runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eyvind Vesselbo (V), 2002-11-22:
Med hensyn til spørgsmålet fra salen vil jeg sige, at det, det drejer sig om i den her naturplan, jo er at se på, hvad der kommer ud af den økonomi, der stilles til rådighed.
Vi kan godt diskutere penge, og hvor mange penge der bliver afsat, og hvor mange penge der bliver skåret.
Det er jo det, vi har brugt utallige timer på, nemlig at diskutere tal og hvor meget der er blevet skåret. Der er ikke rigtig nogen, som egentlig er helt klar over, hvad det reelle tal er.
Det lyder i hvert fald ikke sådan, når man kommer herop på talerstolen.
Man slynger om sig med kæmpebeløb på beskæringer, og det er slet ikke tal, jeg kan genkende.
Det, som jeg gerne vil se på, er, hvad der kommer ud af det, som bliver vedtaget, og det drøfter vi jo aldrig her, for det er jo ikke det, der åbenbart er interessant.
Vedrørende Enhedslisten så er jeg ganske enig i, at hr. Keld Albrechtsen og Enhedslisten var meget positive under de forhandlinger.
Nu vil jeg jo ikke referere fra de forhandlinger, men jeg kan bekræfte det, hr. Keld Albrechtsen sagde.
Det, der bare var ærgerligt, var, at Enhedslisten så ikke tilsluttede sig forliget, når man jo syntes, det var så godt, og i øvrigt bakkede op både om pengene og også måden, det blev finansieret på.
Det var derfor, jeg sagde i min indledning, at jeg var ked af, at vi ikke kunne få en bred opbakning til det, for det, man jo kunne blive enige om, var vel at bevilge de 50 mio. kr. Som jeg også sagde i min indledning, kunne det jo godt være, at man havde en idé om, at man ville have 200, 300 mio. kr., men man kunne vel i det mindste have stemt for de 50 mio., så havde man jo fået noget.
Det er vel heller ikke sædvane, at man stopper folk midt i deres tale.
Torben Hansen (S), 2002-11-22:
Ja, det var jo mange flotte ord fra Venstres miljøordfører.
Men når vi kommer til det konkrete, så er der jo allerede andre, der har vist, at hulheden i hvert fald er til stede, også når vi taler om det økonomiske.
Jeg har et par sådan mere konkrete spørgsmål til Venstres miljøordfører.
Eksempelvis står der på side 5 i den her naturredegørelse, at reglerne for gennemførelse af fredning skal justeres, så der skabes bedre samklang mellem rettigheder og pligter hos de forskellige aktører på fredningsområdet, f.eks. med hensyn til finansiering af fredninger.
Betyder det, at eksempelvis Danmarks Naturfredningsforening, som kan rejse fredningssager, med denne her passus rent faktisk også selv skal ind og være medfinansierende?
Det kunne være meget interessant at få et svar på det spørgsmål.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-22:
Jeg synes, hr. Eyvind Vesselbos fremstilling af sagen om skovforliget er højst urimelig.
Det faktuelle forløb var jo, at vi i hvert fald fra Enhedslistens side sagde, at vi da godt ville være med til at lave den aftale om skovene, men vi ville ikke være med til at tage medansvar for den reduktion af beløbsrammerne, som fru Pernille Blach Hansen var inde på.
Der ville vi stå frit til selvfølgelig at have vores holdning til, at der burde afsættes flere midler.
Men vi sagde jo faktisk til regeringen, det vil ministeren kunne bekræfte, at vi var indstillet på at indgå den aftale med de midler, som der så kunne skaffes et flertal for i Folketinget.
KL. 10.10 Derfor skal man ikke stå her og sige, at vi ikke var at finde.
Vi var at finde, og vi ville have indgået en aftale selv om ganske beskedne midler, for vi er nu engang indrettet sådan, at vi også medvirker til ganske beskedne skridt, selv om vi gerne ville have noget mere.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-11-22:
Det indlæg, vi netop har hørt fra Venstres ordfører, var jo præget af nogle pæne ord, men meget lidt konkret handling - og mest af alt stort set ingenting til at gennemføre det her med.
Naturområdet er virkelig det sted, hvor regeringen stort set har skåret allerallermest, samtidig med at man siger en masse pæne ord.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Eyvind Vesselbo: Hvordan kan det være, at regeringen ifølge sine egne tal faktisk har skåret i perioden fra 2002 til 2005 over 0,5 mia. netop på naturindsatsen set i forhold til den tidligere regeringsbevilling?
