runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Fischer (DF), 2003-11-06:
Jeg vil gerne starte med at svare hr. Poul Andersen, der siger, at den forrige regering ikke har nedslidt skinnenettet.
Hr. Poul Andersens parti har siddet med regeringsmagten i 10 år, og da den periode var forbi, og der blev udarbejdet en rapport over skinnenettets tilstand, viste det sig, at der er et efterslæb på 15 mia. kr. Så i den periode har man i hvert fald ikke gjort noget for at bringe det ajour.
Så vil jeg igen vende tilbage til taksttilskuddet.
De 350-360 mio. kr., som det beløber sig til, var jo et rent miljøpolitisk taksttilskud, der blev givet til den kollektive trafik for at bringe flere over i den kollektive trafik.
Det blev givet sammen med andre tiltag på det område i 1997
, men da det ikke viste sig at hjælpe, så flere kom over i den kollektive trafik - og jeg mener, at vi som politikere har en forpligtelse til at anvende statens midler bedst muligt - så har vi valgt den prioritering at sige, at det måske er en bedre regularitet, der skal til for at bringe flere over i den kollektive trafik.
Det er så det valg, der er gjort, og det er også det, der er med i den jernbanepakke, som lige er blevet aftalt i går.
Poul Andersen (S), 2003-11-06:
Sagt til hr. Poul Fischer: Det er jo ingen skam, at der ikke bliver foretaget noget, når man ikke har mulighed for det.
Aftalen udløber altså i 2003, og derfor skulle der laves en ny aftale.
Der har man så valgt fra Dansk Folkepartis side at gå sammen med den siddende regering om at fortsætte processen med renovering af skinnenettet på bekostning af brugerne i den kollektive trafik.
Det er jo det, der er sagens kerne i det her.
Nu står man og skal lave en finanslov for 2004, og der er pengene bare gledet ind i.
Nu snakker man ikke engang om, at de er til stede mere.
Nu er de en del af hele det store cirkus, som er foregået ovre hos finansministeren, og det er det, der er essensen i det her.
Nu er der så lavet en ny aftale, der har nogle sigtelinjer for de næste 10 år, men i realiteten er det jo kun en aftale for de næste 2 år, og så skal man hen at se, om der er hold i billetterne, eller om man skal til at lave en ny beregning og finde ud af, hvordan man finder midlerne til det her.
Morten Homann (SF), 2003-11-06:
Jeg vil spørge hr. Poul Fischer: Kan vi ikke bare være enige om sådan de helt grundlæggende ting?
Man kan altid diskutere, om man skulle have lavet taksttilskuddet på en smartere måde, og om man kunne have lavet det på en måde, så det virkede mere eller mindre.
Kan vi ikke bare være enige om, at der blev indført et taksttilskud, og hvis man læser f.eks. Færdselsstyrelsens analyse af det, så havde det en effekt?
Det fik flere mennesker lokket til den kollektive trafik.
Vi vil gerne være med til at diskutere, hvordan man kan lave et endnu bedre taksttilskud.
Det er sådan set noget af det, der ligger i det forslag til vedtagelse, som bl.a. SF har været med til at fremsætte, men lad nu den diskussion ligge.
Det har i hvert fald haft en effekt.
Det er hævet over enhver tvivl.
Jeg synes stadig væk, at hr. Poul Fischer mangler at redegøre for, hvordan i alverden det indviklede regnestykke, hvor man har fjernet de 350 mio. kr. fra den kollektive trafiks taksttilskud, som hr. Poul Fischer var stolt af, kan være en gevinst, når det ender med, at man har et uændret niveau for vedligeholdelsen af jernbanenettet.
Hvordan i alverden kan det være en stor gevinst og en stor styrkelse?
Så der kommer ikke flere penge til forbedringer af skinnerne, men der kommer færre penge, som kan holde priserne
på billetterne nede
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-06:
Det er forsvundet ned i statskassen.
Der er simpelt hen tale om en skjult skatteforhøjelse.
Pengene bruges så til at finansiere det stadig voksende hul i statskassen, som skyldes regeringens skattestop.
Så man laver bare en skjult skatteforhøjelse i stedet for.
Sandheden er jo, at man finansierer det jernbaneforlig ved at ødelægge byfornyelsen og ved at tage pengene fra DSB's overskud.
Er det ikke rigtigt, at Banestyrelsen i 2005 skal have tilført 700 mio. kr. stigende til 1,1 mia. kr. i 2010, og at det væsentlige indhold er, at det bliver DSB, der kommer til at fremskaffe disse penge? Hvor bliver de forbedringer af - penge til tog og alt muligt, som man stiller i udsigt?
