runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-12-13:
Jeg kan forstå, at kulturministeren er sat på en lidt utaknemlig opgave.
Udsættelserne, som vi har været vidne til i løbet af året, skete på grund af, at rapporten om dagbladene blev forsinket, sagde kulturministeren.
Men det interessante er jo, at inden rapporten var færdig, udtalte transportministeren, at regeringen alligevel ikke ville beskæftige sig med de dagbladslignende blade, sådan som Folketinget ellers allerede i maj havde bedt regeringen om at gøre.
Men jeg glæder mig da over, at kulturministeren i det mindste mener, at processen godt havde kunnet se anderledes ud; det er jeg i hvert fald enig i.
Der vil blive lyttet til udvalget.
Sådan forstår jeg kulturministerens kommentar, og tak for det.
Men er problemet ikke, at jo mere kulturministeren lytter – og det håber jeg da han gør – desto større problemer får vi i virkeligheden, når det gælder om at forberede branchen ordentligt på de vilkår, der skal gælde?
Det er så at sige en lose-lose-situation.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-12-13:
Nej, det er en win-win-situation, for branchen er tilfreds med denne konstruktion.
Jeg hørte godt nok før en replik fra en anden ordfører, som også havde forstået det på den måde, at branchen er utilfreds, men branchen er tilfreds med konstruktionen, og når man spørger dagbladene, er de også tilfredse.
Sagen er jo, at der puttes flere penge ind i en mere gennemsigtig ordning, fordi vi forhøjer beløbet til 10 mio. kr.
Der er ikke nogen, som har haft nogen som helst berettigede forventninger om, at ordningen skulle fortsætte efter den 1. januar.
Den er låst og lukket, men så har regeringen lavet en ny ordning, som vi synes er bedre: For det første – og først og fremmest – fordi den rammer udgiverne direkte, for det andet fordi der er flere penge i den, for det tredje fordi der er mere gennemsigtighed, og for det fjerde fordi det er et uvildigt udvalg, som skal fordele pengene.
Så alt i alt synes vi, det er en klar win-winsituation for de dagbladslignende publikationer.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-12-13:
Indrømmet: Der er indholdsmæssigt meget fine takter i dette lovforslag, og det har jeg også allerede sagt.
Det er ikrafttrædelsen, som er det store dyr i Åbenbaringen.
Ja, dagbladene synes, at det er godt, men det tror da pokker, for det er jo ikke dem, det handler om, så de kan jo være lige så tilfredse, det skal være.
Det hjælper bare ikke så meget.
Men med hensyn til EU vil jeg gerne stille et meget konkret spørgsmål: Vurderer ministeren, at et lovforslag vedrørende en ny støtteordning som afløser for den hidtidige støtte til de dagbladslignende uge- og månedsblade, som vedtages inden 1. marts 2006 med ikrafttrædelse 1. august 2006, vil give staten problemer med EU – ja eller nej?
Brian Mikkelsen (KF), 2005-12-13:
Regeringen har klart vurderet, også ud fra konsultation med vores juridiske rådgivere, at hvis vi ikke lavede en ny ordning pr. 1. januar, kunne vi risikere at få statsstøtteproblemer.
Sagen er nemlig, at der er nogle, som vil anlægge sag imod ordningen og føre den til Kommissionen, og vores juridiske rådgivere har vurderet, at vi kunne risikere at tabe en sådan sag.
Vi handler ansvarligt, vi handler med rettidig omhu, vi sørger for en parallelisering med dagbladskonstruktionen, og som spørgeren også selv var inde på, må man sige, at de faktuelle, de principielle ting i lovforslaget jo er ganske fornuftige.
Vi sikrer, at den ordning, som træder i kraft den 1. januar, stiller flere penge til rådighed for publikationerne, så jeg har meget vanskeligt ved at se, hvad man kan være så utilfreds over.
Per Clausen (EL), 2005-12-13:
Det er bare for at være helt sikker på, hvad det er kulturministeren siger.
Jeg forstod det i hvert fald på den måde, at kulturministeren ikke er afvisende over for, at der i den fortsatte politiske proces kan ske ændringer af lovforslaget, og det synes jeg er vigtigt, når man skal se på, hvor meget energi man skal lægge i arbejdet med forslaget.
