Jan Trøjborg (S), 1997-11-04:
Jeg vil gerne sige tak for de overvejende positive bemærkninger, og jeg vil gerne starte med hr. Ole Vagn Christensens bemærkninger, der gik på, at det var nødvendigt at tænke nyt i en foranderlig verden.
Og det får mig til blot at knytte den enkelte kommentar til hr. Ole Vagn Christensens indlæg, at vi er vel alle bekendt med, at verden forandrer sig ganske meget - det har den formentlig altid gjort - men det, der er det interessante nye, er det, vi kalder globalisering, som medfører, at internationaliseringen tager øget fart, men også at virksomhederne adopterer en global struktur.
Det vil sige, at de placerer deres produktion i de lande, hvor der er de bedste rammebetingelser.
Jeg tror, at det, der er vigtigt at hæfte sig ved, og som giver bekymring hos mange mennesker, nok knap så meget er selve globaliseringen - altså dette med, at f.eks. Grundfos også har produktion i Taiwan osv. - men at det nok er den afledte effekt af globaliseringen, at netop truslen om øget konkurrence fra et lavtlønsland medfører, at dansk erhvervsliv i stadig stigende takt rationaliserer, effektiviserer, gennemfører bedre ledelse og hurtigere indfører ny teknologi, der medvirker til, at tingene føles at gå stærkere og stærkere og stærkere.
Det er utrolig vigtigt, at vi er med på fornyelsen, og det er vigtigt, at vi giver de bedst mulige rammebetingelser for transformation af viden fra universitetsmiljøer til virksomheder og vi giver de bedste muligheder for, at perspektivrige ideer kan rettes mod at blive egentlig produktion.
Og det, der er kernen i lovforslaget, er at sigte på, at viden, der opsamles, kan udvikles og rettes til, så det kan blive til egentlig produktion.
Hr. Erik Larsen var meget bekymret over selve beløbet, 320 mio. kr., som han syntes var temmelig stort, og hr. Erik Larsen var bekymret for, hvordan finansieringen blev fremskaffet.
Det kan jeg godt forstå.
Man skal altid være opmærksom på, når man sætter noget nyt i gang, at man ikke fjerner noget, der fungerer lige så godt eller bedre. Men forslaget har sit udgangspunkt i regeringens ønske om at ændre iværksætterpolitikken fra at være en iværksætterpolitik, der satsede meget bredt og måske havde overlevet sig selv ved at være et tilskud til hver enkelt iværksætters mulighed for at købe rådgivning hos forskellige aktører på det private marked, der rådgav den enkelte iværksætter, til et forsøg på at målrette midlerne mere effektivt til det, vi bredt kan kalde fornyelse af dansk erhvervsliv.
Tanken var at bruge de penge, der var afsat til iværksætterklippekortet, til at gennemføre dette forslag om innovationsmiljøer.
Diskussionen om at skære ned på GTS: Dér er regeringens finanslovudspil, at der sker visse tilpasninger af tilskuddet til GTS.
Om der er tale om en nedskæring, afhænger af, hvad man sammenligner med.
Hvis man sammenligner med sidste år, så er der lidt færre midler.
Hvis man sammenligner med nogle år længere tilbage, så er der flere midler.
Men regeringen er helt opmærksom på, om vi går for hårdt til GTS.
Det er der noget, der tyder på, og derfor arbejder vi med at overveje forskellige ændringsforslag, der kan medføre, at vi får rettet op på den bevilling.
Men jeg er da glad for, at hr. Erik Larsen er særlig opmærksom på dette felt, for samtidig med at hr. Erik Larsen er bekymret for nedskæringer på GTS-systemet, har V og K jo fremsat et forslag, hvor de skal spare 2,3 mia. kr. på de samlede erhvervsfremmebevillinger. Hvordan det hænger sammen i hr. Erik Larsens optik, kunne jeg da godt tænke mig at få
en nærmere udredning af.
Hvis jeg selv skal lave en analyse,
så er det sådan meget kort og kontant, at det hænger ikke ret godt sammen.
Men jeg er helt opmærksom på det faktuelle i sagen, nemlig at vi skal passe på, at vi ikke skærer for hårdt på GTS-systemet.
Det er meget vigtigt for vores videnoverførsel generelt.
Så vil jeg sige til hr. Erik Larsen, at jeg vil anbefale, at hr. Erik Larsen lytter lidt til det, hr. Svend Aage Jensby siger.
