runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-12-18:
Jeg hørte Venstres ordfører sige, at der har været tale om en lavere gældsafvikling i forhold til 2010.
Jeg hørte, at der har været en lavere gældsafvikling.
Det er jo just ikke det indtryk, vi har fået fra finansministeren under de tidligere debatter, og det er fantastisk interessant, fordi vores spørgsmål til regeringen hele dagen har været, om ikke nok den kunne bekræfte, at i henhold til den oprindelige 2010-plan, er man 50 mia. kr. bagud den dag i dag, hvilket yderligere skærper behovet for at kunne afdrage på gælden i de kommende år.
Kan hr. Kristian Jensen ikke lige bekræfte det, han sagde før, at der har været tale om en lavere gældsafvikling?
Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
Til fru Line Barfod: Jeg taler ikke udenom.
Jeg svarer ganske direkte.
Et polariseringsproblem i Danmark løses bedst ved at sørge for, at flere mennesker bliver integreret ordentligt på arbejdsmarkedet.
Det er netop derfor, at vores integrationsminister har sørget for at fremlægge en handlingsplan i dag med en lang række punkter for at sikre, at flygtninge og indvandrere bliver hurtigere integreret på det danske arbejdsmarked.
Så må jeg sige, at jeg er meget forundret over hr. Anders Samuelsen.
Jeg troede, Det Radikale Venstre var et parti, der understøttede den parlamentariske debatform, og det, vi gør i Venstre er lige præcis at udnytte de spilleregler, der er vedtaget om denne debatform.
Jeg forstår ikke, at hr. Anders Samuelsen ikke vil anerkende, at ethvert folketingsmedlem i denne anden runde af finanslovens tredje behandling har ret til at gå op og stille spørgsmål.
Jeg forstår ikke, hvorfor hr. Anders Samuelsen er sur over, at den parlamentariske mulighed bruges i Folketinget.
Til fru Pia Gjellerup: Det er ganske rigtigt, at der blev vedtaget en ny debatform.
Venstre stemte for.
Socialdemokratiet var modstander, fordi man mente, at flere af folketingsmedlemmerne burde have lov til at blande sig i debatten.
Det har de fået mulighed for nu, og derfor er det, at jeg er dybt uforstående over for, hvorfor Socialdemokratiet skulle hives op på talerstolen, hvorfor man skulle trække den socialdemokratiske ordfører herop i stedet for, at han deltog aktivt i debatten.
Det er vel ikke, fordi Socialdemokratiet kun ønsker at tale, når der er kamera på?
Man ønsker vel også at diskutere indholdet.
Det virker, som om Socialdemokratiet er sur over, at de ikke har lov til at tale, mens der er rullende kameraer.
Det er jo den eneste forskel, der er på at diskutere forholdene nu og tidligere på dagen.
Det, vi har gjort i Venstre, er lige præcis at sige: Vi har fået en ny debatform.
Debatformen giver mulighed for, at man som menigt folketingsmedlem, altså ikke finansordfører, kan deltage i en anden runde under finanslovdebatten, og det er den, vi har nu.
Det synes jeg er ganske glimrende, og så håber jeg, vi senere får lejlighed til at få svar på alle de spørgsmål, som den socialdemokratiske finansordfører skøjtede hen over uden at give os svar på.
Pia Gjellerup (S), 2003-12-18:
Så kan vi ellers, hvis hr. Kristian Jensen synes det, gå i gang med fjerde omgang af behandlingen af finansloven.
Vi gør det gerne.
Morten Homann (SF), 2003-12-18:
Nu må tiden jo vise, om de luftige initiativer i planen kan skabe så meget som én ekstra praktikplads.
I dag kan man, hvis man er så uheldig, at man ikke kan få en praktikplads - og det anerkender jeg gerne er et problem - få lov til at gøre sin uddannelse færdig i en skolepraktik.
Men den mulighed fjerner hr. Kristian Jensen og hans forligspartnere jo, så der er tusindvis af unge, som er i overhængende fare for ikke at kunne gøre deres uddannelse færdig.
Hvad er hr. Kristian Jensens plan B, hvis det nu viser sig, at de luftige planer om, at der lige pludselig skal komme en hel masse praktikpladser på virksomhederne, ikke holder?
Hvordan i alverden vil han sikre, at de tusindvis af unge skal kunne gøre deres uddannelse færdig?
Eller er det i virkeligheden den særlige udgave af regeringens noget for noget, at det er noget for det rene ingenting for de folk, der går på en erhvervsuddannelse?