Hvis det er sådan, at der ikke kan laves noget om, er tiden jo dårligt anvendt på at besvære sig, men hvis vi rent faktisk kunne få gennemført nogle af de korrektioner, som jeg selv synes ville være fornuftige, kunne det måske betale sig at bruge en del tid på det, også hen over jul.
Jeg vil altså bare gerne have ministerens bekræftelse på, at det ikke er et færdigt lovforslag, forstået på den måde at det enten bliver vedtaget, som det ser ud her – altså uden ændringer – eller også slet ikke bliver vedtaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-12-13:
Årsagen til, at jeg tilkendegav her fra Folketingets talerstol, at jeg vil sørge for et færdigt bekendtgørelsesudkast inden tredjebehandlingen af forslaget, er, at jeg godt vil i dialog med Kulturudvalget om det.
Derfor kommer udkastet til Kulturudvalget, inden vi skal tredjebehandle lovforslaget.
Per Clausen (EL), 2005-12-13:
Ja, det er jo sådan set ganske udmærket, men det, jeg også gerne vil vide, er, om der findes nogen som helst mulighed for, at kulturministeren under behandlingen af lovforslaget kunne blive overbevist om, at der måske er nogle uhensigtsmæssigheder i formuleringerne om, hvem der er omfattet af lovgivningen.
Det synes jeg sådan set er en lille smule afgørende.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-12-13:
For at gøre det helt klart: Regeringen har kun ét formål med lovgivningen, og det er at sikre en pluralistisk debat og en mangfoldighed, og at der stadig er økonomi til at udgive dagbladslignende publikationer.
Hvis man kan påvise, at der er nogle problemer og nogle uhensigtmæssigheder, er vi derfor meget villige til at se på dem.
Formålet er sådan set kun at lave den bedst mulige lovgivning til gavn for de dagbladslignende publikationer, så gode forslag ønskes altid, og dem vil vi selvfølgelig lytte til.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Carsten Hansen (S), 2005-12-13:
Fru Anita Knakkergaards og Dansk Folkepartis historie herinde er jo ikke så lang, men at nedsætte grundkapitalandelen har faktisk været et instrument, man har benyttet sig af i flere omgange, når man ønskede at få gang i det almene boligbyggeri, så det er der ikke noget nyt i.
Man fastholdt det også i boligaftalen fra 2002, så det er der sådan set ikke de store problemer i.
Det, der er det nye, og som jeg har forsøgt at forklare vores syn på, er i virkeligheden, at man nu siger, at det er lejerne, der skal betale for ydelsesstøtten.
Det var det nye princip, som blev indført i 2002, og ved udgangen af 2006 er der brugt 8 mia. kr., som kunne have været brugt til huslejenedsættelser, flere renoveringer og boligsociale formål, så den almene sektor var blevet gjort langt mere konkurrencedygtig, og lejerne havde fået gavn af det opsving, som alle andre mennesker i Danmark har fået del i.
Hvorfor er det kun lejerne, der skal betale for, at vi får gode, ordentlige ældreboliger?
Det forstår vi ikke, og jeg forstår heller ikke, at Dansk Folkeparti er hoppet med på den limpind.
De bryster sig jo ved festlige lejligheder af at være sociale, men det kniber mere i praksis.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-12-13:
Det er vores vurdering, også efter samråd med vore juridiske rådgivere, at forslaget er i overensstemmelse med EU-retten.
Regeringen fremsætter jo ikke forslag, hvis vi ikke mener, de er i overensstemmelse med gældende ret.
Så spørges der, hvilken sammenhæng der er mellem den foreslåede ordning og de forslag, Finansministeriets rapport kom med angående dagbladskonstruktionen.
Der vil være den sammenhæng, at vi vil sikre, at ordningen her kommer til at køre parallelt med dagbladenes ordning – forstået på den måde at der ikke kommer noget overlap, og at de to ordninger skal supplere hinanden.
Louise Frevert (DF), 2005-12-13:
Jeg tror nu, at det holder meget godt.
Men jeg vil lige svare helt konkret på hr. Holger K. Nielsens første del af spørgsmålet: Nej, jeg mener, at den her måde, man har gjort det på, er meget mere hensigtsmæssigt, netop på grund af at man giver støtten direkte til bladudgiveren i stedet for at give den til distributøren.
Det mener jeg er et af de mest væsentlige punkter i hele det her lovforslag, netop at pengene går direkte til bladudgiveren, i stedet for at man har nogle mellemregninger.