Hr. Svend Aage Jensby kan jo ikke være det eneste fornuftige menneske i Venstres gruppe.
Jeg er da helt overbevist om, at hr. Erik Larsen tilhører de mennesker, som vi kan tale fornuft med, også når det gælder erhvervspolitikken.
Derfor vil jeg anbefale, at hr. Erik Larsen sammen med mig deltager i et besøg på Novi den 17. november.
Det er sådan, at vi har et møde i Århus, og hr. Svend Aage Jensby har henledt min opmærksomhed på, at jeg burde besøge Novi ved den lejlighed.
Det vil jeg gøre.
Jeg tror nemlig, at der er rigtig megen fornuft i det, hr. Kjeld Rahbæk Møller siger: Hvis ordførerne, der udtaler sig om denne sag, i praksis stifter bekendtskab med et innovationsmiljø, så får vi for det første en mere kvalificeret diskussion, men dernæst får vi altså også en betydelig større forståelse for, hvad det er, der foregår.
Jeg kunne ønske, at mange flere ville deltage.
Hr. Kim Behnke er efter debatten i dag måske det mest oplagte emne til at deltage i et sådant besøg.
Det er altså meget mere forståeligt, når man har brugt nogle timer på at besøge et innovationsmiljø, end det er, når vi har den mere principielle diskussion her i Folketingssalen.
Om han så kan få overtalt Venstres gruppe, er så en helt anden sag.
Jeg håber ikke, at det, der er problemet for hr. Erik Larsen, er, at det er S og SF, der har skruet det sammen.
Det burde jo ikke være noget stort problem for en stor tænker som hr. Erik Larsen.
Til fru Pernille Sams: Jeg takker for de bemærkninger, der kom fra den konservative ordfører.
Jeg er helt opmærksom på, at vi har behov for at drøfte en række spørgsmål.
Fru Pernille Sams rejste en række af spørgsmål: Nu bliver det, der gennemføres her, vel ikke for konkurrenceforvridende?
Det er jeg helt indstillet på, at vi tager en nøjere drøftelse af.
Hvor mange projekter tænker regeringen at etablere?
Ja, regeringen har i tanke, at der skal etableres 4 til 6 innovationsmiljøer knyttet til universitetsregionerne, og vi vil naturligvis være indstillet på at drøfte den udvælgelse, der sker efter licitationsproceduren, og hvilke forslag der bliver godkendt i sidste instans.
Tanken er jo den, at vi fra Erhvervsfremme Styrelsens side indgår en kontrakt med det enkelte innovationsmiljø, og så kan man køre efter de kontraktlige betingelser i de kommende 3 år.
Imidlertid vil jeg gerne gøre opmærksom på, at vi har jo også et hensyn at tage til god forvaltningsskik.
Vi har et hensyn at tage til de råd, som vi får fra Rigsrevisionen, og det er de råd, vi har fået fra Rigsrevisionen, vi har forsøgt at implementere i lovforslaget, som det foreligger.
Så det er den hurtige og den korte forklaring på de spørgsmål, der blev rejst
Men jeg takker for den meget positive modtagelse.
Jeg er sikker på, at vi kan finde en løsning på de spørgsmål, der er rejst fra De Konservatives side, sådan at vi kan få en bred tilslutning til forslaget.
Det synes jeg også forslaget fortjener.
Til hr. Kjeld Rahbæk Møller: Jeg takker for bemærkningerne.
Jeg er fuldstændig enig i, at det gode ikke skal være det bedstes fjende.
Vi burde i bred enighed kunne gennemføre dette her glimrende forslag.
Hr. Kjeld Rahbæk Møller nævner også GTS-systemet, som vi bør drøfte nøjere, og jeg er helt opmærksom på, at det skal vi se ganske alvorligt på, for det ville være lidt absurd, hvis vi skærer for hårdt på GTS-systemet.
Det er velfungerende, og det er en meget vigtig del af dansk erhvervsfremmepolitik.
I spørgsmålet om dette projekts størrelse er så stor, at det er tilstrækkeligt til, at det kan dække området innovationsmiljøer, altså den tankegang, der er givet udtryk for i lovforslaget, er jeg enig med hr. Kjeld Rahbæk Møller, for jeg mener, at det har så megen substans, og at vi endelig har fået taget os sammen til at lave så massivt et forslag, at det burde kunne stå alene og være dækkende, så der ikke er behov for at tilføje noget nyt undervejs, og at det er stort nok til, at det kan fungere, så vi kan evaluere det og drage erfaringer af det.
