runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bertel Haarder (V), 2006-02-07:
Jamen jeg forstår godt, det er svært for Det Radikale Venstre at vænne sig til ikke at være med i skoleforhandlinger.
Det er jo helt historisk, at Det Radikale Venstre ikke er med.
Derfor er jeg også helt klar til at svare på spørgsmål, og jeg håber, at jeg gør det på en høflig og ordentlig måde.
Når vi ser på, hvad skolerne har forsømt, så vil jeg henvise til, at det jo desværre kun er 78 pct. af en ungdomsårgang, som får en uddannelse efter folkeskolen.
Det vil vi gerne have op på 95 pct.
Der er et stykke vej, og derfor er det, vi understreger både skolernes og kommunernes ansvar for, at eleverne kommer videre efter folkeskolen.
Det er for øvrigt også den bestræbelse, der ligger bag vores reformplaner vedrørende 10. klasse.
Margrethe Vestager (RV), 2006-02-07:
Jeg er lidt ærgerlig over, at ministeren taler udenom.
Nu mener jeg personligt ikke, at det er en skam ikke at komme til forhandlinger, som man ikke er inviteret til – men det er så en anden sag.
Det, som jeg ønsker at diskutere i den her meget korte periode, man har i denne sammenhæng, er det helt præcise, der ligger i ændringen i pædagogisk grundsyn, fra at skolen skal give eleverne kundskab, til at skolen skal fremme elevernes tilegnelse af kundskaber.
Så vidt jeg kan se, er der en meget stor forandring i synet på eleverne, og der er jeg ikke interesseret i, hvad KL mener, eller hvad andre mener.
Jeg er interesseret i, hvad ministeren mener, for ministeren plejer at pakke en række af de her ændringer ind i grundtvigianisme og lignede, synes jeg, meget sympatiske uddannelsesmæssige grundsyn.
Hvordan gælder de, når det kommer til det her skift i formuleringen, helt præcist i forhold til det her ordvalg?
Kurt Kirkegaard (V), 2006-02-07:
Det er jo vigtigt, at vi i denne sag holder fokus på, at vi gør det for de unge menneskers skyld.
Det skal sikres, at de sidste 20 pct. af en ungdomsårgang også får en uddannelse, og vi synes, det er meget vigtigt at fastholde denne praktiske indgangsvinkel til en uddannelse, hvor man kan komme direkte ud i en virksomhed og komme i mesterlære.
Det er en af de forudsætninger, som vi synes er meget vigtige at fastholde.
Så mange som muligt skal have mulighed for at få en erhvervsuddannelse.
Det er vores politik, og den efterleves i grundprincipperne i lovgivningen her.
Bertel Haarder (V), 2006-02-07:
Nu kan det jo ikke være helt ligegyldigt, hvad den ansvarlige minister angiver som forklaringen på ændrede formuleringer.
Når vi fire partier, et kæmpemæssigt flertal,
nu er enige om, at det, vi mener med at skrive »give« i stedet for »fremme tilegnelse«, er at understrege ansvaret, så er det det, der gælder, så er det det, vi mener med det.
Så kan man selvfølgelig indfortolke alt muligt, sprede misnøje osv., og det er man velkommen til, men der er altså ikke anledning til det i det, som vi har skrevet.
Ordet give er et smukt ord, et rummeligt ord, som både siger noget om at fremme og give mulighed for, og som også siger noget om ansvaret.
Grundtvig talte meget om det flovkæleri, som han så i det rousseauske menneskesyn, hvor man tror, at bare man lader barnet i fred, så skal det nok selv finde ud af alting.
Det er det, Grundtvig kalder flovkæleri.
Vi vil gerne understrege det ansvar, som kommunerne og skolerne har for, at barnet også får lært noget, og ikke slå os til tåls med, at det finder det nok selv ud af.
Jeg har en meget enklere løsning, nemlig at spørgeren holder op med at indfortolke alle mulige ting, som ikke skal indfortolkes i det.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Walter Christophersen (DF), 2006-02-07:
Manglende information i forbindelse med forsinkelser til togpassagererne fra DSB eller Banedanmark er gentagne gange påtalt over for samme og ved møder med ministeren.
Vil ministeren foranledige, at denne information bliver strammet op her og nu?
Men det, der nok irriterer den rejsende mest, er, at man får for dårlig information.
Jeg har informeret om, at DSB og Banedanmark nu har sat en ledelsesgruppe sammen, et ledelsessekretariat, som skal forbedre dette betragteligt.
