runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Møller (KF), 2001-05-29:
Ifølge betænkningen vil Det Konservative Folkeparti redegøre for sin stilling her ved andenbehandlingen, og det hænger sammen med, at lovforslaget som sådan, og som også pointeret af de foregående ordførere, jo ikke kan stå alene.
Men vi har i forligskredsen haft en lang række supplerende drøftelser om ting, der knytter sig til lovforslaget, drøftelser, som vi først afsluttede her til formiddag.
Derfor var det jo lidt vanskeligt at sige på forhånd, hvad man ville melde ud.
Men da disse forhandlinger er forløbet tilfredsstillende, er det vores hensigt at stemme for lovforslaget til sin tid.
Jeg kan også sige, at vi med hensyn til de to stillede ændringsforslag, som forhandlingerne her i første omgang drejer sig om, mener, at de forhandlinger, som vi har ført, og det, der jo står i loven her, bevirker, at vi efter år 2003 kan få fuldstændig fri markedsadgang og derfor markedsåbning for alle.
Derfor har vi i sinde at stemme imod det af hr. Kim Behnke stillede ændringsforslag, mens vi naturligvis stemmer for det af ministeren stillede ændringsforslag.
I Det Konservative Folkeparti er vi generelt tilfredse med den markedsåbning, der kommer her.
Vi synes ikke, at den er stor nok, og vi er glade for, at Kommissionen har hjulpet os på vej til at få tingene i gang.
Vi har også noteret os
med tilfredshed, at mulighederne for at åbne yderligere op for markedet ligger i lettere procedurer, efter vi har fået vedtaget det her lovforslag.
Så vi kan måske i Det Energipolitiske Udvalg åbne op yderligere end det, der ligger her, og det er vi tilfredse med.
Men ellers må vi udnytte den frihed, vi har efter år 2003.
Vi har mærket os, at der kommer en øget gennemsigtighed og en reguleret adgang til markedet, som vi også er utrolig tilfredse med, og vi har fundet en fornuftig løsning, finder
vi i hvert fald, på spørgsmålet om DONG, som gør, at DONG kan virke på kommercielle vilkår og i konkurrence med de store selskaber, som befinder sig i det øvrige Europa.
Det er for os utrolig vigtigt, at vi, når vi behandler disse ting, som sagt har gennemsigtighed, men også at vi har en gensidighed, og at der bliver en mulighed for, at man kan operere kommercielt. Vi er tilfredse med den opsplitning, der finder sted i en markedsandel og en handelsdel.
Vi kan sige, at vi også finder det rimeligt og rigtigt, at infrastrukturen på dette område ligesom veje og andre ting fortsat skal være i offentlig eje.
Så efter forhandlingerne, som har fundet sted, er vi tilfredse med lovforslaget.
Martin Glerup (S), 2001-05-29:
Nu drejer det sig her ved andenbehandlingen jo først og fremmest om behandling af ændringsforslag, og hr. Kim Behnke har jo stillet et ændringsforslag angående fuld markedsåbning i 2005.
I den forbindelse vil jeg sige, at det, der ligger i det nuværende lovforslag, sådan set er en endnu smidigere markedsåbning i respekt for energireformaftalen.
Og jeg kan helt tilslutte mig Venstres hr. Peter Hansen-Nords holdning til, at det er godt, at man nu får klare spilleregler på den måde, at transmissionen, distributionen og forsyningen med gas bliver adskilt, sådan at man har handelsdelen for sig og infrastrukturdelen, altså gasrørene, gasladerne osv., for sig, altså en selskabsmæssig opdeling i handels- og transmissionsaktiviteterne. Samtidig er det jo tydelig fastslået, at gasnettet, naturgasnettet og naturgasslangerne, skal forblive i offentligt eje, og samtidig er det koblet sammen i en aftale, som er indgået her i formiddag, hvor man knytter gasfremskridtet, som jeg vil kalde det, sammen med omfattende energispareaktiviteter med nogle konkrete sparemål.
Så det er egentlig en ret perspektivrig reformopfølgning, der er sket her i sidste fase af folketingssamlingen.
Jeg mener, at DONG får et godt udgangspunkt for sine fremtidige aktiviteter, for det er klart, at vi jo ikke kan blotlægge DONG, hvis andre energiselskaber har frit spil, idet vi så vil komme til at plukke fjerene af den guldfugl, som vi har her i Danmark, og det er der jo ingen der er tjent med.
