runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-02-08:
Jeg skal ikke afvise hr. Ikasts forklaring om, at de østeuropæiske chauffører ikke bliver stoppet, men det er i hvert fald fuldstændig uantageligt, hvis det er sådan.
Det må vi i hvert fald bede trafikministeren eller justitsministeren om at gøre noget ved.
Det kan altså simpelt hen ikke passe.
Det er forholdsvis nemt at have sådan et skilt på polsk, eller hvad det nu er, der forklarer en sådan chauffør, hvad fartbegrænsningen er i Danmark, og at man så i øvrigt tilbageholder ham, hvis han ikke retter sig efter det.
Det kan vi ikke leve med.
Det er jeg helt enig med hr. Kaj Ikast i.
Erling Christensen (S), 2000-02-08:
Jeg kan måske forstå, at hr. Kaj Ikast har været meget optaget af, hvad han ville sige her på talerstolen, og ikke har hørt efter, hvad jeg sagde, for jeg understregede netop de sikkerhedsmæssige konsekvenser ved at fastholde de 70 km/t.
Det fik vi jo bilag på, da vi behandlede det særlig første gang, hvor vi gik meget i dybden med det, og hvor vi både fra forskningen og fra politiet fik forklaringer på, hvorfor det kan være farligt, at man har den forskel.
Derfor sagde jeg på Socialdemokratiets vegne, at vi gerne vil overveje og stille os positive til ministerens forslag, som vil udjævne den hastighedsforskel, sådan som meningen er med det her.
Jeg gav forslaget medløb i den retning, og derfor er jeg ked af, at hr. Kaj Ikast ikke forstod mig ret.
Men det håber jeg at hr. Kaj Ikast så gør nu, ellers forsøger jeg igen.
Sonja Mikkelsen (S), 2000-02-08:
Det er blot for at sikre mig, at den myte ikke breder sig, at det skulle være sådan, at udenlandske vognmænd, herunder specielt østeuropæiske vognmænd og chauffører, ikke bliver stoppet af den danske trafikkontrol.
Det gør de på fuldstændig lige vilkår med alle andre.
Kaj Ikast (KF), 2000-02-08:
Så vil jeg gerne bede ministeren om at sætte en undersøgelse i gang af det.
Det var nok mere klogt at gøre end at indføre hastighedskontroller i Jylland.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-02-08:
Det var udtalelsen fra den konservative ordfører om, at fartbegrænsningen på 70 km/t var konkurrenceforvridende.
Den kunne jeg altså ikke lige gennemskue, den må jeg have forklaret.
Kaj Ikast (KF), 2000-02-08:
Det, der undrer mig, er, at fru Margrete Auken er så klog, så hun er en af de eneste politikere i hele Europa, der kan finde ud af det der.
For alle andre har stemt ja til højere hastigheder og har gjort det med stor sikkerhed.
Man kan oven i købet køre med trailer bag ved sin personbil i Frankrig med 130 km/t, og det er efter loven.
Det er et af de få steder, hvor der virkelig er få ulykker med trailere.
Det kan fru Margrete Auken også gå hen og slå op i anvisninger inden for EU-landenes kørselshastigheder.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-02-08:
Det er også til fru Margrete Auken, for jeg synes måske, der var grund til at høre lidt nøjere efter, hvor lille en indrømmelse det egentlig var ministeren gav.
Ministeren sagde: Det her drejer sig om et forsøg.
Overskriften over det her - det var ikke lige sådan, hun formulerede det, men sådan opfattede jeg det - er trafiksikkerhed, og det er selvfølgelig, fordi man har fundet ud af, at den her uens hastighed mellem 70 km/tog anden specielt i overhalinger har givet anledning til ulykker.
Det er bl.a. sådan noget, man kan få opklaret i forsøget.
Endelig, og det synes jeg sådan set er det vigtige, har man ikke helt lagt sig fast på, hvordan det skal være, for det skal først drøftes med erhvervene, politiet osv. Samtidig ligger der et overhalingsforbud i det, og det vil sige, at hvis de lastbiler i øvrigt overholder reglerne, så holder de sig altså inde i den inderste bane og overhaler ikke på de strækninger.
Det var det, der blev sagt, det er det, man skal forholde sig til, og det synes jeg man skal gøre.
Endelig er jeg meget indtaget i, at man kunne kombinere det her med disse fotofartfælder, for så kunne man nemlig sikre sig, at farten blev holdt på de 80 km/t, og at lastbilerne holdt op med at overhale.