Det er meget tvivlsomt, om de kommer, for man har jo tænkt sig, at DSB skal finansiere Banestyrelsens arbejder.
Så hr. Poul Fischers regnestykke hænger slet ikke sammen, og på bundlinjen står bare, at Dansk Folkeparti har taget de penge og givet dem til regeringen, så regeringen kan finansiere sit skattestop.
Derfor er det en skjult skatteforhøjelse.
Poul Andersen (S), 2003-11-06:
Overlade en synkende skude, sådan siges der.
Jeg skal bare sige, at den rapport er der jo ikke nogen hemmelighed i.
Banestyrelsen har lavet nye rapporter, og det er jo det, der er hele essensen i det her.
Hvis det var sådan, at man bare lod tingene sejle, men det er ikke tilfældet.
Vi kendte undersøgelsen, og derfor skulle vi videre fra 2003 med yderligere midler for at fortsætte processen.
Det er i al sin enkelhed det, der ligger, og derfor vil jeg bare anbefale, at man passer på med, hvad der bliver hvisket i øret fra trafikministerens side, og at man er lidt opmærksom på, hvordan tingene hænger sammen, så man ikke selv ryger ind i den gænge, at man besmykker sig med lånte fjer, som trafikministeren så slående har gjort i sin indledende tale i dag.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-06:
Vi må konstatere, at vi ikke kan få hr. Poul Fischer til at forklare tallene.
Men det korte af det lange er, som også hr. Poul Andersen lige har bemærket, at det var et arbejde, der blev sat i gang under den tidligere regering, og nu fortsætter man med at reparere skinner, sådan som man tidligere har gjort, men ikke for det taksttilskud, man har fjernet, for det er lempet over i statskassen, men i stedet forgriber man sig på byfornyelse og andre ting.
De er i sig selv også horrible nedskæringer, men de er jo ikke temaet for debatten i dag.
Det vil sige, at det, Dansk Folkeparti har opnået, altså er, at man reparerer skinner, som man hele tiden har gjort - som den gamle regering også gjorde og i nogenlunde samme omfang - men man har præsteret at sende en skjult skatteforhøjelse ud til pensionister og andre med beskedne indtægter, hvis interesser Dansk Folkeparti ellers hævder de gerne vil varetage her i Folketinget.
Af den her sag kan man da i hvert fald se, hvordan Dansk Folkeparti varetager pensionisternes interesser: Det er ved at give dem en skjult skatteforhøjelse.
Så enkelt er det.
Poul Fischer (DF), 2003-11-06:
Hr. Keld Albrechtsen er inde på, at man har arbejdet, som man tidligere har gjort.
Jeg forstår ikke noget af det, simpelt hen.
Der er ikke noget nyt under solen i det.
Hr. Poul Andersen siger, at man ikke har ladet tingene sejle, men det er jo det, man har.
Man har bare ikke troet, at det var så galt, som det var.
Det må jo være forklaringen på det.
For de første udmeldinger, man havde, inden man fik rapporten, var, at man gisnede om, at der var et efterslæb på mellem 5 og 10 mia. kr.
Men til alles overraskelse var vi helt oppe på 15 mia. kr. Så det er jo noget af en synkende skude, man har overtaget og skal køre videre.
Derfor er vi da i Dansk Folkeparti glade for, at vi har været med til at kunne hæve niveauet med ca. 1 mia. kr. oven i de 350 mio. kr., som kom fra den kollektive trafik.
Hr. Homann er inde på, at der var en stigning det første år på 1,4 pct. Nu kan vi selvfølgelig tage alle årene fra 1997, eller fra da det blev indført, og frem til det nu bliver afskaffet i 2004.
Men fakta er, at direktøren i HT, Johannes Sloth, her ved afskaffelsen siger: I de seneste 2 år har der været et fald på 2 pct. om året, så antallet af rejsende i dag er lavere end før tilskuddet.
Det er sådan, regnestykket ser ud ved afslutningen af tilskuddet til den kollektive trafik.
Morten Homann (SF), 2003-11-06:
Der er mange gode grunde til, at vi vil styrke den kollektive trafik.
Man kan nævne miljø.
Trafikken er en af hovedårsagerne til det ret høje danske CO2-udslip, og derfor er det også afgørende for at få nedbragt det, at man får styrket den kollektive trafik.
