runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Sass Larsen (S), 2004-01-23:
Først og fremmest til spørgsmålet omkring transit: Der er jo ikke noget alternativ til at få det løst.
Jeg mener, over 80 pct. af passagererne tager jo over Sverige i dag, og derfor skal det løses på et tidspunkt.
Det er også derfor, vi opfordrer så indtrængende som muligt til, at det bliver en af ministerens hovedprioriteringer at få det løst.
På et tidspunkt må det jo være muligt også selv for de svenske myndigheder at kunne indse, at det er fornuftigt at få en løsning
Det er normalt et meget hæderligt folk det svenske, så mon ikke vi også kan få dem i tale og få løst nogle af de her problemer?
Der er ikke noget alternativ til ikke at løse det.
Alternativet er ikke at nedlægge den rute og så lige pludselig indføre natfærgen igen.
Det vil ganske mange passagerer jo være kede af. Det er også lidt et svar på spørgsmålet om natfærgen.
Pointen med, at vi lavede nogle af de her øvelser, var jo, at vi havde nogle store færger, som sejlede med et meget beskedent antal passagerer i gennemsnit.
Derfor var det fuldstændig urentabelt at fortsætte med en sådan færgedrift. Og derfor sagde al økonomisk sund fornuft, at vi selvfølgelig måtte iværksætte nogle tiltag, nu når hele trafikken var blevet flyttet væk fra de her færger og over til hurtigfærgerne og Rønne-Ystad-ruten.
Det var jo baggrunden for, at vi lavede de hersens ting.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-23:
Jeg vil godt gentage det spørgsmål, som jo er et meget afgørende spørgsmål, for jeg kan forstå, man har nogle forhåbninger til de forhandlinger med svenskerne.
Efter min vurdering er det en fejlbedømmelse af situationen, at man skulle kunne nå ret langt med at løse de problemer på kort sigt.
Jeg tror, det kommer til at tage meget lang tid, desværre.
Men held og lykke med det.
Men det andet spørgsmål: Når ministeren nu siger, at han er overbevist om, at der er tilstrækkelig kapacitet, så alle kan komme over den dag, de ønsker det, hvad enten det nu er med den båd til Køge eller over Ystad, og det så viser sig, at det ikke kan lade sig gøre, fordi det måske viser sig, at kapaciteten ikke er tilstrækkelig stor, vil Socialdemokratiet i den situation så gå ind og kræve ændringer?
Det er bare det, jeg spørger om.
Vil Socialdemokratiet give bornholmerne en garanti for, at hvis det grundlag, ministeren har lagt det her til rette på,
viser sig ikke at holde, så vil
Socialdemokratiet være med til sammen med os andre at gøre det bedre?
Henrik Sass Larsen (S), 2004-01-23:
Vi har jo sammen med ministeren siddet og vurderet i den følgegruppe, vi har haft, meget nøje: Hvad bliver kapacitetsbehovet fremover?
Hele det grundlag, vi har truffet beslutninger på, er jo, at der er tilstrækkelig kapacitet, endda også til
en fortsat vækst.
Derfor kan man jo sige ligesom ministeren: Man kan jo ikke garantere, at der ikke måtte være en dag engang i fremtiden, hvor man ikke lige præcis kan opfylde det.
Men baggrunden for, at Socialdemokratiet har lavet det her forlig, er, at vi fuldt ud forventer, at man rent faktisk har den kapacitet, der skal til for også at få en vækst fremover på Bornholm.
Så det er baggrunden for det.
Men jeg kan ikke give nogen garantier for, hvis det lige pludselig bliver moderne i hele Nordeuropa at tage til Bornholm, at man så har kapacitet nok.
Det kan jeg jo ikke gøre.
Men det er ud fra sunde, fornuftige kriterier, at vi i dag har lavet de her kapacitetsrammer og beregninger.
Poul Fischer (DF), 2004-01-23:
Dansk Folkeparti vedkender sig det færgeforlig, som er indgået bredt i Folketinget med 171 medlemmers opbakning, et
færgeforlig, som er gennemarbejdet gennem et utal af møder i den politiske følgegruppe, en følgegruppe, der ud over repræsentanter for de syv partier bag forliget også har haft deltagelse af de bornholmske folketingsmedlemmer, Bornholms regionsborgmester og formanden for Kontaktrådet
Der er blevet filet og justeret og taget hensyn inden for de rammer, det var nødvendigt at tage hensyn til.
