runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Nødgaard (DF), 2006-04-06:
Nu er der jo ikke noget spørgsmål i det.
Men jeg kan bare sige, at nu indledes der et udvalgsarbejde.
Om et øjeblik siger formanden, at det overgår til Kommunaludvalget, og der sidder socialdemokratiske repræsentanter, og der har man naturligvis lov at komme og gøre sin indflydelse gældende.
Men jeg vil samtidig tilføje, at det ikke bliver helt den samme indflydelse, man får der, som hvis man havde været med omkring forhandlingsbordet.
Sådan er livet her på Christiansborg nu engang skruet sammen.
Jeg har været her i 15 år.
Pia Gjellerup (S), 2006-04-06:
Man kan jo konstatere, at potentialet for at have gjort hr. Poul Nødgaard klogere under forhandlingerne øjensynlig havde været til stede efter hr. Poul Nødgaards egen mening. Men der er lukket for det, når vi nu er kommet ud i det offentlige rum, for så skal hr. Poul Nødgaard selv tage stilling.
Jeg synes, det er mærkværdigt, navnlig på baggrund af hr. Poul Nødgaards første svar til hr. Ole Stavad om, at han havde lyttet meget til hr. Ole Stavads tale.
Der var ikke nogen konkrete bud på, hvad vi ellers skulle.
Men hvad siger hr. Poul Nødgaard så?
Uh, så vil man overhovedet ikke høre det her i salen.
Det kunne vi have sagt for 1 måned siden.
Det er lidt pinligt.
Vi sagde det jo også for 1 måned siden, men også for 2 måneder siden, vi sagde det lang tid før, at forhandlingerne gik i gang.
Der var i øvrigt nogle, der var lidt positive.
Nu bed vi bare mærke i, at hr. Poul Nødgaard var så glad for det på det ene område, og så tænkte vi, at så kunne det jo være, at forklarelsens lys også kunne sprede sig over de andre områder.
Men så skal det ikke være.
Poul Nødgaard (DF), 2006-04-06:
Jeg forstår knap nok spørgsmålet, for jeg mener, at det er et helt tænkt spørgsmål.
Socialdemokratiet, hvilket jeg sagde til hr. Ole Stavad, kunne have været med i de her forhandlinger om en udligningsreform og bl.a. den her lov, og de kunne måske også have fået indflydelse på den.
Det ønskede man bare ikke.
Det er det, de fire partier er blevet enige om skal være det gældende i 2007, og jeg synes, at Socialdemokratiet skulle bidrage mere aktivt til – også af hensyn til socialdemokratisk ledede kommuner – at vi nu får det her skib sat i søen den 1. januar 2007, så skibet for at bruge et udtryk, der blev nævnt tidligere på dagen, kommer til at sejle ind i en sikker og god havn.
Det er det, alle de lovforslag i dag har drejet sig om.
Det er os, der har taget et ansvar for, at den kommunalreform kan komme til at fungere optimalt fra den 1. januar 2007.
Der kan da godt have været en ting i noget af alt det, vi har lavet, der kunne være endnu bedre, men vi synes alt i alt, at det giver topkarakter, og det er det væsentlige.
Det er jo et kvalificeret spørgsmål.
Jeg må bare sige, at da vi sad og lavede det her, var det det, den forligskreds var enig om skulle være gældende.
Og så vender vi igen tilbage til det, der har været diskussionsemnet hele dagen, nemlig hvorfor Socialdemokratiet ikke har siddet med og lavet den udligningsreform.
Der er helt givet masser af socialdemokrater landet over, der undrer sig over, hvorfor det ikke er sket.
Så kunne man have øvet den indflydelse, som nu hr. Ole Stavad taler om.
Det var jo muligt, at Socialdemokratiet kunne have fået den detalje med.
Jeg ved det ikke, men det kunne man måske tro.
Line Barfod (EL), 2006-04-06:
Dette forslag er jo lanceret som et led i udligningsreformen, men det er svært at se, at det umiddelbart har så meget med udligningsreformen at gøre.
Det har jo ikke nødvendigvis noget som helst med udligning mellem kommuner at gøre, at man vil lave øget konkurrence mellem private og offentlige.
I og med at man har sagt, at det er et led i udligningsreformen, kan vi ikke støtte det, da vi er imod udligningsreformen.
Men vi vil lytte under udvalgsarbejdet og kigge på nogle af de ting, som bl.a. hr. Magnus Heunicke efterlyste i sin ordførertale.
Så kan jeg ikke lade være med at sige generelt om det her med konkurrence mellem offentlige og private, at nogle gange glemmer man jo nok, at på en række områder har det offentlige altså en række forpligtelser, som private ikke har, til at sikre, at der er nogle ydelser, der bliver leveret.
Det offentlige kan ikke bare sige, at nu vil man holde op med at levere, for man har et ansvar over for borgerne, hvor et privat firma kan gå konkurs.
