runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Nødgaard (DF), 2003-05-26:
Det er en hel lavine, jeg har sat i gang.
Fru Line Barfod fremstiller sagen, som om de eneste, der interesserer sig for de handicappede her i samfundet, er Enhedslisten.
Det er vi mange der gør.
Jeg er f.eks. beskæmmet over, hvorfor vores amter ikke får bygget de boliger, der skal til til de virkelig stærkt handicappede unge, som i øjeblikket vandrer fra højskole til højskole, stærkt handicappede mennesker. Og hvad der er endnu værre er, at jeg kan fremlægge bevis for, at amtskommunens udgift, altså fra grundtakstbeløbet, som kommunen betaler, og op til den fulde udgift, mange gange er 2-3 mio. kr.
Det er dyrere, end hvis man lavede et byggeri.
I øvrigt kan et boligselskab lave byggeriet, så det eneste, amtet og kommunen skal involveres i, når byggeriet for de unge er færdigt, er driften, og den drift kan gøres billigere end i øjeblikket, hvor man anbringer dem alle mulige mærkelige steder.
Det er en sag, jeg i øvrigt har været stærkt involveret i i mit eget amt, og hvor jeg taler for døve socialdemokratiske ører.
Men det er jo ikke det første sted, man har gjort det. Så vil jeg lige sige til hr. Touborg: Det er jo sådan, at nu har hr. Touborgs parti været parlamentarisk grundlag for en SR-regering i 9 år eller noget i den retning.
Og hr. Touborg ved jo udmærket, at når man har indgået en finanslovaftale, kan partierne ikke bare flagre rundt, for Danmark skal jo kunne eksistere. Hverken regeringen eller Dansk Folkeparti kan gøre præcis, hvad de har lyst til.
Man nødt til at følge nogle spilleregler. Derfor siger jeg stadig væk, at hvis det her forslag vedtages - og det burde vedtages - er det da klart, at regeringen vil komme tilbage til deres parlamentariske grundlag og i relation til finansloven sige: Vi kan godt gennemføre det her; det har de og de økonomiske konsekvenser.
Så sætter vi os ned sammen med regeringen og taler om det.
Men det er ikke forhandlinger, der føres her i Folketingssalen.
Det er forhandlinger, der føres, når først regeringen har fået et samlet overblik over situationen på sygehusområdet, når forslaget her er vedtaget.
Så glemte jeg at sige i et tidligere indlæg
, jeg kan vist lige nå at sige det, at de dér 500 mio. kr., der er givet til de ældre, og hvor min egen kommune har fået små 3 mio. kr. til ældreområdet, af dem har vi brugt en lille del som et engangsbeløb i indeværende år for at få alt det her frit valg op at stå.
Jeg tror, det er 700.000-800.000-900.000 kr., men lad være med at hænge mig op på det.
Jeg er ved at søge i vores bogholderi for at få det endelige tal, men det ligger i det leje i hvert fald.
Så er det en engangsydelse, og så kører systemet bare.
Så det vil sige, at fremover har vi de ca. 3 mio. kr.
Det er ikke et engangsbeløb.
Det gives i årene fremover til at forbedre forsorgen for vore ældre medborgere.
Jeg synes, man skal være saglig, når man deltager i sådan en folketingsdebat.
Det noteres trods alt ned alle mulige mærkelige steder.
Så prøv lige at lade sagligheden råde lidt en gang imellem.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-05-26:
Hr. Poul Nødgaard har en ualmindelig skidt sag.
En ualmindelig skidt sag.
Nu prøver han her fra talerstolen at forklare, at der er forskel på at sælge sygehuse og beholde sygehuse.
Kristen Touborg (SF), 2003-05-26:
Til hr. Poul Nødgaard: Det er sådan, at beslutningsforslag nr. B 5 er for løst formuleret med hensyn til finansiering, når hr. Poul Nødgaard går herop og siger, at det skal forhandles mellem KL og indenrigs- og sundhedsministeren.
