runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-04-17:
Mit spørgsmål om, hvilke sanktionsmuligheder man har, og hvilke instrumenter man har, var overhovedet ikke polemisk ment.
Det var egentlig for at spørge rent nøgternt, for jeg er uerfaren på området.
Nu ved jeg nok, at man aldrig skal spørge om noget, man ikke kender svaret på, men jeg løber jævnligt risikoen alligevel, og jeg har da overlevet endnu.
Det var sådan set bare det.
Det var altså ikke om regeringens skumle og lumske planer med hensyn til, hvad man vil med kommunerne, fordi situationen i kraft af skattestoppet er anderledes.
Men situationen har man jo sådan set haft hvert år: Man laver en aftale, og det kniber.
Det er hvert år knebet med at følge op på den, men hvad har man rent faktisk af formelle instrumenter ud over de nye, man skal opfinde i år?
Ole Stavad (S), 2002-04-17:
Det er jeg sådan set som udgangspunkt enig med fru Marianne Jelved i, men problemet er jo, at når nu man fjerner indtægtsmulighederne for kommunerne, som man gør her, samtidig med at man så at sige har givet sig selv spændetrøje på, så betyder det jo, hvis man forestiller sig, at det bliver en bare nogenlunde rimelig aftale, at der skal skæres på andre ømme områder.
Hvis vi skal leve op til vores fælles målsætning om, at gælden skal afdrages, så vi også kan sørge for ordentlig velfærd til vore ældre, når vi kigger 5 år og 10 år frem i tiden, står vi nemlig i det dilemma, at hvis vi får det her til at hænge fornuftigt sammen, bliver det faktisk umuligt at lave en finanslov, som vi kan vedstå os, fordi vi skal ind med nedskæringer i stedet for.
Derfor synes jeg, at det med den spændetrøje, som regeringen har bragt sig selv, kommunerne og os andre i, næsten er umuligt at levere det, som vi, når vi holder de fine taler, alle sammen siger vi gerne vil levere.
Marianne Jelved (RV), 2002-04-17:
Jo, det er jeg fuldstændig enig med hr. Ole Stavad i, og det er bl.a. derfor, jeg siger, at én ting er at sige, at skatterne skal holdes i ro, noget andet er skattestoppet
Det er to forskellige ting, selv om ordet skat forekommer begge steder, det er to forskellige politikker.
Men jeg har hørt regeringen og ministrene tilkendegive
- Venstres ordfører var meget præcis, også mens jeg var i salen - at når man indgår en aftale, vil den nuværende VK-regering ligesom den tidligere regering sikre, at der er dækning for den aftale, der indgås, og derfor forventer jeg selvfølgelig, at Venstre og De Konservative sikrer, at man også kan finansiere den stigning i det offentlige forbrug, som regeringen har lagt op til.
De penge må jo findes et eller andet sted uden for kommunerne, men det er regeringens ansvar, ikke kommunernes.
Ole Stavad (S), 2002-04-17:
Jeg hørte fru Marianne Jelved sige, at skattestoppet måske var noget lidt andet end det at holde skatterne i ro, men jeg mener faktisk, at det netop er meget præcis det samme.
Bl.a. går hele ejendomsværdibeskatningen jo ubeskåret til kommunerne og amterne, og regeringens lovforslag, som ligger i Folketinget i øjeblikket, og som der er erklæret flertal for, betyder jo, at fra 2003 vil kommunerne og amterne få mindre ind, end hvis man havde fulgt normalproceduren, om jeg så må sige, og det har man ikke mulighed for at kompensere. Derfor vil jeg godt spørge fru Marianne Jelved, om hun ikke er enig i, at med den linje, som regeringen har lagt på bl.a. dette felt, stiger vanskelighederne massivt for kommunerne.
Mulighederne for at leve op til det, som vi alle sammen er enige om, når vi holder fine taler - at de ældre og folkeskolen osv. skal have ordentlige muligheder - bliver kraftigt forringet med det, regeringen foreslår på andre områder.
Marianne Jelved (RV), 2002-04-17:
Til hr. Kristian Jensen: Jeg er fuldstændig enig i, at det drejer sig om et beløb i størrelsesordenen 70 mia. kr., grundafgifterne, om man så må sige.
Men det er jo alligevel i størrelsesordenen 1,5-2 mia. kr. i runde tal, det koster i en eller anden forstand.
