runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-10-09:
Man kan jo så med udgangspunkt i det, hr. Kristen Touborg nu siger, konstatere, at i hvert fald på dette her ene punkt synes hr. Kristen Touborg, at der er sket et fremskridt med den regering, der nu er kommet.
Kristen Touborg (SF), 2002-10-09:
Nu bad jeg faktisk om at få konkretiseret af statsministeren, at vi ikke med de særlig vanskeligt stillede kommuner kun taler om en håndfuld kommuner, men at vi der snakker om væsentlig flere, måske ca. 75.
Jeg vil gerne have et løfte fra statsministeren om, at det, statsministeren betragter som særlig vanskeligt stillede kommuner, er den gruppe.
Og dermed er det altså en væsentlig større beløbsramme, vi snakker om, end den, der ligger i økonomiaftalen i øjeblikket.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-10-09:
Jeg vil slet ikke på nuværende tidspunkt sætte tal på.
Det er jo et spørgsmål, der forhandles med de kommunale organisationer én gang om året, i maj og juni måned, og det vil det også blive næste år.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Arne Toft (S), 2002-10-09:
Indenrigs- og sundhedsministeren har gjort meget ud af at fortælle her i salen og også fortælle pressen, at når man laver en aftale, så overholder man aftalen.
Der er lavet en aftale med KL, og den bliver overholdt til punkt og prikke.
Jeg har været i kontakt med flere kommuner, som har spurgt mig: Tror du, det går at sætte skatten op? Og det er klart, at det har jeg sagt nej til, for der er trusler og sanktioner i luften.
Det kunne jo være lige så fornuftigt her - som statsministeren har sagt - at en kommune, der skulle skære meget dybt i det sociale område, satte skatten op. Men man har lavet en aftale, og man overholder aftalen. Jeg spurgte tidligere her i salen indenrigsministeren, om ikke udligningsreformen kunne komme i starten af 2003, og jeg fik det svar, at den kommer i 2004. Vil indenrigsministeren ikke bekræfte her, at når den ikke kommer, så er det lige så stort et aftalebrud, som hvis kommunerne sætter skatten i vejret?
Det kan da ikke passe, at man siger: Noget er aftalebrud, andet er sund fornuft.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-10-09:
Må jeg ikke først starte med at henvise til det, statsministeren har sagt om de overvejelser, regeringen har gjort sig i kølvandet på nedsættelsen af strukturkommissionen, og så sige omkring løftebrud og ikke løftebrud, at der ikke er tale om noget løftebrud.
Der er tale om, at de ændringer, der er brug for i forhold til hele finansierings- og udligningssystemet, nu fases ind i to omgange, nemlig sådan, at vi har anmodet Finansieringsudvalget om at komme med nogle anbefalinger med effekt 1. januar 2004 til, hvordan vi justerer nogle ting i kølvandet på de akutte problemer, der er.
Det gælder f.eks. de akutte problemer, der er i kølvandet på udløbet af overgangsordningen på grundtakstområdet.
Det gælder de tilsvarende problemer i relation til udløbet af den overgangsordning, der har været på den vidtgående specialundervisning.
Og så gælder det om at få nogle bud frem på, hvordan vi i en periode frem til, at der finder en eventuel større omkalfatring af hele udligningssystemet sted, får fordelt særtilskuddet eller udligningstillæg.
Det er det, der sker på den korte bane.
Samtidig sidder Finansieringsudvalget og arbejder på den lange bane i lyset
af strukturkommissionens overvejelser.
Så der er ikke tale om noget løftebrud.
Hvis man skulle statuere noget sådant, skulle man jo også kunne give et meget præcist svar på, hvad det var for en udligningsreform, der skulle være kommet den 1. januar 2004.
Mig bekendt er meningerne meget delte.
Når jeg besøger kommuner i hovedstadsområdet, har de det synspunkt, at de udligner for meget til provinsen.
Når jeg besøger kommuner i Jylland, har de det grundsynspunkt, at de får for få midler fra hovedstadsområdet.
Begge de steder har man fæstet meget stor lid til, at der skulle komme en udligningsreform dalende ned fra himlen.
Men da den jo forudsætter nulsum, at det er penge, der flyttes mellem kommunerne, ville det jo aldrig kunne lade sig gøre at indfri alle forventninger på én gang.