Derfor har SF stillet et ændringsforslag til Dansk Folkepartis forslag, der går ud på, at så skal amterne
samtidig tilføres midler, så de sikres en ordentlig økonomi med henblik på, at borgerne får adgang til et velfungerende offentligt sygehusvæsen.
Hvis det er andet end varm luft, det, hr. Poul Nødgaard siger i den her debat, så burde det være indlysende nemt for Dansk Folkeparti at stemme for det her ændringsforslag.
For det er jo hr. Poul Nødgaards budskab, at det er det, der er Dansk Folkepartis hensigt.
Hvorfor så ikke lige præcisere det, så vi lige er helt sikre på, at indenrigs- og sundhedsministeren nu ikke ender et andet sted end dér, hvor Dansk Folkeparti egentlig havde tænkt sig?
Poul Nødgaard (DF), 2003-05-26:
Det er typisk, når fru Line Barfod bevæger sig på talerstolen, at så har hun nærmest sådan en grammofonplade, der går i gang, der indeholder nøjagtig de samme elementer
hver eneste gang.
Egentlig var det meget lettere at have
et lille apparat med herop, og når man så trykkede, så kørte stemmen, for det er stort set det samme: Så går det ud over de handicappede, så går det ud over dit og dat. Jeg kan næsten ikke klare at høre på det mere. Jeg må sige til fru Line Barfod: Den aftale, der blev indgået sidste år, altså for 2003, indeværende år, mellem amterne og regeringen, lød på, at man under ét skulle beholde uændret skat.
Der var ét amt, mit eget amt, Vestsjællands Amt, der forhøjede skatten med 0,2 pct.
Og hvis de øvrige amter, der var trods alt kun 13 af slagsen, havde samarbejdet lidt mere og holdt tæt kontakt op til budgetvedtagelsen - nu vil jeg ikke referere hvilke amter, men jeg kan godt nævne to amter, der lige så let som at klø sig selv i nakken kunne have sat deres skat ned med 0,1 pct. - så havde der ikke været nogen problemer i Vestsjællands Amt.
Prøv så at lægge mærke KL; de var betydelig dygtigere.
Jeg har hørt i min øresnegl, at de 274 kommuner via et dygtigt sekretariat i KL stod i utrolig tæt kontakt i dagene op til, at budgetterne skulle vedtages i de enkelte kommuner.
Og da den sidste kommune havde vedtaget deres budget, vidste KL lige så sikkert som amen i kirken, at der ikke ville ske noget, for de havde fuldstændigt tjek på, at når der var steder, hvor man forhøjede lidt, var der andre, der havde sat ned.
Så godt var samarbejdet mellem kommunerne i den her sag, og 14 amter kunne ikke finde ud af det samme.
Om det så er sekretariaterne eller amtsborgmestrene, der ikke rigtig kan finde ud af det, skal jeg ikke udtale mig om.
16.35 Med hensyn til det forslag, vi skulle have undladt at stemme for eller stemte imod, eller hvad det var, så var det noget med at sælge sygehusene.
Det havde ikke noget med den her debat at gøre.
Denne debat drejer sig alene om, at vi skal bevare de sygehuse, vi har.
Jeg vil bede hr. Jens Peter Vernersen om i aften at prøve at læse vores beslutningsforslag nr. B 5 igennem, og hvis hr. Jens Peter Vernersen så vil bruge både sit hjerte og sin forstand, stemmer Socialdemokratiet for det forslag i morgen.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-05-26:
Jeg ved ikke, hvor meget det hænger sammen med den regionalpolitiske redegørelse, men det er jo altså Dansk Folkeparti, der bidrager til nedskæring i amterne; det er ubestrideligt, sådan er det.
