runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2002-12-03:
Jeg vil også godt spørge den konservative ordfører, om det er Det Konservative Folkepartis opfattelse, at folk, der skal have dansk indfødsret efter f.eks. at have været i Danmark i 20-30 år og betalt skat i 20-30 år, fordi de har haft arbejde som ufaglærte arbejdere, for at få dansk indfødsret skal kunne tale bedre dansk end mange danskere.
Det er jo det krav, vi hører her.
Man skal kunne tale bedre dansk end mange danskere.
Det er præcis det krav, der bliver stillet her.
Det er ikke et spørgsmål om, om man er selvforsørgende, om man har arbejde, ufaglært arbejde, næ, man skal kunne tale bedre dansk end mange danskere.
Jeg vil bare høre, om Det Konservative Folkeparti støtter det krav.
Sandy Brinck (S), 2002-12-03:
Jeg synes, det er en smule beskæmmende, at formanden for Folketingets Indfødsretsudvalg står heroppe og omtaler det som ministerens lov.
Den store forskel, når vi taler indfødsret, er, at der i grundlovens § 44 står, at man kun kan få indfødsret ved lov, og dermed er det Folketingets afgørelse.
Problemet i den her sag er, at Dansk Folkeparti, Venstre og De Konservative har lavet en aftale om, hvem Folketinget ikke skal behandle.
Det gør jo, at Folketinget som sådan er blevet sat ud af spillet.
Der er da masser af mennesker, som vi synes vi skulle have haft en mulighed for at behandle, men aftalen går ud på, hvem der ikke skal til behandling, hverken på lovforslaget her i salen eller i Indfødsretudvalget.
Det er det statsretlige tomrum, vi i øjeblikket befinder os i.
Kamal Qureshi (SF), 2002-12-03:
Det er jo tilsyneladende sådan, at man både kan være dansk statsborger og blive folketingsmedlem og præst uden at kunne læse en aftale.
Spørgsmålet er, om ikke danskundervisningen som sådan er for dårlig i det danske samfund.
Jeg vil gerne spørge fru Else Theill Sørensen, om Det Konservative Folkeparti mener, at den eksisterende lov, det eksisterende cirkulære, er godt nok, og om Det Konservative Folkeparti vil holde fast på det eksisterende cirkulære, eller om Det Konservative Folkeparti mener, at der skal forhandles et nyt cirkulære med nye retningslinjer i forhold til sprogkravene.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-12-03:
Lad mig starte med hr. Søren Søndergaard, for det er kortest at svare på: Nej, det synspunkt deler Det Konservative Folkeparti ikke.
Man skal ikke kunne tale bedre dansk end mange danskere.
Til hr. Kamal Qureshi: Det Konservative Folkeparti mener i denne her sag ikke, at der er behov for nogen ny aftale.
Vi er godt tilfredse med aftalen, som den er.
Men jeg er også godt tilfreds med, at ministeren vil se nærmere på den Almenprøve 1, som er omtalt, og stramme den op efter de retningslinjer, som ministeren har antydet. Til fru Sandy Brinck: Ja, det er Folketingets afgørelse, og jeg tror nok, at jeg har sagt nogle gange, det er muligt, jeg er kommet til at formulere mig lidt forkert, men den enkelte person tildeles indfødsret efter en lov.
At vi så stemmer om den i nogle klumper, er helt naturligt.
Jeg mener faktisk, at de retningslinjer, der var før, på nøjagtig samme måde fortalte, hvem der ikke behandles.
Man fortæller nemlig indfødsretskontoret, som er dem, der behandler sagerne, at hvis folk opfylder de og de krav, kan de optages på lovforslaget.
Det er naturligvis afstemt efter, at man forventer, at de mennesker, der optages på lovforslaget, også får dansk indfødsret.
Vi har drøftet mange gange, at det ville være dybt ubehageligt, hvis nogen kom på lovforslaget og så blev forkastet.
Jeg er kommet i den lidt besynderlige situation, at jeg opfatter det, som om hr. Søren Krarup spørger mig, hvad det er, han mener med sine bemærkninger.
Hvis jeg opfatter dem rigtigt, har hr. Søren Krarup ikke, dengang vi lavede aftalen, været opmærksom på, hvad der lå i sprogcentrenes Almenprøve 1.
Det er rigtigt, at lovforslaget bliver til efter nogle retningslinjer for ministerens optagelse af personer på lovforslaget.
Men jeg mener stadig væk, at det handler om de enkelte mennesker.
