runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristen Touborg (SF), 2003-03-13:
Jeg vil godt tilslutte mig de ordførere, der har sagt, at vi jo har taget debatten i nogle timer her i formiddag, og den skal jeg ikke lægge an til at gentage.
Men jeg vil godt se sagen under lidt andre vinkler, som vi måske ikke gjorde helt så meget ud af i formiddags.
Jeg vil godt ridse op, hvordan det forholder sig med jordbrugskommissionerne og deres forgængere.
Jeg var selv medlem af Jordbrugskommissionen i Ringkjøbing Amt og formand for og medlem af Jordlovsudvalget og var med til 70-års-jubilæet få dage før, vi fik Statens Jordlovsudvalg nedlagt, så den ordning bestod i 70 år.
Vi har siden haft 12-13 år med, skal vi sige, landbrugsstyre på området.
Indtil 1990 havde man et politisk udnævnt overudvalg, som sørgede for, at der var sammenhæng i tingene.
Det sørgede for, at hvis der var kommissioner, der gik helt skævt i byen, kunne de andre medlemmer af jordlovsudvalget underkende det, der var foretaget udeomkring.
Der var altså ikke blot en ankemulighed - det var der nemlig også, og det var der såmænd helt til ministeren, men jeg vil ikke påstå, at det nødvendigvis var en god idé, men det er faktisk en god idé, at der er en ankemulighed, fordi det er en uskik, at ganske få medlemmer træffer endelige, inappellable afgørelser.
Vi kan faktisk ikke være bekendt at have sådan en forvaltning i Danmark.
Derfor var det gamle system i virkeligheden slet ikke så tosset, og specielt synes jeg, det var vigtigt, at det var politisk udnævnte personer, fordi man dermed havde det politiske niveau med, også i de afgørelser, der dybest set styrer strukturudviklingen. Hvad det bliver til fremover, kan man jo kun gisne om.
Jeg mener nu ikke, det vil være noget problem at overføre det til amterne, selv om det skulle ende med, at Strukturkommissionen, som er nedsat af indenrigsministeren, skulle nedlægge amterne.
Hvis det bliver tilfældet, bliver det efter min opfattelse absolut ikke i den fart, som indenrigsministeren har lagt op til, men først om nogle år, og så vil der sådan set ikke være den store forskel på, at man skulle overføre en række opgaver på andre områder fra amterne og i øvrigt omlægge en masse opgaver.
Jeg mener ikke, det behøver at være en stopklods, at amterne eventuelt bliver nedlagt.
Jeg synes ikke, at det ene udelukker det andet.
De ordførere, jeg hidtil har hørt, har givet udtryk for at være åbne over for en række modeller, også den, vi har foreslået.
Jeg håber, vi kan få nogle gode debatter, så vi kan få tingene ordentligt bearbejdet og ført igennem, inden vi laver det næste tiltag på landbrugsområdet.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-03-13:
Allerede under det forrige punkt tilkendegav jeg, at Det Konservative Folkeparti er åbne over for at se grundigt på jordbrugskommissionernes sammensætning og på lovgrundlaget for deres arbejde, herunder spørgsmålet om eventuelt at flytte opgaver fra de regionale jordbrugskommissioner.
Men som jeg også sagde under det forrige punkt, er det spørgsmål, som jeg mener skal afvente den samlede revision af lovgivningskomplekset for jordbruget, som forventes at komme efter sommerferien, og vi kan derfor ikke gå ind for beslutningsforslagene.
Erik Mortensen (S), 2003-03-13:
Som ministeren indledte med at sige, har vi jo faktisk kørt hele seancen igennem indtil flere gange med de samme ordførere, og temaet var en stor del af forespørgslens emne i dag.
Alligevel kan jeg ikke lade være med lige at hæfte mig ved det, hr. Jens Kirk nævner her: at begrebet lægmænd jo meget fint kan dække andre end landbrugskredse.
Det var faktisk det, jeg spurgte ham om tidligere, det fik jeg ikke helt noget klart svar på, men det har jeg så fået nu. Når vi nu har emnet på dagsordenen, skal der da også være et par kommentarer til det.
Jeg synes, det måske kunne være passende at tage udgangspunkt i en situation 139 år tilbage, nemlig i 1864, da vi som bekendt tabte en lille krig til tyskerne og måtte afstå ca. en tredjedel af vort landområde.
