runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-20:
Når der stå i betænkningen, at Enhedslisten vil redegøre for sin holdning ved andenbehandlingen, skyldes det simpelt hen, at vi har haft meget store kvaler med at tage stilling til det her forslag.
Det er nemlig ikke så nemt, for det meste af forslaget er efter vores opfattelse godt.
Forslaget går bl.a. ud på, at man skal se bort fra linjeføringen gennem Gudenådalen, og det er jo helt indlysende, at man selvfølgelig skal se bort fra muligheden af at føre en motorvej tværs igennem Gudenådalen.
Så står der også i forslaget, at man skal sikre almindelig dansk demokratisk praksis i forbindelse med behandlingen af den her sag.
Det ville også være et stort fremskridt, hvis man kunne få det indført i den her sag.
Hvor gerne vi end ville støtte forslaget, vil jeg sige, at vi altså ikke kan støtte det element i forslaget, som indebærer en risiko for, at man så for at undgå en motorvej tværs over Gudenådalen i stedet for fører en motorvej ind igennem Silkeborg.
Vi kan godt have sympati for dette forsøg på at undgå at få ødelagt Gudenådalen, men det kan vi ikke gøre for en hvilken som helst pris.
Og da motorvejen er fuldstændig overflødig - der er ingen trafikal begrundelse for den, den eneste begrundelse må være ønsket om at ødelægge naturen - har vi besluttet, at vi vil undlade at stemme til dette her beslutningsforslag, således at der ikke efterfølgende vil kunne rejses den mindste tvivl om Enhedslistens holdning til motorveje.
Vi ønsker ikke at bruge penge på byggeri af motorveje, og vi vil ikke komme i den situation, at vi skal til at støtte en motorvej for at undgå en anden.
Men vi vil gerne udtrykke al mulig sympati for hensigterne hos forslagsstillerne bag dette forslag, men vi bliver altså nødt til at undlade at stemme.
Gudrun Laub (V), 2003-05-20:
Venstre kan ikke støtte dette forslag, som jo i virkeligheden saboterer den normale forretningsgang i sager vedrørende vejbyggeri.
Det er jo også sket her, hvor der foreligger en VVM-redegørelse, som ligger til udtalelse i Vejdirektoratet, og vi ønsker at afvente den udtalelse og de kommentarer, Vejdirektoratet kommer med, før vi vil tage stilling til linjeføringen.
Thor Pedersen (V), 2003-05-20:
Jamen det ville glæde mig, hvis vi er enige om, at vi så måske senere på ugen kan få en konsolideret debat om, hvordan tallene rent faktisk er, hvor man kender tallene, nemlig regnskab 2002.
Det glæder jeg mig til.
Når det gælder lønudviklingen, er det klart, at det også er en amtslig opgave at prioritere udgifterne i alt til løn.
for lavt på lønsiden og så bruger pengene, som skulle være brugt til løn, på andre områder.
Så der ligger selvfølgelig et ansvar for, at man forsøger at ramme rimelig præcist, som vi har gjort på det statslige område, så man ikke får et sådant lønefterslæb.
I øvrigt er lønsumsfordelingen jo meget forskellig alt efter, hvilke grupper man taler om, og hvad det er for en lønudvikling, der egentlig er tale om.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Samtykke til behandling
Villy Søvndal (SF), 2003-05-20:
Men det er fint nok.
Jeg spørger så om finansministerens holdning til det, nemlig at den vækstramme, som regeringen her har stillet i udsigt, på decimal svarer til det, der er gennemsnittet af de forudgående års pris for løntilpasningsklausulen.
Der er altså fuldstændig balance.
Regeringens udspil er, at den højst vil give det, der modsvarer løntilpasningsklausulen.
Vil det sige, at finansministeren hermed medgiver, at så er der tale om ikke et budget, der stiger, men et budget, der er neutralt, som indeholder nul fremgang - og så kommer alle de andre ting, der trækker det nedad?
Så synes jeg, at finansministeren med sin egen argumentation selv bekræfter, at det, der lægges op til med det udspil, regeringen er kommet med, er de mest massive nedskæringer på de mest ømme kommunale og amtskommunale områder, vi har set i mange, mange år.
Så tak for tilsagnet, vil jeg sige til finansministeren.
