runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Kofod (S), 2002-04-04:
Både til fru Margrete Auken og hr. Søren Søndergaard vil jeg gerne understrege, at det er sådan en underlig situation, når man ser ordførerne påkalde sig, at de kæmper mere for menneskerettigheder og demokrati.
Det er i hvert fald det, der lidt ligger i fru Margrete Aukens kommentar til det, jeg sagde før.
Det vil vi simpelt hen ikke have sat på os.
Det, det handler om i det her, er, hvordan vi bedst sikrer civilbefolkningen i Tjetjenien, der har været udsat for nogle modbydelige overgreb.
Det er det, det handler om.
Og når jeg nævnte, og det er et svar til begge, at der ikke var stemning for det i andre europæiske lande - nu kom jeg til at nævne EU-landene, og jeg beklager meget, at lige præcis EU-landene blev nævnt - så er det vigtigt, at vi i fællesskab prøver at presse Rusland, sikrer, at der kommer det her retsopgør, sikrer, at alle krænkelser af menneskerettigheder bliver undersøgt og efterforsket osv., det er det, der er vores mål, og der kan vi så være uenige om midlerne.
Det er det, som vi debatterer her i dag.
Vi synes, at den linje, der er lagt, er fornuftig.
Men det er ikke ensbetydende med, vil jeg gerne understrege, at vi på nogen som helst måde sympatiserer med de russiske overgreb eller på nogen som helst måde vil retfærdiggøre nogen som helst menneskerettighedskrænkelser.
Det er en fordrejning af sandheden, som fru Margrete Auken her fremstiller.
Det er jeg ked af.
Der kan være forskellige vurderinger, det må man respektere.
Det er en seriøs debat.
Vi har bare forskellige vurderinger, og det er det svar, jeg vil give til fru Margrete Auken og hr. Søren Søndergaard.
Jeg håber, at det er acceptabelt, og så må regeringen forklare sig i forhold til, hvorfor man har ændret holdning, fra man var i opposition, til man er i regering.
Søren Søndergaard (EL), 2002-04-04:
To spørgsmål til fru Hanne Severinsen.
Russerne påstår - jeg tror faktisk, at fru Hanne Severinsen brugte ordet »påstår« - at de nu vil retsforfølge dem, der er ansvarlige for forbrydelser.
Det har de så ikke gjort, mange sager er blevet henlagt osv.
Men jeg vil godt spørge om en ting: Påstod russerne ikke nøjagtig det samme i maj sidste år?
Var der ikke nøjagtig den samme påstand?
For det andet: Fru Hanne Severinsen bruger det argument, at det er en vurdering af, hvad der gavner tjetjenerne mest.
Men jeg kan ikke forstå, hvorfor det gavner tjetjenerne mindre i dag, at de forbrydelser, der skete - lad os bare tage dem, der skete før 2001 - bliver undersøgt af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Hvorfor gavner det tjetjenerne mindre?
Det er i hvert fald ikke et synspunkt, som jeg har hørt tjetjenske repræsentanter give udtryk for.
Så hvem er det, der anlægger den vurdering, at det vil gavne mindre?
Hvordan vil det i fru Hanne Severinsens optik gå ud over tjetjenerne, at man anlægger den sag?
Margrete Auken (SF), 2002-04-04:
Det er jo ærgerligt, at man ikke lige kunne klare det med en telefon, sådan at han lige fik ændret titel.
Jo, det ville det garanteret, sådan ser verden jo heller ikke ud, for det er jo vigtigt at få samtalen til at foregå, men lad så den sag være.
Jeg vil godt i forlængelse af hr. Søren Søndergaard sige til fru Hanne Severinsens ros - vi må se, om hun vil tage den - at jeg i og for sig ikke synes, at hun har stået her og bildt os ind, at der er sket så meget siden sidst.
Her bærer man skammen med mere åben, flot pande end ved at prøve at bortforklare.
Derfor kan jeg heller ikke helt forstå, at udenrigsministeren egentlig vil anerkende den der vedtagelse.
Jeg vil da godt spørge, om den er forhandlet, for der bliver altså udtrykkeligt kun henvist til det, som var forudsætningerne dengang, og som jo ikke har ændret sig, og som fortsætter i øjeblikket.