Arne Toft (S), 2002-10-09:
Jeg må konstatere, at når det er regeringen, der ikke overholder aftaler, så er det sund fornuft, og når det er den modsatte vej, så er det et aftalebrud. Jeg vil gerne stille et spørgsmål til indenrigsministeren, der nu selv er kommet ind på udligningen; var den retfærdig, var den uretfærdig?
Jeg har været inde og kigge på udligningerne.
Amtsudligningen er 80 pct., hovedstadsudligningen er 85 pct., og landsudligningen mellem kommunerne er 45 pct. og med lidt god vilje 50 pct. Synes indenrigs- og sundhedsministeren, at det er retfærdigt, at der er forskellige satser for udligning forskellige steder i landet?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-10-09:
Nu er det jo ikke i min magt at have nogen stor indflydelse på, hvad hr. Arne Toft konstaterer og ikke konstaterer, men jeg vil bare sige, at man ikke på baggrund af det, jeg her har sagt, kan konstatere, at der er noget aftalebrud.
Det er der ikke.
Vi står ved, at der skal foretages justeringer med effekt pr. 1. januar 2004.
Derfor er Finansieringsudvalget nu blevet bedt om meget konkret at komme med anbefalinger til, hvordan man undgår byrdefordelingsmæssige forskydninger som følge af udløbet af de overgangsordninger, der er på grundtakstområdet, på specialundervisningsområdet.
Vi har bedt Finansieringsudvalget om at give nogle bud på, hvordan man i en periode kan skabe større gennemskuelighed i de udligningstillæg, som det er nødvendigt at have, medmindre man omkalfatrer hele udligningssystemet.
Det er sådan set udtryk for fase 1 i en omlægning af systemerne.
Det er meget naturligt, at fase 2, en større omlægning, afventer strukturkommissionens arbejde, for, som statsministeren også var inde på det, så kan strukturkommissionens arbejde eventuelt føre til en meget markant opgaveomlægning mellem kommuner og amter og enheder i den offentlige sektor i øvrigt, der vil stille det her i et helt andet lys. Jeg kan så være overrasket over, hvis det nu ligger på den flade hånd, hvad det var for nogle ændringer, der burde have været gennemført i udligningssystemet, hvorfor man så ikke har gennemført dem, mens man selv var i regering.
Arne Toft (S), 2002-10-09:
Jo, men den tidligere regering havde lovet at gennemføre det i år 2004.
Jeg fik ikke svar på, om indenrigsministeren syntes, det var retfærdigt, at amtsudligningen var 80 pct. og hovedstadsudligningen 85 pct., hvor landsudligningen kun er mellem 45 pct. og 50 pct. Men det kan ministeren så svare på, samtidig med at han svarer på det næste spørgsmål, jeg har.
De kommuner, som nu har fået støtte som særlig vanskeligt stillede, har jo et kæmpeproblem i 2004.
Kan de regne med at få nogenlunde samme beløb i 2004?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-10-09:
Det vil interessere mig, jeg tror, det vil interessere hele Danmark at få at vide, hvad det egentlig er, Socialdemokratiet har lovet.
Mig bekendt er der ikke nogen
fra den gamle regering, der meget præcist har sagt, hvad det var for nogle ændringer, der skulle introduceres den 1. januar 2004.
Det er også derfor, vi fuldt ud lever op til det, vi har lovet.
Vi foretager justeringerne pr. 1. januar 2004, sådan som jeg har redegjort for det før.
Så vil jeg gerne kvittere for den omtale, der har været af de ekstra ressourcer, vi har stillet til rådighed for de vanskeligst stillede kommuner.
I den kommuneaftale, vi indgik i sommer, løftede vi jo særtilskudsmidlerne ganske markant.
Man vil også kunne se på den måde, vi har udmøntet midlerne på, at de i høj grad tager højde for de kriterier, som udligningssystemet ikke tager højde for.
Når der så bliver spurgt til 2004, kan jeg her bekræfte, at vi har bedt Finansieringsudvalget om at komme med nogle bud på, hvordan vi fordeler udligningstillæg i denne størrelsesorden fremadrettet, gerne på en måde, så der er større gennemskuelighed og dermed også større budgetsikkerhed ude i den enkelte kommune.