Thor Pedersen (V), 2003-05-20:
Jeg forsøgte før at sige om balancetallene, at det er der, staten fylder ud.
I det indgår jo alle forventninger til sygedagpenge, der indgår forventninger til kontanthjælpsområdet også fremover.
Der lægges altså et skøn over udgifterne, og det er i det, man fylder op og siger:
Hvor er balancetallet for, at der er sammenhæng i økonomien i både amter og kommuner.
Så det er præcis det, man sidder og drøfter.
Hvad er forventningerne, hvad skal udgifterne egentlig være alt andet lige, hvad er man enig om?
Det er præcis det, der udgør balancetallene, som så bidrager til opgørelsen af det samlede statslige tilskud.
Jeg sagde også før om lønefterslæb - hvad der måtte være - at det indgår i de tekniske drøftelser, der også er mellem parterne forud for en politisk aftale.
Villy Søvndal (SF), 2003-05-20:
Det er nu lidt underligt at diskutere med en finansminister, der ikke vil medgive, når et argument er rigtigt.
Derfor én gang til: Vil finansministeren medgive, at den stigningstakt, der er lagt op til, lige præcis modsvarer løntilpasningsklausulen, som er forårsaget af, at de offentligt ansatte stiger i løn i forhold til lønudviklingen på det private område?
Det er dem vel undt, men det kommer der ikke en eneste offentligt ansat mere ud af.
Vil ministeren medgive det?
Vil ministeren så også medgive, at den voldsomt dramatisk stigende arbejdsløshed, der sker i øjeblikket, er med til at undergrave de kommunale budgetter ikke alene på udgiftssiden, men også på indtægtssiden på den måde, at skattegrundlaget i kommunerne falder, når arbejdsløsheden stiger så markant, som det sker i øjeblikket?
Jeg synes, det ville være klædeligt af finansministeren dog at indrømme noget, der er så selvindlysende som det her, i stedet for at blive ved med at benægte virkeligheden.
Thor Pedersen (V), 2003-05-20:
Nu kan vi tage debatten om 2002, hvor jeg husker argumenterne
fra SF og fra Enhedslisten om nedskæringer, for det er jo altid der, man så har sandhedens time: Er der afholdt flere lønkroner til flere ansatte eller færre?
Og når vi tager amterne, vil vi også for 2003 se, at der er flere lønkroner
til rådighed.
De tilskud, som staten giver, udmøntes jo i løn i forbindelse med behandlinger og operationer.
Hvis vi fjerner medicindelen, vil der være en realvækst også på de amtslige budgetter, og de udmøntes i lønkroner.
Så lad os tage debatten også om 2003, når vi kender regnskabstallene for 2003.
For hvis ikke det går, som jeg siger, er det, fordi der bliver overskud i de amtslige budgetter.
Gudrun Laub (V), 2003-05-20:
Det var sådan set mere fair, om det var den samme betragtning, som hr. Keld Albrechtsen kom med under det forrige dagsordenspunkt, at hvis man er imod motorveje i det hele taget, så kan man bruge spørgsmålet om linjeføring til at prøve at sabotere byggeriet af en motorvej.
Men om der er brug for veje, og om det skal have den ene eller anden form, er der delte meninger om.
Og her, hvor det drejer sig om Frederikssundmotorvejen eller en opgradering af Frederikssundsvej, er der mange delte meninger, mange, mange, mange meninger, som går på kryds og tværs, og man er meget uenige.
Derfor er det så vigtigt for os at få Vejdirektoratets gennemgang og vurdering og kommentarer til det, før vi lægger os fast på noget som helst.
Bjarne Laustsen (S), 2003-05-20:
Fru Pernille Rosenkrantz-Theil stillede et spørgsmål om virksomhedspraktik, men der stillede jeg jo et spørgsmål til beskæftigelsesministeren.
Nu er vi alle sammen formodentlig klar over, at der skal være et møde i Landsarbejdsrådet i morgen, hvor parterne kommer med bemærkninger til den bekendtgørelse, som man agter at udsende.
Det er der, der er nogle ting, hvor vi kunne ønske os en strammere styring, og jeg er selvfølgelig spændt på at høre, om ministeren kunne give os et svar på det spørgsmål her i dag, for det er da selvfølgelig vigtigt, at koordinationsudvalgene bliver underrettet.