På den måde ved man, hvor pengene går hen, og man kan se gennemsigtigheden i det her.
Så helt klart: Jeg kan slet ikke se, at der er de store problemer i det.
Men det er klart derfor, at hr. Holger K. Nielsen og undertegnede er medlem af to forskellige partier, for vi ser jo tingene på en forskellig måde.
Og hvis der havde været nogen som helst spørgsmålstegn at sætte ved det her lovforslag med hensyn til, om det kunne lade sig gøre eller ikke kunne lade sig gøre, så, som jeg sagde tidligere, tror jeg nu ikke, at det ville være blevet førstebehandlet her i salen i dag.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-12-13:
Men først hvad angår substansen, har jeg så ikke ret i, at man da bare kunne have forlænget den eksisterende ordning, som man har gjort det flere gange?
Der er vel intet som helst i vejen for, at man kunne have forlænget den eksisterende ordning og så afventet, at man fik en samlet løsning for både dagblade og dagbladslignende publikationer?
Dernæst er det da sådan, at lovgivning med tilbagevirkende kraft kan man da ikke.
Vi har jo ingen indflydelse på det
her, for loven træder jo i kraft, før vi får forslaget til udvalgsbehandling bogstavelig talt.
Det holder da ingen steder.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-12-13:
Jo, jeg vil sige det sådan, at det jo er spændende.
Ikke alene er jeg nu en del af en krydsild mellem venstrefløjen og Det Radikale Venstre, men vel også nærmest sådan et tredje hjørne i en debat mellem Socialdemokraterne og SF – men det stiller jeg gerne op til.
Jeg kan bekræfte hr. Mogens Jensens udsagn om, at vi netop sørger for, at alle stadig væk har mulighed for at søge det samme grundtilskud og får de samme grundtilskud, sådan at der er mere lige vilkår for græsrodsradio og -tv, og jeg kan også forsikre, at aftalepartierne, som der står i den fælles betænkning, er enige om, at Kanal København fortsat skal agere som græsrodsstation.
Der er altså ikke længere tvivl om det, og dermed har vi sikret slagteriarbejdernes programmer på Kanal København.
Mogens Jensen (S), 2005-12-13:
Jeg må sige, at det virker lidt mærkeligt at høre sådan en garvet politiker som hr. Holger K. Nielsen sige, at det ikke er realistisk, at man går ind i forhandlinger, hvor man både giver og tager.
Og det har vi selvfølgelig gjort i den her sammenhæng.
Men jeg vil godt spørge hr. Holger K. Nielsen: Er det ikke rigtigt, at uanset om kulturministerens første forslag om forlængelse af sendetilladelser var blevet gennemført, så ville der under alle omstændigheder med det her lovforslag blive vedtaget et udbud, og at det, der nu er sikret, trods alt er, at i det udbud, der kommer, er de lokale græsrodsvinduer sikret plads?
Jeg vil godt spørge hr. Holger K. Nielsen, om han ikke synes, at det er vigtigt at sikre overlevelse for studenterradio og -tv, handicapradio og -tv, højskoleradio og -tv.
De ville ellers – det ved hr. Holger K. Nielsen godt, for han har fået mange henvendelser – være truet på deres økonomi, hvis ikke disse ordninger var gennemført.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-12-13:
Men vi skal jo have fundet ud af, om det også er tilfældet.
For det første, hvordan regeringen ville have stillet sig i øvrigt, og for det andet, om de overlever på grund af det her, altså om det her kan redde dem.
Det er der jo ingen der ved noget som helst om.
I allersidste øjeblik får man indføjet en sætning i betænkningen, som fuldstændigt ændrer retningen i mange af de her ting.
Og så skal vi stå her og stille nye spørgsmål og ville have samråd mellem anden- og tredjebehandlingen.
Hvis det ikke er lovsjusk, så ved jeg ikke hvad.
Men det finder vi nok ud af.
Men jeg mener, at det jo er helt, helt uklart, hvad det egentlig er, man er blevet enig om.
Hvem skal have pengene?
Hvad bliver præmisserne for det?
Selvfølgelig skal man da tage og give.
Men så vidt jeg kan se, har man bare givet fra Socialdemokraternes side.
Hvad har man fået?
Hele problemet består i, at regeringen har fået lokket hr. Mogens Jensen og Det Radikale Venstre til at stemme for et lovforslag, som man ellers var imod, uden i virkeligheden at give noget som helst.
