Helge Sander (V), 2004-02-04:
Jeg kan kun tilslutte mig, at det jo er utrolig væsentligt også for regeringen, at kvaliteten af dansk forskning fastholdes på det meget høje niveau, vi er på allerede i dag.
Danmark ligger rent faktisk i top kvalitetsmæssigt, når der f.eks. måles på, hvor ofte danske forskere bliver citeret for deres arbejde rundtomkring i verden.
Det er klart, at det høje kvalitetsniveau skal vi selvfølgelig værne om.
Regeringen har derfor taget en række initiativer netop med henblik på at sikre kvaliteten af dansk forskning.
Særligt kan naturligvis fremhæves reformen af forskningsrådssystemet, der betyder, at både rådenes frie og strategiske midler skal fordeles i fri og åben konkurrence. Reformen betyder også, at forskningspuljer under alle ministerier skal kvalitetssikres via rådene, og det kan jo kun være med til at højne den faglige kvalitet og dermed hele niveauet. Det er også værd at understrege, at vi har gennemført en universitetsreform, som skaber bedre rammer for både forskning og uddannelse.
Som noget nyt får universiteterne i det nye lovgrundlag specifikt en forpligtelse til netop at sikre forskningens kvalitet.
Endelig har vi også sat fokus på kvaliteten af sektorforskningen, en lov, som vi jo behandler i øjeblikket.
Herudover er der selvfølgelig også grund til at fremhæve regeringens nye forslag om Nordsøfonden for højteknologisk udvikling for dermed at understrege, at regeringen har i sinde yderligere at bidrage til at styrke dansk forskningskvalitet på udvalgte teknologiområder.
Det står således klart, at regeringen har taget hånd både om generelle kvalitetsforbedringer og om mekanismer, der kan sikre måling af kvalitet inden for alle forskningens hovedområder.
Det er også særdeles afgørende for regeringen, at vi i Danmark er i stand til at tiltrække de bedste hjerner til forskningen, og at vi kan uddanne forskere, der kan gøre sig gældende også i verdenseliten.
Regeringen har derfor et meget klart fokus på netop forskeruddannelsen, især fordi vi står over for et generationsskifteproblem.
Det gælder som bekendt ikke mindst på universiteterne.
Regeringen har derfor afsat yderligere midler til forskeruddannelse i forbindelse med udmøntning af forskningsreserven, og vi har også gjort det i forbindelse med disse UMTS-midler, som vi har aftalt.
På finansloven 2004 afsatte regeringen som led i stabiliseringen af de statslige forskningsbevillinger yderligere basisbevillinger til universiteterne samt til forskeruddannelse under forskningsrådene.
Herudover har regeringen netop offentliggjort en række initiativer i forhold til ledige akademikere.
Det blev således offentliggjort i går, at der nu er afsat 30 mio. kr. til oprettelse af flere ph.d.-stillinger og erhvervs-ph.d.ere.
Det vurderes, at denne bevilling vil kunne generere omkring 70 nye stillinger i løbet af 2004.
Men universiteterne må også selv tage fat.
De må også have et ansvar for at sikre det generationsskifte, som vi jo så ofte bliver mindet om. Universitetsaftalen og udmøntningen af forskningsreserven på finansloven for 2003 har forøget universiteternes basisbevillinger, og det betyder bl.a., at der er rum for en øget indsats også for forskeruddannelsen.
meget afgørende, når vi taler om den fremadrettede vækststrategi.
Her er det naturligt, at Danmark vil yde sit bidrag til at opfylde målet i den såkaldte Barcelonaerklæring.
Danmark ligger, når man ser på de samlede forskningsbevillinger i procent af BNP, allerede på nuværende tidspunkt over gennemsnittet for både EU og OECD.
Det understreges også af vores placering, at regeringen over de sidste to finanslove har tilført de statslige forskningsbevillinger 7,3 mia. kr. og dermed fastholdt de statslige forskningsbevillinger på 9,5 mia. kr. årligt over dels indeværende finanslovår, dels de kommende tre overslagsår.
Det føler vi er et godt udgangspunkt, det vil regeringen bygge videre på, og Nordsøfonden skal være med til at bidrage yderligere til vækst i erhvervenes investeringer i forskning og udvikling.
Forslaget skal bidrage til at sikre en positiv samfundsøkonomisk effekt af de investeringer, som vi gør fra samfundets side i forskning, via effektivt at omsætte de forskningsmæssige resultater til værdiskabende produktion i erhvervslivet og til etablering af nye højteknologiske virksomheder.
Lovforslaget her skal også ses som led i at opfylde regeringens målsætning om, at Danmark i løbet af de næste 10 år skal udvikle sig til et
af verdens absolut førende højteknologiske samfund