Det er i hvert fald det, der er tanken med det.
På den måde får vi jo også gjort nogle erfaringer og set, hvad der er af problemsæt derude, og så må vi jo kigge på det, men som det ligger nu, har vi ingen problemer i den retning.
Martin Lidegaard (RV), 2003-05-20:
Er det korrekt forstået?
Christian Lund Jepsen (V), 2003-05-20:
mange statistikker, der i forvejen er udarbejdet af ministerierne, og selv om der bliver flere, der bliver udarbejdet af ministerierne, bliver de vel ikke mere utroværdige af det. Altså i den tidligere regerings tid var der bl.a. en del, der blev udarbejdet i Miljøministeriet, og det forsvarede Det Radikale Venstre.
Sådan må det vel også være, selv om der er flere, der bliver lavet af ministerierne.
Men jeg vil da sige, og som jeg også hørte ministeren sige, at når man har udarbejdet den budgetanalyse af Danmarks Statistik, jamen så må man jo se på, om der er nogle ting, der skal kigges på, og det gør vi da åbent; vi er ikke lukkede for at kigge på, om der er andre ting, der skal ændres.
Det hørte jeg også ministeren sige, og jeg vil også gerne bekræfte, at Venstre gerne vil være åben over for at kigge på det, når den tid kommer.
Martin Lidegaard (RV), 2003-05-20:
Venstres ordfører nævner meget rigtigt, at det ikke er noget nyt fænomen, at der rykker statistikker ud i de enkelte ministerier.
Det er fuldstændig korrekt.
Derfor vil der ganske systematisk ske det, at flere og flere statistikker vil blive fjernet.
Og da langt størstedelen af de statistikker, der bliver lavet, faktisk er lovbefalet, 80 pct. som følge af EU-retsakter, resten som følge af dansk lovgivning, faktisk næsten 100 pct., så skal de jo laves, og det vil sige, vi kan forudse en glidende bevægelse, hvor flere og flere statistikker bliver lavet ude i ministerierne.
Det er egentlig ikke, fordi at jeg beskylder nogen siddende ministre eller embedsmænd for at ville manipulere med statistikkerne, eller at de gør det.
Men man laver jo ofte lovgivning for at hindre, at det skal ske, i stedet for at vente på, at det er sket.
Derfor vil jeg bare spørge, om jeg forstod Venstres ordfører korrekt, at når denne budgetanalyse foreligger, vil Venstre gå ind i en fordomsfri debat om, hvordan vi sikrer pålideligheden og ikke mindst offentligheden, den frie offentlighed for alle, både i den lovgivende og den udøvende magt på én gang i Danmarks Statistik.
Christian Lund Jepsen (V), 2003-05-20:
Venstre finder det naturligvis væsentligt, at den statistik, der produceres i Danmark, er troværdig.
Det er simpelt hen en forudsætning for, at den politiske debat kan foregå på et ordentligt grundlag, og for, at vi kan få nogle ordentlige analyser af den danske samfundsudvikling.
Alligevel vil jeg sige, at Venstre undrer sig over det beslutningsforslag, Det Radikale Venstre har fremsat om at få ændret loven om Danmarks Statistik, så den kommer til at omfatte den statistik, der produceres i de forskellige ministerier.
Det er jo ikke noget nyt, at der i ministerierne produceres en række statistikker, som befinder sig i en gråzone mellem ministerierne og Danmarks Statistik.
Sådan var det også i den tidligere regerings tid, og den daværende økonomiminister mente da heller ikke, det var et problem, da hun svarede på en række spørgsmål i Folketinget i juni og juli 2002.
Fru Marianne Jelved orienterede også spørgeren om, at der i Danmarks Statistiks arbejde indgår statistikker, der er udarbejdet af andre offentlige institutioner.
Man kunne måske få den tanke, at man i Det Radikale Venstre kun stoler på statistikker fra ministerierne, hvis der er en radikal eller en socialdemokratisk minister.
Hvilken baggrund har man for den mistænksomhed, forslaget udtrykker?
Det savner vi faktisk nogle eksempler på i bemærkningerne til forslaget.
Efter forslagsstillernes opfattelse er det en forudsætning for, at statistik skal være objektiv og på et højt fagligt niveau, at loven om Danmarks Statistik ændres.