Mogens Jensen (S), 2005-12-13:
Jeg vil bare spørge hr. Holger K. Nielsen, om ikke han synes, det er vigtigt, at Kanal København kan fortsætte som kommerciel tv-station.
Kan hr. Holger K. Nielsen ikke bekræfte, at det, der stod i lovens bemærkninger før forhandlingerne med Det Radikale Venstre og Socialdemokraterne, præcis var, at det kunne der ikke være sikkerhed for, men at der nu med et fælles betænkningsbidrag er afgivet en fælles enig indstilling fra regeringspartierne plus Det Radikale Venstre og Socialdemokraterne om, at Kanal København skal fortsætte som græsrodsstation?
Er det ikke positivt, vil jeg spørge hr. Holger K. Nielsen?
Holger K. Nielsen (SF), 2005-12-13:
Nu må vi se på, hvad der rent faktisk er aftalt.
Som jeg vurderer det, er der tale om nogle temmelig luftige betragtninger, men lad os nu se på det.
I hvert fald forekommer det mig, at de ting, man har fået ind, isoleret set – jeg ved det ikke helt præcist – kan være fornuftige, noget af det.
Men på den anden side er der stadig væk tale om, at man har en meget begrænset sum penge, hvor man så målretter nogle af pengene til visse stationer.
Hvem går det ud over?
Hvem får dårligere vilkår på grund af det her?
Hvorfor gør man, som man vil?
Hvad er præmisserne for det?
Hvor mange penge handler det om?
Kan de overleve på det?
Der er så mange uafklarede ting i det her, og jeg synes, det er meget, meget flot, at hr. Mogens Jensen kan stå og give garantier for, at den og den er reddet.
Kim Andersen (V), 2005-12-13:
Jeg vil bare sige, at man jo kan være politisk uenig, og det er i vid udstrækning det, vi er her for.
Men tingene skal jo foregå ordentligt og oplyst og have en seriøs behandling.
Derfor har vi naturligvis også lyttet til de ønsker, der er fremsat heroppefra om at få forslaget tilbage efter andenbehandlingen.
Vi har nu indkaldt til et udvalgsmøde i Kulturudvalget kl. 16.30 eller 5 minutter efter førstebehandlingen af den næste sag, L 96, og her er der også stillet et samrådsspørgsmål til kulturministeren.
Han vil komme til stede for at besvare det spørgsmål og dem, der måtte følge, så alle efterfølgende kan føle sig godt oplyst i denne sag.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Ellen Trane Nørby (V), 2005-12-13:
Da Venstres ordfører, hr. Flemming Damgaard Larsen, desværre ikke kan være her i dag på grund af møder andetsteds,
har jeg lovet at læse ordførerens tale op.
Venstre støtter lovforslaget om distributionstilskud til visse periodiske blade og tidsskrifter.
Venstre hilser det meget velkommen, at der sikres distributionstilskud til periodiske blade og tidsskrifter, også selv om de er kommercielt udgivne.
I et så lille sprogområde som det danske er det meget vigtigt, at vi er særlig opmærksomme på de forhold og rammebetingelser, som netop sikrer mangfoldigheden inden for udgivelsen af også dagbladslignende publikationer.
I et demokratisk samfund er forudsætningen, at der kan føres en demokratisk debat på et veloplyst grundlag.
Det er de publikationer, der er tænkt på i forbindelse med lovforslaget, og som lovforslaget i høj grad er medvirkende til at sikre.
Det er derfor også vigtigt at understrege, at forudsætningen for distributionstilskud er, at der er tale om blade, der henvender sig til en bred kreds af læsere, og ikke til en lille snæver skare med et indskrænket interessefelt.
Venstre er også meget glad for, at tilskuddet tildeles udgiveren af det pågældende blad direkte og ikke en bestemt distributør.
Derved sikres det også, at den pågældende bladudgiver løbende kan sikre sig, at der benyttes den distributør, som bedst når den målgruppe, som den pågældende udgiver har med sit blad.
Desuden vil der jo også være fri konkurrence på området mellem de forskellige distributører, og det kan sikre den mindste distributionsomkostning for udgiverne.
Ordningen indebærer, at der sker en ikke uvæsentlig forenkling samt forbedring set i forhold til den situation, der eksisterer i den nuværende ordning.
