runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Niels Sindal (S), 2005-05-12:
Jeg skal anmode om, at lovforslaget bliver sendt tilbage til udvalget.
Efter en række gode og uddybende samtaler med skatteministeren finder jeg, at der er grundlag for at drøfte det en gang til i udvalget.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1 forkastedes, idet 46 stemte for, 70 imod; 3 stemte hverken for eller imod.
Ændringsforslag nr. 2-5 vedtoges uden afstemning.
Ændringsforslag nr. 6 forkastedes, idet 46 stemte for, 70 imod; 3 stemte hverken for eller imod.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Henriette Kjær (KF), 2005-05-12:
Jeg mener ikke, at de skal integreres ud fra de store planer, vi har for folk med opholdstilladelse.
Jeg mener, det er nyttigt, når man opholder sig i et land i længere tid – det kan være bare 3 måneder eller mere – at man bliver sat ind i, hvordan landets skikke, omgangstone og andre ting er.
Så det vil jeg da synes vil være meget praktisk at man fik kendskab til som flygtning, men jeg vil ikke kalde det direkte integration.
Connie Hedegaard (KF), 2005-05-12:
Selve meningen med det her lovforslag om behandling af elektronikskrot er jo at gå over til et producentansvar.
Det har der sådan set været enighed om i udvalget, men der har været bekymring for visse fælleskommunale anlæg: Hvad kunne de så?
I og med at der kommer et producentansvar, er der ikke længere et lovgrundlag for kommunernes fortsatte drift af affaldsbehandlingsanlæg efter producentansvarets ikrafttræden.
Under hensyntagen til udvalgets bekymringer om overgangsordninger osv. har jeg været imødekommende i forhold til at lave en lang overgangsperiode indtil den 31. december 2006, altså indtil ikrafttræden af kommunalreformen.
Imidlertid har et flertal af udvalgets medlemmer tilkendegivet, at man vil støtte et ændringsforslag, der ikke tidsbegrænser kommunernes mulighed for fortsat at drive de eksisterende affaldsbehandlingsanlæg.
Det er regeringen imod af en række også principielle grunde, men vi må altså klart sige, at ændringsforslaget åbner for en risiko for, at overførslen af aktiver eller indskud i form af startkapital fra kommunal side kan udgøre ulovlig statsstøtte.
Jeg vil derfor gerne understrege, at jeg er betænkelig ved ændringsforslaget.
Selv om ændringsforslaget nu indeholder begrænsninger i form af krav om organisatorisk og regnskabsmæssig udskillelse fra kommunernes øvrige drift, og selv om der også er økonomisk mulighed for at oprette de nye selskaber, så kan man ikke på forhånd være sikker på, at det er i overensstemmelse med EU's konkurrence- og statsstøtteregler.
Det vil konkurrence- og statsstøttemyndighederne i Danmark og i EU dog tidligst kunne vurdere, når den konkrete regulering er på plads, eller når der opstår konkrete sager i forbindelse med kommunernes administration af reglerne.
Det har og vil altid være vanskeligt at sikre, at der ikke opstår ubillig konkurrence, når der er fri konkurrence mellem kommunale og private aktiviteter.
Det vil give anledning til kritik fra de private aktører og vil derfor risikere at medføre sager, der er uhyre vanskelige at afgøre på grund af manglende gennemsigtighed i de kommunale affaldsordninger.
På den baggrund kan regeringen ikke støtte forslaget.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-05-12:
Den viser, at fra 1994 til 2001 faldt arbejdsløsheden blandt indvandrere fra 40 pct. til ca. 13 pct. I samme periode faldt den fra ca. 11 pct. til 4-5 pct. for alle danskere.
Det er jo en meget, meget markant udvikling.
Ordføreren sagde gentagne gange, at der ikke skete noget i 1990'erne, men så må ordføreren da være enormt utilfreds med, hvad der er sket siden hen, for udviklingen er fuldstændig stagneret fra 2002 og fremefter.
Der er blevet lagt siger og skriver ét beslutningsforslag om integration frem fra Venstres side i hele den periode, Venstre var i opposition.
Jeg synes, at vi trænger til en forklaring.
Morten Østergaard (RV), 2005-05-12:
Det er da igen klart, at Dansk Folkeparti ikke kan tilskrives ansvaret for noget, man ikke har stemt for.
Men jeg synes også, det er væsentligt at holde sig for øje, at det egentlig meget godt modsvarer det, vi andre siger på menneskerettighedsområdet.
