runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-11-25:
Jeg vil svare hr. Keld Albrechtsen på den måde, at der er mange ting i EU's nuværende samarbejde, som vi i Dansk Folkeparti er stærke modstandere af, og det giver vi jo til kende ved adskillige lejligheder.
Men det, der er afgørende for os her i dag,
er, at når sagen nu er, som den er, når det indre marked nu er der, er spørgsmålet, om det vil stille disse lande i en bedre eller en dårligere situation at få de her aftaler.
Det er vores hovedbevæggrund, der ikke på nogen måde anfægter, at der er mange ting i EU-samarbejdet, som vi ønsker helt afgørende at få lavet om, og den anfægter heller ikke vores stærke bekymring for Danmarks involvering i Den Europæiske Union i det hele taget, som vi jo også ved adskillige lejligheder giver til kende her i Folketingssalen.
Men for os at se er det ikke det, vi diskuterer her i dag.
Keld Albrechtsen (EL), 1997-11-25:
Nu bruger hr. Stavad et gammeltkendt debatkneb, nemlig at snakke om noget andet, når der er et pinligt problem.
Jeg kan i øvrigt oplyse hr. Stavad om, at Enhedslisten bl.a. har stillet en forespørgsel, der kommer til debat i næste uge, om Amsterdamtraktaten og miljøet.
Så vores lyst til at diskutere indholdet er mindst lige så stor som hr. Stavads.
Men jeg vil gerne spørge hr. Stavad: Er det ikke korrekt, at den redegørelse, Justitsministeriet har forfattet om forholdet mellem Amsterdamtraktaten og grundloven, naturligvis er afstemt med Østre Landsrets dom fra juni?
Det er jo klart, at regeringen ikke bestiller i Justitsministeriets Lovkontor en redegørelse, som kunne risikere at svække regeringens position i grundlovssagen.
Derfor kunne vi alle sammen forud for modtagelsen af dette dokument fuldstændigt forudse, hvad der ville stå i det, nemlig det samme, som der står i Østre Landsrets dom.
Er det ikke den enkle kendsgerning?
Og er det ikke i sig selv årsag nok til, at vi må have en anden juridisk bedømmelse for at kunne komme videre i den her sag?
Ole Vagn Christensen (S), 1997-11-26:
Hvis bare verden var så enkel, som hr. Løkke Rasmussen her fremfører
, så det, det handler om, er, at når folk får indseende, foretager de nok nogle fornuftige handlinger.
Men det, der er min bekymring med hensyn til disse ting, er, at man narrer folk til at gøre noget, så de bliver dårligere, ringere stillet, fordi der ikke - som det også så rigtigt er fremført af ministeren i bemærkningerne - fremgår noget som helst om, hvad det er for et serviceapparat, man er i stand til at stille til rådighed, eller hvor meget man sådan set ønsker at gøre på det servicemæssige område.
Og netop derfor frygter jeg, at det, der vil ske, sådan set er, at en masse mennesker vil komme i klemme og i stedet for at komme ud af systemet bliver hængende i det.
Lars Løkke Rasmussen (V), 1997-11-26:
Det er jo ganske korrekt, at regeringen har fremsat et lovforslag, som måske lever op til beslutningsforslaget;
men det er jo lige så korrekt, at den selv samme minister, der har fremsat forslaget på regeringens vegne, i bemærkningerne til den del af forslaget, der tager sigte på at efterleve beslutningsforslaget, argumenterer imod det og skriver en gang lyrik om, at en opgørelse af administrationsbidraget ikke kan bruges til nogen ting, osv. Det er lige så korrekt, at Socialdemokratiets ordfører her i dag ganske vist formelt anbefalede forslaget - det er man jo nødt til, når der nu er et flertal i Folketinget, der har pålagt regeringen at fremsætte det - men brugte hele sin taletid på den umulige kunst på én og samme tid at argumentere for, at partiet vistnok går ind for åbenhed, men at det bare gælder ikke på dette område.
Sådan forholder det sig jo.
Jeg sagde, at der øjensynligt i Socialdemokratiet er en frygt for, at folk, når de får det indseende, som hr. Ole Vagn Christensen og hr. Dyrlund ikke synes, de skal have, bruger det indseende til at danne deres egen mening, og det er åbenbart en fæl tanke for Socialdemokratiet, at folk danner sig deres egen mening.
