runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Falcon (EL), 2000-04-07:
Det er ikke hver dag, Enhedslisten på det retspolitiske område kan have samme opfattelse som Det Konservative Folkepartis retsordfører
, men her er der en undtagelse, og det vil der i øvrigt være, i det omfang Det Konservative Folkeparti forfægter retssikkerhed og overholdelse af grundlæggende menneskerettigheder.
Vi er enige i, at spørgsmålet om toinstansprincippet ikke skal afhænge af, hvilken tiltale der rejses.
Enhedslisten er grundlæggende tilhænger af, at toinstansprincippet udvides til også at gælde nævningesager, så også skyldsspørgsmålet kan behandles ved to instanser. Vi er ligeledes enige med forslagsstillerne i, at den såkaldte dobbelte garanti, de juridiske dommeres mulighed for at lade sagen gå om, ikke er tilstrækkelig, men at den tiltalte skal sikres ankemulighed, hvilket i sagens natur ikke udelukker også de juridiske dommeres tilkendegivelse.
Enhedslisten er også enig i, at det ikke skal være Højesteret, der skal holde for i denne sag, men at man skal lave en ændret struktur.
Vi har derfor også med stor interesse fulgt de tiltag, som Retsplejerådet er fremkommet med, og som jo livligt debatteres i fagtidsskrifter og snart fører til en række ændringer af retsplejen.
Vi synes, det er en fordel, hvis debatten kunne tages i sammenhæng med en række af de ændringer, der lægges op til, herunder også Strukturkommissionens arbejde.
Så med de bemærkninger vil vi godt tilsige forslaget vores støtte, men ser det gerne behandlet i en større sammenhæng.
Men hvis det, at forslaget er kommet frem nu, kan være med til at fremskynde den proces, så vil vi da meget gerne bidrage.
Jann Sjursen (KRF), 2000-04-07:
Det er jo lige ved, at jeg skal nøjes med at erklære mig enig med Enhedslistens ordfører, men for en ordens skyld vil jeg sige, at vi fra Kristeligt Folkepartis side naturligvis også er positivt indstillede over for det konservative beslutningsforslag.
Vi er helt enige i det principielle sigte om, at toinstansprincippet skal gennemføres også i forhold til nævningesager, men som tidligere ordførere har sagt det, er vi fra Kristeligt Folkepartis side også af den opfattelse, at man med fordel kan se det spørgsmål i sammenhæng med f.eks. Strukturkommissionens arbejde.
Vi bør gøre det for ligesom at få bedre sammenhæng i tingene og i virkeligheden fremme lovkvaliteten.
Så med disse ord hører jeg også til dem, der vil
henstille til Det Konservative Folkeparti - for at vi får så megen fremdrift i sagen som overhovedet muligt - at vi måske afslutter behandlingen af dette forslag ved afgivelse af en beretning fra Retsudvalgets side.
Jeg tror nemlig, at vi faktisk kan samle et endog meget stort flertal i den sammenhæng for i givet fald en beretning.
Men vi er positivt indstillede over for forslaget, og vi er da også glade for, at Det Konservative Folkeparti på den måde med forslagets fremsættelse er med til holde gryden i kog, så der kommer til at ske noget på det her område.
Peter Skaarup (DF), 2000-04-07:
I Dansk Folkeparti kan vi støtte det konservative forslag.
Vi synes, det er helt fornuftigt, at tiltalte, der findes skyldige i nævningetinget, skal have mulighed for - hvor nævninge deltager - ikke bare at få bedømt sanktionsmulighederne, men også spørgsmålet om skyld.
Derfor er vores indgangsvinkel til det her forslag, at det er positivt, at det er et skridt i den rigtige retning, og vi vil gerne kvittere ved at støtte det, også gerne ved en afstemning i den her folketingssamling, måske modsat SF.
Der var en enkelt ting, jeg godt vil gribe fat i i bemærkningerne på side 3, hvoraf det fremgår, at den samlede votering vil have den fordel, at den gør det muligt at kræve afgørelsen begrundet.
Dér vil jeg sige, at uanset om dommeren og nævningene voterer hver for sig eller sammen, så bør man egentlig kunne kræve voteringerne begrundet.