Det giver altså i sig selv en væsentlig skævvridning, som man ikke på nogen måde kan rette op på med forskellig lovgivning, og derfor synes vi, det er svært overhovedet at tage det udgangspunkt, at der skal være en fuldstændig ligestilling mellem offentlige og private.
Jeg sad faktisk længe i debatten og håbede på, at der her var noget, vi alle kunne samles om, men det kunne vi så ikke.
Jeg må sige, at jeg synes personligt, at det er en lidt underlig form for dogmatisme, at man fra Enhedslistens side, fordi det her lovforslag er præsenteret i en bestemt aftalemæssig sammenhæng, så end ikke vil gå konkret ind i det – man vil heller ikke rigtig lytte til, hvad jeg nu siger her – og tage stilling til, om man konkret kan støtte det.
Det forekommer mig at være en noget underlig tilgang til det parlamentariske arbejde, og det er jeg selvfølgelig ked af, for det gør jo så, at det, jeg lige troede kunne ske, nemlig at et helt enigt Folketing kunne samles om nogle gode logiske regler, alligevel ikke kan gå i opfyldelse.
Men man kan jo ikke få alt, hvad man ønsker sig her i livet.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-04-06:
Også på det her forslag er det hr. Kristen Touborg, der er vores ordfører, men han kan ikke være til stede, så jeg siger noget.
Det her forslag er for så vidt uafhængigt af udligningsreformen.
Det er angiveligt et tiltag for konkurrencemæssig ligestilling af kommuners egenproduktion og køb af ydelser hos eksterne leverandører.
I SF går vi faktisk op i, at der er en lige konkurrence mellem en offentlig virksomhed og en privat virksomhed, så det er vel godt nok.
I SF mente vi også, at vi faktisk havde løst det her problem sidste gang, der blev diskuteret momsudligning i Tinget.
Men hvis der stadig væk er nogen knaster, så er vi parate til at se helt fordomsfrit på det i den kontekst, at vi skal have lige konkurrence.
Jeg kan ikke lade være med at nævne, at i anden sammenhæng havde vi også i Erhvervsudvalget en diskussion om offentlig/privat virksomhed, hvor udgangspunktet var at tale om ligeværdighed mellem en offentlig og en privat virksomhed, og der har vi opdaget, at der bliver snydt på vægten.
Derfor er vi især helt åbne over for det her og vil have, at der skal være den frie, åbne konkurrence, men vi er også klar over, at det ikke altid er regeringens linje.
Poul Nødgaard (DF), 2006-04-06:
Dette lovforslag foreslår, at antallet af skatteudskrivende niveauer nedsættes fra tre til to som følge af, at amterne nedlægges den 1. januar 2007, og jeg skal ikke lægge skjul på, at for Dansk Folkeparti har det gennem mange, mange år været et stort ønske at få amterne nedlagt, så vi dermed bl.a. overgik til, at kun stat og kommuner kan udskrive skatter.
Den amtskommunale beskatningsprocent, som rundt regnet er på 12 pct., overgår, som de fleste ved, med 8 pct. til staten som et sundhedsbidrag, der kommer på skattebilletten, og de resterende ca. 4 pct. overgår til kommunerne og indgår i deres skatteudskrivning for 2007 med lidt forskellig størrelse, alt efter hvilke opgaver de pågældende kommuner overtager fra amterne, men ca. 4 pct. sådan lidt rundt regnet også der.
Lovforslaget er jo efter vores opfattelse en logisk opfølgning af gennemførelse af kommunalreformen samt udligningslovene og skal ses som et af de mange elementer, der skal til for at få det nye Danmark til at fungere kommunalt set fra den 1. januar 2007.
Dansk Folkeparti giver fuldhjertet tilslutning til lovforslaget.
Arne Toft (S), 2006-04-06:
Vi står her med et af de mange tekniske og administrative lovforslag, der naturligt er en følge af regeringens aftale fra juni 2004 med Dansk Folkeparti om en kommunalreform, der jo bl.a. betyder et farvel til amterne og til den regionale skatteudskrivning.
Der er altså her tale om ren og skær konsekvenslovgivning efter en aftale, som Socialdemokraterne aldrig blev indbudt til reelle forhandlinger om og følgelig ikke har lagt stemmer til.
Men vi ved også godt, at når der er vedtaget lovgivning, så skal de tekniske ting også bringes i orden, og derfor vil vi ikke forhindre, at de tekniske ting bliver bragt i orden, men da vi ikke har stemt for forslaget, vil vi, når der skal stemmes, undlade at stemme.
Erling Bonnesen (V), 2006-04-06:
Jeg skal gøre det kort, da forslaget er en helt naturlig konsekvens af, at amterne nu nedlægges
og erstattes af regioner, der ikke kan udskrive skatter.
