runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Sass Larsen (S), 2002-11-08:
Alternativet til, at det ikke sker, er langt hen ad vejen, at vi fjerner den eksisterende statsstøtte, og det kan vi jo ikke være tjent med.
Derfor får vi et udbud, og derfor opstiller vi de bedst mulige udbudsbetingelser.
Der ligger ikke noget hemmeligt krav om, at det skal gå dårligt, tværtimod, og derfor vil vi i en meget bred forligskreds selvfølgelig koncentrere os dybt og inderligt om at få de bedst mulige udbudsbetingelser.
Jeg er overbevist om, at ikke mindst de to store partier her i Folketinget vil gøre sig ihærdige anstrengelser for at få det bedst mulige resultat, vel vidende at der er repræsentanter for Bornholm i begge partigrupper, så man kan være helt rolig.
Der ligger ikke nogen som helst krav eller ønsker om, at det skal gå dårligt, tværtimod.
Det er dét, der er hensigten med forliget.
Poul Fischer (DF), 2002-11-08:
Aftalen betyder dels, at statsvirksomheden BornholmsTrafikken omdannes til et aktieselskab, og dels at der afholdes et EU-udbud på færgebetjeningen af Bornholm.
For bornholmerne er denne aftale et skridt i den rigtige retning, selv om holdningerne er mange til den indgåede aftale.
Det er holdninger, der skal lyttes til og også tages hensyn til i respekt for den indgåede aftale.
Der sikres i udbuddet fornøden persontransport med tilhørende takstreduktion på generelt 10 pct. og gode ordninger for børn.
Bornholm har en arbejdsløshed på 22-23 pct. og har generelt haft svært ved at tiltrække erhvervsliv, bl.a. på grund af for høje transportomkostninger til det øvrige Danmark og knaphed på kapacitet.
Aftalen sikrer, at kapaciteten fordobles, ligesom taksten for godstransport reduceres med 30 pct. Det giver alt i alt lettelser på 40 mio. kr. i bornholmernes transportudgifter i forhold til i dag, og det er sikret, ligegyldigt hvilket resultat en licitation ender med.
Ved at omdanne virksomheden til et aktieselskab kommer selskabet på længere afstand af udbyderen, og mulighederne for krydssubsidiering undgås.
Der kan herefter foregå en licitation på fair betingelser og med forhåbentlig mange bydende.
Det nye selskabs aktiver bliver de to nuværende færger, der betjener Rønne-København samt tilhørende bygninger, og såfremt selskabet ikke vinder udbuddet, kan der blive tale om et selskab med en meget kort levetid, da selskabet enten skal fusioneres eller opløses.
Til høringssvarene er blot at bemærke, at Bornholms Amt og kontaktrådet for trafik på Bornholm har skrevet, at man er positiv over for en mere effektiv, mere fleksibel og billigere transportafvikling til og fra Bornholm.
Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Kaj Ikast (KF), 2002-11-08:
Da vi i 1992 forhandlede indsættelsen af den tredje færge, var vi allerede begyndt at få ønsker fra Bornholm om, at Køge skulle være den nye base for færgefarten mellem Rønne og Sjælland.
Allerede på daværende tidspunkt var man ved at være klar over, at Københavns Havn ikke i længden kunne blive ved med at tage alle de lastbiler, som kørte gennem København for at komme med bornholmsfærgen, og derfor var det givet, at en omstrukturering kun var et spørgsmål om tid.
Miljøet i København kunne ikke blive ved med at bære det store antal lastbiler, der kørte til og fra bornholmstrafikken, så havneforholdene skulle ændres, og det ville medføre flytning til et nyt sted.
Det oplæg, der er kommet fra ministeren, har været diskuteret med bornholmerne og med alle partier.
Også Enhedslisten har fået tilbud om at komme med i dette forlig og være med til at udarbejde det, og jeg synes, det er meget fremadrettet og meget positivt for bornholmerne at få dette udbud.
Så må jeg også sige, at hvis hr. Keld Albrechtsen er så alvorligt interesseret i denne sag, var den altså på dagsordenen i går i Trafikudvalget, hvor vi lagde op til de første debatter, og hvor vi også blev enige om, at udvalget i sin helhed ville forsøge at komme til Bornholm og tage en samtale med bornholmerne.
Der er ganske enkelt i første omgang tale om et udbud og omdannelse til et aktieselskab, og så kommer alle diskussionerne bagefter.