Og så vil jeg godt spørge fru Hanne Severinsen, om hun mener, at Rusland skal have lov til, uden at man gør ret meget andet end at tale pænt til dem eller strengt til dem, at afvise f.eks. hele FN-monitoreringen, at afvise, at der kan følges med i sagerne på en sådan måde, at vi er i en proces, som er Europarådet værdig.
Søren Søndergaard (EL), 2002-04-04:
Jeg har lidt vanskeligt ved helt at gennemskue, hvem jeg taler til, men angående det forslag til vedtagelse, som fru Hanne Severinsen har lagt frem, synes jeg, det er forbløffende.
Det er forbløffende, det er dybt forbløffende.
Den eneste flig af en ændring, der bliver nævnt i dette forslag til vedtagelse, er spørgsmålet om 11. september, som dybest set jo ikke har så meget med Tjetjenien og forholdene i Tjetjenien og retsforfølgelsen at gøre.
Så kunne fru Hanne Severinsen ikke forklare mig, hvordan de ting, der for mig fremstår som totale paradokser og modsætninger, dog hænger sammen i fru Hanne Severinsens og forslagsstillernes hoveder?
Per Stig Møller (KF), 2002-04-04:
Jeg forstår, at der er to spørgsmål, som man gerne vil have svar på.
Det første er hr. Søren Søndergaards fra
Europarådsteksten
Den kan jeg da bekræfte.
Det svarer jo også til det, jeg står og siger.
Det andet er spørgsmålet om, hvorfor jeg ikke ville mødes med den såkaldte udenrigsminister fra Tjetjenien, Akhmadov, da han var her i midten af marts, som fru Margrete Auken stillede et spørgsmål om.
Det ville forudsætte, at Danmark sagde, at Rusland består af to dele, Rusland og Tjetjenien, for så har man to udenrigsministre.
Jo, det er præcis det, der er sagen.
Statsretligt set anerkender ingen lande, at Tjetjenien er et selvstændigt land, og når hr. Akhmadov udtrykkeligt beder om et møde i egenskab af udenrigsminister, så ville jeg ved at imødekomme hans ønske om at møde ham som udenrigsminister - altså ham som udenrigsminister - have sagt, at Den Russiske Føderation har to udenrigsministre.
Det kan man naturligvis ikke.
Der er der altså et klaver, der spiller.
Det vil sige, at man har ønsket på den måde at bruge Danmark til at kortslutte en politisk proces.
Vi kan ikke løse Tjetjeniens problem ved pludselig at lade, som om det er løst.
Derfor er der altså nogle spilleregler, og derfor har han heller ikke været modtaget i nogen europæisk hovedstad.
Så hvis man kalder sig udenrigsminister, så skal man altså også være udenrigsminister, hvis man vil modtages som udenrigsminister. Det kan han ikke være, før man har fået løst Tjetjeniens status
Det er jo det, forfatningskommissionen drejer sig om, og som dette års arbejde skal dreje sig om, og det skal løses hurtigst muligt.
Så det er svaret på det.
Han kunne måske have ladet være med at kalde sig udenrigsminister, men det gjorde han ikke.
Hanne Severinsen (V), 2002-04-04:
Langt de fleste forbrydelser er ikke blevet efterforsket, og det, der må være vores fælles mål, er, at de bliver efterforsket.
Realpolitisk er det både i Europarådet og andre steder sådan, at vi i øjeblikket tror mest på, at det skal være et russisk retsopgør.
Og der er jo også folk i Dumaen, som mener det samme, og det er de kræfter, vi skal arbejde sammen med.
Derimod vil jeg stadig holde på, at Maskhadov er legitim, for han er folkevalgt.
Og så vil jeg benytte lejligheden til, for der var rødt sidste gang, på Venstres, Socialdemokratiets, De Konservatives og De Radikales vegne at fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
Søren Søndergaard (EL), 2002-04-04:
Jeg vil godt undskylde til formanden, at jeg ikke sagde det klart, men det var, fordi jeg havde forventet, at ministeren ville gå op og svare på de spørgsmål, der blev stillet til ministeren under det her punkt, for jeg syntes, at det var nogle gode spørgsmål.
Men det kan være, vi får dem senere, det håber jeg bestemt.
Så vil jeg spørge fru Hanne Severinsen, om ikke fru Hanne Severinsen vil bekræfte, at de forbrydelser, som vi forholdt os til, da vi skrev brevet i slutningen af maj 2001, stadig væk er begået.
