Hans Christian Schmidt (V), 2003-05-15:
Jeg vil gerne starte med lige at sige et par ting om det, som i hvert fald har fået lov til at fylde lidt i debatten til sidst.
Det er jo helt klart, at vi driver politik på den måde, som vi har gjort ved alle de andre aftaler, vi har lavet, og det er klart, at vi jo noterer os, hvem der stemmer for den aftale, der nu ligger som et forslag til vedtagelse.
Det kunne da bare lige mangle.
Når både Kristeligt Folkeparti, Dansk Folkeparti, De Konservative og Venstre stemmer sammen om den, så betyder det da, når man ellers laver politik på den rigtige måde, at man så er sammen om at udmønte, når resultaterne løbende kommer ind.
Sådan er det da.
Det vil da være det mest naturlige.
Jeg kan slet ikke forstå, at man kan spørge: Gad vide, hvad man mon har fat i?
Jeg troede, at det var sådan i alle politiske partier, men jeg kan forstå, at for nogle føles det helt fremmed, at hvis man har nogle aftaler undervejs, så betyder det også, at man behandler hinanden ordentligt, og så sørger man selvfølgelig for at tage de diskussioner sammen med dem, der står sammen om at lave og igangsætte sådan en proces.
Sådan gør vi.
Jeg er nødt til at bruge lidt tid på at svare på nogle
af de spørgsmål
jeg synes godt nok, at debatten har udviklet sig noget bedre her på det sidste.
Det var sådan set rart nok, og jeg noterede mig, at fru Elsebeth Gerner Nielsen og hr. Keld Albrechtsen havde en god debat om dette med: Hvis nu man kan gøre det bedre, er det så muligt osv.?
Det var jeg glad for. Men inden vi kom derhen, blev der altså sagt så meget.
Jeg ved ikke, hvor mange der helt er klar over det, men jeg er nødt til at svare på det, for vi kan ikke have det stående.
Men der var ingenting om, hvad det i grunden var, der skete i England.
Så lad os tage det.
I England og Wales gennemførtes i 1989 en privatisering
af vandområdet med dannelse af det, man kalder 10 vand- og spildevandsselskaber.
Man vidste, da man dannede dem, at der var behov for betydelige investeringer i en nedslidt struktur, og der har efterfølgende været betydelige investeringer i forbedringer, og følgen blev selvfølgelig, at vand- og spildevandspriser steg.
Men selv om det skete, lad os så prøve at se, hvordan det prismæssigt udviklede sig i England i forhold til Danmark, og det er jo en periode, hvor jeg ved, at både Socialdemokratiet og De Radikale vil føle, at de virkelig havde styr på tingene, når vi nu er inde i den debat.
Den gennemsnitlige pris i en husstand for vand og spildevand i England steg fra ca. 190 pund i 1989 til ca. 250 pund i 1999, hvilket svarer til cirka 2.500 kr. for en gennemsnitshusstand i Danmark.
I Danmark er prisen for vand og spildevand samlet steget i gennemsnit ca. 25 kr. pr. m3 eksklusive udgifter, så det er ikke på grund af dem, det er eksklusive udgifter.
Ved et vandforbrug pr. person på 130 l i døgnet og 2½ person pr. husstand, får vi den gennemsnitlige husstand, og så er det ca. 120 m3.
Så kan man jo hurtigt regne det ud til, at det er en prisstigning på omkring 3.000 kr. pr. år.
Det er tankevækkende, at man alligevel kan slynge om sig med det og sige: Se nu, hvordan det gik i England, det blev meget dyrere end i Danmark.
Man behøver ikke engang at nævne tal, man siger bare, at sådan er det.
Når man dykker ned i det og ser, hvordan det hænger sammen, så siger man: Åhr, det er rigtigt, at det godt nok ikke er sådan, det hænger sammen, men alligevel.
Det er lidt ærgerligt, for det er jo med til at tegne nogle konturer og lave nogle spøgelser, som folk så skal blive forskrækkede over.
Men det er der ingen grund til.
Det, man skal blive forskrækket over i dag, er, at man kan bo et sted og betale vandafledningstakster, der varierer fra 10 kr. til 70 kr., der er det dyreste.