Hvis der har været noget hemmelighedskræmmeri - og det har der, og det skal der altid være, når der er udbud og licitationer - skal alle parter have besked på samme tid, men det er det eneste hemmelighedsværk, der har været i sagen her.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-08:
Jeg kan oplyse, at formanden for Trafikudvalget havde lagt mødet på samme tid, som der var indkaldt til møde i Folketingets Miljø- og Planlægningsudvalg, hvor jeg havde indkaldt til et samråd om regeringens planer på pesticidområdet, hvor der også er stor grund til bekymring, og det er altså umuligt at være to steder på én gang.
Det skal jeg beklage over for Trafikudvalgets formand, men sådan er situationen nogle gange for små partier.
Det er korrekt, at jeg i sin tid har modtaget en henvendelse fra trafikministeren, om jeg ville være med til at privatisere BornholmsTrafikken, og dengang sagde jeg til ham, at det ville jeg naturligvis ikke, for det er en rigtig dårlig idé.
Derfor har jeg ikke været med i de forhandlinger, og det er sådan set fair nok.
Men det, der bare bekymrer mig, og som jeg kritiserede ved indledningen af denne debat, er, at den kreds af partier, som har gennemført forhandlingerne, fordi de går ind for privatisering, åbenbart har en hel masse oplysninger af foruroligende art liggende, og det er oplysninger, som offentligheden og udvalget ikke er i besiddelse af.
Det var det, jeg satte spørgsmålstegn ved, og det gør jeg stadig.
Margrete Auken (SF), 2002-11-08:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Svend Heiselberg i, at grunden til, at vi måtte køre den meget lukkede strategi, skyldtes EU's regler, og det har også været det svar, vi har givet.
Men det, vi har lovet, og som jeg håber kan være troværdigt, er, at i det omfang, det overhovedet var muligt af hensyn til de internationale konkurrencebestemmelser, ville vi køre en åben strategi fremover.
Jeg håber, at hr. Svend Heiselberg og forligspartierne vil dele SF's synspunkt, for det var den forsikring, vi gav - godt nok ikke i aftalen for vi gik ud fra, at det var en selvfølge, at man ønskede en åben strategi. Det vil jeg gerne have bekræftet, og hvis der ikke bliver sagt noget, går jeg ud fra, at det forholder sig sådan.
Må jeg for det første lige sige til trafikministeren, at det aldrig nogen sinde er blevet undersøgt, om det havde den virkning, for vi ved jo ikke, hvad der ville være sket, hvis man ikke havde fået det.
Men den virkning, det med garanti har haft, er, at de mennesker, der kørte med tog, fik billigere tog i starten.
Så gik det over til, at flere kommuner ikke gjorde det, det ved vi godt, og det har ikke været en ordning, som helt hensigtsmæssigt kunne gennemføres på den måde.
Det bliver nemlig opdaget.
Man kunne sige, at da vi nedsatte taksterne, gav tilskuddet, opdagede de, der ikke kørte med tog eller bus, det jo ikke.
Men de, der nu får stigningerne, opdager det, og så bliver det meget dyrt, og så vil det være en voldsom stigning i øvrigt - det skal jeg så komme tilbage til i mit indlæg.
Man har skåret helt ind til benet, og så har man altså fundet på, at lige præcis den offentlige ydelse, der hedder kollektiv trafik, ikke er beskyttet af skattestoppet.
Så er de arme mennesker ude i amterne fuldstændig på den, hvis ikke de enten kan øge udgifterne hos passagererne eller skære i trafikken.
Svend Heiselberg (V), 2002-11-08:
Nu kan jeg forstå, at det er lokalpolitik, man gerne vil have draget ind i debatten her.
Det skal man også have lov til for min skyld.
Jeg tror, at der de fleste steder kan findes effektiviseringer, når man bliver presset til det.
Og det er også både sundt og godt en gang imellem, at man bliver presset til at prøve at kigge på, om ikke der er nogle steder, man kan spare.
Se, hvad der foregår ude i kommunerne i dag.
Der sker jo en masse positive ting, fordi man nu ikke bare sådan automatisk kan komme med et budget og sige: Nå ja, der mangler altså 0,2, 0,3, 0,4 pct., dem lægger man så på, og så er den diskussion sluttet.
Nu er man presset til at foretage nytænkning.
Der er det, jeg siger, at det her måske endda vil vise sig at få en positiv effekt.
Det synes jeg da godt at fru Margrete Auken kunne.