Det er det ikke for os i Venstre, og derfor skal folk naturligvis have den indsigt, så de kan se, hvor stor en del af deres a-kasse-kontingent der går til administration.
Bent Hindrup Andersen (EL), 1997-11-26:
Nu kommenterede arbejdsministeren ikke vores holdning til det uanmelde eftersyn, men den er faktisk en parallel til den holdning, vi har til en række andre områder, hvor vi synes regeringen glemmer retssikkerheden.
Og det er det samme, vi har påpeget er gået galt i noget af lovgivningen inden for miljøområdet og inden for landbrugsområdet, nemlig at man heller ikke har været opmærksom på retssikkerheden dér, når man har villet ind at kontrollere.
Og det bliver jo ikke bedre af, at politiet ikke er med længere, for de har trods alt et fast regelsæt, som de skal arbejde efter, og det er det, vi mener der også skal være, hvis andre skal have den samme ret til uanmeldt besøg, og derfor er vi ikke glade for - vi er faktisk meget imod det - at man kan få uanmeldte kontrolbesøg uden retskendelse, og uden at man har den særlige retssikkerhed, som der er, hvis f.eks. politiet er med, for det er det, vi gerne vil have, både når det gælder miljøsvineri, og når det gælder svindel med a-kasser.
Poul Erik Dyrlund (S), 1997-11-26:
Jeg kan se, at hr. Løkke Rasmussen tilsyneladende er ved at overbevise arbejdsministeren om noget, der ikke står i lovforslaget, men jeg skal endnu en gang bringe den lille efterlysning: Er der nogen som helst dokumentation for, at administrationsbidraget er unødig højt, som hr. Løkke Rasmussen var inde på i sin ordførertale?
Det savner vi en dokumentation for.
Ole Vagn Christensen (S), 1997-11-26:
Jamen så fik vi jo sandheden frem.
Det, der blev sagt i hr. Løkke Rasmussens sidste bemærkning, var, at når folk opdager, de kan få varen til en anden pris, kommer vi i den situation, at så er der nok nogle, der vil flytte.
Nu har jeg helt klart den opfattelse - og det var jo også det, jeg gav udtryk for - at dette her ikke er at vejlede folk i, hvad der er det bedste for dem.
Det er dette tal ikke et udtryk for, og jeg vil gerne sige, at for mig er åbenhed altså også noget, der handler om alt med foreningers anliggender, og jeg mener helt klart, at vi godt kan pålægge foreninger at være med til at oplyse om deres situation med hensyn til administration og forskellige andre ting.
Men her siger man jo, at det skal påføres opkrævningen, og så er vi i en situation, hvor de små næringsdrivende ikke har den mulighed for at kunne bruge edb, som de store har.
Lars Løkke Rasmussen (V), 1997-11-26:
Der er tale om, at administrationsbidraget er en ret enkel størrelse, det er let at finde frem til, når man fratrækker forsikringsbidraget, og derfor handler det i virkeligheden blot om, at man fra Socialdemokratiets side ikke ønsker at give a-kassemedlemmerne en umiddelbar indsigt i, hvor meget af deres a-kassekontingent der går til at forsikre sig mod arbejdsløshed, og hvor meget der går til at holde selve a-kassen i sving.
Når hr. Ole Vagn Christensen står her og siger, at man går ind for åbenhed, er det jo et hyklerisk udsagn, når man i en eftersætning siger, at denne åbenhed ikke skal gælde her.
Jeg medgiver gerne, at administrationsbidraget kun er en af flere indikatorer for, om en a-kasse er effektivt drevet, og jeg medgiver gerne, at der er forskel på, om man er en a-kasse med en høj ledighed eller en a-kasse med lav ledighed.
Men i modsætning til hr. Ole Vagn Christensen har jeg altså fuld tillid til, at folk, der betaler et a-kassebidrag, også godt kan forstå disse sammenhænge, og hvorfor skulle man så forholde dem oplysningerne?
Hvad er det, der gør, at det kun er folk, der er så heldige at have en indsigt i verden på niveau med det, hr. Ole Vagn Christensen har, der skal have den indsigt?
