runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Kolstrup (EL), 2000-03-17:
Der er én eneste grund til, at det forslag, vi har med at gøre her, er interessant, og det er, at det afspejler meget præcist, hvad en borgerlig regering eventuelt kunne finde på at lave på miljøområdet.
Der er en af mine kolleger, der tidligere har været inde på, at det er et overskueligt forslag, og at det bygger på den tankegang, at vi bare skal fortsætte med at bruge pesticider, men at vi altså kan lave en eller anden model, der hedder, at vi går i gang med at bruge grønne pesticider eller halvgrønne pesticider.
Forslaget hviler på en præmis, der hedder, at det er muligt at rangordne pesticider i de beskidte, de halvbeskidte og så de gode.
Selvfølgelig kan man altid drøfte den situation, at min bedstemor var en mand, men det er en utrolig hypotetisk situation.
Alene af den grund kan vi ikke tilslutte os forslaget.
Til den ende er der to forhold at gøre anmærkning over:
Punkt 1: Der er et overforbrug, et ekstremt overforbrug.
Det er en skandale, at man ikke vil gøre noget ved det.
Punkt 2: Det vigtigste, det allervigtigste, er, at vi selvfølgelig skal have udfaset alle pesticider, og at vi skal have omlagt dansk landbrug, således at vi får en gennemgribende økologisk omstilling.
Når det så er sagt, har jeg et par bemærkninger til insektmidlet Pirimor.
Det er forslagsstillerne, der selv bringer det på banen med påstanden om, at det er så spidsfindigt udviklet, at det undgår mariehønsene. Jeg tror, det bygger på en misforståelse.
ICI-Agro, som oprindelig fremstillede Pirimor, nu er det så Zeneca, bruger en terminologi, hvorefter deres pesticider er uskadelige over for nytteinsekter, når det bare er højst 50 pct., det udrydder.
Altså jeg mener, det er et misbrug af det danske sprog, og det har i dette tilfælde forvildet forslagsstillerne til at tro, at Pirimor er uskadeligt for mariehøns.
Det er ikke tilfældet.
Specielt puppestadiet hos den syvplettede mariehøne, altså »Marie Marie Marolle flyv op til Vorherre«-hønen, bliver dræbt af Pirimor.
Lad os nu antage, at det, jeg her siger, ikke er korrekt.
Jamen så rører det alligevel ikke ved, at der er så utrolig stor usikkerhed om, hvorvidt der findes et grønt light eller ikke et grønt light.
Vi, der ønsker udfasning af pesticiderne, må selvfølgelig sige nej til det her forslag.
Men der er så én ting, jeg skal nøjes med at takke for, og det er, at forslagsstillerne da med det her forslag har afdækket, hvad det er for nogle miljøforestillinger, der rumler inde i det borgerlige Danmark, og i den forstand kan vi så sige tak for forslaget.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-03-17:
Når man taler om farlighed, om de ca. 80 pesticider, vi i dag har tilbage i gartneribruget, i jordbruget i det hele taget, så undrer det mig tit i den debat, at jeg ikke hører SF sige noget om, at vi i mængde bruger tre gange så meget i bilplejemidler her i landet.
Er vi ikke inde i en situation, hvor fokus på pesticider har overtaget, og det, der er virkelig truende i øjeblikket, interesserer vi os ikke væsentligt for?
SF gør i hvert fald ikke.
Henriette Kjær (KF), 2000-03-17:
Sådan som pesticidafgiften er skruet sammen i dag, bliver de skånsomme og dermed også mere miljørigtige bekæmpelsesmidler
forholdsvis dyrere end de mindre skånsomme.
Det kan ikke være i nogens interesse, og derfor vil vi med dette forslag gøre op med den ulogiske miljøpolitik, som der bliver ført i dag.
Afgiften burde være lavere, hvis midlet, man bruger, ikke belaster miljøet i lige så høj grad som andre sammenlignelige produkter.
I forvejen er de nye midler dyrere end de ældre og mere belastende midler, og det betyder jo i første omgang, at man som forbruger fristes til at tage det billigste og dermed mindre miljøvenlige.
Når man så oven i købet pålægger de dyrere og mere skånsomme midler en afgift baseret på værdien af præparatet, så bliver det forholdsvis endnu dyrere end den typiske ældre type, der altså ikke beskytter naturen i samme omfang som den nye, og det er ikke ligefrem noget, der får forbrugeren til at gå lidt længere ned ad hylden og finde et mere miljøvenligt produkt.