Dengang var der virkelig behov for, at man krattede al landbrugsjord sammen og dyrkede den intensivt, så vi kunne brødføde os selv og selvfølgelig også præstere en vis eksport.
Som sagt er der gået 139 år siden da, men det virker, som om jordbrugskommissionerne har taget indstillingen fra 139 år tilbage med sig, selv om de rent faktisk først begyndte at fungere som selvstændige kommissioner i 1989.
Det er, som om man stadig har den indgangsvinkel til landbrugsspørgsmålet, at al mulig jord overhovedet primært skal være til landbrugsformål.
Sagen er jo nok, at store dele af den danske befolkning - og et bredt flertal her i salen, synes jeg også, jeg har fornemmet - har fået en anden opfattelse af, hvad den danske jord skal og kan bruges til, og at der er andre behov og andre ønsker.
Nu kunne det måske godt tænkes, at debatten om jordbrugskommissionerne, både i den forudgående forespørgsel
og i punktet her, har sit udspring i en lille sag oppe fra Nordsjælland om finansminister Thor Pedersens køb af en ejendom, for her spillede jordbrugskommissionen jo også en vis rolle.
Det skal jeg da ikke afvise, men forslagsstillerne kan jo selv svare, om det har været udgangspunktet.
Det viser jo, at der er et ønske om og et behov for at kigge på jordbrugskommissionernes sammensætning og virke.
Det kan vi i Socialdemokratiet selvfølelig bakke hundrede procent op om, og derfor kan vi også støtte intentionerne i de to beslutningsforslag, vi har til behandling her. De nærmere detaljer om en ny sammensætning af kommissionen skal selvfølgelig diskuteres på anden vis, og vi har heller ikke lagt os helt fast på, hvor et sådant kommissionsarbejde egentlig skal være forankret: Skal det være i det amtslige regi, eller skal det være i statsligt regi?
Der er flere muligheder, men det amtslige regi virker selvfølgelig rimelig logisk, i og med at det er lokalinteresser, der skal varetages, både når vi taler om arealforbrug til landbrug og til rekreative formål.
Selv om vi får et udvalgsarbejde og efterfølgende også et lovrevisionsarbejde om landbrugslovene generelt, synes vi selvfølgelig, det er på sin plads at få præciseret, hvad vi ønsker her i Folketinget.
Det er det, de to beslutningsforslag udtrykker, og det kan vi fra Socialdemokraternes side bakke op.
Jens Kirk (V), 2003-03-13:
Det er jo ikke omtale, disse kommissioner mangler.
Der kan tales for og imod, men som før sagt: Lægmandsprincippet har for Venstre altid været noget fornuftigt.
I vores embedsmandsverden eller teknokratiske verden burde vi måske lytte mere til de personer, som ved, hvor skoen trykker, og det skal udtrykkeligt siges, at disse lægmand lige så godt kan komme fra en grøn organisation eller en såkaldt naturorganisation som fra et jordbrugserhverv. Det skal ikke afholde os fra at kigge på Enhedslistens forslag til ændringer af sammensætningen og af vetoretten, men en naturklagenævnlignenede kommission vil vi fraråde, hvis det skal fortsætte i fremtiden.
Endvidere er vi villige til at se på fordele og ulemper ved SF's forslag om at flytte jordbrugskommissionen over i den amtskommunale forvaltning.
Lige p.t. er det dog vel nok irrelevant at snakke om en overflytning til amtskommunalt regi, og da der er nedsat et udvalg, som den 1. juli skal komme med et forslag til forenkling og modernisering, mener vi, det vil være forkert ikke at afvente dette arbejde, hvorfor Venstre ikke kan støtte beslutningsforslagene nr. B 62 og nr. B 69.
Mariann Fischer Boel (V), 2003-03-13:
Enhedslisten har fremsat et beslutningsforslag, der lægger op til en ændring af jordbrugskommissionernes sammensætning og afskaffelse af vetoretten.
Det er forslagsstillernes opfattelse, at jordbrugskommissionerne skal varetage bredere samfundsmæssige interesser og ikke kun de rent landbrugserhvervsmæssige interesser.
Samtidig har SF fremsat et beslutningsforslag om en overflytning af jordbrugskommissionernes opgaver til den amtslige forvaltning.