Det burde være en normal demokratisk ret, synes vi, og derfor vil vi bare pege på, at man måske i bemærkningerne kunne tage hensyn til, at der under alle omstændigheder bør kræves en begrundelse for voteringerne, uanset om de handler sammen eller hver for sig.
Pernille Falcon (EL), 2000-04-07:
Enhedslisten synes, det er et meget sympatisk lovforslag, der ligger, og vi vil tilslutte os den ros, som Frihed 2000 har fået for deres store arbejde. Vi må indrømme, at med det antal mennesker, vi er i Enhedslisten, arbejder vi mest på at ændre de love og regler, som rent faktisk skal i aktion og gælde, og dem bruger vi til gengæld utrolig mange kræfter på at få ændret.
Vi brugte f.eks. mange kræfter på at få ændret en del af integrationsloven, så integrationsydelsen kunne bortfalde.
Det satte vi stor pris på; men nok om det.
Vi vil støtte intentionen i det konkrete forslag, men det kan godt være, at der er nogle af de nævnte love og bestemmelser, som ikke skal ophæves.
F.eks. synes vi ikke, det er nogen god idé, at man stopper grundlaget for arbejdet på at udrede sagen omkring Nørrebro; det siger sig selv.
Vi synes som sagt, der er nogle gode intentioner i forslaget.
Jeg synes bare, vi skal være opmærksomme på, at nogle af de tidligere forsøg, man har gjort på lov- og regelsanering, faktisk har resulteret i et umådeligt bureaukrati, og at paragrafmængderne er steget helt urimeligt.
Et eksempel var forenklingen af bistandsloven.
Det resulterede, tror jeg nok, i en fordobling af hele regelsættet.
Så man skal være meget opmærksom på, at man ikke kommer til at udløse et stort, unødigt bureaukrati, for det synes vi godt kan være noget problematisk. Det forestiller vi os i og for sig heller ikke, at intentionen er med forslaget.
Vi forestiller os, at intentionen er, at det skal være en forenkling, og at det er i den ånd, afbureaukratisering og regelforenkling også skal ses i denne sammenhæng.
Under det videre udvalgsarbejde vil vi da gerne gå positivt ind i det og også prøve at komme med nogle ideer til, på hvilken måde man kan indarbejde det mere fremadrettet, for det synes vi er vigtigt.
Det er klart, det kunne være et spændende beskæftigelsesprojekt at sætte nogle til at rydde op i hele det gamle regelsæt bagfra
, og det kunne godt være, der var nogle, der syntes, det var godt.
Det er vi med på, hvis det bliver til en ordentlig hyre.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-04-07:
Det kunne nu være fristende ved første blik på dette interessante lovforslag at ryste på hovedet og spørge: Har de virkelig ikke noget bedre at tage sig til i Frihed 2000?
Men det er forslaget faktisk for godt, for interessant og for underholdende til, så det vil jeg slet ikke gøre. Jeg er imponeret over det store arbejde, der er gjort, og jeg tror, det har været ganske morsomt og underholdende for dem, der har siddet med det, at nå frem til denne lange række love, som man gerne vil have afskaffet.
Det er under alle omstændigheder et godt afsæt for en vigtig debat, om vi kan forenkle vores lovsæt, om vi kan reducere mængden af love, om vi kan holde lovmassen i ordentlig stand, og om vi kan bringe det ind i vores lovkvalitetsdebat i almindelighed.
Kort og godt skal signalet gerne være, at det, der ikke skal bruges mere, skal væk, og det signal vil vi gerne fra radikal side tilslutte os.
Ét er ophævelse af forældede love, et andet er regelforenkling.
De to ting er jo ikke ens, og det har flere tidligere ordførere også sagt. Vi vil også gerne regelforenkle.
Det har vist sig meget svært, men det mindste, man kunne gøre, er dog at sige, at de regler, der ikke skal bruges mere, kunne man godt fjerne.
En af de tidligere ordførere nævnte den første tale, man holder herinde - den glemmer man jo aldrig - og min handlede altså også om ophævelse; den handlede nemlig om ophævelse af sømandsskatten.
Jeg husker ganske tydeligt hvert et ord, og sådan tror jeg vi alle sammen har haft nogle særlige taler om ophævelse af dette eller hint.
Som sagt en stor ros til Frihed 2000.