Der er altså ganske megen substans i det, og sjældent har vi på et så forholdsvis nyt område satset så stærkt fra starten. Fru Ulla Solvang sammenligner innovationsmiljøerne med højskolerne, og hvis innovationsmiljøerne ligesom højskolemiljøerne både kan højne ånden og den faglige viden, er vi jo nået ganske langt.
Og det er mit håb at få nogle miljøer, der både i deres udgangspunkt og i deres drift er forskellige, altså har forskellige profiler, herunder naturligvis også meget gerne en grøn profil, og jeg tror da bestemt, at det vil blive resultatet, når forhandlingerne om de kontrakter, der skal indgås, tilendebringes, at man vil kunne se, at der naturligvis også er en ganske pæn grøn profil i mange af de innovationsmiljøer, der etableres.
Det er jeg slet ikke i tvivl om.
Hr. Kim Behnke indleder sin tale helt forkert og har åbenbart misforstået regeringens erhvervspolitik, for hr. Kim Behnke problematiserer på regeringens vegne næsten, at der er for få iværksættere, idet han siger, at når der er for få iværksættere, har regeringen fantastisk travlt med det ene og det andet forslag, og det er forkert.
Jeg tør ikke ud i den blå luft postulere, at der ikke er for få iværksættere, men jeg reagerer overhovedet ikke i panik over for nogen som helst tal på området.
Det, jeg interesserer mig for, er, om det går godt i det danske erhvervsliv, om der starter tilstrækkelig mange nye virksomheder, og om de virksomheder, der er startet, fornyr sig og etablerer noget nyt inden for forskellige produktionsformer.
Og det interesserer mig, om de ting, der startes, har overlevelseskraft, og om det er kompetente virksomheder med fornyende projekter.
Men diskussionen om antallet af iværksættere er jo en interessant diskussion, som vi ikke har fået afsluttet her i Folketinget, og som vi næppe heller får afsluttet.
Imidlertid vil jeg henlede opmærksomheden på en rapport, som jeg har oversendt til Folketingets Erhvervsudvalg, og som er begået af folk fra Handelshøjskolen i Århus, der siger, at der ikke er noget argument for at påstå, at der er færre iværksættere her i landet end i de lande, som vi i øvrigt kan sammenligne os med, for det kan ikke påvises; men hvis man tager hensyn til forskellene i erhvervsstrukturerne, har den påstand ikke noget belæg, påstår forskningsgruppen fra Handelshøjskolen i Århus.
På den baggrund har jeg besluttet, at vi skal have en bedre og mere kvalificeret iværksætterstatistik, sådan at vi kan følge udviklingen fra år til år.
Men det er vel, som jeg sagde før, en kendsgerning, at lovforslaget kan være lidt vanskeligt at forstå, hvis man læser det meget hurtigt.
Og hvis man ikke har gjort sig den ulejlighed at besøge et innovationscenter, kan man nemt begå nogle fejl undervejs, og en af de faktuelle fejl, hr. Kim Behnke begik, drejede sig om § 9 A, stk. 3, litra 4, vedrørende stifterne, for stifterne er i lovforslaget dem, der stifter innovationsmiljøet, og ikke dem, der stifter en konkret virksomhed; men det skal ikke skille os ad.
Det, der skiller os ad,
er den grundlæggende erhvervspolitiske filosofi, og det er fair nok.
Til hr. Frank Aaen vil jeg sige, at jeg synes, hr. Frank Aaen knytter alt for mange krav til forslaget, og jeg tror ikke, vi kan få noget praktisk til at fungere, hvis vi skal stille så mange detaljerede krav, som hr. Frank Aaen stiller, og derfor vil jeg anbefale, at man lige vender skråen en ekstra gang og tænker grundigt over forslaget, og at man deltager i udvalgsbehandlingen og måske ser forslaget lidt i lyset af, hvad vi ellers foretager os for at få forskningen, den etablerede viden og erhvervslivet til at fungere bedst muligt sammen i et forsøg på at etablere et fornuftigt og tillidsfuldt samarbejde.
For hvis det ikke bygger på tillid, har det svært ved at fungere i praksis, og jeg er lidt bekymret for, at hr. Frank Aaen bevæger sig for langt ud i en proces, der vil styre alt for meget i nogle måske ret ligegyldige detaljer.
I øvrigt vil jeg sige tak til fru Sonja Albrink for de meget positive bemærkninger, og jeg er stensikker på, at vi finder en løsning under udvalgsarbejdet.