Kristian Jensen (V), 2002-02-01:
historisk.
Det var første gang overhovedet, at valg til kommuner, amter og Folketing fandt sted på samme tid.
Det var første gang i 70 år, at rollen som landets største parti skiftede fra Socialdemokratiet til Venstre.
Men ikke mindst var det første gang i over 25 år, at vælgerne direkte vragede en regering og benyttede folketingsvalget til at sammensætte et nyt parlamentarisk flertal og sikre en ny regering.
Vælgerne valgte et sporskifte i dansk politik.
I respekt for vælgernes dom over den tidligere regering var det en rigtigt, ja, nødvendig beslutning fra regeringens side at feje den tidligere regerings forslag til finanslov af bordet.
Selv om det har været en kæmpeopgave for ansatte i ministerier og styrelser, som vi skylder stor ros for, at opgaven er lykkedes, var det nødvendigt for at kunne præsentere en finanslov, der afspejler folketingsvalget og de løfter, Venstre og Det Konservative Folkeparti har afgivet, og dermed borgernes ønsker.
Vi har fået folkeligt mandat til at skifte spor og til at søge at gennemføre de løfter, vi gav forud for og under valgkampen.
Det er Venstres opfattelse, at det mandat skal bruges.
Men samtidig vil vi lægge op til fordomsfri forhandlinger med alle de partier, der ønsker at have indflydelse på den endelige udformning af finansloven.
Venstre ser finansloven som en afgørende hjørnesten i gennemførelsen af de visioner, vi har for et bedre og friere Danmark.
Vores rolle er ikke kun at bevare og forsvare det bestående, men vi skal tværtimod hele tiden have mod til at udfordre det eksisterende for på den måde at reformere og forbedre samfundet.
Vi vil til enhver tid stille os på borgerens side mod forstenede systemer for at sikre størst mulig hensyntagen til individet.
Det er vores mål at skabe et Danmark, hvor hver enkelt dansker har øget valgfrihed til at indrette sin hverdag, som han eller hun finder det mest hensigtsmæssigt, et Danmark, hvor flere beslutninger er overladt til hver enkelt borger, og hvor færre regler begrænser valg og beslutninger.
Det gælder i miljølovgivningen, hvor begrænsende regler og centralistiske beslutninger unødvendigt har bestemt hverdagen for alt for mange.
For eksempel skal danskerne naturligvis have mulighed for at drikke deres læskedrikke og øl af dåser, hvis bare et effektivt pantsystem sikrer, at miljøet ikke lider under beslutningen.
Kl. 9.05 Det gælder på kirkeområdet, hvor kirkeministeren i løbet af de første 2 måneder har fundet over 50 cirkulærer, regler og bekendtgørelser, der unødig besværliggør menighedsrådets arbejde.
Det gælder på arbejdsmarkedet, hvor unødvendige begrænsninger i medarbejdernes ret til at aftale deltid skal fjernes, og hvor det naturligvis skal være muligt at være medlem af en tværfaglig a-kasse, hvis arbejdstagerne ønsker det.
Det gælder generelt i samfundet, og derfor er det meget tilfredsstillende, at der allerede er nedsat en regelforenklingsenhed under Finansministeriet, der kritisk skal gennemgå lovgivningen for at rydde op i gamle love, bekendtgørelser, cirkulærer m.v.
I Venstre tror vi nemlig på, at hver enkelt dansker er den bedste dommer over, hvilken tilværelse han eller hun ønsker.
Vi tror, at vi alle vil være mest tilfredse ved at have størst mulig indflydelse på vores egen hverdag.
Vi har samtidig modet til at omsætte visionerne til konkret politik og aktiv handling.
Derfor sikrer finanslovforslaget øget valgfrihed blandt de offentlige ydelser, sådan at forstå, at når kommuner eller andre myndigheder har godkendt en borger til en bestemt ydelse, skal der naturligvis være valgfrihed for borgeren til at vælge præcis den løsning, der passer ham eller hende bedst.
