runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2003-04-30:
Betyder det, at ministeren bekræfter, at der er børn indespærret på Guantánamobasen, og hvad vil ministeren gøre for at sikre, at disse børn hurtigst muligt kommer ud af Guantánamobasen og den lejr?
Det virker mærkeligt, selv om de måtte have deltaget i krigshandlinger, at man indespærrer børn sammen med nogle, som ifølge amerikanerne er de værste terrorister, vi kan forestille os i denne verden, og som skal være indespærret på ubestemt tid for at sikre mod fremtidige terroristhandlinger.
Det virker mærkeligt, at man har børn indespærret sammen med dem.
Det virker, som om det modvirker det, man normalt taler om i forbindelse med børnesoldater, som udenrigsministeren også selv var inde på, at de har krav på særlig omsorg for at prøve at få dem ud over de forfærdelige traumer, det må være at have været brugt som børnesoldat og være indpodet med de mærkelige ting, de måtte have fået der.
Flemming Hansen (KF), 2003-04-30:
Hr. Ole Vagn Christensen kan roligt aflevere underskrifterne til mig.
Det vil der ikke ske spor ved.
Det vil nemlig være at tillægge mig for meget betydning at give mig ansvaret for serviceringen af togpassagererne, hvad enten det er på Kystbanen, på Sydfyn eller i Midt- og Vestjylland.
Det er togoperatørerne, som udfører togtrafikken, og som dermed har det direkte ansvar. Så taget for pålydende vil jeg svare benægtende på det spørgsmål, som hr. Ole Vagn Christensen stillede mig et godt stykke tid før påske.
Det bekræftes jo også af, at hr. Ole Vagn Christensen refererer til en henvendelse fra den 2. april.
Og det var ikke mig, der ikke kunne være til stede i salen og besvare spørgsmålet før påske.
Men når jeg siger, at jeg ikke har ansvaret for serviceringen, så må jeg erkende, at det selvfølgelig er et politisk ansvar at sørge for at indkøbe togtrafikken og fastsætte det betjeningsniveau, som man ønsker på de enkelte strækninger, det er klart.
Det forhold, at jeg ikke er ansvarlig for den direkte service, er bestemt ikke det samme, som at jeg ikke er enormt optaget af, hvad der foregår med togdriften i Midt- og Vestjylland.
Jeg er meget optaget af, at passagerer får den service, som de er fuldstændig berettigede til og har forventning om.
Jeg erkender, og det ved hr. Ole Vagn Christensen også fra utallige samråd i Folketingets Trafikudvalg
, at Arriva ikke er kommet for godt fra start.
Det er klart utilfredsstillende, at der i en periode har været så mange togaflysninger, og mange har i øvrigt måttet erstattes med bus.
Men jeg mener, at der er gjort en meget betydelig indsats for at få togdriften til at fungere, og så vidt jeg er orienteret, er der ro omkring Arriva nu, og det er jeg meget glad for, først og fremmest naturligvis på passagerernes vegne. Som bekendt er der indgået aftale om, at DSB fra sidste søndag overtog kørslen på strækningen mellem Århus og Struer frem til december 2003, og jeg er overbevist om, at den løsning har været med til og vil være med til at afhjælpe de aktuelle problemer med togdriften i Midt- og Vestjylland.
Det er da et spørgsmål, der er til at forstå.
Det er rigtigt, at kontrakten bærer ministerens underskrift.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-04-30:
Så håber jeg, at den artikel, som var i Jyllands-Posten den 2. april, hvor Venstres finanspolitiske ordfører sådan set beskylder de tidligere regeringspartier for ikke at huske, hvad de har været med til at skrive under på, var en ren gang sludder og en stor artikel, som sådan set kun havde ét formål, nemlig at forvirre borgerne i det midt- og vestjyske.
På den måde kommer vi ikke videre, vil jeg sige til ministeren, men det håber jeg er en engangsforeteelse.
Flemming Hansen (KF), 2003-04-30:
Jeg kan jo ikke påtage mig ansvaret for, hvad Folketingets medlemmer skriver af artikler, det ville være ganske usædvanligt. Men jeg tror da også, at hr. Ole Vagn Christensen er enig i det, som jeg sagde i den allerførste del af mit svar, at det naturligvis er mig, der har skrevet under på kontrakten, men alle kontraktforhandlinger er foretaget af den tidligere regering.