Men det betyder jo ikke, at vi vil sætte os ned og vente og sige: Nå ja, men herregud, det er ikke vores problem, så må sagerne køre ved Menneskerettighedsdomstolen osv.
Sådan er politik vel, og sådan er det vel også.
Det, der kan undre, er, hvordan man kan lægge stemmer til en regering, som åbenbart har en intention, som vi deler fuldt og helt, om, at der skal ske en langt mere massiv investering i integration i Danmark.
Og det er så det, Dansk Folkeparti gør, og det står noget i kontrast til det, hr. Søren Espersen netop har givet udtryk for.
Søren Espersen (DF), 2005-05-12:
Nej, jeg siger jo netop, at vi er parate til at rydde op efter den fest, der startede i 1983 med Det Radikale Venstre som hovedarkitekt.
Men jeg vil bare stadig væk gerne bede De Radikale og hr. Morten Østergaard bekræfte, at det, vi er i gang med nu, er et oprydningsprojekt, og også bekræfte, at vi siden Dansk Folkepartis start i 1995 har forsøgt og forsøgt og forsøgt at få en ændring af hele udlændingepolitikken.
Så det er ikke vores ansvar, og det, vi egentlig gør nu, gør vi ud af vores hjertes godhed.
Morten Østergaard (RV), 2005-05-12:
Hr. Søren Espersen kan have ret i, at Dansk Folkeparti jo ikke har så forfærdelig mange år på bagen, så man kan dårligt klandre Dansk Folkeparti for noget, der skete i 1980'erne.
Men derudover kan vi selvfølgelig sige, at man kan have den indstilling til politik, at hvis de problemer, der opstår i nutiden, kan henføres til andre, så skal man ikke gøre noget ved dem, fordi man ikke har lod og andel i det.
Det er jo lidt det samme verdenssyn, som Dansk Folkeparti har, hvor man siger, at problemer, der opstår ude i verden, skal vi ikke gøre noget ved.
Uanset hvoraf problemerne er opstået, er det vores holdning, at vi skal gå ind og prøve at løse dem.
Men det kan også være, at der dér er en holdningsforskel.
Søren Espersen (DF), 2005-05-12:
Hr. Morten Østergaard fortæller os, at vi også har et vældigt ansvar for, at vi ikke gjorde noget i forhold til integrationen.
Det må også være Dansk Folkeparti.
Vil hr. Morten Østergaard ikke bekræfte over for mig, at Dansk Folkeparti har hverken lod eller andel i det miskmask, der fulgte af udlændingeloven af 1983, og at vi derefter selvfølgelig heller ikke har nogen som helst forpligtelse til at rydde op efter festen?
Morten Østergaard (RV), 2005-05-12:
Det, som lykkedes så godt i 1990'erne, var jo netop, at man faktisk stod med et meget, meget dårligt udgangspunkt, da SR overtog regeringsmagten, og alligevel lykkedes det at skabe markant flere job i høj grad for indvandrere, men ikke bare.
Der var også job for etniske danskere.
Det lykkedes at skabe en vækst i samfundet og få sat gang i 1990'erne.
Det var den mission, der lykkedes, og der var der selvfølgelig helt klart et overløb fra de borgerlige regeringer, som havde styret landet indtil da.
Det er helt klart, at det lykkedes.
Men vi må sige, at når vi kigger på, hvordan udviklingen har været, siden den borgerlige regering tog over igen, så må vi forvente, at der er et oprydningsarbejde, når vi kommer til magten igen.
Kamal Qureshi (SF), 2005-05-12:
Selv om regeringen nu har siddet ved magten i 4 år, vil den stadig væk gerne placere ansvaret hos den tidligere regering.
Så kan jeg også i den sammenhæng trække frem, at en del af de problemer, som regeringen nu snakker om skal løses, er nogle, der er skabt af de borgerlige regeringer i 1980'erne.
Kan hr. Morten Østergaard ikke bekræfte, at den store arbejdsløshed, som SR-regeringen kæmpede med i 1990'erne, støttet af SF, den store arbejdsløshedspukkel, man konstant skulle skære ned på, også arbejdsløshed blandt de etniske minoriteter, var noget, der blev skabt i 1980'erne, noget, der blev skabt, mens de borgerlige regeringer sad ved magten?