Vi er tjent med, at eneaktionæren, staten, en gang imellem kan plukke lidt af fjerene
, men der må selvfølgelig heller ikke plukkes så meget af guldfuglen, at den fuldstændig går til.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-05-29:
Vi har meddelt, at vi ville redegøre for gasloven ved anden behandling.
Det, at vi ville redegøre ved andenbehandlingen, betyder egentlig ikke, at vi har været meget i tvivl undervejs, men der har været et par småting, som vi lige skulle være sikre på var rettet til.
Generelt om lovforslaget vil jeg gerne sige, at der er træk i det, vi nu foretager os, som glæder CD overordentlig meget.
Det væsentligste i det er, at vi nu adskiller infrastrukturen.
Det vil sige, at vores gasrør her i Danmark bliver adskilt fra det, der kunne kaldes DONG-handelsdelen.
Når jeg siger, at det glæder os meget, er det, fordi vi - og der tager jeg udgangspunkt i en langt tidligere ting, nemlig da vi i sin tid solgte Tele Danmark - da glemte, at det at sælge infrastrukturen i jorden, det at sælge kobberet, som det var dengang, ikke var særlig klogt.
Hvis man ønsker et liberaliseret gasmarked, er det overordentlig vigtigt, at man har en neutral infrastruktur, så alle aktører kan handle ind i den.
Og det, at vi med denne lov fastslår meget klart, at det er fælles samfundseje, når der er tale om offentlig infrastruktur, er nok en af de meget vigtige ting, der ligger i denne her lovgivning.
Så vil jeg gerne understrege noget, selv om det ikke er noget, der ligger i selve lovgivningen, men i tilblivelsen og i diskussionen og samtalen omkring lovgivningen.
Vi har stadig væk en ganske begrænset markedsåbning på gasområdet, som vi er enige om bredt politisk, og dermed beskyttes DONG imod konkurrenter udefra i en overgangstid - hvor lang tid det varer, ved vi ikke, det kommer an på, hvornår andre åbner.
Vi giver så samtidig DONG nye kommercielle muligheder
Men vi har så også en forventning om, at statens selskab, DONG, agerer fornuftigt inden for de rammer og ikke benytter sig af det egentlige monopol, som de trods alt stadig væk er.
DONG må i meget høj grad forstå, at den rolle, man har i overgangsperioden på markedet, er en meget bred rolle, som under alle omstændigheder skal sikre, at varmeforbrugere og småvirksomheder ikke får følelsen eller fornemmelsen af, at de skal betale eller bidrage til det, som nogle ville kalde for DONG's nye eventyr, som vi som sagt mener er ganske fornuftige.
Så er der også et ganske bestemt område, som længe har været diskuteret, og som jeg personlig har været meget optaget af, nemlig det, at vi i vores EU-samarbejde somme tider har nogle vanskeligheder i konkurrencesituationer.
Der har vi også hermed givet DONG værktøjet, så DONG er i stand til at beskytte de danske virksomheder forstået på den måde, at de kan holde på deres kunder, hvis de bliver konkurreret ud af andre udefra.
Der er ikke dermed tale om subsidier eller et eller andet andet, men DONG har fået værktøjet til at kunne differentiere deres priser, så dansk erhvervsliv stadig væk kan stå stærkt i konkurrencen.
Alt i alt er vi meget tilfredse med det forløb, samarbejdet har haft, og den aftale, vi nu laver om gassen, er et godt skridt i den rigtige retning.
Aase D. Madsen (DF), 2001-05-29:
Der er tre forslag, der skal ses i sammenhæng, og derfor tillader jeg mig at komme med mit indlæg her på det, som hedder »dødemandspakken«, i én ordførertale.
Jeg vil gerne sige, at Dansk Folkeparti er tilfreds med den debat, vores beslutningsforslag om at vende bøtten og tilbageføre dødemandspakken rejste under førstebehandlingen.
Vi havde naturligvis ikke regnet med, at regeringspartierne ville sige ja til de intentioner, der ligger i de tre forslag.
Ligegyldigt hvordan Dansk Folkeparti rent faktisk havde udformet forslaget, ville der jo altid være et politisk alibi at finde for Socialdemokraterne til at sige nej.
