runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jann Sjursen (KRF), 2000-01-25:
Vi er fra Kristeligt Folkepartis side positive over for regeringens lovforslag.
Derfor skal jeg her ved førstebehandlingen nøjes med at sige, at vi på den baggrund ser frem til udvalgsbehandlingen, som jeg også tror bliver grundig.
Allerede af høringssvarene kan vi jo se, at man på trods af, at regeringen her kommer med et, synes jeg, velafbalanceret forslag, godt kan have et forskelligt syn på enkelte delelementer, og jeg har hæftet mig ved, at der også er grund til at se yderligere på nogle af de problemstillinger, som bliver rejst i høringssvarene.
Men jeg kan kort sammenfattende sige, at Kristeligt Folkeparti tilsiger lovforslaget en positiv udvalgsbehandling, idet vi betragter det som et fremskridt i forhold til den nuværende tilstand.
Claus Larsen-Jensen (S), 2000-01-25:
Jeg hører stadig væk fru Birthe Rønn Hornbech sige: Vi vil ikke have det, og regeringen gør ikke nok.
Det er jo vældig fint, det er der mange, der kan være enige om, og sådan kunne man godt lægge det ud, men det, der egentlig er mit spørgsmål, som jeg også stillede før, er: Hvad mangler der?
Så blev der sagt: hårdere straffe.
Jamen det, jeg efterspurgte, var jo ikke bare hårdere straffe, jeg spørger også: Hvad gør vi konkret for at forebygge, for at undgå, at vold og kriminalitet breder sig i det danske samfund?
Det er det, jeg vil have nogle løsninger på, og hvad er det, der mangler?
Jeg har ikke hørt svaret endnu fra Venstre og vil gerne bede om det.
Jeg vil gerne spørge: Er man enig i den strategi, regeringen har lagt op til, at vi skal have alle gode kræfter på landsplan og lokalt involveret i det her?
Til sidst vil jeg sige, at jeg ikke afkræver fru Birthe Rønn Hornbech et tilsagn om at sige ja til integration på arbejdsmarkedet på noget, man ikke kender det konkrete indhold af, men jeg spurgte: Kan vi forvente, at Venstre vil spille positivt med, så vi kan få en løsning på det her område?
Det var sådan set det eneste tilsagn, jeg bad om.
Tom Behnke (FRI), 2000-01-25:
Jeg synes ikke, hr. Keld Albrechtsen skal begrænse sig til det positive af det nære samarbejde, der er med nærpolitiet, SSP-samarbejdet.
Der er sandelig også andre, der fortjener en meget stor ros, og det er hele fædregruppen, som jo har været med til virkelig at slå igennem, sådan at der inde i selve Gjellerupområdet egentlig ikke er de store problemer.
Selvfølgelig er der altid lidt kriminalitet hist og her, men generelt er der ikke de store problemer dér.
Nej, problemet er ligesom rykket udenfor, og dér er det, det er vigtigt, at man så følger med og løser problemerne dér, hvor de er, og dér er man måske en lille smule bagefter, når vi tænker på midtbyen osv. Dér kunne det godt være, man skulle stramme noget mere op og prøve, om de virkemidler, der har virket i Gjellerupparken, også kan bruges andre steder i landet. Vi har jo set, hvordan man på Nørrebro med meget stor succes har kunnet gennemføre at få kriminaliteten til at falde.
Så selvfølgelig skal man gøre det.
For mig og for Frihed 2000 gælder det simpelt hen om, at vi bruger alle de virkemidler, vi kender, og som vi kan finde på, til at få begrænset, at kriminaliteten finder sted.
Henrik Svane (RV), 2000-01-25:
Jeg skal ikke forlænge denne krig om vedtagelser, men bare stille hr. Helge Adam Møller et spørgsmål.
Jeg hørte i et tidligere indlæg fra hr. Helge Adam
Møllers side
, at De Konservative gerne vil give mulighed for at hindre en for stor koncentration af folk af fremmed herkomst i bestemte boligområder, fordi det kan skabe baggrund for sociale problemer, når der er for stor koncentration af folk, som f.eks. ikke er i arbejde.
Derfor vil jeg gerne spørge, hvordan De Konservative tænker sig at nedbringe et for stort antal.
Har man nogle ideer til, hvordan man kan nedbringe et for stort antal på kort tid eventuelt?