Det er et problem, som vi bør løse fra Folketingets side.
Jeg synes, regeringen i forvejen har problemer med at forklare befolkningen, at de grønne afgifter ikke blot er grønne afgifter og altid alene til gavn for miljøet.
Mange opfatter grønne afgifter som rene skatter.
Her har skatteministeren muligheden for at begynde i et lille hjørne at omlægge de grønne afgifter, så de bliver rigtig grønne, og vi er derfor også glade for den lille åbning, skatteministeren kom med i dag.
Vi ser frem til det videre arbejde.
Hans Christian Schmidt (V), 2000-03-17:
Jeg anerkender selvfølgelig, at hr. Jørn Jespersen har den holdning, og den er jo velkendt i SF, at hvis ikke der bliver produceret meget papir, så bliver det heller ikke til gavn for miljøet.
Det er måske det, der har givet problemet op gennem årene, men det må jeg anerkende.
Jeg må så konstatere, at forslaget i øvrigt er for langt til, at hr. Jørn Jespersen har nået at læse det.
Vi taler ikke om belastningsindeks.
Det er rigtigt nok, at vi tidligere har fremsat et forslag om belastningsindeks.
Det her er ikke om belastningsindeks.
Det er et spørgsmål om, at man pålægger en afgift sådan, at den i hvert fald ikke rammer de midler, der er mest miljøvenlige.
Det er jo tankevækkende, når man står i Folketingssalen, at man skal opleve, at det er venstresiden af Folketingssalen, der siger, den har det godt med, at der er indrettet et system, der gør, at de, der vil bruge de mest miljøvenlige midler, også skal betale mest i afgift. Det er jo et klart signal, og det skal man da tage med ud
Man kunne f.eks., som jeg sagde lige før, og det er jo lidt ærgerligt, man ikke kan holde forslagene fra hinanden, lægge en fast afgift på.
Så jeg spørger hr. Jørn Jespersen: Vil SF være med til at lægge en fast afgift på?
Thorkild B. Fransgaard (FRI), 2000-03-17:
Hr. Jørn Jespersen siger, at vi skal kæmpe for at få et pesticidfrit landbrug, et landbrug, der ikke bruger bekæmpelsesmidler.
Jeg vil gerne spørge hr. Jørn Jespersen, om han ikke giver mig ret i, at så bliver det slut med, at vi kan producere brødhvede her i Danmark.
Det er nu sådan, at på grund af, at vi ikke må gøde nok her i Danmark, importerer vi to tredjedele af vor brødhvede, og hvis man ikke bruger plantebeskyttelsesmidler, er det bevisligt, at man ej heller kan producere brødhvede med den kernestørrelse, der er nødvendig, for at vi kan bruge brødhvede i vore møllerier.
Det vil jeg gerne have at Jørn Jespersen bekræfter.
Hvis det er tilfældet, ja, så vil jeg sige, at hr. Jørn Jespersen går ind for, at vi i Danmark skal til at importere alle vore fødevarer.
Jørn Jespersen (SF), 2000-03-17:
Spørgsmålet om brødhvede er jo altså et spørgsmål om kvælstof.
Gødningstilførsel har ikke ret meget med pesticider at gøre, så kunne vi ikke prøve ligesom at få bare en smule fagligt fundament ind i den her debat?
Jeg synes, det er ret tankevækkende, at hver gang man siger noget om overforbruget af pesticider, så har vi så Pesticid A/S-folketingspartiet, der hidser sig op.
De forholder sig ikke til den kendsgerning, at et enigt Bichel-udvalg med landbrugets organisationer har påvist, at der er et overforbrug på 30-40 pct. af pesticider i det her land, som ikke har noget driftsøkonomisk formål, som ikke har
noget samfundsøkonomisk formål, som er ren miljøbelastning.
Hvad vil man gøre ved det?
Hvad vil regeringen gøre ved det?
Ingenting tilsyneladende.
Der er ikke noget forslag fra Venstre og De Konservative om at gøre noget ved det.
Der er en totalt uambitiøs pesticidhandlingsplan fra regeringens side.
Man vil ikke gøre noget ved det.
Det er da tankevækkende, at man kan få landbruget til at erkende, at der er et overforbrug af pesticider på 40 pct., som belaster natur og miljø, men at der er et massivt flertal i regeringen og et massivt flertal i højre side af salen, der ikke vil gøre noget ved det.
Det er kernen i problemstillingen.