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-12-18:
Det Radikale Venstre har lagt vægt på i forbindelse med den aftale, at det er de faglige udvalg, som må se på den del af sagen i forhold til skolepraktik, indhold, eventuel adgangsbegrænsning.
Og de faglige udvalg foreslår vi jo så moduler med den fleksibilitet, som det indeholder.
Så synes jeg, det er vigtigt derudover at sige, at der i aftalen, som jeg forstår den, også er indbygget et halvårligt status og tjek på resultaterne af aftalen.
Så hvis ikke det udvikler sig i henhold til det ønskelige, kan man kigge på det løbende.
Men pointen her, og det er vores principielle holdning til det, er, at de faglige udvalg må bære en større del af ansvaret for, hvordan man tilrettelægger de uddannelsesforløb.
Lars Barfoed (KF), 2003-12-18:
Indledningsvis lagde jeg mærke til også i fredags, at fru Pernille Rosenkrantz-Theil er stærkt bekymret for de gode folk i Malawi og fortæller, at vi sparer, hvad der svarer til Malawis uddannelsesbudget.
Jeg vil bare sige, at man kan tage det roligt i Malawi, vi har ikke tænkt os at genere deres uddannelser på nogen måde.
Det gør vi faktisk også i Det Konservative Folkeparti, og derfor er vi meget tilfredse med, at det er lykkedes at genoprette bevillingerne til forskningen, efter at den tidligere regering, som fru Pernille Rosenkrantz-Theils parti jo støttede, havde efterladt nogle budgetter, der var helt udtømte for forskningsbevillinger.
Vi har genetableret det, så der nu er 9,5 mia. kr. til forskning.
Det, jeg lagde mærke til, var, at fru Pernille Rosenkrantz-Theil syntes, det var bekymrende, at vi interesserede os for forskning, som kunne tjene til profit i erhvervslivet.
Det synes vi Konservative er godt.
Vi synes, det er godt, hvis vi kan gennemføre noget forskning, der i sidste ende fører til profit i erhvervslivet.
Det, jeg vil gøre fru Pernille Rosenkrantz-Theil opmærksom på, er, at det altså er indtjeningen i danske virksomheder, der gør, at vi overhovedet har råd til sociale udgifter her i landet.
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-12-18:
Jeg er jo nødt til at gentage vismandskritikken over for hr. Kristian Jensen.
Som jeg erindrer, sagde fru Marianne Jelved: Lad os antage, at regeringen befinder sig inden for det holdbare - lad os antage.
Og det er der jo meget forskellige vurderinger af.
Jeg er godt klar over, hvad regeringen selv har af holdninger til det her, men kigger man på tallene, ja, så stritter de vist mildest talt i alle retninger.
Det forhold, at vismændene siger, at den nuværende økonomiske politik ikke er holdbar, synes jeg faktisk er et citat, som også hr. Kristian Jensen burde forholde sig til.
Og det gør man ikke.
I stedet for skal jeg gætte på et tal eller et årstal gennem de sidste 10 år eller noget i den retning.
Jeg synes da, det er mere interessant, hvis vi prøver at kigge fremad og prøver at forholde os til: Hvordan bliver dansk økonomi holdbar?
Det gør den ikke med den politik, som
regeringen fører i øjeblikket.
Det står klingende klart efter vismandsrapporten og også den stribe af andre uafhængige økonomer, som jeg citerede i min ordførertale.
Nicolai Wammen (S), 2003-12-18:
Jeg er glad for, at hr. Jann Sjursen anerkender, at vi er enige i mange af intentionerne i aborthandlingsplanen og andet.
Det er korrekt, at vi har haft sympati for Kristendemokraternes tanker, men vi har også syntes, at det konkrete beløb, der blev lagt frem, var lige i overkanten af, hvad vi syntes, der var brug for til det her.
Det indgår jo i en samlet prioritering på lige fod med så meget andet i en finanslov.
Jeg er glad for, at Kristendemokraterne anerkender de fælles mål.
Vi har så haft en lidt forskellig opfattelse
af præcis, hvor hurtigt vi skal gå frem økonomisk her.
Med hensyn til flygtningespørgsmålet er der jo ingen tvivl om, at hr. Jann Sjursen og Socialdemokratiet er meget enige om den linje, der skal lægges i forhold til det helt overordnede arbejde, at vi ikke skal skære ned på dansk ulandsbistand, at vi skal være en aktiv spiller, men at vi har en regering, der i samarbejde med Dansk Folkeparti har lagt en helt forkert kurs.