Er det ved at søge at få folk til at flytte til andre kommuner?
I givet fald hvilke kommuner?
Hvilke redskaber har De Konservative i baghovedet, når de tænker på at forsøge at lave det, som man jo også fra regeringens side ønsker sig over tid, nemlig at få en mindre koncentration i særligt belastede boligområder, for det er jo som regel et socialt problem, der dér er det største?
Helge Adam Møller (KF), 2000-01-25:
Lad mig starte med justitsministeren.
Jeg mener stadig væk, at justitsministeren lagde op til at fortolke vores forslag til vedtagelse på en måde, som ikke var rimelig, men lad nu det ligge, for vi er fuldstændig enige i den fortolkning, som ministeren giver til sidst: At den ikke skal betyde, at det her rører ved den kriminelle lavalder.
Og det er ikke hensigten, og det vil det aldrig blive.
Så fremover, når vi skriver det med ungdomskontrakter, så vil jeg også sætte dét i gåseøjne, så det ikke kan forstås sådan, men det fremgår nu, synes jeg, meget klart af beslutningsforslaget.
Men lad det ligge.
Jeg synes, det er vigtigt i en sådan debat - og det er også det, jeg håber over de næste par måneder - at vi ikke prøver på at finde en eller anden lille ting, som det ene parti måske siger på en måde, som kan misforstås, og så gør alt for at misforstå det.
også til hr. Claus Larsen-Jensen, at vi gerne vil gå ind i drøftelser på alle de her områder, ikke uhæmmet, men med fuldstændig åbent sind.
Vi håber at blive indbudt af indenrigsministeren sammen med andre partier til at sidde og drøfte, hvordan vi kan løse nogle af de her problemer.
Til fru Lissa Mathiasen og spørgsmålet: Hvad med det forebyggende arbejde?
Jamen der står utrolig mange gode, fornuftige og rigtige ting i dette katalog.
Vi mener altså, at en af de ting, der mangler, som jeg sagde før, er, at der også er mulighed for den positive foranstaltning at ikende en sanktion til en helt ung, som kan hjælpe ham ind på det rigtige spor.
Det er der desværre ikke noget med om, men meget af det andet er brandgodt.
Til fru Pia Kjærsgaard og spørgsmålet om forslaget til vedtagelse: Jamen vi synes, at en sammenskrivning af Dansk Folkepartis og vores forslag til vedtagelse var det allerbedste.
Det er det så ikke blevet, men det forslag til vedtagelse, som fru Pia Kjærsgaard nu lægger frem, minus det med den kriminelle lavalder, kan vi selvfølgelig stemme for.
Ingen problemer i det.
Og så stemmer vi også for vores eget bagefter.
Så tror jeg, jeg vil sige til hr. Henrik Svane angående, hvilke ideer og tanker vi har til en bedre integration: Det vil jeg meget gerne deltage i ovre på ministerens kontor også sammen med hr. Henrik Svane.
Jeg har forelagt nogle af ideerne for indenrigsministeren lige før jul på et møde
derovre.
Dem vil jeg godt gentage over for hr. Henrik Svane.
Tiden tillader det ikke i en kort bemærkning.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-01-25:
Som forslaget til vedtagelse fra Dansk Folkeparti nu ser ud, skal jeg meddele, at det kan Venstres folketingsgruppe stemme for.
Jeg kan samtidig benytte lejligheden til at sige til Frihed 2000, at deres forslag til vedtagelse jo er formuleret på en sådan måde, at man går ind i domstolenes frihed.
Sådan som strafferetten er indrettet herhjemme, bryder man med helt grundlæggende principper i straffeloven, så det må vi stemme imod.
Henrik Svane (RV), 2000-01-25:
Den megen mediedækning af visse problemer i forskellige boområder omkring vold og frygt er med til at skabe et større problem, end der i virkeligheden findes.
Nogle steder er der en frygt, som kan være velbegrundet, og den skal vi gøre noget ved.
Dér, hvor den ikke er velbegrundet, skal vi naturligvis også gøre noget ved den. Det Radikale Venstre vil meget gerne skarpt pointere, at vi tager afstand fra den tone, som er lagt i forespørgslen fra Dansk Folkeparti.
Problemet er ganske simpelt kynisk blevet manipuleret i det, man næsten kunne kalde Dansk Folkepartis valgkampagne.