Jeg forstår det simpelt hen ikke. Det hele handler om, at Socialdemokratiet er utrygge ved at give hr. og fru Jensen indsigt i, hvad deres dagpenge går til, af frygt for, at nogle lønmodtagere kunne finde på at søge over i andre a-kasser, når de indser, at de kan få den samme vare til en anden pris et andet sted.
Det tror jeg er den korte bemærkning, jeg skal give her.
Poul Erik Dyrlund (S), 1997-11-26:
Det, der interesserer mig en lille smule, er, hvad det er for en modsætning, hr. Lars Løkke Rasmussen forsøger at skabe med udtalelsen om, at Socialdemokratiet ikke ønsker, at disse forhold skal oplyses over for a-kassemedlemmerne.
Det er jo noget sludder, det er jo noget forfærdeligt sludder.
Var det ikke sådan, at da man i sin tid vedtog beslutningsforslaget, stemte Socialdemokratiet for det?
Er det ikke sådan, at den socialdemokratisk ledede regering har fremsat forslaget?
Er det ikke sådan, at den socialdemokratiske ordfører for ganske kort tid siden her fra talerstolen stod og anbefalede, at man skulle tilslutte sig forslaget?
Hvad er det for noget sludder, hr. Løkke Rasmussen kommer med?
Lars Løkke Rasmussen (V), 1997-11-26:
Jeg skal gøre det ganske kort, for vi får jo også lejlighed til at diskutere videre under udvalgsarbejdet.
Det er notorisk sådan, at hvis man sammenligner de danske a-kasser indbyrdes, vil man se, at der er markante afvigelser i, hvor meget det koster at administrere selve kasserne.
Det er svaret til hr. Dyrlund.
Vibeke Kiil (CD), 1997-11-26:
Centrum-Demokraterne er positive over for mange af initiativerne i forslaget.
Lovforslaget indeholder gode initiativer til at sikre rettighederne for dimittender, til at sikre retten til optjening af feriedagpenge og til, at der sker en ligestilling af dagpengemodtagere i ind- og udland, der uberettiget modtager dagpenge.
Disse forslag kan CD umiddelbart støtte.
Centrum-Demokraterne er også positive over for forslaget om, at a-kasserne skal oplyse om deres administrationsbidrag, selv om CD vil fremhæve, at det ikke bør føre til en hetz mod a-kasserne.
Et af de forslag, som Centrum-Demokraterne vil se nærmere på under udvalgsbehandlingen, er bemyndigelsen til Direktoratet for Arbejdsløshedsforsikringen til at komme på uanmeldt besøg i virksomhederne.
Det gælder også forslaget om direktoratets kompetence til at træffe afgørelse i tilsynssager.
CD vil sikre retsgarantien for virksomheder og medarbejdere.
CD er imod, at man i sin iver efter millimeterretfærdighed skaber et kontrolsamfund, hvor borgerne og virksomhederne bliver kigget for meget efter i sømmene.
Annette Just (FP), 1997-11-26:
Men principielt er vi meget, meget glade for, at man nu får mulighed for tværfaglige a-kasser, og vi er meget glade for, at administrationsbidraget nu anføres direkte på opkrævningen.
Jeg mener, som jeg sagde før i en kort bemærkning, ikke, at det overhovedet kan betragtes som nogen form for administrativt bøvl, for i betragtning af, at alle a-kasser i dagens Danmark benytter sig af dette nye edb-system, kan det ikke give problemer.
Det er faktisk plørenemt.
Så mener vi også, det er ret væsentligt med tilsynet, så man på den måde får en kontrol og kan forhindre den sorte økonomi, som i særdeleshed florerer i visse dele af storbyerne; den gør det for øvrigt nok også på landet, selv om det måske ikke lige er her, vi rammer.
Men selvfølgelig skal det gøres, og skal det være lige præcis på denne måde, vil vi være meget åbne over for det, for vi vil være de første til at bekæmpe enhver form for svindel.
Poul Erik Dyrlund (S), 1997-11-26:
Nu faldt der en meget interessant bemærkning fra fru Annette Just om noget, som de øvrige ordførere for forslagsstillerne i sin tid benægtede kategorisk.
Fru Annette Just sagde, at hun er glad for, at der nu bliver mulighed for tværfaglige a-kasser, og jeg vil gerne bede fru Annette Just bekræfte, at det reelt er det, som forslaget handler om, at det er det, der er den skjulte dagsorden i sagen.
