Mariann Fischer Boel (V), 2003-04-22:
Jeg vil godt indlede drøftelsen med at sige, at jeg som udgangspunkt finder det utrolig sympatisk, at forslagsstillerne med det her forslag til folketingsbeslutning ønsker at hjælpe de små og de mellemstore virksomheder i fødevareindustrien.
De små og mellemstore fødevarevirksomheder er jo sammen med de store fødevarekoncerner vigtige elementer i den danske fødevaresektors udvikling i de kommende år, et område, der også i fremtiden vil komme til at rumme store udfordringer. Det er selvfølgelig nødvendigt for en regering at prioritere den offentlige indsats inden for såvel Fødevareministeriets område som inden for hele den samlede erhvervspolitik.
Det forslag til folketingsbeslutning, som forslagsstillerne her har fremsat, genoptager den debat om erhvervsstøtte, som vi har haft gentagne gange i det forløbne år med udgangspunkt i strukturprojektordningen.
Det rejser jo spørgsmålet om, hvad der er den bedste måde at understøtte en fremadrettet erhvervsudvikling på, samtidig med at andre samfundshensyn også bliver tilgodeset.
Det er her ligesom på så mange andre områder vigtigt, at vi får mest ud af pengene.
Jeg bliver nødt til at sige, at regeringen fortsat ikke har til hensigt at genåbne strukturprojektordningen.
Efter regeringens opfattelse er tiden løbet fra de traditionelle investeringsstøtteordninger med statstilskud til investeringer, der i højere grad burde gennemføres på et økonomisk selvbærende grundlag.
Et højt investeringsniveau i virksomhederne også inden for fødevareindustrien er selvfølgelig af stor betydning for en fremtidig positiv udvikling og dermed også for både vækst og velstand i samfundet som helhed
, og i den forbindelse er det vigtigt og væsentligt, at virksomhederne har adgang til de nødvendige ressourcer på et velfungerende marked.
Det gælder ikke mindst, når vi snakker kapital.
Det offentliges rolle er primært at sikre, at de grundlæggende rammer for investeringerne er i orden.
Direkte erhvervstilskudsordninger bør være undtagelsen, og det gælder særligt i en tid med en stabil omkostningsudvikling, med et skattestop og med en historisk lav realrente.
Det er derfor stadig regeringens holdning, at den bedste måde at hjælpe virksomhederne på er ved at bedre de generelle rammebetingelser, som virksomhederne til daglig skal operere under.
Det gælder ikke mindst for de små og for de mellemstore virksomheder, som jo er sat i fokus i beslutningsforslaget.
Fra regeringens side fokuseres på indsatsen for målrettet lettelse af skatterne, på administrative omkostningslettelser og på regelforenkling med lettelser for administrativt bøvl og i det hele taget at gøre det nemmere at drive virksomhed, også selv om man er en lille virksomhed.
Det har regeringen gjort med konkurrenceevnepakken, som blev lanceret sidste år, og det gør regeringen også med mange af de initiativer, der er i gang under vækststrategien »Vækst med vilje«, hvor der fokuseres på investeringer, forskning og innovation, fri og åben konkurrence for iværksættere og på uddannelse.
Det gør regeringen fortsat ved at have skabt fokus på regelforenkling ved det tværministerielle initiativ »Noget for noget«, der har til formål at gøre det lettere for virksomhederne.
Vel at mærke når det er velfungerende virksomheder, der i øvrigt har orden i tingene.
Når vi så taler om tilskudsordninger, har jeg tidligere sagt, og det vil jeg godt gentage, at i en situation, hvor der skal prioriteres, er det regeringens opfattelse, at den bedste anvendelse af midlerne er at satse på en fortsat opbakning omkring innovation og den forsknings- og udviklingsindsats, der heldigvis foregår i virksomhederne, og som er helt væsentlig for at fastholde og også forbedre
erhvervenes konkurrenceevne.