Jeg medgiver fuldstændig, at hvis SR-regeringen var fortsat, hvis Det Radikale Venstre var fortsat i regering, og aftalen var blevet overskredet på grund af merforbrug, ville det naturlige være, at man prøvede at finde en løsning på det.
Men det er klart, at i den situation er det en fordel
for VK-regeringen, at den har Dansk Folkeparti som støtte i ét og alt, som jeg sagde, og det var jo ikke situationen for SR-regeringen.
Til hr. Knud Erik Kirkegaard: Jeg opponerede ikke imod, at skatterne skal holdes i ro.
Så vil jeg gerne bruge denne lejlighed til at bekræfte over for hr. Knud Erik Kirkegaard, at jeg sådan set er af den opfattelse, at med hensyn til en kommuneaftale - det, der skal ske i kommunerne, de strukturændringer og andre ting, der skal til, og som en hvilken som helst regering vil være nødt til at tage op - er det måske på sin plads at prøve at se lidt politisk bredere på end kun til højre side.
Jeg har ikke noget imod, at regeringen bruger det flertal, den har, jeg synes, det er fair.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2002-04-17:
Jeg lyttede som altid meget omhyggeligt til fru Marianne Jelveds indlæg, og jeg opfattede, at der kom en, skal vi sige, markant politisk melding fra fru Marianne Jelved på Det Radikale Venstres vegne, nemlig en ægte og klar interesse i at blive delagtiggjort i politikken over for kommunerne.
Men jeg har et spørgsmål til fru Marianne Jelved, som opponerede mod udspillet fra regeringen om, at skatterne ikke måtte stige under ét, for jeg forstår ikke, hvorfor fru Marianne Jelved opponerer så voldsomt imod det.
Jeg erindrer adskillige forhandlingsudspil fra tidligere regeringer, som også gik på, at kommuneskatterne og amtsskatterne ikke måtte stige under ét, og jeg synes, det er et naturligt udspil fra regeringen, når man nu har den opfattelse, at skattetrykket i Danmark er voldsomt nok i forvejen.
Ville fru Marianne Jelved foretrække, at vi løsnede lidt, gav lidt større mulighed for, at kommunerne under ét kunne lade skatten stige med 0,1 eller 0,2 eller 0,3 pct.?
Eller hvad er det egentlig, fru Marianne Jelved mener om skatten?
Kristian Jensen (V), 2002-04-17:
Allerførst en ganske lille korrektion til fru Marianne Jelved.
Fru Marianne Jelved siger, at skattestoppet betyder, at skatterne ikke følger pris- og lønudviklingen, men det er kun rigtigt for en lille del af f.eks. statens indtægter.
Men det er jeg sikker på at fru Marianne Jelved godt er klar over, så det er blot for referatets skyld. Mit spørgsmål til fru Marianne Jelved er hypotetisk, og så må vi se, om fru Marianne Jelved vil svare på det: I den hypotetiske situation, at folketingsvalget havde givet et andet resultat, og fru Marianne Jelved var fortsat i sin tidligere rolle som økonomiminister, ville fru Marianne Jelved da have lukket øjnene for kommunernes overforbrug og kommunernes brud på aftalen om en begrænset vækst i de offentlige udgifter?
Eller ville fru Marianne Jelved have bedt kommunerne bremse op i deres forbrug eller alternativt indregne overforbruget fra det ene år i et mindre forbrug det kommende år?
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2002-04-17:
Jamen kommunerne skal ikke bøde med 650 mio. kr.
Det er en myte, som hr. Aage Frandsen og ligesindede her i Folketinget forsøger at skabe under denne debat.
De skal ikke bøde med 650 mio. kr., de skal overholde den aftale, som de har indgået med den tidligere regering
Nu kan jeg se, at nu forstår hr. Aage Frandsen det.
Så har vi dog alligevel fået det ud af debatten, og det er da utrolig positivt.
Det er rigtigt, at der er lavet en aftale om at tilføre kommunerne 500 mio. kr. til ældreområdet, fuldstændig i henhold til det, som også er fremgået af de debatter, der har været om den sag her i Folketinget.
Jeg er glad for, at hr. Aage Frandsen nu endelig har forstået det.
Aage Frandsen (SF), 2002-04-17:
Er det ikke rigtigt forstået, at regeringen har tilkendegivet, bl.a. i Finansudvalget, at kommunerne skal bøde 650 mio. kr. i den forstand, at det er nogle penge, de ikke må bruge, skal holde igen med dem, og at man ved samme lejlighed ser på de 500 mio. kr., sådan at det netto for kommunerne er et minus?