De er ikke forsvundet, ved at der er gået 1 år siden da.
De er stadig væk blevet begået, og stort set ingen af dem er blevet efterforsket til en afgørelse.
Langt de fleste af dem er blevet henlagt eller er blevet sat ind i et eller andet system, hvor de bare ligger, hvor der ikke sker nogen som helst ting med dem.
Er det i virkeligheden ikke det bedste argument for, at vi skal fastholde det, vi sagde, da vi skrev vores brev til den daværende udenrigsminister sidste år?
Hanne Severinsen (V), 2002-04-04:
Det, der først og fremmest er ændret, er vurderingen af, hvad der gavner det tjetjenske folk mest, og det er også vurderingen af, hvad der ville ske på nuværende tidspunkt, hvis man begyndte med en retssag på et tidspunkt, hvor russerne selv påstår - jeg indrømmer, det er minsandten ikke noget at prale af, så langt de er kommet - at det er noget, de vil selv.
Det synes jeg vil være vigtigt.
Det er nu muligt at få gjort en indsats.
Og med hensyn til observatører tror jeg, det bliver afsindig vigtigt, hvis man skal have nogle valg, der er bare nogenlunde frie til den tid, at det i høj grad bliver en OSCE- og Europaråds-opgave.
Margrete Auken (SF), 2002-04-04:
Jeg hører fru Hanne Severinsen sige det nu, og det vil jeg selvfølgelig anerkende.
Det er så det, og det skal hun så ikke bebrejdes for, andet end at det havde været med i møllen så, og at vi havde hørt det dér.
Men jeg vil så godt spørge fru Hanne Severinsen tilbage igen om brugen af Menneskerettighedsdomstolen.
Det, som fru Hanne Severinsen jo var med til, og det var jeg vistnok også selv, var at pålægge regeringskomiteen, at man skulle stritte dem ud.
Det var i 2000.
Og i forhold til den metode, som jeg mener, det var rigtigt, at vi ikke gennemførte, selv om vi altså står i den situation nu, at Europarådet udvandes, mener fru Hanne Severinsen så, at brugen af Menneskerettighedsdomstolen over for så voldsom en krænkelse, som jo er sket, er et middel, som vi bør undlade at bruge
, når vi står over for så store lande som Rusland?
Per Stig Møller (KF), 2002-04-04:
Jeg kan kun give nogle faktuelle oplysninger.
Jeg vil ikke tvinges til at forsvare Ruslands optræden i Tjetjenien her.
Det er selvfølgelig fuldstændig uacceptabelt, hvad Rusland foretager sig i Tjetjenien.
Human Rights Watch's rapporter fra januar eller var det februar var også rystende læsning.
Man skal bare vurdere, hvordan man fremmer processen bedst.
omkring 4.000 klager over de føderale tropper - og de opfører sig uacceptabelt - 393 sager er blevet åbnet, som vedrører disse føderale troppers overgreb mod civile.
Kun et lille antal af disse sager har ført til retsforfølgning og domsfældelse, og det er for småt.
En stor del af sagerne er blevet henlagt med den begrundelse, at der var tvivl om den skyldiges identitet, eller fordi der manglede vidner.
Det vil sige, at det var retssikkerhedsaspektet, man påberåbte sig dér.
Men den udenlandske presse og ikke mindst Europarådets indsats har ført til en noget større russisk åbenhed omkring disse undersøgelser.
Retsvæsenet i Tjetjenien er blevet styrket.
Der er trods alt taget begrænsede skridt til sikring af vidneudsagn.
Det er altså helt tydeligt, at vi må fastholde de russiske myndigheder på denne kurs.
For de skal selvfølgelig retsforfølges.
De er ikke blevet droppet.
Men spørgsmålet er: Hvordan fremmer vi både et opgør med overgrebene og den politiske løsning på Tjetjenien?
Der mener jeg faktisk, at vi skal fastholde kritikken, fastholde de ting, vi siger her, og også gøre det i FN's Menneskerettighedskommission, som også har den opfattelse, at der ikke skal lægges sag an; at fastholde dem på det spor er det rigtige.
Hanne Severinsen (V), 2002-04-04:
Det skal man også, men det er da tilladt at tage en vurdering, sådan som sagen udvikler sig, og mene i den konkrete situation, at hvis det, det handler om, er at gavne Tjetjenien og tjetjenerne, så er det altså bedre at fastholde russerne på de, indrømmer jeg, mikroskopiske fremskridt, men at russerne dog selv erklærer, at det retsopgør vil de tage.