Det er vi enige om, og det håber
jeg fortsat vi kan være enige om
Jann Sjursen (KD), 2003-12-18:
Det er fuldstændig rigtigt, som hr. Nicolai Wammen siger, at i forbindelse med satspuljeforhandlingen eller -forliget blev der afsat midler til en aborthandlingsplan.
Når jeg tager spørgsmål omkring ekstra 10 mio. kr. til aborthandlingsplanen op, så er det jo, fordi vi for nylig i en forespørgselsdebat her i Folketinget diskuterede aborthandlingsplanen, og hvor den socialdemokratiske ordfører dengang i lighed med mig selv på Kristendemokraternes vegne gav udtryk for, at det, vi havde opnået i forliget i forbindelse med satspuljeforhandlingerne, så langtfra var nok.
Derfor er det lidt skuffende, fordi jeg mener faktisk, vi var enige på det holdningsmæssige plan, at Socialdemokraterne stemte imod Kristendemokraternes ændringsforslag.
Det håber jeg vi får rettet op på senere.
Så synes jeg i forhold til spørgsmålet om kvoteflygtninge, at hr. Nicolai Wammens begrundelse er lidt tam, altså om der ligesom er behov for, at vi tager imod flere kvoteflygtninge.
Der sidder 20 millioner mennesker i flygtningelejre rundtomkring i verden og menneskeligt set rådner op, fordi de har en meget udsigtsløs tilværelse.
Det er de allersvageste af de svage flygtninge, som vi med vort ændringsforslag rent faktisk ville hjælpe, og hvor Socialdemokraterne melder pas og stemmer gult.
Er det ikke lidt for fattigt?
Nicolai Wammen (S), 2003-12-18:
Vi er i lighed med Kristendemokraterne meget optaget af, hvordan vi kan lave en indsats imod de aborter, der foretages i Danmark, sørge for, at så få piger som muligt kommer i den situation, at de skal have foretaget abort, men jo samtidig også sørge for at bevare den ret, der er for kvinder til at få foretaget en abort, når der er brug for det.
Vi har derfor også lagt meget vægt på i forbindelse med satspuljeforhandlingerne, at vi fik flere bevillinger til det her område, at vi kan sørge for en bedre indsats i forhold til det.
Det har været vores linje, og det er også baggrunden for, hvordan vi har håndteret de her spørgsmål. Med hensyn til antallet af kvoteflygtninge har vi det principielle synspunkt, at vi ikke på forhånd vil lægge os fast på noget.
Der kan komme FN-spørgsmål til os om at tage en større del eller andet, og derfor har vi valgt at stemme gult til Kristendemokraternes forslag, sådan at vi har mulighederne åbne, hvis det skulle vise sig nødvendigt.
Jann Sjursen (KD), 2003-12-18:
I fredags havde vi jo lejlighed til at diskutere de mange ændringsforslag til finansloven, men der var mange, og det var ikke alle, vi fik diskuteret konkret.
Nu, hvor der er blevet stemt om ændringsforslag, så vil jeg godt af hr. Nicolai Wammen høre en lidt nærmere begrundelse for Socialdemokraternes stemmeafgivning til to af Kristendemokraternes ændringsforslag.
Det første ændringsforslag, som Socialdemokratiet stemte imod, var et ændringsforslag fra Kristendemokraterne om at forhøje det beløb, der er afsat til en kommende aborthandlingsplan.
Der var afsat 10 mio. kr. i vort ændringsforslag.
Det spørger jeg om, fordi fru Sophie Hæstorp Andersen på Socialdemokratiets vegne tidligere i andre debatter har tilkendegivet, at det var et arbejde, som Socialdemokraterne også godt ville støtte.
Det andet ændringsforslag, som jeg godt ville have begrundelsen for Socialdemokraternes stemmeafgivning på, er et forslag om at hæve antallet af kvoteflygtninge fra 500 til 750, hvor Socialdemokraterne hverken stemte for eller imod. Jeg vil godt høre, hvorfor man stemte sådan.
Var det fordi man ikke fandt, at der var penge nok til at tage imod flere kvoteflygtninge, fordi man ikke rigtig ved, om vi har plads til dem, eller hvad var bevæggrunden for, at lige præcis den gule knap blev trykket i bund, da man skulle tage stilling til, om vi skulle tage flere kvoteflygtninge?
Nicolai Wammen (S), 2003-12-18:
Jeg er meget, meget glad for den store interesse, man udviser for Socialdemokratiets interne arbejde i øjeblikket.