Jeg må også sige til hr. Nødgaard: Jamen det var jo for ikke så lang tid siden sådan, at Dansk Folkeparti havde mulighed for at stemme for et forslag til vedtagelse fremsat af Socialdemokratiet omkring det her spørgsmål.
Det kunne man jo ikke finde ud af i Dansk Folkeparti.
Der kunne vi have løst problemet.
Nu kommer man så løbende her bagefter.
Det er ikke så forfærdelig lang tid siden.
Lad mig så også sige: Sædvanligvis er det jo sådan, at vi siger, at Dansk Folkeparti er en del af regeringens parlamentariske grundlag.
Nu er det måske nærmere sådan, at det er regeringen, der er en del af Dansk Folkepartis parlamentariske grundlag, altså det stik modsatte.
Så når nu hr. Nødgaard har så meget viden om, hvordan vi skal stemme, så synes jeg, hr. Nødgaard skulle se at få klaret den sag med sit parlamentariske grundlag, som jo sådan set er regeringen.
Line Barfod (EL), 2003-05-26:
Jeg kan forstå på hr. Poul Nødgaard, at grunden til, at Dansk Folkeparti ikke kan stemme for SF's ændringsforslag og ikke sammen med os andre indtil nu har kunnet sikre et flertal, der kunne sikre sygehusene, er, at man er bundet af finanslovaftalen med regeringen.
Det undrer mig så bare, at man lige siden finanslovdebatten i september sidste år ikke har kunnet melde det klart ud, men tværtimod har sagt i alle folketingsdebatter og i offentligheden, at det var os andre, der blokerede for, at vi kunne få stoppet for nedlæggelsen af sygehusene.
Det, at man nu går ind og siger, at det er på grund af finanslovaftalen med regeringen, og derfor vil man ikke være med til at sikre, at der kommer midler ud, er jo det samme som en indrømmelse af, at man ikke kan, fordi man er bundet af regeringen, og at det var et paradeforslag. Vi vil gerne være med til at sikre, at der kommer midler ud til amterne, så man kan sikre sygehusene.
Når Dansk Folkeparti siger, at det kan man ikke, fordi man er bundet af regeringen, og omvendt ikke vil sige, hvor amterne så skal tage pengene fra, hvad er realiteten så?
Hvordan skal de sygehuse rent økonomisk blive bevaret og ikke blive udsultet, som hr. Poul Nødgaard før forklarede som grunden til, at nogle ville nedlægge sygehusene?
Det var, at de blev udsultet økonomisk.
Hvor skal pengene komme fra, så de ikke bliver udsultet økonomisk?
Ole Vagn Christensen (S), 2003-05-26:
Jeg kan ikke love fru Else Theill Sørensen, at hun ikke kommer til at høre om energicenteret igen, for en af de passus, der var i ministerens tale, var, at denne regering har levet op til at lave en regional konsekvensvurdering.
Når der derfor står i redegørelsen, at enkelte tiltag vedrørende puljer, der er bortfaldet, vil have negative regionale konsekvenser, må det tages som et udtryk for, at man har været fuldt vidende om, at nedlæggelsen af Nordvestjysk Folkecenter ville have en regionalpolitisk betydning.
Jeg vil godt sige her, og jeg håber, at fru Else Theill Sørensen vil give mig ret deri, at netop fru Ritt Bjerregaard gik ind i det om forsøgsstationerne og sagde, at en nedlæggelse af dem ikke lever op til den beslutning, der er omkring de statslige regionale arbejdspladser, og derfor kunne der ikke være tale om, at de kunne få lov til at nedlægge dem.
Vi må så konstatere, at denne regering bare fjerner dem fuldstændig, og selv om dette har været udtrykt af den tidligere minister, står man og siger, at den foregående regering ikke tog de regionalpolitiske hensyn!
Lars Løkke Rasmussen (V), 2003-05-26:
Må jeg ikke starte med at slå fast, at man jo ikke kan stå her og sige, at ordningen skal ophøre om 5 år.