Det sker inden for sundhedsområdet, hvor patienterne fra den 1. juli i år får mulighed for at vælge at tage pengene med til behandling andre steder, hvis det offentlige sygehusvæsen ikke kan levere en behandling inden for 2 måneder.
Det sker inden for ældreplejen, hvor ældre, som er visiteret til hjemmehjælp, skal have retten til at bestemme, hvem der skal komme, og hvorfra hjælpen skal komme.
Det er jo grotesk, at mennesker, der hele livet har været myndige og har haft retten til at bestemme, hvem der kom i deres hjem, bliver umyndiggjort og frataget retten til at bestemme selv. Større frihed i de offentlige tilbud og øget brug af valgfrihed er i sig selv med til at give større tilfredshed og livsglæde, idet valgfrihed gør mennesker myndige, mens stive systemer og offentlige monopoler umyndiggør mennesker. Den fremsatte finanslov er af automatpiloterne blevet døbt en nedskæringsfinanslov, og historier om blodbad og massefyringer har frit floreret i pressen. Sandheden er, at under denne finanslov vil der blive gennemført nogle omprioriteringer for at styrke kerneydelserne i velfærdssamfundet.
Vi fjerner midler på områder, hvor vi mener der bør slankes og effektiviseres, og vi tilfører midler på de områder, der for Venstre er bærende for målet om en god offentlig service.
Sandheden om denne finanslov er, at der i år 2002 ikke vil blive færre offentligt ansatte, tværtimod vil der være ansat 6.000 flere offentligt ansatte, men de vil være ansat i områder tæt på borgerne for at løse hverdagsproblemer for de mennesker, der har behov for hjælp.
, tryghed, hvis man bliver ramt af sygdom, mister sit arbejde eller på anden måde havner i en situation, hvor man ikke er i stand til at klare sig selv.
Et samfund er ikke et velfærdssamfund
, hvis vi ikke tager hånd om de svageste,
men det er samtidig Venstres ønske, at hjælpen skal være målrettet mod at bringe de mest udsatte i en situation, hvor de bliver selvhjulpne.
Det er Venstres indstilling, at hele råderummet i satspuljeforliget i de kommende år skal gå til en øget og målrettet indsats over for de allersvageste og mest udsatte i samfundet.
Det vil i de kommende år give et løft stigende fra 140 mio. kr. i år til 240 mio. kr. næste år og 300 mio. kr. i de kommende år, som skal gavne hjemløse, misbrugere og sindslidende.
Det nye Beskæftigelsesministerium er et glimrende afsæt til at øge fokuseringen på at få flere i arbejde.
Aktivering og uddannelse skal være målrettet mod at få gjort ledige hænder aktive.
Vi skal turde sige, at målet med aktivering rent faktisk er at få ledige i arbejde.
En særlig opgave i de kommende år bliver at sikre en langt bedre integration af flygtninge og indvandrere på arbejdsmarkedet.
Hvis vi ikke løser opgaven bedre end den tidligere regering, mister vi et stort potentiale på arbejdskraft, og derfor skal vi tage ved lære af de dygtigste kommuner som f.eks. Greve og Trehøje.
For Venstre er det en vigtig prioritet at få skabt plads til selvstændighed og virkelyst i Danmark.
Grundlaget for vores velfærdssamfund er et godt og initiativrigt erhvervsliv, som skaber vækst og arbejdspladser og dermed de indtægter, som også det offentlige bygger på. Kl. 9.10 Det har været tiltrængt med en hjælpende hånd til vores erhvervsliv efter mange år med konstant stigende byrder. Derfor er det glædeligt, at konkurrenceevnepakken for erhvervslivet har vakt begejstring langt ind i fagbevægelsen, og jeg er helt enig med Dansk Metals næstformand, Thorkild E. Jensen, når han til Dagbladet Børsen siger, at der skal gøres alt for at understøtte den danske iværksætterkultur. Vi ønsker et konkurrencedygtigt erhvervsliv, hvor samarbejdet mellem arbejdsgivere og arbejdstagere bliver omdrejningspunktet i modsætning til den gammeldags tænkning, hvor forholdet mellem arbejdsgivere og arbejdstagere skulle bygge på mistillid og modsætninger.
