runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-11-01:
Det er jo ikke altid, der er modsætninger mellem de to ting, fru Line Barfod her nævner.
Hvis vi eksempelvis tager folkeskoleområdet, er der i meget vid udstrækning lokal selvbestemmelsesret med hensyn til, hvordan man vil drive sin folkeskole, om den skal være baseret på store skoler, på små skoler, om den skal være baseret på helhedsskolen, og hvilke klassestørrelser man ønsker, i forhold til hvilke ressourcer man ønsker at bruge i folkeskolen.
Det er jo ikke ensbetydende med, at vi her fra Folketingets og Dansk Folkepartis side ikke har en klar holdning om, at der nationalt skal være nogle niveauer, man skal nå til på givne klassetrin, sådan at jeg som forælder har en sikkerhed for, at hvis jeg tager mit barn ud af en folkeskole i en del af landet og flytter til et andet område i forbindelse med f.eks. jobskifte og placerer mit barn der, er man nået op på et givent niveau inden for den årgang.
Derfor er det jo ikke sådan, at det, at vi stiller nogle krav til, at der for tingene skal sikres et vist niveau, er det samme som at sige, at der ikke er en kommunal frihed på området.
Det er der jo.
Line Barfod (EL), 2005-11-01:
Men det hjælper ikke meget, at borgeren er tæt på, at opgaven bliver udført, det er de jo på en række opgaver.
Når vi snakker om veje og alt muligt andet, er opgaverne ligesom tæt på borgerne i forvejen.
Det, der er afgørende, er, om folk decentralt, lokalt får indflydelse på, hvordan tingene skal udføres, eller om det hele skal være markedsstyret og det, man går op i, er, at alting skal kunne måles og vejes.
Derfor vil jeg gerne høre, om Dansk Folkeparti holder fast i sin støtte til regeringens ønske om, at alting skal kunne måles og vejes og være markedsstyret, eller man vil gå over til at sige, at der skal være mulighed for lokalt, at ansatte og borgere kan bestemme, hvordan de ønsker opgaverne skal udføres.
Pia Gjellerup (S), 2005-11-01:
Til dette er der to svar: Enten ved hr. Christian Wedell-Neergaard mere om økonomien, end jeg gør – og det tror jeg faktisk ikke – eller også må vi bare konstatere, at det er vi uenige om.
Line Barfod (EL), 2005-11-01:
Ordføreren sagde ligesom Venstres ordfører og ministeren tidligere en masse pæne ord om lokaldemokrati og nærdemokrati.
Men det er jo afgørende, om man reelt lokalt har indflydelse på, hvordan opgaverne skal løses, og hvad det er for nogle opgaver, der skal løses, og der har regeringen og Dansk Folkeparti stillet nogle meget skarpe krav til kommunerne, bl.a. på ældreplejeområdet, om, at der skal være minutstyring osv.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-11-01:
Jeg må jo stadig væk påstå, at det også er sådan, at vi ønsker at arbejde inden for rammerne af de styrelsesvedtægter, som gælder i kommunalbestyrelserne, og dermed sikre, at det udvalgsstyre, som vi kender, arbejder.
Det er klart, at der er ét punkt, som man kunne have opfattet som en kritik, nemlig det at sikre kommunerne økonomiske rammer, der kan indfri de krav, der er stillet til opgavens løsning.
Der kan man sige, at det jo er at gentage debatten fra foråret, hvor vi talte om kommunalreformen.
Det er nemlig spørgsmålet om, hvorvidt de økonomiske rammer er til rådighed.
Vi påstår, at det er de, og at der er et tilfredsstillende økonomisk råderum for at kunne både finansiere og udvikle kommunerne inden for rammerne, nemlig de nye, meget store kommuner.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-11-01:
Fint vil jeg sige med hensyn til det første.
Hvad angår det med lokalråd er vi usikre på, hvordan strukturen skal være i forhold til valgsituationen.
Det er vi, fordi vi har det udgangspunkt, at hvis man er engageret i lokalsamfundet, hvis man ønsker, at der virkelig skal ske noget, skal vi jo altså ikke finde ildsjælene, fordi der er et valg, vi skal finde dem, fordi de ønsker at engagere sig i lokalsamfundets fremtid.