Søren Krarup (DF), 2002-12-03:
Jeg er kommet i tanke om en meget kort bemærkning til fru Else Theill Sørensen, for jeg synes, at jeg lige skylder
fru Else Theill Sørensen en forklaring på, hvad hele sagen drejer sig om.
Jeg har i mit indledende indlæg sagt, at det er min fejl.
Jeg har læst § 25 i indfødsretscirkulæret for overfladisk.
Jeg har ikke set, at der stod sprogprøve 1 og 2, men er gået ud fra, at det, der står i punkt 3, at det skulle være på 9. og 10. klasses niveau, gjaldt for det hele.
Derfor beder jeg nu integrationsministeren, som sammen med mig er meget utilfreds med niveauet i sprogprøve 1 og 2, om at sørge for, at det bliver strammet, sådan at vi kan sikre os, at folk, som får indfødsret, virkelig er kvalificerede til det.
Jeg vil sige til fru Elsebeth Gerner Nielsens og andres indlæg, at det jo er ren politisk taktik.
Jeg under da alle, at der skal foregå lidt fornøjeligt her i salen, og jeg har heller ikke spor imod at drille hr. Søren Søndergaard ved at vente med at sige, hvad sagen drejer sig om, men realiteten er altså meget, meget ringe.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-12-03:
Der blev sagt, at der ikke er flertal for reglerne, men at der faktisk er et flertal imod.
Jamen det, vi stemmer om, er jo ikke reglerne.
Vi stemmer om 700 og et eller andet antal personer, og om de skal have dansk indfødsret.
Det er de menneskers indfødsret, vi behandler i lovforslaget.
Lovforslaget hedder: Forslag til lov om indfødsrets meddelelse.
Og dette handler om, hvorvidt der er flertal eller ej for de enkelte personer.
Til det sidste spørgsmål: Jeg opfatter det, som om vi har en aftale.
Søren Søndergaard (EL), 2002-12-03:
Nu var der jo en del diskussion før om lys og mørke.
Der er jo et gammelt ord, der hedder: Den, der gemmer til natten, gemmer til katten.
Og man kan i sandhed sige, at hr. Søren Krarup gemte både til mørket og til katten, ikke?
For hr. Søren Krarup nåede slet ikke at nå frem til sit svar til mig. Det gør jo, at jeg bliver nødt til at rette spørgsmålet til den konservative ordfører: hvordan forholder den konservative ordfører sig til det faktum, at Dansk Folkepartis ordfører heroppefra meddelte, at man ikke længere står bag den aftale, man har indgået?
Det blev meddelt, at hvis en ganske bestemt paragraf blev stående, som den står, og jeg går ud fra, som den er blevet underskrevet af de tre partier, vil Dansk Folkeparti fremover stemme imod.
Har man en aftale, eller har man ikke en aftale?
Hvis man har en aftale, hvad er det så for en aftale, man har?
Er det den nugældende aftale, eller har man lavet en ny aftale, der er i overensstemmelse med det, hr. Søren Krarup og Dansk Folkeparti ønsker?
Jeg synes, der er behov for en vis afklaring.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-12-03:
Først vil jeg godt sige, at vi er fuldstændig tilhængere af, at man skal have dansk statsborgerskab på baggrund af, at man kan tale det danske sprog og også har kendskab til danske forhold.
Men vi er til gengæld også tilhængere af, at der skal være nogle dispensationsmuligheder, og vi kan se, at Dansk Folkeparti, som er en af aftalepartnerne, har sagt, at de ikke skal være der. Nu skal jeg ikke referere fra udvalgsmøderne, men det er jo entydigt sådan, at man kan se, at når der bliver færre, der får dansk statsborgerskab, så er det bl.a. på baggrund af, at der er mennesker, der bliver afvist, fordi de ikke i tilstrækkelig grad kan lære sig det danske sprog.
Dem vil man ikke give mulighed for at blive danske statsborgere, det, som jeg vil kalde for lyset i tunnelen.
Og det anser vi for et problem.
Så vil jeg i øvrigt sige, at det er indlysende med det, der er blevet sagt tidligere, at der ikke er flertal i Folketingssalen for det regelsæt, som man siger man har indgået aftale med Dansk Folkeparti om.
Der er jo ikke et flertal.
Der er rent faktisk et flertal imod de regler.
Det, vi hører i dag, er, at medlemmer af Dansk Folkeparti ikke har læst den aftale ordentligt og derfor nu går fra aftalen.