Er der konkrete eksempler på, at ministeriernes statistikker ikke er objektive?
Venstre har selvfølgelig den opfattelse, at den statistik, der produceres i ministerierne og hos Danmarks
Statistik,
skal være objektiv.
Skulle en minister prøve at ændre i statistikker for at skjule noget, vil det jo være at grave sin egen politiske grav.
I vores åbne folkestyre er jeg ret sikker på, at det hurtigt ville komme frem i pressen. Men Venstre vil da gerne kigge på forslaget, hvis der er et problem.
Der skal ikke kunne sættes spørgsmålstegn ved offentlig statistik.
Den anden del af forslaget er, så vidt jeg kan se, helt unødvendig.
Danmarks Statistik har, som også ministeren nævnte, allerede adgang til at få de oplysninger, man vil have, og til at få datagrundlaget for de officielle statistikker.
Det kan man få efter lov om Danmarks Statistik, § 6.
Man har ret til at bede om de oplysninger, som man skal have.
Vi er bekendt med, at der i øjeblikket er ved at blive udarbejdet en budgetanalyse af Danmarks Statistik, og før resultatet af dette arbejde foreligger, finder Venstre det ikke relevant at ændre lov om Danmarks Statistik.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-05-20:
I Kristeligt Folkeparti er vi positive over for lovforslaget ud fra den betragtning, at hvis bare ikke noget værre skulle hænde.
For vi tror faktisk, at det her er den bedste løsning, som det er muligt at få igennem.
Vi er godt klar over, at bankerne tjener stort på dankortet i forhold til de tidligere check og kontanter.
Det er også langt lettere at håndtere, og det er det faktisk også for forretningerne.
For Kristeligt Folkeparti er det vigtigt, at vi sikrer
et godt og ensartet betalingssystem, og det mener vi kan gøres med det lovforslag, som vi debatterer i dag.
Der er blot et par ting, der undrer os.
Den ene ting er, at det er forretningerne, der skal betale for den saldooplysning, som gives for kunder under 18 år.
Vi ved godt, at der måske som kompensation
for det er givet den her friholdelse på 5.000 dankorttransaktioner om året, men vi mener ikke, at det er tilstrækkeligt.
Det andet, som vi kunne være lidt betænkelige ved
, hvis vi ikke bare skal være sådan ovenud positive og lykkelige, er med hensyn til Konkurrencestyrelsens tilsyn med, at gebyrpolitikken også kommer til at gå efter de regler, som er beskrevet.
Vi vil i hvert fald gerne være med til at sikre, at der ikke skabes nogen huller i forhold til Konkurrencestyrelsens tilsyn, sådan som vi oplever huller omkring tilsynet med prismærkningsloven.
Men Kristeligt Folkeparti er positivt over for forslaget.
Martin Lidegaard (RV), 2003-05-20:
Der er jo, kan man sige, to elementer i det her.
Det ene er diskussionen af, hvor vores statistik rent økonomisk ligger bedst.
Altså: Hvad kan bedst betale sig, at lægge dem ud i ressortministerierne, eller at samle dem i Danmarks Statistik?
Hvordan får vi mest og bedst statistik for pengene?
Mig bekendt er det det, regeringens budgetanalyse tager fat i.
Det diskuterer vi også gerne med et åbent sind.
Vi kan jo se, hvad det viser.
Flere internationale analyser viser, at vi har en meget billig statistik i forvejen i forhold til andre lande.
Men det går vi også fordomsfrit ind i.
Så kan man sige: Næsten uanset hvad resultatet bliver af den analyse, er der vel ikke nogen, der kan være uenig i, at det er rart og dejligt for den lovgivende forsamling at vide, at der er et lovkrav, som sikrer ikke mindst den frie offentlighed og tilgængelighed på samme tidspunkt, men også fagligheden og kvaliteten.
Det er vel svært at være uenig i, at man får lovfæstet det, eller hvad?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-05-20:
Ja, nu er jeg bange for, jeg bliver nødt til at stille et modspørgsmål.
Er det ikke sådan, at den lille forretning bare kan vælge ikke at have dankort, hvis de synes, det er så stort et problem?
Colette L. Brix (DF), 2003-05-20:
Jamen jeg kan da høre, at fru Pernille Rosenkrantz-Theil ikke har en forretning, for i en forretning er det sådan, når de kommer med kortet, at det tager altså faktisk også lidt tid.