Men man kan sige, at det drejer sig om, hvordan vi sikrer, at den frivillige indsats, der i dag pågår ude i vores lokaldistrikter, fortsat eksisterer, og at de mennesker føler, at det er værd at engagere sig, altså at der bliver lyttet til dem, og at de føler, at de har et tilpas grundlag for deres arbejde.
Det er jo omdrejningspunktet, og vi skal bruge de erfaringer, vi nu indhøster i den kommende tid, til at vurdere, om det grundlag er stærkt nok.
Arne Toft (S), 2005-11-01:
Jeg bemærkede i starten, hvor man snakkede om kommunesammenlægninger, at det lå Dansk Folkeparti meget på sinde, at det skulle være frivillige sammenlægninger.
Så vil jeg godt spørge hr. Kristian Thulesen Dahl: Er det ikke rigtigt, at Dansk Folkeparti var med til at tvinge Roskilde Amt væk fra hovedstaden?
Er det ikke sandt, at man ikke gav Morsø Kommune i Viborg Amt mulighed for selv at vælge, og er det ikke sandt, at de øvrige kommuner i Viborg og Ringkøbing Amter selv kunne vælge?
Er det ikke sandt, at grunden til, at man trak Roskilde, var, at hovedstaden ellers ville blive for stor?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-11-01:
Nu synes jeg, at præmissen for spørgsmålet er forkert, altså det her med, at man ikke som udgangspunkt havde det formål, at det skulle være frivilligt.
Når vi kigger ud over de sammenlægninger, der rent faktisk sker, så må vi sige, at langt, langt hovedparten er sket ved ren frivillighed, altså sket ved, at man naturligt har fundet sammen med de nabokommuner, som man syntes man havde det største tilhørsforhold til.
Der var nogle, der spekulerede i, at der ville være stor utilfredshed med det, der foregik, men vi har jo set, at i modsætning til den skepsis, nogle havde, er strukturreformen og det mest synlige ved strukturreformen i første omgang, nemlig sammenlægningerne, sket langt mere smidigt, end vi overhovedet havde drømt om.
Det er jo også derfor, jeg kan sige, at jeg blev overrasket over det tempo, der var, og at jeg blev overrasket over, at kommunerne blev så store, som de blev.
Altså alt andet lige: Det er sket nedefra.
Så har der været nogle ganske få eksempler på områder, hvor der er blevet taget nogle overordnede hensyn, som har brudt grundreglen, men det skal ikke få mig til lige pludselig at anerkende, at det ikke har været båret af frivillighed.
Arne Toft (S), 2005-11-01:
Man må jo alligevel konstatere, at alle kommuner ikke er blevet behandlet ens.
Så er jeg glad for det, hr. Kristian Thulesen Dahl sagde, jeg tror, det var i hans indlæg, at det, Dansk Folkeparti vil, er, at der ikke skal være forskel på, hvad man tilbyder borgerne i de forskellige kommuner.
Vil hr. Thulesen Dahl bekræfte, at når man skal have en udligningsreform, så skal vi tilstræbe overalt i Danmark, om det er Hørsholm, Brovst eller Ølstykke, at de nye kommuner skal kunne tilbyde deres borgere samme service inden for regioner og inden for sundhedsvæsenet?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-11-01:
Vores udgangspunkt er det, som jeg også har sagt under tidligere debatter, nemlig at vi har et meget ambitiøst udgangspunkt for en udligningsreform.
Vi mener, at der skal ske en ændret ressourcetildeling, så man i langt højere grad end i dag har mulighed for at have det samme serviceniveau.
Altså, vi tror ikke, at folk i et land som Danmark vil have afgørende mærkbare forskelle på det, der kan ydes i service, og det har i virkeligheden også ligget til grund for kommunalreformen.
Hvis man tager sådan noget som sygehusområdet, som ikke er så ofte debatteret, men i virkeligheden er en meget, meget væsentlig del af strukturreformen, så handler det jo om at sikre, at folk kan få en tilfredsstillende behandling, uanset om de bor i den ene del af landet eller i den anden del af landet.
Derfor er der jo sket nogle flytninger, også af ressourcer, på sygehusområdet som følge af strukturreformen.