Derfor siger vi, at der opstår en helt speciel statsretlig situation.
Jeg vil godt bede fru Else Theill Sørensen bekræfte, at lovforslaget bliver til på baggrund af den aftale, som der altså nu ikke længere er det samme flertal for, som der var tidligere.
Det synes vi er et problem, og vi vil godt have bekræftet, at det er sådan.
Derfor vil jeg så i øvrigt godt ved forhandlingernes afslutning foreslå, at lovforslaget sendes tilbage til Indfødsretsudvalget, så vi der kan få en klarhed over sagen.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-12-03:
Lad mig indledningsvis sige til spørgsmålet om, at der tilsyneladende for nogle er en ganske ny situation: Jeg vil minde om, at det her handler om en række navngivne personer og om, hvorvidt de skal have indfødsret eller ej, og jeg kan ikke selv i min absolut vildeste fantasi se, hvad der skulle blive ændret ved at tage forslaget tilbage til udvalget. Jeg vil så sige, at vi i Det Konservative Folkeparti er glade for de nye regler.
De er helt i overensstemmelse med vores ønsker.
Vi er glade for, at der nu er flertal for dem, og vi er også glade for igen at være med i en aftale.
Socialdemokraterne skriver i deres betænkningsbidrag, at der er lavet væsentligt om.
Nu skal jeg ikke citere det ordret, men der står, at der er lavet væsentligt om på spørgsmålet om sprogkundskaber.
Jeg vil godt minde om, som det også har været nævnt, at det eneste, der er lavet om, er den lille pind, der handler om, at hvis man er over 65 år og har opholdt sig i Danmark i mindst 15 år, så kan man slippe for at kunne tale dansk.
Den anden ting er, at hvor man før har skullet dokumentere sine sprogkundskaber ved en samtale med en politimand på den politistation, hvor man indgiver sin ansøgning, er der nu stillet nogle kriterier op for, hvordan man dokumenterer, at man kan dansk. Med hensyn til dem, der er over 65 år og har opholdt sig i mindst 15 år i Danmark, synes jeg i bund og grund, det er fuldstændig underligt på forhånd at sige om en person, som kommer til Danmark, når vedkommende er et par og halvtreds år, og så er her i i 15 år, at sådan en person er for gammel til at lære dansk.
Så er vi mange herinde, der er for gamle til at lære noget som helst.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-12-03:
Nu er stridspunktet i dag det med at kunne opnå
dansk indfødsret, selv om man ikke taler det danske sprog tilstrækkelig perfekt til Dansk Folkepartis repræsentanter i udvalget. Derfor vil jeg godt stille et spørgsmål: Mener Det Konservative Folkeparti, at der skal være dispensationsmuligheder?
Står Det Konservative Folkeparti ved den aftale, man har indgået, hvori der står, at der skal være dispensationsmuligheder af helbredsmæssige årsager, som betyder, at selv om den pågældende ikke har mulighed for at bestå danskprøven, opnås der alligevel dansk indfødsret?
Står man bag den del af aftalen, som jeg kan forstå at Dansk Folkeparti i dag ikke står bag?
Sandy Brinck (S), 2002-12-03:
Jeg vil godt bede formanden for Folketingets Indfødsretsudvalg om at bekræfte, at hvis Socialdemokratiet ønskede at stille ændringsforslag om at optage flere personer på lovforslaget end dem, der står der i dag, kan det rent faktisk ikke lade sig gøre.
Når fru Else Theill Sørensen står her og siger, at vi har diskuteret det i udvalget og er enige om, at der ikke skal nogen på lovforslaget, uden at man ved, at de rent faktisk kan få deres statsborgerskab, for ikke at give dem den falske forhåbning, er det rigtigt.
Den diskussion har vi haft, og vi er meget enige i, at folk ikke skal have deres navn offentliggjort og have en forhåbning om, at de kan få et statsborgerskab, som de alligevel ikke kan få.
Så må fru Else Theill Sørensen da også kunne forstå forundringen, at når vi så kommer i salen, viser det sig, at regeringen ikke har sørget for, at der er et flertal for det lovforslag, man har fremsat.
Man må da have forudsat, at aftalepartneren, Dansk Folkeparti, stemte for.
Jacob Buksti (S), 2002-12-03:
Nu ved jeg ikke, hvor meget af førstebehandlingen hr. Thulesen Dahl overværede, men man kan blive helt skizofren, når man er mig, i den her situation.
