Lene Espersen (KF), 2003-05-22:
Beslutningsforslaget fra Socialistisk Folkeparti pålægger regeringen at tage de nødvendige lovgivningsinitiativer med henblik på afvikling af produktionen af ræve i Danmark hurtigst muligt og senest inden udgangen af 2009.
Jeg vil gerne starte med at takke forslagsstillerne for, at de har taget initiativ til, at vi i dag får lejlighed til at drøfte ræves velfærd her i Folketinget, for jeg er sikker på, at vi alle kan slutte op om, at rævene selvfølgelig også skal have det godt på linje med alle andre dyr, og det bør være vores fælles udgangspunkt, når vi nu skal drøfte rævenes velfærd.
Der findes på nuværende tidspunkt ikke et samlet regelsæt om beskyttelse af pelsdyr i dansk ret.
I Europarådets regi er der i tilknytning til den europæiske konvention om beskyttelse af dyr, der holdes til landbrugsformål, i 1999 vedtaget en rekommandation om pelsdyr, hvori der stilles visse minimumskrav til beskyttelse af pelsdyr.
Rekommandationen er som følge af særlige bestemmelser i konventionen bindende for medlemsstaterne, selv om den benævnes rekommandation, altså anbefaling. Danmark vil derfor efterleve retningslinjerne i rekommandationen.
Det er også baggrunden for, at vi i regeringens handlingsplan for bedre dyrevelfærd, »Dyrs velfærd - vores ansvar«, fra april 2002 har anført, at forholdene for dyr i den danske pelsproduktion bør reguleres nærmere af hensyn til dyrenes velfærd.
Regeringen har derfor i et stykke tid arbejdet med et udkast til en ny bekendtgørelse om beskyttelse af pelsdyr.
Det er imidlertid uhyre vigtigt, når vi taler om rævenes velfærd, ligesom det er tilfældet på alle andre områder inden for dyrevelfærd, at der foreligger en god dokumentation, som kan danne grundlag for nye krav til forbedring af dyrenes velfærd.
Kun på denne måde kan vi formentlig være helt sikre på, at de tiltag, der iværksættes, er både nødvendige og rigtige set ud fra en dyrevelfærdsmæssig synsvinkel.
Derfor har regeringen også afventet Det Dyreetiske Råds udtalelse om pelsdyr, før arbejdet med den nye bekendtgørelse om beskyttelse af pelsdyr kunne afsluttes.
Det Dyreetiske Råds udtalelse blev offentliggjort først på året, og vi vil lægge sidste hånd på bekendtgørelsen om beskyttelse af pelsdyr, som herefter skal sendes i høring både hos relevante myndigheder og organisationer.
Det er således hensigten, at bekendtgørelsen ikke alene vil skulle gennemføre Europarådets rekommandation, men også vil skulle tage højde for Det Dyreetiske Råds anbefalinger.
Det Dyreetiske Råd, der i sin udtalelse beskæftiger sig indgående med hold af både mink og ræve, konkluderer, at der er velfærdsproblemer i pelsproduktionen i Danmark, og at dette i særlig grad gælder ræveproduktionen.
Det er derfor ifølge rådet nødvendigt, at der generelt set sættes ind med lovgivning og fortsat forskning, således at dyrenes velfærd tilgodeses i højere grad, end det er tilfældet i dag. Det Dyreetiske Råd stiller sig som nævnt særlig kritisk over for ræveproduktionen, som den foregår i dag, og peger på en række konkrete punkter, hvor der særlig er behov for forbedringer.
Det gælder f.eks. kravet om øget plads, et mere komplekst beskæftigelsesmiljø og en reducering af frygtsomheden hos rævene.
Det skal dog her nævnes, at nogle medlemmer af rådet finder det urealistisk at forestille sig, at ræveproduktionen i Danmark kan tilrettelægges således, at rævenes behov tilgodeses i tilstrækkeligt omfang.
Jeg er af den opfattelse, at vi i første omgang bør stille skærpede krav til produktionen, og jeg vil derfor snarest muligt udstede den tidligere omtalte bekendtgørelse om beskyttelse af pelsdyr, der som nævnt både vil gennemføre Europarådets rekommandation og tage højde for de konkrete anbefalinger fra Det Dyreetiske Råd.
Udkastet til bekendtgørelse vil på en række punkter komme til at gå en del videre, end hvad der kræves i rekommandationen.
Kravene til størrelsen af rævenes bure vil således blive skærpet, ligesom det vil blive et krav, at rævene har adgang til både en kasse og en hylde i det enkelte bur.
Der arbejdes endvidere i øjeblikket på at gøre bekendtgørelsens overgangsbestemmelser så korte som overhovedet muligt, så vi er sikre på, at de dyrevelfærdsmæssige forbedringer hurtigt kan begynde at virke rundtomkring på pelsfarmene.
For så vidt angår forskning, kan jeg oplyse, at der allerede i dag forskes i nye tiltag med henblik på en forbedring af rævenes velfærd.
Der er etableret en forskningsenhed på Den Kongelige Veterinær- og Landbohøjskole, der arbejder med ræveproduktion.
Endvidere har etologer på Københavns Universitet i efteråret 2002 forestået forsøg med beskæftigelsesobjekter til ræve, og på nuværende tidspunkt er et speciale med hovedfokus på forholdet mellem ræv og menneske i farmpraksis ved at blive færdiggjort.
For kort at opsummere: Det Dyreetiske Råd har i sine omfattende udtalelser om pelsdyr løftet pegefingeren og gjort opmærksom på, at der er en række væsentlige dyrevelfærdsmæssige problemer i den danske pelsproduktion,
ikke mindst på ræveområdet,
og at der må gøres noget både i form af nye regler og mere forskning.
Justitsministeriet er i øjeblikket netop ved at lægge sidste hånd på et udkast til en ny bekendtgørelse om beskyttelse af pelsdyr, der bl.a. nærmere regulerer hold af ræve, og som på en række punkter går videre, end hvad der kræves i Europarådets rekommandation.
Endelig forskes der allerede i dag i nye måder at forbedre rævenes velfærd på.
Det vil på denne baggrund efter regeringens opfattelse ikke være ret og rimeligt på nuværende tidspunkt at beslutte, at det ikke længere skal være muligt at anvende ræve i pelsproduktionen i Danmark.
Regeringen kan derfor på det foreliggende grundlag ikke støtte beslutningsforslaget, men vi vil til gengæld snarest muligt udstede de nævnte regler, der stiller nye og skærpede krav til ræveproduktionen i Danmark, og dermed sikre en væsentlig forbedring af rævenes velfærd.