runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lone Møller (S), 2006-01-24:
Når fru Helle Sjelle siger, at brugerbetalingen i dag er af en rimelig størrelse, vil det sige, at De Konservatives sundhedsordfører synes, at det er en god ting, at vi i Danmark ligger helt i toppen med hensyn til egenbetaling på sundhedsydelser, og fru Helle Sjelle var også meget optaget af, hvor pengene skulle komme fra.
Lad mig så spørge: Mener fru Helle Sjelle, at det sundhedsfagligt er rigtig godt at bruge langt over 100 mio. kr. til at fragte folk hjem, som har været på skiferie?
Var det noget, som fru Helle Sjelle ville overveje at være med til at drøfte?
Er det ikke korrekt, at Danmark er det land i EU, hvor man betaler mest i egenbetaling?
Og hvordan harmonerer det med, at vi betaler det hele over skattebilletten?
Det vil jeg gerne bede om et svar på.
Vil fru Birthe Skaarup så give den garanti fra talerstolen, at det så også er sundhedsfagligt forsvarligt, at vi har en meget høj egenbetaling?
For jeg forstår på fru Birthe Skaarup, at hun ikke ønsker mere, men jeg kan ikke høre på fru Birthe Skaarup, at hun er indstillet på, at vi eventuelt skal have mindre.
Derfor vil jeg gerne spørge: Er det sundhedsfagligt forsvarligt, at vi har så høj en egenbetaling på sundhedsydelser, som vi har i Danmark?
Charlotte Fischer (RV), 2006-01-24:
Nu var Dansk Folkepartis ordfører heldigvis knap så harsk i afvisningen som ministeren med hensyn til beslutningsforslaget, men jeg forstår det jo alligevel sådan, at man ikke vil støtte det.
Jeg vil så sige, at det er lidt mærkeligt, at man kan stå med det indtryk, at Dansk Folkepartis ordfører synes, at det går godt med at bekæmpe uligheden i sundheden, når faktum er, at vi i hvert fald ikke har andet, der viser, at det skulle forholde sig sådan.
Tværtimod har vi faktisk eksperters udsagn for, at uligheden vokser.
Hvis man nu tager frit valg som et område, forstår jeg ikke, at Dansk Folkeparti er helt så afvisende over for tanken om, at man faktisk går ind og får noget viden om, hvem der reelt bruger det frie valg.
Det kan godt være, at det er Dansk Folkepartis kernevælgere, som faktisk har svært ved at bruge det frie valg, og alt tyder jo på, at det ud fra den viden, man har, faktisk er de ressourcestærke, der bruger frit valg.
Det spørgsmål, som jeg synes skulle rejses i den sammenhæng, er: Kunne vi indrette vores sundhedsvæsen lidt bedre, hvis der er et problem, med hensyn til at skabe en bedre social profil og med hensyn til, hvem der bruger det frie valg?
Helle Sjelle (KF), 2006-01-24:
Jeg skal da ikke afvise, at der kan være områder, hvor tingene kunne være bedre skruet sammen.
Men overordnet set
må jeg sige, at jeg synes, vi har et rimeligt sundhedsvæsen i Danmark, og jeg synes bestemt også, at den måde, det er skruet sammen på med hensyn til brugerbetaling, er rimelig.
Der kan være enkelte steder, hvor det kunne være bedre, men overordnet set sammenlignet med alverdens andre lande mener jeg faktisk, vi har det udmærket.
Majbrit Berlau (EL), 2006-01-24:
O.k., det vil sige, at Det Konservative Folkeparti ikke ønsker brugerbetaling for lavindkomstgrupperne i samfundet generelt.
Det er det, jeg kan konkludere.
Ordføreren startede med at sige, at i forhold til alle mulige andre lande havde vi det godt i Danmark, men at der kunne være flere områder, hvor det kunne være interessant at se på, om brugerbetalingen skulle enten fjernes eller reduceres.
Er der andre områder ud over tandplejen, som Det Konservative Folkeparti har i overvejelserne?
For det synes jeg kunne være interessant at få diskuteret her.
Helle Sjelle (KF), 2006-01-24:
Jeg skal blot sige, at det, jeg har sagt i dag, er det, der er den konservative holdning, og vi har ikke nogen planer om at indføre brugerbetaling på det område, som hr. Kamal Qureshi nævnte.