Jeg synes, det har en meget høj underholdningsværdi, at det var en god idé at tage fat på det, og at vi skal lade lovforslaget indgå dels i de overvejelser, vi har om at gøre alvor af noget af det, dels i vores bagage i vores diskussioner om lovkvalitet.
Jeg synes, det var rigtigt, som hr. Aage Frandsen nævnte det i sin ordførertale, at det her også har noget at gøre med æstetikken i lovarbejdet, og jeg synes, der er meget rigtigt i at sige, at vi skal have så meget orden i sagerne, at ting, der ikke skal bruges mere, selvfølgelig skal ophæves og smides væk eller i hvert fald gemmes væk, så de ikke mere står og fylder op i lovsamlingerne som stadig væk gældende love.
Det Radikale Venstre deltager med stor fornøjelse i de videre diskussioner.
Peter Skaarup (DF), 2000-04-07:
I Dansk Folkeparti synes vi, det er et rigtigt og fint initiativ, som Frihed 2000 har lavet med, jeg havde nær sagt at grave de her love frem, som helt åbenbart er forældede og bør fjernes så hurtigt som muligt.
Vi vil støtte det initiativ, og vi synes, det er et sundt demokratisk princip, at borgerne kan finde rundt i forskrifter og love, og man kan vel ikke ligefrem sige om en del af de love, der er blevet listet op i lovforslaget, at de virker særlig fornuftige og gennemskuelige for borgerne, i og med at mange af tingene er forældede.
Ved at fjerne forældede love og retsforskrifter i det hele taget bidrager man, om end på beskeden vis, til en regelsanering, som der er brug for i det danske samfund.
Det er imidlertid ikke muligt for mig at tage stilling til, om alle de angivne forslag til slettelser bør imødekommes.
Det kan vi finde ud af under udvalgsarbejdet, og det må der i det hele taget tages nærmere stilling til efter en forhandling med Justitsministeriet.
Men jeg synes ikke, man som justitsministeren bare kan sige, at det her ikke er noget problem, og at det skal vi ikke bekymre os særligt om.
Jeg mener faktisk, at udvalget - og det ser også ud, som om der er en god opbakning til forslaget - skal lægge sig på sinde at få fjernet nogle af de love, som ikke er nødvendige.
Jeg skal i øvrigt støtte tanken om en dansk lovbog, hvor alt også det, som nu klares gennem noter til finansloven, er opført.
Hvis man lader en sådan lovbog være elektronisk, er der heller ikke noget besvær med at foretage store ændringer i den.
Så den del af forslaget skal vi også støtte, og vi synes som sagt, det er et initiativ i den rigtige retning, og vi er med i den retning.
Helge Adam Møller (KF), 2000-04-07:
Der er jo nogle lovforslag, som er mere interessante - og underholdende for den sags skyld også - at læse end andre, og dette har været et af de både spændende, interessante, underholdende og frem for alt helt anderledes lovforslag.
Det skal Frihed 2000 ikke have utak for, tværtimod.
Det er jeg sådan set lidt ked af, for jeg synes i virkeligheden, det er en flot politisk markering, måske specielt flot, fordi den i hvert fald rimer godt med en konservativ politisk holdning.
Jeg tror i og for sig, at mange i Folketinget kan tilslutte sig denne politiske markering af, at man ønsker et samfund, hvor man prøver på i størst muligt omfang at forenkle, at afbureaukratisere, at afskaffe overflødige regler, love og bestemmelser osv., og det er jo det, forslaget lægger op til.
Det kan godt ske, at det ikke er den 100 pct. rigtige måde, vi gør det på, men intentionerne og holdningerne i forslaget - og det synes jeg også jeg har kunnet høre på de fleste af dem, der har haft ordet hidtil - er man jo sådan set enige i, så den politiske markering skal man heller ikke have utak for.
Justitsministeren nævnte så i sin tale - og han har jo haft større mulighed end de fleste af os andre for at trække på diverse juridisk ekspertise til at gennemgå alle de 136 forslag mere eller mindre minutiøst - at hvad angår nogle af de love og forskrifter, som er nævnt her i forslaget, vil det være forkert, uheldigt eller forbundet med meget store omkostninger arbejdsmæssigt, økonomisk og andet, umiddelbart at afskaffe dem.