Så vil jeg godt sige til Venstres ordfører, som kom til at bruge ordene, jeg tror ikke, det var velovervejet, men ikke desto mindre sagde »miljøvenlige pesticider«: Jeg tror ikke, der findes miljøvenlige pesticider, men et eller andet
sted har Venstre alligevel sådan en kærlighed til pesticider, at man helst vil bruge lidt af dem.
Problemet er, at vi ikke bruger effektive styringsmidler, at der ikke er et politisk flertal, der vil gøre noget ved det.
Hr. Ebbe Kalnæs siger, at der er bilplejemidler osv. Hvis ikke hr. Ebbe Kalnæs har hørt SF tale om det, så er det hr. Ebbe Kalnæs' skyld, så skal han åbne ørerne og høre efter.
Vi er enige i, at der er en lang række kemikalieproblemer, som er mindst lige så store som pesticidproblemerne, i industrien, i husholdningerne, som der skal gøres noget ved, og derfor lægger vi utrolig meget vægt på, at den indsats, der skal gøres fra dansk side, fra EU's side, i forhold til kemikalieproblemet, bliver meget effektiv.
Det håber jeg så vi kan samarbejde om, for det er virkelig noget, vi skal have gjort noget ved.
Det er jeg enig i, men det behøver ikke at betyde, at vi skal undlade at gøre noget ved pesticidproblemet.
Thorkild B. Fransgaard (FRI), 2000-03-17:
Hr. Jørn Jespersen siger, at brugen af plantebeskyttelsesmidler ikke har noget med brødhvede at gøre.
Kernestørrelsen er afgørende for, om det kan bruges til brødhvede.
Det er det ene punkt.
Det andet punkt er proteinet, der er deri.
Derfor ville jeg meget gerne have hr. Jørn Jespersen til at fortælle her fra talerstolen, hvorfra han ved, at de to ting ikke har noget med hinanden at gøre.
Hans Christian Schmidt (V), 2000-03-17:
Hr. Jørn Jespersen sagde, at jeg brugte udtrykket »miljøvenlige«: Ja, det gjorde jeg, jeg sagde »mere miljøvenlige midler«.
Hvis nu hr. Jørn Jespersen var gået sådan i dybden med teksten, selv om den ikke er lang, for det gjorde han jo meget ud af at forklare i starten, men derfor kan en tekst jo være besværlig, ja, så ville han også der kunne se, at vi netop hele tiden sammenligner, hvad for noget der er mere miljøvenligt, og hvad for noget der er mindre.
Hvis noget har den største miljøbelastning, så er det jo et klart signal om, at noget andet også har en miljøbelastning, ellers kan der jo ikke stå »den største miljøbelastning«.
Derfor er det jo en tilkendegivelse af, at begge dele belaster miljøet.
Jeg er enig i Bichel-udvalgets rapport, men jeg må sige, at Bichel-udvalgets rapport beskriver jo også, hvordan det skal afvikles.
Det er vi altså stadig væk enige i, og det forstår jeg at det er regeringen sådan set også, så det fastholder vi.
Jørn Jespersen (SF), 2000-03-17:
Ja, SF mener bestemt, vi skal fase pesticider ud, oplagt, fuldstændigt, helt og aldeles.
Sådan er det.
Problemet med verdens fødevareforsyning er ikke et spørgsmål om at få en utrolig intensiv produktion enkelte steder.
Det er meget mere et fordelingsproblem, det er meget mere et spørgsmål om social lighed, og det burde CD interessere sig en smule for.
Jeg anerkender, at der er 15 gode mennesker, der har været involveret i det her forslag, som har sat 22 ord sammen, en imponerende kraftpræstation, men hvad er det for en rangordning, der ligger bag forslaget?
Er det grundvandsbelastning?
Er det effektivitet i forhold til at udrydde biodiversiteten på planteområdet?
Hvad er miljøbelastningen, der ligger bag det her? Vi kunne vel godt forlange, at der lå bare nogle få overvejelser bag, før man belastede Folketinget med at fremsætte forslag.
Helga Moos (V), 2000-03-17:
Hvis man undlader at bruge pesticider, så sænker man ilandenes og efterhånden også den tredje verdens fødevareproduktion ganske drastisk.
Hvordan kan man fordele en sænket fødevareproduktion?
Så er der altså nogle, der kommer til at mangle.
Hans Christian Schmidt (V), 2000-03-17:
Det er sådan set også i orden.
