runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kamal Qureshi (SF), 2006-02-24:
Det, som jeg gerne vil komme ind på, er, at hr. Eyvind Vesselbo siger, at hvis bare vi ikke overtræder konventionerne, er han fuldt ud tilfreds, og at vi ikke skal rende rundt og høre efter, hvad Amnesty International eller nogle internationale instanser siger.
Jeg synes egentlig, at det er et problem, hvis ikke vi lytter til vennerne, dem, der arbejder efter de samme parametre, som vi gør, altså Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol og lignende.
Jeg er ikke kun optaget af, hvorvidt vi overtræder konventionerne, for det er også afgørende, at vi ikke hele tiden afprøver grænserne for dem, men at vi står for ånden i konventionerne, så at sige.
Vi var et af de lande, som i sin tid var forkæmper for, at konventionerne blev pejlemærker for, hvordan man indretter et samfund.
Det er der, problemet dukker op, nemlig at det er de pejlemærker, man begynder at afvige fra, og at man begynder at gå ud og prøve grænserne af.
En skattelovgivning bygger på, at folk overholder ånden i skattelovgivningen og ikke render rundt og leder efter de huller, der kan gøre, at man kan overholde skattelovgivningen, men alligevel smutte igennem og få gjort tingene, sådan som man selv gerne vil.
Steen Gade (SF), 2006-02-24:
Hvis det nu har en præventiv virkning, så er det jo en balance, vi snakker om, en balance med hensyn til, hvor langt vi vil gå for børn under 18 år.
Det, jeg spørger Socialdemokratiets ordfører om, er jo: Hvor langt vil man gå af præventive grunde, for de, der så bliver ramt, bliver jo ekstremt hårdt ramt?
John Dyrby (S), 2006-02-24:
Jeg bemærkede høringsforslagene fra de to organisationer.
Jeg vil sige, det er ikke det, der står højest på listen.
Steen Gade (SF), 2006-02-24:
Jeg er jo glad for, at hr. John Dyrby lagde vægt på, at vi under udvalgsarbejdet skal kigge nærmere på flygtningeområdet.
Mit spørgsmål går på nogle af de bekymringer om betinget udvisning, som er fremført af bl.a. Red Barnet og Børnerådet, med hensyn til at kunne kombinere ungdomssanktionen med betinget udvisning.
Jeg vil spørge, om det også indgår i rækken af de bekymringer, som Socialdemokraterne kan have ved forslaget.
John Dyrby (S), 2006-02-24:
Som jeg sagde før, anerkender jeg den balance og den dobbelttydighed, der er i det, men jeg kan ikke rigtig se, vi kan komme ud over det på anden måde, og jeg foretrækker faktisk, at man har den mulighed.
Jeg foretrækker faktisk, at vi fastlægger nogle grænser: Hertil og ikke længere!
Det vil jeg hellere have end det modsatte.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-02-24:
Jeg er glad for, at den socialdemokratiske ordfører brugte ordet signal, for jeg synes, man skal tænke meget over, hvad det er for nogle signaler, man sender, og det her er jo klokkeklart.
Sender vi så et signal, der hedder, at der er en måde, vi straffer danskere på, og der er en anden måde, vi straffer andre på, nemlig med en dobbeltstraf, den samme straf, som en dansker får, og en udvisning oveni?
Er det et godt signal efter den socialdemokratiske ordførers mening?
John Dyrby (S), 2006-02-24:
Jeg synes jo nok, der er en signalværdi i, at man siger til folk, der kommer til landet og begår kriminalitet: Kære ven, det her duer ikke, det vil vi ikke acceptere, vi må finde på en anden løsning.
Der må være et indrejseforbud, hvis du kommer over et vist niveau.
Jeg kan godt forstå argumentet med, at det er at straffe dobbelt, men jeg har svært ved at se, hvordan vi ellers skal kunne løse det problem, for jeg synes, det er vigtigt, at vi sender det signal, og jeg synes, det er vigtigt, vi også holder fast i, at der altså her er nogle grænser, vi ikke vil acceptere bliver overskredet.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-02-24:
Jeg skal bare lige for at være helt sikker på, hvad det var, den socialdemokratiske ordfører sagde, spørge, om det er sådan, at når vi snakker om folk, flygtninge, indvandrere, der er kommet her til landet, skulle der være speciel god grund til over for dem at have de her meget skærpede strafbestemmelser, altså den her dobbelte strafbestemmelse gældende for kriminalitet, som består i f.eks. groft hærværk.