Nu har vi jo lige haft lejlighed til i forespørgslen om en fremtidig landbrugslov at diskutere forskellige elementer.
Jeg ved ikke, om vi kan sige, at krudtet er brændt af.
I hvert fald har en stor del af debatten i den foregående forespørgselsdebat drejet sig om jordbrugskommissionernes rolle, og jeg vil ikke gentage alle de argumenter, der har været både for og imod forskellige former for ændringer.
Jeg er enig med Enhedslisten og SF i, at der i dag ses anderledes på mange af de forhold, der søges reguleret ude i det åbne land, end man gjorde dengang, man oprettede de regionale jordbrugskommissioner, og det har jeg også givet udtryk for i forbindelse med mit indlæg i forespørgselsdebatten.
Jeg har også tidligere i dag og ved andre lejligheder givet udtryk for, at jordbrugskommissionernes rolle og sammensætning selvfølgelig skal være til diskussion uden nogen forbehold i forbindelse med det arbejde, der foregår i øjeblikket om den fremtidige strukturering af vores anvendelse af landbrugsjorden i Danmark, så jeg synes ikke, jeg vil trætte Folketingets medlemmer med yderligere kommentarer.
Jeg synes, vi har haft en god drøftelse af de enkelte elementer allerede i forbindelse med forespørgselsdebatten, så jeg skal bare meddele, at regeringen ikke kan støtte beslutningsforslagene, da de jo indgår i den verserende diskussion.
Ritt Bjerregaard (S), 2003-03-13:
Jeg vil godt sige til både hr. Jens Kirk og hr. Christian H. Hansen, at det, der står i det forslag til vedtagelse, som de pågældende altså ikke er tilhængere af, alene er, at man vil sikre, at det ikke kun er landbruget, der kan træffe beslutninger om forvaltningen af det åbne lands naturværdier og sikringen af drikkevandsressourcerne - hverken med et flertal eller ved at bruge sin vetoret.
Det er det, de pågældende partier afviser i dag.
Christian H. Hansen (DF), 2003-03-13:
Det var blot bemærkningerne fra fru Ritt Bjerregaard om dobbeltmoral.
Vi afventer, og så går vi i gang med nogle forhandlinger.
Det har intet med dobbeltmoral at gøre.
Jens Kirk (V), 2003-03-13:
Jeg skal ikke være den, der skal forlænge debatten unødvendigt, men vi har andre modeller end den ene, der er udstukket af fru Ritt Bjerregaard, til at få sikret vores drikkevand. Det behøver ikke absolut være opkøb af et vandværk.
Det kunne lige så godt være andre aftaler.
Det skal heller ikke partout være en cirkel omkring en boring, der er det rigtige.
Der er mange andre løsninger, og der er mange ting, vi skal have undersøgt.
Vi er fuldstændig åbne over for og klar over, at rent drikkevand er en ret, som danskerne forsat skal have.
Ritt Bjerregaard (S), 2003-03-13:
Det finder jeg stærkt bekymrende at vi ikke har fået nogen tilkendegivelse af.
Jeg tror, at der i virkelighedn vil være en stor enighed her i Folketinget om, at vi ønsker at sikre rent drikkevand til vore borgere.
Formanden havde lejlighed til undervejs i debatten at tilrettevise mig om, at man ikke kunne lave skjulte spørgsmål.
Synes hr. Jens Kirk, at det var rigtigt, og synes han, at det var klogt?
Så vil jeg slutte med at sige, at vi er skuffede og bekymrede over, at regeringen i en så vigtig sag vælger et så snævert flertal og ikke vælger at få et bredt flertal bag sin holdning.
Vi har på forhånd strakt hånden frem.
Vi var rede til at gå langt for en sådan enighed.
Det har man afvist, og det lover bestemt ikke godt for det videre arbejde.
Jeg vil godt indlede med at takke for den debat, der har været.
Det har været en god debat, som har trukket nogle meget klare skillelinjer op - også klarere, end jeg på forhånd havde regnet med, dengang vi var nogle partier, der besluttede os for, at vi skulle have en forespørgsel i dag.
Vi har jo set et forslag til vedtagelse, som Venstres ordfører, hr. Jens Kirk, selvfølgelig har argumenteret for.
