Keld Albrechtsen (EL), 2000-02-10:
I Enhedslisten har vi det hovedsynspunkt, at staten og kirken bør adskilles.
Det vil sige, at hvis der en dag bliver mulighed for at lave en grundlovsændring, ønsker vi den gamle tanke, som jo går helt tilbage til den første grundlov, gennemført som en del af en grundlovsændring.
Men det betyder jo ikke, at der så behøver at være en statskirke.
Det burde tværtimod betyde, at der ud over religionsfrihed også var religionslighed, og det har vi ikke i Danmark.
Der er en klar forskelsbehandling mellem de forskellige religioner, og det går vi altså ikke ind for.
Derfor vil Enhedslisten selvfølgelig også gerne gå i samarbejde med de partier, som i større eller mindre udstrækning godt vil være med til at gennemføre skridt, som i højere grad selvstændiggør folkekirken fra staten og også sikrer en bedre adskillelse af statens økonomi og kirkens økonomi.
Der er jo andre partier, som har forskellige tanker, der går i den retning, og det vil Enhedslisten gerne gå ind i et konkret samarbejde om.
Jeg vil også gerne understrege, at vi i Enhedslisten ofte støder på forskellige mennesker fra forskellige trossamfund, som vi samarbejder med på forskellige områder.
Jeg har f.eks. i 1980'erne haft meget glæde af at samarbejde med tyske kirkefolk omkring modstanden imod atomvåbnene, hvor den nordtyske protestantiske kirke faktisk spillede en meget aktiv rolle i den folkelige modstand, som der også var imod atomoprustningen i Tyskland.
Og på det globale plan spiller f.eks. det, man kalder befrielsesteologien, som jo også er en kristen retning, en stor rolle f.eks. for en progressiv udvikling i Latinamerika.
Så der er så sandelig kristne bevægelser og kristne kirker, som Enhedslisten på forskellige punkter gerne samarbejder med.
Men samtidig må vi altså også se i øjnene, at der desværre også i den danske folkekirke er tendenser til fundamentalisme, og Enhedslisten er modstander af religiøs fundamentalisme, uanset om den findes i kristendommen, i islam eller i andre religioner.
om et samarbejde mellem Enhedslisten og religiøse kræfter, men tværtimod om modstand.
Der er religiøse kræfter, det er typisk inden for kristne bevægelser, som f.eks. går imod fri abort.
Det hærger som en pest i USA.
Det eneste gode ved den sag har været, at det har holdt republikanerne væk fra præsidentposten, men det er en farlig tendens, denne amerikanske kristne fundamentalisme.
Den er der grund til at være meget betænkelig ved og til at kæmpe imod, lige så vel som hvis der opstår fundamentalisme i f.eks. islam.
Men religionerne må altså behandles på lige fod, og sådan burde det også være i Danmark.
Og når det gælder undervisning i folkeskolen, burde det også være en undervisning om religionerne og deres historie på lige fod, hvor man bl.a. fortæller om, hvordan kristne korsfarere myrdede og skændede befolkningerne i Mellemøsten i korstogenes tid.
Det er også en del af vores historie.
Det er en del af den danske kirkes historie, må jeg sige til hr. Knud Erik Kirkegaard, og jeg håber, at den skal med i den undervisning, som hr. Knud Erik Kirkegaard ønsker om kristendommen i Danmark.
Så der er meget, som skal gøres.
Jeg vil slutte med lige at gøre opmærksom på, at 95 pct. af den kristne teologi er identisk med islams teologi, 95 pct., så ud fra et teologisk synspunkt kunne det måske godt give stof til eftertanke.