En anden vigtig forudsætning for et effektivt erhvervsliv er en velkvalificeret arbejdsstyrke, både hvad angår grundskolerne og de videregående uddannelser.
Vi anser år 2002 for en form for mellemår, hvor det er nødvendigt at gennemgå universiteter, forskningscentre og sektorforskningen med det mål at samle og styrke kræfterne allerede fra den 1. januar næste år.
Området vil blive en central del af finanslovforhandlingerne.
Jeg ved, at der allerede i mandags er startet en undersøgelse i ministerierne, og invitationerne til finanslovforhandlingerne er sendt ud.
I regeringsgrundlaget er målet at få uddannelser i top.
Jeg vil gå så langt som til at ønske uddannelser i verdensklasse, og derfor ser vi med fortrøstning frem til regeringens handlingsplan om bedre uddannelser, som vil blive grundlaget for dét løft i uddannelserne, der skal sikre, at målet nås.
Regeringens skattestop er også et udtryk for sporskifte.
Ved at indføre det lovede skattestop og feje den tidligere regerings finanslov af bordet sparer VK-regeringen samtidig borgerne for planlagte udgifter og skatteforhøjelser på 2,2 mia. kr.
Det er i erhvervslivet, at samfundet får skabt de værdier og tjener de penge, der finansierer vores kernevelfærd.
Derfor har erhvervslivets konkurrenceevne og virksomhedernes ve og vel en helt afgørende betydning for samfundet.
For borgerne betyder skattestoppet, at de tidligere planer om nye afgifter på over 1 mia. kr. også er fejet af bordet, og det betyder for en almindelig gennemsnitsdansk familie, at der er sparet 500 kr. allerede i år.
Skattestoppet er første skridt på vejen til lavere skatter og et skridt, der allerede i år giver kontante fordele for borgerne.
Skattestoppet sikrer nemlig, at vi endelig får begyndt den helt nødvendige prioritering af, hvad skatteborgernes penge skal bruges til, hvilket også IMF konkluderede efter deres besøg i Danmark i sidste uge.
I stedet for blot at lede efter nye områder, der kan beskattes, eller regulere satser og afgifter, er der nu lukket for yderligere skatter og afgifter til de i forvejen hårdt plagede skatteborgere.
Jeg kan med tilfredshed notere mig, at regeringen allerede er begyndt at tage fat på at prioritere midlerne til velfærdssamfundets kerneydelser på bekostning af overflødige råd, nævn, puljer og tilskud.
Der har været en årelang uskik med bevidstløst at nedsætte råd og nævn, når problemer skulle behandles eller politikere skulle vise handlekraft.
Den uskik har regeringen haft modet til at gøre op med, og det bakker Venstre fuldt ud op om.
Der er ikke brug for eksperter eller særlige centre til at fortælle befolkningen, hvad der er godt og skidt.
Det er ikke nødvendigt at nedsætte et udvalg, hver gang et problem dukker op i et ministerium, og det er absolut ikke nødvendigt at have en lønnet formandspost for at rette kritik hverken mod denne eller tidligere regeringer.
Det er jeg faktisk ret sikker på at mange mennesker gerne vil gøre på helt frivillig basis. I Venstre ser vi fortsat gerne, at eksperter og lægfolk med solid viden bidrager til en god og levende debat.
Gode råd modtages med kyshånd, og vi lytter gerne til kritik, men vi ønsker at gøre op med statsstøttede smagsdommere, og vi mener, at der er behov for et brud med den tradition, der har været i årtier.
Vi vil hellere bruge pengene på øget valgfrihed og på mennesker end på sekretariater og nævn.
Et andet særligt kendemærke for Danmark er, at danskerne er villige til at gøre en indsats for frivilligt, ulønnet arbejde i foreninger og idrætsklubber, hvilket er meget væsentligt for Venstre.