Det ene øjeblik bliver jeg angrebet for, at Socialdemokratiet vil stemme for det her, og det andet øjeblik bliver jeg angrebet for den mulighed, at vi slet ikke vil gøre noget.
Det er jo fuldstændig absurd.
Det har jo aldrig nogen sinde været situationen, at Socialdemokratiet ikke mener, man skal sætte afgifterne ned på grund af ophør af 24-timers-reglen.
Det er jo det, der er hele udgangspunktet, så derfor forstår jeg slet ikke hr. Thulesen Dahls besynderlige bemærkninger heroppefra.
Det der med, at man ikke ved det, er jo noget, der virkelig er perspektivet på mange ting.
Man ved ikke, hvor mange penge der kommer i kassen, man ved ikke, hvor mange der er sådan i al almindelighed; det kan vi først se om 1 år.
Der ligger jo en lang rapport, undersøgelse, af de her ting.
Der er meget fyldige beregninger i lovforslaget, som klart siger med den usikkerhed, der i øvrigt er, at det altså ligger i det der lag på 1,4 mia. kr.
Det tror jeg ikke hr. Thulesen Dahl kommer uden om.
Og 1,4 mia. kr. er altså ret mange penge.
Så må man jo håbe, at der er nogen, der står
til rådighed på det tidspunkt, ellers vil jeg nødig være regering, for så er der godt nok et hul i kassen.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-12-03:
Det er meget muligt, at de regler, der er vedtaget, faktisk dækker holdningen hos en stor del af befolkningen, og det ville jeg til enhver tid acceptere.
Men det, jeg ikke accepterer, er den måde, reglerne bliver lavet på.
Der har ikke været en grundig demokratisk debat om, hvordan reglerne skal se ud, og at man kan vedtage reglerne om, hvem der kan få dansk statsborgerskab, eller rettere hvem der ikke kan få dansk statsborgerskab, uden at involvere hele Folketinget, er jeg altså imod.
Helge Adam Møller (KF), 2002-12-03:
Den radikale ordfører er voldsomt meget imod dette forslag
, og det er selvfølgelig lovligt og legitimt; sådan er det jo. Men der er jo ingen tvivl om, at et overvældende flertal af den danske befolkning synes, det er ret og rimeligt.
Det gør man ud fra den holdning, at hvis det var en selv og ens egen familie, der eksempelvis ønskede at tage bolig i Kina, Tyrkiet eller Grækenland, tror jeg, at stort set alle danskere ville synes, det var helt naturligt, at man faktisk kunne gøre sig forståelig og vidste en lille smule om den kinesiske eller græske kultur, før man kunne blive græsk eller kinesisk statsborger.
Men det har jo hidtil ikke været tilfældet i Danmark, for en lang række borgere har ikke behøvet at kunne noget som helst.
De behøvede ikke at kunne læse så meget som en simpel overskrift i B.T., de behøvede ikke ane noget som helst om, at Himmelbjerget er et bjerg eller i hvert fald en lille bakke ovre i Jylland, eller at Fyn er en ø og ikke et diskotek inde på Strøget.
Men det tror jeg enhver dansker ville synes var rimeligt, hvis man selv ønsker at blive statsborger i et andet land.
Det er derfor, vi har lavet ændringen, og det er derfor, den har så kolossal stor opbakning uden for dette Folketing i alle politiske grupper i det danske samfund.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-12-03:
Regeringspartierne har sammen med Dansk Folkeparti vedtaget
et nyt sæt retningslinjer for, hvem der ikke kan få dansk indfødsret, men man er altså ikke enig om, hvem der kan få.
Det er vores opfattelse, at det at kunne få statsborgerskab, altså nyde en borgers fulde rettigheder, er afgørende for integrationen.
Derfor skal man selvfølgelig ikke gøre det sværere at få dansk indfødsret, hellere lettere, og det er baggrunden for, at f.eks. Canada har valgt at mindske antallet af år, der skal gå, inden der kan søges et canadisk statsborgerskab.
I de kommende år vil vi, medmindre Folketingets flertal besinder sig, opleve et stigende antal mennesker, som lever her uden at kunne gøre sig fortjent til, som det hedder, at blive dansk statsborger.
Vi vil opleve en ny klassedeling mellem den klasse af indbyggere, som er statsborgere, og dem, der bor her uden at nyde en borgers rettigheder.
I andre lande og i tidligere tider har sådanne klassedelinger givet anledning til megen
Vi opfordrer regeringen til at genoverveje sin politik i forhold til udlændinge i Danmark, specielt i det her tilfælde med hensyn til tildeling af indfødsret.