Er det ikke korrekt, at det var de borgerlige regeringer, der skabte den store arbejdsløshed, som bl.a. førte til, at en stor del af de etniske minoriteter blev arbejdsløse, og at det er en stor del af de etniske minoriteter, der lige siden har været arbejdsløse, som man nu skal gøre sig meget, meget store anstrengelser for overhovedet at få i gang igen?
Morten Østergaard (RV), 2005-05-12:
Jeg tror, der er to ting, hr. Kristian Lorentzen må holde sig for øje.
Det var en del af det, som den borgerlige opposition på det tidspunkt ikke kunne tilslutte sig.
Den spredning, som netop lægger op til at sige, at nu må vi fordele, for det er klart, at det er nemmere at integrere, hvis man har at gøre med lidt færre.
Derfor sagde vi også, at de store kommuner, som har mange indvandrere i forvejen, holdes fri.
Det var noget, der blev indført under SR-regeringen, og det var desværre ikke noget, som Venstre og De Konservative lagde stemmer til.
Det kan de partier så angre i dag.
Så vil jeg sige om tilstrømningen: Det, som er den centrale pointe, og som er den myte, jeg har forsøgt at slå hul i i dag, er, at de stramninger, der er indført, som har medført en mindre tilstrømning primært på familiesammenføringsområdet, ikke har medført et fald i ledigheden blandt flygtninge og indvandrere, der på nogen måde står mål med det fald, der var frem til 2002.
Det er det, som er pointen her.
Derfor må man jo nok revidere den strategi, der hedder, at kan vi bare knægte menneskerettighederne for to-tre familier og holde to-tre nye medborgere ude, så er det løsningen på alle vores problemer.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2005-05-12:
Jeg er da glad for, at hr. Morten Østergaard sådan indirekte erkender, at der er en sammenhæng imellem integrationsmulighederne og antallet af udlændinge, der kommer til landet.
For det er jo et faktum, at hvis det teoretisk set er muligt at integrere, lad os sige 5.000 eller 10.000 udlændinge om året, men der kommer 20.000, så kan enhver se, at der oparbejdes en pukkel, som kan blive et kæmpe problem for samfundet.
Så jeg synes ikke, at hr. Morten Østergaard skal skose Venstre for at være enig med Dansk Folkeparti i, at antallet af udlændinge selvfølgelig betyder noget.
Man er simpelt hen blåøjet, hvis ikke man erkender det faktum.
Derfor vil jeg spørge hr. Morten Østergaard endnu en gang: Vil Det Radikale Venstre være med til at støtte en politik, som fastholder, at vi begrænser antallet af udlændinge, samtidig med at vi lægger øget fokus på integrationen af dem, der er kommet til landet?
Morten Østergaard (RV), 2005-05-12:
Lad os tage det første først: Det er rigtigt, at der blev stillet en lang række forslag på udlændingeområdet.
Der var ét forslag, som handlede om integration, og så var der nogle, hvorom man kan sige, at de måske lå i grænselaget.
Til gengæld undlod man at stemme for integrationsloven.
Så om det med antallet vil jeg bare gentage, hvad jeg sagde tidligere: Vi ønsker ikke at lempe asylreglerne.
Vi ønsker, at familiesammenføringsreglerne skal være i pagt med menneskerettighederne.
Derudover vil jeg også sige – og det er jeg måske lidt overrasket over at hr. Kristian Lorentzen så tager op, fordi jeg egentlig ikke troede, at Venstre var enig med Dansk Folkeparti – at vi faktisk ønsker, vi skal tage et ansvar i verden, og ikke som Dansk Folkeparti, der siger, at vi skal lukke os inde og klare os selv og bare tage vare på vore egne.
Vi ønsker, at vi skal tage et ansvar i verden og leve op til de aftaler, vi har indgået, herunder omkring kvoter i flygtninge.
Forhåbentlig kan vi fortsat nedbringe antallet af flygtninge, der har grund til at flygte her i verden.
Det er da prisværdigt, lad os gøre en indsats for det, men i det omfang at der er flygtninge, skal vi naturligvis tage en del af ansvaret for dem.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2005-05-12:
Ja, der var i hvert fald én ting, der var bedre under den tidligere SR-regering, nemlig oppositionen, og der må jeg lige korrigere hr. Morten Østergaards hukommelse.
Der kom nemlig en stribe af forslag på udlændinge- og integrationsområdet også hen mod slutningen af 1990'erne, herunder om opstramning af tilgangen af udlændinge, men også at man skulle stille krav til de udlændinge, der var her, og dermed vise dem respekt.
