runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mariann Fischer Boel (V), 2002-03-13:
Jeg må altså først slå fast, at spørgsmålet baserer sig på nogle grundlæggende misforståelser, for det er jo forkert at melde ud, at fødevaresituationen generelt har udviklet sig til det værre, og at der er flere og flere, der bliver syge af at spise vores fødevarer.
Og så er udlægningen, at der er voldsomme nedskæringer på vej af den offentlige fødevarekontrol.
Der er ikke nogen tvivl om, uanset hvilke konklusioner hr. Jørn Jespersen måtte træffe, at egenkontrol er det eneste holdbare svar på de udfordringer, vi står over for på fødevareområdet.
Ellers skulle vi ansætte en tilsynsførende eller en kontrollant til hver eneste butik.
Og som sagt, uanset hvor mange gange man får besøg, og uanset hvor mange mikrobiologiske prøver man udtager årlig, er det ikke muligt at gennemføre en kontrol, der et hundrede procent sikrer forbrugerne.
Det vil ikke være muligt ved den traditionelle kontrol eller det traditionelle kontrolsystem.
Vi skal jo ikke ud og undersøge den enkelte flødekage i et laboratorium; vi skal sikre, at bageriet følger de generelle regler for, hvordan man håndterer de fødevaresikkerhedsmæssige forhold i et bageri.
Det er simpelt hen meget, meget banalt.
Der er i virkeligheden ikke andre end virksomhederne, der kan overvåge den enkelte produktion nede i detaljen hver eneste dag.
Egenkontrollen giver så også det net, der skal til for at opfange de overtrædelser, og det er så også væsentlig mere finmasket end det system, som vi kender fra tidligere tider med de punktvise kontrolbesøg, der har været.
Jeg kan godt forsikre hr. Jørn Jespersen om, at der vil blive tale om at justere og trimme butikkernes egenkontrolprogram ved hvert eneste tilsyn, fordi virksomhederne skal lave deres egenkontrolprogram og gøre det hver dag, og de skal kunne dokumentere deres kontrol, og det skal de også kunne gøre hver dag.
Jørn Jespersen (SF), 2002-03-13:
Nu synes jeg, vi er kommet så langt, når ministeren siger - og det er jeg glad for - at hun vil følge det her meget nøje, og det er der også god grund til, for det kan jo være, at når man følger kursen, kan der blive behov for at justere den eller lægge den om. Så er det bare, jeg synes, at det forekommer en lille smule bagvendt, når nu ministeren selv erkender, at vi har ingen garanti og vi har ingen sikkerhed for, at denne egenkontrol, og slet ikke i de små virksomheder, kommer til at løse problemerne med vores fødevaresikkerhed, at man så på forhånd, inden man har indhøstet erfaringerne, skærer ned på den offentlige kontrol, på antallet af kontrolbesøg, på antallet af prøver for bakterier, på antallet af prøver for pesticidrester osv.
Og det er bare det, jeg er interesseret i.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-13:
I begrundelsen for det her spørgsmål henviser jeg til den anden store besætning, vi har, hvor der er virkeligt materiale tilbage.
Det er den, der er på Oregaard.
Her er der altså også risiko for, at dyrene går tabt, fordi ejeren måske vil vise sig at være ude af stand til at betale regningen for opstaldningen af disse dyr.
Hvis den besætning også går tabt, er mulighederne for at sikre de gamle racer helt, helt forsvundet.
Derfor siger man, at det der projekt med at bruge pengene til det såkaldte rekonstruerede kvæg skal man ifølge rapporten holde op med, og så skal man give tilskud her og nu til de relevante dyr, og så skal man gå i gang med at få verificeret dem, altså få lavet de nødvendige stambogsoptegnelser og sådan noget.
Derfor vil jeg også spørge ministeren med hensyn til Oregaard, om ministeren ikke vil overveje: Er det forsvarligt med den passivitet, der hidtil har været udvist på det område?
Mariann Fischer Boel (V), 2002-03-13:
Som jeg sagde til hr. Keld Albrechtsen i min besvarelse af det forrige spørgsmål, vil jeg ikke begive mig ind i nogen konklusioner og vurderinger af den rapport, for det er jo det, hr. Keld Albrechtsen allerede nu er langt inde i med de overvejelser, der ligger om rekonstruktion af racer osv.
Da vil jeg hurtigst muligt vurdere, hvordan vi fortsat bedst kan sikre bevaringen af de gamle danske husdyrracer.