Jeg har valgt, hvem der skulle have kontrakten, og dermed har jeg skrevet kontrakten under.
Men selve udbudsbetingelserne er jo lavet af min forgænger.
Det er der da ikke noget nyt i.
Det har vi jo talt om hundrede gange, men vi kan godt tage det én gang til.
Men når en minister skriver under på en kontrakt, så er det selvfølgelig hans ansvar.
Det tror jeg at jeg har besvaret fem eller seks gange i Folketinget.
Jeg besvarer det gerne en gang til.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-04-30:
»Kan ministeren bekræfte, at der ikke er fastsat en aftale om betaling af Arriva, hvis selskabet kører en personalepolitik, der gør, at de ansatte flygter?«
Derfor er det næste spørgsmål meget klart og enkelt: Kan ministeren bekræfte, at der ikke er fastsat aftaler om betaling af Arriva, hvis selskabet kører en personalepolitik, der gør, at de ansatte flygter?
Flemming Hansen (KF), 2003-04-30:
Jeg ved ikke, om der er tale om flugt, fordi nogle mennesker siger deres job op.
Det er såmænd ikke så usædvanligt, slet ikke for en ny virksomhed.
Men jeg vil gerne indledningsvis understrege, at jeg som trafikminister selvsagt ikke kender de konkrete arbejdsvilkår for den enkelte medarbejder i Arriva.
Det er Arrivas opgave at udforme en attraktiv personalepolitik.
Det tror jeg godt vi kan være enige om.
Når det er sagt, må jeg også tilføje, at jeg ikke har set tegn på, at Arriva skulle føre en personalepolitik, der gør, at medarbejderne flygter.
Arriva har f.eks. mig bekendt ikke haft problemer med at rekruttere medarbejdere til de to hold lokomotivførere, der påbegynder uddannelsen i maj måned.
Jeg kan også konstatere, at Arriva tilbyder ganske attraktive lønforhold for lokomotivførerne.
Jeg vil hermed gerne vende tilbage til hr. Ole Vagn Christensens spørgsmål.
Jeg forstår spørgsmålet sådan, at man ønsker, at jeg skal bekræfte, at der ikke i Trafikministeriets kontrakt med Arriva er en bestemmelse, der giver ministeriet mulighed for at regulere betalingen til Arriva, hvis selskabet fører en dårlig personalepolitik.
Hvis spørgsmålet ikke skal forstås anderledes, vil jeg naturligvis gerne korrigeres.
Jeg må bemærke, at de rammer, der er sat op i form af udbudsbetingelser, og som bl.a. vedrører personaleforhold, er blevet til under den tidligere regering med et meget bredt politisk flertal, også de nuværende regeringspartier. Jeg kan bekræfte, at Trafikministeriet ikke kan regulere betalingen til Arriva, hvis selskabets personalepolitik gør, at medarbejderne flygter, som hr. Ole Vagn Christensen siger.
Dette skete, som det formentlig er spørgeren bekendt, for nogen tid siden.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-04-30:
Jeg står her med Ekstra Bladet fra den 26. april.
Jeg ved ikke, hvor tillidsvækkende det blad er i ministerens måde at vurdere medierne på, men der står her: Torsdag meddelte den administrerende togdirektør Ernst Frendesen sin utidige afgang med øjeblikkelig virkning, og for blot 14 dage siden forlod selskabets hårdt prøvede informationschef Markela Dedopoulos sin stol, og i februar tog Mikael Langager, chefen for trafik og sikkerhed, sit gode tøj og gik.
Det er jo fantastisk store udskiftninger på chefposterne.
Men jeg forstod på ministerens svar, at man ikke kan forvente at få betaling, hvis det kan påvises, at det er en dårlig personalepolitik, der gør, at man ikke er i stand til at servicere.
Poul Andersen (S), 2003-04-30:
Jeg vil gerne have at vide her i dag: Er det, eller er det ikke et ministeransvar?
Jeppe Kofod (S), 2003-04-30:
Spørgsmålet om tilskud kommer i næste spørgsmål, så jeg prøver at holde mig til det, der er spørgsmålet her, nemlig hvorvidt regeringen vil gå ind og blande sig i, om den enkelte uddannelsesinstitution har lov til at integrere Operation Dagsværk i undervisningen.
Jeg synes, det er en mærkværdig måde at udøve decentral styring på i Danmark, hvis regeringen skal gå ind og overrule, hvad der tages af beslutninger uddannelsesfagligt, pædagogisk på de enkelte uddannelsessteder.