Det vil jeg gerne bede fru Annette Just bekræfte her fra talerstolen.
Annette Just (FP), 1997-11-26:
Jeg vil utrolig gerne bekræfte over for hr. Dyrlund, at Fremskridtspartiet går ind for tværfaglige a-kasser, og jeg ser dette forslag som et lille skridt i den rigtige retning.
Det er absolut ikke så langt, som Fremskridtspartiet ønsker, men det kan vel heller ikke komme bag på hr. Dyrlund.
Og undskyld jeg spørger: Hvor har hr. Dyrlund været henne de sidste par år?
Vi har stillet forslag om det gang på gang på gang, og så vidt jeg erindrer, har hr. Dyrlund -
Men det er da Fremskridtspartiets demokratiske ret at mene, at tværfaglige a-kasser vil være til gavn for hele den arbejdende befolkning, og hr. Dyrlund behøver såmænd ikke at kravle helt ud af Folketingssalen, mens jeg taler.
Bent Hindrup Andersen (EL), 1997-11-26:
Da vores ordfører, fru Jette Gottlieb, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre Enhedslistens synspunkter.
Dette forslag er et rigtigt opsamlings- og oprydningsforslag med mange forskellige elementer, hvor det meste går i den rigtige retning.
Forslaget om en udvidelse af feriedagpengereglerne peger også i den rigtige retning.
Det ville dog være nemmere, hvis alle uden videre vrøvl havde ret til at få feriedagpenge i - for tiden - 5 uger, når man er arbejdsløs.
Selve optjeningsbetragtningen er og bliver kompliceret.
Vi finder, at denne åbenhed i a-kasserne bidrager til medlemmernes forståelse af kontingentets sammensætning, herunder hvor stor en del a-kassen selv er ansvarlig for, og hvor stor en del der er fastsat som statsbidrag.
Med de regler, der er for arbejde i udlandet, finder vi, det er i orden, at reglerne for tilbagebetaling og sanktion udvides til også at omfatte snyd, der er lavet i udlandet.
Med hensyn til reglerne for tilsynet ser det ikke så godt ud.
I Enhedslisten er vi enige i Ombudsmandens kritik og ser nærmest lovændringsforslaget som en legitimering af det, der er foregået.
Er der ikke i loven hjemmel til en hidtidig uheldig magtudøvelse, så ændrer man efterfølgende loven.
Det støder os helt utroligt, at der ikke i lovforslaget er et afsnit, der hedder: Retspolitiske konsekvenser, som gennemgår sådanne overvejelser.
Enhedslisten har selv foreslået, at der afsættes midler til, at arbejdsløse kan få finansieret uafhængig juridisk assistance i forhold til a-kasser og direktorat.
Det har vi gjort, fordi vi finder, at med en mere og mere kompliceret lovgivning er det sværere og sværere for den arbejdsløse at finde rundt i systemet, og mange har svært ved at se en retssikkerhed i det i øvrigt meget voldsomme sanktionssystem, de er underkastet.
Med den foreslåede lovændring bliver det ikke bedre.
Endelig er der forslaget om uanmeldt eftersyn i virksomhederne.
Lige så meget som Enhedslisten bifalder formålet og intentionerne, lige så bekymrede er vi for, at der sker en overordnet retspolitisk tilsidesætning.
Vi bryder os overhovedet ikke om eftersyn uden retskendelse.
Også her er vi meget skuffede over, at regeringen ikke selv bringer sådanne retspolitiske overvejelser op til overfladen.
Vores endelige stillingtagen til den del af forslaget vil afhænge af en sådan diskussion, som vi vil forsøge at bringe på bane gennem spørgsmål i udvalget. Alt i alt er der godt og skidt i forslaget.
Vi synes aldrig om lovforslag, der bunker helt forskellige problemer ind i ét lovforslag, men vi vil gerne kigge positivt på det hele i udvalget.
Poul Nødgaard (DF), 1997-11-26:
Da vi i Dansk Folkeparti så dette lovforslag, regnede vi ikke med, at det ville give anledning til så lang en debat mellem regeringen og Venstre og De Konservative, men det har det altså gjort, og den diskussion kan så stå lidt for sig selv.