Det er en indsats, som både fortjener den største ros og også en klar opbakning gennem de beslutninger, Folketinget træffer, og Venstre er yderst tilfreds med de tiltag, der allerede er taget og bl.a. indarbejdet i finansloven for at forbedre vilkårene for frivillige foreninger, og vi ser frem til yderligere forslag, der vil styrke det frivillige Danmark.
Kl. 9.15
Danmark er heldigvis ikke nogen isoleret ø, hvor omverdenen hverken har betydning for eller indflydelse på vores hverdag.
Det skal naturligvis udnyttes til at sætte de danske mærkesager på dagsordenen og sikre, at vores prioriteter kommer til behandling.
Det drejer sig om udvidelsen mod øst, om sikringen af et frit erhvervsliv, hvor statsstøtte og protektionisme afløses af frihandel og markedskræfter, ikke mindst når det gælder EU's forhold og samhandel med resten af verden.
Det er særlig i forhold til ulandene, at det er vigtigt med en øget og hurtigere åbning af markederne.
I alt for lang tid har den vestlige verdens indgangsvinkel til udviklingslandene taget udgangspunkt i bistand i stedet for hjælp til selvhjælp.
Et blik ud over verdens lande og udviklingen de sidste årtier viser med al tydelighed, at de lande, der har forberedt sig på globaliseringen, åbnet deres økonomier og droppet socialistisk styring til fordel for markedsøkonomi, har klaret sig godt og har en yderst positiv udvikling.
I modsætning hertil har lande, der har forsøgt at forhindre globaliseringen med planstyring og protektionisme, tabt i forhold til resten af verden.
Også her gennemfører vi et sporskifte.
Venstre har i lang tid arbejdet for at lave en kritisk gennemgang af ulandsbistanden.
Det er efter vores mening nødvendigt for at stramme op på kravene til de modtagerlande og til de modtagerorganisationer, vi samarbejder med.
Derfor er hele bistandsområdet gennemgået med tættekam for at finde ud af, hvilke projekter og samarbejdslande der ikke længere skal have del i dansk bistand.
At vores beslutning om en kritisk gennemgang er rigtig, har vi senest fået bekræftet af Rigsrevisionen og statsrevisorerne, der i sidste uge udgav en yderst kritisk rapport om manglende kontrol med, formålsbeskrivelse for og opfølgning af resultaterne af danske bistandskroner, bl.a. slår rapporten fast, at den tidligere rapportering: »... indeholder ikke dækkende redegørelse for aktiviteter og resultater samt en samlet vurdering af, i hvilken grad udviklingsbistanden er blevet anvendt i overensstemmelse med strategien.«
Det betyder på jævnt dansk, at man arbejder i blinde og ikke aner, om man i tilstrækkelig effektivt omfang har nået de opstillede mål.
I Venstre er vi tilfredse med og stolte over, at Danmark fortsat ligger i den absolutte verdenstop, når det drejer sig om bistand til ulandene.
Og vi er lige så tilfredse med, at der gennemføres en kritisk revision, så vi sikrer, at bistandshjælpen går til de rigtige, nemlig dér, hvor nøden er størst, og hvor vi hjælper flest mulige og bedst muligt.
Det gælder i valget af lande, hvor vi mener, at støtten skal gives til dem, der ønsker at udvikle sig i respekt for og i retning af markedsøkonomi, af åbne økonomier, i respekt for menneskerettigheder og demokrati samt afstandtagen fra kvindeundertrykkelse og censur.
Der er stadig mange områder, hvor bistandshjælp er yderst relevant og nødvendig, og derfor er vi også helt i verdenstoppen, når det gælder ulandsbistand.
Men Venstre ønsker at stoppe op og kigge kritisk på den måde, vi bruger skatteborgernes penge på.
Det har vi åbent lagt frem i vores politik før valget, og det står vi naturligvis ved i dag.
Faktisk er det sådan med hele finansloven.
Det er muligt at gennemgå kontiene og genfinde de valgløfter, som blev givet forud for og under valgkampen.
Vi lovede et sporskifte, og vi fik opbakning til at gennemføre det.
Før valget lovede Venstre 1,5 mia. kr. ekstra til sygehusene.