Det påskønner jeg meget.
Jeg har ikke et nøjagtigt tidspunkt for, hvornår dette vil starte, men jeg ved, at det vil ske så hurtigt som muligt, og jeg kan, når jeg har spurgt DSB og Banedanmark, svare hr. Christophersen skriftligt.
Tak for ministerens svar.
Vi har jo allerede i eftermiddag et fællesmøde, hr. Walter Christophersen og jeg, sammen med Det Radikale Venstre, hvor vi går igennem hele den diskussion om Banedanmark og sporene.
Vi er i en proces, der skal være afsluttet, jeg tror, at det er den 1. juli eller den 1. august.
Som jeg lovede i mit forrige svar, vil jeg allerede i dag tage kontakt til DSB og Banedanmark for at få at vide, præcis hvornår denne central vil fungere.
For jeg er enig med hr. Walter Christophersen i, at det er, jeg er lige ved at sige hovedproblemet i de mange spørgsmål, vi får om forsinkelser, nemlig at vi får givet en ordentlig information.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Meddelelser fra formanden
Bjarne Laustsen (S), 2006-02-07:
Vi har fået besvaret et par spørgsmål, efter at vi havde andenbehandling her i salen.
Det, der er grund til lige at opholde sig ved her, er for det første de hovedindvendinger, vi har til det nye lovforslag.
Vi skal nok acceptere det, det er ikke det, vil jeg sige til ministeren, men vi er bekymrede for, om der kommer tilstrækkelig mange ind på uddannelserne og bliver SOSU-assistenter og -hjælpere.
Vi ved, at det er et område, der er et stort fokus på.
Vi ved, at der er rigtig mange, der holder op i de kommende år, og de statistikker, vi har fået, bekræfter det til fulde.
Der er stort set ikke rigtig nogen over 60 år, der forsætter med arbejdet.
Derfor kan vi jo også følge udviklingen og se, hvor mange, vi får behov for i de kommende år.
Så er der spørgsmålet om det antal, der kommer gennem aktiveringsordningen.
Det ser ud til, at det falder en lillebitte smule, det har selvfølgelig også lidt med konjunkturerne at gøre.
Det andet hovedspørgsmål er, at ministeren mener, at halvdelen af dem, der skal igennem systemet, vil komme fra den nye mesterlæreordning.
Det er jeg meget i tvivl om, og derfor vil jeg gerne have ministeren til at fortælle lidt om det fra talerstolen, for kommunerne har jo den mulighed i dag at bruge mesterlærevejen.
Det, der er uforståeligt for mig, er, hvorfor kommunerne lige pludselig skulle begynde at tage elever ind på den måde.
Der er ikke mere økonomi eller noget som helst andet i det, men o.k., det kan godt være, at ministeren har ret i det.
Hvis ministeren ikke har ret, får vi et meget, meget stort problem, fordi vi ikke får nok elever ind på ordningen.
Så jeg vil godt høre ministeren, om han har gjort sig nogle overvejelser om, hvad han vil gøre ved det problem, der vil være, hvis ikke vi får nok ind i systemet.
Ligesådan med det andet, hvor det mere er de faglige kredse, der har rejst det spørgsmål om, hvorvidt kvaliteten af uddannelsen er god nok, og hvor jeg vil love ministeren, at uanset at vi siger ja til det her, er det et område, vi vil have fuld fokus på.
Vi vil nemlig gerne have, at der er folk, der får en uddannelse inden for det her område, og vi vil også gerne have, at der er en ordentlig kvalitet i uddannelsen.
Vi accepterer det, som det er og skal nok stemme for det ved tredjebehandlingen, men vi vil gerne have ministeren til at kommentere de to ting.
Bertel Haarder (V), 2006-02-07:
Derfor tror jeg også, at det er det helt rigtige tidspunkt at åbne for en praktisk indgangsvej.
Hvor mange der vil vælge denne praktiske indgangsvej, kan jeg naturligvis ikke vide, det kan være op til halvdelen, men jeg ved det jo ikke.
Det vigtigste er, at det bliver et tilbud, at det bliver en mulighed.
Og så bliver det naturligvis opgaven at sikre, at de unge, som måtte mangle visse boglige forudsætninger, kan få de boglige forudsætninger, mens de går på skolen.
Bjarne Laustsen (S), 2006-02-07:
Jeg vil sige ministeren tak for svaret, men jeg mangler stadig væk det afgørende.