Jeg vil gerne lige læse op af den aftale, som statsministeren også refererede til fra 1. august 1997 mellem Uddannelsesstyrelsen og Operation Dagsværk og gymnasieskolerne.
Der står jo helt klart, at det er afgørende for Operation Dagsværk, at det fortsat er elevernes organisation, uafhængigt af økonomiske, religiøse og partipolitiske interesser.
Der vil jeg bare understrege, at det vil være ligesom at udøve vold mod de principper, hvis regeringen går ind og blander sig i, hvordan man tilrettelægger det her i øvrigt meget roste og fornuftige projekt.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-04-30:
Jeg er da fuldstændig klar over, at det ikke er ministeren, der styrer toget.
Men når vi har følt anledning til at få klarhed over, hvor ansvaret ligger, så står der jo sådan set netop i artiklen fra den 2. april, at Venstre håner kritikere af Arrivakontrakten. Jeg forstod ministeren sådan, at han og regeringen selvfølgelig står ved det fulde ansvar for den indgåede Arrivakontrakt, som vel også bærer ministerens underskrift.
Per Stig Møller (KF), 2003-04-30:
Der kan jeg sige, at jeg naturligvis også har set den presseomtale, som først og fremmest bygger på et Ritzaus Bureau-telegram, som kom den 23. april kl. 11.15, og det drejer sig om, at børn under 16 år tilbageholdes som terrormistænkte på Guantánamobasen.
Ifølge den presseomtale, som fru Line Barfod også henviser til, blev de fanget som såkaldt aktive krigsdeltagere, hvilket vil sige, at Taleban så har anvendt børnesoldater, hvad vi begge to vender os imod.
Danmark vender sig imod anvendelse af børnesoldater, og vi er givetvis enige om, at det burde Taleban heller ikke have anvendt.
Det siger selvfølgelig også sig selv, at i det øjeblik, de er blevet fanget som børnesoldater, har de krav på særlig beskyttelse og omsorg, men jeg har heller ikke nogen oplysninger, som tilsiger, at det ikke respekteres, at de har særlige krav på beskyttelse og omsorg på Guantánamo.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-30:
Ministeren henviser nu til, at der blev lavet et udbudsmateriale i sin tid, der var støttet af et bredt flertal i Folketinget, dog ikke af Enhedslisten.
Jeg vil spørge ministeren, om ikke ministeren er enig i, at der var mange fejl og mangler i det udbudsmateriale, bl.a. den absurde situation, at hvis Arriva ikke er i stand til at skaffe lokoførere nok eller føre en personalepolitik, således at der er det tilstrækkelige personale, så er det staten, der skal bære udgifterne ved at uddanne nogle flere. Det er jo en fuldstændig absurd sammenhæng, at jo dårligere man laver det, desto større udgift kan man vælte over på staten.
Men jeg er godt klar over, at ministeren har nogle at dele det ansvar med fra en tidligere valgperiode, og det er slet ikke for at høre den forklaring en gang til, at jeg spørger.
Det bør give stof til eftertanke med hensyn til fremtiden.
Per Stig Møller (KF), 2003-04-30:
Det vil jeg meget gerne, jeg har også overvejet det en gang til.
Svaret er fortsat det samme.
Vi er imod tortur, vi vil også påtale, at det finder sted, vi kommer på basen.
Det er rigtigt, at der ikke er nogen specielle eksperter i tortur, men der er intet, som antyder, at vi har kendskab til tortur.
Der er heller ikke i den store artikel i New York Times andet end afvisninger af det af journalisterne på New York Times, der jo også er kritiske journalister, det er ikke journalister, som bare skriver hvad som helst, det er jo et anerkendt blad.
Så jeg synes faktisk, at for at påstå, at et land udøver tortur, eller for at sige, at vi vil tjekke, om det anvender tortur, det kræver, at man har noget at have
mistanken i, og fru Line Barfod er ikke kommet med noget som helst, der giver grund til en sådan mistanke. Tortur må ikke finde sted.
Jeg har talt med viceforsvarsministeren om spørgsmålet før jul, og han afviste også blankt, at de anvender tortur, for som han selv sagde, ville det jo være fuldstændig værdiløst, hvad de fik ud under tortur, hvis man endelig forestillede sig, at man anvendte det.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-30:
Nu er hr. Jeppe Kofod med den politiske baggrund, han har, jo nok ikke den rette til at dømme i sager vedrørende den rette fortolkning af liberalisme.