Er det virkelig efter hr. Eyvind Vesselbos opfattelse en styrkelse af naturområdet, at man fratager området 0,5 mia.?
Jørn Jespersen (SF), 2002-11-22:
Jeg kan huske, at da den nuværende miljøminister var ny i sit embede, udtalte han her i Folketingssalen, at det er nødvendigt at prioritere, og at man bliver nødt til at stå ved sine prioriteringer.
Det er pinligt, at vi skal diskutere de faktuelle nedskæringer på naturområdet, når kendsgerningerne er, som det også er tilkendegivet af Miljøministeriet i adskillige svar til Folketinget, at det første, man gjorde, var at fjerne 4 gange 80 mio. kr. i 4 budgetår, altså at fratage naturområdet 320 mio. kr., som var kommet ind året før.
Dertil kommer de generelle nedskæringer, så det samlede tab for naturområdet er 430 mio. kr.
Det er en kendsgerning, og det synes jeg bare man skal vedstå og argumentere for, at det er den prioritering, som Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti har foretaget.
Det er da fair nok, at man har en naturpolitik, der siger, at der skal gøres meget mindre, og at man vil vil ofre færre penge, men så bør man da stå ved det
Det er ganske uanstændigt at prøve at benægte det.
Dertil kommer, at vi under forhandlingerne om den såkaldte naturreform, hvor man efter at have fjernet 4 gange 80 mio. kr. tilførte 50 mio. kr. og forsøgte at få det til at se ud som et fremskridt, prøvede voldsomt på at få bare en lille indrømmelse på nogle områder for at forbedre naturkvaliteten, f.eks. bufferzoner om sårbare områder og sådan noget, så jeg skal bare spørge: Kan hr. Eyvind Vesselbo nævne bare ét eksempel på en indrømmelse fra regeringens side under de forhandlinger?
Pernille Blach Hansen (S), 2002-11-22:
Jeg kan ikke forstå, at hr. Eyvind Vesselbo forsøger at benægte virkeligheden.
Der står faktisk i et svar til Miljø- og Planlægningsudvalget fra miljøministeren selv, at BO-tallene, altså de tal, der gælder i 2004 og 2005, vurderes til at give en realistisk beskrivelse af udviklingen i Miljøministeriets budgetrammer.
Det vil sige, at ministeriet og ministeren selv har tilkendegivet, at de tal, der nu står, er realistiske, også for de kommende år.
Jeg vil gerne spørge hr. Eyvind Vesselbo: Når nu det ser ud til, at man vil skære denne halve milliard over 4 år, og hr. Eyvind Vesselbo ikke kan bekræfte det, betyder det så, at regeringen er klar med en markant satsning og flere penge til naturen de kommende år?
De eneste, der får ekstra penge i øjeblikket, er landbruget, som skal kompenseres for det ene og det andet, og er det Venstres opfattelse af god miljøpolitik, at landmændene skal kompenseres, og at naturen skal have stort set ingenting?
Eyvind Vesselbo (V), 2002-11-22:
Det er jo ikke bare på miljøområdet, man har gjort det.
Det er selvfølgelig ærgerligt, og derfor kommer man herop på talerstolen med sådan nogle lidt kryptiske spørgsmål, som egentlig ikke har noget med den her sag at gøre, og forudsætter i øvrigt nogle ting, som jeg ikke har sagt her fra talerstolen.
Der er ikke noget med, at Vestsjællands Amt selv skal betale noget.
Det har vi ikke planlagt.
Vi har bevilget 20 mio. kr. til bl.a. det her område, som fru Elsebeth Gerner Nielsen nævner.
Og så sagde jeg lige før - og jeg synes, det ville være godt, hvis fru Elsebeth Gerner Nielsen kunne lytte efter, når der bliver sagt noget fra talerstolen - at så sætter forligspartierne sig sammen igen og finder ud af, hvor mange penge der skal bevilges til det område i 2004 og 2005 osv.
Det er den måde, man gør det på.
I øvrigt har fru Elsebeth Gerner Nielsen selv siddet i en regering, som overhovedet ikke har taget fat på det her område.
Hvor blev naturparkerne af i den tidligere regerings
periode
Hvor blev genoprettelse af skovene af?
Det var der ikke.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-11-22:
Nu forstår jeg bedre.
