Ole Stavad (S), 1999-11-17:
Nogle enkelte bemærkninger, som jeg ikke håber tænder ordførerne stærkt igen: Jeg kan ikke lade være med at sige til hr. Kristian Jensen, der mener at have et godt svar, der hedder udlicitering - det er sådan kodeordet - at så vidt jeg ved, har skatteforhøjelserne i de kommuner, der har Venstreledelse, ikke været mindre end dem, der har været i andre kommuner.
Altså hvis vi nu tager en af dem, som anses for at være en foregangskommune hos Venstre, og som vel har brugt udlicitering så langt ud i det ekstreme, at der næppe er nogen, der kan forestille sig noget mere vidtgående - så vidt jeg ved, ejes der end ikke en teske længere i kommunen - nemlig Farum Kommune, så mener jeg, at de just har vedtaget at forhøje skatteprocenten med 1. Så sådan kan der jo være så meget.
I øvrigt undrer jeg mig over efter forløbet, siden vi vedtog pinsepakken tilbage i juni sidste år, at der ikke er nogen af ordførerne i højre side af salen, der forsøger at fortrænge, at man ikke var med, når vi ser på det, som alle, der ikke har politiske kasketter på, siger har været den kloge virkning af pinsepakken, og hvordan det har sikret, at dansk økonomi, som nok var i risiko for at komme ud af sporet, ikke kom ud af sporet, ikke ved hovsaløsninger, ikke ved det, man kan kalde økonomiske indgreb, men ved nogle strukturændringer, der ikke engang betyder, at vi tager særlig mange penge fra folk, men gør, at vi giver folk præmier for at opføre sig lidt klogere.
Aldrig har der været lavet en finanspolitisk stramning i dette kongerige, hvor man har taget så få penge fra folk med en så klog virkning, fordi folk opfører sig klogt.
Og det viser jo også, at vi har en klog befolkning, og det skal man takke for.
Så i øvrigt til hr. Flemming Hansen, der spørger: Skal det her vedtages inden nytår? Det er jo Folketinget, der afgør det, og det ville være en uklog minister - det prædikat vil jeg nødig have - der kom og pålagde Folketinget det, men jeg vil gerne opfordre Folketinget til at gøre sit arbejde så hurtigt som muligt, for der er jo nogle lovændringer heri, som vi skylder borgerne bliver gjort færdige, så hurtigt som Folketinget forsvarligt kan gøre dem færdige, fordi en række af de lovændringer, der er indeholdt i det her, får betydning for dispositioner, der skal foretages ude i virksomhederne først og fremmest, men også hos nogle familier. Så kan jeg ikke lade være med at sige til hr. Kim Behnke, der siger, at det her er på 141 sider, at det er lidt som manden sagde: Først tisser man på os, og bagefter skælder man ud, fordi vi lugter.
Altså vi har lavet aftaler her i Folketinget, der siger, at vi giver god oplysning om høringssvarene og viser en god opgørelse over, hvad der sker af ændringer.
Og hvis man tager det her lovforslag, der ser meget omfattende ud, så er det rigtigt, at der er 14 siders lovgivning.
Derefter har vi forsøgt, fordi det er inde at røre ved mange love, at give Folketinget så god og ordentlig en serviceinformation som overhovedet muligt.
Med hensyn til det omfattende er der jo også det at sige, at det her er et arbejde, hvori vi har haft inddraget eksperter, folk, der nu sidder og har fingrene nede i sagerne ude hos organisationerne direkte, lige fra starten af.
Vi sammensatte en gruppe lige omkring sommeren 1998, og det har været kørt igennem sammen med den gruppe, og det har været ude til høring, og derfor er jeg enig med hr. Aage Frandsen i, at det må selvfølgelig være Skatteministeriet sammen med de folk, som vi så også arbejder sammen med udenfor, der har det klare ansvar for, at det her også teknisk er i orden. Jeg kan ikke lade være med at sige til hr. Kristian Jensen, der starter med at sige: »Gud mildner luften for de klippede får«, at det er, som det er sagt, et lovforslag, der skønnes at få en provenugevinst på 25 mio. kr., og det får det først og fremmest ved, at vi fjerner muligheden for, at mælkekvoter kan flyttes over på boligdelen i en landbrugsejendom, hvor boligdelen er skattefri.
Det er vel et forslag, som end ikke Venstre ville turde gå ud og være imod i forhold til resten af det danske samfund.
Venstre er jo efterhånden nået dertil, at man ikke har nogen landbrugsstemmer, så dette bare til en lille overvejelse om, at det ville være et klogt signal.
, idet hr. Flemming Kofod-Svendsen siger, at hvis det er sådan, at der er nogle udgifter, eller hvis det er sådan, at der er administrative byrder af nogen art, så vil Kristeligt Folkeparti stemme imod: Så uklogt plejer Kristeligt Folkeparti ikke at reagere. For hvis det nu er nogle regler, der skal laves om, sådan at de også virker ordentligt i forhold til erhvervslivet, og som godt i nogle sammenhænge - og ikke mindst, kan vi sige, når man skal sættes ind i en ny regel - kan betyde, at man får en periode, hvor det kan være noget, der bliver lidt mere administrativt besværligt, men til gengæld er rigtigt, eller hvis man er kommet til at flytte et beløb over, så det er skattefrit, selv om det er en skattepligtig indkomst under alle normale omstændigheder, så plejer Kristeligt Folkeparti altid at opføre sig klogt og stemme for
Jeg vil have tillid til, indtil det modsatte er bevist, at det også vil være tilfældet her.
Så alt i alt vil jeg sige, at jeg glæder mig til også her at samarbejde med udvalget.
Vi vil lige så hurtigt, som det overhovedet er gørligt, svare på spørgsmål, der bliver stillet.
Jeg vil takke det flertal, der har givet tilslutning til forslaget her ved første behandling, og det mindretal, der ikke umiddelbart har givet tilslutning, vil jeg bede om at overveje, om ikke det ville være en klog ting at stemme for ved tredje behandling.