Og hvis man står og skal tage imod et dankort, og det bliver afvist, og man skal bede kunden, om hun ikke har 50 øre på lommen, og så må kunden, hvis hun ikke har 50 øre på lommen, gå hjem og hente pengene for at få varerne, så er det faktisk temmelig irriterende.
Det kan ikke være anderledes, må jeg sige til fru Pernille Rosenkrantz-Theil, sådan er det.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-05-20:
Til hr. Flemming Oppfeldt: Ja, på fuldstændig samme måde som vi, der lever i den virtuelle verden, i dag betaler for alle dem, der ikke bruger et dankort, men bruger mønter og sedler.
Så det er fuldstændig korrekt.
Det er jo sådan, at der er nogle omkostninger forbundet med at præge mønter og trykke sedler, og der er nogle omkostninger forbundet med det, hvis man begynder at lave dankort, og det skal betales over skattebilletten.
Så vil jeg sige omkring det her med at tænke sig om, når man bruger kortet, og den ene, der bruger det meget, og den anden, der bruger det lidt: Jamen altså ideen med at have mønter og sedler, at kongen slår mønt, er jo netop, at vi ikke skal betale for at betale.
Det er jo netop, at man ikke behøver at skulle tænke sig om, hver gang man flår pengene op
af lommen
Så er der en række andre forhold, man kan tænke over, om det er bæredygtigt, det, man køber, og om det er økologisk, om det er alt muligt andet.
Men det at skulle tænke sig om, når man bruger kortet, mener jeg er et problem.
Jeg mener, det skal være sådan, at vi i det danske samfund til hver en tid kan bruge et smidigt betalingssystem, som er dankortet.
Jeg vil ikke have en situation, hvor folk skal overveje, om det stykke wienerbrød, de køber nede hos bageren, skulle de lige have sørget for at få hævet kontanter til.
Det er så den person, som fru Colette Brix siger ikke tænker sig om, inden vedkommende bruger kortet.
Nej, det mener jeg da ved gud heller ikke at vedkommende skal.
Jeg mener da, at vedkommende skal køre sit dankort igennem slæden for de 7 kr., det stykke brød koster, på præcis samme måde som hidtil.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-05-20:
Den er jo helt gal.
Enhedslisten flytter altså pengene fra dem, der næsten ikke bruger dankort, til dem, der bruger det enormt meget.
Det er da et fantastisk samfund.
Det vil sige, at de over statsskatten skal betale til dem, der lever i Enhedslistens virtuelle verden?
Velbekomme.
Colette L. Brix (DF), 2003-05-20:
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theils orientering vil jeg lige sige, at jeg også har læst høringssvarene, men der er jo andre organisationer her i Danmark end lige Håndværksrådet og Dansk Handel & Service.
Der er også hele HTS's medlemsskare; dér er jeg selv formand for mange små selvstændige virksomheder, og de har faktisk indikeret, at de er ret glade for det her.
Så derved kan vi jo blive ved med at diskutere det.
Men noget helt andet er, at jeg hæftede mig ved, at fru Pernille Rosenkrantz-Theil sagde, at det er de rigeste, der også skal betale for alle andres dankort.
Hvis man nu forestillede sig en mand, der tjener x antal kroner, han bruger måske dankortet, lad os så sige 100 gange på 1 år, og så er der en, der ikke tjener ret mange penge, og han går og bruger dankortet ustandselig, flere tusinde gange.
Vil fru Pernille Rosenkrantz-Theil så sige, at det er den mand, der tænker sig om, når han bruger kortet, så han ikke bruger det på 25 øre og 50 øre, at han skal betale for de andre?
Er det dér, vi er henne?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-05-20:
Det kan jeg såmænd svare både hr. Flemming Oppfeldt og fru
Colette Brix ganske kort på: Det skal staten.
Så simpelt er det.
Det betyder altså, at det selvfølgelig er forbrugerne, der også i sidste ende betaler.
I det her lovforslag lægges der jo op til, at der, ud over at banken kan dække de omkostninger, der er ved dankortet, også skal være en rimelig avance.
Det er så i øvrigt ikke udspecificeret.
Det er nemlig fra Håndværksrådet, som alt andet lige organiserer en ret stor del af de her folk, der har små forretninger.