Man kan sige det modsatte, nemlig at vi garanterer, at ordningen gælder i 5 år.
Det er sådan set noget meget forskelligt.
Jeg indrømmer, at det teoretisk kan føre det samme sted hen, men det er jo ikke intentionen.
Den er at tage det her skridt, fordi vi tror, det er virkningsfuldt.
Det betyder, at vi har foretaget en afgrænsning af de kommuner, hvor folk kan få andel i et forbedret befordringsfradrag, for så vidt angår 2004, 2005 og 2006, som jeg husker det i hovedet.
Desuden garanterer vi, at den enkelte medborger, der bor i en af disse kommuner og gør brug af denne regel, kan gøre brug af den regel i de næste 5 år, uanset om vi eventuelt inden da skulle have sagt, at det alligevel ikke er en god idé, eller at denne kommune ikke længere er vanskeligt stillet, fordi det faktisk har været så stor en succes, at det har skabt så stor tilflytning, at denne kommune virkelig er kommet i fremdrift og derfor ikke længere opfylder betingelserne.
Det er jo, for at den enkelte borger skal kunne vide, hvad er det, man disponerer over, men at slutte derfra og til at sige, at vi ikke selv tror på ordningen, og at den derfor skal ophøre lige om lidt, er forkert.
Det ville jeg gerne bruge lidt kræfter på at tilbagevise.
Jeg kan ikke helt finde ud af, hvad hr. Jens Peter Vernersen rigtig mener om det her, om man i virkeligheden går og planlægger med, hvis man havde magt, som man har agt, at udhule de eksisterende befordringsfradragsregler, er jo næsten det, jeg må forstå, for det er altså et udtryk for manglende fremtidstro, hvis man har sådan nogle regler, og det er et opgør med visionen om, at arbejdspladserne ligger i den kommune, hvor man bor, så dette er nok nærmest af det onde.
Lad os da få frem, hvad det er for nogle overvejelser, man gør sig.
Jeg hører jo bare til dem, der synes, at når en smed bosat i Næstved vil køre til Nakskov for at arbejde på Vestas, er det fint nok, og så skal han da have et befordringsfradrag, men det er vi åbenbart ikke helt enige om.
Der er jo altså også pendling den vej.
Jeg mener at kunne erindre, at borgmesteren nede i Nakskov sådan set har gjort det til en hovedforklaring på, hvorfor det både går godt og skidt i Nakskov.
Jeg sagde bare, at jeg forbeholder mig retten til også at diskutere sundhedsvæsenets indretning ud fra et hensyn, der er patientens, nemlig hvilken struktur der giver den bedste kvalitet.
Skal man sprede kræftbehandlingerne og risikere, at man får dårlige overlevelsesprofiler, fordi man derved spreder nogle arbejdspladser, og fordi det ville være godt regionalpolitisk?
Mit synspunkt er, at det skal vi ikke, fordi vi dog først og fremmest driver et sundhedsvæsen af hensyn til patienterne.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-05-26:
Jeg havde såmænd ikke noget håb om, at indenrigs- og sundhedsministeren skulle erkende, at ældrepakken ikke giver
ekstra hjemmehjælpstimer.
Det har været udtrykt af mange borgmestre
, men det er indenrigs- og sundhedsministeren en alt for stor ideolog til. Lad mig så sige om udflytning af arbejdspladser og hvad der er den bedste måde at gøre det på: Jeg synes, det ville være langt mere tilfredsstillende, at der var så stor aktivitet i samfundet, som vi så, da Vestas flyttede mange, mange arbejdspladser til Nakskov, så folk dernede kunne få job i lokalområdet, i stedet for at folk fra Nakskov rent faktisk pendlede til Vestjylland for at arbejde, som vi på et tidspunkt var inde på.
Men jeg vil også sige, at det ville aldrig ske i en periode, hvor der er stagnerende beskæftigelse, som vi ser nu.