Det er der nogle, der bliver glade for, nemlig der, hvor de får noget mere, og det er der nogle, der bliver kede af, nemlig der, hvor de får lidt mindre.
Vi har valgt at tage ansvar for sådan en udvikling, vi har valgt at tage ansvar for det slagsmål, der jo bliver, når vi tager noget fra nogle for at give noget til nogle andre, og det slagsmål tager vi jo også i forbindelse med udligningsreformen.
Ole Glahn (RV), 2005-11-01:
Det kan man så opfatte på både en negativ og en positiv måde.
Jeg håber ikke, det bliver på den negative måde.
Jeg vil godt tilkendegive i relation til indlægget fra hr. Christian Wedell-Neergaard, at når jeg udtalte mig om, at der skulle ske en revitalisering af det kommunale demokrati, så var det ikke udtryk for, at jeg er modstander af kommunalreformen.
Som jeg sagde, var der trukket en streg i sandet.
Hr. Christian Wedell-Neergaard var inde på, at der nogle steder manglede noget, at der skulle noget fornyelse til, og så vil jeg spørge hr. Christian Wedell-Neergaard: Er det ikke sådan, at det er en god idé, at man får styrket det lokale demokrati ved at give nogle større frihedsgrader, f.eks. ved, at man kunne få nogle dispensationer fra den kommunale styrelseslov?
Pia Gjellerup (S), 2005-11-01:
Nu synes jeg, at det i virkeligheden påhviler spørgeren – og han får en mere omfattende taletid lidt senere end en kort bemærkning – at sige, hvor de store uenigheder er.
For når jeg ser på det forslag til vedtagelse, som er fremsat af bl.a. hr. Ole Glahn og mig selv, vil jeg sige, at jeg synes, at der står nogle meget præcise ting, som jeg også hører regeringspartiernes ordførere kredser om som noget godt.
Ikke desto mindre har man ikke skrevet det ind i sit eget forslag til vedtagelse, men det er bl.a. sådan noget, som jeg refererede til i min ordførertale.
Jeg forholdt mig faktisk til begge forslag til vedtagelse og til, at der er opstået et stort behov for at styrke det lokale demokrati.
Men det er da ikke, fordi vi er overraskede.
Nej, det er, fordi vi ser på realiteternes verden, som vi har været med til at skabe.
Dermed tager vi også ansvaret for at formulere det, der skal ske videre – formulere klare visioner og spilleregler, herunder også kigge på kommunalbestyrelsens udvælgelse og den kommunale forvaltnings arbejde.
Jeg synes, der er nogle ting, der er meget mere operativt orienteret.
Det synes jeg er godt, og det synes jeg er det, Folketinget skal give til kende under sådan en debat her.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-11-01:
Altså, jeg er enig i, at der er behov for at følge op på den demokratiske proces i kommunerne i forbindelse med de fusioner, der sker.
Jeg er også enig i, at det er vigtigt at fokusere på mulighederne og ikke på – hvad kan man sige? – truslerne.
Jeg synes, at der er lagt op til en styrkelse af nærdemokratiet, for det er jo først og fremmest en del af debatten i dag, og det er også en mulighed for den nye kommunalbestyrelse at skabe lokalråd og andre institutioner, som altså kan være med til at bakke det op.
Det er jo sådan, at man har et åbent kommunalbestyrelsesmøde, og der vil man jo kunne forsikre sig om, hvad der foregår, og det er også i den forbindelse muligt at stille spørgsmål.
Når jeg siger chokeret, er det selvfølgelig mig, der har et sjusket sprogbrug.
Jeg er begejstret, og det turde også fremgå af mit indlæg.
Kristen Touborg (SF), 2005-11-01:
Jeg skal bare kvittere for tilsagnet til det med initiativret i forbindelse med folkeafstemninger, som jeg har opfattet som et regulært tilsagn og også et løfte om, at man kan komme et stykke videre, hvad angår lokalrådene, de direkte valg og den økonomiske ramme.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-11-01:
Socialdemokratiet er jo med i inddelingsreformen, og derfor er Socialdemokratiet også medansvarlig for de kommuner, der er opstået.
