runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan Petersen (S), 2004-11-23:
Nu spiller hr. Vibjerg pladen, som de andre også har gjort.
Jeg fremlagde i mit ordførerindlæg nogle punkter, som vi kunne tage fat på her og nu.
Vedtagelsesforslaget indeholder også en opfordring til regeringen om at tale med os om de forslag, så vi i fællesskab kunne tage fat i den negative beskæftigelse, som regeringen har formået at fremprovokere.
Der er ikke nogen direkte sikkerhed for, at lavere skatter giver flere i beskæftigelse.
Og beviset på det har vi set dette år.
Jens Vibjerg (V), 2004-11-23:
Det eneste, vi har set lagt frem fra Socialdemokraternes side, er forslag, der belaster erhvervslivet og giver flere arbejdsløse.
Har Socialdemokraterne ikke et reelt bud på, hvordan vi kommer videre i det her samfund?
Det er da trist, at et parti, der i hvert fald siger, at det gerne vil have regeringsmagten igen, heller ikke på det her område har et bud på fremtiden.
Thomas Adelskov (S), 2004-11-23:
Jeg forstår det sådan, at svaret til de 300 i Ringsted, som nu står over for at miste deres job, er, at de skal tage noget mere uddannelse, bl.a. på AMU-centrene.
Sig mig, er det ikke sådan, at Dansk Folkeparti selv erindrer, at man har været med til at fjerne 106.000 kursusuger på hele efteruddannelsesområdet?
Man har jo skåret voldsomt på efteruddannelsesområdet, på AMU-centrene og på erhvervsskolerne.
Det rigtige svar til dem, som står over for ledighed i Ringsted, ville være, at Dansk Folkeparti ville være med til at føre en aktiv beskæftigelsespolitik, hvor man ikke bare sløsede næsten 9 mia. kr. væk til skattelettelser og merforbrug, men hvor man rent faktisk brugte dem til at skabe job herhjemme, job i byggeriet, job i alle brancher, så vi kunne skabe noget vækst, så de 300 mennesker i Ringsted, som står med risikoen for, at deres arbejdsplads forsvinder, og som dermed ikke har noget forsørgelsesgrundlag for deres familie, havde nogle udsigter til rent faktisk at kunne få et job.
Lars Barfoed (KF), 2004-11-23:
Under en debat, vi havde tidligere i dag, beskyldte jeg hr. Bjarne Laustsen for at gøre det til en sport at manipulere med det, kollegerne sagde fra talerstolen.
Jeg tænkte bagefter, at jeg måske ved den lejlighed havde været lidt for grov over for hr. Bjarne Laustsen, men jeg kan høre, at hr. Bjarne Lausten fortsætter med den sport.
Nu vil hr. Bjarne Laustsen gøre det til, at jeg skulle have ment, at arbejdsløsheden ikke er et problem, til trods for at jeg sagde, at for hvert enkelt eneste menneske, der bliver ledig i det her land, har vi et kæmpeansvar for at gøre alt, hvad vi kan, for at vedkommende kommer i arbejde.
Hvad er svaret?
Svaret er jo at fortsætte de bestræbelser, regeringen gør.
Det lykkes jo nu.
Så det går i den rigtige retning.
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-23:
Jeg spurgte meget konkret til to personer, ganske vist fiktive, men de kunne findes: Hvilke uddannelsesmuligheder skal de have?
De har ikke fået en uddannelse.
Måske har den ene af dem en forældet uddannelse.
Hele branchen er outsourcet.
Hvad er det, de mennesker skal tage sig af?
Er det rimeligt og nok med et 6-ugers-kursus?
Hvad forestiller hr. Lars Barfoed fra Det Konservative Folkeparti sig, at man skal give til de folk her?
Jeg har jo hørt gang på gang, at det, der er De Konservatives og Venstres politik, er løntilskudsjob, konkurrenceforvridning i forhold til de arbejdsgivere, der betaler prisen for det, en arbejdskraft koster.
Så opretter man 29.000 job her, endda 4.388, som er taget fra folk i den første ledighedsperiode.
Det, der er underligt, er, at Det Konservative Folkeparti bakker op om sådan en politik i stedet for at sige, at det er et generelt uddannelsesløft, der skal til.
Det hører man ellers er svaret på globalisering og alt mulig andet.
Det er det så bare ikke, når vi kommer til de enkelte personer, så er det ikke det, der er tilfældet.