Man kunne nævne mobilitet, nemlig muligheden for, at alle mennesker kan komme omkring, også folk, der er pensionister, børn og unge osv., som ikke kan køre bil.
Man kunne nævne trængselsproblemerne ikke mindst i hovedstadsområdet og de øvrige store byer, hvor det kan være svært at komme frem og tilbage.
Så der kan være mange gode grunde til at styrke den kollektive trafik.
Hvis man ser på, hvordan man kan gøre det, er der igen også mange måder, man kan gøre det på.
Man kan forbedre kvaliteten, det er et vigtigt parameter.
Adskillige undersøgelser viser, at prisen er den vigtigste enkeltfaktor i forhold til, om folk vil være villige til at tage den kollektive trafik.
Lavere priser medfører flere kunder.
Omvendt vil højere priser medføre, at folk flygter væk fra den kollektive trafik.
Det er den udvikling, vi er inde i lige nu.
Regeringen og Dansk Folkeparti har fjernet tilskuddet, som holdt billetpriserne nede.
Priserne stiger, og nu overvejer i f.eks. HUR-området hver anden passager i den kollektive trafik at forlade busser og tog og i stedet for sætte sig ind i bilkøerne på indfaldsvejene til København.
Det er det, der er virkeligheden.
Jeg synes, det er perspektivrigt, hvis man kan bruge en målrettet politisk indsats til at få sat priserne ned på den kollektive trafik, så alle har råd til at bruge den, og så det for alvor bliver et attraktivt alternativ til f.eks. at fylde vejene op med endnu flere biler.
Så det her med tilskuddet til taksterne er selvfølgelig en central del af, hvordan man kan få forbedret den kollektive trafik.
Der er også andre elementer, som jeg synes man kunne bringe i spil.
Jeg synes, det er væsentligt f.eks. at kigge på, hvordan man omkring de store byer kan nedbringe biltrafikken ikke alene ved at gøre det attraktivt at tage den kollektive trafik, men også ved mere målrettet at begrænse biltrafikken. Man kan ikke undgå at skæve f.eks. til London, hvor man har gode erfaringer med at begrænse biltrafikken.
Der er sket et fald i biltrafikken i den indre by på 15 pct., efter at man har lavet congestion charging, betalingsringsystemet i London.
Det synes jeg er nogle erfaringer, som det er svært ikke at blive inspireret af i forbindelse med den danske situation specielt i hovedstadsområdet.
Man kunne også snakke om en udbygning med letbane, det er også et alternativ, som er specielt interessant i hovedstadsområdet.
Men en konklusion, som man ikke kan rende fra, både når man kigger på Færdselsstyrelsens undersøgelser af det, og når man spørger folk, hvordan de egentlig ser på den kollektive trafik, og hvad der kunne få dem til at bruge den mere, og hvad der kunne skræmme dem væk, er, at det er priserne.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-06:
Det ligger uden for dagens debat, men det kan jeg love hr. Martin Lidegaard, at vi desværre nok bliver nødt til at vende tilbage til ved anden lejlighed. Men jeg har et spørgsmål med hensyn til det forslag til vedtagelse, som ligger, for er det med det som grundlag ikke lidt for tyndt at sige, at man ikke kan stemme for teksten, når man faktisk er enig bortset fra et enkelt ord, nemlig vedrørende nærbaner?
Kunne det måske hjælpe Det Radikale Venstre, hvis vi fra forslagsstillernes side tilkendegiver, at det selvfølgelig er noget, der må undersøges og drøftes?
Der er jo ikke sat navne på, og andre elementer kan også indgå, som hr. Martin Lidegaard nævnede det.
Men det er bare et spørgsmål til overvejelse hos Det Radikale Venstre, for jeg synes, at når vi er så tæt på hinanden, så er det da lidt ærgerligt.
Martin Lidegaard (RV), 2003-11-06:
Ja, som jeg sagde tidligere, så er vi indholdsmæssigt sådan set enige i langt det meste af det her.
Nu skal vi jo ikke stå og forhandle teksten her fra talerstolen, men der er også lidt mere.
et nyt statsligt tilskud.
Det giver det samme, det giver faktisk mere i løbet af ganske få år, men vi synes, at det er en mere elegant måde at gøre det på, for så er vi sikre på, at pengene ikke forsvinder andre steder hen.
Så der er sådan en række ting.
Så nævner hr. Keld Albrechtsen det bedrøvelige forlig.
Det er rigtigt, at vi har lagt ryg til finansiering for i alt 300 mio. kr.