Derfor kan det ikke komme som nogen overraskelse for Socialdemokratiet, at vi har fået kommuner af en anselig størrelse, og at der skal findes løsninger på dét.
Jeg har jo tidligere været inde på, at jeg synes, at fællesmængden er større end den mængde af problemer, vi ikke kan blive enige om i den her forespørgselsdebat.
Derfor synes jeg, at det er lidt et koldkrigssynspunkt efter en varm debat i foråret, at man nu fortsætter med at markere de store uenigheder.
Vi er jo ikke uenige om, at der er en udfordring for det lokale demokrati, og det ligger også i det, som kommer fra den anden tekst.
Kunne man ikke forestille sig, at Folketinget samlede sig om én tekst på det her område, således at man kunne styrke det valg, der skal være til kommuner og regioner, og dermed viste en enighed og en opbakning til det nærdemokrati, som vi alle ønsker at fremme?
Leif Mikkelsen (V), 2005-11-01:
De er vigtige.
Det er faktisk derfor, jeg ønskede at understrege det og ikke kun står og snakker om politiske partier og valg hvert fjerde år, men også om den underskov, som vi udmærket kender, vil jeg gerne sige til hr. Ole Stavad.
Jeg har bare ønsket at pege på, at det ikke ændres umiddelbart.
Det afhænger virkelig af, at foreningen fortsat fungerer der, hvor vi bor, uanset at kommunen bliver større, fordi det ligger i nogle andre enheder end kommunen.
Kommunen står med ansvaret for at støtte og stimulere det frivillige demokrati, og der er såmænd intet nyt under det.
Der er måske et facilitetsproblem, der er lidt mindre i større byer end på landet osv.
Så der er faktisk et godt afsæt, og det er derfor, jeg siger: Man skal ikke tro, at denne her kommunalreform betyder, at hele det område skal ændres eller laves om.
Det skal nok leve endda.
Jeg mener faktisk, det er op til enhver lokalpolitiker at få understreget, at det virkelig er værd at understøtte; det er en gave, en foræring til de folkevalgte politikere, at der er så mange, der uden løn vil lave så meget, som virkeligheden viser.
Så det er værd at understøtte, men det undergår bare ikke de helt store forandringer i denne her sammenhæng, vil jeg stadig væk fastholde.
Erling Bonnesen (V), 2005-11-01:
Ildsjælene i lokalsamfundet ønsker mere indflydelse og mere kompetence, kort og godt flere opgaver ud til sig, og det er jo lige præcis det, som kommunalreformen giver mulighed for.
Så er det, jeg tænker på, at den tidligere Århusborgmester Thorkild Simonsen for nylig har sagt, at Socialdemokratiet burde have været med i kom munalreformen i langt højere grad.
Der vil jeg gerne spørge ordføreren, hvad man svarer Thorkild Simonsen og de mange andre socialdemokratiske kandidater, der nu er lidt frustrerede over, at de ikke rigtig er med?
Ole Glahn (RV), 2005-11-01:
Nu sagde hr. Christian Wedell-Neergaard, at han ikke var tilhænger af, at man gav mulighed for at åbne udvalgsmøderne.
Så vil jeg spørge: Hvordan vil hr. Christian Wedell-Neergaard øge sandsynligheden for, at borgerne kan blive inddraget tidligere i beslutningsprocessen?
Der, hvor det er interessant at være med, er jo, før beslutningerne er truffet, det er jo at præge dem og komme i debat med kommunalpolitikerne.
Hvordan vil hr. Christian Wedell-Neergaard sikre, at den debat kommer, hvis ikke man har en eller anden åbenhed fra starten af processen?
Leif Mikkelsen (V), 2005-11-01:
Det kan jeg svare klart nej til.
Da ansvaret ligger i kommunalbestyrelsen, kan man ikke umiddelbart flytte den kompetence på den måde, som jeg i hvert fald forstår at hr. Kristen Touborg peger på.
Jo, det er der, og hvis hr. Ole Stavad havde lyttet rigtig godt efter, ville han have hørt, at jeg rent faktisk pegede på de elementer, som står i redegørelsen om, hvad det er, en kommunalbestyrelse skal sætte fokus på, og hvordan man får det til at fungere, hvordan man får det styrket.
