Kristian Jensen (V), 2003-09-09:
Til hr. Jørn Jespersen: Jeg har slet ikke svaret på spørgsmålet endnu, så det er lidt tidligt at markere for et opfølgende spørgsmål.
Men lad gå, nu forsøger jeg at starte
Allerførst vil jeg gerne sige, at hvis man kigger på, hvad denne regering har gjort på et område som f.eks. skovrejsning, er der nu indgået aftaler om skovrejsning på 4.000 ha, hvor den tidligere regering i de 9 år, den sad, i gennemsnit havde ca. 400 ha årligt.
Vi ønsker at holde fast på, at der skal være et godt miljø.
Derfor er der afsat flere penge til en kemikaliehandlingsplan nu, end der har været tidligere, og derfor er det, at den ordning med renere produkter, som har haft en virkning i en årrække, men som nu trænger til at blive ændret, bl.a. bliver brugt til at give tilskud til partikelfiltre.
Jeg tror, at især i byerne er partikler i udstødningsgas et af de største sundhedsmæssige miljøproblemer, vi har, og derfor er det godt, at der nu bliver taget hul på det - noget, der aldrig blev, dengang hr. Jørn Jespersen var parlamentarisk grundlag for regeringen.
Så vil jeg bare sige om det internationale, at hvis man kigger på vores miljøbistand under § 6 - altså Udenrigsministeriets del - er det sådan, at i forhold til finansloven for i år har vi afsat yderligere midler til de internationale og de globale miljøprogrammer i det finanslovforslag, vi lægger frem nu, så vi er absolut ikke af den opfattelse, at miljøet er en omkostning.
Det er tværtimod et aktiv, som vi skal passe på, men vi skal også sikre, at de penge, vi bruger, bruges bedst muligt.
Til hr. Aage Frandsens spørgsmål: Det er sådan, at vi ikke ønsker at lave ændringer i bistandshjælpen, men det er altså sådan, at når man har to uddannelser, der kører den samme vej, er det forkert, at den ene uddannelse har et markant højere ydelsesniveau end den anden.
Derfor er det, vi har valgt at sige, at produktionsskolerne er ganske glimrende skoler, men de overlapper det, der sker på erhvervsskolerne, så derfor ønsker vi, at ydelsesniveauet, støtteniveauet skal være ens.
Til fru Pernille Blach Hansen: Det er sådan, at det er op til bestyrelsen for Danmarks Miljøundersøgelser at sikre, at der bliver levet op til de budgetter, de indleverer.
Man har vurderet, at det er muligt at øge den eksterne finansiering, og det synes jeg er glædeligt.
Vi skal sikre, at de har rammer, der kan gøre, at de kan leve op til de krav, vi stiller til dem, og det gør vi med det budget, vi afsætter i finansloven.
Til hr. Morten Homann: Det er netop sådan, at vi har en SU-aftale og et SU-forlig, og vi mener, at de forbedringer, der skal til over for de svageste grupper af SU-modtagere, skal rummes inden for det SU-forlig, der er.
Og det kræver altså, at vi bliver bedre til at prioritere og målrette til de allersvageste. Jeg kan så forstå, at det vil SF ikke være med til.
SF mener ikke, at vi skal tage en lille smule af stigningen og reservere til folk, der skal på barsel, til enlige forsørgere og til andre, der har det økonomisk hårdt, for så begynder man nemlig at skulle til at prioritere, og det ønsker SF ikke.
Det må man bare konstatere, og det er en skam.
Så har hr. Thomas Adelskov - jeg var nær ved at tro, at der var ved at være problemer med blodtrykket en overgang - hidset sig meget op over spørgsmålet om nedskæringer i daginstitutionerne.
Sandheden er jo bare, at der ikke bliver skåret ned på antallet af daginstitutionspladser, tværtimod.
Som det er blevet sagt flere gange fra min side, og som Politiken dokumenterede den 5. september, bliver der rent faktisk bygget næsten 4.000 flere daginstitutionspladser næste år.
Så der er ikke skåret ned, der er ingen nedskæringer, som er hr. Thomas Adelskovs argument, og dermed er det en helt fejlagtig argumentation, der er.
Så vil jeg egentlig gerne stille et modspørgsmål
: Vil Socialdemokratiet lave en del af folkeskoleforliget og dermed forliget om således, at når antallet af elever stiger, skal man sørge for, at den gennemsnitlige pris ikke bare bliver væltet over? Løber Socialdemokratiet nu fra det folkeskoleforlig, det blev indgået?
Står man ikke ved den aftale, vi lavede sidste år?
Det kunne være interessant at få et svar på.
Til hr. Søren Søndergaard vil jeg bare sige, at det er sådan, at vi i aftalen med Amtsrådsforeningen har aftalt, at der skal bruges 400 mio. kr. mere på det sociale uddannelsesområde i amterne, som jo er dem, der har ansvaret for især gymnasieskolerne og dermed også for, hvor mange elever der kommer ind i gymnasieklasserne.
Vi har altså afsat midler til, at det kan lade sig gøre at lave et bedre gymnasium.
Hvor stor klassekvotienten derimod skal være på den enkelte skole mener jeg faktisk ikke er noget, som vi fra Folketingets side skal definere i respekt for det lokale selvstyre, vi har i amterne.