Colette L. Brix (DF), 2003-05-20:
Fru Pernille Rosenkrantz-Theil siger, at det er de små virksomheder, der kommer til at betale, at det ikke hjælper med de 5.000 blanketter, som de nu får, der er frie.
På hvilken baggrund bygger fru Pernille Rosenkrantz-Theil sin viden dér, for den kender jeg ikke?
Jeg har talt med nu over 1.000 små virksomheder, som har været lykkelige for, at de får de dér 5.000 gebyrfrie.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge: Hvis man nu siger, at man har lavet et gennemsnit, og det vil komme til at koste kortholderne 73 kr. om året, er det det værste overhovedet, fru Pernille Rosenkrantz-Theil kunne tænke sig som beløb?
Og hvis Nationalbanken kommer med et kort, hvem skal så betale det kort?
Flemming Oppfeldt (V), 2003-05-20:
Det dér dankort koster 330 mio. kr. rundt regnet at køre.
Sådan et nationalbankdankort må vel koste det samme.
Hvem skal betale det?
Marianne Jelved (RV), 2003-05-20:
Det Radikale Venstre kan jo støtte lovforslaget og vil gerne ønske ministeren tillykke med resultatet. Når vi gerne vil gøre det, er det, fordi vi i Det Radikale Venstre har været meget optaget af, at det, der blev vedtaget tidligere for år tilbage under Socialdemokratiets og De Radikales regeringsperiode om at give mulighed for gebyr på dankort, har vi følt en forpligtelse til at leve op til.
Det er ud fra den betragtning, at dankortet er en succes, og at dankortet faktisk har været en hjælp for alle, der bruger det: kunderne, detailhandelen og bankerne.
Men vi ved også, at ny teknologi og nye muligheder kræver udvikling, og hvis vi skal skabe basis for det og skabe basis for, at vi har et fælles dankort også i fremtiden - nu taler jeg ikke om i morgen, men om nogle år - så kræver det, at der findes en måde at finansiere den udvikling på.
Vi har så fulgt ministerens bestræbelser og anstrengelser og havde gerne set en anden model, det vil jeg slet ikke komme ind på, for vi mener, det er vigtigt, at vi er nået det skridt videre, at det nu er legalt at opkræve gebyr for den service, som de private virksomheder, som pengeinstitutterne jo i bund og grund er, yder.
Det skal der også betales for.
Det ved vi godt er utrolig vanskeligt at forklare udeomkring i landet, det har jeg prøvet mange gange.
Jeg vil sige til den finansielle sektor, at hele sagen om dankortet og debatten i offentligheden viser i al enkelhed, at den finansielle sektor, ikke mindst bankverdenen, har et meget stort imageproblem.
Det synes jeg banksektoren skulle tage til sig og gøre sig noget mere umage med at tænke på gennemskuelighed og gennemsigtighed, både i deres gebyrpolitik og også i deres rentepolitik.
Jeg tror ikke, de skal regne med, at Folketinget og herunder Det Radikale Venstre vil være dem behjælpelig med forskellige ting i fremtiden, hvis de ikke ser skriften på væggen og har lært af hele den offentlige debat omkring dankortsagen.
Med disse manende ord til den finansielle sektor, som jeg i øvrigt har stor respekt for, vil jeg gerne endnu en gang sige, at Det Radikale Venstre støtter lovforslaget og vil i en meget hurtig udvalgsbehandling selvfølgelig være behjælpelig med at få afklaret de spørgsmål og problemer, der kan være i lovforslaget.
Christian Lund Jepsen (V), 2003-05-20:
Det er da meget svært at være uenig i, og det er Venstre da heller ikke, må jeg sige til hr. Martin Lidegaard.
Det, vi bare driller lidt med, er at sige: Hvorfor opfatter De Radikale det som et problem nu, for fru Marianne Jelved opfattede det ikke som et problem, da hun som økonomiminister blev spurgt om nogle statistikker vedrørende Miljø- og Energiministeriet.
Da var objektiviteten i ministeriet ikke et problem.
Nu er det så et problem.
Men lad os da mødes til efteråret, når vi har set budgetanalysen, og så kigge på det med et åbent sind.
Det er jo det samme, ministeren siger, og det kan vi godt tilslutte os.