Lars Barfoed (KF), 2004-11-23:
Nu siger hr. Laustsen, at vi ikke ønsker uddannelse, men jeg fremhævede udtrykkeligt, at noget af det vigtigste var den langsigtede indsats, hvor der i høj grad skulle satses på uddannelse.
Så siger hr. Bjarne Laustsen, at det interesserer jeg mig ikke for.
Hr. Bjarne Laustsen bliver jo ved med at stille spørgsmål, som i virkeligheden går ud på at manipulere med det, man har sagt.
Derfor skal man gentage sig selv, fordi hr. Bjarne Laustsen lader, som om han ikke har hørt det, man har sagt, eller forvrider det, man har sagt.
Med hensyn til de kortuddannede, som bliver ledige, er det jo et spørgsmål om bl.a. at vedtage det lovforslag, som regeringen har fremsat, som vi skal drøfte senere i dag, eller i aften bliver det vel efterhånden, om, at vi forlænger den ordning, hvor man giver netop kortuddannede en mulighed for, hvis de ikke kan få et job inden for det felt, hvor de har arbejdet indtil nu, at skifte branche, altså at lade sig uddanne til et andet område, hvor der er jobperspektiver.
Det er jo en af de ting, som regeringen har gjort.
Regeringen har gjort meget for netop at sikre kortuddannede nogle uddannelsesmuligheder.
Jeg må så i øvrigt sige, at når hr. Bjarne Laustsen sådan noget hånligt taler om løntilskudsmodeller – hvad er nu det for noget, og hvad er det for noget med nogle regler om 6 uger i det første ledighedsår osv.? – så vil jeg bare gøre hr. Bjarne Laustsen opmærksom på, at det alt sammen er elementer, som indgår i den samlede aftale, som bl.a. Socialdemokratiet og regeringspartierne har indgået om »Flere i arbejde«.
Så det er altså noget, som Socialdemokratiet har været med til at få indført, det, som hr. Bjarne Laustsen nu taler så hånligt om.
Jens Vibjerg (V), 2004-11-23:
Jeg ville godt have oplyst beløbsstørrelsen, men jeg blev i hvert fald klar over, at vi snakker om et tocifret, måske endda endnu større, milliardbeløb i nye skatter og afgifter.
Er hr. Ole Sohn ikke med på, at skattestigninger af den kaliber vil give utrolig mange flere arbejdsløse?
Og tror hr. Ole Sohn, at det er noget, der vil glæde familierne, at hvis hr. Ole Sohn får magt, som han har agt, ligger der massive skattestigninger forude?
Ole Sohn (SF), 2004-11-23:
Den lægger op til at skabe 20.000 nye job, hovedparten i den private sektor, og de bliver finansierede.
Vi har som det eneste parti i Folketinget overhovedet lavet en sammenhængende økonomisk plan, en alternativ 2010-plan, som kan efterprøves i alle mulige computere.
Indtægter og udgifter balancerer, vi høvler af på statsgælden, og finansieringen indgår heri.
Jeg kan godt sige mere konkret, at en række af de skattelettelser, som regeringen har gennemført, vil vi konvertere til investeringer til beskæftigelsesfremmende foranstaltninger.
Vi vil også sætte ind med en mere retfærdig og fair beskatning af de multinationale selskaber.
De konkrete beskæftigelsesforslag er fuldt finansierede, for det er jo forudsætningen for, at man kan sætte noget i gang.
Der er en lang række dynamiske effekter, men de kommer siden hen, og de er ikke med i finansieringen.
Jens Vibjerg (V), 2004-11-23:
Så meget vil jeg medgive.
Men jeg vil godt dykke lidt mere ned her i mit første spørgsmål til hr. Ole Sohn: Hvor meget ligger der konkret i hvert enkelt forslag?
Hvor meget skal der sættes af til boligbyggeri, hvor meget skal der sættes af til isolering, hvor meget skal der sættes af til vand- og kloakledninger, og hvor meget skal der sættes af til forskning og uddannelse og den slags ting?
Jeg vil godt lige have at vide, hvad vi snakker om.
Snakker vi om 25 mio. kr. på hvert punkt, eller snakker vi om 500 mio. kr. på hvert punkt eller om 1 mia. kr. på hvert punkt?
Det er bare for at vide, hvad det egentlig er for en størrelsesorden, man opererer med.