Det skulle ikke undre mig, om der under udvalgsarbejdet dukkede et par eksempler mere op end dem, justitsministeren nævnte.
Men alle de resterende love og forskrifter ud af de 136, som ikke er omfattet af nogen af de saglige forbehold, der har været fremme eller kan komme siden, ja, dem er Det Konservative Folkeparti indstillet på at få ophævet enten i kraft af, at det her lovforslag bliver stemt igennem med et antal ændringsforslag, eller på en anden hensigtsmæssig måde.
Det er ikke for os det afgørende, hvordan det sker, men vi vil godt være med til også aktivt at arbejde for, at overflødige regler, love, bestemmelser og cirkulærer afskaffes på den hurtigste og mest hensigtsmæssige måde, og det er i den ånd, vi går til udvalgsarbejdet.
Tak for forslaget.
Else Marie Mortensen (S), 2000-04-07:
Ja, jeg kan da indledningsvis tilslutte mig, at det er et usædvanligt lovforslag.
Det sværeste i forhold til denne ordførertale og til at forfatte en ordførertale, helt bortset fra at man både skal kunne læse latin og krølbogstaver, er unægtelig begrænsningens kunst.
Der er stort set ikke nogen overgrænse for, hvor længe man kan tale om indholdet.
Jeg har valgt at holde mig til den ganske korte version.
Senere var det så tanken om den lange række af spørgsmål, som partiets repræsentant i Retsudvalget har stillet justitsministeren og alt det arbejde, som det må have afstedkommet i Justitsministeriet, der så har fået mig til at ændre på min første reaktion. Umiddelbart før den skematiske oversigt over alle forslagets elementer under forslagets bemærkninger afslører forslagsstillerne så også, at de håber på, at retslærde ved universiteternes juridiske fakulteter vil bruge lovforslaget i undervisningen.
Det er godt nok noget af en ambition, der vil noget, men al ære og respekt for ambitionen. Jeg tror, at de fleste af os folketingsmedlemmer husker, hvilket lovforslag vi holdt den første tale over, den såkaldte jomfrutale.
Min jomfrutale tilbage i 1991 var til et lovforslag, der faktisk hed forslag til lov om ophævelse af lov om stempelafgift på topografiske kort.
Jeg glemmer aldrig den titel, og jeg gjorde mig vældig umage for at finde noget relativt fornuftigt at sige i den samme anledning, og det lykkedes mig vist også at anvende omkring fire minutter på talerstolen ved den lejlighed.
Og hvorfor nævner jeg så det?
Jo, bare for at illustrere, at det hænder faktisk med års mellemrum, at vi ophæver en lov her i Folketinget.
Som justitsministeren har været inde på, er formålet med L 219, som det er beskrevet i bemærkningerne, både agtværdigt og ordentligt.
Partiet Frihed 2000 har været drevet af ønsket
om mere overskuelighed og gennemsigtighed i gældende ret, men om dette noble formål så opnås eller blot delvis nås med det foreliggende, tillader jeg mig at nære en smule tvivl.
Jeg tror faktisk ikke, der er ret mange mennesker i Danmark, der vil føle sig synderlig lettede, selv om vi vedtog forslaget i den nuværende form.
I Socialdemokratiet tror vi i øvrigt heller ikke, at lovgivning er sådan noget, man lige ordner i bundter af 100 til 140 stk. ad gangen, uanset at nogle af dem skriver sig 330 år tilbage.
Jeg vil ikke undlade at bemærke, at jeg har fundet underholdningsværdien relativt høj i forbindelse med forberedelsen af denne første behandling og i øvrigt heller ikke fundet forslaget uinteressant.
Jeg vil dog anholde omtalen i bemærkningerne i eksempel 1 og punkt 2, hvor det insinueres, at der er tale om misbrug af grundlovens § 25.
Det mener jeg ikke der er nogen belæg for.
Vi vil ikke afvise i Socialdemokratiet, at vi på et tidspunkt kan blive enige om enkelte punkter, delelementer af dette her forslag enten i denne omgang eller ved senere lejligheder; det vil vi følge med i under udvalgsbehandlingen.
Men vi må afvise forslaget i den foreliggende form.