Systemet med, at man på opkrævningerne af a-kassekontingent kan se, hvad der går til administration, er sådan set et forslag, der er groet i vores have, og man kan sige, det er godt, at regeringen så endelig er kommet til den samme holdning som os med hensyn til, at man nu skal kunne se det.
Jeg kan godt se, at dette forslag måske mere skal ses i et lidt internationalt perspektiv. Det, der bringer mig frem, er sådan set det samme, som Enhedslisten også fremførte med hensyn til - nu kalder jeg det ransagning, og det er måske for stærkt et udtryk, men alligevel - at man nu kan få lov til at gå ind i arbejdsgivernes kontorer og ransage dem for de oplysninger, man ønsker. Nu har jeg fået oplyst, at det også er det, som toldvæsenet kan gøre i øjeblikket.
Nu bruger ministeren normalt mange ord, men jeg vil godt spørge, om hun med ganske få ord kunne beskrive, hvordan hun, når dette lovforslag er vedtaget, vil administrere den paragraf i praksis, for jeg går ud fra, at der bliver et regelsæt på dette område. Jeg kunne stille det lidt nærgående spørgsmål, at hvis nu a-kassesystemet kommer på besøg hos arbejdsgiver x og siger, at vi vil gerne se de og de ting, og arbejdsgiveren siger, at det har jeg ikke til sinds at vise jer, hvad sker der så.
Går man så igen, eller begynder man bare at åbne skabe og skuffer?
Men umiddelbart er der en række gode elementer i forslaget, som vi i Dansk Folkeparti godt kan tilslutte os, så vi får nok ikke de store vanskeligheder.
Alle disse ting kan vi selvfølgelig også få afklaret i det forestående udvalgsarbejde, men umiddelbart kan jeg give vores tilslutning til forslaget.
Poul Erik Dyrlund (S), 1997-11-26:
Det, der får mig på talerstolen, er hr. Løkke Rasmussens udtalelser om, at administrationsbidragene til a-kasserne er for høje og unødig høje.
Er hr. Løkke Rasmussen i besiddelse af dokumentation herfor?
Bendt Bendtsen (KF), 1997-11-26:
Jeg synes, det er utroligt, at man fra Socialdemokratiets side bruger så meget tid på at tale om dette forslag, for det, det drejer sig om, er jo en udmøntning af det beslutningsforslag, som blev vedtaget her i Folketinget den 15. maj 1997, hvor også Socialdemokratiet stemte for øget gennemskuelighed af arbejdsløshedskassernes administrationsomkostninger.
Jeg synes faktisk, debatten på området burde være ovre, for der er jo stemt for det.
Jeg vil sige om lovforslaget her, at de politiske knaster på lov om arbejdsløshedsforsikring behandler vi i lovforslag nr. L 23, og lovforslaget er lidt af et opsamlingsheat af tekniske finurligheder på området.
Jeg kan sige om det første element i lovforslaget om overflytning af dimittender, at det er et element, vi kan støtte.
I bund og grund ønsker vi jo tværfaglige a-kasser, så folk kan flytte, hvorhen de ønsker.
Det ville give en større service, og konkurrence er som sagt altid godt, så vi støtter det element.
Det andet element er en udvidelse af retten til optjening af feriedagpenge på grund af forskellige ydelser, og det er bl.a. søfartsskolerne, der har ønsket, at deres særlige kursusgodtgørelse skal give ret til feriedagpenge.
Det kan ikke være nogen nyhed for Folketinget, at i Det Konservative Folkeparti ønsker vi at afskaffe feriedagpengeordningen for ledige, og derfor kan det ikke undre, at vi ikke kan støtte denne del af forslaget, som arbejder med en udvidelse.
Det tredje element tror jeg jeg vil springe over, for det er jo en gammel sag.
Det sjette og sidste element i forslaget omhandler kompetencen for DfA til at foretage de såkaldte uanmeldte eftersyn i virksomhederne.
Det er selvfølgelig et element, hvor man kan veje både for og imod, og vi har haft de samme betænkeligheder, som Venstre også har givet udtryk for: vi skal passe på med at gå for langt ind på folks enemærker uden retskendelse.
Men vægten peger i positiv retning for forslaget, fordi det er en nødvendighed at gøre op med det sorte arbejde, som desværre har vist sig i visse brancher, og som Folketinget nok også er bekendt med.