Er det meningen, at de folk med den her dobbeltstraf, altså den almindelige straf, som danskere får, så oveni skal have truslen hængende om udvisning?
Er det sådan en praksis, man vil gå ind for fra socialdemokratisk side?
I så fald hvorfor skal det ikke gælde for alle?
John Dyrby (S), 2006-02-24:
For nogle uger siden spiste jeg frokost med et partimedlem med indvandrerbaggrund.
Han talte varmt for muligheden for betinget udvisning, ikke mindst fordi, som han sagde, det giver et entydigt signal om, at nu vil vi ikke acceptere mere, og så tilføjede han: Bevidstheden om en mulig udvisning vil have en betydelig præventiv virkning.
Jeg er faktisk enig i, at det er vigtigt, at vi kan sende et klart signal om, at det er hertil og ikke længere.
Og jeg er enig i, at vi skal have en mulighed for at sige: Kære ven, nu er du ude på et skråplan, og hvis det ikke ændrer sig, så kan det få ganske alvorlige konsekvenser.
Hvis den melding har en forebyggende virkning, og det tror jeg faktisk den har, er det noget, vi kan støtte fra Socialdemokraternes side.
I lovforslag nr. L 128 er der indeholdt en række skærpelser, der må formodes først og fremmest at have til formål at forebygge kriminalitet blandt udlændinge, men forslagsstilleren har næppe været blind for signalværdien i at sikre retsopfattelsen hos ofre og ikke mindst alment i befolkningen.
Med hensyn til udvisning foreslås det, at hensynet til offeret, almenhensynet og det præventive hensyn fremhæves i reglerne, og det foreslås, at den særlige udvisningsadgang udvides til bl.a. at omfatte børnepornografi, grov told- og skattesvig og lignende.
Det foreslås endvidere, at formuleringen i udlændingelovens § 26, stk. 2, om udvisning af udlændinge ved grov kriminalitet ændres fra et »kan« til et »skal«, hvorved det understreges, at grov kriminalitet skal føre til udvisning, medmindre andre forhold taler afgørende imod.
Desuden foreslås den såkaldte trappestigemodel skærpet, således at den tidsmæssige grænse for udlændinges ophold i Danmark ændres fra de nuværende 7 til 9 år, og der fastlægges en grænse på 8 år for flygtninge som den bedste beskyttelse mod udvisning. En særskilt del af lovforslaget er indholdet om skærpelse for såkaldte religiøse forkyndere, idet det foreslås, at bødestraf og forbrydelser mod statens sikkerhed, forhånelse af religionssamfund eller racismebestemmelsen skal kunne føre til udvisning af pågældende religiøse forkyndere.
Det er ikke et forslag, der på nogen måde ligger os fjernt, men jeg skal gøre opmærksom på, at vi jo fortsat venter på en redegørelse fra justitsministeren om denne del af terrorbekæmpelsen.
Generelt har vi i Socialdemokratiet ikke de store problemer med lovforslaget, men vi er dog opmærksomme på, at der i høringssvarene er peget på nogle problematiske forhold.
Det gælder i forhold til de internationale konventioner, og det gælder specielt her bemærkningerne om tålt ophold og bemærkningerne om opretholdelse af det såkaldte proportionalitetsprincip.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-02-24:
Det er jo det, der ligger i det politiske arbejde, så det behøver jeg ikke.
Det er helt banalt, at der kommer nogle høringssvar, vi har en første behandling, vi behandler sagerne, og så tager vi stilling til, hvad vi skal gøre med dette her lovforslag.
Det er derfor, jeg siger, at vi støtter forslaget, og at der så kommer en behandling, og at vi derfor selvfølgelig vil kigge på det.
Foreløbig har det da været en pænt lang diskussion, vi har haft her, og det kan godt være, at hr. John Dyrby ikke helt kan huske, hvad der skete i starten, men jeg mener, at jeg har sagt det samme lige fra begyndelsen, nemlig at vi gerne vil lytte til den kritik, der kommer.
Og det sker da også, at man justerer nogle ting på grund af kritik og diskussion her i salen.
Det, jeg bare siger, er: Hvorfor skal vi bruge møde efter møde om det her udlændingeområde til at diskutere, om vi bryder nogle konventioner eller vi ikke bryder nogle konventioner, når det gang på gang viser sig, at vi ikke bryder konventionerne?
