Arne Toft (S), 2003-03-25:
Grunden til, at vi i dag diskuterer dette forslag, er, at regeringen ikke har villet overholde sine aftaler.
Jeg står her med aftalerne om den kommunale økonomi for 2003, og hvis man slår op på side 12, som er aftalen mellem KL og regeringen indgået den 14. juni 2002, kan man læse, at på baggrund af Finansieringsudvalgets arbejde vil regeringen fremsætte forslag om en udligningsreform, der træder i kraft den 1. januar 2004.
Hvorfor er det så ikke udligningsreformen, vi behandler i dag?
Hvorfor er det blot lappeløsninger?
Kan regeringen være bekendt at forlange, at KL og Amtsrådsforeningen skal overholde deres del af aftalen, ja, de skal endog straffes, hvis aftalen ikke overholdes, og så bare være ligeglad med deres egen del, nemlig udligningsreformen?
Socialdemokratiet mener nej.
Både dette særlige udligningstillæg og ordningen i forbindelse med grundtakstmodellen, som vi behandler i dag, er netop et udtryk for, at regeringen bliver nødt til at finde en løsning på det problem, som den selv har skabt ved at udskyde udligningsreformen.
er den egentlige forklaring på, at regeringen løber fra sine løfter og aftaler med de kommunale partere, at en udligningsreform kolliderer med regeringens skattestop.
Regeringen har pålagt de kommunale parter en økonomisk spændetrøje, som forhindrer fornuftige og nødvendige reformer.
Vender vi os til det konkrete forslag, er det i grove træk en fortsættelse af det, som vi allerede kender i dag, men en fortsættelse af forskellige overgangsordninger.
Dog benytter regeringen lige lejligheden til uden nogen form for forudgående forhandlinger med kommunerne at finansiere den del af udligningstillægget over bloktilskuddet, som i år er betalt af staten efter aftale med kommunerne.
Endnu en gang er modellen altså at fodre hunden med dens egen hale.
Vi ved godt, at den mellemkommunale udligning er et nulsumsspil mellem kommunerne,
Endnu en gang vælter regeringen altså sine egne problemer over på kommunerne, som får endnu sværere ved at levere en ordentlig service til borgerne.
Det virker som tyveri ved højlys dag.
Vi har derudover en række spørgsmål til den måde, hvorpå man vælger at fastlåse beløbene for refusionstilskuddene på 2002-niveau i grundtakstmodellen.
Hvor store skævheder vil det indebære for kommunerne, hvis vi ser det over de næste 3-5 år, indtil en egentlig udligningsreform kan gennemføres? Hvornår forventer regeringen at gennemføre den udligningsreform, som man har lovet kommunerne?
Det er nogle af de centrale spørgsmål, som vi vil forfølge under udvalgsarbejdet.
Hvis Dansk Folkeparti fortsat vil støtte regeringen i dens aftalebrud med kommunerne, skal der under alle omstændigheder findes en løsning, der afbøder løftebruddet, hvis ikke et meget stort antal kommuner skal komme ud i endnu større økonomiske vanskeligheder end dem, regeringens politik allerede har medført.
Socialdemokratiet vil vurdere konsekvenserne af forslaget, når vi kender resultatet af udvalgsarbejdet.
Vi vil opfordre regeringen til at vise lydhørhed over for de problemer, som bliver afdækket under udvalgsarbejdet.
Under alle omstændigheder er forslaget udtryk for en uacceptabel lappeløsning, som ikke på nogen grundlæggende måde løser de økonomiske problemer i de hårdest trængte kommuner.