Arne Toft (S), 2002-10-09:
Jeg må sige, at det ikke er mange svar, jeg har fået.
I øvrigt vil jeg godt sige til indenrigsministeren, at jeg som kommunalmand var med til at forhandle de aftaler med den tidligere regering, og aftalen var, at der lå noget i 2004. Hvad der ville ligge, kunne vi jo ikke sige, og det er der jo ingen regering, der kan sige, før man har resultatet.
Jeg vil godt spørge ministeren, om han er enig med de økonomiske vismænd i, at det mest retfærdige ved en udligningsreform ville være en 100 pct.s udligning, således at byrådene og embedsværket skulle vise, hvordan de bedst formidlede de penge, de så modtog.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-10-09:
Jeg synes, det er interessant, at hr. Arne Toft siger, at der sådan set ikke var aftalt noget som helst andet, end at der ville foreligge noget.
Alene derved kan man jo også statuere, at vi fuldt ud lever op til det, der er aftalt, for det vil være sådan, at der pr. 1. januar 2004 vil blive foretaget justeringer på det her område.
Det er det, vi har bedt Finansieringsudvalget om at gøre.
Og dermed har vi fuldt ud levet op til det, vi har aftalt.
Jeg mener sådan set, jeg svarede på spørgsmålet om, hvorvidt man kunne forvente at få beløb i nogenlunde tilsvarende størrelsesorden, som man har fået i år.
Det er jo sådan, hviket statsministeren også var inde på, at denne regering har foretaget en markant forøgelse af de ressourcer, der er til rådighed for at reparere på udligningssystemet
Problemstillingen ved at bruge særtilskud eller udligningstillæg er jo, at de administreres af ministeren, og at de fordeles meget sent i budgetlægningen.
Det er præcis derfor, vi nu har bedt Finansieringsudvalget om at belyse modeller, fordele og ulemper ved at finde en anden form, hvorunder disse udligningstillæg kan udmåles, og det har vi bedt Finansieringsudvalget om at gøre med afsæt i, at den ramme, vi i år er nået op på, også er en ramme, der rækker fremover.
Kristen Touborg (SF), 2002-10-09:
Såvel statsministeren som nu indenrigsministeren forsøger at bortforklare spørgsmål om løftebrud.
Det er vel forståeligt.
Det vil man vel altid gøre.
Altså det, at man nu taler om fase 1 og fase 2 i en udligningsreform, var det det, regeringen talte om i juni måned under økonomiforhandlingerne?
Jeg har så sent som i mandags været sammen med syv borgmestre ude i det vestjyske, og de havde i hvert fald ikke forstået løftet på den måde, kan jeg så sige.
Eller er det sådan - der var faktisk en af borgmestrene, der stillede det spørgsmål - at regeringen har tænkt sig at udvide den økonomiske ramme på den måde, at det kommer til at dække de ca. 75-80 kommuner, som har de store problemer?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-10-09:
Vi har udvidet rammen ganske markant i forhold til de særtilskud, der var historisk til rådighed.
Det, jeg her i dag har sagt, er, at når vi nu har bedt Finansieringsudvalget om at komme med nogle modeller på, hvordan vi kan skabe større gennemskuelighed i den måde, vi fordeler udligningstillæg på, og meget gerne også en mekanisme, der sikrer, at de kan udmeldes tidligere i budgetlægningen, så skal det arbejde tage udgangspunkt i det forøgede beløb, vi er nået op på. Det er man så i øvrigt glade for ude i det virkelige liv. Jeg vil da bare opfordre til, at man f.eks. går ind og laver noget tekstsøgning på de forskellige regionalaviser sidste år på samme tid og i år på denne tid, og så kan man jo se, hvad det er for en karaktergivning af regeringen, der fandt sted sidste år omkring fordeling af særtilskudsmidler, og hvad det er for en karaktergivning, der finder sted i år.
Jeg vil gerne vove den påstand, at karakteren er bedre i
Det hænger sammen med to ting.
For det første at vi har øget beløbet ganske væsentligt, for det andet at de kriterier, hvorefter vi har udloddet beløbene, i høj grad er kriterier, der tager hånd om de punkter i udligningsmekanismerne, der i dag ikke udlignes på, f.eks. selskabsskatten.