Regeringen har levet op til, at denne ordning, vi lægger frem nu i lovforslaget, ikke er en spareøvelse, idet der i de foregående år er blevet udbetalt 7,6 mio. kr. i støtte til momsfritagne uge- og månedsblade, mens der med det her lovforslag foreslås oprettet en pulje på 10 mio. kr. Dermed sikres det også, at nye blade kan komme ind under ordningen.
Dette kan meget vel ske, da nyordningen opererer med nye støttekriterier.
I den forbindelse er det vigtigt for Venstre, at ordningen er så objektiv som muligt.
Derfor må kriterierne for støtte udarbejdes, så de er meget eksakte.
For Venstre er det helt naturligt, at ordningen træder i kraft med virkning fra den 1. januar 2006
, uagtet at der vil gå lidt tid med at få ordningen modificeret, og at ikrafttrædelsestidspunktet dermed vil sikre, at bladene ikke kommer i klemme ved ophør af den eksisterende ordning.
På den baggrund hilser Venstre forslaget velkommen.
Louise Frevert (DF), 2005-12-13:
Der kan være mange grunde til, at Dansk Folkeparti er glad for at være med som regeringens parlamentariske grundlag.
I dette tilfælde har vi indgået en aftale om ændring af distributionstilskud til visse periodiske blade og tidsskrifter, og vi mener, at denne ordning bliver meget nemmere at gå til end de gældende regler.
Det er heller ikke ofte sådan, at høringssvarene umiddelbart altid er positive over for et lovforslag, eller at de bemærkninger, som høringspartnerne kommer med, bliver efterlevet eller blot taget til efterretning.
I dette tilfælde mener jeg virkelig, at kulturministeren indgående ikke alene har noteret sig høringsparternes bemærkninger, men også har kunnet gøre effektivt og positivt brug af dem.
Det er bl.a. et springende punkt – det må jeg indrømme at det også er for mig – at kriterierne for at kunne give støtten skal være så objektive som overhovedet muligt.
Jeg vil også gerne pointere, at de betingelser for opnåelse af støtte, som er skildret i bemærkningerne til lovforslaget, må siges at være en god ramme og et godt udgangspunkt, bl.a. at publikationerne skal henvende sig til en bred kreds af læsere og ikke må være rettet mod bestemte erhvervs- eller faggrupper eller medlemmer af de enkelte politiske partier eller foreninger.
Desuden skal en tredjedel af det redaktionelle stof være selvstændigt journalistisk bearbejdet.
Disse tiltag vil fordre, at publikationens indhold bliver meget alsidigt.
Jeg synes også, at man går med livrem og seler, når det drejer sig om fordelingsudvalget, hvor der i det allerede nedsatte fordelingsudvalg, som består af tre personer, vil komme yderligere to medlemmer, som har et særligt kendskab til dagbladsvirksomhed, nemlig fra Danske Dagblades Forening og Dansk Journalistforbund, når der skal behandles ansøgninger efter de foreslåede bestemmelser.
Alt i alt mener vi, at det er et godt og positivt lovforslag.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-12-13:
Ordføreren nævnte, at der var mange grunde til, at Dansk Folkeparti er glad for at være parlamentarisk grundlag for VK-regeringen.
Jeg forstår ikke, at dette lovforslag skulle være en af disse grunde, selv om jeg godt kunne forstå mange andre årsager hertil.
For der har været en lang diskussion om, hvorvidt det var rimeligt over for branchen, at man laver nogle regler, der træder i kraft den 1. januar, men som egentlig først bliver vedtaget efter nytår.
Det troede jeg var en af Dansk Folkepartis anker i den politiske debat, der har været omkring netop det her lovforslag.
Hvad er det, der har gjort, at Dansk Folkeparti har skiftet mening, hvis man altså har det, for er det ikke stadig et problem, at man dermed skaber usikkerhed for branchen?
Louise Frevert (DF), 2005-12-13:
Jeg tror ikke, at hr. Simon Emil Ammitzbøll behøver at bekymre sig så meget, for ved, at der har været nogle klagesager, mener vi, at det bedste simpelt hen vil være at få den her ordning på nuværende tidspunkt.
Jeg kan ikke rigtig forestille mig, der vil være noget til hinder for, at der vil komme nogle bemærkninger, så det her kan blive effektueret.