Dermed har vi fået adgang til et forlig, der sikrer et historisk løft af jernbanerne, og jeg må sige, at jeg er stolt af det forlig.
Hvis man vil have noget her i verden, det gælder også for den kollektive trafik,
så skal man altså også kunne levere noget.
Tove Videbæk (KD), 2003-11-06:
Det er i høj grad et relevant emne, Enhedslisten stiller skarpt på her i dag med forespørgslen, nemlig om udviklingen i den regionale kollektive trafik og her tænkes på omfang, betjening, passagerantal og prisniveau.
Bl.a. var vi i nogle områder af landet især i det midt- og vestjyske
i nogle måneder plaget af Arrivas ineffektivitet og manglende kompetence til at leve op til de krav, der var stillet i kontrakten, der var indgået med dem.
Borgere og virksomheder og uddannelsessteder
, alle led under, at folk ikke kunne komme frem til aftalt tid.
Ikke alene faldt antallet af afgange, men mange tog var også forsinket eller blev helt aflyst, og ofte uden at folk på perronen fik besked om det.
Det nærmede sig en overgang totalt kaos.
Heldigvis blev der dog grebet ind.
Der blev holdt møder.
Se det var sidste vinter, og det virker nu, som om det er meget længe siden.
Men stadig væk er der problemer med, at passagerer på nogle strækninger og i myldretiden morgen og aften må stå op i toget som i sild i tønde, og det er klart, at så kan fristelsen til at benytte bilen i stedet være for stor.
Vi må og skal have en velfungerende tilstrækkelig kollektiv transport med optimal udnyttelse af kapaciteten.
Bl.a. derfor er kollektiv transport til alle egne af landet nødvendig.
Og derfor er jeg også glad for, at vi fra Kristendemokraterne er med i det netop indgåede trafikforlig. Hermed får den kollektive trafik et markant løft, der indebærer udvidelse af togtrafikken, hyppigere og mere regelmæssig togdrift samt kortere rejsetider, mærkbare forbedringer i jernbanenettets kvalitet i hele landet, overhalingsstationer for godstog, udbygning af S-togs-net, forbedring af handicaptilgængeligheden i den kollektive trafik og herunder også etablering af elevatorer på stationerne og en række andre forbedringer, som giver både øget kapacitet, regularitet, sikkerhed og tilgængelighed og en masse mere.
Alt sammen noget, vi hos Kristendemokraterne er godt tilfredse med.
Så udvikling fremadrettet mener vi at vi kan se en smule lysere på efter indgåelse af det nu vedtagne trafikforlig.
Så vi kan ikke støtte det fremsatte forslag til vedtagelse.
Morten Homann (SF), 2003-11-06:
Færdselsstyrelsen konkluderer, at der bl.a. på grund af takstnedsættelsen i det første år var en vækst på 1,4 pct. i passagertallet.
Det er Færdselsstyrelsens helt soleklare konklusion på det her.
Når det så er sagt, vil jeg godt opholde mig lidt mere ved det regnestykke, som hr. Poul Fischer er så begejstret for.
Det kan jeg også godt forstå.
For det er det eneste regnestykke, det eneste figenblad, som Dansk Folkeparti har på de voldsomme nedskæringer, man laver på taksttilskuddet og de voldsomme prisstigninger, man er skyld i. Men undskyld mig: Det, der sker, er, at man fjerner pengene fra taksttilskuddet, så priserne stiger.
De penge fører man over i Banestyrelsen - det er fuldstændigt korrekt - men det er først, efter at man har fjernet penge fra Banestyrelsen til at finansiere skattestoppet for.
Derfor er det stort set uændret.
Der er faktisk stort set uændrede beløb til at få udbedret skinnerne for.
Dansk Folkeparti har medvirket til at flytte 350 mio. kr. fra de kollektive trafikpassagerer over i skattestoppets tomme kasse.
Morten Homann (SF), 2003-11-06:
Jeg kan konstatere, at den væsentligste, om ikke den eneste, grund til, at hr. Svend Heiselberg ikke kan stemme for det forslag til vedtagelse, der er fremsat, er, at man deri målrettet går ind for at sænke priserne på den kollektive trafik.
Og det er selvfølgelig klart, at der er en holdningsforskel.
Jeg vil godt lige spørge også i forlængelse af det her citat fra Kristian Ebbensgaard, som hr. Svend Heiselberg er så begejstret for: Hvis man, bare for at tage den seneste undersøgelse, læser Søndagsavisen så sent som i søndags, så er der jo offentliggjort en undersøgelse, hvor man faktisk har spurgt, hvad der skal til, for at folk vil benytte den kollektive trafik.