Her er det de forbedringer, der ligger i den nuværende lovgivning, som Socialdemokratiet m.fl. hænger deres politiske hat op på i forbindelse med at sige nej til Dansk Folkepartis tre forslag.
Men vi er i Dansk Folkeparti da glade for, at beslutningsforslag nr. B 135, der skal genindføre det dobbelte personfradrag, kan samle stemmer fra Venstre, De Konservative, Kristeligt Folkeparti, fru Kirsten Jacobsen, hr. Kim Behnke, og jeg regner også med, at måske hr. Frank Dahlgaard vil stemme for.
Det vil sige, at bl.a. de partier, der efter valget skal danne regering, er indstillet på at genindføre det dobbelte personfradrag, og det skal der holdes fast ved, da dette jo ikke er forligsstof.
Tillige blev der fra Venstre og De Konservative givet tilsagn om at se på problemerne med den tvangsbestemte efterlevelseshjælp med hensyn til kommunernes udbetaling af hjælpen og det nedværdigende, der er i at skulle udfylde
indviklede skemaer i sorgens stund, efter at en ægtefælle eller samlever er afgået ved døden.
Men desværre var partierne hverken til at hugge eller stikke i med hensyn til at genindføre den automatiske 3-måneders-efterlevelsespension.
Det er uforståeligt, at staten kan gå i så små sko, når man sammenligner med funktionærloven, hvor de efterlevende, så vidt jeg ved, får 3 måneders løn af arbejdsgiveren udbetalt efter dødsfaldet.
Det er derfor ufatteligt, at der ikke kan samles flertal for Dansk Folkepartis forslag med hensyn til de 3 måneders efterlevelsespension.
Vedrørende B 134 er der dog et lille lyspunkt: at Venstre og De Konservative vil forsøge at få forligspartierne fra 1999 til at gå med til at ændre kravet om, at de efterlevende i nogle tilfælde skal tilbagebetale allerede udbetalt pension, men partierne vil desværre ikke være med til at hæve jerntæppet, der går ned på dødsdagen med f.eks., at der ikke længere skal udbetales pension for dødsmåneden ud. Jeg vil gerne her henvise til, at så vidt jeg ved, som jeg sagde før, får de ansatte i private virksomheder de 3 måneders løn af arbejdsgiveren.
Og det sker jo altså ikke for pensionister.
Dansk Folkeparti kan ikke se, hvorfor der skal være forskel her.
Hele dødemandspakken gav jo et trecifret millionbeløb
Forhåbentlig er det efter et nyvalg, og så kan det jo være, der kommer andre boller på suppen.
Svend Auken (S), 2001-05-29:
Jeg tror ikke, jeg har brugt udtrykket: private kapitalinteresser.
Det, der er det gode ved den her lov, er, at den beskytter mod begge dele.
Jeg vil gerne sige, at jeg ikke et sekund er i tvivl om, at for os, der står bag denne her lovgivning, kan hensynet til anlæg af en ny golfbane aldrig udløse nedlæggelse af kolonihaver.
Vi har haft en grundig diskussion af det her spørgsmål, og det kan ikke forekomme.
Kim Behnke (UP), 2001-05-29:
Jeg synes, det er ubehageligt at høre en miljø- og energiminister, der står heroppe, som var det en anden 1. maj-tale, og erklærer: Når stærke kapitalinteresser vil have jord til spekulationsøjemed, osv.
Jeg skal gøre ministeren opmærksom på, at den mest ubehagelige, man overhovedet kan risikere at komme op imod, hvis man bor et sted, hvor man gerne vil blive boende, er staten.
Når staten skal anlægge en Øresundsforbindelse, når staten skal anlægge en motorvej, når staten skal foretage et eller andet anlæg, så kan man rende og hoppe.
Man bliver spist af med elendige erstatninger, og man bliver tvangsflyttet.
Sådan opfører staten sig.
Sådan kan en privat entreprenør aldrig opføre sig.
Vi har set eksempler fra Ebeltoft, da man skulle anlægge en golfbane nummer to.
Så det her lovforslag kommer til at betyde, at den allermest ubehagelige entreprenør på det danske marked, nemlig staten, vil misbruge de her regler til at nedlægge kolonihaver.
Så det her betyder ikke flere, men færre kolonihaver.
