Poul Fischer (DF), 2002-11-13:
Formålet med dette lovforslag er via fire forskellige indsatsområder og nye metoder at styrke statens likviditet og begrænse udsvingene på statens konto i Nationalbanken. Lovforslagets vedtagelse vil forbedre statsfinanserne med 150 mio. kr. årlig på både kort og lang sigt samt nedbringe den statslige låneoptagelse med 10 mia. kr.
For hver kommune og amtskommune skal der oprettes en ny afregningskonto i et nyt system, OffentligBetalingsService.
Kontoen skal oprettes i Jyske Bank, som for tiden har indgået kontrakt med staten om at forestå statens koncernbetalinger.
Kontoen skal ejes af den enkelte kommune, og betalingsstrømmene staten og kommunen imellem skal foregå på denne konto.
Der åbnes op for modregning, og der vil i forhold til i dag kunne spares rentedage, der overføres, så den ikke skal cirkulere rundt pengeinstitutterne imellem.
Det er planen, at kontoen skal være tømt mellem den anden bankdag og næstsidste bankdag i måneden.
Høringssvarene fra kommunerne giver anledning til forskellige kommentarer.
For det første vil lovforslaget give
kommunerne forringede vilkår for indgåelse af finansielle aftaler i fremtiden og griber ind i indgåede aftaler med andre pengeinstitutter.
Mange kommuner har jo flerårige aftaler med et andet pengeinstitut, hvor aftalen er indgået på baggrund af et kendt cashflow, der nu vil blive væsentlig mindre, når dette lovforslag vedtages.
Som følge af det kan man ikke i fremtiden opnå så gunstige aftaler, som man har i dag. For det andet vil der blive tale om administrative meromkostninger ved at have to bankforbindelser, ligesom der vil være valeurtab, såfremt den enkelte kommune ikke har samme husbank som staten.
For det tredje lægger kommunerne op til, at det skal være frivilligt, om man vil tilslutte sig denne ordning.
Til det er der at sige, at skal ordningen fungere, må der være tale om fuld tilslutning.
For det fjerde truer kommunerne med et DUT-krav.
For det femte mener Kommunernes Landsforening, at der ligefrem i forbindelse med forhandlinger om kommunernes økonomi er en aftale om ikke at fremsætte dette lovforslag.
Alt i alt kan man sige, at det ikke just er med åbne arme, dette lovforslag bliver modtaget.
Lovforslaget foreslår ligeledes, at der oprettes en lignende afregningskonto for arbejdsløshedskassernes indbetalinger til staten i forhold til reglerne i dag, der siger, at indbetaling skal ske den 10. i efterfølgende måned.
Lægger lovforslaget så op til, at a-kassen skal indbetale forpligtelsen til den nye afregningskonto dagen efter medlemmernes sidste rettidige indbetalingsdag?
Afregningskontoen vil også være ejet af a-kassen og være forrentet med en rente, der i dag vil svare til ca. 2,2 pct., og man lægger op til, at renten skal være fast i 5 år.
F.eks. en rente, der følger diskontoen, hvilket vi ser på med tilfredshed.
Endelig lægger lovforslaget op til, at overskydende selskabsskat, der udbetales fra starten af november, kan modregnes acontoskatten for selskaberne.
Alt dette medfører et lavere nettotræk på statens konto.
Ligeledes foreslås det, at overskydende selskabsskat udbetales tre hverdage efter den 20. november, og som kompensation hæves det skattefrie tillæg fra 4 til 4,2 pct., hvilket forekommer rimeligt.
I høringssvarene gøres der opmærksom på, at den 20. november ikke er et velvalgt tidspunkt for indbetaling af sidste rate acontoskat, da de fleste selskaber har kalenderåret som regnskabsår.
Det vil medføre, at man i selskaberne skal gætte på overskuddet.
Der lægges op til en betaling sidst i januar, hvilket lyder fornuftigt, og vi har noteret os, at finansministeren har sendt ideen videre til skatteministeren.
I sidste del af lovforslaget lægges der også op til af likviditetsmæssige årsager at udskyde betaling af hektarstøtten med ca. 1 uge, og det kompenseres der for med 6 mio. kr. Alt i alt et lovforslag, der er oppe i tiden, og som vi er positive over for, men hvor det er vigtigt, at forholdene omkring kommunerne afklares i forbindelse med udvalgsbehandlingen.