Først til fru Ritt Bjerregaard.
Det er klart, at vi kan have nogle forskellige opfattelser af, hvordan man vil håndtere hele fødevarekontrolproblematikken.
Jeg har henholdt mig til de anbefalinger, jeg har fået, dels fra Fødevaredirektoratet og dels fra kvalificerede folk også uden for Fødevareministeriets ressortområde, for at sikre, at vi var på rette spor, når vi foretog en ændring af de kontrolforanstaltninger, som har været de mere traditionelle.
Men jeg bliver nødt til at sige igen: Vi har afsat 11 mio. kr. ekstra til at sikre implementeringen af egenkontrolprogrammerne, og det er, fordi vi mener, at det i virkeligheden er med det værktøj, vi kan løse problemerne til daglig i butikkerne.
Og når tilsynet kommer ud, så kan de med virksomhedernes egenkontrolprogrammer løbende gennemgå den opfølgning, der har været fra butikken.
Det er korrekt, at der på nuværende tidspunkt er 2,5 pct., der har fået godkendt deres egenkontrolprogrammer.
Men det betyder ikke, som jeg også sagde tidligere, at de ikke eksisterer i et langt større antal af butikkerne, og i det tempo, virksomhederne får besøg, vil de få deres egenkontrolprogrammer implementeret og godkendt af regionerne. Til hr. Jørn Jespersen.
Det er en helt anden model end den svenske, som vi har lagt op til.
Desuden har vi altså brugt ATV-rapportens anbefalinger om egenkontrollen i det daglige tilsyn eller den daglige drift i butikkerne.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-13:
Nu håber jeg ikke, at ministeren med det svar om, at der er stambogsførte ressourcer til rådighed, hentyder til det såkaldte rekonstruerede kvæg, for i stedet for at bruge midlerne på at bevare de dyr, der vitterlig tilhører de oprindelige racer, er man begyndt at udarbejde noget, man kalder rekonstruerede.
Derfor håber jeg ikke, at det var det, der lå i ministerens besvarelse, at ministeren tror, at bevaringsopgaven dermed er løst.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-03-13:
Jeg vil godt sige, at vores formål med at foreslå en forenkling er at fjerne nogle af de barrierer, der gør, at virksomhederne ikke springer ud i de her ordninger, og der er jo også vanskeligheder med den nuværende virksomhedspraktikordning.
Jeg ser det altså som min opgave at prøve at forenkle
det her system, at nedbryde nogle barrierer både på lønmodtagerside og på arbejdsgiverside.
Så kan man selvfølgelig godt opbygge en række scenarier på det her område, og man kan lægge sten i vejen for projektet ved at sige, at det her kan vi ikke lave om, og det andet kan vi ikke lave om, men jeg vil bare appellere og sige, at vi her står over for sådan en stor sag, at vi er nødt til fordomsfrit at gå til opgaven. Det tilsagn, jeg giver, er, at det her arbejder vi med med arbejdsmarkedets parter, vi skal aftale det her med arbejdsmarkedets parter plus kommunerne, og vi skal nu alle sammen prøve at sige: Jamen kan vi ikke gøre en større indsats på det her område?
For bare at fortsætte, som det ser ud i dag, mener jeg er samfundsmæssigt uacceptabelt.
Det, jeg hører, er, at får man først kontakt med og foden inden for på arbejdsmarkedet, er sandsynligheden for, at man bevarer tilknytningen til arbejdsmarkedet, stor, og får man først foden inden for, er lønmobiliteten på danske virksomheder så stor, at i løbet af ganske kort tid, når man har bevist, at man kan klare arbejdet, får man selvfølgelig også den samme løn som sine danske kolleger.
Når hr. Ole Sohn antyder, at vi går op til 1 år, kan jeg sige, at forslaget siger fra 2 uger til 52 uger.
Ole Sohn (SF), 2002-03-13:
Uden at skulle prale af det, så vil jeg da gerne sige, at det er faktisk et af de forslag, SF lagde ind, da man reviderede sidste arbejdsmarkedsreform.
Nu er vi ikke en del af reformen, men jeg er da glad for, at den forrige regering tog ordningen til sig fra Venstre og De Konservative og forhandlede den igennem med arbejdsmarkedets parter, så man fandt en model, som alle tre parter var enige om.