Erik Jacobsen (V), 2000-02-08:
Tilsyneladende er der lidt forvirring om, hvorledes hastighedsgrænserne er i det øvrige Europa.
Der kan jeg da oplyse, at den er 80 km/t, og i Frankrig er den 90 km/t.
Det her er kun et ganske lille, harmløst lovforslag, og tanken med det var, at vi fik den tunge trafik over på de mere trafiksikre motor- og motortrafikveje, der, som ministeren har bekræftet, er mere trafiksikre.
Jeg synes, at dette lovforslag må være i samtlige partiers interesse.
Margrete Auken (SF), 2000-02-08:
Nu har jeg siddet med færdselssikkerhedsarbejde i så mange år, og jeg kan fortælle hr. Erik Jacobsen, at vi ikke får flere flyttet over, for de kører i øjeblikket på motorvejene.
Det er ikke sådan, at det vil trække flere lastbiler over på motorvejene, hvis man hæver den formelle grænse.
Det tror jeg godt hr. Erik Jacobsen ved.
Jeg har faktisk også siddet og prøvet at undersøge amerikanske forskning
, og jeg har undersøgt den øvrige forskning, vi har haft - det har jeg i andre sammenhænge haft brug for - betyder de her forskelle noget?
Den amerikanske undersøgelse konkluderer klart, at det gør de ikke - de gør det ikke - og slet ikke hvis vi er oppe dér, hvor folk, om jeg så må sige, kører de almindelige hastigheder. Jeg har haft en diskussion med Hans Lund ude på Rådet for Trafiksikkerhedsforskning - lad så det være sagt her, det er jeg ikke sådan specielt vild med at stå og sige på talerstolen - og jeg synes ikke, at det, han kom med, var godt, for det, han kunne vise - det kunne jeg jo se, da jeg gik ned i tallene - var, at det var biler, der kørte meget langsomt.
Ikke nogen, der kørte 70 km, 80 km, 90 km, men meget langsomt.
Det er præcis bevis på det modsatte, vil jeg sige til hr. Erik Jacobsen: Når man kører stærkt eller for stærkt, så kan man ikke nå at standse.
Der var en artikel, jeg tror, det var i Bilisten, af en nuværende trafikjournalist, som tidligere er gået ind for det samme, som hr. Erik Jacobsen, og så opdager han det, for han kører ind i noget på en motorvej og overlever, fordi han faktisk overholdt fartgrænserne.
Med hensyn til bremselængder vil jeg sige, at når vi snakker 70 km, så har vi bremselængder, der er oppe i nærheden af de her 100 m i forvejen.
Nu ryster ministeren på hovedet.
Jeg er spændt på at se det.
De gamle tal, vi har haft, er der ingen tvivl om.
Men det er simpelt hen ikke rigtigt.
Det kan godt være, man så siger, at man ikke gider høre på den forskning mere,
Det kan godt være, man siger, at man ikke gider høre på erfaringerne,
det har jeg også hørt så mange gange før.
Men man skal minsandten ikke komme her og sige, at forskningen og erfaringerne viser, at højere hastigheder til lastbilerne på motorvej giver færre ulykker.
Det gør de altså ikke, og det kan man ikke vise i nogen form for forskning nogen steder.
Og der er faktisk lavet storskalaforsøg
rundtomkring, det kan jeg godt love - grusomme storskalaforsøg.
Klaus Kjær (DF), 2000-02-08:
Til fru Margrete Auken vil jeg sige: Det er en pseudodiskussion om bremselængder.
Hvilken bil tror
fru Margrete Auken har den længste bremselængde - den personbil, der kører 110 km/t på motorvej eller den personbil med en trailer bagefter, som kører 80 km/t?
Erik Jacobsen (V), 2000-02-08:
Til fru Margrete Auken vil jeg sige: Her taler vi om hastigheder, som er farlige for trafiksikkerheden, fordi de er så lave, som de er.
Vi er næsten ved at blive overhalet af hestevogne.
Det drejer sig kun om den lille regulering fra 70 km/t
til 80 km/t
, og chaufførerne kan så fremover koncentrere sig om at køre bil og se, hvor de kører henne.
I øjeblikket skal de stirre stift på hastighedsmåleren for hele tiden at holde de oldnordiske hastighedsgrænser, som vi desværre kører med i Danmark.