Der sker simpelt hen det modsatte.
Jeg tror såmænd ikke, jeg får indenrigs- og sundhedsministeren til at erkende det, men det er den virkelighed, man opererer med ude i den virkelige verden, så jeg synes måske, at ministeren også skulle have det med i sine overvejelser.
Jeg vil godt sige til fru Else Theill Sørensen, at det jo er folketingsmedlemmernes opgave at være kritiske og kigge på, hvad der ligger i de oplæg, der kommer.
Vedrørende de konsekvenser, jeg nævnte, er det nu meget enkelt.
Så vil jeg godt sige omkring trafikinvesteringerne, at under Nyrupregeringen fik vores område tilført to tredjedele
af de samlede trafikinvesteringer, en tredjedel gik til den anden side af landet.
Under VK-regeringen får det område, som vi er valgt i, tilført en tredjedel, og der mangler store anlæg, som man har lovet at få færdiggjort, men som der ikke er afsat midler til.
Det synes jeg at der er al mulig grund til at være kritisk over for.
Lad mig så sige om det med togdriften og Arriva og de mange spørgsmål, der har været der, at det jo er afklaret, at der trods alt er 20.000 mennesker, som hver dag bruger toget.
Jeg kan forstå, at det måske har mindre betydning.
Det tror jeg ikke at de der 20.000 mennesker, der kører rundt i Arrivatogene, synes - og slet ikke, når togene udebliver.
Da man satte en del af disse passagerer over på busser, var det 1.000 passagerer, der daglig blev sat i busser.
Line Barfod (EL), 2003-05-26:
Det er det, den nuværende regering har været med til at fjerne, og det, vi har svært ved at forstå, er, at man synes, det er noget, der styrker den regionale udvikling i Danmark.
Tværtimod styrker det jo tendensen til, at folk er nødt til at bo i byerne.
Så vil jeg bare høre, om fru Else Theill Sørensen mener, at vi skal gøre noget for at sikre nogle flere arbejdspladser i en tid, hvor arbejdsløsheden er stigende, om De Konservative vil være med til nogle initiativer, der sikrer arbejdspladser, sådan som man tidligere har gjort, f.eks. inden for vedvarende energi og andre områder.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-05-26:
Jeg havde nu heller ikke regnet med, at jeg skulle slippe for at høre om Nordvestjysk Folkecenter.
Jeg vil da egentlig sige, at jeg synes, vi skal glæde os over, at der på trods af, at tilskuddet er fjernet, stadig væk er aktivitet på Nordvestjysk Folkecenter.
De laver stadig væk gode ting.
Så det kunne være, at der også kan laves ting, uden at det hele tiden er for offentlige midler.
Til hr. Jens Peter Vernersen: Der var jo en periode, hvor der stod Arriva hen over alting.
Men det var da en trist periode, dengang det ikke fungerede.
Til fru Line Barfod, der spørger, om vi skal gøre noget for at sikre flere arbejdspladser: Det tror jeg godt at vi kan blive helt enige om, men jeg er ikke helt sikker på, at vi er enige om, hvor de skal være og på hvilken måde.
Vi vil gerne sikre mange private arbejdspladser, fordi vi mener, at arbejdspladser i det private erhvervsliv er med til at sikre den velstand, som vi alle sammen skal leve af, og dermed også sikre basis for, at vi kan have en velfungerende og god offentlig sektor.
Alene at lave offentlige arbejdspladser uden at have den økonomiske baggrund for det går vi ikke ind for.
Kristen Touborg (SF), 2003-05-26:
Først til fru Else Theill Sørensens bemærkning om, at Arriva vist nu kører til tiden.
Ja, men mon det ikke først og fremmest skyldes, at de kun kører på tre fjerdedele af det, de skulle have kørt på, fordi DSB har overtaget de sidste 25 pct.?
Det er vist en væsentlig begrundelse for, at de nu kører til tiden.