Derfor har vi spildt tiden.
John Dyrby (S), 2006-02-24:
Og det synes jeg er den normale måde at gøre det på.
Men så fortsatte hr. Eyvind Vesselbo, at hvis det bare er nogle argumenter, som man i øvrigt har hørt før, så gider man i øvrigt ikke høre på dem, for så er det tomt.
Det synes jeg ærlig talt virker meget lidt fremadrettet.
Jeg vil godt opfordre til, at vi i den her sag i forbindelse med det her lovforslag kigger på de høringssvar, der er kommet, og ser på, om der er noget om det, om vi kan gøre noget andet, og om vi kunne foretage nogle drejninger, der gør, at vi kommer lidt længere væk fra en kant, hvis der måtte være en kant.
Kunne hr. Eyvind Vesselbo ikke give den kvittering tilbage at sige, at det gør man gerne, og så lade det være det?
Eyvind Vesselbo (V), 2006-02-24:
Undskyld, jeg forsøgte lige at hæve debatten lidt op på det globale niveau.
Det er da ganske klart, at den kritik, som vi også drøfter her, selvfølgelig er den kritik, der er kommet fra de organisationer, der plejer at kritisere regeringen på det her område.
Jeg siger ikke, at man ikke skal tage højde for det, og jeg siger heller ikke, at man ikke skal lytte til det, men jeg siger bare, at det godt kan være, at det efterhånden bliver lidt træls, at det er de samme argumenter, der kommer hele tiden, uden at der egentlig kommer noget ud af det.
Det bliver for mig at se tom snak.
Rimelig gode, seriøse organisationer mister seriøsitet, når de gang på gang hælder vand ud af ørerne og kommer med en masse ting, som de alligevel ikke gør noget ved bagefter.
Der er det, jeg siger: Hvis vi vil diskutere de menneskelige forhold for dem, der er omfattet af det her lovforslag, så gerne for mig, det har jeg ikke noget problem med, men at stå og diskutere med tom snak, om vi bryder nogle konventioner – hvilket vi netop har taget stilling til at vi ikke gør, ved at vi fremsætter det her lovforslag – mener jeg er fuldstændig meningsløst.
Det her drejer sig om mennesker og ikke konventioner.
John Dyrby (S), 2006-02-24:
Det, der egentlig fik mig til at markere, var den sidste bemærkning fra hr. Eyvind Vesselbo om, at det skulle være de lande, hvor flygtningene kommer fra, der kritiserede Danmark på de her områder.
Det er ikke helt det billede, som jeg kan genkende fra de høringssvar og de generelle debatter, vi har på det her område.
Det er sådan, at mange af de indspark, vi får på det her område, i virkeligheden kommer fra internationale organisationer.
De kommer også fra nogle lande, som vi ikke har fået flygtninge fra.
Det, jeg beder om, er, at vi tager det lidt alvorligt i stedet for bare at sige, at det er den sædvanlige gang sludder, og så sender vi det ud til højre.
Var det ikke mere fremadrettet at spørge, hvad det konkrete indhold i det her egentlig er, om der er nogle områder, hvor vi lige træder et skridt for langt, og hvor vi så er klar til at træde et skridt tilbage?
Var det ikke en mere fremadrettet indgangsvinkel at have til det?
Eyvind Vesselbo (V), 2006-02-24:
Jeg mener, at det er helt forkert, når hr. Kamal Qureshi siger, at vi her i Danmark afprøver grænserne.
Jeg mener, at vi fører den politik, der er nødvendig, og det har ikke noget at gøre med at afprøve grænser.
Jeg mener, at vi holder os langt, langt på den rigtige side.
Jeg må sige, at jeg kan blive noget overrasket over, at man fra oppositionens side gang på gang forsøger at bruge udlandet imod Danmark.
Og jeg synes, det er paradoksalt, at mange af de lande, som har kritiseret Danmark for at have en dårlig tone, netop er de lande, som stort set alle de flygtninge eller indvandrere, som er kommet til Danmark, kommer fra.
Mange af de flygtninge, der er her i landet, er flygtet fra de lande, der klager over, at Danmark har en dårlig tone.
Det er rimelig paradoksalt, at de er nødt til at flygte, og at de lande, de er flygtet fra, så klager over, at vi ikke behandler dem, der er flygtet fra dem, ordentligt.