Jeg må jo sige, at de rammeaftaler, vi har lavet sådan gennem årene, jo altid har været sammen med Socialdemokratiet, og sjældent har vi jo haft SF og Enhedslisten med; de har jo siddet derude på den yderste fløj.
Så var det jo så uheldigt, at man fik en trafikminister
Det har vel vist sig
efterfølgende ved flere lejligheder, at det måske ikke var den klogeste beslutning, der er blevet truffet her i Folketinget.
Vi har altid støttet, at der skulle sættes penge af til alt muligt inden for DSB, Banestyrelsen osv.
Og jeg vil så også sige, at det jo ikke er sådan, at vi ikke giver penge til den kollektive trafik, vi giver op i nærheden af 4 mia. kr. om året til DSB, så der falder da lidt af her og der.
Så har vi jo også en havnebus, der ligger og sejler hernede - sådan en ville vi gerne have haft oppe i Thisted - og der giver man fra statens side 2 mio. kr. om året, for at den kan ligge og sejle frem og tilbage, og sådan kunne jeg såmænd fortsætte længe endnu.
Jacob Buksti (S), 2002-11-08:
Jeg tror, hr. Svend Heiselberg skal passe på med sådan at gå rundt og give karakterer til dem, man indgår forlig med, for nogle af os kunne jo godt mene, at lige præcis denne her aftale mellem de nuværende regeringspartier og Dansk Folkeparti ikke nødvendigvis er den mest bæredygtige på længere sigt.
Bare sådan til almindelig inspiration.
Jeg ved jo, at hr. Svend Heiselberg - det fremgik jo også her til sidst af hr. Svend Heiselbergs indlæg - er en stærk fortaler for de tyndt befolkede områder, og Thisted ligger jo hr. Svend Heiselberg meget stærkt på sinde; det har jeg oplevet mange gange.
Derfor vil jeg gerne høre hr. Svend Heiselberg, som jo har denne stærke tilknytning til Thy og Thistedområdet, om hr. Svend Heiselberg tror, at den effektivisering, som hr. Svend Heiselberg siger skal ske i Viborg Amts Fælleskommunale Trafikselskab og andre steder, DSB f.eks., fører til, at man kan fastholde fuldstændig den samme kvalitet i trafikbetjeningen af de tyndtbefolkede områder, f.eks. omkring Thisted?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-08:
Jeg synes ikke, hr. Heiselberg skal have lov til at slippe uden om at besvare de konkrete spørgsmål, vi stiller.
Jeg spurgte hr. Svend Heiselberg, om han helt konkret mener, at Århus Sporveje er et dårligt drevet selskab.
Hr. Heiselberg må jo være klar over, at man i Århus Kommune vil være nødsaget til at hæve taksterne ganske voldsomt, måske helt op til 18 kr., og det er jo ifølge hr. Heiselberg udtryk for ineffektivitet og dårlig drift.
Det må hr. Heiselberg enten stå ved og bekræfte, eller også må han trække sine udtalelser tilbage og give Århus Sporveje en undskyldning.
Jeg synes ikke, han kan slippe af sted med bare at pladre det hele til i løs snak, så jeg vil godt bede hr. Svend Heiselberg komme herop.
Det kan selvfølgelig være, hr. Svend Heiselberg ikke ved tilstrækkelig meget om sagen, men med de mange år, han har beskæftiget sig med trafik, tror jeg, han udmærket godt ved, hvordan forholdene er, og så er han også i stand til at besvare et meget konkret og præcist spørgsmål.
Margrete Auken (SF), 2002-11-08:
Jeg lavede måske en fejl før.
Det kan godt være, at hr. Svend Heiselberg interesserer sig for yderområderne oppe i sit eget område.
Det er jeg nu ikke engang sikker på, men det vil jeg selvfølgelig ikke bestride, for der plejer at være
megen lokalpatriotisme, også hos Venstre.
Men jeg vil sige, at det er faktisk ikke fair at beskylde Venstre for at have interesseret sig for yderområdernes kollektive trafik, og det synes jeg vi skal holde fast i.
Det er Dansk Folkeparti, der er på stegepanden i denne sag, for det er dem, der har påberåbt sig, at de varetager de gamles sag og de svages sag.
Det er ikke noget, man kan beskylde Venstre for, sådan tænker Venstre ikke.
De forsøgte det ganske vist under valgkampen, for det var nemlig dengang, definitionen af skattestoppet, som også skulle omfatte offentlige ydelser, kom fra Venstres spindoktorer.