Kamal Qureshi (SF), 2006-01-24:
Jeg vil sige, at årsagen til, at vi i sin tid ikke stemte for forslaget, men heller ikke stemte imod forslaget om frit valg-modellen, lige præcis var, at vi ønskede, at der skulle være en reel konkurrence imellem det, de private skal, og det, de offentlige skal.
I dag er situationen jo sådan, at de private hospitaler ikke bidrager til videreuddannelse, de bidrager ikke til efterbehandling, der er en lang række opgaver, som det offentlige bliver pålagt i forbindelse med behandlingen, som de private kan unddrage sig.
Derfor betingede vi os jo, at hvis vi skulle støtte en model, så skulle der være en reel konkurrence mellem det offentlige og det private, hvad der ikke er på nuværende tidspunkt.
I dag er det jo sådan, at de private får flere penge for den samme behandling, som det offentlige skal foretage for færre penge.
Det er jo det, der er med til at skabe den skævvridning, som amterne piber over i forhandlingerne.
Så hvis der var blevet skabt et reelt frit valg imellem det offentlige og det private på lige præmisser, så var vi oven i købet måske endt med at støtte det, fordi vi så har en helt klar forvisning om, at det offentlige vil være i stand til at konkurrere med det private.
Lone Møller (S), 2006-01-24:
Hr. Kamal Qureshi er jo meget optaget af det frie valg, og ingen af os kan vel være imod, at vi har valgmuligheder, det ønsker alle mennesker vel.
Jeg vil gerne spørge, om ikke SF’s ordfører kan være bekymret for, at det frie valg vil give endnu større ulighed i forbindelse med et offentligt sundhedsvæsen og et privat sundhedsvæsen.
Mig bekendt har amterne meget store problemer netop i disse timer med at få budgetterne til at hænge sammen, fordi de overhovedet ikke har nogen mulighed for at stoppe de penge, der bliver kanaliseret fra det offentlige sundhedsvæsen over i det private sygehusvæsen.
Kamal Qureshi (SF), 2006-01-24:
Det er vel ikke min opgave at fremlægge Socialdemokratiets politik, men jeg gør det da gerne, når nu fru Lone Møller ikke har haft lejlighed til at komme op og fortælle om det.
Mens jeg har siddet her i Folketingssalen, har jeg i hvert fald ikke været med til at debattere forslag, hvor Socialdemokratiet har lagt op til øget brugerbetaling eller øget brugerbetaling på enkeltområder.
I detaljer må det vel være Socialdemokraterne, der må fremlægge deres politik, men jeg har i hvert fald ikke været ude for det.
Lone Møller (S), 2006-01-24:
Nu gjorde hr. Kamal Qureshi tidligere i debatten her meget ud af at pointere, at SF ikke gik ind for brugerbetaling.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Kamal Qureshi, om han kunne komme med nogle eksempler på, at Socialdemokratiet i denne sal har støttet brugerbetalingsforslag, at Socialdemokratiet nogen sinde har fremlagt forslag om øget brugerbetaling, eller at man ellers har set papirer på, at det er det, Socialdemokratiet ønsker.
Kamal Qureshi (SF), 2006-01-24:
Fru Charlotte Fischer må selvfølgelig gerne gå i rette med mig, det giver mig da lejlighed til at få forklaret det tilfælde, hvor der var andre end fru Charlotte Fischer, som hørte forkert.
Jeg er da helt indforstået med, at der på enkelte områder er sket en yderligere polarisering.
Det er ikke nødvendigvis, fordi de dårligst stillede er begyndt at ryge meget mere, det er, fordi de bedre stillede er begyndt at ryge mindre.
Jeg er også godt klar over, at vi også på sundhedsområdet kan tage en masse tiltag.
Det synes jeg også vi skal, og det vil jeg gerne understrege her, for jeg synes, at det er et fint oplæg, og at diskussionen i dag er yderst relevant at tage.
Min pointe er sådan set bare, at vi ikke kan tage sundhedsområdet isoleret og sige, at vi skal prøve at ordne uligheden på sundhedsområdet, og tro, at vi kan nå forfærdelig langt ad den vej, hvis ikke vi åbner vinduet og ser på, hvordan den sociale ulighed ser ud uden for huset, uden for sundhedsområdet, for det er reelt den sociale ulighed udenfor, som blæser ind igennem vinduet i sundhedsområdet.
Charlotte Fischer (RV), 2006-01-24:
Jeg er fuldstændig enig i, at det generelle uddannelsesniveau selvfølgelig er vigtigt for, hvordan det går med hensyn til ulighed i sundheden.
Men det er jo ikke rigtigt, når SF’s ordfører siger, at det her slet ikke handler om sundhed.