Ole Sohn (SF), 2004-11-23:
Man kan lave alle de beregninger, man har lyst til, og man kan få alle de resultater, som man – havde jeg nær sagt – ønsker; det er afhængigt af, hvad man putter ind i beregningerne.
Hvis man vil lave nogle seriøse beregninger på baggrund af de forslag, oppositionen stiller, så er et minimum af anstændighed, at regeringen kontakter oppositionen for at skrue et grundlag sammen, så man er enig om, hvad det overhovedet er, man undersøger.
Jeg synes, det er al ære og respekt værd, at man kan blive ved at komme med angreb, men det afdækker kun endnu mere hulheden i regeringens politik, at man er nødt til at skyde på oppositionens forslag, som dog trods alt er de eneste, der kommer med nogle forslag.
Hvad er det, regeringen gør?
Den læner sig tilbage og siger: Vi håber, markedet klarer det, vi håber, at udviklingen og de internationale konjunkturer vender, og i øvrigt har vi ét svar til de 170.000 arbejdsløse, og det er, at jobrotationsordningen forlænger vi med 1 år, og ellers venter vi og ser.
Det er for fattigt.
Erling Bonnesen (V), 2004-11-23:
Meget kort: Jeg noterer med glæde, at hr. Ole Sohn lægger utrolig stor vægt på, at der bliver foretaget konkrete beregninger.
De her beregninger er foretaget af Fødevareøkonomisk Institut og Danmarks Miljøundersøgelser, så jeg vil gerne høre, om hr. Ole Sohn har tillid til de institutter og de beregninger, de kommer med, herunder også til, at de beregninger, der har lagt op til et tab af 27.000 arbejdspladser som konsekvens af oppositionens vandmiljøplanforslag, er korrekte?
Ole Sohn (SF), 2004-11-23:
Men jeg vil også gerne sige, at vi gerne medvirker til at lave miljøforanstaltninger, som også kan betyde, at enkelte job vil forsvinde, hvis disse er til stor gene for miljøet.
Det, der er det helt afgørende, og det, der var min pointe i indledningen, er, at vores beskæftigelsespolitik går ud på at udvikle, før man afvikler.
Det vil sige, at der er en lang række job, som før eller siden forsvinder her i samfundet; det skal man vide på forhånd.
Tag f.eks. sukkerindustrien i Danmark.
Når den kunstige stats- og EU-støtte-ordning efterhånden udfases, skal der altså skabes nye arbejdspladser til de medarbejdere, der arbejder i sukkerindustrien.
Det ved vi jo nu.
Hvad er initiativerne fra regeringens side til at skabe efteruddannelse, omskoling, nye initiativer, som kan generere arbejdspladser?
Ingen.
Og det, der er hele miseren, er, at den borgerlige regering ingen entusiasme har, ingen ideer har til, hvordan staten og samfundet kan tage ansvar for beskæftigelsen.
Man siger, at markedet må klare problemerne, og det kan markedet ikke.
Erling Bonnesen (V), 2004-11-23:
Hr. Ole Sohn fremfører med kraft, at det er vigtigt, at der bliver taget initiativer til fremme af beskæftigelsen.
Så vil jeg godt prøve at spørge hr. Ole Sohn, hvordan det så hænger sammen med, at oppositionen selv har foreslået en vandmiljøpakke, som koster op til 27.000 arbejdspladser.
Det går i den stik modsatte retning af, hvad indlægget har gået på nu, så jeg vil godt høre, om man i SF er i gang med at overveje at indføre nye forslag til en ny miljøpolitik, eller hvordan man vil sætte de her ting sammen.
Ole Sohn (SF), 2004-11-23:
Når jeg kalder det et skvulp, så er det, fordi en stor del af det fald skyldes, at der er flere, der er kommet i støttede job.
Det er også udmærket, men det er jo ikke et udtryk for, at der er en samlet markant fremgang i samfundet, specielt ikke når vi kan se, at faldet i den private beskæftigelse er markant.
Og når Det Konservative Folkeparti bliver ved med at påstå, at skattelettelserne og forårspakken virker, så er det da underligt, at vi stadig væk har så høj en arbejdsløshed, som tilfældet er, og at man ikke har fået gjort noget markant ved det, og at erhvervsledere så sent som i dag, i dagens aviser, faktisk siger, ikke at regeringen har spillet fallit, for det gør de vel ikke, når de støtter regeringen generelt, men at de tiltag, som regeringen har sat i værk, ikke virker.