Kaj Ikast (KF), 2000-02-08:
Så vil jeg til gengæld gerne på CD's vegne og på Det Konservative Folkepartis vegne sige, at vi støtter dette lovforslag, og det, hr. Erling Christensen står og siger her, er mig ganske uforståeligt.
Der er en forskel fra 70 til 110 km/t på motorveje.
Det ved alle giver en for stor difference.
Det behøver man ikke at holde forsøg om, må jeg sige til ministeren, man kan bare tage til Tyskland og se på, hvordan det går.
I så mange år har danske vognmænd kørt på de udenlandske ruter med de hastigheder.
I de fleste EU-lande har man haft den hastighed, og nogle af dem har endda 85 km/t, så derfor er det fuldstændig tågesnak og fordi man ikke vil være med til det at påstå, at det her har sikkerhedsmæssige konsekvenser.
Det modsatte er tilfældet.
Vi har aldrig haft så dårlig en sommerafvikling, som efter at trailerne også er sat ned til 70 km/t. Man så det virkelig tydeligt sidste år med campingvogne, trailere og lastbiler med 70 km/t på motorvejene her i Danmark, hvordan vi fik køer.
Et løft til 80 km/t vil være det samme, som vi har i Tyskland, men ikke nær så meget, som man har i Frankrig, hvor man har betydelig færre uheld, end vi har her i Danmark.
Derfor mener jeg, at det her ikke er noget paradeforslag.
Det er, hvis man vil tage bare nogenlunde hensyn til et erhverv, at køre efter omstændighederne.
De biler, vi har i dag, er beregnet til at køre 85 km/t. Ministeren har selv været med til at stemme for, at det skulle være der eller til 90 km/t, de skulle plomberes.
Det er konkurrenceforvridende forhold for danske vognmænd.
Margrete Auken (SF), 2000-02-08:
Det må altså være længe siden, at hr. Erik Jacobsen har været ude og køre på motorvej, hvis han siger, at lastbilerne overholder gældende hastigheder.
Mener hr. Erik Jacobsen, at danske lastbiler kører 70 km/t på motorvejene?
Så kom herop og sig, at det er det almindelige og udbredte.
Nej, de, der har spærrerne i, kører 86 km, og de, der ikke har dem, kører mere.
Sådan er det.
Så det vil sige, at forsøget bliver helt ejendommeligt.
Så til trailerne: Der er der andre grunde til, at vi har sagt, at det ikke er bremselængderne.
Der er det simpelt hen det med ustabiliteten i bilen.
Lad os prøve at undersøge det.
Jeg vil ikke bestride, at der er blevet stemt for det, men det er da, fordi hensynsløsheden virkelig præger det område her.
Der tager man det jo som en selvfølge, at hvor der handles, der spildes, og at der går nogle mennesker til.
Hr. Erik Jacobsen betragter jeg som et pænt menneske, men han er ikke nødvendigvis én, der helt er klar over, hvad det er, det drejer sig om her, nemlig færdselssikkerhed. Jeg er lidt rystet over, at denne her debat er sådan nu, at vi skal høre den ene efter den anden gå op og sige, at nu skal vi f.eks. have franske tilstande på vores veje.
Det bliver altså kun værre.
Jeg synes, man skal undersøge de amerikanske erfaringer.
Kaj Ikast (KF), 2000-02-08:
Jeg vil gerne sige til fru Margrete Auken, at jeg synes også, ministeren virkelig skulle høre efter, hvad hendes embedsmænd siger.
Jeg tror også, de vil tilråde 80, jeg er næsten helt sikker på, at de også vil tilråde 80 km/t på motorveje.
Så svarede fru Margrete Auken mig som sædvanlig ikke, da jeg stillede et konkret spørgsmål, men så kan jeg da oplyse, at Irland har en lavere grænse end 80 km/t.
Jeg lagde jo en fælde, jeg skulle lige se, om fru Margrete Auken kunne huske det hele.
Alle de andre har 80 km/t eller derover.
Hvorfor mon?
Hvorfor skulle vi være så meget bedre i Danmark, at vi kan finde en hastighedsgrænse, der ligger 10 km under de andre, når kun Irland, der ikke har motorveje, har under 80 km/t?
Jamen jeg kan ikke forstå, hvor den videnskab, som fru Margrete Auken siger hun repræsenterer, findes, for jeg kan ikke finde den nogen steder.