Jeg kan ikke bekræfte indtrykket af, at man skal køre sin kommune i sænk for at blive særlig vanskeligt stillet.
Det er selvfølgelig én metode, man kan anvende.
Det vil jeg ikke anbefale.
Generelt er det sådan, at forudsætningen for at være en vanskeligt stillet kommune er, at man har et beskatningsgrundlag, der ligger betydeligt under landsgennemsnittet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Freddy Dam (V), 2002-10-09:
Lovforslagene nr. L 13, L 14, L 15 og L 16 er forslag om stiftelse eller ændring af dobbeltbeskatningsoverenskomster
med Chile, Pakistan, Grønland og Hongkong, altså regler for, hvornår Danmark og den anden stat kan beskatte forskellige former for indkomst, som en person, der er hjemmehørende i den ene stat, den, vi kalder bopælsstaten, modtager fra den anden stat, den, der kaldes kildestaten, og om, hvordan dobbeltbeskatning undgås. Effekten af dobbeltbeskatningsaftaler er, at de skaffer bedre erhvervsmæssige vilkår for etablering, investering og arbejde i udlandet, fordi overenskomsterne gør op med globalindkomstprincippet, hvorefter alle lande beskatter al indkomst uanset optjeningsstedet, altså sagt på jævnt dansk: Ikke skat to gange af samme indtægt.
Jeg skal kort kommentere de enkelte forslag: L 13 om Chile er en ny overenskomst.
Vi har ikke tidligere haft overenskomst med Chile.
Den følger de almindelige OECD-regler og principperne i FN's modeller.
L 14 er en ændring af overenskomsten med Pakistan.
Den reducerer danske rederiers betaling af fragtskatter til halvdelen.
L 15 er en modernisering af reglerne om beskatning af udbytte fra datterselskaber til moderselskaber hjemmehørende i Danmark henholdsvis Grønland plus en mulighed for overførsel af pensionsordninger fra Danmark til Grønland.
Og L 16, overenskomsten med Hongkong, er i virkeligheden en luftfartsoverenskomst, som er ny.
Den kræver ikke Folketingets tiltrædelse bortset fra artikel 10, som indeholder en regel om undgåelse af dobbeltbeskatning, og den skal Folketinget så godkende.
Jacob Buksti (S), 2002-10-09:
Jeg skal bare tilkendegive, at Socialdemokratiet kan støtte de fire forslag.
Kristen Touborg (SF), 2002-10-09:
Nu er det jo sådan, at det er den nuværende regering, der har ansvaret nu, og da jeg arbejder i nutiden, så synes jeg, det er hensigtsmæssigt, at det er den regering, jeg går i dialog med.
Men jeg vil godt takke for svaret, for når statsministeren siger, at det er regeringens opfattelse, at man vil løse problemet for de særlig vanskeligt stillede kommuner, så må jeg jo tage det som et udtryk for, at de dér ca. 75 kommuner, der virkelig har de vanskeligheder, vi her snakker om, er dem, statsministeren betragter som særlig vanskeligt stillede kommuner.
Og så synes jeg, det hjælper ganske gevaldigt på problemerne, hvis det er tilfældet.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-10-09:
Som jeg refererede før, er der jo faktisk også i tilslutning til kommuneaftalerne indgået aftale om at løse særlig vanskeligt stillede kommuners problemer.
Jeg forudser da også, at det bliver aktuelt i fremtiden, for det her problem bliver ikke lige løst fra den ene dag til den anden.
Så der løber regeringen ikke fra noget.
Tværtimod kan man sige, at det er denne regering, der prøver at gøre noget ved det, som den tidligere regering ikke har gjort noget ved.
Og nu indrømmede hr. Kristen Touborg, at han med styrke havde forsøgt at få den tidligere regering til at gøre noget, men det gjorde den jo ikke.
Det er lidt mærkeligt, at hr. Kristen Touborg nu skælder ud på dem, der prøver at løse problemet, men lader være at skælde ud på dem, der modsatte sig hans ønske i sin tid.
Kristen Touborg (SF), 2002-10-09:
Nu vil jeg godt sige, at jeg faktisk med styrke har forsøgt at tage den her sag op også under den tidligere regering, men nu er det jo ikke den tidligere regering, der har ansvaret længere, for nu er det statsministerens regering.