Når vi nu har sat pilotprojekterne i gang, det vil sige, når vi har fået lavet nogle nye rapporter, og når vi har fået lavet nogle nye folkehøringer,
er det de lokale partnere, der skal finansiere resten, altså finansiere driften. Med hensyn til eksempelvis Åmoseprojektet i Vestsjællands Amt koster det omkring 75 mio. kr. bare at sætte første delprojekt i gang.
Er det miljøordføreren for Venstres holdning, at alle de penge skal betales af Vestsjællands Amt?
For nu at tage udgangspunkt i dét projekt.
Det samme gælder selvfølgelig alle andre initiativer.
Hvis det ikke er tilfældet, vil jeg gerne have en forklaring på den enorme økonomiske uansvarlighed, der ligger i, at man sætter nogle initiativer i søen, men uden at ville være med til at gå til finansministeren og sige, at der så selvfølgelig også skal være penge i BO-årene.
Det eneste, vi bad om, var sådan set, at driften var på plads i BO-årene.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-11-22:
Næh, vil jeg sige til fru Elsebeth Gerner Nielsen, vi er ikke fortørnede over, at De Radikale ikke vil være med, eller at SF eller Enhedslisten eller Socialdemokratiet ikke vil være med til denne aftale.
Vi synes bare, det er trist, at man sætter sig uden for indflydelse; at man simpelt hen har meldt pas, placeret sig dybt og tungt i hængekøjen uden at foretage sig noget positivt på miljøområdet.
Det er det, der er det centrale, og ikke at vi er fortørnede, for vi kører bare videre.
Vi kommer med vores egne forslag, som bliver vedtaget med det flertal, der gerne vil være med, som er konstruktive.
Med hensyn til de pilotprojekter, som fru Elsebeth Gerner Nielsen nævner, er det jo igen en fatal mangel på tillid til de mennesker ude i lokalsamfundene, som skal være med til det her, for de kan åbenbart ikke forvalte det her.
Det var de samme argumenter, man brugte i forbindelse med planloven.
Det er mangel på tillid til dem, der skal være med i partnerskaberne.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-11-22:
Jeg kan forstå, at regeringspartierne er vældig fortørnede over, at vi er nogle, som ikke ville være med til at bruge de 50 mio. kr., som regeringen kalder nye penge på naturområdet.
Baggrunden for, at Det Radikale Venstre ikke vil være med, er, at vi finder det fuldstændig økonomisk uansvarligt at sætte fire pilotprojekter i gang, når man ikke har nogen som helst garanti for, at projekterne kan blive til noget.
Med andre ord risikerer vi at bruge 50 mio. kr. som rene papirpenge til befolkningsundersøgelser, folkehøringer, diverse undersøgelser i de enkelte naturområder, men uden nogen som helst garanti for, at vi rent faktisk får mere natur for pengene.
Det er ellers regeringens slogan, at der skal mere natur for pengene.
Derfor er det da fuldstændig ulogisk at bruge 50 mio. kr. uden at have driften for de kommende år klar, altså i BO-årene.
Jeg vil gerne have en forklaring på, hvordan man kan komme dertil, at man bruger pengene så uansvarligt.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-11-22:
Til hr. Jørn Jespersen: Jeg mener, at jeg har svaret ganske klart på det spørgsmål, hr. Jørn Jespersen stillede, nemlig at hvis man bliver frataget muligheden for at udøve sit erhverv, nemlig landbrug, skal man selvfølgelig have kompensation.
Og det bekræftede hr. Jørn Jespersen også.
Så jeg forstår ikke helt, hvad det er yderligere, der kommer af spørgsmål her, for hvis man ikke kan drive landbrug, skal man selvfølgelig have kompensation.
Til hr. Torben Hansen vil jeg sige, at jeg overhovedet ikke forstår, hvorfor hr. Torben Hansen drager fredninger ind i den her sag.
med den her sag at gøre.
Jeg synes, at hr. Torben Hansen må sætte sig ordentligt ind i tingene, inden han kommer herop og stiller spørgsmål.
Man kan da ikke inddrage ting, som ikke har noget med det her at gøre.
Med hensyn til, hvem der skal ind i billedet her,
er det jo amterne og kommunerne, som skal ind i de sager, og der er ikke noget med, at en eller anden bare kan sige nej i amterne og kommunerne.
Det er det, der er medejerskabet.
Torben Hansen (S), 2002-11-22:
Jeg har rent faktisk stillet nogle spørgsmål til indholdet i den her naturredegørelse, som er den, vi diskuterer for nuværende. Jeg spurgte bl.a. til hele spørgsmålet om fredning og medejerskab.
