Knud Erik Kirkegaard (KF), 2003-04-11:
Som det tydeligt er fremgået af den sidste ordveksling, er forslaget her jo ikke et nyt forslag.
Det er et forslag, som vi debatterede sidst for 3 år siden, og jeg har gjort mig den ulejlighed at læse debatten igennem fra dengang.
Jeg har også læst mit eget ordførerindlæg igennem, så er der i hvert fald én, der har læst mit indlæg fra dengang, og jeg kan gøre opmærksom på, at jeg for 3 år siden afviste forslaget fra Kristeligt Folkeparti.
Det gør jeg fortsat, så der er altså ikke tale om nogen omvendelse i Det Konservative Folkeparti.
Det er muligt, der er behov for det, men vi har altså det samme standpunkt nu til denne sag, som vi havde for 3 år siden.
Hvad er det så, forslaget fra Kristeligt Folkeparti går ud på, og hvorfor kan vi ikke støtte det?
Ja, der er for det første, hvis jeg må starte lidt bagfra, spørgsmålet om den civile registrering.
Men i øvrigt synes jeg, at ministeren havde nogle ganske gode begrundelser for at fastholde den nuværende ordning.
For konservative er det jo altså sådan, at når der er forslag om forandringer, så er det forandringerne, der skal begrundes, det er ikke de eksisterende forhold, hvis de i øvrigt er rimelig velfungerende, og det mener jeg at de er.
Der er for mig ikke tvivl om, at den nuværende ordning giver et serviceniveau over for borgerne, som er bedre end det, som Kristeligt Folkeparti egentlig lægger op til efter en kommissionsbehandling. For det andet ligger der bag Kristeligt Folkepartis forslag spørgsmålet om, i hvilken form staten skal give økonomisk støtte til folkekirken.
Baggrunden for denne støtte er jo grundlovens § 4, hvor der står, at den evangelisk-lutherske kirke er den danske folkekirke og understøttes som sådan af staten, og det vil sige, at dermed har folkekirken en særstatus. Så har Kristeligt Folkeparti åbenbart fået problemer med den bestemmelse i relation til en anden bestemmelse i grundloven, nemlig § 68, hvor der står det bekendte om, at man ikke kan pålægges at give personlige bidrag til en anden tro end ens egen tro.
De problemer, som Kristeligt Folkeparti åbenbart ser i den problemstilling, deler vi ikke i Det Konservative Folkeparti.
Vi mener ikke, der er modstrid mellem den gældende folkekirkeordning og så de paragraffer i grundloven, som jeg netop har nævnt her, og jeg mener også, at vi har fået dette bekræftet ved flere lejligheder under samråd i Folketingets Kirkeudvalg, at der ingen konflikt er mellem grundlovens bestemmelser om folkekirkeordningen og den måde, den danske folkekirkeordning bliver praktiseret på.
Altså den økonomiske støtte til folkekirken kan jo i princippet gives som en pose penge, eller den kan gives som nogle øremærkede bidrag til nogle ganske bestemte formål.
Sådan er ordningen nu, som det er beskrevet i forslaget, med støtte til lønninger til folkekirkens præster m.v. Det, Kristeligt Folkeparti så lægger op til, er øremærkede bidrag, men til nogle andre formål.
Det har jeg egentlig lidt svært ved at se den højere visdom i bortset fra den problemstilling, som er nævnt i bemærkningerne til forslaget, altså et vist ubehag ved, at nogle har kritiseret, at det er til lønninger, støtten går.
Men det er altså en kritik, som vi ikke deler i Det Konservative Folkeparti, og som vi ikke føler os ramt af.
Noget andet er så, om man skulle overveje i stedet at give en pose penge til det kirkelige arbejde.
vil jeg ikke i dag forholde mig til om er en god idé, eller om det ikke er en god idé, men jeg kan forstå, at regeringen gennem et udvalgsarbejde vil fremsætte et beslutningsforslag, så vi kan tage stilling til det her i Folketinget, og det vil vi så naturligvis til den tid gøre på det grundlag, som vi så har, når tiden er inde. Jeg er ked af at skulle være uvenlig over for Kristeligt Folkeparti, som jeg normalt har et ganske glimrende forhold til, men i denne konkrete sag kan jeg ikke støtte forslaget fra Kristeligt Folkeparti.