Med forslaget ophæves for det første lov om amtskommunal indkomstskat, og for det andet ophæves den lov, der gav regeringen mulighed for at skære i amternes bloktilskud, hvis de samlet satte skatterne op.
Sanktionsmuligheden blev indført for at sikre overholdelsen af skattestoppet, og denne sanktionsmekanisme er selvsagt heller ikke relevant i fremtiden, og generelt bliver begge de to love overflødige, når amterne fra 2007 ikke længere kan udskrive skatter.
Venstre bakker op om kommunalreformen og støtter derfor dette lovforslag, der er en naturlig konsekvens heraf.
Line Barfod (EL), 2006-04-06:
Også disse to forslag er led i udligningsreformen, og allerede derfor kan vi ikke støtte dem.
Flere andre har været inde på problemet omkring den nye metode at styre kommunernes budgetlægning på og det problem, det bl.a. giver for vækstkommunerne, så det vil jeg ikke sige noget om, men bare en kort bemærkning om den del af det, der handler om, at der skal være et skatteloft, hvordan det skal finansieres osv.
Der er jo det problem, at kommuneskatten er proportional, mens statsskatten er progressiv, altså hvad angår statsskatten er det dem med de bredeste skuldre, der betaler mest, mens kommuneskatten er proportional.
Derfor synes vi, man skal se på, når man engang i fremtiden vil lave et mere retfærdigt system, at man flytter en del af beskatningen fra kommuneskat og til statsskat, så man får en progressiv beskatning i et større omfang, og så kan man sende pengene ud til kommunerne via bloktilskud og andre ordninger.
Vi synes, det er urimeligt, at man ikke i forhold til den stigende del af velfærdsudgifterne, der dækkes via kommuneskatterne, også der har en progressiv beskatning.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-04-06:
SF's ordfører, hr. Kristen Touborg, kunne desværre ikke være til stede, så jeg vil sige nogle ting.
Jeg forstod også på den konservative ordfører, at det var lidt farligt at komme med en anden end den normale ordfører, fordi det betød en nedslidning af de borgerlige ordførere.
Jeg vil ikke gentage historien om kommunalreformen og finansieringsreformen.
Det ved alle i salen at vi ikke har det allerbedst med.
Elementet i det her er, at staten vil gå ind og hjælpe kommunerne for at fjerne muligheden for selvbudgettering.
Det paradoksale er, at der ikke rigtig er nogen kommuner, der har bedt om hjælp, men de påtvinges sådan lidt en hjælp.
Der er ingen af SF's over tohundrede kommunalbestyrelsesmedlemmer, som vi har hørt fra, der har været interesseret i denne hjælp, men den tilbydes altså.
Baggrunden er vel også, at der er et skattestop og en budgetklemme at holde kommunerne i, og det er så det.
Der er et forslag om forenkling af metoden ved fordeling af selskabsskatten.
Der vil vi godt stille det spørgsmål, om forenklingen også står mål med det provenutab, som der ligger, for det bør vel være det, der er meningen med det.
Men det er så et spørgsmål, vi vil stille.
Grundlæggende kan vi ikke støtte de to lovforslag.
Ole Glahn (RV), 2006-04-06:
Så skal jeg bidrage med Det Radikale Venstres del af denne historie.
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-06:
Nu gjorde formanden jo opmærksom på, at det var lovforslaget, vi behandlede, og ikke historieskrivning, men nu er behandling af lovforslag vel egentlig også en art historieskrivning.
I forlængelse af den socialdemokratiske udmelding vil jeg godt, uden at hr. Ole Glahn bestemt skal kommentere det, spørge, hvordan Det Radikale Venstre egentlig bar sig ad med at komme med i de her forhandlinger, for det lød jo, som om det var meget svært.
Ole Glahn (RV), 2006-04-06:
Fra Det Radikale Venstre kan vi vedrørende nr. L 190 sige, som vi faktisk har været lidt inde på tidligere i debatten i dag, at det høringssvar, der er kommet fra Kommunernes Landsforening, gør et stærkt indtryk på os, og vi mener derfor, at det er vigtigt, at vi bruger kræfter på i forligskredsen at drøfte – jeg kunne forstå, at det måske også var noget, som flere partier kunne være enige om – om vi skal bevare den ordning, som er nu, hvor kommunerne altså har mulighed for selv at vælge deres beskatningsgrundlag, eller også kan de vælge det statsudmeldte beskatningsgrundlag.
Jeg skal da ikke undlade at gøre opmærksom på, at det forslag, som vi har med her, faktisk sikrer, at kommunerne får en økonomi, som er mere harmonisk, fordi de kommuner, som kommer til at ligge under det statsudmeldte beskatningsgrundlag, ikke kommer af med de penge, og de kommuner, som kommer til at ligge over, får pengene.