Det betyder jo så, da jeg ikke har fået noget svar endnu, at jeg kan konkludere, hvis jeg ikke hører andet, at de, der rejser fredningssagerne, også skal være med til at betale.
Så er man da fuldstændig stensikker på, at der ikke bliver fredet noget som helst længere i det her land. Mit andet spørgsmål var om forholdet til de nationale naturområder. Wilhjelmudvalget spillede ud med seks, nu kommer man meget uambitiøst fra regeringens side med en tre-fire pilotprojekter.
Det skal bygge på frivillighed.
Det er selvfølgelig også fint nok, men betyder det, hvis der er en enkelt, der i et område ikke vil være med,
at vedkommende har fuldstændig vetoret over for nogle helt klare nationale naturinteresser?
Det må også være et spørgsmål, som jeg kan få klart svar på i dag.
Jørn Jespersen (SF), 2002-11-22:
Med hensyn til kompensation til landbruget er det klart, at hvis man laver et indgreb i forhold til en enkelt lodsejer og siger, at vedkommende specielt skal gøre noget ekstra, for han har værdifuld natur, skal det selvfølgelig kompenseres, men det er ikke det, vi taler om.
Vi taler om kompensation for at overholde generelle lovgivninger, som gælder for alle inden for erhvervet, og der er det vist aldrig set før, at man udbetaler erstatning, for at en gruppe af mennesker alle sammen skal overholde en fælles generel lovgivning.
Vi har jo masser af eksempler på, at der er gødningsnormer, og der er andre regler for, hvordan man må dyrke sin jord.
Der er da aldrig udbetalt kompensation for generelle regler.
Det er et nyt princip, som den nuværende regering indfører, og mit spørgsmål var, hvorfor man har indført det.
Det fik jeg ikke noget svar på, så jeg efterlyser det igen.
Med hensyn til den ekstra bevilling, som er kommet på et eneste område, nemlig til Institut for Miljøvurdering, siger hr. Vesselbo, at det vist er meget almindeligt.
Det er det ikke.
Hvis regeringspartierne ønskede en ekstrabevilling, havde man vel foreslået det i sit forslag til finanslov.
Det gjorde man ikke.
Hvis Dansk Folkeparti havde ønsket det, havde de vel rejst det som krav.
Det har de mig bekendt heller ikke gjort.
Derfor spørger jeg: Hvor er den ekstrabevilling kommet fra?
Hvem er det, der har gennemtrumfet det?
Er det regeringspartierne?
Er det hr. Vesselbo?
Eyvind Vesselbo (V), 2002-11-22:
Til hr. Keld Albrechtsen vil jeg sige, at nu har jeg jo ikke været så mange år i Folketinget, men det har hr. Keld Albrechtsen, og han ved godt, hvordan finanslovforhandlinger foregår.
Når man indgår en aftale, kan man jo ikke pludselig springe fra aftalen bagefter og sige, at man egentlig godt ville have haft noget andet.
Hvis nu hr. Keld Albrechtsen havde været med i forliget, kunne han jo have været med til det, som forligsparterne i denne sag har aftalt, nemlig at når vi når ud af 2003, sætter vi os sammen og finder ud af, hvad vi skal bruge i 2004 og 2005.
Det er jo sådan, man gør, og det er derfor, man får indflydelse.
Men når man stemmer nej, fordi man ikke vil være med, sætter man sig uden for indflydelse, og det er det, hr. Keld Albrechtsen har gjort her sammen med de andre i hængekøjen.
Til hr. Jørn Jespersen vil jeg sige, at det da er klart, at man skal have kompensation, hvis man bliver frataget en mulighed for at producere på sin jord, fordi der bliver lavet en regulering, der forhindrer det.
Men jeg synes i øvrigt, det er et underligt spørgsmål, for jeg mener, at miljøministeren har sagt, at Landbrugsfonden skal være med til at finansiere nogle af tingene, og det er vel en meget fornuftig måde at gøre det på.
Vedrørende finanslovforhandlingerne på det generelle plan om tilskud til Institut for Miljøvurdering, er det vel foregået på den måde, det skal: spørgsmålet har været inde i forhandlingerne, og så er det blevet vedtaget, at Institut for Miljøvurdering skulle have nogle flere penge.
Det er vel helt reelt og sagligt.