Jeg forstår ikke, hvorfor Det Konservative Folkeparti ikke kan sige til sig selv, at når vi nu har en opgave som eksempelvis vand- og kloakledninger, som skal renoveres over stort set hele landet, og vi har de arbejdsløse, vi har entreprenørerne, vi har råstofferne, og det er en opgave, som skal løses før eller siden, så lad os løse den.
Hvorfor gør vi ikke det, når arbejdsløsheden er så høj?
Hvem kan dog forklare, hvorfor det skal udskydes og udskydes og udskydes?
Jeg kan ikke forstå det, borgerne kan ikke forstå det, og Det Konservative Folkeparti har ikke givet noget svar.
Lars Barfoed (KF), 2004-11-23:
Hr. Ole Sohn bliver ved med at sige, at vi bare følger udviklingen nøje.
Vi har gennemført forårspakken i foråret i år, og det har altså gjort en forskel.
Det er sådan, at ledigheden nu er faldet med 10.000, og så kan hr. Ole Sohn kalde det skvulp.
Jeg tror, at de mennesker, som er kommet i beskæftigelse på den konto, er glade for det.
Der er altså 10.000 færre ledige nu, end der var for 1 år siden.
Ole Sohn (SF), 2004-11-23:
Jeg kan bekræfte, at der er blevet 30.000 flere arbejdsløse under den her regering.
Tallet ligger og skvulper lidt, hvor der i de her måneder sker et minimalt fald i arbejdsløsheden, samtidig med at vi desværre må konstatere, at antallet af langtidsledige, som bliver sværere og sværere at få ind på det ordinære arbejdsmarked, i kraft af at regeringen ikke tillægger det nogen betydning, er steget, og at vi får større og tungere problemer i forhold til at få løst arbejdsløsheden totalt.
Det er rigtigt, at det ligger og skvulper lidt, men totalt set har der været en stigning i ledigheden på 30.000 personer i den tid, regeringen har siddet.
Og det, der er det helt afgørende, og det, der er ideen med forespørgslen, er, hvilke initiativer regeringen agter at tage.
Vi har fået svaret, og det er, at man vil forlænge jobrotationsordningen med 1 år.
Al ære og respekt for den, det er et udmærket initiativ, men hvis det er det, man kan byde på, og så i øvrigt bare vil følge udviklingen nøje, er det altså utrolig fattigt.
Lars Barfoed (KF), 2004-11-23:
Jeg går ud fra, at det var en fortalelse, da hr. Ole Sohn sagde, at vi har en stigende ledighed.
Jeg vil i hvert fald gøre opmærksom på og bede hr. Ole Sohn om at bekræfte, at ledigheden rent faktisk har været faldende det seneste år.
Det er vi sådan set glade for.
Jeg kan forstå, at hr. Ole Sohn synes, vi mangler sådan lidt entusiasme, men vi er faktisk meget glade for det.
Vi siger det selvfølgelig forsigtigt, for vi ved godt, at der er mange ledige endnu, og det er et stort ansvar, og derfor skal vi fortsætte den udvikling.
Men vil hr. Ole Sohn ikke lige gøre os den tjeneste at bekræfte, at ledigheden rent faktisk i øjeblikket er faldende måned for måned, dag for dag, og at den sådan set har været det seneste år?
Lars Barfoed (KF), 2004-11-23:
Nu anerkender jeg ikke helt det begreb, som hr. Jan Petersen anvender her, men jeg går ud fra, at der refereres til det, jeg plejer at kalde forårspakken.
Det synes jeg lyder meget mere positivt, og det var jo en positiv ting, at vi nedsatte skatterne, og det er også en kendsgerning, at beskæftigelsen nu stiger og ledigheden falder.
Så kan Socialdemokratiet sige, at det ikke har noget at gøre med forårspakken.
Dybest set
er der ingen af os, der kan vide, hvad det er for nogle tiltag, der vender udviklingen i den ene eller den anden retning.
Vi kan bare konstatere, at vi sådan set er på en fornuftig kurs i øjeblikket.
Beskæftigelsen stiger, og ledigheden falder, og alle prognoser tyder på, at det vil fortsætte ind i 2005.
Jan Petersen (S), 2004-11-23:
Pointen er jo, at i stedet for at blive omsat til job i Danmark, som man må gå ud fra var hovedintentionen med bestikkelsespakken fra marts, så er effekten i hvert fald på den private beskæftigelse lig nul, men til gengæld har folk selvfølgelig købt, hvad de havde brug for, og det er i høj grad importvarer.