Erik Jacobsen (V), 2000-04-07:
Vedrørende miljøproblemer - DSB kontra lastbiler - kunne det jo være meget interessant at få undersøgt, hvem der er den største miljøsynder.
I erhvervslivet mener vi, at vi vil komme frem til helt andre resultater end regeringspartierne.
Så har jeg da med største opmærksomhed lyttet til ministerens indlæg.
Det må jeg betragte som en erkendelse
af, at det er et fejlindgreb, det er et fejltiltag, man har gjort.
Vi i Venstre er aldrig bange for at rose regeringen, når den kommer med et eller andet, som måtte styrke dansk erhvervsliv, dansk konkurrenceevne, og derfor har jeg også med glæde noteret mig, at der er blevet nedsat et udvalg, som skal finde frem til nogle rimelige konkurrencevilkår for den danske transportbranche, og jeg ser med spænding hen til, hvad dette udvalg måtte komme frem til.
Jann Sjursen (KRF), 2000-04-07:
Også fra Kristeligt Folkepartis side skal der lyde en tak til Frihed 2000, fordi de med det lovforslag, som vi behandler her i dag, rejser en spændende debat om, hvordan vi i det hele taget fremmer forenklingen i lovgivningen og også dybest set jo lovkvaliteten som sådan.
Det kræver jo i virkeligheden, at vi gennemgår hver enkelt lov og forskrift ganske nøje, og dermed kan man vel sige, at det måske mere bliver beskæftigelsesterapi til Retsudvalget end noget andet, men det er jo så også i orden. Når vi synes, at intentionerne bag forslaget er så gode, er det jo, fordi vi har brug for løbende at vurdere loves og forskrifters relevans eller mangel på samme.
Jeg har hæftet mig ved, at forslagsstillerne i bemærkningerne også gør opmærksom på, hvordan man i f.eks. Norge håndterer det spørgsmål her, og jeg synes, at netop det norske eksempel faktisk kunne være spændende at se nærmere på under udvalgsarbejdet, se, om man kunne indføre noget tilsvarende her i Danmark, så man løbende sikrede sig, at det arbejde, som Frihed 2000 formentlig med hjælp fra gode folk har sat i gang her, kunne gøres løbende og ikke kun, når et parti i Folketinget sætter sig for at gøre sådan et arbejde.
Jeg kan på Kristeligt Folkepartis vegne tilsige støtte
til lovforslaget som sådan med de reservationer, som jeg har taget her i talen, og i hvert fald, at vi vil gå positivt ind i udvalgsarbejdet for at se, om vi kan finde på modeller for, hvordan vi for fremtiden kan opfylde de mål, som Frihed 2000 har haft med lovforslaget her, sådan at der ikke skal nedsættes yderligere studiekredse på Frihed 2000's anledning angående det her.
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-04-07:
Foranlediget af den sidste runde her føler jeg egentlig trang
til endnu en gang at prøve på at beskrive, hvordan jeg oplever processen.
Må jeg først kvittere for de venlige ord, som hr. Villy Søvndal kom med.
Jeg synes, det er lidt vigtigt, at regeringen har sat en proces i gang, som vi egentlig er dybt optagede af.
Startskuddet var for os
det holdbare samfund, det, man kunne kalde idéfasen, og det, vi er i gang med i øjeblikket, er dialog- og diskussionsfasen - og jeg vil gerne hilse og sige, at der faktisk foregår en levende debat ude i samfundet i øjeblikket - og derefter kommer der en konklusionsfase, og efter konklusionsfasen kommer der en udførelsesfase.
Vi er langt fremme i folketingsåret nu, og jeg tror, alle er klar over, ligesom jeg oplever det, at hvis vi skal gøre det her korrekt - hvis vi skal tage de mange mennesker, som deltager i denne diskussion, alvorligt - skal vi give os tid.
Ikke til denne debat ender, for det gør den forhåbentlig ikke foreløbig, men vi må lade os inspirere af den, og så kommer der forskellige faser, hvor vi kan nå frem til både konklusioner og udførelse.
Der er først de kommende forhandlinger mellem regeringen og kommunerne, derefter skal der lægges et lovprogram frem for Folketinget, og så kommer finansloven, som også hr. Villy Søvndal var inde på.
Det, jeg gerne vil signalere her, er, at regeringen har sat ældreområdet til debat, og det har vi gjort, fordi vi tager det alvorligt.