Jeg vil gerne spørge til De Konservatives holdning til det at forbedre banen.
Jeg har forståelse for, at fru Else
Theill Sørensen ikke har styr på køreplanen osv., og jeg har også forståelse for, at der ikke kan køre tog hvert kvarter eller hver 20. minut oppe i vores hjørne af landet.
Men det, vi har utrolig stort behov for, er at sikre, at banelegemet stadig væk ikke bare vedligeholdes, men også udbygges, så der f.eks. er dobbeltspor på dele af banen fra Vejle til Struer. Hvis man ikke vil vedligeholde det, og hvis man ikke vil udbygge det, er det i virkeligheden at lade stå til, og det er jo at gå tilbage. Derfor er det vigtigt for mig at høre, om De Konservative er indstillet på at afsætte nogle budgetmidler, så vi kan få forbedret den banedrift, altså selve banelegemet, for ellers går den kollektive trafik til udkantsområderne helt ned.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-05-26:
Fru Else Theill Sørensen kom selv ind på, hvordan det står til på centeret nu.
Jeg kan oplyse fru Else Theill Sørensen om, at der er tre personer tilbage. Deraf er der et ægtepar, og så er der lidt hjælp.
Men hvad der er endnu værre: Udviklingen omkring bølgeenergien er sat i stå, og udviklingen omkring brintenergien er sat i stå; to industrieventyr, som kunne have udviklet sig.
Efter det, vi har fået at vide, er det noget, der ikke har
nogen betydning for det danske samfunds udvikling, selv om vi kan se, at man andre steder, også i andre lande, bruger milliarder af kroner til disse ting.
Når man taler om, at det er offentlige midler, kan man jo tale om dem på to måder, men det skal jeg vende tilbage til, for nu kan jeg se, at formanden rejser sig op, og det betyder jo, at mine ord må holde op.
Line Barfod (EL), 2003-05-26:
Jeg kan forstå, at fru Else Theill Sørensen forsøger at sælge Arriva som en succeshistorie.
Det har nok nogenlunde lige så stor troværdighed blandt folk i Jylland, som det har blandt folk på Bornholm, når regeringen i redegørelsen forsøger at sige, at det, at man nedlægger Bornholmerfærgen til København, er en forbedring for bornholmerne.
Fru Else Theill Sørensen siger, at vi skal sikre private arbejdspladser, fordi de er en basis for offentlige.
Jeg mener nok, at de to sektorer er gensidigt afhængige, for hvis det offentlige ikke sørgede for, at det var veje, børnehaver, sygehuse, uddannet arbejdskraft osv., ville det private nok få det svært.
Men når man nu vil sikre private arbejdspladser, er det så rigtige arbejdspladser med løn og arbejdsforhold efter overenskomsten?
Eller støtter man den udvikling, der er i gang, og som »Fire i arbejde« jo yderligere skubber på, nemlig at man nedlægger arbejdspladser og i stedet ansætter kontanthjælpsmodtagere i tvangsaktivering til at lave nøjagtig det samme arbejde, som de tidligere lavede for en ordentlig løn, men nu bare for deres kontanthjælp?
Else Theill Sørensen (KF), 2003-05-26:
Det ville være letsindigt af mig at begynde at rode mig ind i at love noget om, hvad den konservative holdning er på det område.
Men ved en prøvetur kan man jo nok forsikre sig om, at der er steder, hvor banelegemet ikke er i optimal stand i vores område.
Så vidt vil jeg give hr. Touborg ret.
Til hr. Ole Vagn Christensen: Der er en udvikling omkring bølgeenergi og brintenergi, som har fundet sted på Nordvestjysk Folkecenter, som ikke foregår der mere, som er stoppet.
Jeg har ikke sagt, at det ikke har nogen betydning, at der forskes i de ting, men jeg vil godt understrege, at der stadig væk forskes i nye udnyttelser af energi på en miljøvenlig og effektiv måde, selv om det ikke lige foregår på det center.