Jørn Jespersen (SF), 2002-11-22:
Fru Pernille Blach Hansen nævnte, at de eneste, der i øjeblikket får flere penge på naturområdet, er landbruget, som åbenbart efter regeringens opfattelse skal have kompensation for at overholde generelle miljøregler, og der er nedsat et udvalg, der skal lave nærmere regler for det.
Skal bilisterne så også have kompensation for at overholde færdselsreglerne?
Det er fuldstændig absurd, og hvad er begrundelsen for det initiativ?
Så vil jeg i øvrigt sige, at det ikke er helt rigtigt, at det kun er landbruget, der får ekstra penge.
Bjørn Lomborgs Institut for Miljøvurdering har jo også fået ekstra penge ved en eller anden besynderlig procedure.
Vil hr. Vesselbo ikke redegøre for, hvordan det er gået til, og hvordan beslutningsproceduren for bevillinger på miljøområdet foregår i regeringen? Mit tredje spørgsmål er: Hvilke indrømmelser mener hr. Vesselbo, at regeringen gav oppositionspartierne under forhandlingerne om naturen?
Bare ét eneste eksempel på én lillebitte indrømmelse.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-22:
Hr. Vesselbo har ret i, at jeg havde en positiv forhandling med ministeren, og det vil jeg også gerne kvittere for.
Enhedslisten ville også gerne være med til at bruge de næste 50 mio. kr., men så var det, vi skulle tvinges til at underskrive en håndfæstning på, at vi ikke måtte arbejde for de næste 50 mio. kr. Jeg har til dato ikke fattet, hvorfor det skulle være nødvendigt, at Enhedslisten skulle underskrive en sådan håndfæstning, og det ville vi altså ikke.
Så siger hr. Eyvind Vesselbo, at der ikke er fastlagt noget for budgetoverslagsårene, dvs. 2004 og 2005, så her kunne der eventuelt godt blive tale om flere penge.
Vi ved jo, at der f.eks. til nye skove er en lang kø af projekter, der er brug for flere penge til, og så vil jeg da spørge hr. Eyvind Vesselbo: Skulle det signal forstås sådan, at når det drejer sig om de kommende finanslove, vil regeringen være indstillet på også at diskutere et større budgetbeløb? Så er der nemlig ingen tvivl om, at så vil Enhedslisten også være lige på pletten og være parat til at deltage i en ny forhandlingsrunde.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-11-22:
Der var en del af min tale, som jeg ikke fik mulighed for at holde i mit første indlæg, Jeg ville have sluttet af med at sige: Vi vil ganske givet i den følgende debat høre en masse kritiske røster.
Men hvis det går, som det plejer, når vi drøfter natur og miljø, vil det ikke være miljøindsatsen, der vil være i centrum for debatten.
Det vil alene være nogle mavesure kommentarer over, at man har sat sig selv uden for indflydelse på størstedelen af miljøområdet. Der er ingen tvivl om, at befolkningen har opdaget, hvem det er, der tager initiativer på miljøområdet, og den har også opdaget, hvem det er, der ligger i hængekøjen og brokker sig.
Det, vi hører her, er jo netop ikke en debat om miljøet og naturen.
Det er alene en debat om, hvor mange penge der står på kontoen i årene fremover, også teoretiske penge.
Det er ren teori, det er hypoteser, alt det vi drøfter.
Hvorfor ikke i stedet drøfte det, som kommer ud af de penge, der faktisk er afsat for 2003?
Det er det, der er lagt op til, det er en naturredegørelse, der skal diskuteres, og derfor er det dybt chokerende, at vi gang på gang skal stå her og drøfte ikke det, der er det reelle, men kun det, som nogle ønsker, nemlig økonomi og teori.
Til hr. Jørn Jespersen vil jeg sige, at der ganske rigtigt er skåret 80 mio. kr. ned næste år, men der er tilført 50 mio. kr. plus 13 mio. kr., så den voldsomme reduktion, hr. Jørn Jespersen taler om, kan jeg ikke se.
Torben Hansen (S), 2002-11-22:
De medlemmer, der tidligere har været på talerstolen, har jo i rigt mål dokumenteret, at regeringens ambitionsniveau på dette område er rystende lavt.
Jeg har stillet et helt konkret spørgsmål til Venstres ordfører, hr. Eyvind Vesselbo, om det, der står om fredninger i regeringens naturredegørelse, betyder, at de, der kan rejse lokale fredningssager, eksempelvis Danmarks Naturfredningsforening, skal være med i finansieringen af de fredningssager.
Det må være et klart og simpelt spørgsmål, som Venstres miljøordfører kan besvare.