Og dette regnestykke betyder ikke, at det er ældreområdet, der får glæde af det, fordi kommunerne har selvstyre? Så har hr. Kirkegaard tidligere nævnt, at de ved jo godt ude i kommunerne, at det er noget, regeringen gerne vil.
Men det kunne jo godt være, at de tænkte på nogle andre ting i kommunerne.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2002-04-17:
Det er for mig fuldstændig ufatteligt, at fru Line Barfod efter så mange timers debat endnu ikke har forstået, hvad det her det drejer sig om.
Eller er sandheden, at fru Line Barfod ikke vil forstå det?
Sagen er, at der er lavet en aftale mellem staten og kommunerne for 2002.
Den aftale skal selvfølgelig overholdes.
Derefter giver vi 500 mio. kr. til ældreområdet til kommunerne, sådan som vi har aftalt det.
Det er sandheden om den sag.
Det er sådan det hænger sammen, og det burde fru Line Barfod med sin baggrund også godt kunne forstå.
Line Barfod (EL), 2002-04-17:
Den debat, vi har, om, hvorvidt pengene skal blive i kommunekassen, drejer sig om, at regeringen med den ene hånd siger, at man giver 500 mio. kr. til kommunerne til ældrepleje, det har været det store slagnummer, men med den anden hånd tager man altså mere end dobbelt så meget fra kommunerne. Hr. Kristian Jensen siger så, at vi ikke må sige, at man tager dem fra kommunerne, for de skal blive i kommunekassen, men resultatet er for borgerne det samme, nemlig at pengene ikke må bruges.
Det, vi ser på meldingerne fra de mange kommuner ude i landet, er, at det betyder nedskæringer på ældreplejen, det betyder nedskæringer på de velfærdsområder, som regeringen
har sagt, at man ønsker at prioritere, og det betyder, at der ikke kommer gang i boligbyggeriet, som der er så stort behov for.
Situationen for enlige mødre i dag, der mangler et sted at bo, er lige så slem, som den var i 1960'erne.
Det, man lægger op til nu, er, at der ikke kommer nogen som helst forbedringer på boligområdet, fordi man skærer ned over for kommunerne.
Det kan jeg ikke få til at hænge sammen.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2002-04-17:
Jeg vil fastholde over for fru Line Barfod, at når en kommune eksempelvis opkræver 100 mio. kr. i skat, er det jo ikke bare for, at de 100 mio. kr. skal ligge i kassen.
Det er, fordi kommunen skal have løst nogle opgaver.
Derfor må det være en eller anden misforståelse, der er opstået mellem fru Line Barfod og Venstres ordfører, hvis opfattelsen hos fru Line Barfod har været en anden.
Der er i hvert fald ingen uenighed i de meldinger, der er kommet fra henholdsvis Venstre og Det Konservative Folkeparti.
Jeg vil fastholde, at det er særdeles afgørende, hvilke værktøjer en kommune tager i anvendelse, når den skal løse serviceopgaver.
Man skal konstant have afprøvet, hvor man får mest muligt for pengene, og denne afprøvning kan altså også godt betyde, at man virkelig får mere for de samme penge.
Så til spørgsmålet om de ekstra udgifter, der skulle værte pålagt kommunerne: Jeg ved ikke, hvilke udgifter det konkret er, fru Line Barfod henviser til, men ellers er de sædvanlige DUT-principper naturligvis gældende, og det vil også være baggrunden for de forhandlinger, man skal i gang med nu.
Til hr. Aage Frandsen: Jeg har ikke noget at tilføje om Farum; lad nu regeringen forhandle om dette lidt specielle problem.
Jeg kan ikke se nogen som helst begrundelse for en frygt
for, at regeringens parlamentariske basis ikke skulle være intakt, når denne lovgivning skal gennemføres.
Det kan jo også være, at man vil kontakte undervejs.
Man kan ikke afvise, at der kan være tilfælde. Den tidligere regering kom jo galt af sted.
... Nej, men det tænkte hr. Klaus Hækkerup på, det kunne jeg tydeligt se; frygten stod malet i ansigtet på hr. Klaus Hækkerup.
Det, det drejer sig om, er at få lavet en aftale mellem voksne mennesker, og en aftale mellem voksne mennesker bliver selvfølgelig overholdt, og dermed er der ingen behov for sanktioner.
Klaus Hækkerup (S), 2002-04-17:
Jeg er enig med hr. Knud Erik Kirkegaard i, at det er et godt system, vi har.