Svend Auken (S), 2001-05-29:
Det er jo en anden god sag, der går igennem her, som jeg er Folketingets partier med undtagelse af fru Henriette Kjær dybt taknemmelig for.
Hvorfor De Konservative stemmer nej, er mig stadig væk en gåde, men det er mig en stor glæde, at resten stemmer ja, og at vi kan komme igennem med det her. Sagen er, at jeg tror, at der i den danske befolkning er stor sympati for mennesker, der bor i kolonihaver, som fru Henriette Kjær så udmærket udtrykte det før.
Men det er en gruppe, som ikke er særlig godt beskyttet.
Den er beskyttet af den folkelige velvilje, også af betydelig kommunal velvilje.
Det tror jeg ikke der hersker nogen som helst tvivl om.
Men ofte ligger kolonihaverne attraktive steder for byudvikling og for investorers ønske om at placere investeringer.
Tusindvis af familier sidder med korte opsigelsesvarsler og usikkerhed.
Vi ved, at der har været sager, og vi frygtede, at der ville komme flere sager, hvor denne tendens til at ødelægge kolonihaver ville brede sig.
Derfor var det vigtigt at gøre det på denne her måde.
Det var vigtigt at sørge for ikke bare at beskytte dem, der er der i dag, men også sikre, at der kan oprettes nye kolonihaver i fremtiden, som hr. Hans Christian Schmidt var inde på.
Jeg synes, det er glimrende, at Venstre sammen med andre borgerlige partier går sammen med Socialistisk Folkeparti og regeringspartierne osv. i denne her sag, for det er jo et vigtigt signal ud til kommunerne, der har borgerligt styre, og det vil jo ofte være i form af en Venstreborgmester. Signalet er, at det er vi altså enige om i det danske Folketing, det er vi enige om mellem de politiske partier: Vi vil beskytte de kolonihaver, vi har herhjemme, og vi vil give mulighed for, at der kommer flere i fremtiden.
Det tror jeg er et godt signal.
Det er klart, at kommunerne ikke bryder sig om, at vi herindefra spiller storebror i forhold til dem, men når det drejer sig om en svag, udsat gruppe som dem, der bor i kolonihave, er det altså vigtigt, at de politiske partier og Folketinget lever op til sit ansvar.
Jeg er utrolig glad for, at man har gjort det her.
Jeg kan svare bekræftende, og jeg synes oven i købet, at det er en god idé, at vi tidligt efter den 1. november tager en samlet drøftelse i lyset af de erfaringer, der har været med lovgivningen her.
Jeg har en forventning om, at meget få kolonihaver vil blive erklæret ikkevarige, i hvert fald af dem, der er i offentligt eje, eller dem, som er ejet af fonde, fundatser osv.
Jeg tror, det vil være meget få.
Dét er min forventning.
Navnlig med den brede politiske enighed, der er i dag.
Men jeg synes, at hr. Hans Christian Schmidts forslag om en samlet drøftelse til den tid er et godt forslag, så det vil jeg gerne sige ja til.
Henriette Kjær (KF), 2001-05-29:
I Det Konservative Folkeparti synes vi, at kolonihaverne som institution er en rigtig god ting.
Det betyder, at folk, der bor i lejlighed, specielt børnefamilier, har et åndehul, hvor de kan komme ud og få frisk luft, dyrke grøntsager og nyde naturen på en anden måde, end hvis de må benytte sig af de andre rekreative muligheder, der er.
Men når vi stemmer nej til det her lovforslag, skyldes det, at vi mener, at det er op til kommunerne at sikre, at der er kolonihaver, og også, at der sker en fortsat udbygning.
Vi mener ikke, at vi fra Folketingets side med ministeren i spidsen skal lægge os fast på, at der skal være et vist antal kolonihaver, og at det bliver meget besværligt at nedlægge dem.
Det er et kommunalt spørgsmål.
Hvad skal vi ellers med det kommunale selvstyre?
Vi kan se på det hele, at det her lovforslag vil blive vedtaget.
Derfor stemmer vi også ja til de ændringsforslag, for vi synes, at de trods alt forbedrer loven.
Men endeligt vil vi stemme nej til selve lovforslaget.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-29:
Jeg bliver jo nødt til at tydeliggøre Enhedslistens holdning til den danske miljø- og energiminister.
