Bendt Bendtsen (KF), 1999-01-12:
Da vores ordfører, hr. Brian Mikkelsen, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre følgende: Det Konservative Folkeparti var som noget helt naturligt med i det store flertal bag arkivloven i 1992.
Efter den seneste revision i 1997 skal vi nu igen revidere arkivloven, og det kan ikke undre nogen.
Det er fornuftigt at diskutere offentlighedens adgang til statens arkiver i et demokratisk og dynamisk samfund, ligesom det er fornuftigt at diskutere og præcisere de offentlige arkivers rolle.
Vi står over for to tungtvejende hensyn.
På den ene side vejer åbenhedshensynet, på den anden beskyttelseshensynet.
Det er et dilemma, og balancegangen kan være svær, men fra konservativ side er vi af den opfattelse, at vi fandt en fornuftig balance mellem de to hensyn med den nugældende arkivlov. Af forslaget, som vi i dag behandler, fremgår det umiddelbart, at der er tale om en teknisk lovændring, som også har til formål at tilpasse og justere arkivloven i forhold til anden lovgivning og den rivende udvikling på IT-området.
For at starte med den sidste del af lovforslaget har
Det Konservative Folkeparti ingen indvendinger mod den ønskede delegering til Rigsarkivaren, og hvad angår overgangen til elektronisk sagsbehandling, er vi ligeledes enige med ministeren, for det er vigtigt at få forvaltningen til at indføre lidt IT-politik i hverdagen
Derudover opnår vi også den gevinst, at det er ressourcebesparende.
Det forekommer måske mindre rimeligt at indføre betaling for de merudgifter, det afstedkommer, hvis forvaltningen undlader at være ajour med IT-udviklingen generelt, men vi vil støtte det.
Derimod er vi betænkelige ved de justeringer i arkivloven, som L 44 om personoplysninger medfører.
I øjeblikket er L 44 til den første behandlingsrunde i Retsudvalget, og vi må nok sige, at der er problemer, og som vi har oplevet de sidste dage i pressen, er de ikke helt nemme at afklare.
Det er altså på nuværende tidspunkt meget vanskeligt at gennemskue samtlige konsekvenser af L 44, og før de er belyst bedre, vil Det Konservative Folkeparti gerne mane til tilbageholdenhed med hensyn til justeringer af mulige implicerede love
, selv om Det Konservative Folkeparti godt er klar over, at EU har udstukket nogle skrappe tidsfrister for implementeringen. Jeg vil godt have lov til at pointere, at det handler om langt mere end blot lovteknik.
Det handler om borgernes retssikkerhed.
Borgerne skal have nogle helt klare rettigheder, og derfor bør der gælde følgende regler: For det første: Såfremt en person ønsker, at data vedrørende ham eller hende selv i et elektronisk register skal slettes, skal disse data ikke kunne overføres til Rigsarkivet.
For det andet: Medmindre en person skriftligt giver tilladelse til, at den pågældendes lægelige data, f.eks. lægejournal og røntgenbilleder, skal overføres til Rigsarkivet, skal sådanne data tilintetgøres, og dette kunne eksempelvis ske senest i det kalenderår, der følger efter, at den pågældende er afgået ved døden.
Endelig bør der i forbindelse med registerlovgivningen indføres et afsnit, hvoraf det fremgår, at ægtefæller og livsarvinger har råderet over afdødes data og således kan kræve afdødes data enten udleveret, destrueret, henlagt i Rigsarkivet eller ikke henlagt i Rigsarkivet.
Med disse bemærkninger vil Det Konservative Folkeparti godt give tilsagn om et konstruktivt arbejde i udvalget, men vi har som sagt vore betænkeligheder.