Men så forstår jeg simpelt hen ikke, hvorfor man ændrer det, når man har en virksomhedspraktikordning, som i dag hedder 2-4 uger, hvor en virksomhed kan se en person an, hvorefter vedkommende kan gå direkte ind på normale vilkår, eller hvor skal der iværksættes et jobtilbud/uddannelsestilbud.
Hvorfor skal det ændres til 1 års virksomhedspraktik uden løn?
Det kan da kun have det signal at sige til virksomhederne: I behøver såmænd ikke at ansætte nogen i dag med indvandrer-/flygtningebaggrund på ordinære vilkår, I kan få dem et helt år gratis i virksomhedspraktik.
Det vil da have den stik modsatte effekt end det, som ministeren her har givet udtryk for.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-03-13:
Jeg vil godt takke hr. Ole Sohn for at sætte fokus på et af de spørgsmål, som er et af de allerstørste i det danske samfund i øjeblikket: Hvordan får vi den store og voksende gruppe af udenlandske medborgere her i landet ind i job på rigtige virksomheder?
Det er faktisk, som jeg ser det, hovedudfordringen i det danske samfund i de kommende år.
I den forbindelse har regeringen fremlagt et integrationsudspil, hvori der indgår nogle forskellige modeller for, hvordan vi kan få udlændinge i arbejde.
Den ene er arbejdsgivernes modvilje mod mange forskellige ordninger, man skal sætte sig ind i.
Der vil vi gerne have et forenklet system.
Den anden barriere på lønmodtagerside er, om vi nu er ude på at få en korps af løntrykkere ind på det danske arbejdsmarked, som kan forhindre danske arbejdere i at få en velfortjent lønfremgang.
Et af elementerne er virksomhedspraktikordningen, og lad mig starte med at sige, at virksomhedspraktik ikke er en ny opfindelse.
Det er allerede i dag muligt at sende ledige dagpenge- og kontanthjælpsmodtagere i praktik på virksomhederne, hvilket jo også fremgår af hr. Ole Sohns spørgsmål.
Regeringen ønsker at indføre en enkel, ubureaukratisk og fleksibel model for virksomhedspraktik, der kan benyttes af ledige uanset deres opkvalificeringsbehov.
For ledige, der allerede besidder en række kvalifikationer, drejer det sig primært om, at de får lejlighed til at bevise det, og her vil en kort virksomhedspraktik på f.eks. 1-2 måneder ofte være tilstrækkelig.
vil der typisk være behov for en lidt længere praktikperiode.
Jeg vil godt slå fast, at jeg har bedt arbejdsmarkedets parter om at deltage i de her drøftelser; vi indleder forhandlingerne i næste uge, for vi står her over for et af de virkelig store samfundsmæssige problemer.
Thor Pedersen (V), 2002-03-13:
Hr. Klaus Hækkerup spørger, om vi kan løfte sløret.
Men jeg går overhovedet ikke med slør, og andre i regeringen gør heller ikke.
Det er sagt meget klart og tydeligt, at hvad angår en mulig sanktion, kan man gøre sig mange tanker, der ligger mange modeller, der ligger mange, vi har overtaget fra den tidligere regering, om, hvad man i givet fald ville kunne gøre i forbindelse med at sikre udvikling af konjunkturforløbet også i primærkommunerne.
Det er såmænd gammelkendt stof.
Så det er i det virvar af muligheder, at vi egentlig skal finde den model, som er målrettet mod at løse opgaverne i Danmark frem mod år 2010, det har vi også i vores egen økonomiske redegørelse, og det vil vi have lov at overveje.
Jeg synes, det er fair, at på det tidspunkt, hvor man drøfter med kommunerne, da orienterer man også Kommunernes Landsforening om de mulige overvejelser, regeringen har gjort sig.
Sådan skal det vel egentlig være.
På hvilke tidspunkter, det vil være berettiget i forhold til forhandlingsforløbene med Kommunernes Landsforening, skal jeg ikke oplyse her.
Den information, der i givet fald vil blive givet, er heller ikke fastlagt på nuværende tidspunkt
, så der må også hr. Ole Stavad medgive, at når man siger, at man ikke har taget beslutning, må man også afvente, at den beslutning tages, og i det omfang, det er nødvendigt at informere, så informerer vi om det.
Ole Stavad (S), 2002-03-13:
Jeg synes stadig væk, det er meget for dårligt, at ministeren ikke kan give et svar til hr. Ole Sohn.