Vi har set en meget passiv opbakning til det pågældende forslag til vedtagelse fra Det Konservative Folkeparti.
Og vi har til min store undren konstateret, at Dansk Folkeparti stemmer for forslaget til vedtagelse, men i virkeligheden har argumenteret imod store dele af indholdet af det.
Nu er det jo ikke sådan, at dobbeltmoral er dobbelt så godt som moral, men det får vi jo nok lejlighed til at vende tilbage til.
Hr. Kirk har argumenteret for, at der ikke skal gives nogen politiske holdninger til kende her i dag.
Vi skal holde det hele åbent, og vi skal lade eksperterne arbejde, uden at vi kan give nogen retningslinjer.
Vi er fundamentalt uenige i den opfattelse, og derfor stemmer vi også imod det forslag til vedtagelse, som hr. Kirk på en række partiers vegne har fremsat.
Det har undret mig lidt i debatten, at det ikke er blevet særlig klart, hvordan Venstre stiller sig til spørgsmålet om drikkevandet og det rene drikkevand.
Vi har i udvalget et svar fra ministeriet, som direkte siger, at ministeren ikke finder grundlag for at åbne mulighed for, at vandværkerne selv i videre omfang end efter de gældende regler og praksis kan erhverve landbrugsjord til beskyttelse af vandforsyningsinteresserne.
Christian H. Hansen (DF), 2003-03-13:
SF's forslag lægger op til, at jordbrugskommissionerne bliver lagt over i det amtslige regi, og her vil vi nok ikke melde i dag, at det lige skal være i amterne.
Det kunne være, der kom nogle andre modeller frem, og hvis det skal hænge lidt sammen med den holdning, vi har til amterne og amternes nedlæggelse, må vi nok også konstatere i dag, at vi synes måske ikke, at det lige er amterne, der skal overtage opgaven. Jeg synes, vi skal se positivt på begge beslutningsforslag under det kommende udvalgsarbejde, men som
sagt også afvente det udvalg, der er nedsat i Fødevareministeriet, og som jo også kommer med nogle gode tanker og ideer.
Jeg synes, at de tanker og ideer, der ligger i de to beslutningsforslag, skal tages med ind i det videre arbejde med nogle ændringer på området, og jeg kan igen slå fast, at i Dansk Folkeparti er vi helt klart med på, at der skal ske nogle ændringer.
Ritt Bjerregaard (S), 2003-03-13:
Det var jo en meget konkret og udmærket tale, som hr. Kristen Touborg holdt, og derfor vil jeg gerne spørge ham, hvordan han tolker det, at Venstres ordfører synes, at det eneste svar, han har at give ordføreren på, at han omtaler Landboforeningernes brev til jordbrugskommissionen, er at prøve at få at vide, om hr. Kristen Touborg i kraft af sit eget medlemskab af en jordbrugskommission ikke havde nogen særlig ret eller grund til at have de meninger.
Jeg synes, det var påfaldende, at der slet ikke var nogen kommentarer fra Venstres ordfører.
Kristen Touborg (SF), 2003-03-13:
Jeg skal gerne over for spørgeren oplyse, at jeg var medlem af jordbrugskommissionen for Ringkjøbing Amt fra 1982 til 1990, og at jeg dermed også var medlem af jordlovsudvalget, som hr. Jens Kirk ganske rigtigt også nævner.
Jeg vil så også godt udbygge det ved at sige, at det var et helt andet system.
Der blev indført et ny system for jordbrugskommissionerne i 1990, ja, i 1989, men det fik først virkning i 1990.
Det tidligere system hvilede på jordlovsudvalget, et landsdækkende politisk udnævnt udvalg, og jeg vil understrege politisk udnævnt udvalg, det vil sige, at samtlige formænd rundtomkring i jordbrugskommissionerne var politisk udnævnt.
Det gør for mig en meget stor forskel.
Det blev ændret i 1990, og dermed blev det så altså til, at man nu fik to landmænd til at udgøre majoriteten i jordbrugskommissionerne.
Jens Kirk (V), 2003-03-13:
Nu brugte hr. Kristen Touborg jo ikke en uvæsentlig del af sin taletid til at snakke om jordbrugskommissioner.
Derfor kunne det jo være fristende at spørge samme medlem om, hvor længe hr. Kristen Touborg i grunden selv var medlem af jordlovsudvalget i Ringkjøbing Amt.