Der har meldt sig et passende antal tilbudsgivere, og vi afventer licitationen her i foråret.
I beslutningsforslaget ankes der over kapacitetsreduktion.
Nu er det jo ikke kapaciteten, der skal tages hensyn til, når man laver udbud, men behovet.
I forhold til det faktiske antal rejsende udviser udbudsmaterialet et rigeligt antal afgange, som tillige er udbudt som en minimumsbetjening.
Den i udbuddet krævede færge- og katamarankapacitet kan klare mere end minimumsbetjeningen, og man skal jo være en dårlig købmand, hvis man ikke udnytter, at kunderne står uden for ens butik og vil handle.
Udbudsmaterialet tager også hensyn til en vækst på ca. 5 pct. om året i minimumsbetjeningen.
Så ankes der over manglende reservekapacitet i beslutningsforslaget.
Jeg vil da ikke udelukke, at man kan komme med et skrækscenarie, der kan bevise, at passagerer kan få den og den ventetid.
Det kan vi jo overalt i Danmark.
Beslutningsforslaget siger, at der skal sikres det nødvendige antal køjepladser, og til det er der at sige, at det emne blev vendt i følgegruppen, og resultatet var, at man fra Bornholms side ikke ville prioritere mellem lavere takster, flere afgange på Rønne-Ystad eller mere køjekapacitet.
Følgegruppen prioriterede så flere afgange på Rønne-Ystad, da ruten Rønne-Køge ud over køjekapacitet også har hvilepladser.
Ruten mellem Rønne og Sjælland er primært en godsrute med passagerkapacitet.
Derfor er placeringen i Køge tæt ved motorvej og S-tog til København rigtig. Dansk Folkeparti kan som sagt ikke støtte beslutningsforslaget.
Kaj Ikast (KF), 2004-01-23:
Da Trafikudvalget var på Bornholm, fordoblede hr. Keld Albrechtsen jo mindst sit partis størrelse på Bornholm.
Det må jo nok være nogle af dem, der har lokket hr. Keld Albrechtsen i denne fælde, for der er faktisk ikke rigtig nogen af de spørgsmål, som hr. Keld Albrechtsen har stillet, der sådan kan bide. Det sidste om natfærgen mellem København og Rønne?
Jamen så er det de forkerte mennesker, hr. Keld Albrechtsen taler med.
Jeg har været derovre på turné, også efter at jeg næsten blev taget til fange sammen med hr. Keld Albrechtsen.
Hvis man taler med erhvervslivet, så takker de mange gange, fordi det blev Køge.
Det har givet en konkurrencefornyelse for erhvervslivet, som vil gøre det betydelig billigere for dem at få transporterne til øen og dermed fjerne noget af den uregelmæssighed, der er ved at køre over København.
Tidsmæssigt set, miljømæssigt set og arbejdsmæssigt set er det dårligere for erhvervslivet at gå over København end over Køge.
Så vil jeg gerne rose ministeren.
De forhold, der var i togene, har ministeren som nordisk minister taget op, og jeg har set, idet jeg har siddet i Nordisk Råd, at ministeren har forhandlet med sin svenske kollega og taget det op i Nordisk Råd, således at vi kan få en afbalanceret holdning til katte- og hundetransporter, piller m.v., så den sag kører.
Jeg har nu set for ganske kort tid siden, at skatteproblemerne er løst, og dermed bliver de andre problemer løst so oder so.
Så erhvervslivets store tak for Køge.
Det nordiske håber vi kommer i orden.
Så har vi jo diskuteret kapacitetsspørgsmålet.
Jeg er nok en stor optimist for Vorherre, men at komme over 38 pct.s forøgelse til Bornholm inden 2009 har jeg altså svært ved at se, og den kapacitet, der er i øjeblikket, ligger netop 38 pct. højere end i 2003.
Der skal man altså være en meget stor optimist, for det kan ikke holde vand.
for, at de ikke længere skal over København, men over Køge, Køge har gjort en eventyrlig indsats for netop de mange skoleturister, der skal til Bornholm i sommer. De rejser stadig væk gratis over, og de får nu en oplevelse nede omkring Køge.
Man har aldrig gjort noget for dem her i København.
Det siger jeg tak til Køge for.
Svend Heiselberg (V), 2004-01-23:
Jeg tror, ministeren vil sige, at han vil være åben over for at diskutere det, og det er vi også.
Når jeg siger det på den måde, er det, fordi jeg synes, vi skal finde en løsning på det spørgsmål i størst mulig enighed.