Så man kan sige, at hvis formålet med bestikkelsespakken fra marts var at bringe folk i arbejde, er det ikke lykkedes, og de ledighedstal, som regeringen anvendte dengang, er allerede slået fejl.
Vi når jo med det arbejdsløshedstal, som beskæftigelsesministeren oplyste os om, da debatten startede, slet ikke det på årsarbejdsløsheden, der var forudsætningen for bestikkelsespakken
Der er vi langt bagefter.
Det vil sige, at vi må konkludere: Ikke flere job, men til gengæld øget import, og ikke det fald i arbejdsløsheden, der var brug for.
I det omfang der overhovedet er tale om fald, er det tvivlsomt, at det er reelt, for det kunne jo være, det primært var støttede job.
Lars Barfoed (KF), 2004-11-23:
Det var sådan, at Finansministeriet, allerede da vi gennemførte forårspakken, korrigerede forventningerne til betalingsbalancen.
Det er klart, at en skattelettelse ville have en negativ effekt på betalingsbalancens løbende poster, men vi har så stærk en betalingsbalance i Danmark, et så stort et overskud over for udlandet, at den lille nedkorrektion af overskuddet på betalingsbalancens løbende poster slet ikke er problematisk.
En yderligere korrektion er da mulig, men det er slet ikke noget, som vil være et problem på grund af det solide overskud, vi har.
Jan Petersen (S), 2004-11-23:
Jeg lagde mærke til, at hr. Lars Barfoed ikke lagde vægt på, hvad økonomer måtte sige i dagens udgave af Børsen, og så har hr. Lars Barfoed i øvrigt lige sagt, at han ikke har set særlig mange forslag fra oppositionen.
Om det sidste vil jeg blot sige, at det jo ikke er korrekt, men hr. Lars Barfoed gør sig ligesom den øvrige del af regeringen meget umage med at undlade at nævne de forslag, man kender fra oppositionen, og nøjes med at trække et par enkelte ud og brændemærke dem.
Dem om det.
Vi andre kan selv gøre en indsats for, at det ikke bliver det eneste billede, der står tilbage.
De tal, der i dag er omtalt i Børsen, er jo ikke tal, der er blevet til, ved at tilfældige økonomer har siddet og lavet frihåndsregning.
Det er tal, der bygger på Skatteministeriets opgørelse, som er fremsendt til Folketingets Finansudvalg, hvor hr. Lars Barfoed også er medlem, og de fortæller jo, at det, der er kommet ud af skattelettelserne, er øget import.
Derfor kunne jeg godt tænke mig, at hr. Lars Barfoed bekræftede, at han er bekendt med, at finansministeren nok bliver nødt til at korrigere på betalingsbalancen.
Kan man udelukke, at finansministeren også er nødt til at korrigere på ledighedsudviklingen?
Lars Barfoed (KF), 2004-11-23:
Rent faktisk er det også sådan, at beskæftigelsen stiger i øjeblikket og ledigheden falder, så noget tyder på, at det virker.
Selv om der er alt for mange ledige, går tingene faktisk i den rigtige retning i øjeblikket.
Meget tyder på, at vi er på ret kurs i øjeblikket.
Vi skal selvfølgelig holde øje med, om det også fortsætter i et positivt spor, men alle prognoser peger på, at det går i den rigtige retning.
Man hører jo advarsler fra økonomer, der siger, at det bestemt er farligt at begynde at tage nye tiltag på nuværende tidspunkt, fordi vi så vil overophede økonomien.
Når vi kommer ind i 2005, vil vi begynde at være tæt på at have flaskehalsproblemer i nogle dele af økonomien, og det er vi også nødt til at være opmærksomme på.
Men forårspakken var jo ikke kun skattelettelser, den betød også fremrykning af offentlige investeringer, den betød også satsning på ikke mindst at skabe mere uddannelse og omskoling for de kortuddannede, så den var ikke kun skattelettelser.
Men skattelettelserne har været fornuftige, fordi de her og nu stimulerer det indenlandske forbrug, og fordi de hænger smukt sammen med den langsigtede målsætning, som er, at vi skal have et lavere skattetryk her i landet, og først og fremmest, at det skal være sådan, at det kan betale sig at gøre en ekstra indsats.