Årsagen til, at det måske forholder sig sådan, er måske i den sidste ende, at regeringen slet ikke ønsker, at der bliver rejst flere fredningssager.
I udspillet fra Wilhjelmudvalget var der seks nationale naturområder, men nu taler man om tre-fire forskellige pilotprojekter i denne naturredegørelse, og de skal bygge på medejerskab og frivillighed.
Lad os nu rent hypotetisk sige, at der er en enkelt, som ikke vil være med frivilligt, betyder det så, at vedkommende har vetoret?
Jørn Dohrmann (DF), 2002-11-22:
Jeg kan kun konstatere, at den udtalelse, som jeg kom med for lidt siden, om, at man ikke fra socialdemokratisk side rigtig havde nogen planer selv, står jeg fuldstændig ved, da der ikke er kommet de store planer ud.
Men hvorfor gav man så ikke Wilhjelmudvalget den frihed, at de kunne regne økonomi ind i de her projekter, så man faktisk kunne realisere dem i stedet for kun at have dem som tanker, fordi de måske er så dyre, at det slet ikke kan lade sig gøre i fremtiden.
Man skal regne det ud og spørge
: Hvor mange penge kan vi ofre på det her?
Hvor mange penge har vi til rådighed, og hvad kan vi så få ud af det her?
Vi har sagt: Vi har 50 mio. kr. på det her område, og dem prioriterer vi på de områder, som vi har sagt her.
Det er min personlige holdning, at der ikke skal være motorvej lige der, hvor vi planter bynær skov, for så er der efter min mening noget, der er helt galt.
Men de forhandlinger vil jo lægge op til, at vi snakker om tingene.
Det er faktiske penge, man har, og som man kan dele ud her.
Det der med at sælge boliger, der ikke længere er behov for, er en helt naturlig sag.
Hr. Torben Hansen må jo også vide, at det har den tidligere regering jo også brugt at gøre.
Når man ikke skal bruge sine bygninger, kan man da lige så godt realisere og få nogle penge i kassen og derefter bruge dem til noget godt.
Her tænker vi på miljøområdet, og det skal man da benytte sig af.
skal man da ikke rakke ned.
Det synes jeg i hvert fald ikke.
Så vi er glade for den aftale, vi har lavet, og vi håber selvfølgelig på, at den kan blive bedre til næste år.
Men vi er også realister og spørger: Hvor mange penge har vi til næste år?
Pernille Blach Hansen (S), 2002-11-22:
Det er simpelt hen ikke til at holde ud at høre på.
Dansk Folkepartis ordfører præsenterer en besparelse som en forøget bevilling.
Derfor har jeg bare ét spørgsmål: Vil Dansk Folkepartis ordfører ikke godt bekræfte, at den tidligere regering sammen med SF og Enhedslisten havde en aftale om at give 80 mio. kr. til naturområdet om året i 4 år?
4 x 80 mio. kr.
Det vil sige 80 mio. kr. også i år og næste år.
De penge har Dansk Folkeparti fjernet, og så er man kommet med 50 mio. kr. Dansk Folkeparti er dermed med til at beskære indsatsen på naturområdet.
Det bør være simpelt at svare på.
Fru Elsebeth Gerner Nielsen har jo lige vist, hvorfor miljøministerens hidtidige indlæg ikke helt holder vand, for ministeren har jo selv over for udvalget oplyst, at de tal, som regeringen nu lægger frem for de kommende finansår, er meget mere bindende, end det tidligere var tilfældet.
Men jeg vil også godt kvittere for, at miljøministeren her anerkender, at der er stor forskel på i tal, i hårde facts, hvad den nuværende regering og den tidligere regering vil gøre.
Dér vil jeg bare bede om, at ministeren bekræfter, at ud fra de tal, som Miljøministeriet og ministeren selv har udleveret i finanslovforhandlingerne, er der over en 4-årig periode tale om en difference på knap 0,5 mia. kr.
Er det ikke korrekt, at det er det, den nuværende regering både har sparet i år, planlægger at spare i 2003 og også vil spare i 2004 og 2005?
Hvis ministeren synes, at det er for meget, og at vi går ud i noget, der er bliver for fiktivt, så vil jeg bare gerne bede om en bekræftelse af, at i 2002 har den nuværende regering sparet 111 mio. kr. på naturen i forhold til den tidligere, og næste år bliver det 138 mio. kr., den nuværende regering vil spare i forhold til den tidligere.