De tanker, der nu kastes op her, som er forfærdelige, er det nogle, der lige er opstået nu, eller havde man dem også, dengang man var såkaldt skattebetalt medlem af et udvalg?
Havde man da også de tanker, men kom bare ikke frem med dem?
Var der noget, der forhindrede det, eller er det noget, der lige er opstået nu her, hvor man står i parlamentet og kan skue ud over folket og sige: Det her er helt galt?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-13:
Når man lytter til hr. Jens Kirk, kan man godt få den fornemmelse, at regeringen måske i virkeligheden var tæt på at være klar til at gå videre med den sag, men at der i Venstres folketingsgruppe måske findes en kreds af medlemmer
med meget tæt tilknytning til en bestemt organisation, som trækker imod
Det kan jo godt være, at det er sådan.
Netop når der nu er tale om, at man er enig om - sådan hørte jeg hr. Jens Kirk - at bopælspligten skal overholdes, og netop når vi har haft store problemer med overholdelse af bopælspligten helt ind i regeringen, er det jo sager, der behandles som rene jordbrugssager, som hr. Jens Kirk var inde på, hvor han ikke mente, at det var nødvendigt, at f.eks. grønne organisationer var til stede.
Men er det ikke rigtigt, at vi netop skal sikre, at vi får en sammensætning, så vi ikke får en gentagelse af de sager, som vi har haft med bopælspligten?
Og hvorfor møder Venstre frem til denne debat uden nogen som helst overvejelser om, hvordan vi kan sikre det?
Det kan være, det er, fordi man i virkeligheden har besluttet sig for, at det magtmonopol, som landbruget har, har man ikke tænkt sig at afgive.
Så enkelt er det.
Det kan jo være, det er det, der er forklaringen.
Men hvis det er det, der er forklaringen, og hvis hr. Jens Kirk ikke kan overbevise os om noget andet, vil vi ikke have noget medansvar for det forslag, hr. Jens Kirk har fremsat.
Sådan er det jo, for så er der ikke lagt op til forhandling med oppositionen.
Så er der lagt op til en syltekrukke.
Ritt Bjerregaard (S), 2003-03-13:
Nu har Venstre jo et særligt forhold til eksperter.
Så skal vi minsandten her i dag høre hr. Kirk være
fuldstændigt uden en politisk holdning med henvisning til nogle eksperter, der sidder i et udvalg
Det er jo sådan set meget interessant, hvordan det overhovedet hænger sammen for Venstre.
Nej, hr. Jens Kirk synes ikke rigtig, at han kan tage stilling til, om landbruget fortsat skal have vetoret.
Det må nogle eksperter i et udvalg overveje, og når de er blevet færdige med deres overvejelser, så ved hr. Jens Kirk, hvad han skal mene. Jamen er det ikke lidt ynkeligt?
Var det ikke klogt
allerede her i dag at tilkendegive, at ligegyldigt hvad der i øvrigt skal med i en revision af landbrugsloven, så skal vi ikke have en vetoret for et enkelt erhverv?
Jeg synes faktisk, at ministeren var betragtelig mere åben i de bemærkninger, hun kom med, end hr. Jens Kirk var i sin ordførertale.
Og jeg synes i allerhøjeste grad, at vi mangler en klargøring af det spørgsmål fra hr. Jens Kirks side.
Ellers er vi jo i en situation, som hr. Keld Albrechtsen nævnte det, at hr. Jens Kirk forsvarer et fortsat magtmonopol.
Jens Kirk (V), 2003-03-13:
Til hr. Keld Albrechtsen: Jeg sagde i min ordførertale, at lægmandsprincippet nok ikke var det dårligste islæt, vi kunne have, når vi har nedsatte udvalg, som har en vis kompetence, fordi de trods alt ved, hvor skoen trykker.
Nu skal jeg jo ikke stille spørgsmål til hr. Keld Albrechtsen om, hvordan de skal sammensættes.
Det kan jeg gøre senere, hvis jeg eventuelt får lyst.
Derfor kunne vi sige, at hvis det her skal fortsætte, efter udvalgets arbejde er færdigt, og vi har haft en konkret diskussion, så kunne det her være en model.
Det kunne være to, og når det drejer sig om naturinteresser, kunne der indkaldes flere.