Derfor er det svært at tage sådan noget kritik højtideligt.
Jeg synes, at det er meget, meget fattigt, at vi ikke kan have en debat her i Danmark, uden at vi skal hive andre lande ind og stå på skuldrene af hinanden for at sige noget dårligt om Danmark.
Kamal Qureshi (SF), 2006-02-24:
Jeg synes, det er urimeligt.
Det er rent vrøvl.
Det er ikke det, vi har talt om.
Vi har hele vejen igennem sagt, at der er masser af de intentioner, som vi godt vil støtte op om.
Det, vi taler om, er faktisk det, som hr. Eyvind Vesselbo begyndte at snakke om, da han sagde, at hvad lande siger, eller hvad andre internationale institutter kommer med, behøver vi ikke at tage hensyn til, fordi vi i Danmark bare skal gøre, som det passer os.
Det er der, pointen er.
Europarådets kommissær for menneskerettigheder har sagt: Hvis jeg var diktator og fik at vide, at jeg skulle overholde menneskerettighederne, så ville jeg svare med at opfordre lande som Danmark til at feje for egen dør først.
Det er der, problemet dukker op.
Hvis vi bliver kendt som et land, der hele tiden afprøver grænserne for, hvornår man overtræder menneskerettighederne – jeg siger ikke, at vi overtræder dem, det kan vi ikke vide – så bliver vi altså kendt som det land, som ikke er forkæmper for menneskerettigheder, men som hele tiden prøver at underminere dem.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-02-24:
Se, nu bliver det interessant, for nu når vi ned i sagens kerne.
For hr. Kamal Qureshi erkender nu blankt, at der ikke er noget brud på nogen konventioner.
Det siger hr. Kamal Qureshi ganske klart, og det er jeg glad for at høre.
Jeg har ikke på nogen måde sagt, at vi ikke vil høre efter, hvad Amnesty og alle de andre siger.
Jeg synes da, at det er fint, at man sender noget til høring, og at folk kommer med deres kommentarer, men man behøver ikke at være enig med dem, når de kommer med deres kommentarer.
Hvad angår spørgsmålet om ånden, så kan vi jo opfatte den forskelligt.
Hr. Kamal Qureshi kan opfatte, at der er en speciel mening, en speciel baggrund for den lovgivning eller den konvention, og jeg kan have en anden mening om det, lægge vægt på nogle andre ting.
Og det er jo der, det skiller.
Som jeg sagde før, er det, der skiller SF og Venstre, at vi i langt højere grad i ånden i den her lovgivning tager hensyn til de ofre, som de kriminelle gør noget ved, enten ved voldtægt eller røveriske overfald.
Det er vores udgangspunkt.
Hr. Kamal Qureshi har det mere med at tage hensyn til de kriminelle, og der er vi forskellige.
Det er det, der bl.a. skiller Venstre og SF.
Rikke Hvilshøj (V), 2006-02-24:
Som integrationsminister synes jeg jo, at det er helt fantastisk, hvis der kommer til at opstå en decideret konkurrence mellem den offentlige og private sektor om, hvem der er bedst til at ansætte folk med anden etnisk baggrund.
Jeg kan ikke ønske mig det bedre, det er jo helt fantastisk.
Men når det er sagt, skal den private sektor stadig væk spille med.
Det ved jeg at den private sektor også meget gerne vil.
De var meget entusiastiske i mit møde om mangfoldighedsledelse.
Jeg ved, at arbejdsgiverorganisationerne selv tager en række initiativer.
Hvad de f.eks. ikke bare laver af pjecer!
Nu er det ikke, fordi pjecerne gør det alene, men pjecerne viser eksempler fra det private erhvervsliv, som det private erhvervsliv meget gerne vil fortælle om og bruge til at fremme integrationen endnu mere i deres egen sektor.
Det synes jeg er rigtig godt.
Men når statsministeren rolig kan sige det, så er det jo også, fordi vi i regeringen netop har taget en række initiativer og også ved, at vi også har et ansvar her.
Det er derfor, vi har hævet målet for, hvad vi vil nå; det er derfor, der er de her mange initiativer, som i høj grad er styret af Personalestyrelsen.
Steen Gade (SF), 2006-02-24:
Det er godt, at vi får en bødestørrelse, der er lidt mere rimelig, og jeg er meget glad for, at der bliver mulighed for administrative bøder.