Det må vi kunne, for det er jo trods alt fornuften, der skal sejre i den sag her, og det tror jeg også at den kan.
Henrik Sass Larsen (S), 2004-01-23:
I Socialdemokratiet mener vi, det er positivt, at der nu er blevet fremsat det her lovforslag om postbefordring.
Virkelighedens verden gør selvfølgelig dele af den gamle verdens indretning overflødig, og tidligere tiders succes kan jo vise sig at være utilstrækkelig til morgendagens udfordringer.
Postbefordringen har jo bare inden for de sidste 10-15 år fået enorm konkurrence som følge af udbredelsen af internet og anvendelsen af elektronisk post, og alene derfor er der behov for at indrette virksomheden til den virkelighed.
Vi noterer os, at der i forbindelse med det her lovforslag har været nedsat en arbejdsgruppe, der har udarbejdet et meget grundigt oplæg, hvorpå hovedparten af lovforslaget hviler.
Vi noterer os ligeledes, at en del af opgaven har været bunden, fordi Danmark har tilsluttet sig EU's planer om liberaliseringspolitik til fordel for at åbne for mere konkurrence.
Men vi vil godt understrege følgende: Vores indgangsvinkel er, at brugerne også fremover skal have ordentlig service, og at forsyningssikkerheden ikke må bringes i fare.
Folk skal kunne sende og modtage post til en rimelig pris og med et ordentligt serviceniveau.
Derfor er vi meget opmærksomme på, at de eventuelle ændringer - det er jo lidt uklart, kan jeg forstå - til krav om opstilling af f.eks. postkasser ikke giver handicappede og ældre, som har problemer, fysiske vanskeligheder eller andet, et dårligere serviceniveau, end de har i dag.
I det hele taget er vi faktisk ret betænkelige ved de ændringer, der foreslås med hensyn til opstillingen af postkasser for private husstande, sådan som det fremgår af rapporten og andre steder.
Vil det her ikke medføre en forringelse af f.eks. sådan noget som dagbladenes konkurrencesituation, og er det i det hele taget en service, som vi ønsker at afskaffe?
Vi ønsker i hvert fald at få meget grundigt belyst, hvad konsekvenserne rent faktisk bliver af de her ting.
I Socialdemokratiet er vi stærke tilhængere af øget konkurrence på postbefordringsområdet, hvis det vel at mærke kommer forbrugerne til gode ved enten billigere priser og/eller bedre service, men vi er ikke tilhængere af at gå fra et offentligt monopol til et privat af slagsen.
Et offentligt monopol kan vi i det mindste styre i overensstemmelse med de politiske krav, vi stiller til service og velfungerende infrastruktur.
Uacceptabel økonomisk krydssubsidiering må undgås, og tekniske hindringer må ryddes af vejen for dem, der ønsker at byde med på markedet.
Omvendt ønsker vi ikke at sætte forsyningssikkerheden over styr ved at udhule grundlaget for udbringning af post i økonomisk urentable områder.
Den omkostning skal selvfølgelig indgå i hele konkurrenceopgørelsen.
Derfor vil vi under udvalgsarbejdet interessere os meget for den her problemstilling.
Der vil også være andre spørgsmål, som vi i forbindelse med udvalgsarbejdet ønsker at få belyst, men alt i alt håber vi og ser frem til, at de principielle holdninger, som jeg har omtalt her, kan bliver imødekommet, så vi også kan tilslutte os forslaget som helhed.
Jytte Wittrock (S), 2004-01-23:
Det tør jeg godt give et tilsagn om.
Ester Larsen (V), 2004-01-23:
Når ordføreren efterlyser handlinger, kunne jeg godt tænke mig en sådan lidt mere præcis beskrivelse af, hvad ordføreren fortryder at Socialdemokratiet ikke gjorde, dengang de havde regeringsmagten.
Jytte Wittrock (S), 2004-01-23:
Det er lidt pudsigt, at den nye debatform har betydet sådan et automatspørgsmål om, hvad man fortryder at man ikke gjorde, da man sad i regering.
Der er jo nogle ting, man ikke får nået, og der er nogle ting, man erkender at man kunne have gjort bedre.
Det er da klart, at vi kunne godt have været mere præcise også i forhold til en sprogpolitik, mens vi sad i regering. Jeg har nævnt nogle eksempler, men måske sådan mere indpakket.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi får styrket de faglige kompetencer hos de lærerstuderende, og at det ikke er godt nok, at ikke alle lærerstuderende kommer ud med danskkompetencer, så de er i stand til at undervise i hvert fald til og med 7. klasse eller noget i den stil.