Og jeg har forstået det sådan, at der så sent som under kommuneforhandlingerne for ikke ret mange måneder siden er givet et klart løfte om, at den udligningsreform kom, og at den kom i 2004.
Derfor tror jeg, at det er meget svært for de kommuner, der nu bliver voldsomt ramt af, at det løfte ikke bliver opfyldt.
Det er meget svært for dem at se: Hvad er det så lige, de skal gribe til?
Skal de virkelig skære budgetterne fuldstændig ned, så de fjerner alle de velfærdsgoder, der måtte være?
Jeg vil godt stille et spørgsmål til statsministeren.
Nu er det jo sådan, at der i kommuneaftalerne er lagt meget vægt på - og regeringen lægger meget vægt på det - at den ville lave sanktioner, hvis kommunerne ikke overholder deres del af bl.a. skatteaftalerne.
Hvad har statsministeren tænkt sig at gøre for at kompensere de kommuner, som bliver ramt af, at statsministeren ikke opfylder løftet, der er givet dem?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-10-09:
For det første må jeg afvise, at der skulle være tale om et løftebrud.
Der er tale om sund fornuft, når man ser de her ting under et, for det siger jo sig selv, at det kan påvirke meget, hvordan udligningen skal finde sted mellem kommunerne i fremtiden, hvis - og jeg siger hvis - resultatet af strukturkommissionens arbejde bliver mere omfattende ændringer af den kommunale struktur.
Så det er altså meget fornuftigt lige at se: Hvad kommer der ud af det? Men hr. Kristen Touborg har jo fuldstændig ret i, at under den tidligere regering udviklede der sig en voldsom skævhed mellem landets kommuner, som har betydet, at en række kommuner er i en særlig vanskelig situation.
Nu kunne hr. Touborg jo med fordel have taget den her sag op med styrke, da den regering, som hr. Touborg støttede, var ved magten.
Men nu er det altså os, der har arvet det her problem, og da tror jeg, at en hensigtsmæssig måde at løse det på er at gå direkte ind og se på: Hvilke kommuner har problemerne?
Og så må man løse deres problemer, indtil man har et bedre grundlag for at tage stilling til, hvordan en mere omfattende reform skal se ud.
Det er ikke løftebrud.
Det er sund fornuft.
Arne Toft (S), 2002-10-09:
Jeg vil gerne spørge statsministeren om den nye strukturkommission.
Der er nu udarbejdet et kommissorium, og der er nedsat en strukturkommission.
Så vil jeg godt spørge statsministeren, om det ikke havde været rimeligt, og om det ikke er vigtigt, hvis vi skal ind og lave en ny kommunalreform, at alle partier er involveret fra starten - især da jeg ved, at der er partier, der har bedt om at komme med i arbejdet med nedsættelsen og være med til at udforme det her.
Vi har også fået at vide, at nedsættelsen af den her strukturkommission kommer til at betyde, at man udsætter udligningsreformen.
Må jeg spørge statsministeren, om statsministeren ikke mener, at det er et klokkeklart aftalebrud?
I forhandlingerne med KL fremgik det jo klart, at Udligningskommissionen skulle være færdig med sit arbejde, således at den nye udligningsreform kunne træde i kraft pr. 1. januar 2004.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-10-09:
Jeg tror, at hr. Arne Toft og jeg er fuldstændig enige om, at den tidligere regering efterlod en masse uløste problemer, når det gælder den kommunale udligningsordning, og at der klart er behov for at få kigget på det.
Men jeg tror også, at hr. Arne Toft vil være enig med mig i, at hvis strukturkommissionens arbejde resulterer i større omlægninger af de kommunale strukturer, vil det altså få en meget stor betydning også for hele spørgsmålet om den kommunale udligning.
Derfor vil det altså være at forgribe udfaldet af kommissionens arbejde, hvis man skred til en meget omfattende ændring af udligningssystemet, lige inden man måske skulle til politisk at tage stilling til resultatet af strukturkommissionens arbejde.
Som sagt tror jeg, at hr. Arne Toft og jeg ser meget ens på, at der er en række problemer, og der tror jeg, at man med fordel kan løse dem med mere sådan specifikke løsninger, indtil vi ser resultatet af strukturkommissionens arbejde.