Det er kun 2 uger siden, vi havde en diskussion om den stigende islamisering af samfundet.
Denne forespørgsel går bevidst på at kæde bandekriminalitet og indvandrere sammen.
Dansk Folkeparti synes at have en kampagne, hvor indvandrere er lig muslimer, muslimer er lig fanatikere og kriminelle.
Og dette tilsammen er ved at ødelægge vores samfund.
De har haft én løsning på problemet, nemlig at indføre den kollektive straf og smide familier ud i flere generationer.
Alle partier med respekt for sig selv har heldigvis taget afstand fra dette forslag.
I Det Radikale Venstre er vi indstillet på at finde andre løsninger, der både kan mindske volden, hvor den måtte være, og øge trygheden, så vi stadig kan glæde os over at bo i et civiliseret og demokratisk retssamfund.
Der er allerede arbejdet en del med disse problemer i denne regerings tid.
Politiet har fået tilført øgede ressourcer, bl.a. for at kunne imødegå bandeproblemer.
Dér, hvor der for alvor skal sættes ind, er i integrationen af de unge mennesker i nærmiljøet, i uddannelsessystemerne og på arbejdspladserne.
Det gælder, hvad enten man er andengenerationsindvandrer, eller man er andengenerationsarbejdsløs.
Udstødelse af samfundet er under ingen omstændigheder acceptabel i et rigt samfund som vores.
Kendetegnet på mange af de personer, der lever i disse miljøer, er, at de helt har opgivet det omliggende samfund og dannet deres eget.
Vi skal sørge for, at de ikke kommer så langt.
Der findes mange gode løsninger, som er trængt frem i nærområderne, men som vi alt for lidt har fokuseret på, også i denne debat.
Der findes gode, konstruktive forslag, som er bragt i anvendelse mange steder i vores samfund, men de har ikke fundet vej til presseomtale i stort mål.
Den stadige fokusering, som Dansk Folkeparti har på de steder, hvor problemerne ikke er løst, er klart et led i Dansk Folkepartis strategi: Dansk Folkeparti skaber frygt, Dansk Folkeparti nærer frygten, og Dansk Folkeparti bruger frygten.
Jeg tror, det var Poul Dissing, der i en sang for mange år siden sagde: Hvor er det træls, at vi altid rakker ned.
Tænk, hvis vi også kunne begynde at rakke op og netop omtale det positive, som er i vores samfund, så det bliver det, der er bæreren af den måde, vi udvikler os mod det næste Danmark: det gode, det sunde, som er i stort flertal i vores samfund!
Lissa Mathiasen (S), 2000-01-25:
Det kan jo i sig selv være ganske godt i en sådan debat at få blotlagt, at Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti går hånd i hånd i dansk retspolitik.
Men det er måske endnu mere interessant for befolkningen udenfor også at få det slået klart fast.
Jeg synes, det har været interessant at sidde og høre debatten, men der er en ting, jeg godt vil spørge hr. Helge Adam Møller om igen, for jeg fik ikke noget svar.
Hr. Helge Adam Møller sagde i sit første indlæg, at der skal ske en udbygning af det forebyggende arbejde, og så gik jeg herop og spurgte hr. Helge Adam Møller: Hvad er det egentlig for en udbygning af det forebyggende arbejde, Det Konservative Folkeparti godt vil være med i, men som ikke er sket, og som der ikke er lagt op til skal ske fremover?
Så svarede hr. Helge Adam Møller mig, at man er enig i, at der skal ske en udbygning.
Og så er det, jeg spørger: Hvad er det for nogle ekstra tiltag, man fra Det Konservative Folkepartis side mener, der enten ikke er taget eller ikke ligger i de initiativer, der er lagt på bordet?
Det er ikke nok bare at sige, at der skal ske en udbygning.
Hvad er det for reelle yderligere initiativer, der konkret skal tages?
Keld Albrechtsen (EL), 2000-01-25:
Man skulle jo ikke tro, at fru Skaarup og jeg bor i den samme by.
i boligforeningen
, netop fordi det er et attraktivt kvarter at bo i, bl.a. fordi der også er gjort en social indsats.
Det burde man fremhæve og opmuntre i stedet for at forsøge på at skabe det indtryk, at her breder volden sig.
Jeg synes, jeg som beboer føler mig overordentlig tryg.