Så i skattelettelserne lå der både noget kortsigtet, nemlig en stimulering af det indenlandske forbrug, og et langsigtet strukturelement, som gør, at det bedre kan betale sig at gøre en ekstra indsats.
Ole Sohn (SF), 2004-11-23:
Jeg er fuldstændig enig i, at der skal være en balance.
Regeringen prioriterede skattestop og skattelettelser med det resultat, at finansministeren måtte erkende over for Folketinget, at man godt vidste, at det var ubetinget den dårligste måde at skabe ny beskæftigelse i samfundet på.
Ubetinget den dårligste måde, fordi erfaringen viser, at biler, rejser og lignende genererer beskæftigelse i den private sektor i udlandet, som får glæde af skattelettelserne.
Balancen kunne jo godt bestå i, at man i stedet for at øde værdierne væk til skattelettelser sagde, at man ville styrke statens ansvar for at generere privat beskæftigelse via offentlige investeringer, via offentlige initiativer.
Hvorfor er det, at Det Konservative Folkeparti bare vil sige, at de følger udviklingen nøje, alt imens arbejdsløsheden stiger og stiger?
Faktisk er der altså 30.000 flere arbejdsløse, end da regeringen kom til.
Lars Barfoed (KF), 2004-11-23:
Det er rigtigt, at vi mange gange har sagt, at vi vil følge udviklingen nøje selvfølgelig med henblik på at gribe ind med nogle tiltag, hvis det er fornuftigt at gøre det og det kan ske inden for den balance, der skal være i vores økonomi.
Derfor er det også sådan, at vi ikke bare har fulgt udviklingen nøje, vi har rent faktisk også grebet ind.
Vi griber også ind og tager nogle tiltag, når vi kan se, at det ser fornuftigt ud at gøre det, men det er hele tiden en balancegang, og det ved hr. Ole Sohn jo godt.
Man kan ikke blive ved med bare at poste penge ind i den offentlige økonomi, for så ødelægger man mulighederne for på sigt at få en balance i økonomien og få en fornuftig beskæftigelsesstruktur.
Ole Sohn (SF), 2004-11-23:
Jeg forstår, at hr. Lars Barfoed mener, at emnet er for vigtigt til, at man blot diskuterer tal og statistikker, hvad jeg er fuldstændig enig i.
Men en af de ting, som har været gentaget fra regeringens side – også fra Det Konservative Folkepartis side – siden den kom til i 2001, er, at regeringen, og nu også Dansk Folkeparti, følger udviklingen i ledigheden og beskæftigelsen nøje.
Det er sådan en standardbemærkning, der er blevet sagt hele tiden de sidste 3 år.
Man følger den nøje, og så har man efterfølgende sagt: Prognoserne viser, at det kommer til at gå godt.
Nu er vi altså i en situation, hvor arbejdsløsheden er steget med 30.000 i løbet af de 3 år, hvor man har sagt det her, og nu har vi en debat om arbejdsløsheden.
Det er en situation, hvor langtidsledigheden er eksploderet, og så er regeringens og Dansk Folkepartis forslag, at man forlænger jobrotationsordningen og adgangen til uddannelse i op til 1 år i første ledighedsperiode.
Er det virkelig alt, hvad man har af ideer til at skabe ny beskæftigelse, hvor staten går ind og tager ansvar og genererer privat beskæftigelse?
Er det alt: jobrotationsordningen, og så at man ellers følger udviklingen nøje?
Lars Barfoed (KF), 2004-11-23:
I Det Konservative Folkeparti samarbejder vi gerne med alle, som har gode ideer til, hvordan vi kan øge beskæftigelsen, uden at det går ud over ansvarligheden i den økonomiske politik, og det tror jeg også er en eftersætning, hr. Ole Stavad vil være enig med mig i.
Der skal jo være en ansvarlighed i den offentlige økonomi, og det vil vi da gerne diskutere med Socialdemokratiet.
Jeg synes ikke, jeg har set særlig mange gode forslag fra Socialdemokratiets side indtil nu.
Man har godt nok nogle ideer til, hvad der skal stimulere den offentlige økonomi, men så har man andre ideer, som virker som straffeekspeditioner i forhold til de private virksomheder, og som trækker i den modsatte retning, og der er det så, at kæden hopper af.
I hvert fald er det sådan, at vi politisk ikke kan blive enige om de ting, der skal til, men vi deltager gerne i en dialog om det.