Hvis de forudsigelser om, at halvdelen kommer ind fra den nye praktikindgang – som også ministeren har redegjort for skriftligt – holder stik, hvad gør vi så, vil jeg spørge ministeren om.
Det er det, jeg gerne vil have et svar på.
Jeg er da helt klar over, at ministeren ikke kan sige, om det bliver 49 pct., 50 pct. eller 51 pct. osv.
Det, der sådan set er interessant, er, om der kommer nok, for vi er jo enige om, at uddannelsen sådan set er den samme, og om, at det også er godt, at nogle af de svageste elever måske kan vælge praktikadgangsvejen.
Men det er jo netop her, problemet er, for eleverne har jo den samme uddannelsestid, og starter man i praktik i en kommune, på et plejehjem, eller hvor det måtte være, skal man jo bare hænge det mere i efterfølgende, og man får ingen hjælp til nogen som helst ting.
Uddannelsen er sådan set den samme.
Det er den bekymring, vi har – i det hele taget har vi en bekymring om, om kommunerne vil bruge den her mulighed.
Det er et eksperiment, som vi får se om lykkes, men jeg er glad for, at det bliver bekræftet, at vi har brug for de folk, at vi har brug for en ordentlig uddannelse, det skylder vi vores ældre medborgere.
Afstemning
Carsten Hansen (S), 2006-02-07:
Dette forslag blev jo sådan set til i en sen nattestund, mens man skrev regeringsgrundlaget, for at please Dansk Folkeparti.
Vi har jo i forvejen praktikadgangsvejen, så man kan sige, at det bliver begrænset, hvor meget det bliver udnyttet.
Den ene er, at vi nu giver uddannelsesansvaret til virksomhederne i det første år i grundforløbet.
Vi har bedt ministeren om at komme med en tilkendegivelse om, at han og ministeriet nøje vil følge, om virksomhederne lever op til det ansvar, de nu får, så vi ikke risikerer at komme tilbage til den gamle ordning, hvor unge mennesker kunne gå i et år eller mere og bare være centerølhenter eller andet ude i virksomhederne.
Jeg vil godt have en bekræftelse fra ministeren om, at det her vil man følge nøje, for det er helt afgørende for denne ordnings succes.
Det andet er, at jeg på det seneste har fået en række henvendelser, især fra det merkantile område, hvor man er bange for, at en række virksomheder vil trække de unge ud og bruge denne ordning, fordi de så ikke skal betale så meget til AER-ordningen.
Men på den måde vil man undergrave grundlaget for en række af vore handelsskoler.
Det er HK, der har henvendt sig i denne anledning, og jeg vil godt bede ministeren om at have opmærksomheden særlig rettet mod dette område.
Vi har sagt: Okay, det kan blive en del af adgangsvejen.
Men vi vil godt bede ministeren om at holde fokus på uddannelsesansvaret i virksomhederne og samtidig være opmærksom på, at især det merkantile område risikerer at blive undergravet, fordi eleverne bliver trukket ud.
Margrethe Vestager (RV), 2006-02-07:
Jeg må indrømme, at der tabte ministeren mig altså fuldstændig, hvis det skulle være en beskrivelse af den nuværende folkeskole, at man overlader børnene til selv at finde ud af, hvad de vil lære.
Det tror jeg er meget langt fra den konkrete oplevelse af folkeskolen; det er i hvert fald langt fra min konkrete oplevelse af folkeskolen.
Hvis ministeren lægger så meget vægt på ordet ansvar, hvorfor vælger man så ikke at bruge ordet ansvar?
Hvorfor vælger man at bruge et ord, som i den grad leder tanken hen på, at eleven bliver en passiv modtager af viden frem for en elev, der aktivt selv tilegner sig stoffet og gør det til sit eget?
Det er en formulering, som mange har lagt overordentlig stor vægt på hen over årene, netop for at finde ud af, hvordan man skal tage ansvar for, at undervisningen ikke kun er undervisning, men at der faktisk sker en læring hos den enkelte elev.
Hvorfor ikke bruge ordet ansvar, hvis det er det, der ligger i det, i stedet for at gå ud at sige, hvordan et ord, som giver en bestemt association, skal tolkes, når man er så glad for det?
Jens Christian Lund (S), 2006-02-07:
Venstres ordfører er vel enig i, at redegørelsen viser, at noget er stabilt, nemlig at antallet af udenlandske turister, der kommer til kystområdet i Danmark, er meget stabilt.