Men det, vi som politikere har et ansvar for, er jo at sikre, at offentlige tilskud ikke går til politisk propagandavirksomhed, og det, vi som politikere har et ansvar for, er rammerne for undervisningen i gymnasiet.
Dét kan vi blande os i.
Men organisationen kan da stå for, hvad den vil.
Man skal bare ikke blande tingene sammen.
Jeppe Kofod (S), 2003-04-30:
Men det var jo statsministeren, der blandede tingene sammen.
Det var statsministeren, der gik ind og kritiserede Operation Dagsværk for at være med i en eller anden kampagne.
Det var ikke mig, der tog det spørgsmål op.
Jeg synes, det er op til gymnasieeleverne selv, hvad de vil støtte og være med i.
Der er et demokrati, som den organisation udøver, og det vil jeg hverken have at statsministeren eller mit parti eller jeg selv skulle blande mig i.
Det er jo den respekt, man må have omkring det, og den frihed, man må have som organisation.
Så jeg synes, det var noget meget mærkværdigt.
Jeg skal bare høre en sidste gang: Er statsministeren enig i det, der står i den aftale, Undervisningsministeriet har lavet i 1997 med Operation Dagsværk og andre, om, at organisationen skal være uafhængig af økonomiske, religiøse og partipolitiske interesser?
Jeg skal bare høre, om man er enig i de principper, eller om man vil begynde at lave om på de principper, for det kan godt være, at statsministeren har en eller anden udlægning af liberalisme, men jeg kan ikke under nogen omstændigheder forene det med liberalisme eller frihed, at man på den måde fra regeringens side skal gå ind og styre en organisation politisk og fratage den sine egne valgmuligheder.
Det synes jeg virker meget mærkeligt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-30:
Jamen det er jo hr. Jeppe Kofod, der nu blander tingene fuldstændig sammen, for det, jeg siger, er - og det vil jeg fastholde - at en privat organisation kan have de holdninger, den vil, og tilslutte sig de kampagner, den vil, men som politikere har vi ansvar for at sikre, at offentlige tilskud ikke bruges til politiske propagandaformål.
Vi har også et ansvar for at sikre rammerne for undervisningen i gymnasiet.
Den dag, man bruger på det her, kunne jo også bruges på andre ting.
Den kunne bl.a. bruges til undervisning, og der er man da nødt til at foretage en politisk vurdering.
Så henviser hr. Jeppe Kofod til, at Operation Dagsværk-organisationen skal være uafhængig af politiske interesser, og jeg konstaterer, at den har tilsluttet sig Boykot Israel-kampagnen.
Det er da bestemt ikke at være uafhængig af politiske interesser.
Det er da at være meget, meget partisk.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jeppe Kofod (S), 2003-04-30:
»Er det statsministerens holdning, at de 500.000 kroner, som Undervisningsministeriet hvert år giver i tilskud til Operation Dagsværks meget roste undervisningsmaterialer, skal fjernes?«
Jeg forsøgte jo at adskille spørgsmålene før, men det lykkedes ikke helt. Statsministeren svarede jo også på spørgsmål nr. 6, der går på, om det er statsministerens og regeringens holdning, som flere ordførere og også regeringens egen uddannelsespolitiske ordfører har sagt, at det tilskud på 500.000 kr., som Undervisningsministeriet hvert år giver til Operation Dagsværks meget roste undervisningsmateriale, skal fjernes.
Tilskuddet gives til at kvalitetssikre disse materialer, så de kan bruges, og de bliver i høj grad brugt i gymnasieskolen.
Det tilskud gives for at kvalitetssikre noget materiale
om forhold i tredjeverdenslande, problemstillinger omkring globalisering osv., som Operation Dagsværk arbejder med, og som man bruger flittigt i gymnasiet både i undervisningen og til eksamen osv. Er det virkelig rigtigt, at regeringen går ind og fjerner kvalitetssikringen af det undervisningsmateriale?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-30:
Jeg kan faktisk i det hele henvise til, hvad jeg allerede har sagt - det var for at rationalisere lidt - nemlig at stillingtagen til dette tilskud vil ske i forbindelse med udarbejdelsen af finanslovforslaget for 2004.
Jeppe Kofod (S), 2003-04-30:
Jeg forstår godt, at der er nogle prioriteringer i finansloven, fuld respekt for det.