Jeg ønsker bare at pege på, at ud over det er der altså en demokratisk underskov, der fungerer fint, med frivillige folk osv.; der er en række ildsjæle, og det påvirkes ikke umiddelbart af en kommunalstruktur.
Det var det, jeg syntes var værd at få understreget, så vi ikke forfalder til at tro, at det står og falder med det demokrati, vi udøver hvert fjerde år med stemmesedlen, men at der er meget andet og mere mellem himmel og jord.
Jeg peger lige præcis på de krav, man må stille til en kommune om at sætte fokus på det.
Jeg glæder mig over de projekter, der har været omkring nærdemokrati, hvor man finder ud af: Hvordan sikrer vi fortsat nærdemokratiet, når vi nu kobler nogle landkommuner og nogle bykommuner sammen?
Så der er nok at gøre.
Jeg mener bestemt, det er særdeles relevant, at borgerne spørger de her politikere, man nu skal vælge i den valgkamp, der foregår p.t., hvordan de vil sikre nærdemokratiet, og hvad de har tænkt sig at gøre i det her lokalområde for at sikre, at her er godt at leve.
Ole Stavad (S), 2005-11-01:
Jamen altså, i mit hoved er det helt naturligt at se hele frivillighedssektoren med de mange engagerede mennesker som en del af det nærdemokrati, og jeg tror ikke, at det er så forskelligt der, hvor hr. Leif Mikkelsen kommer fra, og der, hvor jeg bor, med hensyn til, at det jo også er et løbende, tæt samspil imellem de frivillige organisationer og også de folkevalgte i byrådet, og at der i øvrigt er opsat en række forskellige spilleregler – og i øvrigt også tilskudsregler – for at sikre, at Foreningsdanmark i den enkelte kommune er velfungerende.
At lade, som om der intet som helst sker her som følge af, at vi får en ny kommunalstruktur, mener jeg er en fejludlægning af hr. Leif Mikkelsen, da systemerne lokalt er meget forskellige fra kommune til kommune.
Det gælder også nabokommuner, der ligger ved siden af hinanden i dag, og som i løbet af kort tid bliver én kommune.
Pia Gjellerup (S), 2005-11-01:
Jeg synes, det er værd at holde fast i den tråd, som lige har været spundet her.
Vi ved jo, at der i en række kommuner, nemlig dér, hvor der er tale om kommunesammenlægninger, vil være råd, som findes i dag, der forsvinder – de vil kunne genopstå som bredere råd dækkende hele kommunen – råd, hvor der i dag er en lang række aktiviteter i forhold til en foreningsverden, det være sig i forhold til ældre, det være sig i forhold til idræt, det være sig i forhold til integration osv., og der vil der være færre involverede, medmindre der sker ændringer i de nye kommuner.
Der har hr. Leif Mikkelsen så lige sagt, at det måske kunne fungere bedre i små kommuner end i store kommuner, og det er jo det, der kan få en til at se et lille advarselslys forude.
Der bliver indlysende færre formelle deltagere, og det må – også hos hr. Leif Mikkelsen – vække en vis bekymring, for der er jo simpelt hen færre politikere at nå i debatten.
Der vil også være nogle positive træk i det, men her er der i hvert fald nogle træk, som kunne give en vis bekymring.
Der er mit spørgsmål: Når nu hr. Leif Mikkelsen lægger så afgørende og fuldstændig entydig vægt på, at man ikke skal lave regler, så handler det jo altså om, at vi giver inspiration herfra.
Synes hr. Leif Mikkelsen så ikke, at det er rigelig længe at vente, at vi skal helt hen til 2008, før vi vender tilbage til den diskussion?
Leif Mikkelsen (V), 2005-11-01:
Men nu ved jeg ikke, hvilke tanker fru Pia Gjellerup gør sig om, hvad det er for nogle råd, der egentlig forsvinder, for de her ting, de borgernære områder, som findes i dag, kan jo udmærket fortsætte.
Folk bor der, hvor folk bor, også efter kommunalreformen, og det vil sige, at der, hvor man har ældreråd og borgerforeninger i forskellige sammenhænge, fortsætter de uændret, uanset at kommunen bliver større.
