runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bertel Haarder (V), 2003-03-19:
Jeg foreslår, at Folketingets Integrationsudvalg nu trækker i arbejdstøjet.
Hvis der i udvalget er flertal for, at ordet »nyankomne« i § 1 ændres til »udlændinge, der har fået opholdstilladelse«, så har jeg intet derimod at indvende.
Jeg har svært ved at se, hvad formålet skulle være, men det er jo det, der menes med nyankomne.
Jeg er ret afslappet i den sag. Så vil jeg sige til hr. Kamal Qureshi, at det er et problem i hele undervisningssektoren, at man faktisk burde belønne fremgangen i stedet for at belønne standpunktet.
Det er nøjagtig det problem, vi står med her.
Da man ikke har fået det løst i undervisningssektoren gennem 50 år, så er jeg bange for, vi også får svært ved at løse det her.
Men guderne skal vide, at hr. Kamal Qureshi har ret.
Det burde være fremgangen; fremgangen fra at være totalt passiv og til dog at kunne tage bussen og passe sin danskundervisning.
Det kan være et mirakel, som i høj grad burde belønnes.
Men fortæl mig, hvordan vi kan indrette systemer, som belønner fremgang i stedet for standpunkt.
Det er ikke så let, men lad os prøve.
Søren Krarup (DF), 2003-03-19:
Der er i morgen her i Folketinget en drøftelse af det danske sprog.
Det er i høj grad på sin plads, for det danske sprog misbruges på det groveste, hvis der overhovedet tales dansk og ikke engelsk.
Men det er dog skuffende at skulle høre en gammel højskolemand som integrationsministeren misbruge det danske sprog så grusomt.
Nyankomne udlændinge, der sidestilles med landets øvrige borgere - det er ikke et spørgsmål om at finde nye betegnelser, det er et spørgsmål om at bruge ordet rigtigt.
Det er ikke nyankomne udlændinge, det er udlændinge, der har opnået opholdstilladelse.
Det er simpelt hen forskelligt.
Det er ikke et spørgsmål om at finde en dækkende glose.
Det er forskelligt, og jeg vil bede om, at man bruger sproget til at udtrykke det, man mener. Jeg er ikke tilfreds med et løfte, for jeg ønsker en ændring i selve sprogbrugen i formålet, hvor der kan stå, at det er udlændinge, der har opnået opholdstilladelse, som sidestilles med danske borgere.
Det er det, sagen drejer sig om.
Og må jeg så lige sige med hensyn til sikkerhedsventiler, at det i og for sig er det samme.
En sikkerhedsventil fungerer som sikkerhedsventil ved at være der.
I det øjeblik man begynder at - om man så må sige - bruge den som mere end en sikkerhedsventil, så hører den op med at være sikkerhedsventil.
Det er faktisk det, der sker med 7-års-reglen.
Den bliver undermineret af 5- og 3- års-reglen.
Kamal Qureshi (SF), 2003-03-19:
Jeg takker også for ministerens åbenhed over for nogle af de punkter, som er blevet påpeget.
Selvfølgelig kan vi have en situation, hvor personer yder en indsats, og også meget gerne have en mulighed for, at de kan få en belønning for det.
Det er også det, ministeren lægger op til.
Det er jeg enig i.
Det, som jeg bare prøver at pege på, er, at hvis belønningen kun ligger på et så højt niveau, at det kun er de bedste, der kan opnå den, så vil man ikke kunne belønne dem, som det efter en meget, meget, meget hård indsats lykkes for at kunne sidde i en bus på vej til danskundervisning i stedet for at sidde hjemme og være bange for at sætte sig i en bus.
Så i mine øjne synes jeg bare, det er vigtigt også på en eller anden måde at kunne vise, at vi også værdsætter den indsats, der sker fra de dårligste grupper, og jeg behøver sådan set ikke få et svar på det.
Det var sådan set bare det, jeg prøvede at anføre, nemlig det vigtige i et belønningssystem, så vi ikke kun kigger på dem, der kommer højt op, men også på dem, som efter en hård indsats kommer en lille smule højere op end der, hvor de var.