Arne Toft (S), 2002-10-09:
Det er vi ikke helt enige om, men nu er indenrigsministeren også i salen, og jeg har også anmeldt et spørgsmål til ham, så det vil jeg gå videre med dér.
Jeg vil godt spørge statsministeren om én ting mere: På Venstres årsmøde udtalte statsministeren: Jeg er pesonligt meget imod, fordi der ikke er meget at leve for, når indkomsten kommer fra dagpenge, kontanthjælp eller førtidspension.
Synes statsministren så ikke, at det er urimeligt, når nu der bliver lavet en ny arbejdsmarkedsreform, at man så netop går ind og forringer forholdene for kontanthjælpsmodtagerne, godt nok for ægtepar?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-10-09:
Meningen med arbejdsmarkedsreformen er jo at gøre det mere attraktivt for kontanthjælpsmodtagere at arbejde.
Faktisk bliver der med den reform, der nu er aftalt, en stor gevinst
for kontanthjælpsmodtagere, der går ud og tager et arbejde.
Hvor de før havde et tab, får de nu en gevinst.
Det er da en forbedring for kontanthjælpsmodtagere.
Det må jo også være det, der er baggrunden for, at Socialdemokratiet har tilsluttet sig aftalen.
Derfor kan man blive en lille smule forbløffet over, at hr. Arne Toft stiller et kritisk spørgsmål til en aftale, hans eget parti har indgået.
Arne Toft (S), 2002-10-09:
Jeg siger ikke, at jeg ikke er tilfreds med aftalen.
Jeg har bare udtalt mig om, hvad statsministeren offentligt har sagt, og jeg ved, at statsministeren går meget ind for, at når man siger noget, når man laver en aftale, så overholder man aftalen.
Jeg er enig med statsministeren i, at det vil animere nogle mennesker til at gå på arbejdsmarkedet, fordi det er fordelagtigt.
Men hvad med de kontanthjælpsmodtagere, som ikke kommer på arbejdsmarkedet, som ikke har mulighed for at komme på arbejdsmarkedet, og som bliver ramt af det her?
Hvad med dem?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-10-09:
Vi har som regeringsparti, og jeg har også på gentagne møder i Venstre, senest også på Venstres landsmøde, sagt, at det er vores opfattelse, at der ikke er baggrund for generelt at ændre på satserne, hverken i kontanthjælpssystemet, dagpengesystemet eller i andre overførsler.
Det er ikke det, der er problemet.
Men vi har hele tiden gjort det klart, at hvis der var nogle hjørner, nogle enkeltpunkter, hvor det helt påviseligt ikke kan betale sig at arbejde, er man nødt til at løse det problem.
Jeg tror, at alle vil sige, at det altid skal kunne betale sig at arbejde.
Vi skal have et velfungerende socialt sikkerhedssystem, som gør, at hvis mennesker ulykkeligvis kommer ud for arbejdsløshed, er de sikret en ordentlig ydelse.
Men det skal da også være sådan, at det kan betale sig at arbejde, og hvis man identificerer enkeltpunkter rundtomkring, hvor det ikke kan betale sig at arbejde, må man løse det, så det kan betale sig at arbejde. Det er lige præcis det, vi har gjort med reformen her.
Det flugter fuldstændig med, hvad vi sagde før valget, hvad vi har sagt efter valget, og jeg er også glad for, at Socialdemokratiet er enig i det.
Kristen Touborg (SF), 2002-10-09:
Nu siger statsministeren, at man ikke skal foregribe den løsning, der måtte komme, og derfor ville det være uhensigtsmæssigt at gå ind og lave om på udligningsreformen nu.
Nu vil jeg godt sige, at det vel kommer an på, hvad resultatet bliver.
Men tror statsministeren ikke, at man i de fattige kommuner, som har fået et løfte om, at der i 2004 vil foreligge en ny udligningsreform, har meget, meget svært ved at se, at det er ligegyldigt, om man får den i år 2004 eller i år 2006? Tror statsministeren ikke, at det er sådan, at man i de kommunalbestyrelser, hvor man skærer ned, helt ned til sokkeholderne, synes, at det er et urimeligt løftebrud, der her er tale om?