Det kan ikke være rigtigt, at nogen kan profitere på plat og svindel, og derfor støtter vi også det element i forslaget.
Alt i alt er buketten mere eller mindre i orden bortset fra en enkelt tornet gren, og den vil vi selvfølgelig forsøge at få pillet ud under udvalgsbehandlingen.
Men ellers kan vi ikke sige, at det er et lovforslag, som skaber den store dramatik.
Annette Just (FP), 1997-11-26:
Jeg vil gerne spørge til, hvordan hr. Lars Løkke Rasmussen ser på hr. Ole Vagn Christensens tidligere spørgsmål i hans eget indlæg, hvor han siger, at det her bliver frygtelig administrativt, frygtelig besværligt?
Specielt i betragtning af, at vi så sent som i går stod her på den samme stol og talte om de elektroniske skattekort.
Alle var enige om, at det var en brandgod idé, fordi det er hurtigt, det er effektivt, og det koster ikke noget.
Vi taler alle sammen om, at alting skal indføres på edb.
Så er det, jeg vil spørge hr. Lars Løkke Rasmussen: Hvor meget tror Venstre egentlig, det her vil koste i administrative byrder og bureaukrati? Eller er der tale om, at det er noget så enkelt, så man bare trykker på en knap, og så er det overstået?
Tove Fergo (V), 1997-11-26:
Jeg vil fortsætte lidt vedrørende Frederiksbergs rolle, for så vidt jeg kan se, bliver Frederiksberg Kommune og Frederiksbergs borgere på en måde gidsler i det her, hvis ikke man tager hensyn til netop denne konsensusholdning, der skal være, altså til lovens bogstav.
Hvis statens repræsentanter og Københavns Borgerrepræsentations repræsentanter stemmer sammen, bliver Frederiksbergs repræsentanter majoriseret, og det er vel heller ikke i et demokratisk samfund fair at tvinge nogle borgere til at betale for noget, de overhovedet ikke er interesseret i, og som de tværtimod mener vil give dem en dårligere behandling. Jeg vil gerne høre, om ministeren kan bekræfte, at Frederiksberg Kommune betaler 16 pct. af alle udgifter i forbindelse med HS, så uanset om Frederiksbergs borgere synes, det er en god idé eller ej, bliver de pålagt at betale 16 pct.
Birte Weiss (S), 1997-11-26:
Til hr. Thulesen Dahl: Det er rigtigt, at der er investeret omkring 100 mio. kr. her inden for de seneste år.
Den anden taloplysning, der bliver spurgt om, er fru
Tove Fergo, der spørger, om det er 5,5 mia. kr., som man, når man så når lidt ind i det næste årtusinde, vil have investeret i den samlede HS-plan.
Jeg kan ikke huske det præcise tal i hovedet, men det skal sikkert nok være rigtigt, når fru Tove Fergo siger det.
Så bliver jeg spurgt af hr. Keld Albrechtsen: Hvorfor dog ikke vise lidt forhandlingsvilje?
Hvorfor smække døren i?
Der er overhovedet ikke tale om at smække døren i.
Det er kassen, der ikke lukkes op, fordi de, der vil ændre i beslutninger, der er truffet i HS's bestyrelse, naturligvis også må tage det økonomiske ansvar for det.
Men der er selvfølgelig den sædvanlige venlige holdning imellem Københavns Kommune og Sundhedsministeriet, som der altid har været.
Så spørger hr. Oxdam, om man overhovedet kan bryde en aftale af denne karakter.
Til det vil jeg godt sige, at der jo står i aftalen imellem regeringen og de to kommuner fra 1994, at der tilstræbes enighed mellem de tre parter om de årlige budgetter.
Det blev så gentaget igen i forbindelse med lovbemærkningerne, og det betyder så, at hvis man skal ændre i beslutninger, skal man begynde forfra, og at der, hvis der skal træffes nogle nye vidtrækkende beslutninger, så skal foretages høringer af eksterne parter.
Derfor kan man ikke sådan bare lige knipse og sige, at nu har vi så ændret ved dette her.
Men når det er sagt, skal jeg også sige, at man juridisk set naturligvis godt kan ændre i en plan, hvis blot man følger de procedurer, der er fastlagt for det.