Den var der selvfølgelig nogle af os, der ikke hoppede på, men der var måske nogle andre, der hoppede på den.
Men når hr. Heiselberg nu stod og snakkede om noget helt andet end det, vi spurgte om før, vil jeg spørge: Hvornår har Venstre stemt for ekstra penge til Banestyrelsen? Penge, der skulle gå til vedligeholdelsen?
Jeg tror, hr. Svend Heiselberg kan bekræfte, at det var præcis penge til Banestyrelsen, der gjorde, at Venstre og De Konservative forlod finanslovforhandlingerne i 1999.
Svend Heiselberg (V), 2002-11-08:
Jeg vil gerne sige til fru Margrete Auken, at vi ikke forlod forhandlingerne.
Vi blev smidt ud af forhandlingerne, fordi vi ikke ville være med til at lægge afgifter på dieselolien til jernbanen, så det er en forkert udlægning, fru Margrete Auken kommer med.
Næh, det er ikke sikkert, at vi specielt interesserer os for det lokale.
Vi er jo et bredt parti, og vi forsøger at tage hensyn til hele landet, når vi laver vores politik.
Det er også derfor, vi bruger så mange penge her i København til metro og alle de andre gode ting, og fru Margrete Auken burde egentlig påskønne, at vi har lavet den metro, fordi der er så mange, der kan rejse med den.
Så må jeg også sige, at vedrørende Banestyrelsen var det vel egentlig ikke fru Margrete Aukens fortjeneste, at vi fik den.
Det var jo på grund af aftaler, der blev lavet sammen med bl.a. Venstre, at man fik lavet Banestyrelsen og fik skaffet penge til den.
Så vil jeg sige til hr. Albrechtsen, som spørger til Århus: Jeg kender ikke noget til, hvad man kan i Århus, men jeg vil tro, at i Århusområdet kan man ligesom mange andre steder, hvor man skal til at finde de nødvendige penge, nok også finde frem til rationaliseringer.
Det vil jeg tro, for det kan man som regel.
I Thisted, som hr. Jacob Buksti spurgte til, har vi jo VAFT.
Jeg har forstået, at når vi nu får det fremragende trafikselskab Arriva, som hr. Jacob Buksti var med til at gennemføre, og som vi i øvrigt er meget glade for i Thy og er spændte på at se, hvordan det kommer til at udvikle sig, vil VAFT nu sætte en ekstra bus ind.
Den skal gå fra Struer til Thisted for at give borgerne en ekstra service.
Man kan altså ikke sige, at vi ikke bliver tilbudt en god service i yderområderne, for det gør vi.
Men vi betaler også for den, og det skal man vel også.
Det er vel sådan set ikke rimeligt, hvis det er sådan, at når man skal fragtes i en bus, er det alle mulige borgere, der skal betale for det.
Margrete Auken (SF), 2002-11-08:
Vi har ikke sagt, at Venstre ikke interesser sig for yderområderne.
Omfartsvejen ved Nors vil vi aldrig nogen sinde fratage hr. Heiselberg æren for, bestemt ikke.
Men vi snakker altså om kollektiv trafik her, og jeg vil sige, at den måde, hr. Heiselberg snakker uden om på, får igen folk til at tro, at der er et eller andet galt med hovedet.
Men nu gentager jeg, hvad jeg har sagt før: Jeg har opdaget - og hr. Heiselberg ved godt, jeg har opdaget det - at han er betydelig bedre begavet, end han foregiver at være, og derfor er det simpelt hen ikke undskyldeligt, at han nu står her og prøver at snakke om alt mulig andet end det, han bliver spurgt om, f.eks. dannelsen af Banestyrelsen, som jo ikke har noget at gøre med at få sat penge af til skinnevedligeholdelse.
Dannelsen af Banestyrelsen var SF i øvrigt noget, vi tilsluttede os i SF, da vi fik lejlighed til at komme med.
Vi blev ikke spurgt i første omgang, men da vi fik lejlighed til det, tilsluttede vi os det store DSB-forlig fra 1998.
Alt det ved hr. Heiselberg selvfølgelig godt, men nu prøver han at redde sig ved at få det til at fremstå, som om han ikke har fattet et kvidder af det hele.
Men det ved jeg ikke passer, så derfor én gang til: Hvornår har Venstre sat penge af til Banestyrelsen og skinnevedligeholdelse før nu, hvor man tager dem fra den kollektive trafik og fodrer hunden med dens egen hale?
