Ole Sohn (SF), 2003-03-20:
Jeg synes, det er vigtigt at slå fast, at når vi taler om det danske sprog, er det også vigtigt, at vi absorberer nye ord, også nye ord fra den store verden.
Det er under konstant udvikling, og det er bærer af vores fælles værdigrundlag.
Når vi overhovedet har debatten i dag, er det jo netop, fordi det er gået op for flere og flere, at det er nødvendigt, at vi skal have formuleret en sprogpolitik, en aktiv sprogpolitik, for at vi kan fastholde og udvikle det danske sprog i en globaliseret verden.
Vi mener, at det er vigtigt, at det sprog, der bruges til kommunikation, giver de optimale muligheder for at udtrykke sig præcist ved hjælp af sprogets mange nuancer.
Det kræver, at sproget er levende, og at sproget er under konstant udvikling på sine egne præmisser og ikke på andre sprogs præmisser.
Sproget har også en stor betydning for kunsten, netop fordi de dybeste, de inderste, de nuancerede, de mest præcise udtryk kan komme bedst frem i litteraturen, på teateret, i filmen, musikken osv., netop når man formulerer sig på sit modersmål.
Derfor foreslår SF, at vi får en aktiv sprogpolitik, der bygger på præmissen, at dansk også i det 21. århundrede skal være et komplet og samfundsbærende sprog, at vi arbejder for, at det offentlige dansk skal være korrekt og velfungerende, og at vi arbejder for, at alle skal have ret til et sprog, dansk modersmål og fremmedsprog.
Globaliseringen forandrer den sproglige situation for dansk.
På flere og flere områder især inden for videnskab, erhvervsliv og højere uddannelse benyttes engelsk i stigende grad, da det giver øget mulighed for samarbejde på tværs af nationale og sproglige grænser.
Denne udvikling skal naturligvis ikke stoppes - tværtimod.
Men vi er nødt til samtidig at sige, at der skal udvikles en bevidst sprogpolitik, som gør, at vi undgår, at stadig større dele af samfundet bliver engelsksprogede, for det kan indebære en fare for en deling af samfundet, hvor eliten inden for erhvervsliv og videnskab bliver engelsksproget, hvilket hæmmer udviklingen og sammenhængskraften i det danske sprog.
Af hensyn til både videnskaben og erhvervslivet er det utrolig vigtigt, at der er en sammenhængskraft med den øvrige del af samfundet.
Vi mener, det er vigtigt, at rammerne for en aktiv sprogpolitik formuleres i en sproglov.
Vi mener også, det er vigtigt, at vi får udviklet en parallel sproglighed, så vi på den ene side undgår domænetab og sørger for, at dansk også fastholdes som et videnskabssprog, men vil samtidig på den anden side også understrege vigtigheden af, at vi i den globaliserede verden, vi lever i, også styrker undervisningen i verdenssproget, i engelsk - det er måske godt, at franskmændene og tyskerne ikke lige hørte denne sætning - og i øvrigt også i en række andre fremmedsprog, så vi kan kommunikere ordentligt både på dansk og på engelsk i den tid, der kommer.
Derfor er jeg meget glad for, at ministeren allerede så tidligt under dagens debat gav tilsagn om, at arbejdet i den arbejdsgruppe, der er nedsat for at finde frem til en form for handlingsplan for udviklingen af det danske sprog, også går videre til Folketinget i form af en redegørelse, sådan at vi på et mere konkret grundlag til efteråret kan drøfte, hvordan vi så skal sætte ind.
Afslutningsvis vil jeg komme med et konkret forslag, som jeg også håber kan indgå i ministerens overvejelser, og det er, at jeg synes, vi på en eller anden måde skulle bruge litteraturen, som jo er en del af den måde, hvorpå vi kan tilegne os og også give børn og unge muligheden for at tilegne sig det danske sprog på en levende måde, ved at man hvert eneste år også mere officielt markerer verdens sprogdag, den 23. april.
Det sker i stor udstrækning allerede i dag inden for bogbranchen - blandt forfattere, boghandlere og forlag - men jeg synes, at vi også som samfund skal tage initiativer, så vi netop på denne dag gør en særlig indsats for at bibringe børn og unge den glæde, det er at kunne tilegne sig det danske sprog via det righoldige udbud, vi har, af god dansksproget litteratur.