Der er to områder, hvor man kan se en klar polarisering, det gælder rygning, og det gælder motion.
De veluddannede opfører sig rigtigt og lægger cigaretterne på hylden og rør sig rigtig meget.
Så er det ikke sådan, at det er en lille smule forenklet at sige, at det slet ikke har noget med sundhedsområdet at gøre?
Jeg mener også, at frit valg, som SF’s ordfører før slog et slag for, har nogle sociale aspekter, som man vel også burde tage alvorligt, når man tilhører SF.
Helle Sjelle (KF), 2006-01-24:
Når jeg sagde det, så var det primært med henblik på tandlægeområdet; det var de forskellige sygdomme inden for det område, som vi er interesserede i at se nærmere på.
Nu har der jo været drøftet mangt og meget her i dag, men hvis jeg skal prøve på at forholde mig til det, som jeg nu bliver stillet et spørgsmål om, vil jeg sige, at f.eks. i sager, hvor vi kan se, at folk kommer af med utrolig mange penge, vi taler om flere hundrede tusinde kroner, i forbindelse med deres tandsygdomme, er vi villige til at se på, om vi eventuelt kunne gå ind og lave om på det forhold.
Majbrit Berlau (EL), 2006-01-24:
Det skal jeg forstå sådan – nu følger jeg lige op på fru Charlotte Fischers spørgsmål – at det betyder, at det er i forbindelse med tandsygdomme, at De Konservative ønsker at se på, om der for enkelte sygdomsområder skal være nedsat brugerbetaling.
Det, vi har diskuteret i dag flere gange, og som jeg har rejst spørgsmål om, er jo, at lavindkomstgrupperne rent faktisk får en reduceret eller fuldstændig fjernet brugerbetaling på tandlægebesøg, fordi situationen er sådan, at er man på kontanthjælp, er man på førtidspension, så knækker en tandlægeregning på 2.000-3.000 kr. altså meget hurtigt budgettet.
Så er det kun sygdomsforholdene, man ønsker at se på i De Konservative, eller er det også spørgsmålet om, at det har denne sociale slagside i forhold til lavindkomstgrupperne?
Helle Sjelle (KF), 2006-01-24:
De konservative overvejelser går i retning af, at vi bliver nødt til at se på tandplejeområdet, forstået på den måde at der er mennesker, som lider af alvorlige tandsygdomme, og som kommer af med ufattelig mange penge for at få rettet op på det, og det vil vi meget gerne være med til at se på.
Charlotte Fischer (RV), 2006-01-24:
Nu er der sådan set ikke nogen, sådan som jeg hører det her i dag, der står med et facit med hensyn til det her, og det er jo heller ikke ligefrem, fordi der er kødannelse, når det gælder forslag om brugerbetaling på lægebesøg.
Så hvis man ville dysse sig lidt ned i de forskellige geledder, ville det være meget godt.
Det gælder både det med, at det er socialt skævt – og det synes jeg også godt at man kunne se på – og at de, der er allermest syge, ikke får den hjælp.
Så jeg vil spørge, om de konservative overvejelser også går i retning af at rette op på den sociale skævhed, der er inden for voksentandplejen, sådan som det er i dag.
Helle Sjelle (KF), 2006-01-24:
Som jeg sagde tidligere, så synes vi, at vi har et rimelig godt sundhedsvæsen her i Danmark.
Men jeg sagde også, at der er områder, hvor der kunne blive tale om justeringer, og et af de områder er jo f.eks. tandområdet.
Sagt på en anden måde: Der er mennesker, som kommer af med ufattelig mange penge, hvis de f.eks. lider af aggressiv paradentose, og det er et af de områder, som vi er villige til at se på om man kunne skrue sammen på en mere hensigtsmæssig måde.
Men det, der også er interessant i denne sammenhæng, er, at vi ikke ønsker, at vi så samtidig indfører brugerbetaling, som der har været tale om, på lægebesøg, fordi den betaling så skal dække det andet.
Det synes vi ikke er nogen god idé.
Charlotte Fischer (RV), 2006-01-24:
Det er jo svært at komme væk fra det der med brugerbetaling.
Jeg forstår den konservative ordfører sådan, at man lægger sig på den linje, der hedder: ikke se, ikke høre, ikke tale om brugerbetaling, og at den måske kunne lægges om, så det blev bedre.
Det må jo så være, fordi den indretning, man har af brugerbetaling på voksentandplejen i dag, er rigtig god set med konservative øjne.