Den miljø- og energiminister, der fører klar tale, tager førertrøjen på det grønne område og siger fra over for enhver form for spekulationsmekanisme på internationalt plan, den minister fortjener støtte.
Den minister, der vil en dansk energipolitik, hvor man reducerer mest muligt, fortjener støtte.
Og den minister, der vil støtte på en lang række andre områder, fortjener støtte; men den minister, der kommer med et forslag til forøvelse til ratifikation og Kyoto og blander det sammen med en diskussion i EU om, hvordan vi skal fordele det her, og blander det sammen med en diskussion med Venstre om, hvordan man skal svinebinde kommende regeringer med hensyn til CO2, den diskussion siger vi nej tak til. Men hvis regeringen en dag kommer med et forslag til ren ratifikation af Kyoto, ren ratifikation af en dansk national indsats, jamen så får ministeren selvfølgelig også støtten med det samme, umiddelbart, uden slinger i valsen.
Det er ministeren og ikke Enhedslisten, der kobler Kyotoratifikationen sammen med en række andre diskussionstemaer.
Og det er bare smadderærgerligt, men det har ministeren valgt, og derfor bliver Enhedslisten tvunget til at give det klare svar.
Aase D. Madsen (DF), 2001-05-29:
Dansk Folkeparti har lovet at gøre rede for sin stilling til ændringsforslagene nu ved andenbehandlingen.
Og jeg vil ikke stå og holde den ordførertale igen, som jeg holdt ved førstebehandlingen.
I øvrigt kan jeg af gode grunde ikke kommentere den aftale, der er indgået med forligspartierne, da Dansk Folkeparti jo ikke aner noget om den, fordi vi ikke har været med til forhandlingerne bag de lukkede døre.
Men jeg kan da sige så meget, at vi vil stemme for hr. Kim Behnkes forslag om, at der bliver frit leverandørvalg i 2005. Nu kunne vi jo høre i fru Anni Svanholts ordførertale, at SF og de øvrige forligspartier er bundet til at genforhandle markedsåbning i 2003.
Så det bliver spændende at se, hvad der sker i 2003, men det må vi jo så vente på.
Jeg nævnte, at Dansk Folkeparti kunne stemme for ændringsforslag nr. 1 af Kim Behnke, og så vil jeg gerne sige, at Dansk Folkeparti også kan stemme for ændringsforslag nr. 2, for Dansk Folkeparti er enig i, at ministerbemyndigelser i forbindelse med fastsættelse af priser for bl.a. transmissionsydelserne skal ud af lovforslaget, og Dansk Folkeparti kan derfor stemme for ændringsforslaget.
I princippet er Dansk Folkeparti imod de utrolig mange ministerbemyndigelser, der næsten altid ligger i lovforslagene på energiområdet.
Og vi er i øvrigt tilfredse med og glade for, at ministeren har lyttet til de mange kritiske røster, der har rejst sig imod ministerens opgave i forbindelse med prisfastsættelserne, som jo nu fjernes fra lovforslaget, og Dansk Folkeparti vil stemme for ændringsforslaget.
I øvrigt kan jeg sige, at vi mangler én ting.
Vi mangler et udkast til vedtægter fra DONG.
Ministeren har lovet, at de skulle foreligge inden anden- og tredjebehandlingen, og at de skulle ligge parallelt med de forhandlinger, vi har haft i udvalget.
Vi har ikke fået disse ændringer til DONG's vedtægter
at se endnu, og det er jo meget vigtigt af hensyn til, hvordan selskabsopsplitningen skal foregå.
Derfor ser vi frem til, at forslaget nu går tilbage til udvalget, og så regner jeg med, at der ligger disse udkast til ændringsforslag.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2001-05-29:
Jeg skal bare ganske kort meddele, at CD ikke stemmer for som nævnt i betænkningen, men stemmer imod.
Vi vil gerne samarbejde om forskellige løsninger på området hjemmehjælp, også gerne fleksibilitet, men kan ikke støtte forslaget.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-29:
Så må jeg sige til hr. Ole Sohn, at man jo selv i et vist omfang bestemmer, om man sætter sig op på slæden og så bare tager fat på rutscheturen.