Så at det kommer til at være en virkning med tilbagevirkende kraft, må jeg da sige er yderst givtigt, i stedet for at man lige pludselig stod og ikke kunne uddele fra en pulje.
Det mener jeg ville være yderst uhensigtsmæssigt for de blade, som har berettigelse til at kunne modtage en støtte.
Og så vil jeg sige, at det her jo er en puljeordning, som kommer til at være i kraft 1 år ad gangen, så jeg tror altså ikke efter min bedste overbevisning, at der er nogen, der kommer i klemme.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-12-13:
Således beroliget vil jeg gå videre til næste spørgsmål.
Hr. Kristian Thulesen Dahl, der har været ordfører tidligere på dette spørgsmål her i salen, har jo sagt, at Dansk Folkeparti ikke ville være argumentresistent i forhold til, hvad oppositionen måtte komme med.
Hvis det er tilfældet, så kan lovforslaget vel nå at ændre sig, inden den endelige vedtagelse, altså efter nytår.
Det faktum kan fru Louise Frevert vel ikke komme uden om.
Den anden ting er: Jeg synes, at vi skal slå fast, mens lejlighed er, at den nuværende ordning ville fortsætte, hvis det var Dansk Folkepartis ønske.
Så hvis der var et flertal i Folketinget for, at det her først skulle træde i kraft til næste år, ville det blive sådan.
Det er fakta i den her sag.
Louise Frevert (DF), 2005-12-13:
Man kan jo anskue tingene på flere forskellige måder, og jeg vil nok sige, at vi har en helt ny situation, for det her er jo en helt ny pulje, der er kommet.
Det er en ny pulje på 10 mio. kr., og derfor er det en ny situation.
Af den grund mener jeg, at det vil være bedre at vedtage det her, så det har en tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2006, da den større pulje på flere hundrede millioner er en helt anden snak, der skal diskuteres.
Per Clausen (EL), 2005-12-13:
Nu er jeg sådan set enig med fru Louise Frevert i, at det her lovforslag indeholder adskillige meget fornuftige ting, så det er slet ikke udelukket, at vi kunne ende med at være så positive, at vi ville stemme for det.
Men jeg vil bare spørge fru Louise Frevert, om de betingelser, der er opstillet for at få støtte, er færdigforhandlet mellem regeringen og Dansk Folkeparti, eller om vi godt kunne komme til at drøfte dem.
Jeg vil nævne, at der fra Dansk Fagpresse er anført, at man ikke synes, at de betegnelser og de kriterier måske alle sammen er helt objektive.
Så vil jeg nævne, at man også har nogle tidsmæssige krav, som i hvert fald ville få den konsekvens, at ugeavisen Notat ifølge de informationer, jeg har fået, ikke ville kunne nyde godt af denne støtte.
Hvis de kriterier, man har lagt ned her, faktisk får nogle uhensigtsmæssige konsekvenser, så kunne det vel være en idé at kigge på dem.
Louise Frevert (DF), 2005-12-13:
Jeg tror ikke, det ville være særlig hensigtsmæssigt, at vi som politikere skulle sætte de kriterier.
Derfor tror jeg helt klart, at det fordelingsudvalg, som bliver nedsat, oven i købet med to branchefolk oven i de tre, som er i det almindelige fordelingsudvalg, vil være kompetente folk, der vil komme til at udarbejde de retningslinjer og kriterier.
Som jeg også har indtryk af, er det også en sag, som hører til ministerens område.
Det vil altså sige, at vi som politikere faktisk afstikker rammen for det her lovforslag, men at alle er meget lydhøre over for at være sikre på, at det er objektive kriterier, der kommer til at være gældende i den her lov.
Per Clausen (EL), 2005-12-13:
Men det, jeg forstår fru Louise Frevert siger, er, at hvad angår rammerne, er fru Louise Frevert indstillet på at indgå i en seriøs drøftelse, hvis der skulle være nogle problemer i rammerne.
For jeg er meget enig med fru Louise Frevert i, at det ikke er os, der skal sidde hverken her eller i Kulturudvalget og bestemme, hvem der skal have pengene.
Det ville føre for vidt og sikkert føre til meget skadelige resultater.
Men jeg vil bare gerne have bekræftet, at det er sådan, at vi godt i udvalgsarbejdet kan diskutere rammerne, hvis vi med udgangspunkt i de rammer, der nu er lagt, kan sige, at de faktisk får nogle uhensigtsmæssige konsekvenser.