Connie Hedegaard (KF), 2006-04-05:
Bortset fra det sidste indlæg vil jeg gerne sige tak til ordførerne og også meget gerne gengælde takken for den gode proces og det gode samarbejde.
Uden at det skal være for højtravende, så synes jeg egentlig, at det, vi har oplevet, vel sådan er det samarbejde folkestyre, når det er bedst, fordi der også undervejs i processen er kommet nye aspekter ind, som så er blevet belyst, nye ideer, nye forslag til, hvordan man også kunne gøre det, og jeg synes, det er endt med et resultat, som jeg tror vi alle sammen kan være glade for.
Det er jo også det, jeg kan høre her: Det har været et godt og et tillidsfuldt samarbejde, og det er mundet ud i et forslag, som jeg synes er udtryk for sund fornuft, hvor der selvfølgelig stadig væk fokuseres der, hvor der er rigtige miljøproblemer og sundhedsproblemer, og hvor der omvendt løsnes lidt der, hvor der ikke er fare for miljø og sundhed.
Jeg synes, vi har fundet en god balance, og jeg er glad for, at vi med det her forslag nu kan lette tilværelsen for ejerne af de forurenede grunde.
De får hjælp.
Der er hjælp at hente, både når grunden kun er lettere forurenet, og når der så er en mere problematisk forurening, hvor der er grund til at handle på basis af det.
Ca. 95.000 borgere, som bor i lettere forurenede byområder, skal ikke have deres grund forureningskortlagt, og det er jo altså de områder, hvor der gennem årene er aflejret forurening i jorden fra f.eks. trafik og industri.
I de områder er der kun en meget, meget beskeden sundhedsrisiko, og derfor er der også kun brug for en meget beskeden indsats.
Der hjælper vi jo altså ejerne, for når den lettere forurenede grund ikke skal kortlægges, ja, så forbedres deres mulighed for at belåne og sælge deres ejendom ganske betydeligt.
Jeg må til det sidste indlæg sige, at det altså ikke forholder sig sådan, at nogle vil forholde ejerne en viden om ejendommens historie og om, hvad der har stået på den af forskellige ting og sager,
det følger selvfølgelig fortsat med.
Det nye er bare, at vi ikke bruger kræfter på at kortlægge noget, der miljømæssigt set og sundhedsmæssigt set er ligegyldigt at kortlægge.
Der skal selvfølgelig være mulighed for, at beboerne selv kan tage højde for den lille sundhedsrisiko, der kan være ved at bo og opholde sig på lettere forurenet jord, og derfor forbereder vi også en rådgivningsindsats.
Jeg har bedt Miljøstyrelsen om i samarbejde med Sundhedsstyrelsen at udarbejde materiale, som kommunerne så kan anvende i den forbindelse.
Som jeg tror næsten alle ordførere har været inde på, så er børn særlig sårbare i den her forbindelse.
Derfor kan der være tilfælde, hvor børn i en institution er særlig udsatte for jordforurening, og i den slags tilfælde skal der være mulighed for, at myndighederne kan fjerne den forurenede jord fra børneinstitutioner.
Jeg vil desuden skrive et brev til kommunerne om, at de skal tjekke deres børneinstitutioner.
Det er jo så også en henvendelse, som forskellige forældre, hvis de har en usikkerhed, har mulighed for at reagere på, men her har vi jo altså at gøre med et område, hvor man må sige, at der ikke er ret mange, der er så tæt på til at agere som netop de mennesker, hvis børn går på institutionen.
Det er så også sådan, at hvis der etableres en ny børneinstitution, skal den øverste halve meter af jorden være uforurenet, eller der skal dækkes af med fliser, eller hvad det nu kan være.
Det gælder i øvrigt også ved nyetablering af boliger, af offentlige legepladser, kolonihaver og sommerhuse.
Så der, hvor man altså kommer i direkte kontakt med jord, vil der selvfølgelig også være taget de forholdsregler, der skal tages.
Det hører med i det samlede billede, at jeg før jul besluttede at hæve tjærekriterierne i tråd med, at der var kommet ny viden om tjærestoffernes farlighed, men der er stadig væk et forsigtighedsprincip der.
Der, hvor det altså er miljøog sundhedsmæssigt velbegrundet, er det sund fornuft så at turde gå ind og justere kriterierne.
Ikke bare så vi altid justerer og til stadighed skærper grænseværdier, men i det her tilfælde altså i den anden retning, fordi det er fuldt ud miljø- og sundhedsmæssigt forsvarligt, hvilket bl.a. jo embedslægerne støtter.
De bliver i området og kan så altså i stedet for meget mere målrettet bruges de steder, hvor der er reelle problemer.
Det betyder ikke, at ventelisten forsvinder i morgen, men det betyder jo trods alt, at den bliver noget kortere.
Pengene bliver i systemet, der tages ikke nogen besparelser ud i den her anledning.
Så er vi også enige om, og det fremgår også af lovforslaget, at vi skal have styrket udviklingen af teknologier over for jord- og grundvandsforurening.
Jeg vil i efteråret indbyde miljø- og planlægningsudvalget til en drøftelse af, hvordan vi så bedst gør det.
Det er også sådan – og det er svar til bl.a. hr. Johs. Poulsen – at vi i udvalget til efteråret vil drøfte, hvad der skal ske i de store jordforureningssager, dvs. sager på over 10 mio. kr.
Samtidig hjælper vi med lovforslaget de boligejere, der er så uheldige at eje en grund, hvor der har været en forurenende aktivitet, f.eks. en industrivirksomhed.
Tidsgrænserne for kortlægningen strammes op, så de ejere ikke længere i årevis skal leve i uvished om, hvorvidt deres grund skal forureningskortlægges eller ej.
Hvis den kortlægges, skal kortlægningen nuanceres efter den risiko, som forureningen udgør for boliganvendelsen, og der skal gives fuldstændig klar besked om, hvornår man kan forvente, at der bliver ryddet op.
I stedet for at folk lidt for tit er ude at kigge i postkassen for at se, om det nu er i dag, de får svar, så skal der lægges en klar plan for, hvornår man kan forvente, at der bliver ryddet op på ens grund.
Det vil også være med til at gøre det lettere at få optaget lån i ejendommen og vil dermed også opleves som en konkret lettelse for ganske mange mennesker.
Til sidst vil jeg bare nævne, at det også er vigtigt, at vi sikrer, at forurenet jord ikke spredes til uforurenede arealer.
Samtidig skal det være nemmere for dem, som arbejder med at flytte jord, så i løbet af i år vil der blive arbejdet videre med at forbedre og styrke reglerne om flytning af jord, sådan at de nødvendige bekendtgørelser kan udstedes, samtidig med at vi forventer, at den her lov kan træde i kraft, nemlig den 1. januar.