Jeg ser det som en anerkendelse af, at man er klar over, at der er stor mulighed for, at Socialdemokratiet snart sidder i regering, og det kvitterer vi for.
Vi vil lægge frem for vælgerne, hvad vi har af tanker om konkrete ting, når vi nærmer os valget, men det afgørende for, at tingene hænger sammen, er, at vi sørger for, at vi har et erhvervsliv, der fungerer, at vi satser på uddannelse, at vi satser på forskning, og at vi får folk i arbejde.
Med hensyn til forskningen må jeg bare sige, at Socialdemokratiet har fremlagt et finanslovforslag, der vil give 600 mio. kr. mere til forskning end regeringens, at vi nedsætter en task force, som prøver at kigge på, hvordan vi kan få endnu mere, og også, at der hvert år under de socialdemokratiske regeringer kom flere og flere penge til forskning.
Det her er meget vigtigt, og det er jeg glad for at også Det Konservative Folkeparti har set.
Desværre vil Det Konservative Folkeparti jo ikke være med til at hjælpe os med at skaffe nogle flere penge til det.
Lars Barfoed (KF), 2003-12-18:
Nu er der jo det med forskningen.
Det er jo noget, denne regering satser meget på, men der har vi jo haft det problem, at vi skulle til at fylde de huller op, der var efterladt af den socialdemokratiske regering, for det var jo sådan, at den socialdemokratiske regering ikke havde sørget for at sikre, at der var forskningsmidler i de kommende år. De penge har vi nu skaffet til veje, sådan at der er over 9 mia. kr. til den offentlige forskningsindsats i de kommende år netop for at sikre velfærdssamfundet.
Men vi mangler stadig væk at få nogle bud på, hvad det er, Socialdemokratiet arbejder med i disse velfærdsovervejelser, og hvad det er, der så hemmeligt.
Kan vi ikke få det at vide?
Nicolai Wammen (S), 2003-12-18:
Da jeg hørte det med Snehvide, kom jeg nu mere til at tænke på Pinocchio, for det, der jo skete i forbindelse med hele sagen om dagpengene, var, at der var nogle, der kom til at sige noget, som ikke passede, og så voksede næsen.
Jeg forstod, at hr. Lars Barfoeds næse ikke måtte vokse, for han måtte ikke gå ud og sige sandheden, eller var det omvendt?
Det glæder vi os stadig væk til at høre fra hr. Lars Barfoed.
Socialdemokratiet vil gerne sikre vores velfærdssamfund, og det vil vi gøre ved at skaffe folk i arbejde og ved at satse på forskning, ved at satse på uddannelse.
Så vil vi gerne lade de reformer, der kom i den socialdemokratiske regeringstid, få lov at virke, men det kræver jo, at man har en regering, der har styr på tingene, så det hele ikke flyder.
Ellers kan man lave nok så mange reformer, men de virker ikke, de har ikke den nødvendige gennemslagskraft.
Derfor håber jeg, at hr. Lars Barfoed vil acceptere, at Socialdemokratiet har vist, vi kan, og at vi har lagt gode forslag frem til, hvordan det kan gøres igen.
Lars Barfoed (KF), 2003-12-18:
Jeg ved ikke, om hr. Nicolai Wammen har set Snehvide og de syv små dværge her lige op til debatten.
Der er jo en figur der, som hedder Gnavpot, og han er sådan en, som, ligegyldig hvor godt det går, synes, at det er surt alt sammen.
Man kunne godt fristes til at tro, at det er det, som har inspireret hr. Nicolai Wammen til den tale, vi hørte her, for det var jo en meget mistrøstig tale.
Jeg synes, det er ærgerligt, at hr. Nicolai Wammen er i sådan et humør lige her op til jul, men jeg håber, at vi i løbet af debatten i dag kan gøre hr. Nicolai Wammens humør lidt bedre, for det går jo faktisk rigtig godt.
Da hr. Nicolai Wammen havde så travlt med at opremse alle de mistrøstigheder, glemte han helt at fortælle, hvad Socialdemokratiets politik egentlig går ud på.
Nu har vi jo hørt om denne her velfærdsplan, der er hemmelig, men når den nu er hemmelig, eller også er den ikke Socialdemokratiets politik, kunne vi så ikke få at vide, hvad Socialdemokratiets politik egentlig er.
Kan vi ikke få et bud på det?