Selvfølgelig sker der i Århus ligesom i alle mulige andre byer ting, som ikke skulle ske, men at skabe et billede af Århus som en by på vej ud i vold og anarki, jamen det er uansvarligt, og det burde være under et folketingsmedlems værdighed at benytte sig af en sådan argumentation.
Birthe Skaarup (DF), 2000-01-25:
Til hr. Keld Albrechtsen igen: Vold og angreb og anarki er der altså.
Hvorfor har Brabrand Boligforening sørget for at beskytte stuelejlighederne og måttet træffe nogle særlige foranstaltninger i Gjellerupparken for, at der ikke skal være indbrud?
Det er det altså ikke.
Man skal forholde sig til virkeligheden.
Jeg har boet i over 30 år i nærheden af Gjellerup og har fulgt udviklingen dér, og jeg kan også se, hvad man fra boligforeningernes side prøver på at gøre netop for at beskytte borgerne.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-01-25:
Ja, nu bor jeg i den afdeling, som er nabo til Gjellerup, og som hedder Holmstrup.
Og nogle af de ting, som man gør dér, er f.eks., at man sikrer, at der er gode fysiske omgivelser, at der er grønne træer, at arealerne ser pæne ud, at der er rart at være, at der er legepladser, hvor børnene kan være, og jeg kan meddele, at dér leger børnene altså ganske trygt og godt.
De er ikke bange, og jeg tror heller ikke, deres forældre er bange.
Det har jeg i hvert fald ikke hørt.
Og jeg synes, det er ubehageligt, hvis nogle her i Folketinget forsøger at gøre disse mennesker utrygge og i virkeligheden dermed forsøger at ødelægge det arbejde, der gøres i lokalområdet for at få disse her ting til at fungere på en god måde for alle dem, der bor der.
Derfor synes jeg, at man skal tage ud i Holmstrup eller i Gjellerup og gå med rundt.
Lad os gå rundt i kvarteret og se på det og snakke med menneskerne dér om, hvordan de oplever det.
Vi, der bor der, kan altså ikke genkende de beskrivelser, som fru Birthe Skaarup og andre fremfører her fra talerstolen.
Birthe Skaarup (DF), 2000-01-25:
Når hr. Keld Albrechtsen og andre beboere i Gjellerup skal fragtes, så må mange af dem tage taxa fra det ene sted til det andet.
Det er der naturligvis en grund til: De tør ikke gå ud om aftenen.
Og hr. Keld Albrechtsen bliver altså nødt til at forholde sig til det.
om, at Århus politikreds har store problemer med gadebander. Problemerne er på trods af en stor indsats på samme niveau som i 1997, og der er frygt for, at problemerne er tiltagende.
Jeg står ikke her på denne talerstol for at indgyde frygt og mistillid overhovedet.
Jeg står her for at forholde mig til virkeligheden, og det synes jeg også hr. Keld Albrechtsen må gøre.
At der så bliver gjort en indsats, er i orden.
Så vil jeg godt sige, at det selvfølgelig ikke alle steder i Brabrand og i Århus er lige slemt.
Og det kan godt være, at Holmstrupgård ikke er så slem som nogle andre steder i Århus, eksempelvis Gjellerupparken, men man bliver altså nødt til at forholde sig til virkeligheden, uden at man af den grund indgyder frygt og laver intriger osv., sådan som hr. Keld Albrechtsen var inde på.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-01-25:
Det, vi risikerer med den slags udtalelser fra fru Birthe Skaarup, er jo, at der er nogle, der vitterlig tror, at det ikke er trygt, og derfor sidder i frygt i deres lejlighed.
Jeg synes, det er kynisk ud over alle grænser at forsøge på at nære en sådan frygt hos beboere, som dermed måske i virkeligheden ikke tør gå ned på gaden.
Jeg synes, det er kynisk at udnytte en bekymring, som man allerede har skabt, til at skabe en frygt hos mennesker.
Det er jo ikke sådan, at man ikke trygt og roligt kan gå rundt på gaden i Gjellerup; det ved fru Birthe Skaarup jo også godt.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-01-25:
Jeg vil bare gerne kvittere for hr. Tom Behnkes bemærkninger
vedrørende Gjellerup, og jeg vil også gerne medgive - det synes jeg også der er grund til at fremhæve - at det er et område, der har virkelig positive erfaringer fra det arbejde, nærpolitiet gør.