Jeg vil bare sige til hr. Jørn Jespersen, at vi har fuld tiltro til, at med de millionbeløb, vi bruger på at have folk ansat inde på pesticidafdelingerne i de forskellige ministerier, er det helt sikkert, at man selvfølgelig her kan finde frem til en model, om ikke andet vil man altid kunne finde frem til en model og sige: Godt, så må vi lægge et fast beløb på.
Denne her diskussion har altså intet med miljø at gøre.
Hver eneste gang handler den om nogle hvidkitlede, der ikke kan finde ud af at rubricere de her midler.
Vi tror altså på, at det kan man gøre bedre.
Det kan man andre steder, så kan man det nok også her.
Jørn Jespersen (SF), 2000-03-17:
Jamen det er jeg helt enig i, og vi er helt med på at få en afgift, der virker og virkelig påvirker adfærden, så det overforbrug, der er, forsvinder.
Vi er også med på at hæve den på dokumenteret meget farlige stoffer, som vi i øvrigt vistnok er enige med Venstre om at forbyde, hvis det kan påvises, at de går ud over, hvad der kan accepteres.
Vi vil gerne være med til at ændre det. Hvad siger Venstre til forslaget om at pålægge afgiften efter behandlingshyppighed?
Svend Aage Fauerholdt (DF), 2000-03-17:
Dansk Folkeparti er med som forslagsstiller af det her beslutningsforslag.
Vi ser sådan på det, at afgiften på forskellige pesticider er blevet en daglig udgift for de forbrugere, der har behov for at drive landbrug og gartneri på en forsvarlig måde.
Miljøvenlige pesticider blev der sat spørgsmålstegn ved i dag.
Der er virkelig miljøvenlige pesticider og i særdeleshed for det produkt, som det er meningen skal gro frem.
Vi snakker om forbruget af dem.
Jamen vi må da tro på de mennesker, som har med det at gøre, at forbruget er det, der passer til omsætningen og til de lus og andre forskellige ting, som fremkommer i den daglige produktion, og som skal angribes.
Vi er jo meget forskellige herinde i Folketinget.
Så snakker man om hyppigheden.
Jamen behandlingen skal være der, når der er brug for det, og det vil enhver producent af fødevarer selvfølgelig rette sig efter.
Det beslutningsforslag, vi behandler i dag, stiler hen imod, at de pesticider, der er mindst belastende for miljøet, bliver brugt, og det er vores håb i Dansk Folkeparti, at vi kan nedsætte afgiften på dem.
Det er rigtigt, som det er blevet nævnt, at bemærkningerne til forslaget er ganske få ord, men det er virkelig præciseret, hvad det her drejer sig om, og en forenkling af mange forslag - det kan vi måske komme til senere på dagen - er der også behov for, så vi alle forstår, hvad der står i de forskellige forslag. Vi håber da i Dansk Folkeparti, at selv om der er modstand imod det i dag, kan vi samles om det og virkelig lytte til den producerende del af Danmarks befolkning, så den kan få et ord med her.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-03-17:
Jeg skal til gengæld gøre det ganske kort.
Vi går selvfølgelig varmt ind for et forslag, som vi er medforslagsstillere til.
Når vi er medforslagsstillere til det, skyldes det også, at vi synes, det er væsentligt at sætte fokus på det område her, sætte fokus på, at dér, hvor vi kan se, at der er midler, som belaster miljøet mindre -
så skal jeg undlade at kalde dem miljøvenlige - mener vi faktisk, at vi skal prøve at imødekomme det så godt, vi kan. Derfor er den form for afgift, vi har i dag, nærmest at kalde lidt bevidstløs, og det er i og for sig årsagen til, at vi synes, at det er et godt skridt.
Vi importerer derfra, så det brager, ikke mindst fra Holland, så det er noget med at dreje fokus, at få drejet fokus lidt fra det pesticidvanvid, man er i gang med og taler om dræberstoffer, og jeg ved ikke hvad, når vi ved, hvad det er, der er tilbage på det her område, og hvor lille en belastning det i virkeligheden er, at prøve at få drejet fokus hen på et hullet kloaknet, på dybt giftige midler, som folk er dybt kriminelle, når de hælder ud i kloakken.
Det kan vi ikke undgå, men når vi ikke engang i et samfund som det her kan sørge for rørledninger, kan sørge for ny udvikling i rensningsanlæg, så vi kan klare det, der for alvor truer miljøet, så synes jeg, det er væsentligt, at vi en gang imellem gør selv den mindste debat generel og siger, at vi må have drejet fokus.