Det er vi altså ikke indstillet på fra Enhedslistens side, for
det, der jo er det dybt alvorlige i den her diskussion, er, at hvis der kommer et gennembrud i arbejdsmarkedslovgivningen i EU - og det kan meget vel tænkes, hvis det ender i en forbundsstat, som den tyske regering gerne vil have det, eller i den økonomiske regering, som den franske statsminister taler om - så kommer der gang i arbejdsmarkedspolitikken, og så kan vi risikere, at den danske fagbevægelse mister en stor del af sin eksistensberettigelse, fordi en lang række af dens opgaver overtages af EU-bureaukratiet.
Det ville være forfærdeligt.
Det går jeg ud fra hr. Ole Sohn også er enig med mig i, at det ikke må undermineres.
Og jeg vil gerne spørge hr. Ole
Sohn: Jeg går ud fra, at SF og Enhedslisten i hvert fald er enige på det punkt, at det, som er overenskomststof i Danmark, og som aftales, udmeldes af medlemmerne i overenskomstforhandlingerne, ikke skal flyttes til Bruxelles?
Henrik Dam Kristensen (S), 2001-05-29:
Som det har været diskuteret efterhånden mange gange, hvor også fru Aase D. Madsen har deltaget i debatten, er embedslægernes rolle først og fremmest det sundhedsfaglige, men der er jo ikke nogen skarp grænse, og derfor er der også mulighed for, at de kan få ekspertise i forhold til andre områder, men det er først og fremmest det sundhedsfaglige, som er embedslægernes ansvar.
Aase D. Madsen (DF), 2001-05-29:
Tak for svaret.
Det er jo her, det vigtige kommer til at stå.
Her kommer nemlig til at stå, hvilken kompetence embedslægerne får.
Kan vi få det oversendt, når de regler er færdige?
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-05-29:
Jeg kunne se på socialministerens nik, at vi får oversendt regelsættet.
Det synes jeg er godt.
I det hele taget synes jeg, at der er grund til at takke socialministeren for, at han på regeringens vegne blev klogere under behandlingen af lovforslaget.
Sagen var jo, at regeringen havde lagt op til, at kommunerne skulle føre tilsyn med sig selv.
Det var socialministeren og regeringspartierne ene om at mene, alle andre her i Folketinget mente, at vi skulle have et uvildigt tilsyn med embedslægefunktionen som omdrejningspunkt.
Det synes jeg er glædeligt at regeringen indså rigtigheden af undervejs, og så skidt med at socialministeren forsøgte at tage en vel stor del af æren i morges i Radioavisen.
Birthe Skaarup (DF), 2001-05-29:
Igen i går var der en sag om en dement, der er kommet ulykkelig af dage.
Og en ting, jeg kunne tænke mig at spørge socialministeren om, er: Embedslægerne får en stor kompetence, og det er vi naturligvis glade for i Dansk Folkeparti, men bliver det sådan, at embedslægen eksempelvis kan gå ind og pålægge en ledelse af bruge disse chips eller alarmsystemer hos de demente?
Karen J. Klint (S), 2001-05-29:
Nu hvor nogle går på talerstolen og gentager den sondring, der er mellem kommunerne som myndighed og embedslægernes tilsynsrolle, så synes jeg, det er lige så vigtigt, at vi husker det brugerdemokrati, der også åbnes op for med L 192.
Det er utrolig vigtigt, at de pågældende beboere, brugere og pårørende involveres i tilsynsarbejdet, og det må vi ikke glemme i en eller anden diskussion om, hvem der skal gøre hvad, for det er måske i selve omsorgsdelen, at det er allervigtigst, at nogle er tæt på tilsynet.
Aase D. Madsen (DF), 2001-05-29:
Det er til fru Karen J. Klint: Det lyder godt med brugerrådene osv., og vi er selvfølgelig meget glade for, at de bliver indført, det har vi jo arbejdet meget for i Dansk Folkeparti, men jeg vil stadig væk komme ind på embedslægernes kompetence.
Jeg vil høre, om embedslægerne kan blive en modvægt til de reelle nedskæringer, der er på plejehjemsområdet, bl.a. i København.
Der står her: Københavnske plejehjem udsultes.
Bliver embedslægens kompetence således, at han kan være en modvægt mod f.eks. Københavns Kommune, der udsulter deres plejehjem, i takt med at der er lavvande i kommunekasserne?
For ellers nytter tilsynet jo ikke noget.