Søren Krarup (DF), 2003-03-19:
Ministeren kom ikke ind på det punkt, som for mig er temmelig væsentligt, nemlig begrebet nyankomne udlændinge.
Jeg kan forstå på en samtale med ham, at det faktisk betyder, selv om der altså står noget andet, at det er udlændinge, der har opnået opholdstilladelse.
Derfor vil jeg bede om, at man faktisk ændrer sproget.
Jeg ser jo, at det er en overtagelse
af integrationslovens oprindelige formål.
Hvorfor lade den dårlige socialdemokratiske sprogbrug bestemme en lov, der ikke er dårlig?
Derfor vil jeg bede om, at det faktisk ændres i den nye lov, så der står: »...udlændinge, der har opnået opholdstilladelse«.
Det er det ene.
Det andet er om 7-års-reglen, der altså ændres til 5 og 3 år.
Der vil jeg lige sige til ministeren, at sikkerhedsventiler, der udbores og bruges som andet end sikkerhedsventiler, bliver til huller, der betyder, at gryden, så vidt jeg ved, simpelt hen ændrer karakter.
Derfor vil jeg altså sige, at det faktisk er i strid med begrebet sikkerhedsventil, at det får den omtale, så det kommer til at fungere som noget andet.
Jeg mener, det er et tilstrækkeligt incitament, at man kan få opholdstilladelse efter 7 år.
Karen J. Klint (S), 2003-03-19:
Jeg har et par bemærkninger.
Jeg formoder, det var en fortalelse fra ministerens side, at der blev sagt, at vi har en stigning i beskæftigelsen, vi har vel et lille fald.
Så vil jeg gerne gentage, hvad vores ordfører har sagt, nemlig at der er mange gode ting i forslaget, men det, jeg forsøger at forfølge her i aften, er at forebygge, at de kommuner, der i forvejen er samspilsramte, bliver yderligere samspilsramte ved en måske skæv fordeling af flygtninge.
Jeg er ikke imod, at der kommer medlemmer af samme etniske gruppe til kommunen.
Det tror vi faktisk er med til at øge folks trivsel.
Det, vi er ude på, er, at kommuner, der i forvejen af mange andre årsager har en skrantende økonomi, ikke bliver yderligere udsat ved at få de flygtninge, der er flest udgifter til, men ikke er så mange indtægter fra i form af nogle præmieringer.
Det handler, og det kan så være lidt i forlængelse af det, hr. Kamal Qureshi sagde, jo ikke altid om at få folk i arbejde, men også om at øge den personlige trivsel, så man dermed ikke på længere sigt får nogle øgede sundhedsudgifter.
Marianne Pedersen (V), 2003-03-19:
Jeg vil sige, at dette lovforslag i sin helhed har et ret højt ambitionsniveau.
Der er mange elementer i det, og jeg tror nok, kommunerne hver især vil synes, at skal de opfylde de krav og løfter, de selv har stillet her, så vil de skulle lægge sig rigtig meget i selen.
Så ambitionsniveauet er der ikke noget i vejen med.
I forhold til de traumatiserede må jeg blive tidligere spørgere
svar skyldig.
Jeg har ikke nogen løsning, jeg kender
Kamal Qureshi (SF), 2003-03-19:
Jeg må sige, at jeg ikke var særlig pædagogisk, siden mit eksempel med karaktererne blev så alvorligt misforstået.
Det var sådan set ikke danskundervisningen, jeg hentydede til.
Det, jeg hentyder til, er, at for dem, som er velfungerende, ikke sådan karaktermæssigt, men velfungerende som sådan, dem, som kan noget i forvejen, ligger der en belønning til kommunerne for at få til at blive bedre sprogligt, arbejdsmæssigt.
Det er helt fint, at der er den belønning.
Problemet er, at vi også har nogle i den anden ende, som gør en kæmpestor indsats, men som starter meget, meget dårligere end den anden gruppe, og som efter en meget stor indsats af sig selv og af kommunen kan løfte sig op, ikke nødvendigvis til at komme i arbejde, ikke nødvendigvis til at bestå en danskeksamen, men til at kunne få en mere udadvendt hverdag i stedet for at sidde derhjemme og være skræmte, fordi de har haft nogle dårlige oplevelser.