Erling Christensen (S), 2000-02-08:
Nu synes jeg, at fru Margrete Auken og hr. Søren Kolstrup måske skulle slappe lidt af og ikke hidse sig så voldsomt op over det her og bruge rygmarvsreaktionen på det her, for det er faktisk tredje gang, vi behandler det lovforslag her, og vi har ved tidligere behandlinger af lovforslaget også pro et contra drøftet forskelle med hastigheden, når vi snakker om motorveje.
Jeg vil meget gerne henvise de to ordførere til også at læse de bilag, der er fra tidligere behandlinger af det her, for som sagt har vi behandlet det her lovforslag to gange før.
I trafikministerens tale er der en vis imødekommelse af det foreliggende lovforslag, som jo går ud på at sætte hastigheden op til 80 km/t for de køretøjer både på motorvej
og motortrafikvej
Der bør man bemærke, at det, ministeren stiller i udsigt til overvejelse, er, om man på forsøgsstrækninger på motorveje skal se på, om ikke det ville være en god idé.
I andre europæiske lande har man syntes, det var en god idé at forsøge det for at undgå de farlige situationer, der kan opstå ved de forskelle, der er i hastigheden mellem køretøjerne på motorvejen.
Politiet har jo i bilag ved tidligere behandlinger beskrevet for os, hvilke farlige usikkerhedssituationer der kan opstå på den måde.
Jeg vil ikke her lige tage stilling til ministerens forslag.
Det bliver der jo senere lejlighed til, men jeg synes nok, at der ligger en mulighed for at kombinere både det færdselssikkerhedsmæssige og - skal vi sige - afviklingen af trafikken på motorvejen.
at der har været problemerer med. Dermed har jeg også sagt, som jeg tidligere har sagt ved behandlingen af de lovforslag, at vi afviser det foreliggende forslag, men vi vil se positivt på ministerens ændringsforslag eller, hvis det giver problemer at formalisere det her, som man har lagt op, et lovforslag fra ministeren på det område her, når vi senere får det til behandling.
Margrete Auken (SF), 2000-02-08:
Det er synd, og det må formanden meget undskylde.
Det skal ikke gentage sig.
Erik Jacobsen (V), 2000-02-08:
Det var dog en lille åbning fra ministerens side, men jeg er lidt bange for, at det med enkelte vejstrækninger rent skiltemæssigt bliver for kompliceret.
Hvorledes skal bilisten finde ud af det?
Så jeg håber stadig væk, at det vil lykkes at få flertal for det fremsatte lovforslag, som vi nu her ser om et kort øjeblik.
Når nu fru Margrete Auken her fra denne talerstol vil påstå, at danske lastbiler kører 80-86 km/t på motorveje, så kan jeg ikke stå og afvise, at der sker nogle overskridelser af de hastighedsgrænser, som de kører med i øjeblikket.
Men når det nu er afprøvet, hvorfor så ikke prøve i virkelighedens verden at give dem lov til det?
Erling Christensen (S), 2000-02-08:
Det er også noget afgørende, og vi ved fra tidligere undersøgelser, at en stor procentdel af ulykkerne skyldes uhensigtsmæssig færden i trafikken.
I den forbindelse nævnte ministeren de unge trafikanter, som jo har et højt ulykkestal, og der blev nævnt muligheden for at indføre et klippekort, som er en interessant idé.
Nogle har også nævnt kørekort på prøve og sådanne ting.
Jeg vil ikke være afvisende over for klippekortmodellen, men jeg vil godt sige, at det skal ikke være formålet, at man tager kørekortet fra de unge.
Formålet skal være at gøre dem til bedre bilister, og at de kan gå op til en kontrollerende køreprøve, for vi skal ikke gøre de unge kriminelle.
Men vi skal gøre de unge til bedre bilister, og vi skal i det hele taget forbedre trafikmoralen.
Efter de sidste par dages pressedebat og også efter debatten her i dag i Folketinget synes jeg, der kunne være god anledning til at diskutere forbedring af moralen, men ikke - som nogle partier her i dag har ønsket - at lave en selektiv retspolitik, hvor sanktionerne er afhængige af, hvem der begår lovovertrædelserne.
Når formanden for et lov- og retparti som De Konservative kan udtale sig, som han har gjort i pressen de sidste par dage, synes jeg, det er meget problematisk.
Man lader faktisk populismen overdøve sine grundholdninger.
Lad mig så vende mig til noget positivt: Når vi diskuterer automatisk hastighedskontrol, synes jeg, det er dejligt at kunne konstatere, at en undersøgelse viser, at de adspurgte trafikanter giver udtryk for, at det er fint med automatisk hastighedskontrol.