Jeg skulle måske sige »har haft«.
Det er et system med en regering, der møder op og forhandler uden at have sikret sig et forhandlingsmandat fra Folketinget, og det er repræsentanter for de kommunale organisationer, der møder op og forhandler uden at have sikret sig et forhandlingsmandat fra de kommuner, de repræsenterer.
Det er ikke altid, det har kunnet lykkes - nu skal man jo passe på med metermål, men så vil jeg sige hundrede procent, men det er i det store og hele lykkedes tilfredsstillende.
Det nye i den situation, vi er i, er, at Dansk Folkeparti står op og siger, at de skal straffes, hvis de har overskredet budgetterne i 2001. Det Konservative Folkeparti står op og siger, at der skal sanktioner til, hvis kommunerne ikke overholder aftalerne for 2003, når de er indgået.
Det er et straffesystem over for kommunerne.
Jeg er nødt til at sige, at det må være en helt anden måde at tænke på i forhold til det at indgå aftaler.
Kan det overhovedet betale sig at indgå en aftale med nogen, der ikke kan binde kommunerne, og så bagefter skulle ud og straffe dem, oven i købet deres egne medlemmer?
Aage Frandsen (SF), 2002-04-17:
Jeg vil tillade mig at følge op på svaret til hr. Ole Stavad.
Jeg forstår ikke, hvorfor Det Konservative Folkeparti ikke bare siger, at når det drejer sig om Farum Kommunes ekstravagante måde at arbejde på, skal det ikke skade resten af kommunerne.
Farum Kommune var jo også i en kort periode ikke medlem af Kommunernes Landsforening, så man kan jo sige, at de har været lidt udenfor.
Var det ikke meget enkelt at sige, at med hensyn til de ting, som man vil fastlægge for kommunerne, tager man ikke og putter Farum Kommune ind i den kasse, som jo betyder i virkelighedens verden, at hvis de andre har opført sig, som regeringen gerne vil, så skal de alligevel straffes en lille smule, fordi Farum har opført sig sådan op gennem årene.
Så vil jeg også tillade mig at gå ind i det, som hr. Klaus Hækkerup var inde på.
Det er jo Dansk Folkeparti, der er regeringens parlamentariske grundlag.
Hvordan vil man sikre, at der, hvis man nu laver en aftale med kommunerne, som betyder, at kommunerne kan lettes for nogle udgifter - det er sådan noget, kommunerne kunne komme i tanke om at komme med forslag til - så er flertal for den i Folketinget?
Line Barfod (EL), 2002-04-17:
Hr. Knud Erik Kirkegaard sagde i sit svar til mig
lidt tidligere, at kommunerne ikke skulle lade pengene blive i kassen, men skulle bruge dem på mere service.
Hvordan stemmer det med, at Venstres ordfører, hr. Kristian Jensen, tidligere i debatten sagde, at pengene skulle blive i kommunekassen?
De to udsagn kan jeg ikke få til at hænge sammen, men det kan selvfølgelig være, at der er en uenighed mellem de to partier, det vil jeg i hvert fald gerne have opklaret.
Så taler hr. Knud Erik Kirkegaard pænt om det kommunale selvstyre og sagde tidligere, at det, der var væsentligt for kommunerne, var, hvilke værktøjer de havde i værktøjskassen, og ikke at de fik nogle flere penge.
Jeg forstår ikke helt, hvordan man vil give kommunerne mulighed for at bruge værktøjet, når de samtidig skal lade pengene blive i kassen og ikke må have en øget vækst, men tværtimod skal skære ned på den.
Man går samtidig fra regeringens side ind og pålægger kommunerne ekstra udgifter til en masse bureaukrati i forbindelse med de love, der bliver vedtaget; det er bureaukrati på ældreområdet og bureaukrati i forbindelse med, at enhver skal kunne gå op til kommunen og kræve at få behandlet et tilbud om at overtage en kommunal ydelse.
Det umuliggør enhver langsigtet planlægning, hvor man kunne bruge flere penge på forebyggelse i stedet for at skulle hjælpe, når tingene er gået galt.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2002-04-17:
Den aftale, der skal indgås, skal selvfølgelig overholdes af begge parter.
Den skal være fair, og den skal være retfærdig.
Hvis kommuner og amter bliver stillet lovgivning i udsigt, som det efterfølgende viser sig, at det ikke er muligt at få accept af i Folketinget, er der selvfølgelig en ny situation omkring den del af aftalen.