Jette Jespersen (DF), 2002-04-04:
Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget, da formålet er at styrke teknologi og udvikling og innovation i erhvervslivet.
Den offentlige forskning har en væsentlig opgave som leverandør af ny viden og uddannelse af medarbejdere til de virksomheder, som udvikler nye produkter og serviceydelser.
Det er en udfordring for den offentlige forskning at levere både forskning og uddannede kandidater på højt
På den måde får især de mindre virksomheder lettere adgang til ny viden og bedre muligheder for at udvikle egen innovationsevne.
Rådet, som skal bestå af 8 medlemmer plus formand, vil blive indstillet af organisationer og foreninger for derefter at udpeges af ministeren.
Dansk Folkeparti kan støtte denne konstruktion, men det vigtige er dog, at det er kompetente personer, der er til rådighed.
Ligeledes mener vi i Dansk
Folkeparti, at det er godt, at medlemmerne udpeges for 3 år
, selv om de dog i særtilfælde kan udpeges i yderligere 3 år. Formålet med denne lov er at bidrage til at fremme udvikling, samspil og brobygning mellem aktører både på regionalt, nationalt og internationalt niveau.
Jan Trøjborg (S), 2002-04-04:
Ja, hvad skal vi nu sige til dette forslag?
Det hænger i hvert fald tæt sammen med L 165, som vi skal behandle på et senere tidspunkt.
Jeg vil sige indledningsvis, at jeg synes, det er vældig fornuftigt at udruste ministeren for videnskab, teknologi og udvikling med en slagkraftig teknologi- og udviklingsdel.
Det synes jeg er vældig godt.
Det sker ved en stort set uændret overførelse af vigtige områder for erhvervspolitikken som teknologisk service, erhvervsforskerne, innovationsmiljøerne, det regionale
På den måde skabes der nogle vældig udmærkede, synes jeg, forudsætninger
for en sammenhæng mellem innovations- og videnproduktionen i Danmark, forskningen på universiteterne og erhvervspolitikken. Man kan også sige, at når det nu er således, at økonomi- og erhvervsministeren skræller sit ministerium så ganske markant af, således at man kan sige, at det spændende og det sjove og det mere innovative i erhvervspolitikken overføres til videnskabsministeren, ja, så er det jo i høj grad en spændende udfordring, men også en ganske stor byrde, et ganske stort åg, som videnskabsministeren må bære, nemlig at gennemføre en dynamisk erhvervspolitik her i landet.
De bemærkninger, jeg har til forslaget, er primært følgende: En ting, jeg kunne være en lille smule bekymret over, er den måde, hvorpå det er tænkt at sammensætte Rådet for teknologi og innovation.
Min bekymring kunne gå på, at med den måde, sammensætningen af rådet foretages - ministeren vil udpege sagkyndige personer, men ikke efter indstilling fra organisationer - kunne vi jo godt risikere at få et råd, der består af nogle ganske få personer, et råd, der vil have karakter af en slags forskningsråd, af personer, der måske samtidig er repræsentanter for forskningsenhederne i landets største virksomheder. Hvis det skulle gå sådan, ville jeg være noget bekymret, så jeg håber, at ministeren her i dag og under udvalgsarbejdet kan give sikkerhed for, at dette ganske magtfulde råd vil blive sammensat på en sådan måde, at man tager hensyn til de mange brede interesser, der gør sig gældende, og interesserer sig for de erhvervspolitiske elementer.
Jeg tror, det er utrolig vigtigt, hvis det her skal blive en succes - og det skal lykkes - at der er en person til stede ved udmøntningen af den strategi, der må være nødvendig for Rådet for teknologi og innovation, og som er i stand til at koble forsknings- og innovationspolitikken også til konkret implementering i erhvervspolitikken.
Der skal være nogen, der har viden om, hvorledes teknologiske serviceinstitutioner og -institutter arbejder, hvorledes vi arbejder med iværksætterpolitikken på en måde, således at virksomheder, som også er eksisterende i dag, får mulighed for at udnytte den viden og den kapacitet, der findes i det ganske udmærkede system, der fås rådighed over her.