I 1997 var 50 pct, for, mens en tredjedel var imod, men 2 år efter, i 1999, var to tredjedele for og kun en fjerdedel imod.
Det kan godt være, at De Konservative og Venstre har ondt i moralen, men det har alle danskere altså ikke.
Dobbeltmoral afsløres heldigvis, og det håber jeg også vil ske i denne sag.
Det er i hvert fald den holdning, som et stort flertal af danskerne har, som er Socialdemokratiets udgangspunkt, også i fremtidens færdselssikkerhedspolitik.
Svend Heiselberg (V), 2000-02-08:
Jeg tror, hr. Erling Christensen skal vare sig for at tro på de opinionsmålinger, som hr. Erling Christensen henviste til.
Jeg ved jo, at hr. Erling Christensen og hans parti i mange andre henseender ikke ret gerne vil tro på opinionsmålinger, så det vil nok også være klogt at være betænkelig i dette tilfælde.
Ja, det er nok rigtigt, at de vil koste noget, men vi har heller aldrig sagt, at vi ikke vil være med til at bekoste noget for at få en bedre trafiksikkerhed.
Det vil vi nemlig meget gerne, og det er også derfor, vi har sagt, at der i større udstrækning skal bygges motorveje, både af hensyn til trafiksikkerheden og af hensyn til miljøet.
Men her har ministeren og venstrefløjen jo den ideologiske opfattelse, at det skal man ikke, og så betyder menneskeliv jo ikke så meget, når bare
man kan undgå at få motorveje.
Men vi mener altså, at der skal bygges motorveje, både af hensyn til erhvervslivet, miljøet og trafiksikkerheden.
Og som jeg også har sagt tidligere, er det jo sådan, at bilisterne gennem store afgifter betaler ca. 40 mia. kr. om året, så derfor er der god grund til og gode muligheder for, at vi kan give trafikanterne ordentlige forhold.
Det mener jeg de har krav på, og det har de også betalt for.
Helge Adam Møller (KF), 2000-02-08:
Jeg synes også, det har været en god og spændende debat, og jeg savner heller ikke en vedtagelse.
Flere har været inde på det personlige ansvar.
Det har
ministeren, det har Socialdemokratiet og Kristeligt Folkepartis ordførere og sikkert også adskillige andre.
Det er også det, man har prøvet at udtrykke i Færdselssikkerhedskommissionens handlingsplan med ordene: Trafiksikkerhed starter med dig.
Det er jo let at sige, at det begynder med en selv, og at alle de andre så kommer bagefter.
Men det er sværere at ændre holdninger, og de ting, vi lægger op til, sker i erkendelse af, at hvis vi kunne ændre holdningerne til trafiksikkerhed - både vore egne og alle andres - opnåede vi langt, langt mere end bare ved at udføre kontrol, kontrol og kontrol. Vi ved jo alle sammen godt, at der er to ting, der får folk til at ændre opfattelse ude i trafikken.
Den ene er, hvis man er angst og bange for at blive snuppet af en politimand og få en ordentlig bøde eller det, der er værre, nemlig miste kørekortet.
Det virker afskrækkende, og det kan vi ikke undvære.
Det andet, der virker endnu bedre, er selvfølgelig, hvis trafikanter selv af egen overbevisning kører efter reglerne, fordi de synes, det er fornuftige regler, hvad enten det er at spænde sikkerhedsselen, ikke køre med sprit i blodet eller overholde hastighedsgrænser. Den holdningsændring, vi skal skabe, er jo i virkeligheden kun lykkedes på ét område, nemlig det med spritkørsel.
Det er trængt igennem hos det store flertal, at det gør man faktisk ikke.
Fordi man synes, det er socialt uacceptabelt, holder man reglerne, og ikke først og fremmest, fordi folk er bange for at blive hugget. Skal vi indføre den samme holdningsændring til sådan noget som selebrug og hastighed, så bliver vi altså efter min mening nødt til at føre nogle kampagner, som dels er mere omfattende end hidtil, dels også nok er meget mere aggressive og barske, end vi har været vant til. Lad mig slutte med at nævne en kampagne, som jeg selv har set de har kørt i England vedrørende brug af sikkerhedssele.
Det var lige så dårligt derovre, som det er i Danmark.
i en almindelig lille familiebil.
Moderen sætter sig ved rattet, datteren ved siden af og sønnen lige bagved.
Mor og datter spænder sikkerhedsselen, sønnen gør det ikke.
Så kører bilen.