Altså jeg forstår godt, at man ikke kan gå ind sådan i den store øvelse, men det har været et meget præcist spørgsmål på en meget enkel problemstilling, hr. Ole Sohn har rejst, og det mener jeg simpelt hen ikke ministeren kan forsvare ikke at give et svar på.
Men så vil jeg også godt i forlængelse af det, som ministeren svarede mig første gang, spørge: Uanset om det står i en aftale eller ikke står i en aftale - og i en aftale mellem Kommunernes Landsforening, Amtsrådsforeningen og skiftende regeringer er det jo også ofte set, at der har været ensidige erklæringer, så det er en mulighed.
Men siger ministeren, at han giver et uforbeholdent tilsagn til Folketinget om, at inden aftalen indgås, inden sagen forelægges Folketingets Finansudvalg,
vil alle reaktioner, regeringen vil foretage sig, hvis ikke kommunerne holder sig aftalen efterrettelig, til sidste punktum være kendt, og der kommer ingen overraskelser?
Er det dét tilsagn, ministeren giver i dag?
Klaus Hækkerup (S), 2002-03-13:
Jeg vil godt spørge finansministeren om tidsforløbet i det
Er det sådan, at regeringen vil løfte sløret for de indgreb, den kunne tænke sig at foretage over for kommunerne, hvis de, som regeringen selv har skrevet i fællesbrevet, ikke overholder henstillingen om at holde skatterne i ro?
Vil regeringen gøre foranstaltninger til at neutralisere virkningen heraf mellem det tidspunkt, hvor aftalen med KL er indgået, og det tidspunkt, hvor aktstykket bliver forelagt i Finansudvalget, eller er det fra det tidspunkt, hvor aktstykket forventeligt er tiltrådt af Finansudvalget, og inden den kommunale budgetlægning går i gang? På hvilket tidspunkt agter regeringen at løfte sløret for de indpakkede trusler, som ligger i det brev, der er sendt ud den 27. februar 2002?
Thor Pedersen (V), 2002-03-13:
Grundlaget for den kommunale budgetlægning for 2003 fastlægges efter kommuneforhandlingerne i juni måned år 2002 efter et aktstykke godkendt i Finansudvalget.
På det tidspunkt ved kommunerne, hvad deres budgetteringsgrundlag er. Det, jeg siger, er, at på det tidspunkt vil vi også have informeret Kommunernes Landsforening om, hvordan et sanktionssystem i givet fald ville kunne se ud, hvis det mod forventning ikke vil blive efterlevet - hvad jeg håber det under alle omstændigheder vil blive - og hvordan regeringen vil sikre, at skattestoppet og den ramme for vækst, der ligger fra nu af og frem til år 2010, og som er overtaget efter den tidligere regering, kan blive efterlevet.
Sådan vil det være.
Jeg tror ikke, må jeg sige til hr. Ole Stavad, at det vil stå i en aftale.
Altså jeg forventer ikke, at Kommunernes Landsforening skal lave en aftale om, hvad regeringen skal gøre, såfremt aftalen ikke overholdes.
Men det, jeg siger, er, at Kommunernes Landsforening på det tidspunkt vil være bekendt med den model, som regeringen i givet fald vil tage i brug, såfremt det mod forventning - jeg håber og tror det ikke - bliver nødvendigt, at man skal gennemføre et, om jeg så må sige, lovgivningsinitiativ, der sikrer, at »Danmark år 2010« kan blive fastholdt.
Ole Stavad (S), 2002-03-13:
Ja, jeg venter også spændt på et meget konkret svar til hr. Ole Sohn med flere.
Men jeg vil så også godt følge op med en afklaring på det, jeg mener jeg hørte finansministeren sige allerede i indledningen: Kan vi regne med, at det, finansministeren, regeringen vil kræve af kommunerne, hvis de ikke fastholder skatten fuldt ud, som finansministeren forudsætter, så er noget, der bliver skrevet ind i aftalen? Kan vi regne med, at finansministeren kun indgår en aftale, hvor de redskaber, regeringen tager i brug, er kendte, og at finansministeren ikke fusker, ikke først indgår en aftale og siger, at vi regner med, at det nok bliver overholdt, og derefter, hvis der sker det samme, som vi kan se i den besvarelse, vi har fået fra indenrigsministeren, som har gennemgået de sidste 20 års aftaler, nemlig at det er ved at være reglen mere end undtagelsen, at der har været en lille stigning, selv om man har forudsat det uændret, at så kommer ministeren med en reaktion?
i aftalen, og hvis det ikke er skrevet ind i aftalen, så kommer der heller ikke nogen reaktion, som vi ikke kender?