Og det har naturligvis ydet sit bidrag til, at der faktisk er trygt at være, og det er vi jo så enige om.
Det er jeg glad for, for det er et godt udgangspunkt for udviklingen i området.
Så når nu der på andre punkter har vist sig en meget dyb uenighed mellem hr. Tom Behnke og mig om, hvad der skal gøres med hensyn til drakoniske straffeforanstaltninger og dit og dat, synes jeg, det er godt at få bekræftet, hvordan virkeligheden rent faktisk tager sig ud i det her område.
Birthe Skaarup (DF), 2000-01-25:
Jeg siger tak, fordi jeg fik ordet, for det var faktisk til hr. Keld Albrechtsen.
Jeg kunne altså ikke lade være.
Hr. Keld Albrechtsen var heroppe og fortælle, at han lever i en by, Århus, og at det altså er hans by, og at der er ikke vold og kriminalitet.
Jeg lever altså også i en by, der hedder Århus.
Jeg bor i Brabrand, og jeg har boet der i mange år, over 30 år.
I går var jeg nede og skulle hente noget hos min rensemand.
første, han sagde til mig, var: Kan du ikke tage over til Folketinget og fortælle, at nu er jeg blevet slået ned og man afviser at rejse en sag for mig.
Ikke nok med det: Der var tre damer, der var slået ned i Brabrand inden for 14 dage, og de tør ikke anmelde det.
Det kan ikke nytte noget, at man har skyklapper på.
Man bliver nødt til at se realiteterne i øjnene, og Brabrand og Århus er altså en by, hvor der også foregår vold og kriminalitet i en udstrækning, som hr. Keld Albrechtsen ikke vil være ved.
Anne Baastrup (SF), 2000-01-25:
Fru Birthe Rønn Hornbech lagde så ganske voldsomt ud med Dansk Industris direktør og omtalte ham utrolig ilde.
Dansk Industris direktør ønskede at få en eller anden form for anstændighed tilbage i dansk politik, i dansk debat,
men det mener fru Birthe Rønn Hornbech tilsyneladende ikke er interessant at besvare.
Når jeg spørger: Er fru Birthe Rønn Hornbech virkelig så meget imod, hvad Dansk Industris direktør skrev i sin kronik, så påstår fru Birthe Rønn Hornbech, at det handler om at ansætte en lavere integrationsydelse, og fru Birthe Rønn Hornbech påstår, at man skal have optjeningsprincippet ind.
Det, jeg taler om, er, at folk, der er født og opvokset i Danmark, med dansk statsborgerskab, supereksamener fra de forskellige skoler, ikke kan få en arbejdsplads.
fru Birthe Rønn Hornbech, hvis fru Birthe Rønn Hornbech overhovedet vil noget som helst andet end at genere alle mulige andre mennesker, som ikke er enige med fru Birthe Rønn Hornbech?
Pia Gjellerup (S), 2000-01-25:
Det har jeg ikke noget svar på.
Jeg ved præcis, hvad der foregår inden for Erhvervsministeriets område med hensyn til lovgivningsinitiativer, men inden for andre områder må jeg anbefale, at man retter spørgsmålet til den pågældende minister, hvis man kunne have en eller anden idé om, at der kunne være et eller andet under opsejling.
Men jeg vil gerne endnu engang præcisere, at jeg ikke på noget tidspunkt har givet anledning
til, at man kunne tro, det var et lovforslag.
Det fremgår heller ikke af den avis, jeg har talt med, nemlig Politiken, at der skulle være tale om et lovforslag, og det fremgår heller ikke af de bemærkninger, jeg afsluttede en kronik i Politiken med i torsdags, at der skulle være tale om lovgivning.
Der er simpelt hen tale om, at der i løbet af i går var nogle, der syntes, det måske kunne være spændende at fortolke det som et lovforslag, og det forklarer måske nogle af de kritiske reaktioner, som er fremkommet.
Jeg har holdt mig til de anbefalinger, der ligger i den rapport, der som omtalt har været til en meget bred høring.
En række af de større organisationer har ikke haft nogen bemærkninger, hvorfor vi telefonisk har kontaktet dem direkte for at sikre, at det ikke var, fordi der var foregået en kommunikationsfejl, men at det var, fordi de følte sig dækket ind af det udvalgsarbejde, der havde været.