Det er urimeligt, ganske urimeligt, at have fokus på omkring 80, det kan svinge lidt op og ned, pesticider, som jo er utrolig lidt belastende.
Vi kender alle sammen historien om, at hvis vi i dette land i et helt liv drikker grundvand med den fulde belastning, som er tilladt, så bliver vi belastet med noget, der svarer til at ryge en halv Prince én gang i livet.
Derfor bør vi i hvert fald sørge for, at når der er tegn på, at noget belaster mindre, så skal det ikke beskattes med højere afgift.
Jørn Jespersen (SF), 2000-03-17:
Når man så ser, hvad der er kommet ud af alle de mange gode kræfter, forskellige indsatser og samarbejde, må man jo sige, at det er et eksempel på, at synergieffekten ikke altid er lige effektiv, for jeg synes ærlig talt, det er ret tyndt, hvad der er kommet ud af 15 gode menneskers indsats i denne her sammenhæng: to linjer og en tynd begrundelse.
Ja, udgangspunktet er jo i virkelighedens verden, at der som påvist af Bichel-udvalget med landboforeningernes fulde opbakning udeomkring i det åbne danske land foregår et overforbrug af pesticider på 40 pct., et overforbrug på 40 pct., som ikke har nogen som helst driftsøkonomisk, samfundsøkonomisk betydning, men er rent overforbrug med følgende miljøbelastning.
Så kunne man måske forestille sig, at der var nogle partier, der ville gøre et eller andet ved det, men det er der ikke.
Problemet er ikke behandlet i det her forslag, problemet er ikke løst i regeringens pesticidhandlingsprogram, der er ingen indsats i forhold til et dokumenteret overforbrug på 40 pct. af pesticider.
Det synes jeg er tankevækkende.
Jeg er enig med Det Konservative Folkeparti i, at vi skal sørge for, at de grønne afgifter har et reelt miljøpolitisk sigte. Hvis vi skulle gøre
det, så skulle vi jo hæve afgiften, så skulle vi sørge for, at den blev så høj, at den rent faktisk påvirkede adfærden, sådan at landmændene holdt op med at bruge overflødige pesticider, som ikke engang gavner deres egen driftsøkonomi.
Hvis det er tilsagn af den karakter, Det Konservative Folkeparti har givet i dag, så er der håb forude, men jeg tvivler.
Problemet er bare, at det ikke kan lade sig gøre.
Sagen er nemlig, at der er en lang række forskellige effekter af sprøjtemidler.
Der er giftigheden over for dyr, insekter, der er risikoen for, at midlerne går i grundvandet osv., og det problem har Venstre, De Konservative og de andre borgerlige partier ikke løst i denne sammenhæng, og derfor er det et slag i luften.
Hvis man kunne lave det, så var vi sådan set med på at ændre værdiafgiften til en afgift, der var rangordnet efter farlighed.
Det kan bare ikke lade sig gøre, og forslagsstillerne har heller ikke dokumenteret, at det kan lade sig gøre.
Derfor er vi på linje med regeringen i virkeligheden mere optaget af at ændre ordningen, sådan at det bliver en afgift på behandlingshyppighed, som der jo også er lagt op til i Bichel-udvalget, og hvis vi så sammen med regeringen samtidig kunne få en lidt mere ambitiøs pesticidhandlingsplan og hæve afgiften, så den ikke kun skaffer midler til en række gode formål, som den gør i dag, men også fik en reel adfærdsændrende virkning, så kunne vi jo for alvor have fået gjort noget ved det meget store miljøproblem, som pesticidforbruget er.
Kunne vi ikke i virkeligheden få en lidt mere ambitiøs tilgang til det her i stedet for de der genfremsættelser og evindelige gentagelser af forslag, som man godt ved ikke kan lade sig gøre?
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-03-17:
Også for at understrege Bichel-udvalget: Det er da rigtigt, at man i Bichel-udvalget siger, man kan reducere med 40 pct.
Det er ikke det samme, som at Bichel-udvalget siger, at der er et overforbrug.
Det siger, at det vil være muligt at reducere med 40 pct. inden for en 5-10 år, altså det ser en mulighed for, at man kan få fundet ud af de her ting, få implementeret det, få lært det, få det til at virke osv.
Der er stor forskel på det og så bare at sige, at der er et overforbrug på 40 pct. Når vi så taler pesticider, så ved vi jo godt, at 99,9 pct. af pesticiderne er naturlige pesticider.