For ikke så lang tid siden kunne man i Politiken læse overskriften »Danskerne mangler flere tænder end fattige afrikanere«.
Og når man tager ulighedsbrillerne på, vil jeg i den forbindelse godt spørge den konservative ordfører, om hun synes, at den indretning, man har inden for voksentandplejen i dag, når det gælder brugerbetaling, er god nok, retfærdig nok.
Er den god nok set med de sociale briller på?
Kamal Qureshi (SF), 2006-01-24:
Undskyld min forvirring, jeg håber da, at forvirringen forsvinder.
Men da vi hørte det her, var det faktisk fra en konservativ ordfører.
Fru Charlotte Dyremose var ordfører på det forslag, vi diskuterede dengang, og hun sagde, at Det Konservative Folkeparti ønskede indført brugerbetaling på det her område.
Det kan godt være, at det er mig, der er tungnem, men jeg bliver altså lidt forvirret, når den ene ordfører siger, det er hende, der er ordfører, og den anden ordfører siger, at det er hende, der er ordfører.
Hvem er ordfører for Det Konservative Folkeparti, og hvem er det, jeg skal tro på?
Nu siger den konservative ordfører, at de ikke har nogen planer om at indføre brugerbetaling på flere ydelser.
Jeg har da her fra talerstolen hørt fru Charlotte Dyremose sige, at man er tilhænger af, at der skal være brugerbetaling på behandling for barnløshed for alle par, der ikke kan få børn, og som har brug for reagensglasbehandling eller anden behandling i sundhedsvæsenet for at få børn.
Kunne fru Helle Sjelle ikke fortælle os, hvilke andre områder Det Konservative Folkeparti har planer om at indføre brugerbetaling på ud over behandling for barnløshed?
Birgitte Josefsen (V), 2006-01-24:
Som ministeren var inde på, er det jo sådan i det her land og i det her Folketing, at vi har en vis sum penge at gøre godt med, og at nogle af de her brugerbetalingsområder er historisk betingede.
Så vidt jeg har kunnet konstatere, er det jo sådan, at både Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet har stemt for de love, der ligger om betaling på medicinområdet og tandbehandlingsområdet.
Hvad angår diætistområdet, må jeg korrekse fru Lone Møller.
Det er faktisk sådan, at det mange steder er gratis at få vejledning.
Diætistområdet er nemlig et af de områder, hvor man i dag allerede har etableret et sundhedscenter.
Jeg kan sige, at det er sådan i hele Nordjyllands Amt.
Men jeg ser da gerne nogle forslag fra fru Lone Møller inden for den økonomiske ramme, der er til rådighed.
Lene Hansen (S), 2006-01-24:
Der er jo brugerbetaling indført i sundhedsvæsenet, så det er ikke noget, man skal indføre, men vi vil ikke have mere brugerbetaling.
Jeg tror, jeg startede med at sige det: Vi vil gerne have mindre brugerbetaling, og vi er parate til at finde en vej, gerne i samarbejde med andre.
Lone Møller (S), 2006-01-24:
Det glæder mig, at ordføreren også klart taler om, at det er historisk betinget.
Vi kunne måske bruge de omkring 157 mio. kr., vi i dag bruger til at flyve folk hjem, når de er på skiferie, vel at mærke folk, som er blevet behandlet på stedet, blot til transport, til, at der blev givet tilskud.
Men lad nu det ligge.
Nu gjorde man også fra Venstres ordfører meget ud af at sige, at man ikke ønskede brugerbetaling på nogle områder, og at man mente, at det ville gå rigtig, rigtig godt, når nu kommunerne blev ansvarlige for sundhedsfremme.
Mener Venstres ordfører så, at det er med til at fremme sundheden, at man begynder at indføre brugerbetaling i kommunerne til blot at få nogle sårbehandlingsremedier, som skulle virke bedre end det, man i dag tilbyder gratis?
Jeg har svært ved at se, at det skulle være et stort forebyggelsesinitiativ – tværtimod.
Nu gjorde fru Birgitte Josefsen meget ud af i sit indlæg at sige, at det skulle være gratis at gå til læge, gratis at gå til speciallæge, gratis at gå til forebyggende initiativer.
Så vil jeg gerne spørge fru Birgitte Josefsen: Hvorfor mener Venstres ordfører ikke, at det skal være gratis at gå til psykolog, som jo er en anerkendt behandlingsform i Danmark?