Er Venstres ordfører ikke enig i, at set sådan fra et liberalt, markedsrettet synspunkt må man gøre noget for at investere, og hvis man skal investere, så skal man altså investere der, hvor folk er?
Det vil sige, at man skal have investeret andre steder end i Nordtyskland, nemlig længere nede i Tyskland i de andre områder.
Og er ordføreren ikke enig i, at den instans, der skal brande dette område, bør være staten, samfundet, hvorimod de enkelte virksomheder skal markedsføre sig selv?
Bertel Haarder (V), 2006-02-07:
Jeg kan garantere, at et ungt menneske, som bliver stillet over for nogle valgmuligheder og får at vide, at han skal vælge, naturligvis ikke vil blive udsat for, når vedkommende har valgt, at der så ikke er plads på den pågældende uddannelse.
Så i den forstand kan jeg svare bekræftende.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 69
Jens Christian Lund (S), 2006-02-07:
Jeg synes, det er positivt at høre, at Venstres ordfører trods alt giver udtryk for en vis forståelse, men det er jo ikke nok for turisterhvervet.
Man er nødt til, hvis man skal investere, at bruge flere penge på at markedsføre, at brande området.
Jeg var her i weekenden rundt i en stor del af kystområdet netop for at være klar til denne debat, og man er dybt deprimeret over, at der bliver brandet så lidt fra statens side.
Kan jeg høre, at Venstres ordfører vil være positiv over for, at vi sætter flere penge af, og også at der bliver lavet en plan, hvor man sikrer, ligesom den tidligere regering gjorde, at vi får lavet en fælles langsigtet strategi, hvor der også skal sættes flere penge af?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-02-07:
I Det Konservative Folkeparti er vi altid modtagelige for kloge tiltag.
Det er faktisk dem, vi har det allerbedst med.
Det er klart, at vi har finansloven, hvor alle partier er velkomne til at deltage og komme med gode og kloge ideer til, hvordan de her ting skal køres.
Det synes jeg da er noget vi kan snakke videre om.
Det er for tidligt at lægge sig fast på tingene nu.
Der er sat midler af til nogle år frem, men lad os få de kloge ideer frem på banen, og lad os kigge på dem.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-02-07:
Jeg synes, at det var et meget sort billede, som SF’s ordfører fik tegnet af dansk turisme, man kan næsten sige med en mangel på respekt for den store indsats, som dagligt gøres i turismeerhvervet, og også for, at det giver positive resultater.
Det har været nævnt flere gange i forbindelse med erhvervsturismen og storbyturismen, at der er fremgang, og at der lige pludselig render kinesere rundt i København som turister.
Det synes jeg er alt andet end en krise.
Jeg synes faktisk, at der ligger et kæmpe potentiale på det område.
Vi har set det i Nordjylland, hvor man nu sætter 35 mio. kr. af til at styrke den regionale indsats i samarbejde med VisitDenmark og den nationale indsats.
Det synes jeg ikke er en krise.
Jeg synes, at det er utrolig positivt, at man kan gå den vej.
Vi ser, at der bliver sat penge af til oplevelsesøkonomi, og vi ser, at der bliver sat penge af til innovation og vækstinitiativer.
Er hr. Poul Hen rik Hedeboe ikke enig med mig i, at det ikke er det, vi kalder krise?
Tværtimod er det konstruktive tiltag.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-02-07:
Jeg sagde faktisk, at storbyturismen var i stigning, og det er rigtigt, at specielt København har haft en stor fremgang.
Jeg sagde også, at et bredere samarbejde var en positiv ting.
Det kan Nordjylland være et eksempel på.
Det kan hr. Poul Ørum Jørgensen altså ikke tale sig ud af.
Der er et skævt signal på den front, det kan man ikke tale sig ud af.
Jeg ved ikke, hvoraf det kommer, det er frit i luften svævende.
Colette L. Brix (DF), 2006-02-07:
Jeg noterede mig, at hr. Poul Henrik Hedeboe nævnte miljøet, som skulle være ret tungt.
Vil hr. Poul Henrik Hedeboe ikke gerne være med til at sige her, at der igennem de sidste 20 år er kommet kæmpemæssige beløb og ressourcer ind på miljøområdet?
Må jeg så ikke godt få at vide, hvor der er problemer med miljøet kontra turismen?
For det har jeg ikke hørt noget om.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-02-07:
Jeg nævnte et helt konkret eksempel, nemlig flyafgifterne.