Nicolai Wammen (S), 2003-12-18:
Nej, det, hr. Kristian Thulesen Dahl gerne vil i den her debat, er at aflede den fra det, det drejer sig om, nemlig de mange, mange tusinde mennesker, der har mistet deres arbejde, og at regeringen godt hjulpet af Dansk Folkeparti ikke har styr på sagerne.
Socialdemokratiet har ingen planer om at skære i folkepensionen, har ingen planer om at forringe efterlønnen - punktum.
Det er Socialdemokratiets klare holdning til det spørgsmål.
Dengang måtte statsministeren ud i fuld længde, nærmest i en Schmeichelredning for at bevare indtrykket af, at man havde en regering, der gerne ville tænke lidt på, at vi også er et velfærdssamfund.
Så der er jo ingen nyheder i, at man fra tid til anden har folketingsmedlemmer, der tænker tanker, som er anderledes, end hvad gruppen står for.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-12-18:
Han kan måske også blive informationsminister i Irak, der er i hvert fald tendenser til det.
Vi har ingen skuffeplaner, hedder det nu, selv om det er alment kendt, at der ligger noget nede i skuffen.
Hiv det da op af skuffen, vis os da, hvad det præcis er, der ligger i den skuffe.
Åbn da for skufferne, lad os se det, og så lad os diskutere, hvad det egentlig er, der i den socialdemokratiske folketingsgruppe arbejdes med.
Så kan det godt være, at man ud fra en eller anden taktisk overvejelse nu siger, at det har man ingen planer om, men sandheden og det, vi ved, er, at der i den socialdemokratiske folketingsgruppe er arbejdet med planer, som vil lave dramatisk om på folkepensionssystemet, som vil lave dramatisk om på efterlønssystemet, præcis sådan, som den socialdemokratisk ledede regering var kendt for, da den havde magten, nemlig at gå og putte med sådan nogle ting og så komme med det som overraskelser.
Så vi har lært af erfaringen, hvordan Socialdemokraterne agerer, og derfor er vi opsat på under den her debat at få sandheden frem.
Nicolai Wammen (S), 2003-12-18:
En af de ting, man bliver udsat for sådan en dag, er jo at blive kaldt alverdens ting, først fra dyreriget og nu ovre i servicebranchen. Det må man jo acceptere.
Jeg vil sige, at når vi er bekymrede for dansk økonomi, så er det jo naturligvis, fordi alle de indikationer, der har været, viser, at arbejdsløsheden er steget, at der er hul i kassen, og at overvismændene har peget på det.
Så til, at der skulle ligge hemmelige planer og vente:
Nej, det gør der ikke.
Det har hr. Mogens Lykketoft slået fuldstændig fast, som hr. Kristian Thulesen Dahl var så venlig at gøre opmærksom på, og hr. Mogens Lykketoft udtaler sig selvfølgelig på vegne af den socialdemokratiske folketingsgruppe.
Anderledes kan det ikke være.
Vi har ikke nogen skuffeplaner.
Vi laver ikke lige pludselig mærkelige ting med f.eks dagpengene.
Vi har lært af erfaringerne, vi har lært, at man skal lægge tingene åbent frem.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-12-18:
Jeg tror altså, at hr. Nicolai Wammen ville have en glorværdig fremtid foran sig som bedemand, altså at kunne sælge det hele med et smil, selv om man kører rundt med lig i lasten.
Det, vi overhovedet ikke hørte noget om i hr. Nicolai Wammens tale, var jo i virkeligheden noget af det allermest interessante.
Det, som aviserne bugner af i de seneste dage, er jo det oplæg, som ligger gemt et eller andet sted i en skuffe hos Socialdemokraterne, til, hvad man i virkeligheden vil, hvis man får magten.
Vi har jo set det før.
Vi har set det omkring pinsepakken, vi så det omkring efterlønsindgrebet, og nu florerer der altså igen et bilag, en rapport, et stykke papir, eller hvordan det nu ser ud, om, hvad det er, man egentlig vil, hvis man kommer til magten.
Aha, så er spørgsmålet jo, hvor mange hr. Mogens Lykketoft taler for.
Altså det er jo folketingsmedlemmer, der har arbejdet med det her
Det er dybt interessant - tror jeg - for offentligheden at få kendskab til det her papir.
Nicolai Wammen (S), 2003-12-18:
Det kan egentlig undre med al den diskussion, der har været om TDC-sagen, med en skatteminister, der har sovet i timen, at regeringen, der har så dårlig en sag, vil prøve at lade, som om de her huller ikke eksisterer.