Svend Heiselberg (V), 2002-11-08:
Det er jo ganske vist den anden finanslov, vi laver, men det er den første hele finanslov, og jeg synes da kun, man må rose regeringen for, at vi finder og afsætter yderligere 360 mio. kr., som Banestyrelsen får glæde af og har brug for.
Der er aldrig tidligere blevet sat så mange penge af, som der bliver nu, så man kan ikke komme og beskylde os for, at vi ikke varetager Banestyrelsens interesser.
Jacob Buksti (S), 2002-11-08:
Man bliver jo helt rørt, men vil hr. Svend Heiselberg så ikke godt forklare mig og alle andre, hvorfor man også tager 500 mio. kr. op af DSB's kasse og lægger dem ned i den store, sorte statskasse, som der står skattestop på?
Hvorfor kan det være, at man ikke bruger dem til de mange gode forbedringer, som hr. Svend Heiselberg er så stor tilhænger af?
Hvorfor kan det være, at man skal til at bruge DSB som en pengemaskine for staten, samtidig med at man sætter billetpriserne op, så de, der kører i tog og bus, selv kommer til at betale?
Hvorfor kan det være, når man ser den succes, som er kommet i kraft af de aftaler, som er indgået med både Venstre og De Konservative, men i høj grad også med SF og Enhedslisten, af den daværende regering, at man skal hive 500 mio. kr. op og putte dem ned i den sorte kasse, når det er så vigtigt at lave alle de forbedringer?
Svend Heiselberg (V), 2002-11-08:
Fordi DSB har fået 500 mio. kr. for meget i tilskud!
Jytte Wittrock (S), 2002-11-08:
Det er dybt beklageligt, at regeringen fjerner taksttilskuddet til den kollektive trafik.
Man fjerner et tilskud til almindelige menneskers bus- og togbilletter, og det betyder uanset alt andet en prisstigning på 10 pct. oven i øvrige prisstigninger, og det synes vi er urimeligt.
For HUR-området drejer det sig om over 100 mio. kr., og det vil sammen med alt andet give en takstforhøjelse på op til 20 pct. Noget, der ikke er blevet sagt endnu i de korte bemærkninger, er, at det i øvrigt også vil give forringelser for dem, der har befordringsfradrag i forbindelse med, at de benytter den kollektive trafik.
Det vil også kunne mærkes.
At ville sikre tog til tiden er ikke et argument for at fratage billettilskuddet.
Man kunne have brugt dem til skinnenettet og al den øvrige vedligeholdelse.
Taksttilskuddet, som vi vedtog det sammen med SF, Enhedslisten og De Radikale, havde både et socialt og et miljømæssigt mål.
Det var med til at give folk et reelt valg
mellem privat og offentlig transport
, og selv om man forsøger at pakke det ind, som om det ikke er logik, er det logik for enhver, at priserne på tog- og busbilletter spiller en rolle for det valg, folk træffer - især hvis bilen står i garagen i forvejen, og det begynder at kunne betale sig at køre flere sammen i én bil.
Det er ikke en udvikling, vi ønsker, og derfor synes vi også, det er beklageligt.
Men det bliver især svært for dem, der ikke har et valg, dvs. dem, der ikke har mulighed for at komme på arbejde uden at bruge den kollektive trafik, for det giver dem det en dårlig økonomi.
I sin substans er den kollektive trafik vel en solidarisk ordning, men hr. Svend Heiselberg siger, at det er vel rimeligt, at vi selv betaler, hvis vi tager en bus.
Nej, det er ikke rimeligt, at vi betaler den fulde pris, for hele grundtanken bag, at vi har en kollektiv trafik, er, at vi ikke skal betale den fulde pris.
Derfor er det et politisk ansvar, at vi vælger et takstniveau, som kan vise de sociale hensyn, som den kollektive trafik er en del af, og at det samtidig gavner miljøet at vælge den offentlige transport frem for den private, synes vi heller ikke skal glemmes.
Vi vil gerne have kortlagt, hvordan stigningen i passagertallet har været i hele forløbet, og det vil vi grave i under udvalgsarbejdet.
Jeg synes faktisk, at 1,4 pct. det første år er en god start, og det kunne godt være, at den formodning, jeg har, holder stik, nemlig at den samlet set har været betydelig større i hele perioden.