Man må jo så i de efterfølgende forhandlinger med amter og kommuner forholde sig til, hvad det skal medføre af ændringer.
Men jeg er nu overbevist om, at det, man stiller kommunerne i udsigt, vil være en lovgivning, som der også er flertal for i Folketinget.
Jeg kan ikke forestille mig andet.
Så er det selvfølgelig korrekt, at Amtsrådsforeningen og KL ikke har noget formelt forhandlingsmandat, sådan som man kender det inden for faglige organisationer, når de forhandler overenskomster.
Men der har udviklet sig en tradition for, at KL forhandler, efter at de har drøftet tingene med de kommunale repræsentanter rundtomkring i landets kommuner.
Jeg er overbevist om, at det godt kan lade sig gøre at få lavet nogle gedigne aftaler, der også kan overholdes, også med det - skal vi sige - lidt løse system, vi har.
Det kommunale selvstyre er noget, man skal værne om.
Det er noget, som ikke er så let at få til at fungere i praksis, når man også skal holde sig inden for en samfundsøkonomisk ramme.
Men den model, vi anvender i Danmark, er, så vidt jeg kan se, den bedst tænkelige model ud fra de forudsætninger, vi har her i landet.
Så til hr. Ole Stavads synspunkter om løsagtighed i kommunerne, og hvorfor det skal gå ud over nogle andre
: Altså jeg vil ikke blande Farum i denne her diskussion.
Det må regeringen diskutere med de kommunale organisationer, men ellers vil jeg ikke betegne nogen kommune i Danmark som løsagtig.
Ole Stavad (S), 2002-04-17:
Jeg mener sådan set kun, at jeg har talt om skattestoppet i en helt relevant sammenhæng, nemlig i forhold til konsekvenserne for kommunerne og amterne i forhold til den aftale, der skal indgås.
Man har trukket en spændetrøje ned over kommunerne og amterne i forhold til skattestoppet, hvor det tilsagn, hr. Knud Erik Kirkegaard f.eks. har givet regeringen i dag på Det Konservative Folkepartis vegne, har den konsekvens, at løsagtigheden ude i Farum Kommune, som også efter indenrigsministerens opfattelse indebærer, at de skal til at udskrive forskellige former for yderligere skatter, vel i størrelsesordenen et trecifret millionbeløb, skal betales af andre kommuner ved, at de skal nedsætte deres skatter og budgetter; ellers kommer hr. Knud Erik Kirkegaard sammen med Det Konservative Folkeparti og tager pengene fra dem.
Det er det, hr. Knud Erik Kirkegaard har bekræftet i dag.
Mener hr. Knud Erik Kirkegaard virkelig, at det er fair, rimeligt og ordentligt, og kan man forestille sig, at man vil gøre det i det virkelige liv?
Klaus Hækkerup (S), 2002-04-17:
Jeg vil godt tilbage til spørgsmålet om, hvad det er for parter, der her indgår en aftale.
Jeg er selvfølgelig godt klar over, at hvis aktstykket ikke kan gennemføres i Finansudvalget, skal det i salen, og så må regeringen jo kæmpe med livet som indsats. Men det var heller ikke den situation, jeg tænkte på. Jeg tænkte på den situation, hvor der som en del af aftalen står, at regeringen vil søge lovgivningen ændret på et eller andet punkt.
Det kan være medicintilskudsordningen, som vi oplevede det for nogle år siden.
Så kommer regeringen her i Folketinget, og så er der et flertal imod.
Så har regeringen altså ikke levet op til aftalen.
Hvad er situationen så?
Hverken Kommunernes Landsforening eller Amtsrådsforeningen har noget forhandlingsmandat fra deres medlemmer, som når de laver lønforhandling; der er intet forhandlingsmandat.
Forestiller man sig virkelig, at de to organisationer skulle aftale straffeforanstaltninger over for medlemmer, der ikke overholder en aftale, som de ikke har givet dem nogen som helst kompetence til at forhandle?
Er det det, Det Konservative Folkeparti forestiller sig?
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2002-04-17:
Jeg kan sige til hr. Ole M. Nielsen, at mig bekendt har regeringen ingen skumle planer, men det er klart, at regeringen vil lægge en strategi for de kommende forhandlinger.
Det ville være lidt dumt, hvis man ikke gjorde det.
Så spørger hr. Ole M. Nielsen: Jamen hvorfor er det realistisk at forestille sig denne gang, at de aftaler, der bliver indgået, også bliver overholdt - i modsætning til tidligere?