Det var tidligere god latin på bjerget, at tilstrømningen af udlændinge ikke betød noget som helst for integrationen.
Dengang De Radikale sad på bjerget, var det jo også deres faste holdning: Antallet af udlændinge betyder ikke noget for integrationen.
Betyder antallet af udlændinge noget som helst for mulighederne for at gennemføre en integration?
Morten Østergaard (RV), 2005-05-12:
Ja, det kan jo undre, hvordan hr. Søren Krarup og Dansk Folkeparti kan vedblive at støtte en regering, som synes – hvad vi kan være meget enige i – at der faktisk er noget at støtte sig til, at der er ting, der fungerer, og der er en mulighed for at skabe integration i det her samfund.
Hvordan kan hr. Søren Krarup og Dansk Folkeparti blive ved at lægge stemmer til en sådan regering, som på den måde medvirker gennem sin integrationsindsats til at ødelægge landet?
Det virker bizart og uforståeligt.
Lad mig skære ud i pap en gang for alle: Det Radikale Venstre ønsker ikke at lempe asylreglerne.
Vi ønsker, at vi skal overholde menneskerettighederne i forhold til det.
I dag kommer der lige så mange.
Andelen af flygtninge, som kommer til Danmark, er den samme, hvis vi ser på, hvor mange der kommer til Europa, som den var, før regeringen kom til.
Andelen er den samme, og derfor er der heller ikke sket nogen udvikling dér.
Det, som er interessant, og det, som må bekymre hr. Søren Krarup, er, at det, at tilstrømningen er bremset, jo ikke har ført til en større beskæftigelse blandt flygtninge og indvandrere.
Tilstrømningen har ikke haft en effekt, og derfor må man sige, at den strategi, som hr. Søren Krarup lægger op til, faktisk er virkningsløs i forhold til integrationen, men det er jo heller ikke sikkert, at det er det, man ønsker.
Søren Krarup (DF), 2005-05-12:
Alverdens ulykker begyndte som sagt i 1983 med en udlændingelov, der var pousseret, for ikke at sige direkte fremført af De Radikale.
Og derfor er det simpelt hen sådan, at disse uløselige problemer, som integrationsforslaget her, og som vi selvfølgelig støtter, er et vidnesbyrd om, er skabt af dem, der var ansvarlige i 1980'erne og 1990'erne, og det lyder uendelig hult, når nu De Radikale stiller sig op og vil afhjælpe en katastrofe, de selv har skabt.
Det er jo hult!
Vi er ikke uenige i disse detaljer.
Vi er uenige, grunduenige, i selve grundspørgsmålet: Hvad er den danske regerings, det danske Folketings opgave?
Er det at tage vare på Danmarks ve og vel, eller er det at lege menneskeven, der skal tage vare på verden?
De Radikale siger det sidste, og med det udgangspunkt har de ødelagt Danmark.
Morten Østergaard (RV), 2005-05-12:
Det er altid en fornøjelse at diskutere med hr. Søren Krarup, fordi vi jo ved, at vi er fundamentalt uenige.
Vi ved, at vi synes, at vi er nødt til at tage et ansvar i verden og tage imod flygtninge.
Hr. Søren Krarup har en anden opfattelse.
Vi mener, at vi er nødt til at overholde menneskerettighederne og derfor også tilbyde familiesammenføring efter nærmere regler.
Hr. Søren Krarup er uenig.
Og derfor kommer der folk til landet, og det står vi gerne ved.
Det, der er det afgørende, er at integrere.
Det ved vi også at Dansk Folkeparti ikke vil.
Men det, som er interessant, når vi diskuterer fortidens synder som det store tema, er jo, at det så er interessant at se, hvad der egentlig kom af forslag fra oppositionen i 1990'erne.
Var der nogen forslag?
Der var ingenting, intet.
Der var et enkelt forslag engang i 1990'erne, og derudover undlod man i øvrigt at stemme for integrationsloven, som siden hen er den, man har bygget på, og den filosofi, der lå til grund for det med handlingsplaner og kommunal indsats, er det, som man nu også foreslår skal gælde for dem, der kom hertil før 1999, hvad vi i øvrigt er meget enige i.
Søren Krarup (DF), 2005-05-12:
Ja, jeg er egentlig så imponeret over De Radikales ordfører og den frejdighed og selvsikkerhed, hvormed han fører sig frem som den, der både skal revse regeringen og løse problemet.