Og der kom det i den forbindelse ud som en suveræn nr. 1, at priserne skal ned. Gør det ikke det mindste smule indtryk på hr. Svend Heiselberg, at folk faktisk siger, at lavere priser kan få dem til at tage den kollektive trafik?
Hvordan kan det så være, at Venstre i stedet for hæver priserne?
Er det for at skræmme folk væk?
Margrete Auken (SF), 2003-11-06:
Nej, det var kun, hvordan hr. Heiselberg lød.
Det var ikke, hvordan hr. Heiselberg så ud.
Det var, hvordan han lød, og at han er bedre begavet end det.
Men jeg vil så sige, og det bekræfter så, at jeg har ret, at der blev sagt nogle meget, meget kloge ting om organiseringen af den kollektive trafik.
Jeg synes da, at det er spændende, hvis Venstre er med på at sige, at vi skal have en bedre organisering.
Nu er S-togene for os, der bruger dem, vil jeg lige sige, ikke det dyreste, vi har inden for den kollektive trafik, og slet ikke, når man rejser langt.
Det er ikke det dyreste, vi har.
Der er meget andet, der er meget, meget værre, så det er måske et dårligt eksempel.
Men den manglende organisering - nu skal vi jo slet, slet ikke i dag snakke Metro - er noget, som jeg tror, at vi kunne godt få kig på, hvis der vitterlig kom mangel på organisering, og der pludselig var et enkelt foretagende, der kom til at køre det her.
Poul Andersen (S), 2003-11-06:
Jeg skal bare bede den forundrede tilhører om at finde det bilag frem, der er oversendt til Trafikudvalget i efterårsferien.
Her fremstår der et helt andet indtryk
vedrørende en fremtidig liberalisering af sidebanerne.
Så det vil jeg lade andre vurdere.
Men der er da noget, der tyder på, at ministeren har lyttet lidt til, hvad jeg har sagt, og er klar over, at det, man har fremlagt, måske havde et lidt for ungdommeligt og smart udtryk.
Som jeg også har sagt, var det for mig at se noget, der var udarbejdet ovre hos Konservativ Ungdom som et kampmanifest
Men det ændrer jo ikke, at ministeren nu giver udtryk for det med hensyn til de 91 mia. kr.
Det var også det, trafikforskeren gjorde opmærksom på i går.
Jeg synes, at det er dejligt, at det nu fremgår af de ting her, at det er en kontrakt for DSB for 2004, der skal fornys, og ligesådan for Banestyrelsen.
Vedrørende det med aftaler om Banestyrelsen er det af medierne fremgået, at der skal overføres midler i en størrelsesorden omkring 200-300 mio. kr. til næste år til Banestyrelsen.
Jeg ved ikke, om det er noget, ministeren kan bekræfte, for hvis det er tilfældet, må der da være midler nok til at lave genopretning i Banestyrelsen.
Svend Heiselberg (V), 2003-11-06:
Jamen det er en misforståelse.
Vi hæver ingen priser.
Det er HUR og amterne, der hæver priserne.
Det blander vi os faktisk ikke i.
Og man kan jo så spørge, som jeg også gav udtryk for, hvorfor amterne ikke har brugt den gevinst ved udlicitering til at sænke priserne med.
Som jeg nævnte, så har Amtsrådsforeningen jo efter sin egen opgørelse rent faktisk tjent 350 mio. kr. på det, som de kunne have brugt til at sænke priserne med.
Men vi blander os ikke i deres prisfastsættelse.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-06:
Jeg tror i hvert fald, at der er mange mennesker ude omkring i hovedstadsområdet, som, når de hører det, hr. Heiselberg siger her, vil have vanskeligt ved at genkende, hvad det er, der foregår, i hvert fald hvad det er, der foregår inde i hr. Heiselbergs hovede, for kendsgerningen er jo, at man i første omgang var nødsaget til at bebude en takststigning på 17,5 pct. i HUR.
Den skrabede man så penge sammen selv til at få nedsat til, så vidt jeg husker - ministeren kan bekræfte tallene, tror jeg - 12 pct.
Men længere kunne man jo ikke komme ned, fordi hr. Heiselberg og flertallet i Folketinget havde taget taksttilskuddet.
Så man var jo altså nødt til at gennemføre en stor stigning.
Så siger hr. Heiselberg nu, at det har han ingenting haft med at gøre.
Han er helt uskyldig.