Så hvis vi kan få fornuftige diskussioner omkring sammensætningen af rådet, et løfte om, at der vil blive udarbejdet en strategi og ikke bare en kan-bestemmelse for det pågældende råd, så er Socialdemokratiet indstillet på at se positivt på gennemførelsen af lovforslaget.
Pia Larsen (V), 2002-04-04:
Formålet med dette lovforslag fra videnskabsministeren er at få et samlet lovgrundlag for de erhvervsfremmeaktiviteter, som efter regeringsskiftet sidste efterår blev samlet i Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling.
Lovforslaget lægger op til at styrke samarbejdet mellem forskningen og erhvervslivet.
Venstre ser det som en stor fordel med en samlet lov, der er skruet sammen på en måde, der smidiggør og giver fleksibilitet for erhvervslivets innovationsmuligheder og dermed konkurrenceevne.
Det er af afgørende betydning for os alle, da det jo er erhvervslivet, der bærer væksten i vort samfund.
Alle de i lovforslaget indeholdte aktiviteter samles under et enkelt råd, som vil blive sammensat af personer med forskellige relevante kompetencer.
Rådets funktion vil være at rådgive ministeren.
Loven forslås som en rammelov, og dette giver yderligere mulighed for løbende at tilpasse sig den internationale udvikling og de krav, der stilles i forbindelse hermed.
Det er med stor tilfredshed, at Venstre tilslutter sig regeringens forslag.
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-04-04:
Det er til fru Elisabeth Arnold: Jeg synes, det er fint, at vi får en diskussion om Menneskerettighedscentret.
Det har jeg ingen problemer med.
Men nu diskuterer vi altså Europarådet, og vi diskuterer udenrigsministerens redegørelse om samme, og der er det altså, at jeg synes, det er lidt forbløffende at se, hvordan Socialdemokratiet åbenbart har en interesse i at fastholde et billede af usikkerhed, når det drejer sig om, hvordan Danmark prioriterer menneskeretsfunktionen.
Det vil jeg meget gerne have afmonteret, for Det Konservative Folkeparti går faktisk temmelig meget op i at sikre, at menneskerettighederne er højprioriteret både herhjemme og i udlandet.
Det har vi altid gjort, og det gør vi fortsat.
Det er bare det signal, jeg meget gerne vil have slået fast fra denne her debat.
Det vil jeg ikke have at der bliver bragt slør i af Socialdemokratiets behov for at holde stædigt fast i nogle misforståelser, som hører historien til.
Det er baggrunden, vil jeg sige til fru Elisabeth Arnold.
Hanne Severinsen (V), 2002-04-04:
Jeg synes ellers, at der har været grund til at takke for en rigtig god og konstruktiv debat.
Jeg har ikke rigtig kunnet forstå, hvorfor Socialdemokratiet bragte det her ind i billedet.
Det kan da godt være, at man på et tidspunkt har syntes, at der var nogle ting fremme i pressen, som man ikke kunne lide, men hvis Socialdemokratiet dermed antyder, at der vil være grund til at kritisere Danmark til næste år på grund af det forslag, som skal til behandling i morgen, så synes jeg, at man er helt forkert på den.
Er der tale om, at Socialdemokratiet har tænkt sig at lave en eller anden aktion, siden Socialdemokratiet pludselig tager denne her sag op?
Margrete Auken (SF), 2002-04-04:
I denne her sådan ret korte udgave af en anden runde, som vi hermed har fået lavet, vil jeg også godt sige til fru Pia Christmas-Møller, at det kan godt være, at der er en vis tilvænningstid til at være regeringsparti.
Men man må altså finde sig i, at der en gang imellem kommer kritik, uden at man mener, at det er skadeligt for Danmarks anseelse, at regeringen får kritik. Vi står med noget, hvorom Det Udenrigspolitiske Selskab, tror jeg, i øvrigt sagde, at når man nu med djævelens vold og magt vil have det på den måde der, så kan det okay gå an.
Og det synes jeg da var meget præcist sagt, altså det med djævelens vold og magt.
Det er ikke nogen lykkelig situation, vi er landet i, men det er da langt bedre end det, der var lagt op til.
Det er så det, vi glæder os over, og det er så det, vi siger, når vi er i udlandet: Det her gik ikke så galt og tak
for jeres gode indsats for, at det ikke gik så galt, som der var ved at være lagt op til på et tidspunkt.