For dem, der har fulgt området gennem nogle år, er det et af de steder, hvor der har været konflikt undervejs, og hvor det har været lidt svært at få noget igennem, men nu er vi nået til vejs ende med administrative bøder på området, og det er et klart fremskridt.
Jeg lægger faktisk også vægt på den hjemmel, der er i § 40, stk. 6, og som giver mulighed for at pålægge afskiberen at afgive erklæring til skibsførere eller operatører, så man får nøjagtige betegnelser om forureningen på skibene.
Også det, at man nu kan gå på land og ikke kun kan foretage kontrollen til søs, anser jeg for at være et stort fremskridt.
Jeg vil også gerne se på, om der er nogle nye teknologiske muligheder, som ikke er udnyttet på dette område, for vi kan lige så godt være ærlige og sige, at flyovervågning ikke er det mest effektive, vi har fundet på.
Den måde, vi har grebet sagen an på, har jo vist sig ikke at være forfærdelig effektiv, så der er andre metoder, f.eks. at gå i land og kigge firmaerne efter i sømmene og
måske også andre, vil jeg gerne have, at vi kigger lidt på.
Det er noget, som vi er glade for er med, og vi vil i udvalget kigge lidt nærmere på, om det er gjort helt rigtigt, bl.a. om der foruden implementeringen af selve direktivet også er taget højde for dommene ved EF-Domstolen på habitatdirektivets område.
Jeg vil undersøge i udvalget, om implementeringen er tilfredsstillende.
Men altså et positivt tilsagn fra SF, og jeg skal tilføje fra hr. Per Clausen fra Enhedslisten, at han også tilslutter sig forslaget.
Jeg kan ikke røbe, hvilke spørgsmål han vil have, men han vil sikkert have nogle.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-02-24:
Det Konservative Folkeparti kan også støtte forslaget.
Baggrunden for forslaget er den tidligere miljøministers tilkendegivelser i 2003 om en øget beskyttelse af havmiljøet.
En af de første sager, jeg var involveret i som miljøordfører, var et større olieudslip i Storebælt, og diskussionen gik på det tidspunkt på, om det var således, at vi havde samme bødestørrelser og strafferammer som de lande, vi normalt sammenligner os med, eller om vi stod i den situation, at det bedst kunne betale sig at foretage et olieudslip i danske farvande, fordi straffene i Danmark var de laveste.
Det var også et spørgsmål, om vi havde den samme grad af overvågning som de lande, skibene i øvrigt passerer, eller om det var nemmere at slippe i danske farvande.
Når jeg læser lovforslaget, må jeg sige, at der bliver svaret på de spørgsmål.
Det bliver også muligt at idømme egentlige administrative bøder.
På miljøområdet gælder det, at forureneren betaler, og hvis man pådrager det offentlige udgifter i forbindelse med olieforureninger, skal man deltage i betalingen for beredskabs- og bekæmpelsesaktioner.
Lovforslaget implementerer også FN's havretskonvention, som fastsætter en begrænset håndhævelsesret over for visse udenlandske skibe.
Ministeren kan også fastsætte nærmere regler for klapning, altså flytning af havbundsmateriale fra havnene – et problem, vi har haft fat i nogle gange – og der bliver derudover mulighed for at foretage kontrol på land.
En edderfugl kan blive 20 år gammel, hvis den undgår at lande i en oliepøl, men alt for mange edderfugle ender deres dage på grund af olieforurening af fjerdragten.
En plet, som bare er på størrelse med en femkrone, er nok til, at fuglen omkommer af kulde
, så forslaget skulle gerne medføre, at antallet af olieudtømninger og olieforureninger af vore farvande bliver reduceret.
Det kan godt bekymre, at antallet af observationer ligger i størrelsesordenen 150 om året og hverken har en op- eller nedadgående tendens.
Når man tænker på, at der sker 50.000 skibspassager pr. år, må man spørge, om de 150 observationer pr. år i virkeligheden er det rigtige tal.
Men nu indføres der altså bødestørrelser i millionklassen og gives dermed en advarsel om, at man ikke skal slippe olie ud i de danske farvande, og det kan Det Konservative Folkeparti naturligvis støtte.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-02-24:
Jeg vil gerne starte med at afsløre, at vi også gerne vil være med til at gennemføre disse lovændringer.