Det er klart, at deres forbindelse til og deres støtteordninger kan blive diskuteret i denne her sammenhæng, og jeg vil bare opfordre til, at de benytter chancen til at få det diskuteret nu her i valgkampen, inden man foretager valg.
Det kunne være, at det var noget af det, der kunne påvirke på stemmesedlen.
Det er vel velkendt, og det kan vi vel godt sige herinde, at politikere har store ører i nærheden af valgtidspunktet, og derfor er det et godt tidspunkt her de næste 14 dage, for der er der en meget god hørelse over det meste af landet.
Pia Gjellerup (S), 2005-11-01:
Det er jo den hørelse, vi gerne vil prøve at understrege skulle være lidt vigtigere også efter valgene, og derfor er det jo ikke nok at sige, og jeg synes, at det er meget ubekymret fra hr. Leif Mikkelsens side, at meget fortsætter uændret i de hidtidige kommuner og de forskellige råd, der nu var, ja, men det glipper jo lidt i forhold til sammenhængen til den store kommune, og derfor må der da være en interesse i – navnlig når vi skal ind i en situation, og det er jeg faktisk meget enig i at man i hvert fald i en tid skal gøre – at man prøver at se det vokse nedefra, finde de former, der passer til de nye kommuner.
Det er en utrolig spændende proces, man skal ind i i en masse kommuner, men det er jo ikke bare en proces, som kører af sig selv.
Jeg synes, at det lyder sådan rigelig ubekymret, når hr. Leif Mikkelsen siger – det er en lidt ondskabsfuld oversættelse, den behøver han ikke at replicere på andet end ved at sige, at det er han enig i – at man skal vente helt til 2008.
Jeg synes, at man også i dette regi skal komme tilbage tidligere end 2008.
Leif Mikkelsen (V), 2005-11-01:
Jeg er enig i, at det er et område, der er værd at følge.
Men nu har jeg rent faktisk kendskab til, at i de her sammenlægningsfaser har kommunernes administration og folk arbejdet meget intenst på: Hvordan skal vi understøtte hele det her demokratiske område, der hedder foreninger, institutioner osv., og hvordan skal de fælles vilkår være?
Der ligger planer klar for langt de fleste af de her kommuner for, hvordan man stykker de forskellige byordninger sammen, som har forskellig observans i den nye kommune.
Det er derfor jeg siger, at det sådan set er et område, der er omgærdet af stor interesse – heldigvis – fordi en lang række lokalpolitikere kommer ud af det her kultur-, institutions- og foreningsarbejde.
Jeg har i mange sammenhænge sagt, at foreningslivet egentlig er bedst tjent med, at det er kommunalbestyrelsen, der har ansvaret for hele det område, fordi der er flere politikere i kommunalbestyrelsen, der har trådt deres barnesko i foreningslivet, end der er her i salen.
Derfor ligger det godt, hvor det ligger, uden alt for stærke bindinger herfra, og jeg tror, at de, der er derude, bedre kan gøre sig kloge på det, end vi kan herindefra.
Pia Gjellerup (S), 2005-11-01:
Nu kan jeg forstå, at hr. Erling Bonnesen mener, at han kan tale på ildsjælenes vegne.
Svaret til hr. Thorkild Simonsen, som jo også er givet her, er som til alle andre: Når man laver en kommunalreform, der flytter utrolig mange opgaver, som er meget, meget afgørende for mange af borgerne, hvoraf nogle tilhører gruppen af de svageste borgere i landet, der virkelig har brug for vores velfærdssamfund, synes vi, at det er fuldstændig afgørende, at det bliver gjort på en måde, hvor vi har en meget høj grad af sikkerhed for, at opgaverne kan løses ordentligt der, hvor de bliver flyttet hen.
Det er der, hvor vi ikke kan se, at der er styr på økonomien, sådan som det foreløbig er lagt op.
Nu vælger vi nye kommunale råd om 14 dage.
De tiltræder et år, hvor der er lagt et budget, og så skal de lægge er budget for 2007, hvor de ikke på nogen måde kender det økonomiske fundament.
Det kan man faktisk ikke på nogen ansvarlig måde træde ind i uden at have forsøgt at få det klarlagt, og vi fik det ikke klarlagt.