Til fru Line Barfod: Jeg ved ikke, om jeg vil forsøge at sælge Arriva som en succeshistorie, det ville måske nok være noget af en overdrivelse.
Men de store problemer, der var
for befolkningen i vores område, er, ganske vist ved DSB's hjælp, løst, og det er de altså først og fremmest, fordi trafikministeren simpelt hen krævede, at de skulle løses så omgående, som det overhovedet kunne lade sig gøre.
Vi vil altid være optaget af at skabe rigtige arbejdspladser, sådan nogle som erhvervslivet på længere sigt kan leve af, og som vi alle sammen kan have glæde af.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-05-26:
Fru Else Theill Sørensen sagde, at det er rigtigt, at forskningen i bølgeenergien er gået i stå, at det er rigtigt, at forskningen i brintenergien er gået i stå, men at det foregår andre steder.
Det er selvfølgelig - det vil jeg godt udtrykke - med stor beklagelse, at vi netop har konstateret, at disse ting nu flytter til udlandet.
Det er helt klart, at hvis der bare havde været en lille smule royalty på disse ting, men det skulle hentes ud af virksomhederne, ville man have været i den situation, at man havde haft de midler, som også kunne klare cenetrets fremtid.
Men dem skulle man have hentet ude i de små virksomheder, og det kan ikke være konservativ erhvervspolitik.
Kristen Touborg (SF), 2003-05-26:
Jeg har da forståelse for, at fru Else Theill Sørensen godt vil være i overensstemmelse med sin trafikpolitiske ordfører, inden hun lover alt for store investeringer. På den anden side står vi her i en regionalpolitisk debat, så det var måske rimeligt, om Det Konservative Folkeparti kunne give lidt udtryk for, om man også ville investere noget i banelegemet i områderne Midt- og Vestjylland.
Det var den tidligere regering ikke særlig god til, og den nuværende regering har heller ikke været særlig god til det.
Det var vel rart og rimeligt nok, om man fik en melding fra Det Konservative Folkeparti om, hvad det er, der er hensigten med området.
Så blev jeg noget overrasket over fru Else Theill Sørensens melding om, at bølgeenergiforskning ganske vist blev nedlagt i Thy, men jo fortsatte andre steder.
Er der andre steder i Danmark, hvor det fortsætter?
Eller er meldingen simpelt hen så billig, så man siger: Jamen det foregår jo så i udlandet.
Hvis det er det, der er tilfældet, må jeg sige, at så har man da virkelig trådt i spinaten.
Line Barfod (EL), 2003-05-26:
Det glæder mig meget at høre, at De Konservatives ordfører siger, at De Konservative ønsker rigtige arbejdspladser.
Så mangler jeg bare at få nogle bud på, hvad det er, man vil gøre for at få nogle rigtige arbejdspladser til de mange mennesker, der i øjeblikket bliver arbejdsløse, og de mange mennesker, der har været arbejdsløse i mange år, samtidig med at der er andre, der bliver nedslidte af at arbejde alt for hurtigt.
Det, vi ser i øjeblikket, er jo, at der i stedet lukkes rigtige arbejdspladser, fordi man kan få billige tvangsaktiverede, og at det, regeringen kommer med, er, at man gør det nemmere for virksomhederne at få tvangsaktiverede.
Man gør det nemmere at konkurrere på løn og arbejdsforhold i stedet for at sikre, at vi kan få udvikling og flere ansatte.
Så vil De Konservative gøre nogle tiltag for, at vi kan få skabt rigtige arbejdspladser, komme med nogle forslag til, hvor der kan skabes arbejdspladser, som Enhedslisten har gjort?
Vi har jo fremlagt en beskæftigelsesplan, der giver arbejde til 30.000 flere.
Hvad er De Konservatives bud på at få skabt rigtige arbejdspladser med rigtig løn?