Hvorfor mener fru Birgitte Josefsen ikke, at det skal være gratis at gå til f.eks. diætist, som er et af de områder, der klart er dokumenteret virker forebyggende på den fedmebehandling, vi har?
Hvorfor skal der være brugerbetaling hos kiropraktorer?
Hvorfor mener Venstres ordfører, at hvis man har en byld i bagen, så er det gratis, men hvis man har en byld i munden og en tandsygdom, så skal man betale?
Kan Venstres ordfører forklare mig, om det sundhedsfagligt er nogle rigtig, rigtig gode initiativer?
Birgitte Josefsen (V), 2006-01-24:
Nu har vi jo her i folketingssamlingen sidste år brugt en masse energi på at få en række love forhandlet, så den nye kommunalreform kunne træde i kraft.
I forbindelse med den kommunalreform lægges alt, hvad der hedder forebyggelse og sundhedsfremme, ud i det kommunale regi.
Jeg har meget store forventninger til netop den omlægning på sundhedsområdet.
Nu flytter vi forebyggelse og sundhedsfremme ud, hvor det er tættest på borgerne.
Jeg har en stor forventning og stor tiltro til, at det giver en virkning på sundhedsområdet.
Ud over det har vi jo i de aftaler, der også er indgået her over det sidste års tid, lagt penge i eksempelvis netop rygeområdet.
I kræfthandleplanen er der eksempelvis indlagt et beløb til at gå ud og tilbyde rygestopkurser.
Charlotte Fischer (RV), 2006-01-24:
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad det egentlig er, Venstres ordfører lægger til grund for sin store tiltro.
Man kan sådan set ikke opdrive en ekspert, der sidder med det her område, som ikke kan pege på en stigende polarisering, det gælder f.eks. med hensyn til rygevaner og motionsvaner.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at sige, at det jo er fint nok, at man er båret frem af den store overbevisning og den store åbenbaring og tror på det, man selv står for, det synes jeg er fint nok.
Men det kan godt være, at folk udeomkring ville have gavn af og kunne tænke sig lidt mere dokumentation af, hvor vi kan se, at det, der bliver lavet, virker.
Birgitte Josefsen (V), 2006-01-24:
Som jeg sagde i min ordførertale, er det jo sådan, at når man satser på sundhedsområdet, ser man ikke nødvendigvis virkningen i morgen.
Den rapport blev fremlagt sidste år.
Det vil sige, at det er nogle år tilbage, at man begyndte at indsamle analysetal til det, der står i rapporten.
Jeg har en stor tiltro til, at vi ser virkningen af det projekt, der er sat i gang.
Charlotte Fischer (RV), 2006-01-24:
Venstres ordfører lagde sig jo fint i kølvandet på ministeren og lagde vægt på, at der allerede foregår rigtig meget.
Men så vil jeg da stille samme spørgsmål til Venstres ordfører som til ministeren.
Det er jo sådan set ikke, fordi der ikke foregår rigtig meget.
Problemet set med vores øjne
er, at det er for lidt, at det er for løst, og at det dybest set ikke ændrer ved den kendsgerning, at uligheden i sundheden er i vækst.
Som det fremgår af den rapport, som blev lavet sidste år af Institut for Folkesundhed, er den faktisk i kraftig vækst, både i absolutte og relative tal.
Det vil jeg godt bede Venstres ordfører om at forholde sig til.
Er det ikke noget, man trods alt burde tage ind?
Det kan godt være, man laver en masse ting, men laver man det rigtige?
Der er jo ikke noget, der tyder på, at det, regeringen laver lige nu, virker, ellers havde man vel ikke en stigende ulighed.
Birgitte Josefsen (V), 2006-01-24:
Vi vil meget gerne satse på forebyggelse og helbredelse, så det er der, vores første satsning ligger.
Majbrit Berlau (EL), 2006-01-24:
Ministeren sagde, at hvis der kom en pose penge, så ville han bruge dem et andet sted i sundhedssystemet.
Hvis det nu er sådan, at det kan påvises, at man ved at fjerne den eksisterende brugerbetaling rent faktisk vil kunne forbedre folks vilkår så godt, at de vil kunne komme tilbage på arbejdsmarkedet og dermed lægge penge i skattekassen, så det i sig selv vil være en indtjening for staten, vil Venstre så sige ja til at mindske brugerbetalingen på de områder, der eksisterer i dag?
Kamal Qureshi (SF), 2006-01-24:
Fred være med det.