Det var dem, jeg snakkede om i den her forbindelse.
Flyafgifterne er for mig og for SF at se et miljøproblem af dimensioner.
Hvis vi ser på turismeerhvervet, er det absolut et erhverv, der passer fint ind i et fremtidigt miljø.
Det skal der ikke herske nogen tvivl om.
Colette L. Brix (DF), 2006-02-07:
Nu talte vi om rammebetingelser før, og det her var så en rammebetingelse, hvor man sagde, at vi skulle stå nogenlunde lige med andre lande.
Derfor fjernede man flyafgiften.
Nu ved jeg godt, at SF helst vil have, at vi skal køre på cykel alle sammen, men det er jo lidt svært, hvis man skal nå noget og tjene nogle penge; der skal jo lidt tempo på.
Men et eller andet sted kan jeg ikke forstå, at man har så stor modvilje mod, at vi fjerner en afgift, som vi udmærket godt ved at branchen har kæmpet for at få fjernet i mange, mange år.
Så forstår jeg ikke, hvorfor SF, som er så positive over for turismen i dag, ikke vil være med til at sige, at det nu var et godt tiltag, Dansk Folkeparti og regeringen kom med her.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-02-07:
Det drejer sig simpelt hen om internationale miljøaftaler.
Samtidig med at vi fjerner afgiften, sætter de den op i Sverige og indfører den i Frankrig.
Der var et initiativ på EU-niveau om at få den på banen, og det stemte Danmark imod.
Det var et forsøg på at gøre det i internationalt regi.
Så det er et forkert signal.
Johs. Poulsen (RV), 2006-02-07:
Det ville nok også komme som en overraskelse for de fleste erhverv, hvis det ikke forholdt sig sådan, men sådan forholder det sig altså også inden for det her område.
Jeg vil derfor spørge ordføreren: Hvis vi i den videre proces kan nå frem til, at der er bred enighed om at investere på bestemte måder, fordi det er klogt, er det så noget, der vil nyde opbakning fra Det Konservative Folkeparti?
Frode Sørensen (S), 2006-02-07:
Det kunne jo også være, en fond kunne gøre, at man kunne se på et projekt over lidt flere år og dermed være med til at sikre, at det ikke bliver på en sådan måde, at man ikke ved, hvilke midler man har i år 2007, 2008 og 2009.
Det vil nok være en fordel, hvis man kunne se lidt på det der.
Antallet af overnatninger er for nedadgående, antallet af huse er for opadgående.
Der skal da ske en ekstra indsats, for at det der svælg bliver udlignet, sådan at man får folk i de huse.
Ellers er der da nogle af investorerne, der får nogle voldsomme problemer med at klare de terminer, der skal betales på de nye sommerhuse.
Altså, det er jo udbud og efterspørgsel, det er der ingen tvivl om, det er konkurrence.
Så kan man diskutere, hvad årsagerne er til, at husene ikke er fyldt op.
Et element kunne måske være prisen på ferien.
Det skal jeg lade
være usagt, det skal jeg ikke kloge mig på, men der er jo ingen tvivl om, at flere sommerhuse giver et øget udbud, og det giver også øget konkurrence, og det har vi det faktisk helt godt med i regeringen.
Det skal selvfølgelig sammenholdes med de 36 mio. kr., vi over de kommende år vil være med til at bruge med fokus på kystturismen.
For vi er jo enige om, at det er tyskerne, der har svigtet det danske marked.
Det er derfor, at mens parametrene de andre steder går pænt fremad, har vi et problem på det område, og det område er vi selvfølgelig nødt til at udvikle i fællesskab.
Troels Christensen (V), 2006-02-07:
Det er rigtigt, at der ved at udvikle turisme kan skabes flere job i bl.a. yderområderne.
Det er også rigtigt, at oplevelsesøkonomien er en væsentlig og meget nuanceret del af den regionale og lokale turisme.
Det er her, potentialet om fornyelse og udvikling ligger.
Vi har netop behandlet regeringens turismeredegørelse, der bl.a. fokuserer på en forenklet organisering af den regionale turistfremme i samarbejde med både det lokale og det nationale niveau.
Når dette beslutningsforslag derfor retter opmærksomheden på etablering af så vel en overordnet styregruppe som en koordineringsenhed, vil det være at oprette organer, hvis funktioner allerede er tænkt ind i etableringen af de regionale vækstfora.
Nu står vi over for at gennemføre en kommunalreform, i hvis kølvand der skal ske en række konsekvente og nødvendige ændringer i organiseringen af turismen.