Der er det vigtigt, at vi stadig væk kan opmuntre kommunerne til ikke at glemme den gruppe, når man skal prioritere denne her vigtige gruppe, som skal i arbejde.
Det er vigtigt, at kommunerne stadig væk kan se, at det er hensigtsmæssigt at bruge energi også på den gruppe, som ikke nødvendigvis kommer til at bestå en danskeksamen og ikke nødvendigvis kommer i arbejde, men som af sig selv kommer ud og måske deltager i nærdemokratiet, deltager i beboerdemokratiet og andet, sådan at der også er belønninger for noget andet end det, som de bedste kan.
Kamal Qureshi (SF), 2003-03-19:
Jeg skal bare herfra give den besked, at Enhedslistens ordfører, hr. Søren Søndergaard, er syg, og derfor vil Enhedslistens stillingtagen til spørgsmålet blive tilkendegivet ved andenbehandlingen.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-03-19:
Da Kristeligt Folkepartis ordfører på området, fru Bodil Kornbek, ikke kan være til stede, har jeg lovet at fremsige følgende: De dele af lovforslaget, der er opfølgning af regeringens aftale »Flere i arbejde«, står Kristeligt Folkeparti naturligvis ved.
Det positive er, at der med lovforslaget gøres en indsats for at få udlændinge i beskæftigelse.
Vi er enige i den nye formålsbestemmelse i integrationsloven.
Det er positivt, at myndighederne med formålsparagraffen forpligter sig til at sikre, at nyankomne borgere får mulighed for at udnytte deres evner på lige fod med andre borgere.
imod den lave starthjælp, regeringen har indført.
Derfor er det også rimeligt, at udlændinge på starthjælp ikke skal opfylde de samme stramme rådighedsregler som danskere på kontanthjælp, men i bund og grund så vi hellere, at starthjælpen var på samme niveau som kontanthjælpen, samtidig med at udlændinge skulle opfylde de samme rådighedsregler som danskere.
Når regeringen ikke vil være med til at indføre dette, er de løsere rådighedsregler for personer på starthjælp i orden.
Det er positivt, at de stramme regler for opholdstilladelse løsnes op, men det er kritisabelt, at mulighederne for en tidsubegrænset opholdstilladelse i så høj grad hæftes op på, hvor dygtige udlændinge er til at få job i Danmark.
Det er et problem, at personer, der deltager i virksomhedspraktik, ikke er omfattet af arbejdsskadeloven.
Det gælder både danskere og udlændinge.
Der kan kun gives erstatning efter arbejdsskadeloven, hvis Arbejdsskadestyrelsen vurderer, at personen udfører et selvstændigt arbejde af væsentlig nytte for virksomheden.
Kommunerne kan tegne en ulykkesforsikring, der dækker arbejdsskader, men det er ikke givet, at alle kommuner gør det.
Men samlet set så er Kristeligt Folkeparti positiv over for forslaget.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-03-19:
Det Radikale Venstre er enig i lovforslagets intention om at styrke integrationen.
Vi finder det især positivt, at man i formålsparagraffen understreger flygtninges ressourcer frem for at understrege deres problemer.
Vi finder det også rigtigt, at der iværksættes en øget indsats i forhold til familiesammenførte, således at disse har mulighed for at få tilbudt virksomhedspraktik og ansættelse med løntilskud i op til 9 måneder.
Det Radikale Venstre mener imidlertid ikke, at forslaget her er vidtgående nok.
Selvfølgelig er det vigtigt at give de familiesammenførte flere tilbud om integration, problemet er blot, at nogle familiesammenførte ganske enkelt ikke får mulighed for at deltage i f.eks. danskundervisning eller andre former for introduktion til det danske samfund.
Det skyldes som bekendt, at når man er selvforsørgende, så har det offentlige ikke hidtil haft adgang til at stille krav til familiens måde at organisere sig på.
Det mener vi bør laves om.
Forudsætningen for overhovedet at få familiesammenføring bør være, at den familiesammenførte skal integreres.
Som minimum skal vedkommende gå til danskundervisning.
Det Radikale Venstre agter at fremsætte beslutningsforslag herom i nærmeste fremtid som led i et samlet udspil til nye familiesammenføringsregler.