Han har nærmest slet ikke hørt om det.
Det er bare noget, de går i hovedstadsområdet og finder på, at befolkningen altså skal straffes med en takststigning.
Jamen det er mageløst.
Det er en form for ansvarsforflygtigelse, som jeg simpelt hen ikke synes er klædelig for hr. Heiselberg.
Hr. Heiselberg holder sig ikke tilbage, når det gælder om at finansiere fuldstændig overflødige motorveje ude i de yderste udkantsområder i Danmark, hvor der aldrig kører en bil; så er der ingen problem med at finde penge i statskassen...
Morten Homann (SF), 2003-11-06:
Jeg begynder allerede at glæde mig til hr. Svend Heiselbergs næste indlæg.
Det bliver vel noget i retning af, at man foreslår at fjerne bloktilskuddet og så påstår, at man ikke har noget at gøre med de skattestigninger, som så vil komme ude i kommunerne.
Kan vi ikke bare for at få alting på det rene blive enige om, at regeringen med Venstre i spidsen har fjernet et tilskud til at holde priserne nede i den kollektive trafik, og at priserne nu som følge af det stiger?
Det er rigtigt, at det er amterne, som står med det sure arbejde med at få budgetterne til at hænge sammen og skal opkræve pengene, men det er regeringen med hr. Svend Heiselbergs parti i spidsen, som har fjernet taksttilskuddet, hvad der har ført til prisstigninger.
Det var det ene.
Det andet, som jeg godt kunne tænke mig at høre hr. Svend Heiselberg om, er, om det ikke er sådan, at den takstnedsættelse, den pulje, som man lavede, rent faktisk virkede og havde en effekt på priserne.
Hvis man læser Færdselsstyrelsens rapport, hvor de har undersøgt det, så kommer de frem til den meget entydige konklusion, at det faktisk hjalp på priserne, at vi faktisk fik lavere priser og dermed fik flere folk til at finde det attraktivt at bruge den kollektive trafik.
Nu ved jeg godt, af rapporten er fjernet af smagsdommerne fra Færdselsstyrelsens hjemmeside, men jeg tror, at hr. Svend Heiselberg kan bekræfte det alligevel.
Svend Heiselberg (V), 2003-11-06:
Det blander vi os jo ikke i.
Det er op til HUR og op til Amtsrådsforeningen.
Så det her med at ville beskylde regeringen for, at vi er skyld i, at de skal hæve priserne, jamen det er jo deres eget ansvar.
Hvis de vil, så må de jo hæve priserne, ellers må de jo rationalisere, og ellers må de jo bruge de 350 mio. kr., som de fik ind ved udbud, og som de jo rent faktisk ikke brugte.
Dem skulle de jo have brugt til at sænke priserne med.
Margrete Auken (SF), 2003-11-06:
Sjældent har jeg set så uskyldsren en person som hr. Svend Heiselberg, der står her og siger, at det da ikke er hans skyld, at folk har færre penge, bare fordi regeringen har taget dem.
Det er jo stort set det, der blev sagt her.
Bare fordi vi har taget pengene, så kan vi da ikke gøre for, at der er færre af dem.
Det er folk da selv ude om.
Og så tillader hr. Heiselberg sig oven i købet at sige, at de da bare kunne have brugt det, de fik ind ved rationaliseringerne, efter at Venstre har snuppet det, der kom ind ved rationaliseringerne, fra DSB og lagt det ned i det store hul i kassen, som jo kom, fordi man ikke ville have skattestigninger overhovedet.
Jeg ved ikke rigtig, hvad det er for en ret, den dér skal holde ved, men jeg håber da ikke, at den holder ved folkeretten; den ville dumpe ved enhver anden.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-06:
Hr. Heiselberg ved måske, at man f.eks. i Århus Amtskommune, hvor man jo også har ansvaret for regional trafik,
har skrabet nogle penge sammen i amtskommunens egen kasse,
har jeg forstået, sådan at effekten af bortfaldet af det statslige tilskud først slår igennem i 2005.
Det vil sige, at man virkelig har anstrengt sig for at prøve på at afbøde virkningen over for passagererne.
Men er hr. Heiselberg ikke enig i, at det så koster på sygehusene, fordi det er sygehusene, der kommer til at betale, når amtet skal finde nogle penge?
Er det ikke rigtigt, hr. Heiselberg
Hr. Heiselberg siger, at så kan de bare betale.
Hvor skal Århus Amtsråd efter hr. Heiselbergs mening finde de penge henne?