Jeg ville egentlig spørge ham: Synes han ikke, det var mere passende, om han klædte sig i sæk og aske?
Det problem, vi står med, integrationens næsten uløselige problem, er skabt af De Radikale.
Det var De Radikale, der var de afgørende, da udlændingeloven blev vedtaget i juni 1983.
Det er De Radikale, der sammen med Socialdemokraterne og venstrefløjen gennem 1990'erne har skabt hele den forfærdelige indvandring, som nu giver os uløselige problemer.
Integration er jo altså til syvende og sidst noget, der næsten ikke er muligt, fordi det jo ikke er et arbejdsmarkedsmæssigt socialt problem, men at det til syvende og sidst er et spørgsmål om kultur for ikke at sige religion.
Vi står med et uløseligt problem, De Radikale har skabt det, og så ser man den radikale ordfører stå her med den største suffisance og revse andre.
Må jeg spørge hr. Morten Østergaard: Var det ikke mere passende, at hr. Morten Østergaard iklædte sig sæk og aske og sagde peccavi – vi angrer?
Eyvind Vesselbo (V), 2005-05-12:
Ja, sådan er det jo hver gang, vi diskuterer her i salen med hr. Morten Østergaard, det er snakken udenom.
Og det er egentlig sørgeligt, for det kunne jo godt blive nogle seriøse debatter, vi havde.
Men når man ikke får svar på de spørgsmål, man stiller, så synes jeg, det er yderst pinligt for hr. Morten Østergaard.
Hver eneste gang jeg stiller et spørgsmål her, så snakker hr. Morten Østergaard sort, udenom.
Jeg spurgte, om hr. Morten Østergaard er stolt af, at der var 105.000 arbejdsløse indvandrere og flygtninge, da den tidligere regering gik af, og jeg spurgte, hvordan det lykkedes ikke at få dem i arbejde, og hvad man havde gjort for at få dem i arbejde.
Jeg havde et helt konkret eksempel: I 1992 gav De Radikale i en særlov over 300 palæstinensere lov til at komme til Danmark, selv om de havde fået afslag på asyl.
For kort tid siden var der en opgørelse over, hvad der var sket med dem.
Hvor mange praktikpladser var der til dem, hvor mange arbejdspladser var der til dem, da De Radikale lavede den særlov?
Morten Østergaard (RV), 2005-05-12:
Hr. Eyvind Vesselbo må være kommet sent eller have hørt dårligt efter.
Det kan så være, at hr. Eyvind Vesselbo som fru Irene Simonsen er stolt af den udvikling og synes, det er frugtbare resultater af den indsats, man har gjort.
Der er vi så bare uenige.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-05-12:
Det er jo egentlig lidt beskæmmende at høre hr. Morten Østergaard stå og fortælle, at det, De Radikale og den tidligere regering gjorde, var effektivt.
Det var effektivt til at få integreret indvandrere og flygtninge i det danske samfund.
Jeg mener faktisk, det er lidt af en hån mod de indvandrere og flygtninge, som kom til Danmark op gennem 1990'erne, som ikke fik et arbejde, og som bare blev sat ud på sidelinjen.
Hr. Morten Østergaard ved jo godt, at da den tidligere regering gik af i 2001, var over 105.000 indvandrere og flygtninge enten arbejdsløse eller uden for arbejdsmarkedet.
Var det et succeskriterium specielt at holde 105.000 mennesker ude af det danske samfund?
Og hvordan gjorde man det egentlig?
Hvordan lykkedes det at forhindre disse mennesker at komme ind på arbejdsmarkedet?
Morten Østergaard (RV), 2005-05-12:
Til det sidste kan jeg sige, at en generel anerkendelse af, at det hjælper, hvis man rammer på pengepungen, vil jeg på ingen måde give.
Jeg synes, der er masser af eksempler at finde rundtomkring på i de initiativer, man har taget, der netop peger på, at det bestemt ikke virker.
Så vil jeg gerne advare mod, at man, fordi man har en helt særlig gruppe, som har nogle helt særlige problemer, går ind og indfører en lovgivning og tror, at de resultater umiddelbart kan overføres på gud og hvermand og alle vegne.
Det tror jeg ikke.
Man må regne med, at man lige præcis i tilfældet i Helsingør har at gøre med en ganske særlig gruppe, som har nogle helt særlige vilkår.
Og der vil jeg igen sige, at det er langt mere effektivt med en social indsats, hvis man kigger på det store billede.