Det er
jo naturligvis ikke i forhold til blinde, at der skal lukkes skattehuller.
Det, der er tale om her, er, at vi skal have en ligning af vores skatteål, og at vi skal sørge for, at også de virksomheder, som er af international, multinational karakter, bidrager til det danske samfund, at alle giver et fair bidrag til, at vores samfundsøkonomi kan hænge sammen.
Da vi tog over efter den tidligere regering, overtog vi et stort underskud.
Vi har leveret et stort overskud videre.
Det er en meget væsentlig forskel, og det håber jeg hr. Kristian Jensen vil erkende.
Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
Jeg ville såmænd bare ønske, at den socialdemokratiske partiformand ville være mere opmærksom på sandheden i de oplysninger, der ligger på hans hjemmeside.
Det, der er sandheden, er, at den her regering rent faktisk har været nødsaget til at opjustere vurderingen af statens overskud to gange inden for de sidste 14 dage
, og dermed er gælden blevet ganske markant nedbragt. Jeg kunne så godt tænke mig at spørge hr. Nicolai Wammen: Det, hr. Nicolai Wammen nu kalder skattehuller, fik vi jo afsløret i fredags drejer sig om at forringe vilkårene for blinde, drejer sig om at forringe vilkårene for foreninger, for det er det, som ligger i de skatteforslag, som hr. Nicolai Wammen ønsker ophævet.
Jeg vil godt høre, om hr. Nicolai Wammen nu er kommet på bedre tanker, eller det virkelig er en forbedring af momsregler for blinde, som hr. Nicolai Wammen kalder for et skattehul.
Nicolai Wammen (S), 2003-12-18:
Jeg er glad for, at hr. Kristian Jensen går så meget op i, hvad Socialdemokratiets formand begiver sig ud i.
Det er rart at se, at man er klar over, at statsministerkandidaten er klar, og at regeringens parlamentariske grundlag, Dansk Folkeparti, og regeringen tilsammen står med svage kort på hånden.
Til hr. Kristian Jensen vil jeg sige: Vi har lagt syv overskrifter frem om, hvor vi gerne vil have Danmark hen.
Vi vil gerne sørge for, at danske børnefamilier kan få passet
deres børn til en rimelig pris.
Vi vil gerne satse på vores skoler.
Vi vil gerne satse på vores miljø.
Vi har samtidig sagt, at det ikke kan lade sig gøre, hvis man laver ufinansierede skattelettelser, der undergraver dansk økonomi, som gør, at vismændene siger, at regeringen har et kæmpe hul i kassen.
Derfor brugte jeg også en stor del
af min tale på at fortælle, hvor pengene skal komme fra, nemlig vores finanslov og vores skatteudspil, og en af de ting, som sikkert vil interessere hr. Kristian Jensen særligt, er lukningen af skattehuller i lighed med TDC-sagen.
Jeg håber sandelig, at regeringen har lært af de seneste begivenheder og er parat til at støtte den slags forslag.
Men ellers har vi fremlagt et finanslovforslag på over 50 sider og et skatteoplæg, som hr. Kristian Jensen er velkommen til at læse.
Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
Hr. Lykketoft optræder som julemand.
Ja, det vidste vi godt, men nu er det også blevet slået fast på altinget.dk, at hr. Mogens Lykketoft optræder som julemand.
Det er godt nok ved Folketingets juletræsfest i overmorgen, at det sker, men i virkelighedens politiske verden optræder hr. Mogens Lykketoft også som julemand ved at love syv store, flotte velfærdsløfter uden finansiering.
Det er netop det, formanden for DSU, hr. Kristian Madsen, er kommet til at indrømme, hvorved han sikkert har gjort sin politiske karriere i Socialdemokratiet ubodelig skade.
Men han siger til Politiken: »Problemet er, at det virker hamrende utroværdigt, at man ikke angiver, hvor pengene skal komme fra.«
Velfærdsoplægget er vurderet til at være underfinansieret med mellem 10 og 15 mia. kr.
Derfor er spørgsmålet: Hvor kommer finansieringen til de dyre velfærdsløfter fra?
Er det skatterne, der skal op, sådan som Socialdemokratiet foreslog det under ændringsforslagene?
Er det antallet af beskæftigede i den offentlige sektor, der skal ned?
Eller er det gælden, der ikke skal afdrages, præcis som det skete under den socialdemokratiske regering, hvor gælden fra 1993 til 2001 stort set ikke blev afdraget målt i kroner og øre?