Det er jo tilladt at have selektiv hukommelse, når det gælder ting og sager, men det var sådan set mit første år her i Folketingssalen, så jeg husker selvfølgelig i hvert fald det spor, jeg var med til at lægge for SF i 2001.
Så fred være med det.
Men så vil jeg da i hvert fald godt tage fat i noget andet, som i hvert fald ikke er mindre aktuelt, og det har også ministeren været inde på.
Jeg vil da også herfra igen fremføre det synspunkt, hvor vi sådan set står på samme side som ministeren og vi også er fuldstændig enige med ministeren, at der ikke skal indføres yderligere brugerbetaling på sundhedsområdet på nogle af de områder, som er blevet foreslået under andre debatformer.
Det har vi afvist at gå ind på, og jeg vil også gerne understrege herfra, at det er der ikke nogen grund til.
Det er ikke den vej, vi synes man skal gå.
Det er nogle helt andre tiltag, der er brug for.
Så ved befolkningen da det, så er det ligesom markeret ret klart, at truslen kommer fra Det Radikale Venstre og måske nok også Socialdemokratiet.
Men det er jo rart, at SF melder klart ud her.
Lene Hansen (S), 2006-01-24:
Lad os lige først få slået en ting helt fast: Socialdemokratiet ønsker ikke mere brugerbetaling.
Vi ønsker mindre brugerbetaling.
Vi ønsker ikke, at det skal koste penge at gå til lægen, og det er der heller ikke nogen der har sagt.
At det bliver opfattet sådan, synes jeg er en sag for sig, og det burde man egentlig ikke her fra talerstolen behøve at forsvare.
Vi hilser dette beslutningsforslag velkommen.
Et velfærdssamfund som det danske skal kendes på den måde, vi behandler vores syge og vores mest udsatte medborgere på.
Selv om vi måske kan mene, at vi har indrettet os i den bedste af alle verdener, så er det stadig væk muligt at gøre det bedre bl.a. på sundhedsområdet.
Vi er enige med forslagsstillerne i, at det er et problem, at uligheden vokser, og at man kan se en sammenhæng mellem socialt tilhørsforhold og sundhed i stigende grad.
De mindst uddannede, de lavestlønnede og de ledige er de befolkningsgrupper, der har det dårligste helbred.
Et specielt problem ser vi i det faktum, at lavtuddannede mænd har stigende dødelighed set i forhold til gruppen af højtuddannede mænd.
Arbejdsmiljøet betyder rigtig meget, men sammenhængen mellem beskæftigelse og livsstilen udgør også en vigtig faktor.
Efter vores mening må sundhedsproblemerne ses i sammenhæng med de generelle levevilkår i Danmark.
Et godt arbejdsmiljø, sunde fødevarer, ordentlige boliger, sikker trafik og en ren natur er alt sammen med til at sikre, at vi ikke går til i stress og fysisk nedslidning eller udvikler allergier og kroniske lidelser.
De nødvendige ændringer i vores levevilkår må derfor ske i samspil med ændringer i samfundsmæssige forhold, f.eks. igennem arbejdsmarkeds-, bolig- og uddannelsespolitikken.
Hvordan og med hvilke midler dette bedst kan ske, kan kommissionens arbejde jo være med til at udrede.
Det danske sundhedsvæsen skal bygge på fri og lige adgang til behandling for alle borgere i Danmark, men det ser ud, som om der er opstået nogle barrierer for visse befolkningsgrupper, der gør, at man de facto ikke har fri og lige adgang til behandlingstilbuddene.
Vi trænger til at få analyseret dette forhold, og vi er parate til at drøfte de resultater, der måtte komme ud af et kommissionsarbejde.
Derfor støtter vi dette beslutningsforslag om en national strategi for bekæmpelse af ulighed i sundheden.
Vi støtter nemlig ethvert tiltag, der kan bekæmpe den sociale ulighed inden for folkesundheden og sundhedsvæsenet i dagens Danmark.
Vi synes dog, det er beklageligt, at den ulighed, som beslutningsforslaget fokuserer på, ikke berører de problemer, der særligt gør sig gældende inden for den psykiatriske behandling af især børne- og ungdomspsykiatriske patienter.
Så vil jeg slutte med at sige, at dette beslutningsforslag, som jo så desværre ikke bliver vedtaget, heller ikke skal ses som en syltekrukke.
Men vi er enige med forslagsstillerne i, at det ville have været nyttigt, at vi havde fået en samlet vurdering og et analysearbejde til belysning af, hvad det er, der skaber mere og mere ulighed inden for vores sundhedsvæsen.