Så er vi i øvrigt enige med DA i, at gruppen af familiesammenførte også bør have tilbud om vejledning og opkvalificering og ikke kun mulighed for løntilskud.
Det bør altid give anledning til sanktioner, hvis udlændinge bliver væk fra danskundervisning eller aktivering uden grund.
I den sammenhæng er det dog på sin plads endnu en gang at gøre regeringen opmærksom på, at den stadig ikke har gjort noget som helst for at sikre, at der bliver taget hånd om de traumatiserede flygtninge.
Det eneste, man har gjort, er at sætte dem på starthjælp, og det skal nok hjælpe på deres traumer.
Under alle omstændigheder er der ikke nogen flygtninge, der bør miste deres offentlige ydelse, hvis årsagen til deres fravær er, at de ikke kan klare at gå til dansk eller deltage i aktivering på grund af psykisk sygdom som følge af f.eks. krig, forfølgelse eller tortur.
Jeg vil gerne høre, hvad ministeren agter at gøre for denne gruppe af flygtninge.
Mennesker, som ofte ikke kan klare at gå til dansk, endsige at tage et arbejde.
Mener ministeren virkelig, at vi kan være bekendt at efterlade dem på starthjælp?
I øvrigt er det vores opfattelse, at rådigheds- og sanktionsreglerne bør være de samme, uanset hvem man er, og hvilke regler man er omfattet af.
Forslaget indebærer, at der skal kunne gives et variabelt løntilskud afhængig af medarbejderens kvalifikationsniveau.
På papiret lyder det som en god idé, men i praksis ville det give anledning til meget bureaukrati og meget bøvl - for at gentage en formulering, som en tidligere ordfører for CD så ofte anvendte.
Derfor støtter vi KL's og DA's forslag om at finde en mere ubureaukratisk model.
Med de bemærkninger kan vi støtte forslaget, men har forventning om, at udvalgsarbejdet kan føre til korrektioner af nogle af de anførte punkter.
Kamal Qureshi (SF), 2003-03-19:
Jeg vil gerne overvejende bruge min tid på at rose de mange gode elementer, der er i forslaget.
Jeg synes, at der er mange gode intentioner, og der er nogle gode betragtninger, og der er en god tone i forhold til at fokusere på ressourcer og muligheder og betragte dem, der kommer hertil, som nogle, der skal i gang og have hjælp til at kunne overvinde de barrierer, som man møder i det danske samfund, inden man kan yde den indsats, de fleste kommer hertil for at yde.
Jeg synes også, der er en række brugbare tiltag, som vil gøre det lettere for kommunerne at få folk i arbejde, og som også vil motivere kommunerne til at satse på at fjerne nogle af de systembarrierer, som forhindrer, at tingene hænger sammen.
Nogle af de kommunale folk, jeg i hvert fald har snakket med, har netop også fremhævet nogle af de elementer, jeg her fremhæver.
Det, som jeg synes er et problem, og som jeg gerne vil påpege her, og som også blev påpeget af nogle af de andre ordførere, er, at vi får et system, som kommer til at give belønning, hvis vi nu skal overføre det til folkeskolesprog, til de lærere, der er i stand til at få elever fra et 9-tal til et 11-tal.
Og det er jo fint.
Det synes jeg er udmærket at man skal gøre, men problemet er, at der ikke ligger forfærdelig mange motiverende faktorer for de lærere, som får elever fra et 03- til et 5-tal eller fra et 03- til et 6-tal.
Og det kan mange gange være et endnu sværere projekt end det at få nogle fra et 9-tal til et 11-tal.
Det er også noget af det, som nogle af de kommunale folk siger, at i det øjeblik, vi kommer til at fokusere på dem, der er meget tæt på at komme i arbejde, når de ankommer hertil, og nogle af de personer, der kan tilegne sig sproget, fordi de har nogle sproglige kompetencer i forvejen, vil man netop med det her belønningssystem sætte sine ressourcer ind på det område, fordi der jo er nogle gevinster at hente.