Ole Sohn (SF), 2002-03-13:
Jeg er meget opmærksom på, at man sjældent har lyst til at oplyse for meget om, hvilke ikkefortoldede varer man rejser rundt med.
Men ministeren må da i det mindste kunne give et svar på eller en garanti for, at en eventuel skattestigning i Farum ikke vil bebyrde borgerne i andre kommuner i landet.
Det er da et ret enkelt spørgsmål: Vil finansministeren garantere, at en skattestigning i Farum Kommune ikke bebyrder borgere i andre kommuner?
Klaus Hækkerup (S), 2002-03-13:
Det er selvfølgelig klart, at tanker er toldfri, men her er der jo tale om tanker, der vil have virkning for borgerne ud over det ganske land og kommunalbestyrelsesmedlemmer ud over det ganske land.
Det må da være muligt for regeringen at sige: Hvad har den tænkt sig? Er det kommunerne under ét, er der andre måder, man har forestillet sig man kunne neutralisere virkningen på?
Finansministeren skal da ikke bilde mig ind, at det her er skrevet ned, uden at man har gjort sig nogle tanker på forhånd om, hvordan man ville gribe det an.
Altså enhver fornuftig regering - men det er måske det, det kniber med her - ville selvfølgelig have overvejet, inden man formulerer sig på den måde på skrift, hvilke midler der i givet fald kunne blive tale om at anvende.
Og det er såmænd bare det, vi beder om at få oplyst, ikke hvilke midler regeringen vil bruge, men hvilket et af de midler, regeringen har overvejet, der kunne tages i brug.
Thor Pedersen (V), 2002-03-13:
Jeg gentager: Vi starter forhandlinger om at nå en aftale med Kommunernes Landsforening, og jeg har tillid til, at vi får en aftale, og at kommunerne overholder den.
Det er det enkle.
Så siger jeg: De mulige modeller for, hvad man kan gøre, hvis et sådant aftalegrundlag svigter, hvis det viser sig, at det ikke efterleves, de modeller tænker vi over, og tanker er for så vidt toldfri.
Det, vi vil have lov til, er at formulere modeller og drøfte dem med Kommunernes Landsforening, således at man er bekendt med på det tidspunkt, hvad det egentlig er, regeringen kunne forestille sig at gøre, såfremt det mod forventning skulle vise sig, at man ikke er i stand til at efterleve en aftale.
Og generelt gælder jo, når vi tager kommunerne under ét, at så er det kommunerne under ét.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-13:
Jeg må indrømme, at jeg forstår ikke, hvorfor ministeren ikke kan svare på spørgsmålet.
For situationen er jo allerede den, det ved ministeren godt, at i kommuner, hvor man har arbejdet med økonomien, f.eks. til at opnå et råderum, som man havde tænkt sig at bruge til nogle forbedringer - det ved jeg var tilfældet i Århus, jeg er bange for, at det nu må opgives på grund af ministerens diktater - der skulle de oven i købet yderligere straffes, fordi Farum Kommune skal til at sætte skatten op på grund af fejlslagne eksperimenter.
Det kan da ikke være rigtigt. Eller mener ministeren virkelig, det er rigtigt, at borgerne i kommuner, som er helt uskyldige i enhver henseende, skal straffes, fordi der f.eks. har været et Venstreflertal i alt for mange år i Farum?
Det kan da ikke være rigtigt, må jeg sige til ministeren; det er jo at rette bager for smed.
Ole Sohn (SF), 2002-03-13:
Det er jo klart, at det er noget, der interesserer alle borgere, hvordan de eksperimenter, som den Venstreledede kommune Farum har udviklet, har ført til, at der nu skal ske store skattestigninger.
Henrik Sass Larsen (S), 2002-03-13:
Jeg synes også, man skulle bede finansministeren om at svare ordentligt på det spørgsmål, der er stillet her, for det er jo vigtigt at få at vide for kommunerne derude og for borgerne, hvad det her skattestop rent faktisk går ud på.
Det vil sige, at den tidligere mønsterkommune Farum skal sætte skatten lidt i vejret, fordi man mangler nogle finanser - mægtigt.
Det vil sige, at lad os sige Køge Kommune og Greve Kommune og Solrød Kommune ikke sætter skatten op, de sætter heller ikke skatten ned, men så vil de alligevel kunne blive straffet af det her, for under ét skal det jo gå ned, og det vil sige, at så må nogle af de andre kommuner nødvendigvis skulle følge med og sætte nogle af de her skatter ned, hvis man skal tro på logikken i det her skattestop.