Jeg kan godt forstå, hvis forbrugere siger: Det kunne da godt være interessant lige at kigge på, om det skal være sådan, at jeg skal betale syv gange så meget som den billigste. Eller vi kan se på vandforsyning, hvor man kan få vand for 1,25 kr. eller betale 11,75 kr.
Og hvorfor bruger man så meget energi på at forhindre, at nogen vil gå ind og tjekke det?
Det er svært at forstå.
Hvorfor er det ikke i orden, at vi prøver og gå ind og se det?
Ja, man kunne næsten forlange, at det må vi da gøre.
Så vil jeg godt sige lidt om udbud.
Jeg må jo indrømme, at en af de ting, vi har set på, jo f.eks. er Søllerød Kommune.
De har den 1. januar 1991 udliciteret driften og vedligeholdelsen af kommunens renseanlæg.
Aftalen omfatter, at entreprenørfirmaet Krüger har overtaget drift og vedligeholdelse af renseanlæggene.
Der er direkte i aftalen stillet krav om, at Krüger skal overholde udledningstilladelsen for renseanlægget.
Desuden er der krav om, at rensningsanlæggene skulle moderniseres, så kravene som følge af den første vandmiljøplan kunne overholdes fra 1993.
Denne udbygning er udført for en samlet fast pris efter en særlig aftale mellem kommunen og Krüger i 1990.
Firmaet er også forpligtet til at vedligeholde anlægget, så det stedse fremstår i vel vedligeholdt stand efter kontrakten.
De skal også overholde eventuelt kommende skærpede udlederkrav efter kontrakten.
Og Søllerød Kommune har ved misligholdelse af kontrakten mulighed for straks at overtage driften af anlægget, og firmaet Krüger har i forbindelse med aftalen givet en sikkerhedsstillelse, der kan anvendes, såfremt Krüger eventuelt misligholder kontrakten.
Det står også i kontrakten.
Alt står i kontrakten.
Miljøstyrelsen har vurderet driften af de fire udliciterede renseanlæg i perioden 1991-2002 ud fra Frederiksborg Amts indberetninger.
Driften af renseanlæggene vurderes at være fornuftig med en generelt god kravoverholdelse.
Der har også her været nogle mindre overskridelser af udlederkravene i årenes løb, men Miljøstyrelsen vurderer
ikke, at dette afviger fra, hvad man finder på andre renseanlæg.
Ingen af Søllerød Kommunes anlæg kan betegnes som problemanlæg.
Set for Danmark som helhed har der i perioden været konstateret kravoverskridelser for ca. 33 pct. af anlæggene
jævnt faldende til 12 pct. af anlæggene
Søllerød Kommunes renseanlæg har set over perioden i gennemsnit ligget under dette antal.
Og så har Søllerød Kommune i snit regnet med, at de har sparet 500.000 kr. pr. år.
De overholder alle udledningskrav, og det bliver billigere, det hele er vedligeholdt, og de ryger ud, hvis ikke de kan leve op til deres aftaler.
Nu har jeg jo heldigvis haft fornøjelsen af at sidde 20 år i en kommunalbestyrelse, og jeg er ikke sikker på, at man altid alle steder har været lige så omstændelig og omhyggelig med at skrive alle de krav ned.
Lad os nu komme i gang med at undersøge det.
Jeg kan altså ikke se, at der er noget mærkeligt fordækt, underligt og mystisk i, at man prøver at tage hensyn til, at borgerne får fordelene.
Jeg har set, at der er en enkelt politiker, der har sagt, at de penge, man kan spare, sikkert er nogle, staten vil bruge.
Det ligger alt sammen ude hos kommunerne.
Det er dem, der har affaldet.
Det er dem, der har spildevandet.
Det er dem, der har vand.
Så er der en masse private vandværker, og de kører også deres løb, så det er jo ikke det.
Det er strukturer, og det er udbud, og det er selvfølgelig også at gå ind og se på: Er det så også den mest hensigtsmæssige konstruktion, vi har?
Jeg synes ikke, man skal blive nervøs, inden man er gået i gang.
Mød forslaget med et åbent sind.
Lad os se, hvad der kommer ud af det.
Så tager vi en debat, når vi kommer derhen.
Selvfølgelig tager vi først en debat med dem, som ligesom har sagt, at de vil stå inde for, at det går an at prøve at se, om vi kan finde billigere priser til borgerne samtidig med, at vi overholder miljøet.