Det at tage afsæt i romaerne og Helsingør til en generel lovliggørelse af den ordning mener jeg ikke tjener noget større formål.
Det, der er det afgørende, er at finde ud af, hvad der virker generelt, når vi indfører lovgivning her.
Henriette Kjær (KF), 2005-05-12:
Det er igen lidt svært at finde ud af, om man har lyst og er villig til at gå ind i de efterfølgende forhandlinger, der skal være, for det er klart, at det her skal udmøntes, og der skal sættes nogle rammer op for, hvordan det skal fungere, og der håber jeg da at De Radikale vil være konstruktive.
Jeg kan så hjælpe hr. Morten Østergaard lidt på vej og sige, at vi jo nu har en konservativ borgmester i Helsingør, der netop har brugt det her element over for romaerne, altså de sigøjnerbørn, der ikke blev sendt i skole, og det virkede utrolig effektivt.
Problemet var så, at det kun var over for den gruppe, og det må man selvfølgelig ikke.
Men der kunne vi jo se, at det var et meget effektivt instrument, og det er også derfor, det er med i det her udspil.
Vil hr. Morten Østergaard ikke anerkende, at det altså hjælper, hvis man rammer på pengepungen?
Morten Østergaard (RV), 2005-05-12:
Det, som er det helt afgørende i forhold til den her diskussion, er, at man jo godt kan slå ud med armene, som man jo ofte gør særlig fra regeringens side, og sige: Nu strammer vi, nu skal vi slå hårdt ned.
Men problemstillingen her er jo helt anderledes.
Snakker vi om, at hvis man har et fravær på 10 pct. fra folkeskolen, så ryger børnechecken fra forældrene pr. automatik?
Eller snakker vi om, at hvis nogle forældre, en ganske lille gruppe, er fuldstændig uimodtagelige og ikke ønsker at deltage i noget ansvar overhovedet, en gruppe på måske 50 forældre på landsplan, så vil man gå ind og gøre noget?
Det står hen i det uvisse.
Derfor er det jo svært at tage stilling til forslag som det.
Det, som vi til gengæld gerne vil understrege, er, at det ikke nytter noget, at man tror, at hvis bare vi får forældrene ramt på pengepungen, så går det bedre.
For hvad så, når vi eventuelt har fjernet børnechecken?
Hvordan går det så med de unge, som eventuelt er kriminelle, eller som stadig væk ikke passer deres skolegang?
Har vi så ikke svigtet dem markant?
Det er derfor, at det ikke er noget løsningsforslag.
Men man må sige, at det er så løseligt præsenteret her, at det kan være relativt svært at tage stilling til, for vi aner ikke, hvad omfanget er.
Men hvis det er et led i, at man rent automatisk og uden nogen form for retssikkerhed vil fjerne børnechecken fra en stor gruppe, så, nej, så vil vi ikke være med.
Henriette Kjær (KF), 2005-05-12:
Hr. Morten Østergaard sagde, at man ikke synes, man blot skulle fjerne børnechecken, men jeg kunne ikke rigtig forstå, og det vil jeg godt have klarhed over, om man egentlig vil være med til at fjerne børnechecken, hvis unge ikke er i gang med en uddannelse med uddannelsesperspektiv eller på anden måde, hvis det i øvrigt følges op af andre tiltag.
Er man parat til fra radikal side at fjerne børnechecken der, hvor man kan se, at der er problemer fra forældrenes side med hensyn til børnene?
Morten Østergaard (RV), 2005-05-12:
Jeg vil sige med hensyn til, at der er ændret på integrationsloven, at det, som er det helt centrale, er, at når vi går ud og ser, hvad det er, som regeringen nu foreslår, der skal ske med dem, der kom før 1999, så er det jo samme mølle, nemlig at der skal være en kommunal indsats baseret på en handlingsplan og baseret på, at der skal ske en aktiv integrationsindsats, som kommunerne skal holde fast i.
Det er den filosofi, der ligger til grund for det.
Men lad mig så også sige, at det jo er paradoksalt, at man siger, vi har lavet en masse ændringer, og når vi så kigger på, hvad resultaterne er, ja, så er de altså, at siden fjerde kvartal 2002 er ledigheden blandt flygtninge og indvandrere steget kvartal for kvartal, så vi i dag er tilbage på 1998-niveau.
Og det kan godt være, fru Irene Simonsen er meget tilfreds med de resultater og synes, at man har gjort et fantastisk stykke arbejde.
Det synes vi bare ikke.