Fru Pia Christmas-Møller er i tvivl om, at det er sådan, men så kunne man bare høre, hvordan Dansk Folkeparti lød, da aftalen om Det Danske Center for Menneskerettigheder blev taget fra dem.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-04-04:
Jeg vil gerne takke formanden for den liberale administration af taletidsreglerne.
Jeg nævnte i mit første ordførerindlæg, at der havde været grund til at kritisere regeringen for dens ønske om at fratage Det Danske Center for Menneskerettigheder dets uafhængige status.
Jeg forstår ikke, at fru Pia Christmas-Møller tager så voldsomt på vej over et medlem af denne her forsamling, som siger, at der har været rejst international kritik af Danmarks håndtering af Menneskerettighedscentrets status.
Der er ingen grund til at fare så voldsomt frem mod hr. Lars Kramer Mikkelsen.
Vi har alle sammen været meget forfærdede over den måde, man fra VK-regeringens side har ønsket at behandle Det Danske Center for Menneskerettigheder på. Jeg synes bare, at vi skal gå stille og roligt videre og sige, at nu har vi en første behandling i morgen af et forslag, som er bedre end det værste, der kunne ske, men ikke godt.
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-04-04:
Det sidste, hr. Lars Kramer Mikkelsen er inde på, rejser helt naturligt et oplagt spørgsmål.
Hvad er det, der i næste års rapport vil fremstå som kritik af Danmark i forhold til vores konstruktion på menneskerettighedsområdet?
Det kunne jeg godt lide at vide.
Jeg har intet hørt om noget, der minder om kritik af den konstruktion, som nu er lagt frem.
Vi overholder Paris-principperne, vi overholder kravet
om uafhængighed.
Vi har ikke hørt andet.
Mary Robinson har bekræftet det over for udenrigsministeren i går.
Hvad er det, hr. Lars Kramer Mikkelsen ved, og på hvilket grundlag udtaler han med stor sikkerhed, at der næste år vil komme kritik af Danmark lige præcis på grundlag af vores ændrede konstruktion af Menneskerettighedscentret?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-04-04:
Jamen det er jo lidt vanskeligt.
Jeg synes ikke, at jeg skaber flimmer.
Det kan da godt være, at det ikke skulle have præget denne debat, men det kommer til at præge næste års debat, for det er helt givet noget, der kommer med i rapporten for næste års arbejde i Europarådet.
Der er ingen tvivl om, at der vil komme en kritik af Danmark på det her felt.
Derfor er det måske meget relevant at komme det i forkøbet, for vi ved, at vi kommer til at debattere det.
Jeg anerkender, at det skal diskuteres fra talerstolen i morgen, men jeg vil blot sige, at det er vel sådan, at det her har skabt problemer, og det vil det formentlig også gøre for Danmark fremover.
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-04-04:
For 3 uger siden havde vi en forespørgselsdebat om præcis det emne, hr. Lars Kramer Mikkelsen nu prøver at genopvække.
I morgen har vi en første behandling af et konkret lovforslag.
Lovforslaget var fremme på Udenrigsministeriets internetside allerede ved forespørgslen for 3 uger siden.
Der har længe været klarhed i debatten.
Det er det, der er sket.
Det er lagt frem for Folketinget.
Det er lagt frem for offentligheden.
Hvorfor i alverden har Socialdemokratiet fortsat interesse i at skabe flimmer om Danmarks prioritering på menneskerettighedsområdet?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
I øvrigt mener jeg, uden at skulle blande mig i formandens administration af forretningsordenen, at det er en sag, vi har på i morgen.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-04-04:
Situationen er afklaret.
Der er et flertal, som jo har handlet på det her punkt, et flertal, som allerede inden lovforslaget blev fremsat fortalte os andre undrende mennesker, at det her var man enige om, og nu ville man skabe noget bedre.
Vi så ikke engang lovforslaget.
Det forslag, som kommer til behandling om nogle dage, er et forslag, som har haft 1 uges høringsfrist, så derfor er det jo ikke forkert at sige, at det har vakt nogen furore og nogen forundring og har skadet Danmarks omdømme.
Det er måske historik.
Det kan da godt være, at det, man vil skabe, er bedre.
Der er bare ikke nogen, der har kunnet se det store dyr i Åbenbaringen her i Danmark, for vi har ikke set noget forslag før meget sent, efter at man sad og lavede en studehandel.