Så kommer der en kæmpestor lastbil i bakspejlet, og så kommer det på skærmen: »Døden kommer bagfra«.
Men de kører videre i solskinnet, lastbilen kommer nærmere, og det kommer igen: »Døden kommer bagfra«.
Og så tænker man: Hvad sker der nu?
Så pludselig er der en varevogn, der kører ud fra en sidevej.
De kører direkte ind i varevognen, og moderen og datteren foran bliver holdt tilbage af sikkerhedsselen, men sønnen, som sad bag moderen og havde glemt at spænde sikkerhedsselen, bliver kastet frem med en vægt på 3 t og rammer moderen i ryggen.
Hendes sikkerhedssele brister derved, og hun bliver kastet ud gennem forruden og er død på stedet.
Døden kom bagfra.
Ugen efter var der dobbelt så mange i England, der brugte sikkerhedssele, som ugen før.
Erling Christensen (S), 2000-02-08:
Det er lidt svært at være polemisk over for en dygtig formand for Færdselssikkerhedskommissionen, som samtidig er repræsentant for De Konservative, men det billede, som hr. Helge Adam Møller bragte frem her til sidst, kunne man måske også bruge, når hr. Helge Adam Møller starter med at sige, at bedre trafik, færdselsmoral, det starter med, at du selv ændrer holdninger.
Vil hr. Helge Adam Møller så gøre en indsats hos De Konservative for at få ændret holdninger?
For at ændre holdning hos den konservative formand?
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-02-08:
Jeg blev jo afbrudt før, ikke af utidig indblanding af formanden, men af den her røde lampe, som jeg ikke har respekt for.
Det er altså heldigvis ikke alle røde lamper, jeg har så lidt respekt for som den her på talerstolen.
Så havde jeg jo i hvert fald ikke kunnet være det bekendt.
Jeg håber, det går her.
Men jeg blev afbrudt i min historie om de ældre.
Det var altså historien om en ældre mand, som absolut ikke var tjenlig til at få en frisk lægeerklæring til at køre bil på, men som fik sådan en lægeerklæring ukritisk, og så gik han til politiet og fik sit kørekort fornyet.
Først da ringer en pårørende til lægen og spørger forarget, hvordan det kan gå til.
Lægen sagde, at det syntes han ikke rigtig han kunne gøre noget ved.
Han formodede, at politiet tog stilling til sådan en sag.
Så ringede den pårørende til politiet, og der sagde politiembedsmanden, at de ekspederede bare de sager, der kom forbi dem.
Det kunne de ikke tage sig af.
Det får mig til at sige, at det var jo måske ganske billigt at gøre en indsats over for læger og over for politiembedsmænd, så de forstod, at de virkelig havde et ansvar i den sag der.
Jeg synes, det er så forkasteligt og så uforsvarligt, at folk, der sidder der og får penge for det - og lægen får sikkert sin betaling for sådan en lægeattest - ikke føler noget som helst ansvar.
Jeg tror desværre, det er helt almindeligt.
Jeg tror faktisk, at der kunne gøres en indsats med en kampagne, der kunne gøre de ældre opmærksom på, at der er mere ære i at holde op med at køre i tide end at køre så længe som muligt, som mange faktisk tror, selv om naboen siger: Jamen det er da også forfærdeligt, at han der kører bil endnu, det er han slet ikke egnet til.
Margrete Auken (SF), 2000-02-08:
Lige allerførst må jeg sige til ministeren, at det er helt uacceptabelt at stille et ændringsforslag på den måde.
Der er identitetsproblemer.
Det burde nogle jurister i ministeriet jo også vide.
Der må jo sidde en enkelt jurist i det ministerium, der kunne have fortalt ministeren, at sådan gør vi altså ikke.
Man tager ikke, når det ikke har været drøftet ved en første behandling, og propper det ind som et ændringsforslag, selv om det er en broget lov.
Det er så den ene ting.
Den anden ting er: Det var et chok.
Lige efter at vi har stået her og rost ministeren og været så glade, så får vi at vide, at det mente hun så ikke noget med, medmindre det, hun mente, var, at nu skal vi se at få lastbilernes hastigheder ned nogle steder fra de 100 km/t, de kører i dag, til de 80 km/t, hun så siger det skal være, for det er jo det, der vil ske.
Men jeg synes nu nok, at det var noget af en spand koldt vand at få i hovedet, efter at vi havde hørt den der tale.
Første gang det kom til stykket, et stort skridt den gale vej.