Og det er sådan, vi har fået en tilbagemelding.
Så jeg føler mig sådan set i god overensstemmelse med noget, der forekommer at være ret snusfornuftigt at lave, og som også er bredt anerkendt.
Og det er den rapport, jeg glæder mig til, at også Erhvervsudvalget m.fl. får lejlighed til at gøre sig bekendt med.
Pia Larsen (V), 2000-01-25:
Ministeren svarer, at der ikke har været nogen af de større organisationer, der har haft nogen bemærkninger, og alligevel fremgår det i dag af Aktuelt, at formanden for LO i Storkøbenhavn, Peter Kay Mortensen, er dybt betænkelig ved, at disse opfordringer eller forslag skulle komme, eller hvad vi skal kalde dem, men i hvert fald ikke et lovforslag fra ministeren.
Ser ministeren noget problem i, at ministeren som i hvert fald delvis chef for en række offentlige udbydere har modstand fra LO's topfolk?
Pia Gjellerup (S), 2000-01-25:
Jeg kan oplyse, at også LO er blandt de organisationer, der er hørt, og sådan som jeg kan forstå det, så finder man i LO, at der er tale om et ganske fornuftigt initiativ.
Det gælder også mennesker, som ikke er 100 pct. aktive hele døgnet rundt i en fuld arbejdsdag, er jeg ved at sige.
Det rækker bredere end det, der har været fokus på her i de sidste dage, nemlig den etniske ligestilling.
Jeg har forstået det sådan, at der i høj grad er opbakning til det naturlige skridt, at det offentlige så dernæst, når det går ud og beder andre om at løse offentlige opgaver, betalt af det offentlige, stiller nogle tilsvarende krav om, at man også der lægger en personalepolitik an.
Så jeg tror og er sikker på, at når sagen får lov til at blive præsenteret af de rigtige, og den ikke bliver fordrejet eller måske blot misforstået, så er der en meget bred opbakning til den.
Og jeg tvivler ikke et sekund på, at der er opbakning til det fra LO's side.
Pia Larsen (V), 2000-01-25:
Hvis jeg må have lov til at citere fra Aktuelt, så siger formanden for LO i Storkøbenhavn, Peter Kay Mortensen: »Vi går fuldt og helt ind for, at etnisk ligestilling indføres i personalepolitikken på arbejdspladserne, men det må ikke fremstå som positiv særbehandling. Det kan i værste fald hæmme integrationen.«
Når nu ministeren vil opfordre de offentlige udbudsgivere til at stille krav i udbudsmaterialet om dette, kan ministeren så ikke se den konflikt, det vil være, at nogle vil opfatte det som positiv særbehandling, og at det dermed hæmmer integrationen, og at de offentlige udbudsgivere altså vil holde fast i deres krav ligesom en lang række andre krav i udbudsmaterialet?
Pia Gjellerup (S), 2000-01-25:
Det er derfor, jeg kun kan være glad for at erklære mig fuldstændig enig i i hvert fald det citat, der er bragt af hr. Peter Kay Mortensen her fra Aktuelt.
Charlotte Antonsen (V), 2000-01-25:
Altså det, der for en halv time siden var en opfordring, og som i går var et forslag, kan jeg nu forstå er blevet til et fornuftigt initiativ om, at man skal have en etnisk personalepolitik.
Så er vi tilbage til der, hvor vi var i går, så vidt jeg kan forstå.
Jeg har heller ikke set, om ministeren har dementeret, at det hele dagen i går i medierne blev omtalt som et forslag fra Erhvervsministeriet om, at der skulle være en etnisk personalepolitik, før man havde en chance i forbindelse med offentligt udbud.
Det, jeg gerne vil spørge ministeren om, er, om ministerens initiativ, som det jo så nu hedder, betyder, at man i forbindelse med statslige virksomheder vil gennemføre en sådan personalepolitik, og at man vil insistere på det i forbindelse med, at staten lægger nogle opgaver ud i det private, og man så vil lade det være op til kommunerne selv at afgøre. Er det deri, forslaget er blevet ændret, eller hvordan?
Altså, hvor er det konkrete?
Hvor er det, det kan få retsvirkning?
For det er altså svært at se, om det overhovedet spiller nogen rolle, eller om det bare er tomme ord.