Men lad os tage det i sammenhæng.
Til hr. Erik Mortensen: Jeg formoder, at hr. Erik Mortensen er klar over, at langt, langt, langt de fleste af disse sager klares rent administrativt.
Det er jo ikke i nær alle sager, disse to lægmænd er med nu, langtfra.
Og de klares som regel i fordragelighed.
Så er der spørgsmålet om landbrugsstøtte, og om man siger afvikling eller aftrapning.
Ja, man kan jo lægge i ordene, hvad man vil, men for mig dækker de nu det samme.
Men jeg mener, at vi lever i den globaliserede verden, og hvis vi aftrapper alene her i Danmark, tjener det vel ikke det store formål.
Det tror jeg ikke.
Jeg mener, at det skal ses i en global sammenhæng, og det er man i fuld gang med.
Til hr. Touborg om styring og udvikling
: Så er vi jo igen ovre ved den globale udvikling. Kan vi koble os af den i Danmark?
Jeg sagde udtrykkeligt i min ordførertale, at Venstre ønsker både mindre, mellem- og større brug.
Vi ønsker ikke et Herregårdsdanmark.
Og lobbyister fra én organisation: Det er jo ikke rigtigt.
Det er de på Axelborg, men ude i det praktiske land er det fortsat to frie organisationer, der arbejder hver for sig.
Kristen Touborg (SF), 2003-03-13:
Man føler sig fristet til at citere en tidligere kollega her i Folketinget, der sagde: Hvad vil Venstre?
Det er nemlig meget svært at finde ud af, hvad Venstre vil efter de svar, hr. Jens Kirk giver.
I stedet for at svare på mit spørgsmål, om vi skal styre udviklingen eller det er udviklingen, der skal styre os, går hr. Jens Kirks svar ud på, hvad hr. Jørn Jespersen mener om en helt anden sag.
Jeg ville sætte pris på, at hr. Jens Kirk ville svare på mit spørgsmål.
Det gælder sådan set også det andet spørgsmål, jeg stillede, om det er Venstres holdning, at vi fortsat skal have et flertal af én organisation, som udpeger
flere medlemmer og dermed også har et monopol i et ganske usædvanligt administrativt system
Er det virkelig Venstres holdning?
Erik Mortensen (S), 2003-03-13:
Jeg må da også sige, at jeg blev lidt overrasket, da jeg hørte hr. Jens Kirks bud på, hvordan en jordbrugskommission fremtidig kunne sammensættes.
Jeg tør slet ikke udtale mig om, hvad sådan noget kunne ende i.
Men det var selvfølgelig mest hr. Jens Kirks udtalelser om, at man også i Venstre går ind for aftrapning af landbrugsstøtten, ikke afvikling.
Det var også en nyttig oplysning.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-13:
Jeg vil gerne spørge hr. Kirk meget konkret: Når vi nu ser på sammensætningen, var det så ikke rimeligt, om et flertal i Folketinget kunne give ministeren det budskab, at sammensætningen skal ændres, således at det ikke er et bestemt erhvervs repræsentanter, der har flertallet i jordbrugskommissionen?
Så kan der være forskellige andre spørgsmål, som vi også er åbne for at drøfte, såsom hvilke yderligere organisationer der kan komme ind i billedet, når vi drøfter en kommende sammensætning.
Det er vi da helt med på.
Der har fra oppositionens side ikke været noget som helst signal om, at vi ikke ville gå ind i sådan nogle drøftelser.
Men det er bare højst besynderligt, at Venstre åbenbart vil forbeholde sig retten til at fastholde magtmonopolet i jordbrugskommissionerne, som de to lobbyister, der i dag har flertallet, besidder. Derfor er det, jeg får mistanke om, at her er tale om en syltekrukke, fordi man i virkeligheden ikke vil forlade den magtposition.
Det kan man da ligeså godt sige rent ud allerede nu.
Hvorfor skal der puttes hele sommeren med det spørgsmål?
Det er da enkelt at tage stilling til.
Der vil jeg godt opfordre hr. Kirk til at komme med sit bud på, hvordan det spørgsmål skal løses, for det behøver man ingen kommission til at arbejde med.
Det er jo et politisk spørgsmål, man kan tage stilling til, om det skal være sådan eller det ikke skal være sådan.