Omvendt ligger der ikke forfærdelig mange motiverende belønningsfaktorer for de kommuner, der yder en god indsats
for netop at løfte personer, hvor det ikke nødvendigvis handler om at få dem i arbejde, men hvor det handler om at få dem til at få en tålelig hverdag eller få dem til at deltage i det lokale miljø eller i det hele taget overhovedet at sidde i et klasselokale
Hvis de f.eks. har været udsat for tortur, kan det at tage en bus ned til skolen i sig selv være en udfordring, som man skal overvinde hver eneste dag, fordi man måske er bange for eller genkalder nogle af de billeder fra den tortur, de massevoldtægter eller andet ubehageligt, en del af flygtningene har været udsat for.
Så jeg synes de elementer er vigtige at have med, og jeg håber, at ministeren vil lytte til de punkter, vi nu fremhæver netop i forhold til den gruppe.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-03-19:
Jeg vil af andre grunde end den forrige ordførers citere formålsparagraffen, hvor der står: »Lovens formål er at sikre, at nyankomne udlændinge får mulighed for at udnytte deres evner og ressourcer med henblik på at blive deltagende og ydende medborgere på lige fod med samfundets øvrige borgere.« Sådan står der.
Det signalerer en holdning til andre mennesker - i det her tilfælde nyankomne udlændinge - der anerkender, at de hver især har nogle evner og ressourcer, og det signalerer, at det danske samfund vil give dem mulighed for at bruge deres kræfter og for at udfylde en plads i samfundet.
Det er en holdning, som efter Det Konservative Folkepartis mening skal være gennemgående i hele integrationsindsatsen.
Jeg vil også godt udtrykke glæde over, at lovforslaget bl.a. bygger på aftaler med arbejdsmarkedets parter og de kommunale parter samt på aftalen mellem regeringspartierne, Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Kristeligt Folkeparti om »Flere i arbejde«.
Det viser - har jeg skrevet i min ordførertale - at der er bred opbakning til tankerne i lovforslaget, men jeg har måske forregnet mig lidt.
Jeg vil fremhæve et par af de mange gode elementer, der er i forslaget.
For det første: Det understreges, at indgåelsen af en individuel kontrakt mellem den enkelte udlænding og kommunalbestyrelsen har som primært mål, at udlændingen hurtigst muligt opnår ordinær beskæftigelse.
Hvis det lykkes, at udlændingen opnår ordinær beskæftigelse, er det en fordel af mange grunde.
Udlændinge, der får beskæftigelse, får en meget bedre tilværelse både menneskeligt og økonomisk.
Et fast arbejde er en af de bedste veje til at få tæt tilknytning til det danske samfund.
Og samfundet får et positivt økonomisk bidrag fra udlændingen i stedet for en udgift til passiv forsørgelse.
Den anden ting, jeg vil tage frem, er kommunernes incitament til at gøre integrationsarbejdet godt, ved at der nu bliver en kontant belønning til de kommuner, der gør en vellykket indsats på specielt de to områder, der handler om det at lære dansk og så det at få beskæftigelse.
Kontant betyder det, at en kommune kan få en belønning på 20.000 kr.
for hver udlænding, der inden for den 3-årige introduktionsperiode består danskprøven på et bestemt niveau, og en belønning på 30.000 kr., hvis udlændingen kommer i ordinær beskæftigelse. Og så ligger der endelig for det tredje i lovforslaget en mulighed for, at velintegrerede udlændinge - og så skal de altså virkelig også være meget velintegrerede - kan opnå permanent opholdstilladelse 2 år tidligere end andre.
Det giver efter vores mening udlændingene et godt og fornuftigt incitament til hurtigt at blive velintegrerede i det danske samfund.
Sammenfattende vil jeg sige, at Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Søren Krarup (DF), 2003-03-19:
Det glæder mig, at fru Anne-Marie Meldgaard finder, at det var en interessant ordførertale.
Det bestræber jeg mig
bestemt også på at det skal være.
Men må jeg sige, at det, der jo naturligvis er meningen med denne tale, er at understrege de punkter, vi finder svage, og først og fremmest det helt afgørende, begrebet nyankomne udlændinge, der sidestilles med danske statsborgere.
Dette er og bliver en ophævelse, vil jeg sige, af den sondring, der naturligvis skal være mellem flygtninge og indvandrere.