Vi mener, der er tre elementer i lovforslaget, nemlig at styrke håndhævelsen, at synliggøre de eksisterende regler og at forbedre mulighederne for at føre tilsyn.
Det er rigtigt, som hr. Torben Hansen siger, at der er nogle sager i forbindelse med forureninger, som ikke bliver opklaret, og det forhold skulle vi gerne til livs.
Det kommer vi nok aldrig helt, men vi kan forhåbentlig sende nogle helt klare signaler om, at vi ikke accepterer disse olieforureninger, uanset om de sker i danske farvande eller i internationale farvande.
Det er helt klart, at intentionerne og de klare udmeldinger skal stå lysende klart for enhver, der fører eller ejer skibe, som skal sejle igennem vore farvande.
Det er klart, at det er godt, at man skærper straffen ved at forhøje fængselsdommene – muligheden for det er i hvert fald til stede – og det er også godt at se på, hvad man kan gøre for at overholde de direktiver, som man har besluttet at bakke op.
Her er det habitatdirektivet, hvor man egentlig har tilkendegivet, at man allerede overholder reglerne på nuværende tidspunkt.
Den tredje del af forslaget giver tilsynsmyndighederne adgang til lokaliteter på land.
Vi ved udmærket, at i dag behøver informationer ikke kun at ligge på skibet, de kan lige så godt ligge i en kontorbygning på landjorden, som måske er udstyret med edb og den slags ting.
Der er mange gode elementer i forslaget, som vi selvfølgelig bakker op, men som det også er sagt af andre ordførere, er der nogle punkter, hvor vi skal undersøge, om der eventuelt kan strammes lidt mere op.
Når der sker olieforureninger af farvandene, skal vi helst kunne finde så mange af synderne som muligt, så de ikke går fri.
I dag kan man godt få den mistanke, at der er nogle, der spekulerer i, at hvis de slipper for at blive fanget, slipper de også for straf, så hvis vi kan få fanget nogle flere syndere, vil det være et skridt i den rigtige retning.
Men alt i alt vil jeg sige, at grundlæggende kan vi støtte lovforslaget.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-02-24:
I Venstre har vi stor sympati for mange af de punkter, forslagsstillerne beskriver i beslutningsforslag nr. B 17, som vi behandler her.
Jeg tror, at alle her i salen, selv om det ikke er ret mange, og også folk udeomkring i landet finder det afgørende at værne om vores skove så vel her som andre steder på kloden.
Vi tilslutter os også målsætningen om, at skovdrift skal forvaltes bæredygtigt, så vi derigennem sikrer både nuværende og kommende generationers sociale, økonomiske, økologiske og kulturelle behov.
Vi tror imidlertid ikke på, at problemet med import og salg af illegalt træ skal løses via en dansk enegang og på den måde, det er skitseret i det her forslag.
Derfor kan jeg allerede nu sige, at vi ikke kan støtte det fremsatte beslutningsforslag med den begrundelse, at der er igangsat en række gode initiativer, som ministeren også nævnte, ikke mindst i EU-samarbejdet, og vi har derfor frygt for, at et rent dansk tiltag kan blive en halv løsning på problemet.
Efter bl.a. pres fra dansk side er der, som forslagsstillerne selv gør opmærksom på, som sagt igangsat en proces i EU-sammenhæng.
EU har netop vedtaget FLEGT-licensordningen, der vil regulere importen af træ fra de frivilligt medvirkende partnerlande.
Jeg vil også gøre opmærksom på, at ordningen er vedtaget af et enigt Ministerråd og med opbakning fra alle partier i Folketinget.
Herhjemme arbejdes der aktivt med udviklingen af politikker for offentlige indkøb af lovligt, bæredygtigt træ, og miljøministeren har fremlagt en nipunktsplan, hvor politikken udvides fra tropisk træ til al slags træ.
Certificering af skove fremmes, for så vidt angår både statsskov og private skove, bl.a. via tilskud.
Som jeg tidligere har været inde på, har EU netop vedtaget licensordningen for import af træ til EU.
Venstre er af den holdning, at importforbud, for så vidt angår illegalt træ, skal være målet, men at det bør ske i EU-regi.
Med de begrundelser afviser vi beslutningsforslaget, men synes, at der er nogle gode intentioner i det, og vi vil gerne arbejde videre, så vi måske sammen kunne nå frem til nogle fornuftige ting.
Med de ord har jeg ikke mere at sige.