Men nu spørger jeg sådan set til den mere politiske holdning til spørgsmålet, ikke den om, hvad der økonomisk skal prioriteres eller ej, men den politiske holdning til spørgsmålet.
Jeg vil bare høre, om man er enig i det, som Uddannelsesstyrelsen siger, at det faktisk er gode materialer, der er vigtige for undervisningen i gymnasieskolen, og at man dermed, hvis man fjerner det tilskud, faktisk kan risikere at undergrave muligheden for at lave de her gode materialer om centrale spørgsmål, som også statsministeren må være enig med mig i er vigtige, nemlig om globale forhold, om undertrykte grupper, om fattigdom osv.
Det synes jeg er et godt spørgsmål: Er det virkelig
rigtigt, at regeringen vil gå ind og fjerne 500.000 kr. til at kvalitetssikre nogle materialer, som er blevet rost til skyerne?
Det forstår jeg slet ikke.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-30:
Der er faktisk ikke mere at føje til, andet end at beslutninger vedrørende fortsættelse eller ikke fortsættelse af dette tilskud på linje med mange andre spørgsmål, der vedrører finansloven, vil blive truffet i forbindelse med færdiggørelsen af finanslovforslaget.
Hr. Jeppe Kofod må altså have tålmodighed, indtil regeringen offentliggør finanslovforslaget.
Jeppe Kofod (S), 2003-04-30:
Så lad mig spørge på en anden måde
: Er det statsministerens holdning, at man godt kan gå ind og støtte sådanne materialer, der er blevet rost i de uafhængige evalueringer, der har været?
Det er materialer, der fokuserer på de problemstillinger, som Operation Dagsværk arbejder med, og det er materialer, som bruges i undervisningen i gymnasieskolen, til eksamen osv. Er det statsministerens holdning, at man godt kan gå ind og støtte kvalitetssikring
af sådanne materialer for at skabe en sammenhæng mellem den meget aktivistiske Operation Dagsværk og det arbejde, gymnasieeleverne udfører?
Vi skal huske på, at når de har deres årlige indsamling, deltager der tre gange flere mennesker, end der f.eks. gør til Røde Kors-indsamlinger.
Jeg forstår ikke, at statsministeren ikke har en holdning til det her.
Jeg ved godt, hvordan finansloven bliver besluttet.
Det tror jeg ikke vi behøver repetere mere.
Men jeg vil håbe, at statsministeren kigger nærmere på de materialer, der ligger, og de evalueringer, der ligger af materialerne, og så håber jeg på, at statsministeren når frem til en positiv holdning.
Jeg synes, det er en fælles interesse at sikre, at det her gode og roste initiativ fortsætter.
Jeg kan ikke forstå, at der på den måde skal forsøges at sås tvivl om det, der foregår i Operation Dagsværk, og det samarbejde, der er mellem gymnasieskolen og det undervisningsmateriale, der udvikles.
Jeg forstår ikke den tvivl, som statsministeren vil så på det område, men det må selvfølgelig være op til statsministeren.
Jeg ærgrer mig over, at man ikke kan komme med en klar holdning til, om man mener, at disse problemstillinger, der arbejdes med i Operation Dagsværk, også er relevante for gymnasieskolen.
Ellers havde så mange gymnasier jo ikke valgt at bruge det i undervisningen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Line Barfod (EL), 2003-04-30:
Ministeren bedes bekræfte, at der ikke er nogen af dem, der har deltaget i de danske delegationer, der har forstand på tortur, og at man ikke har været derovre specielt for at undersøge, om der er nogen, der har været udsat for tortur.
Så forstår jeg ikke, hvordan det kan være en mistænkeliggørelse, hvis man siger, at man vil have, at fangelejren på Guantánamobasen skal undergives den samme kontrol, som man har af almindelige fængsler.
Hvis de folk, der er indespærret der, blev behandlet efter de almindelige regler og skulle stilles for en dommer, så ville man jo også have tilsyn med de fængsler, de så sad i. Hele problemstillingen udspringer jo af, at USA med Danmarks opbakning holder disse mennesker uden for de almindelige grundlæggende rettigheder og ikke vil anerkende, at de skal behandles enten som kriminelle eller som krigsfanger; så jeg håber meget, at ministeren vil overveje sit synspunkt en gang til.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-30:
Beslutningen bliver truffet i forbindelse med udarbejdelse af finanslovforslaget for 2004, og det vil hr. Jeppe Kofod få at læse samtidig med alle andre.