Det kan jeg tvivle på er tilfældet i øjeblikket. Så synes jeg også, at jeg har givet udtryk for, at det er vigtigt, at vi kommunikerer på dansk alle steder på alle ledder og kanter af det danske samfund.
Nogle steder kan vi måske lovgive om det, andre steder kan vi ikke.
Vi nævnte før det der med at sørge for, at der var nogle anbefalinger om, at stillingsannoncer til danske stillinger og ansættelseskontrakter forefindes på dansk.
Det er et par eksempler.
Nu lyser lampen, så nu er det slut i denne omgang.
Ester Larsen (V), 2004-01-23:
Vi kan på ingen måde blive uenige om, at forudsætningen for, at vi kan få et sprogligt løft, er, at pædagoger og lærere får nogle bedre sproglige kompetencer, og det ligger der også i de uddannelsesreformer, som vi arbejder med.
Så deri er der ingen uenighed overhovedet.
Det var lidt interessant at høre fru Jytte Wittrock sige, at man var interesseret i at medvirke til en sproglov.
Er det dækkende for Socialdemokratiet?
Jytte Wittrock (S), 2004-01-23:
Jeg tror ikke, at det her er tiden til, at jeg skal opridse hele vores ønske om, hvad der skal være i en sproglov, men det er vel at sikre, at nogle af de her ting bliver gennemført.
En sproglov må vel også kunne formes på en måde, så der er en masse anbefalinger.
Det gør vi jo da af og til i andre lovgivningssammenhænge.
Noget kan vi stille krav om, noget kan vi anbefale, og noget kan vi præcisere at vi gerne vil have sat fokus på.
Men det er da noget, der skal foregå i en dialog, og jeg håber da, det er noget, der kan blive bred enighed om i Folketinget.
Det bør der da være om noget så vigtigt som det danske sprog.
Naser Khader (RV), 2004-01-23:
Er Dansk Folkeparti, hvis mærkesag er danskhed, dansk kultur, det danske sprog, enig med regeringen i, at vi ikke har behov for en decideret sproglov?
Louise Frevert (DF), 2004-01-23:
Lad mig sige det på den måde, at vi mener i Dansk Folkeparti, at det danske sprog er noget af det vigtigste, også hvad danskhed angår, fordi det danske sprog er fundamentet for vores kultur, hvor det er vores kommunikation.
Det er ikke i sig selv vores danskhed, men det er selvfølgelig en del af den.
Lige nu er det en redegørelse, vi taler om, og her er der ikke tale om en lovgivning.
Vi mener ikke, at der er nogen grund til det i første omgang, lad os se på, hvordan nogle almindelige henstillinger om, hvordan man kan gøre det her, vil virke.
Det skal ikke altid være forbud og påbud.
Her er det meget godt, at det er via frivilligheden.
Det kunne jo godt være, at man egentlig kom på bedre tanker rundtomkring og kunne gøre lidt mere ud af det danske sprog i kommunikationen.
Naser Khader (RV), 2004-01-23:
Jeg er klar over, at det ikke i dag handler om at diskutere en lov.
Men mener Dansk Folkeparti, at der er behov for en sproglov?
Når man har en sproglov, får man også lavet nogle rammer, så der bliver sat fokus på det danske sprog, så det kan blive styrket i en globaliseringstid og en multikulturel tid.
Louise Frevert (DF), 2004-01-23:
Selvfølgelig har vi da en holdning.
Vi mener ikke, at vi umiddelbart skal gå ind og lovgive om, at dansk skal være hovedsprog.
Vi vil gerne se på, om det ikke kan lade sig gøre med de gode tiltag, der er i denne her redegørelse, om vi ikke via frivillighedens vej kan få
optimeret det danske sprog.
Ole Sohn (SF), 2004-01-23:
Det er lidt i forlængelse af hr. Naser Khaders spørgsmål.
Det, der er helt kendetegnende for redegørelsen, er, at man har en masse godt hensigter, men der følger ikke økonomiske midler med, som gør, at man kan realisere dem.
Derfor er spørgsmålet til Dansk Folkeparti: Vil Dansk Folkeparti være med til at sikre, at man også på det reelle plan ude på institutionerne, universiteterne, skolerne og andre uddannelsessteder får de økonomiske midler, der skal til for at kunne implementere de gode råd, som kommer fra regeringen?