Men der er også sat et bredere område
til debat, og det vil vi også gerne tage alvorligt.
Så derfor vil jeg sige det på denne måde: En kombination af beslutningsforslaget her og af dem, vi behandlede for efterhånden et par uger siden, betragter jeg som noget, der kan give inspiration i forbindelse med det, som optager så mange i øjeblikket, og så skal vi på et eller andet tidspunkt i fællesskab her i Folketinget ind i konklusionsfasen.
Jeg synes også, man skal respektere den diskussionsfase, der er i øjeblikket, og jeg synes rent faktisk, at både når vi taler om tilsyn, og når vi taler om den øgede demokratisering, bevæger debatten sig i øjeblikket på et sådant plan, at hvis vi allerede her i dag skulle konkludere, ville Folketinget springe over det mere folkelige engagement, som jeg ser i øjeblikket.
Regeringen er faktisk optaget af køreplanen, men også af, at der bliver konkluderet på et tidspunkt.
Villy Søvndal (SF), 2000-04-07:
Til hr. Jens Heimburger
: Bestemt, jeg tror, at man i enhver organisation, uanset om det er en privat virksomhed eller en offentlig virksomhed eller for den sags skyld et politisk parti, vil kunne finde eksempler på ressourcespild eller det, som hr. Jens Heimburger betegnede som dårlig opførsel.
Derfor er det jo en helt rigtig pointe, og grunden til, at vi så foreslår tilsynet, er jo, at det er der brug for. Men jeg synes så til gengæld, at det er farligt, hvis det billede, der også har været af, at hovedparten af tiden på plejecentrene går med kaffedrikning, får lov at blive stående uimodsagt.
Jeg forstod også på hr. Jens Heimburger, at måske 90 pct., måske 95 pct. - vi ved det jo ikke - har fantastisk travlt, og det er dér, den tunge opgave ligger, også fordi tyngden i ældreplejen i de her år jo bliver voldsomt stor, fordi vi har så få plejehjemspladser.
Til gengæld er dem, vi så visiterer til plejehjem, mennesker med et meget stort behov.
Jens Heimburger (KF), 2000-04-07:
Det, der bringer mig herop, er hr. Villy Søvndals afsluttende bemærkninger om personalet, som jeg forstår at der nærmest er grænseløs tillid til.
Så kan man spørge sig selv: Hvorfor skal vi så overhovedet have et tilsyn?
Og det skal vi have stoppet, sådan at vi får udnyttet ressourcerne bedre.
Jeg går ud fra, at hr. Villy Søvndal mener, at der er et problem, siden vi skal have et tilsyn.
Villy Søvndal (SF), 2000-04-07:
Nej, bestemt ikke, bestemt ikke.
Jeg tror i det hele taget, at der er brug for en lidt større diskussion netop om det, for man kan jo sige, at plejesektoren har taget mange af de sociale opgaver, som har været i vores samfund.
Derfor vil man i dag på et typisk plejehjem finde et antal, der arbejder under normale løn- og arbejdsvilkår, og så vil man finde et stort antal, der enten er under uddannelse, aktivering, i skånejob, i fleksjob eller i jobtræning, eller hvad ved jeg. Jeg synes ikke, det er, fordi de mennesker ikke er gode nok, men det giver jo en voldsom rotation igennem det her system, og vi har brug for at overveje, om vi ikke kunne lave en sikkerhed for, at der var flere faste ansatte.
Så det synes jeg er en helt relevant del af diskussionen, og den deltager vi også meget gerne i.
Men samtidig vil jeg så advare imod - og det tror jeg
heller ikke Socialdemokratiet mener - at man ikke også skal have ressourcediskussionen, for når det kniber at få brøkerne til at nå hinanden nogle gange, skyldes det jo, at der løbes så stærkt, som tilfældet er.
Karen J. Klint (S), 2000-04-07:
Ja, det skal være et spørgsmål.
SF's ordfører, hr. Villy Søvndal,
For mig at se
handler det ikke kun om antal hænder, men måske også om fuldtidsjob og om muligheder for at komme af med det arbejde, og det kan også handle om de uddannelsesniveauer og uddannelsessammensætning af de faggrupper, der er inde, og det vil jeg spørge om SF er uenig i.