Nu gennemfører vi løftet og kan dermed give borgerne et bedre sundhedsvæsen og få sygdomsramte danskere hurtigere på benene.
Før valget lovede Venstre 1 års fleksibel barselorlov.
Nu gennemfører vi løftet, sådan at forældre får muligheden for at tilbringe det første år sammen med barnet og får mulighed for friere rammer til at have fleksibel barsel, f.eks. på deltid.
Før valget lovede Venstre at styrke ældreplejen med 500 mio. kr.
Nu gennemfører vi løftet og sikrer ældre højere kvalitet gennem øget valgfrihed til selv at vælge, hvem der skal udføre den hjemmehjælp, som kommunen naturligvis fortsat skal betale for og bestemme rammerne for.
Før valget lovede Venstre at styrke forskningen, og nu gennemfører vi løftet ved at satse 400 mio. kr. af de såkaldte UMTS-midler på fremtidens viden inden for bl.a. naturvidenskab, teknik, nanoteknologi og it.
Kl. 9.20 Før valget lovede Venstre at forbedre konkurrenceevnen for virksomhederne.
Nu gennemfører vi løftet med en konkurrenceevnepakke på 500 mio. kr., der sikrer bedre kredittider, mindre administrativt bøvl og bedre vilkår for iværksættere og generationsskifte.
Vi er nu to tredjedele henne i det 100-dages-program, som regeringen fremlagde ved tiltrædelsen.
På den korte tid er der sket en fantastisk oprydning og opfriskning
både hos de offentlige myndigheder og i samfundet generelt.
Danmark har med regeringens forslag til finanslov vist vejen for det nødvendige ambitiøse sporskifte, som vælgerne ønskede den 20. november sidste år.
Regeringen har nu haft tid til at sætte sig i stolene, haft tid til at lave et finanslovforslag, der i al enkelthed er knaldhamrende godt.
Med regeringens foreløbige resultater og med denne finanslov er regeringen godt på vej til at gennemføre visionen for et Danmark med bedre velfærdsydelser, stop for højere skatter og øget valgfrihed.
Til fru Pia Gjellerup kan jeg bare bekræfte, at vi ønsker at bruge 1,5 mia. kr. til at nedbringe ventelisterne.
har vi afsat målrettet til de afdelinger på sygehusene, der forstår at lave en ekstra aktivitet, sådan at folk, der venter på en ny hofte, en grå stær-operation og alle de andre ventelisteoperationer, kommer hurtigere på benene og ud af sygdomsforløbet.
Kl. 9.45 Med hensyn til ulandsområdet er jeg fuldstændig enig i det, som vores statsminister har sagt, nemlig at det kan fru Pia Gjellerup og andre se, når vi i august måned fremsætter forslaget for finanslov for år 2003. Vi skal igen i september have en debat, og så får jeg igen lejlighed til at forklare Venstres politik, og det glæder jeg mig allerede til.
Til hr. Morten Homann kan jeg fortsætte om ulandssystemerne at sige, at vi ønsker altså en oprydning.
Vi har set rystende udsendelser i Danmarks Radio om det frås og overforbrug, der har været.
Du kan læse en stor kronik ...
Det er muligt at læse en stor kronik i dagens udgave af Berlingske Tidende, der netop bekræfter, at der er mulighed for at slanke, uden at det går ud over hjælpen til de svageste.
Det ønsker vi at gennemføre.
Til hr. Jacob Buksti vil jeg bare sige: De administrative omlægninger, som vi gennemfører i denne her regering, er bl.a., at 31.000 mindre virksomheder og andre, der er momsregistreret, fremover slipper for at være momsregistreret, fordi vi hæver grænsen for, hvornår man er momsregistreret.
Det, at man får en længere kredittid, betyder faktisk 54.000 færre posteringer i told- og skattesystemet.
Hvis hr. Jacob Buksti var så nervøs for told- og skattesystemet,
vil jeg bare spørge: Hvorfor var der også i den tidligere regerings tid udsigt til fald i personalet i netop Told og Skat?