Louise Frevert (DF), 2004-01-23:
Nu er det ikke en naturlov for Dansk Folkeparti - jeg vil ikke trække regeringen ind i, hvad vi mener - at der absolut skal følge midler med for at implementere nogle ting.
Det er den første del af det.
Jeg tror i bund og grund ikke, at man behøver at bruge ekstra ressourcer for at kunne implementere
nogle gode initiativer.
Hvad angår selve lovgivningen om det danske sprog, vil jeg stadig væk fastholde, at vi lige må se, hvordan det her kommer til at fungere i det virkelige liv.
Derefter er vi altid villige til at se på et godt initiativ.
Hvis det skulle blive nødvendigt, fordi det danske sprog bliver desavoueret eller på andre måder ikke bliver holdt i hævd, vil vi da meget gerne gå ind og se på det.
Men det er ikke ensbetydende med, at vi i første omgang synes, det er nødvendigt at skulle have en lovgivning om det danske sprog.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-23:
Derfor vil jeg bare spørge, om det, hun specielt havde i tankerne, er den sprogbrug, som anvendes af hr. Søren Krarup og hr. Jesper Langballe i debatterne her i Folketingssalen.
Hvis det var det, hun havde i tankerne, er jeg sådan set enig og skal så bare tilkendegive min støtte til de bestræbelser på at bringe det danske sprog lidt mere under kontrol.
Louise Frevert (DF), 2004-01-23:
Hr. Keld Albrechtsen har fuldstændig ret i sin antagelse om, at der er mange niveauer for og mange nuancer i, hvad forråelse i det danske sprog er.
Det vil jeg give hr. Keld Albrechtsen fuldstændig ret i.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-23:
Jeg beskyldte heller ikke fru Louise Frevert for direkte at stå bag det.
Men når nu fru Louise Frevert udtrykker den samme bekymring, vil jeg da bare opfordre til, at hun læser de debatter, vi havde sidste år, og ser de udtryk, som de to folketingsmedlemmer anvendte.
Louise Frevert (DF), 2004-01-23:
Jeg vil kvittere for de gode råd og initiativer fra hr. Keld Albrechtsen.
Hvis nu hr. Søren Krarup og hr. Jesper Langballe også som os andre læser referaterne, så kan mine to kolleger i min gruppe jo selv se, hvad hr. Keld Albrechtsen har af gode intentioner og gode initiativer over for Dansk Folkeparti - tak for det.
Ester Larsen (V), 2004-01-23:
Jeg vil bare spørge, om ordføreren virkelig finder, at det ville være passende, at man i en sådan sproglig redegørelse, som vi står med, ligefrem går ind ikke bare og omtaler indsatsen med sprogstimulering over for småbørn, men også giver os til at sige, hvilke lege de skal lege for at opnå det, vi gerne vil.
Ole Sohn (SF), 2004-01-23:
Nej, det vil jeg ikke.
Det var den her lidt modsætningsfyldte måde, hvorpå regeringen tror at man kan øge børns viden, når alle erfaringer viser, at det, der er behov for, er mere fysisk aktivitet, flere musiske fag, fordi det er det, der er med til at sikre, at man kan få en øget faglig indlæring.
Ester Larsen (V), 2004-01-23:
Er hr. Ole Sohn ikke enig i, at det er et meget godt princip, at vi beskriver de mål, som skolen skal opnå, og giver metodefrihed, så lærerne selv kan bestemme, hvordan de når frem til disse mål?
Bodil Kornbek (KD), 2004-01-23:
Det er meget fint, men sprog har jo også noget at gøre med at kunne kommunikere og formidle, og hvis man ønsker at bevare fagudtryk på dansk og også ønsker at kunne formidle de resultater, man kommer frem til, er det jo vigtigt, at de kommer ud.
Her er netop videnskabelige blade og tidsskrifter med til at formidle nogle resultater og formidle sproget til en bredere kreds, og det er vel ikke så ringe. Men det vil altså sige, at på den ene side har regeringen nogle intentioner, men på den anden side bremser den det, den sådan set selv ønsker at være med til at fremme. Derfor mener jeg bare ikke, at der er sammenhæng mellem det, man siger, og det, man gør.
Ole Sohn (SF), 2004-01-23:
Jeg vil gerne spørge fru Ester Larsen, om det var en fortalelse, når fru Ester Larsen sagde i afslutningen af ordførertalen, at vi skal bruge sproget, hvor det er muligt.