Vi opfordrer til, at reglerne for tildeling af dansk statsborgerskab gøres til et demokratisk anliggende; en sag, som drøftes her i Folketingssalen.
For en retsstat må netop reglerne for tildeling af statsborgerskab være noget af det vigtigste, staten overhovedet kan beskæftige sig med, og det er baggrunden for, at Det Radikale Venstre vil tage initiativ til en drøftelse af hele den juridiske side af spørgsmålet om indfødsret.
Diskussionerne her i dag vidner om, at det er mere end på høje tid, at den debat bliver taget.
Kamal Qureshi (SF), 2002-12-03:
Jeg vil spørge fru Else Theill Sørensen, som også er formand
for Indfødsretsudvalget, om det ikke er korrekt, at grunden til, at Indfødsretsudvalget ikke har behandlet alle ansøgninger, hvilket man i princippet har ret til ifølge grundloven, er, at der var en aftale, som et flertal af Folketingets partier stod bag.
Vi har ikke gjort det, der netop lægges op til både af hr. Søren Krarup og andre, at indfødsret rent faktisk gives ved Folketinges behandling og ved lov. Grunden til, at man ikke har gjort det, er netop, at vi i Indfødsretsudvalget har haft en klar aftale om, hvad det var, der stod et flertal bag.
Derfor har vi andre, som ikke har et flertal for vores holdning,
sagt: O.k., vi trækker ikke alle personer i Folketinget.
Det er klart, at i det øjeblik, hvor det flertal ikke er til stede, opfylder man jo ikke de kriterier for indfødsretsbehandling, og derved er de personer ikke på, som
rent faktisk har ret til at få deres sag behandlet i Folketinget.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-12-03:
Med hensyn til den sidste sætning, nemlig den måde, det er foregået på i Indfødsretsudvalget, vil jeg gerne vide, på hvilken måde det ikke er foregået ordentligt og regulært i Indfødsretsudvalget.
Med hensyn til, om de mennesker, som nu ikke er kommet på lovforslaget, har ret til at få deres sag behandlet, ligger det i hele sagsforløbet, i aftalerne, i partiernes holdninger, at hvis de fik deres sag behandlet, ville de blive afvist, og de vil ikke få dansk indfødsret.
Så er det, at vi er nogle, der mener, at det måske ikke lige er den type sager, vi absolut skal tage her i salen eller for den sags skyld i udvalget. Jeg takker for hr. Søren Søndergaards omsorg for mig, så jeg ikke kommer ud i noget skidt og i dårligt selskab.
Jeg har fundet tråden fra før.
Der var jo en grund til, at det før hed det dér lidt besynderlige navn: kontorcirkulæret.
Det var jo, for at indfødsretskontoret skulle have nogle retningslinjer for, efter hvilke kriterier de skulle sætte folk på dette lovforslag, sådan at vi ikke skulle behandle disse dengang mange tusind mennesker i Indfødsretsudvalget.
Jeg ved ikke, hvornår man startede med kontorcirkulæret, det var i hvert fald før min første tid
herinde, og det var i 1987.
Søren Søndergaard (EL), 2002-12-03:
Jeg synes simpelt hen ikke, at fru Theill Sørensen skal lade sig lokke i det dårlige selskab, som bl.a. hr. Søren Krarup og andre udgør i denne sag, for så sker der det, at fru Theill Sørensen siger noget frygteligt vrøvl.
Det er jo ikke sådan, at folk, der ikke opfylder betingelserne, automatisk er udelukket fra at få dansk statsborgerskab.
Tværtimod er det sådan, at der er masser af eksempler på folk, der under ingen omstændigheder opfylder
betingelserne, heller ikke de betingelser, der er stillet af den nuværende regering, som alligevel får dansk statsborgerskab. Hvis fru Else Theill Sørensen er i tvivl om dét, kan hun jo prøve at spørge, hvordan det forholder sig i kongehuset.
Der er masser af eksempler på, at man kan få det, så lad være med at blive lokket i dårligt selskab.
Det er ikke klogt, for de er ikke så kloge dernede.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-12-03:
Jo, jeg kan bekræfte, at det er sådan.
Det er nøjagtig, som det hele tiden har været, men der er nu et flertal, som ønsker noget andet.
Jeg vil egentlig godt sige, at det, som vi nu kalder aftalen eller reglerne - jeg hæver ikke stemmen, fordi jeg har en dårlig sag, men fordi jeg gerne vil have, at de mennesker, jeg taler til, hører efter, men det gør de så ikke, og nu har jeg så næsten tabt tråden, men det er så det.