Det, at en aftale skal overholdes, er jo en selvfølge.
Så spørger hr. Ole Stavad til skattestoppet.
Så er der spørgsmålet om Farum.
Ja, hvad der vil ske i Farum, skal jeg ikke spå om.
Det står lidt hen i det uvisse, sådan som forholdene er i øjeblikket.
Og hvordan det spiller ind på de kommunale forhandlinger, skal jeg slet ikke kunne gisne om her fra Folketingets talerstol i dag.
Til hr. Aage Frandsen
: Jeg er overbevist om, at når man forhandler med staten fra kommunernes side og man ved, at det er statens hensigt, at der skal komme flere penge til ældreområdet, så tager man også den opgave alvorligt i kommunerne. Men det er givetvis korrekt, ellers er jeg misinformeret, at der ikke er tale om, at de bliver puttet ned i en speciel cigarkasse.
Vi har jo nogle kommunalpolitikere, der er deres ansvar bevidst, og som er stærkt optaget af ældreområdet, og der er jo i øvrigt en lovgivning, der stiller nogle stærke krav, også nogle nye krav til kommunerne, på ældreområdet.
Så det skal nok gå alt sammen.
Aage Frandsen (SF), 2002-04-17:
Vi var nogle, der før havde en øvelse med hr. Poul Nødgaard om de penge, der skulle gives til ældreområdet.
Og er hr. Kirkegaard enig i, at der ikke er nogen garanti for, at der kommer flere hjemmehjælpstimer?
Der kommer nogle flere penge derud, men de kan bruges til alt andet.
Er hr. Kirkegaard enig i det?
Så kan vi senere meddele hr. Nødgaard, hvad hr. Kirkegaard mener.
Ole Stavad (S), 2002-04-17:
Jeg synes, at det spørgsmål og i øvrigt også svaret jo er meget centralt, vil jeg sige til hr. Knud Erik Kirkegaard.
Ud over af os, der er samlet her i salen, er jeg helt sikker på, at denne debat vil blive nærlæst af de kommunale parter. Og det, jeg så kan takke for, var et klart svar: at Det Konservative Folkeparti står hundrede procent bag.
Gælder det også i forhold til Farum?
Det er jo også en kommune, ja, en slags.
Derfor er den melding, hr. Knud Erik Kirkegaard gav for et øjeblik siden, en, som man vel næsten kan forudse kan være med til at gøre det nærmest umuligt at indgå en aftale.
Men jeg kan konstatere, at de, der påstår, at Det Konservative Folkeparti har glemt alt det, partiet sagde, inden det kom i regering med Venstre, har en hel del ret. Der er i hvert fald meget langt fra det, den konservative formand, den nuværende økonomi- og erhvervsminister, sagde om skattestoppet, og til det, hr. Knud Erik Kirkegaard nu siger, at han står bag Venstre i forhold til.
Helge Sander (V), 2002-04-17:
Jeg vil hellere vende det om og sige, at der er ikke nogen, der er udelukket.
Nu refererer hr. Morten Homann en enkelt udtalelse, men jeg har adskillige gange sagt, at alle samfundsrelevante er interessenter i denne sag, og jeg kan måske allerbedst give et bud ved at pege på bare et enkelt, helt tilfældigt eksempel, som jeg mødte på min rundtur i det nordjyske, hvor jeg blev præsenteret for dem, der sidder i repræsentantskabet for Aalborg Universitetscenter.
Det er repræsentanter for amter, kommuner, foreningsliv, kulturen, erhvervslivet og andre uddannelsesinstitutioner.
Det er blot et udpluk af dem, der er interessenter i forbindelse med ét universitet, og derfor er ingen udelukket.
Alle vil blive inddraget, når vi skal til at drage vore konklusioner lidt senere på året.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-17:
Tidligere regeringer har anerkendt, at man vil respektere et ønske fra det færøske folk om suverænitet.
Dette synspunkt er ved flere lejligheder bekræftet i Folketinget, senest under en forespørgselsdebat den 9. maj 2001.
Det, jeg kan sige til hr. Tórbjørn Jacobsen, er, at den nye regering har nøjagtig samme opfattelse, nemlig at regeringen vil respektere et ønske fra den færøske befolkning om suverænitet, hvis der fremsættes et sådant ønske, og jeg er overbevist om, at det vil et markant flertal, måske alle, i Folketinget også være enige i.
Derfor kan jeg ikke give den bekræftelse, som hr. Tórbjørn Jacobsen ønsker.