De mere grundlæggende investeringer i erhvervets fremtidige konkurrenceevne er svære at gennemføre på et umiddelbart økonomisk selvbærende grundlag, da afkastet jo ikke altid kan ses lige rundt om hjørnet.
Og her er der et velargumenteret behov for offentlig støtte.
Forslagsstillerne foreslår, at midlerne til at genåbne strukturprojektordningen i 2003 kan hentes fra de videreførte uforbrugte midler på finanslovkontoen for økologisk arealtilskud.
De 46,6 mio. kr., der jo i øvrigt inkluderer EU-tilskuddet, og det beløb, der bliver henvist til i bemærkningerne, er, som det også tidligere er oplyst over for Folketinget, omfattet af VMP II-aftalen og afsat til at forfølge de politisk fastsatte mål i Vandmiljøplan II.
Jeg er i øvrigt meget forundret over, at dele af en forligskreds fremsætter et beslutningsforslag om anvendelse af nogle af midlerne, hvor jeg klart havde den opfattelse, at det var den samlede forligskreds, der skulle prioritere midlerne og fortsat til intentionerne i Vandmiljøplan II.
Forberedelserne til Vandmiljøplan III-drøftelserne senere på året er, ligesom forslagsstillerne jo også ved det, i fuld gang.
De omfatter på nuværende tidspunkt en række tekniske udredninger og vurderinger af de fremtidige muligheder og de fremtidige instrumenter i en kommende Vandmiljøplan III.
Regeringen mener derfor, at det ikke vil være fornuftigt at overføre VMP II-midler til en genåbning af strukturprojektordningen.
Regeringen lægger vægt på, at de afsatte midler anvendes til gavn for miljøet, og at de også i fremtiden vil blive anvendt på en fremadrettet miljøindsats i en eventuel Vandmiljøplan III.
Vi ønsker at forbedre de generelle rammebetingelser for virksomhederne også i fødevaresektoren, og det kommer ikke mindst de mindre virksomheder til gavn.
I det omfang, der er behov for en ekstra hånd, prioriterer vi støtten til innovations-, forsknings- og udviklingsindsatsen, hvor de fremadrettede perspektiver er væsentlig klarere.
Med de bemærkninger kan regeringen ikke støtte forslaget.
Blot en sidste bemærkning til både fru Ritt Bjerregaard og til hr. Jørn Jespersen.
Fra regeringens side har vi den klare opfattelse, at en liberalisering af sukkerområdet også hænger sammen med en liberalisering af det øvrige landbrugsområde, og derfor afventer vi nu Kommissionens udspil på det her område.
Men det betyder jo ikke, at vi sidder på hænderne - jeg tror, det var hr. Jørn Jespersen, der brugte det udtryk - at regeringen intet foretager sig i den mellemliggende periode. Der bruger vi selvfølgelig de sædvanlige muligheder for at påvirke den holdning hos de lande, der har den samme holdning, som vi fra dansk side har.
Det er - hvis jeg måske til bevidstløshed skal gentage det - England, det er Holland, og det er Sverige, der på sukkerområdet har den samme holdning, som vi har fra dansk side.
Og det er klart, at vi også samarbejder med de lande for at prøve at påvirke Kommissionen.
Jeg er da ikke i tvivl om, at de virksomheder, der havde foretræde for Fødevareudvalget, har syntes, det var en glimrende ordning.
Det har jeg aldrig nogen sinde afvist.
Det er bare regeringens opfattelse, at erhvervsstøtteordningerne som generelle virkemidler bør ophøre.
I stedet for vil de virksomheder, som fru Ritt Bjerregaard nævnte, jo også have mulighed for at søge støtte via innovationsloven til fremadrettet produktion for på den måde måske bedre at være i stand til at konkurrere, som fru Ritt Bjerregaard er inde på, med, jeg tror, der blev brugt udtrykket, mastodonten Arla Foods.