Vi ved godt, de burde have sikkerhedsafstand.
Så en anden ting, og det er næsten det, jeg synes er aller-, allervigtigst
: Mener SF, vi skal fase pesticider helt ud?
Er de fundamentalister ligesom Enhedslisten, selv om de godt ved, at vi ikke kan brødføde verdens befolkning, hvis vi overhovedet ikke har pesticider?
Ole Vagn Christensen (S), 2000-03-21:
Vil hr. Mogens Andreasen bekræfte over for mig, at hvis det viser sig, at den tværfaglige a-kasse, vi har i det her land, har en større ledighed, end de fagspecifikke kasser har, så passer hans argumentation ikke, og så vil han forandre sit syn på det?
Det vil jeg glæde mig til.
Mogens Andreasen (DF), 2000-03-21:
Regeringen taler i øjeblikket meget om ligestilling og lægger stor vægt på ligestillingen mellem kvinder og mænd lønmæssigt og pensionsmæssigt.
Vi har oven i købet en ligestillingsminister.
Jeg lagde mærke til, at hr. Ole Vagn Christensen i sin ordførertale sagde, at a-kasserne giver gode tilbud til medlemmerne.
Mener hr. Ole Vagn Christensen også, at arbejdsformidlingen giver optimal opkvalificering af ledige til ansættelse i ordinære job?
Hvorfor holder S så krampagtigt fast i, at man ikke ønsker frihed på a-kasseområdet og at give los for frit valg?
Er det kun LO, der har forstand på a-kasser, eller tror hr. Ole Vagn
Christensen, at der alligevel er nogle områder, hvor andre har lidt forstand på, hvad det er, der foregår på arbejdsmarkedet?
Jeg lagde også mærke til, at hr. Ole Sohn sagde, at det ville forhindre, at folk kom ud på arbejdsmarkedet, og at man kunne gemme sig i tværfaglige a-kasser.
Det er klart, at der er andre end a-kasserne under LO, der kan det her.
Vi er nødt til at sikre en større mobilitet.
Derfor kan vi heller ikke låse os fast i det system, som regeringen så krampagtigt holder fast i.
Et frit a-kassesystem vil være helt afgørende for nedbringelse af ledigheden og for at forbedre produktion og afsætning, og tværfaglige a-kasser vil medvirke til en bedre og mere direkte kontakt med virksomhederne.
Jeg er ikke spor overrasket over det svar, jeg fik fra hr. Ole Vagn Christensen.
Det svar havde jeg også forventet.
Men for os andre, som ser på nogle andre områder end det, hr. Ole Vagn Christensen ser på, er det jo helt åbenbart, at der er muligheder andre steder end inden for det system, som man kører i dag.
Ole Vagn Christensen (S), 2000-03-21:
Jeg forstod på hr. Mogens Andreasens svar til mig, at det var en bekræftelse af, at det her drejede sig om andre lønmodtagergrupper end LO, som også har fagspecifikke kasser.
Så sagde hr. Mogens Andresen noget med, at man havde nogle mere interessante ting end de ledige, som man ville varetage.
Jeg siger bare velbekomme.
Vi har stadig væk de ledige og det fleksible arbejdsmarked i fokus, når vi ønsker, at tingene skal hænge sammen med de fagspecifikke kasser.
Mogens Andreasen (DF), 2000-03-21:
Jamen det drejer sig jo netop om de ledige, hvor der er en mulighed for en bedre kontakt med virksomhederne, hvis vi får de tværfaglige a-kasser.
Det vil forbedre mulighederne for, at de kommer ud i ordinære job, frem for at man stadig væk, som det består i dag, kører dem igennem arbejdsformidlingens mange kurser.
Det er simpelt hen en anbringelse, og derfor kan jeg slet ikke se, at vi ikke opnår noget som helst ved at få lavet tværfaglige a-kasser.
Jeg mener helt sikkert, det er afgørende for at komme fremad.
Efterspørgslen efter arbejdskraft er jo helt afgørende for de enkelte fagområder, og det er rigtigt, at der da kan være nogle, hvor der er lidt flere ledige, som ikke kan komme ud.
Men det betyder jo ikke, at man ikke kan brede sig og få de a-kasser til at virke på en lang række områder rundtomkring i Danmark, sådan at folk kommer ud på arbejde i ordinære job og ikke bare bliver anbragt af arbejdsformidlingen.