, at de teaterdirektører, der nu har fået stillingerne i Københavns Teater, alle sammen har indsendt en ansøgning til netop det teater, som de er blevet tildelt?