Den tråd er fuldstændig væk, beklager.
Søren Krarup (DF), 2002-12-03:
Jeg vil stille fru Else Theill Sørensen et spørgsmål vel vidende, at jeg har påført hende meget besvær ved det her meget væsentlige replikskifte, vi har haft. Jeg vil i forbindelse med fru Elsebeth Gerner Nielsens spørgsmål spørge fru Else Theill Sørensen, om hun ikke er enig med mig i, at ethvert indfødsretscirkulære selvfølgelig handler om, hvem der ikke skal kunne få indfødsret.
Det er nemlig at opstille betingelserne for at få indfødsret, og det
vil sige, at de, der ikke opfylder betingelserne, og det er jo altså Integrationsministeriet, der undersøger det i første omgang, får ikke indfødsret. Sådan var det før med cirkulæret fra 1999, og sådan er det med cirkulæret fra den 1. juni 2002.
Der er intet nyt i det.
Statsretligt er der intet som helst sket.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-12-03:
Med hensyn til, at det her er noget, som Dansk Folkeparti og regeringspartierne har aftalt bag lukkede døre: Jo, altså man lukker jo ofte døren, men vinduerne stod på vid gab, kan jeg sige, for det var midt om sommeren.
Men det er ikke noget med lukkede døre, for alt, hvad der står i den aftale, er offentliggjort.
Så det, jeg forstår der sådan lidt ligger i spørgsmålet,
er, at det er sådan en lidt halvskummel aftale.
Men det er en aftale, der er lavet mellem tre partier, der repræsenterer et flertal, og den aftale er til punkt og prikke offentliggjort.
Der er intet hemmeligt i den.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-12-03:
Jeg synes, at vi er i en meget, meget utryg situation sådan rent statsretsligt, for det her må jo betyde, at vi er nødt til at kræve, at alle, der overhovedet søger om indfødsret, som minimum behandles i Indfødsretsudvalget og måske her i salen.
Er det virkelig dertil, vi er kommet, fordi regeringspartierne og Dansk Folkeparti bag lukkede døre har lavet en aftale, som alene drejer sig om, hvem der ikke kan få dansk indfødsret?
Man har ikke engang formået at lave en stemmeaftale med sit forligsparti.
Det er en meget, meget interessant parlamentarisk situation, vi er i.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-12-03:
Jeg starter endnu en gang bagfra så først til fru Sandy Brinck: Til enhver forespørgsel om dette interessante spørgsmål om, hvad Dansk Folkeparti stemmer ved tredjebehandlingen, har der hele vejen igennem været svaret, at det er der ingen aftale om.
Det er ikke det, aftalen går ud på.
Med hensyn til spørgsmålet om ikke at tale tilstrækkelig perfekt dansk af helbredsmæssige årsager, så står det der stadig væk.
Det står ordret på samme måde, og udvalget vil til hver en tid afgøre det efter en vurdering af de dokumentationer, der er.
Det har udvalget ret til at gøre.
Hr. Kamal Qureshi siger, at personerne har ret til at få deres sag behandlet.
Jo, men vi er stadig væk i den situation, at hvis det er personer, som vi ved ikke vil få indfødsretten, så mener vi, det er ubehageligt at forhandle det hernede.
Jeg er ikke helt sikker på, hvordan man så får sin sag behandlet.
Det bliver jeg nødt til at sige at jeg ikke ved.
Kamal Qureshi (SF), 2002-12-03:
Jeg vil meget gerne spørge fru Else Theill Sørensen, både som ordfører og også i allerhøjeste grad som formand for udvalget, om det ikke er korrekt, at hvis der ikke er et flertal bag det cirkulære, som lovforslaget er bygget op efter, har de personer, der har søgt statsborgerskab, rent faktisk ret til ifølge grundlovens § 44 at få deres sag behandlet af Folketinget. Grunden til, at vi netop har dette her Indfødsretsudvalg, som laver en forbehandling, er jo netop, at man har en idé om, at der er nogle retningslinjer, der er et flertal for.
Hvis der ikke er det, er det vel ifølge grundlovens § 44 sådan, at de sager skal behandles her i salen, så oppositionen også har mulighed for at få grupper af ansøgere, som vi gerne vil give statsborgerskab til, behandlet i Folketinget.
Det har vi jo ikke haft efter den måde, det er foregået på i Indfødsretsudvalget.