Der vil han kunne se, hvad svaret er.
Per Stig Møller (KF), 2003-04-30:
Nu er det altså sådan, at vi faktisk kommer der, og vi har intet belæg for på baggrund af vores besøg og vores samtaler med dem, vi har samtaler med derovre, også indsatte, at der skulle være noget som helst om det, fru Line Barfod taler om.
Hvorfor i alverden skulle jeg så mistænkeliggøre det?
Det kræver, at jeg har en basis for det.
Jeg kan også komme og påstå alt muligt om fru Line
Barfod og forlange at få husundersøgelse hos fru Line Barfod, men hun ville nok også spørge mig, hvad jeg byggede det på. Jeg har ikke basis for fru Line Barfods påstande, hun er ikke kommet med et eneste bevis.
Skulle jeg så mistænkeliggøre det på baggrund af mangel på bevis?
Jeg er imod tortur, USA er imod tortur, og hvis vi hører, at der bliver anvendt tortur, vil vi også reagere på det.
Men den viden, vi har, er, at det ikke er rigtigt, det kendskab, vi har, også personligt, direkte kendskab, viser, at der ikke er noget om det.
Line Barfod (EL), 2003-04-30:
Det er muligt, at udenrigsministeren mener, at det at prøve at sikre overholdelse af de mest basale menneskerettigheder, er antiamerikanisme.
Jeg mener tværtimod, at det er udtryk for respekt for de amerikanske værdier, der netop bygger på respekten for de grundlæggende menneskerettigheder, og jeg kan ikke se, hvorfor det skulle være forkert, at man mener, at uafhængige eksperter skal sikre nogle af de mennesker, der er mest indespærrede.
Uanset hvor meget det senere måtte vise sig, at de er terrorister og andet, skal vi sørge for, at de har ordentlige forhold, at der ikke bliver brugt tortur, at der ikke kan rejses nogen mistanke.
På samme måde som vi i danske fængsler sikrer, at der kommer uafhængige eksperter,
ligesom vi også sikrer, at der kommer uafhængige eksperter til andre landes fængsler, for at der ikke skal kunne sættes en finger, for at vi er sikre på, at forholdene er i orden og ingen i offentligheden kan rejse mistanke.
Per Stig Møller (KF), 2003-04-30:
Der er stadig ikke andet end fru Line Barfods påstand.
Man kan påstå hvad som helst.
Der findes ikke en eneste substantiel rapport, som bekræfter, at jeg skulle mistænkeliggøre USA for at udøve tortur, heller ikke de
former for tortur, som fru Line Barfod nævner i dag.
Det er rigtigt, at det med søvnberøvelse blev anført i begyndelsen, men det anføres ikke længere i dag.
Jeg er helt sikker på, at det ville være kommet ud, og jeg er også helt sikker på, at USA lytter til Internationalt Røde Kors, for en kritik fra Internationalt Røde Kors er ganske alvorlig.
Jeg vil ikke hoppe på fru Line Barfods antiamerikanisme.
Det, vi beskæftiger os med, er at sørge for, at den danske tilbageholdtes vilkår bliver klarlagt, så vi kan få afklaret hans sag så hurtigt som muligt.
Vi går ikke ind i en række sager, hvor vi ikke har nogen som helst bevæggrund og basis.
Jeppe Kofod (S), 2003-04-30:
Jo, men hvis nu Operation Dagsværk beslutter sig for at være medlem det ene eller det andet eller det tredje sted, vil det så ikke være i orden for statsministeren?
Er det regeringen, der skal beslutte for Operation Dagsværks organisation og demokrati, hvor de skal være medlem, eller hvor de har lyst til at deltage i kampagner, og hvem de skal tale med om forskellige spørgsmål?
Det kan jeg ikke se.
Specielt når man ser, hvordan aftalen fra 1997 helt klart understreger, at organisationen skal fungere uafhængigt af partipolitiske interesser, så virker det yderst mærkværdigt på mig, at man fra regeringens side vil gå ind og blande sig, gå ind og detailregulere en organisation og gribe ind i den frihed, som organisationen vel har.
Det forekommer mig mærkværdigt, og jeg kan ikke forstå, at det skulle være specielt liberalt.
Tværtimod må det være det mest antiliberale, man overhovedet kan finde på.