Hvis det er rigtigt, er fjernelsen af tilskuddet en større katastrofe end den, som tegner sig ifølge oplysningerne lige nu.
Jeg ved som sagt, at det lokalt har haft en betydning for den udvikling, der har været, at taksterne har været rimelige.
Der er andre faktorer, der også har betydning, og dem skal man heller ikke glemme.
Det er ikke for at være særlig lokal, men man skal nu også bruge de lokale erfaringer til at blive klogere af.
Vi synes, det er et politisk ansvar, at der udvises hensyn, både socialt og miljømæssigt.
Derfor synes vi, det er en rigtig dårlig idé at fjerne taksttilskuddet, og derfor støtter vi Enhedslistens forslag.
Margrete Auken (SF), 2002-11-08:
Dansk Folkeparti skylder os en forklaring.
For det første: Vil man være med til, at den såkaldte effektivisering rammer de tyndt befolkede områder?
For hvis ikke den gør det, kan vi ikke se, hvor der ellers er noget at tage henne. Det, hr. Svend Heiselberg kalder ineffektivitet, er jo at køre med kollektiv trafik i områder, hvor der ikke er fuld passagerdækning.
Det har vi tidligere ment vi skulle gøre, for derved tilgodeser vi først og fremmest en gruppe, som ikke har mulighed for at bruge bil.
Det er de gamle, og det er en række andre, som altså har kunnet blive boende, hvor de har boet altid, fordi man sikrede kollektiv trafik, også selv om den ikke altid var effektiv eller rentabel, eller hvad man nu vil kalde det.
Det andet er, at ét punkt kan hr. Poul Fischer ikke bestride.
Uanset vi diskuterer med regeringen, hvordan det har hjulpet, så har det i hvert fald været en social støtte til grupper, hvor vi ramte målrettet ved at give den kompensation.
Det er der jo ingen diskussion om, selv om finansministeren forleden gav Folketinget et ret flabet svar om, at det vidste man ikke noget om.
Jo, vi ved godt, hvem det er, der bruger kollektiv trafik.
Så til det sidste, jeg vil sige til hr. Poul Fischer
: Er man klar over, at det togrøveri, som det her jo reelt er, måske giver en lille smule flere penge i 2004 end dem, der var i 2002, men derefter skæres der ned og ned og ned?
Poul Fischer (DF), 2002-11-08:
Hr. Buksti spørger til de 500 mio. kr. fra DSB.
Nu er det altså Banestyrelsen, der får dem, men penge lugter jo som bekendt ikke, og om det er de 360 mio. kr. fra den kollektive trafik, der bruges til at forbedre skinneanlægget, det gør man så rent bogholderimæssigt.
Men det, der er væsentligt, er, at der bruges 360 mio. kr. på skinnerne og til forbedring af dem.
Jeg vil igen argumentere for de 360 mio. kr., og at 10 pct.-støtten til den kollektive trafik fjernes, for her bliver det hele drejet 180 grader og vendt på hovedet.
De var sat af for at bære flere over i den kollektive trafik af hensyn til miljøet.
Nu inddrager man også sociale formål, men det var ikke planen med det.
Med hensyn til det sociale formål og de ældre, der bliver talt om, har Dansk Folkeparti jo lige været med til at skaffe de svageste 5.000 kr. ekstra om året før skat.
Så skulle der komme en lille takststigning på nogle ganske få pct., er jeg ikke i tvivl om, at den nok også bliver dækket ind. At noget stiger 2 pct. fra 10,00 kr. til 10,20 kr., er måske det, man taler om.
De 360 mio. kr. er jo fordelt ud til højre og venstre.
Men Storstrøms Amt får 15 mio. kr., hvoraf de 9 mio. kr. er taksttilskud inden for de 10 pct. Men i Storstrøms Amt melder
man ud, at det intet problem er at køre videre med den samme takst, som man har nu, for en udbudsrunde har givet en besparelse på mellem 7 og 8 mio. kr. Hr. Keld Albrechtsen er politisk betænkelig: Vi har ligesom signaleret, at der er en enighed med Enhedslisten.
Vores signal var altså, at jeg, da vi så forslaget til finansloven, udtalte mig om, at vi var betænkelige ved det, for vi ønskede jo flere over i den kollektive trafik.
Men der er jo ikke noget galt i at blive klogere, når man vitterlig får facts på bordet om, at det ikke har flyttet nogen derover.
Det vil sige, at forudsætningerne for de 360 mio. kr. er bristet.