Men hvorfor skal det være negativt at lave en sproglov?
En sproglov kunne netop have til formål at sikre, at det danske sprog bliver brugt i alle samfundets hjørner og ikke bare som et fromt ønske, hvor det er muligt.
Det er netop det, der er hele kerneproblemet.
Det er utrolig vigtigt for at sikre sammenhængskraften i samfundet at bruge dansk overalt, så derfor vil jeg gerne høre, om det var en fortalelse, eller om det kun er den negativt ladede del af en sproglov, fru Ester Larsen ikke ønsker.
Ester Larsen (V), 2004-01-23:
Jeg indskød sætningen »hvor det er muligt« i erkendelse af, at der er situationer, f.eks. i international videnskabelig sammenhæng, hvor et fremmedsprog er arbejdssproget, og det var for ikke at fornægte virkeligheden, at jeg tog det lille forbehold med.
Selvfølgelig er det vores klare holdning - og det håber jeg sandelig er fremgået af de bemærkninger, jeg
kom med - at vi ønsker at styrke dansk sprog så meget som overhovedet muligt.
Ole Sohn (SF), 2004-01-23:
Jeg er fuldstændig enig med fru Ester Larsen i, at der er situationer, hvor primært engelsk er arbejdssproget, også i dele af det danske samfund.
Men netop her kunne det jo være en mulighed at sikre via en sproglov, at man får parallel sproglighed, så forskningsresultater, afhandlinger og lignende, som bliver udgivet på engelsk, som minimum bliver forsynet med et dansk resumé.
For at det ikke bare skal være et ædelt ønske, kunne det faktisk fremgå af en sproglov, så vi sikrer, at de forskningsresultater, som bliver publiceret på engelsk, fordi det er arbejdssproget, også bliver tilgængelige for den del af samfundet, som ikke behersker det engelske sprog.
Ester Larsen (V), 2004-01-23:
Jeg lagde i min ordførertale og har også i andre sammenhænge lagt utrolig megen vægt på, at vi har behov for at få danske resumeer af afhandlinger, som er forfattet på engelsk, og jeg føler, at der er gået så klare signaler til universitetsverdenen og den videnskabelige verden, at det vil undre mig meget, hvis de ikke bliver fulgt.
At vi kan komme i en situation, hvor det skal gøres ved lov, skal jeg ikke afvise, men jeg synes sandelig ikke, det ville være ønskeligt.
Naser Khader (RV), 2004-01-23:
Da vi havde forespørgselsdebatten i foråret, forstod jeg, at der var bred enighed om at få en sproglov a la Sveriges og Norges love, og jeg forstår ikke rigtig, hvorfor Venstre og regeringen ikke vil have en sproglov, så vi kan skabe nogle gode rammer for det danske sprog, og det kan styrkes i fremtiden.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål handler om domænetab.
Der var også enighed om, at det, der er problemet i dag, ikke er engelske ord i det danske sprog, men brugen af engelsk i Danmark.
Der er steder, hvor der udelukkende bliver brugt engelsk.
Der står i redegørelsen, at der bør udarbejdes resumeer på dansk, men hvordan vil man sikre, at det virkelig sker, når der kun bliver opfordret til det?
Hvordan vil man sikre, at det sker?
Ester Larsen (V), 2004-01-23:
Det fremgår af redegørelsen og af debatten i øvrigt, at Rektorkollegiet for vore universiteter fremkommer med en sprogpolitik, og det er i øvrigt regeringens holdning, at den langt, langt foretrækker liberale løsninger, hvor der opfordres og samarbejdes, frem for en ensidig lovgivning.
Naser Khader (RV), 2004-01-23:
Det andet spørgsmål er angående domænetab og resumeer på dansk.
Hvordan vil man sikre, at det sker?
Vi foreslog i vores udspil i foråret at oprette en pulje, så forskere kunne skrive afhandlinger på dansk og få støtte til at få afhandlingerne oversat til fremmedsprog.
Men det blev afvist, og nu siger man kun, at det er nok, at der kommer korte resumeer på dansk, og at der bør gøre det.
Men hvordan vil man sikre, at det sker?
Ester Larsen (V), 2004-01-23:
Jeg gentager: Ved intense opfordringer til den akademiske verden.
Jeg forudsætter, at det munder ud i et positivt resultat, men hvis det ikke bliver tilfældet, er situationen en anden, og så kan vi give os til at samtale om det.