Vi henstiller, at denne proces får lov til at køre, og at man lokalt og regionalt får skabt bæredygtige enheder, der er i stand til at samarbejde med ikke mindst VisitDenmark.
Samarbejdet skal koncentreres med VisitDenmark som omdrejningspunkt.
Det regionale niveau skal med udgangspunkt i de nye vækstfora integreres i VisitDenmark gennem bestyrelsen, og VisitDenmark skal den anden vej spille en mere direkte rolle i forholdet til de regionale udviklingsselskaber, så vi opnår en forenklet, integreret og effektiv organisation af dansk turisme.
Men hvis forslagsstillerne fastholder at ville drøfte deres tanker i udvalget, vil vi være imødekommende og konstruktive.
Med udgangspunkt i den turismepolitiske redegørelse kan Venstre dog ikke støtte dette beslutningsforslag.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-02-07:
Jeg vil også gerne som de øvrige ordførere kvittere for initiativet til dette beslutningsforslag fra Det Radikale Venstre.
Det er ikke sikkert, vi er helt enige i ordlyden, men der er ingen tvivl om, at selve formålet og målsætningen om at skabe yderligere vækst, om at skabe en effektiv organisering af indsatsen osv., også ligger os Konservative meget på sinde, og jeg vil da gerne kvittere over for Det Radikale Venstre for, at man med det her beslutningsforslag også signalerer, at man er klar til at gå ind og tage ansvar på det her område og bidrage med kloge ord, som jeg tror der blev sagt tidligere i den foregående debat, om, hvordan vi i fællesskab kan løfte den opgave, der ligger.
Jeg synes også, det er positivt, at hr. Jens Christian Lund har forståelse for De Konservative.
Jeg sad og ventede spændt, om man var ved at konvertere her midt i Folketingssalen, men jeg kan dog forstå, at så vidt skulle det ikke gå i dag.
Men jeg synes, at der, som jeg også var inde på tidligere, ligger et meget stort potentiale ikke mindst i relation til de vækstfora, vi har ude i regionerne.
Jeg synes, det er vigtigt i den sammenhæng, i relation til dette beslutningsforslag, at vi kigger rigtig godt på, hvad der sker i Nordjylland og gør Nordjylland til best practice også for de øvrige regioner.
Jeg er sikker på, at vi vil få en meget, meget positiv effekt af, at man lokalt, regionalt og nationalt samler kræfterne.
Så mener jeg også, at der er plads til og perspektiv i for private, at de også bidrager til festen.
Jeg tror, hvis vi snakker 42 millioner overnatninger og 1 kr. mere pr. overnatning, så er vi faktisk også et stykke over det, jeg må sige til min overraskelse, lidt beskedne beløb, hr. Frode Sørensen var inde på med de 30 mio. kr., Socialdemokraterne mente der måske skulle til.
Så det er altså den størrelsesorden, vi snakker om.
Vi er klar til at gå konstruktivt ind i udvalgsarbejdet.
Jeg synes også, der er mange positive meldinger at arbejde videre med, og så er jeg sikker på, at vi i fællesskab kan være med til at skabe rammerne for at sikre en god indsats for turismen i Danmark.
Troels Christensen (V), 2006-02-07:
Jeg er enig i, at det er statens opgave at være med til at brande Danmark, til at sikre, at folk får øje på Danmark som turistland.
Jeg er også enig i, at turistvirksomhed i Danmark typisk udføres af små og mellemstore virksomheder, der har nok i at sikre synlighed for deres produkt, så den paraply, der skal ligge over selve produkterne, er en af de opgaver, vi løser i samarbejde med VisitDenmark.
Jens Christian Lund (S), 2006-02-07:
Jeg vil også gerne sige tak til De Konservatives ordfører, men jeg vil gerne have, at De Konservatives ordfører over for pressen og alle os andre bekræfter, at den konservative ordfører igen satte spørgsmålstegn ved, om pengene nu blev brugt ordentligt inden for branchen.
Hver eneste gang den konservative ordfører sætter spørgsmålstegn ved det, så er muligheden for at få lavet det rigtige forslag jo ikke til stede, for så kan man altid sige: Bare de gjorde det bedre.
Det, De Radikale nu gerne vil undgå, er, at den konservative ordfører kan blive ved med at sige det.
Vil ordføreren ikke godt prøve at komme med lidt mere positive udmeldinger til erhvervet?