Og derfor er det os meget om at gøre at understrege punktet. Jeg har spurgt mig selv, om det var mig, der læste det for pedantisk, men jeg har læst, synes jeg, grundigt i bemærkningerne og er blevet bekræftet i, at det faktisk menes, som det står. Vi er jo som bekendt regeringens trofaste støtte i det spørgsmål, og vi er også dem, der holder regeringen fast på det, der burde og har været formålet, så derfor har vi ikke tænkt at svigte, men vi har tænkt at tale kritisk til regeringen i håb om, at regeringen vil lytte til det, der faktisk er et meget afgørende punkt.
Hvad der vil ske, vil fru Anne-Marie Meldgaard måske få lov at se, men jeg vil ikke tage spændingen væk med det samme.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2003-03-19:
Det var en interessant ordførertale fra et forligsparti, det må jeg indrømme.
Jeg har da også lyst til at spørge Dansk Folkepartis ordfører, om jeg skal betragte ordførertalen sådan, at Dansk Folkeparti løber af huse og ikke vedstår den aftale, de har indgået med de øvrige partier, som står bag den her aftale.
Så vil jeg da også godt have at vide af Dansk Folkepartis ordfører, om der er mulighed for at få løftet sløret for, hvilke konsekvenser det får for regeringen, hvis den vedtager det her forslag sammen med de øvrige forligspartier.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-03-19:
Ministeren har helt ret i, at alle de ubehagelige lovforslag behandlede vi sidste år, men det er jo ikke ensbetydende med, at der ikke er brug for at blive ved med diskutere dem
, når der er taget forkerte beslutninger.
Sidste år blev der taget
en beslutning om, at alle flygtninge skulle parkeres på en starthjælp med henblik på at få flere ud på arbejdsmarkedet.
Allerede på det tidspunkt understregede vi, at vi betragter det som et stort problem, specielt i forhold til de traumatiserede flygtninge.
Nu siger ministeren, at det jo ikke er så stort et problem, som jeg vil gøre det til, i og med at de mennesker, der virkelig er syge, kan få førtidspension.
Det er jo også fuldstændig rigtigt, men jeg tror bare ikke, at det er regeringens politik, at vi skal parkere så mange som overhovedet muligt på førtidspension.
Tværtimod er det regeringens politik, som jeg har forstået det, at sørge for at få så mange som muligt væk fra førtidspensionen
, men den eneste løsning, der er for de traumatiserede flygtninge nu, er faktisk at få en førtidspension hurtigst muligt, fordi det er den eneste måde, de kan få en ydelse, de kan leve af, på.
Derfor vil jeg opfordre ministeren endnu en gang til at overveje, om der virkelig ikke er behov for, at vi gør noget for de allersvageste flygtninge.
Det her forslag, vi behandler i dag, er en stor fordel for de stærke flygtninge, men vi har også et ansvar for de svageste.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-19:
Alle stemmer tæller med, siger ministeren.
Det er jeg glad for.
De blev så bare ikke talt op.
Det er jo det, der er problemet.
Problemet var, at USA forsøgte at samle et flertal.
Det måtte USA erkende, at det kunne man ikke.
Så drager USA og nu den danske regering den konsekvens af, at man ikke kunne samle et flertal, at man bare alligevel kan gøre det, som man ikke kan få flertal for.
Jeg håber ikke, at det bliver parlamentarisk skik i Danmark.
Det håber jeg sandelig ikke.
Jeg tror, at det er totalt ubegribeligt for de allerfleste mennesker, at hvis man ikke kan få vedtaget noget med et flertal, må man bare gøre det alligevel.
Det tror jeg simpelt hen ikke på at regeringen vil være i stand til at forklare nogen.
Så spurgte jeg om Grønland og Færøerne.
Den kan den danske nation anstændigvis ikke træffe på vegne af to andre nationer, den grønlandske og den færøske, og uden at spørge dem.
Det håber jeg da at vi kan være enig om.
Det vil jeg godt bede ministeren svare på, ellers må vi vende tilbage til det i udvalget.
For det kan ikke være rigtigt, at de skal tvangsindlægges til at have det politiske ansvar for en krig.