Det vil sige, at det så er borgerne dernede, som kommer til at opleve nogle serviceforringelser, fordi man har det her rigide skattestop fra regeringen.
Det må da vel være logikken i det, ikke sandt?
Klaus Hækkerup (S), 2002-03-13:
Det må da være muligt for regeringen at oplyse, om den har tænkt sig, at de foranstaltninger, den vil søge iværksat for at neutralisere virkningerne, er noget, der skal rette sig mod den eller de kommuner, som ikke overholder skattestoppet, eller det er noget, der skal gå ud over samtlige kommuner.
Det må være muligt for regeringen at tilkendegive, hvilke overvejelser der har ligget bag den formulering i det fællesbrev, der er sendt ud fra Kommunernes Landsforening fra regeringen til samtlige landets kommuner.
Det er da minimum af, hvad man har krav på at få oplyst i kommunerne.
Thor Pedersen (V), 2002-03-13:
Jeg skal gentage, at vi indleder forhandlinger med Kommunernes Landsforening ud fra et ønske om, at det aftalegrundlag sikrer, at skatterne set under ét
, som det altid har været tilfældet, altså kollektivt, ikke stiger.
Og det er min forventning, at vi indgår en sådan aftale. Det, der vil ske op til de kommuneforhandlinger, er selvfølgelig, at regeringen vil kunne orientere Kommunernes Landsforening om, hvad det er for en løsning man i givet fald ville gøre brug af, såfremt det mod forventning skulle vise sig, at det ikke var muligt at efterleve en aftale.
Men det er en mærkelig måde at gribe det an på, for sagen er den, at det, vi ønsker, er at få en aftale, og jeg har tillid til, at vi får en aftale, og det er det, regeringen arbejder ud fra for nærværende.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-13:
Jeg vil da gerne følge spørgsmålet op, for hvis man nu står i den situation, at der bliver udskrevet en betydelig ekstraskat i Farum Kommune, er det så sådan, at vi, der bor i Århus Kommune f.eks., skal undgælde for det?
For det vil jo være realiteten, hvis ministeren kommer med en straffeforanstaltning over for samtlige kommuner, fordi en betydelig skatteforhøjelse i Farum betyder en samlet overtrædelse af regeringens skattestop.
Regeringen har allerede i forvejen skabt kolossale problemer for budgetlægningen i f.eks. Århus Kommune, men det kan jo ikke være rigtigt, at vi så oven i købet skal straffes på grund af problemerne i Farum, som borgerne i Århus sandt at sige ikke er skyld i.
Klaus Hækkerup (S), 2002-03-13:
Nu er det jo ikke mig, der har forudset, at aftalen ikke ville blive overholdt.
Det har regeringen og Kommunernes Landsforening selv forudset, idet det i fællesbrevet er anført, at såfremt kommuneskatten for kommunerne under ét alligevel må stige i 2003, har regeringen - regeringen - tilkendegivet, at den vil neutralisere virkningerne heraf. Vi er selvfølgelig nødt til at få oplyst - det er da et helt rimeligt krav fra kommunerne: Hvordan vil regeringen neutralisere den virkning?
Hvordan vil regeringen så neutralisere den skattestigning i forhold til de andre kommuner?
Thor Pedersen (V), 2002-03-13:
Som hr. Klaus Hækkerup ved, vedtages og drøftes forudsætningerne for år 2003 i de kommuneforhandlinger, der starter i maj-juni måned, og det er klart tilkendegivet, at vi har en forventning om, at der bliver indgået en aftale med Kommunernes Landsforening, der sikrer, at man på landsplan kan overholde skattestoppet, altså alle kommuner set under ét, at det, man aftaler, er, at der er et tilstrækkeligt økonomisk grundlag for, at man kollektivt i kommunerne er i stand til at overholde skattestoppet.
Og der vil jeg sige, at vi har tilkendegivet over for Kommunernes Landsforening og over for kommunerne, at i så fald - og jeg forventer ikke, at det bliver tilfældet, for det vil så være et nødstilfælde -
Men det er modeller, og den mulige løsning er ikke fastlagt i regeringen endnu; det vil den blive i løbet af den proces, vi skal igennem, og også munde ud i de aftaler, vi har med Kommunernes Landsforening.