Vi havde jo altså også, som jeg har været inde på tidligere, foreslået, at de kommuner, som er vækstkommuner – det er jo særlig dem, der kommer i klemme – kunne få mulighed for, hvis de havde likviditetsmæssige problemer, at låne pengene, så de altså kunne klare den likviditetssituation, de måtte være i.
Men konklusionen på det her er, at fra Det Radikale Venstres side er vi meget glade for, at der er denne passus, og vi ser frem til at få disse drøftelser, om lovforslaget skal ændres på det her område.
Desuden indeholder lovforslaget jo nogle forenklinger vedrørende selskabsskat, og de skatter, som kommunen ikke selv har indflydelse på, flyttes over til staten.
Det gælder ejendomsværdiskat og aktieindkomstskat og pensionsafgifter, og de udlignes så hundrede procent.
Så vi kan tilslutte os dette forslag.
Vedrørende lovforslag nr. L 193 om fordeling af skattenedslaget mellem staten og kommunerne som følge af personskattelovens skatteloft, så er det jo, som det er sagt tidligere af flere ordførere, udtryk for, at man tilpasser dette med, at der nu er 8 pct., som går over til staten, og derfor sænkes udgangspunktet til 24,5.
Det er et godt princip, at når kommuner hæver skatten, så kan de naturligvis ikke få mere ud af det end den skat, som tilfalder dem.
Så vi kan også tilslutte os dette forslag.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-04-06:
Nu er vi i samme situation, som da vi forhandlede om kommunalreformen, nemlig at Socialdemokratiet, det store parti, er i stand til at møde med nye, friske ordførere, som bruger kræfter på de her forslag, og det er også helt fint, men det nedslider de stakkels borgerlige ordførere, som må køre hele striben igennem.
Men sådan er det jo.
Og vi undgår heller ikke gentagelser, men dem tager vi gerne.
Til spørgsmålet om budgettering vil jeg gentage, at vi fra konservativ side ser med velvilje på, at man efterfølgende tager en drøftelse omkring det at gå tilbage til det oprindelige system.
Baggrunden for det er jo, at der indgår ordet selvbudgettering, og mange tillægger ordet selvbudgettering betydning af at være noget med det kommunale selvstyre.
Jeg vil bare sige, at i de år, jeg har siddet i kommunalbestyrelsen, har man gjort sig gustne overvejelser over, hvad der bedst kan betale sig: at budgettere på det statsgaranterede grundlag eller at selvbudgettere.
Så vælger man det sidste, og der er såmænd ikke så meget ideologi i det.
Derfor er jeg da enig med hr. Poul Nødgaard i, at den foreslåede ordning i virkeligheden er meget, meget favorabel.
Det er også derfor, at når man skal lave en ændring af det forslag, som ligger i lovforslaget, så kan man ikke få den bedste af alle verdener.
Man kan ikke både indføre selvbudgettering og så være sikker på at få pengene, heller ikke hvis det går skidt.
Derfor er forslaget altså, som det ligger, men vi vil se med velvilje på, hvis man ønsker at gå tilbage til det gamle.
Der ligger jo også i det her, at aktieindkomster og ejendomsværdiskat udlignes 100 pct., det er skattearter, som kommunerne kun har ringe indflydelse på, og derfor er det rimeligt, at de indgår som en statslig skat, og at det udbetales over bloktilskuddet.
Så er der en helt særlig problemstilling, og den angår de begrænset skattepligtige.
Det er altså personer, som arbejder i Danmark, men bor i udlandet.
Men for nogle grænsekommuner kan det jo betyde, at de har et større provenu udefra end det, de får via bloktilskuddet.
For disse kommuner vil kompensationen jo ikke betale det tab, de har, når vi laver om på den ordning.
De kan gå på biblioteket og nogle andre ting, men de har ikke som sådan de store udgifter til børnepasning, folkeskole og ældrepleje.
Og i øvrigt gælder den her ordning ikke for alt, hvad der er omfattet af Øresundsaftalen, idet der er den helt særlige aftale, at man bytter skatteprovenu med svenskerne.
Det er særlig et sønderjysk problem, og jeg rejser det bare her for at nævne, at det er registreret, og at der er en problemstilling, som jeg ved, man er optaget af i Sønderjylland.
Så har vi nr. L 193.
Der sker, som alle har gennemgået, som hr. Poul Nødgaard har gennemgået, en nulstilling af den kommunale medfinansiering af det skrå skatteloft.
Man fastholder de 59 pct., men man nedsætter fra 32,5 pct. til 24,5 pct., nemlig med det, som overgår til sundhedsbidraget.
Og begge lovforslag kan vi Konservative støtte.
Arne Toft (S), 2006-04-06:
Jeg vil godt spørge hr. Poul Nødgaard, når nu han er så ærlig at sige, at hvis Dansk Folkeparti havde haft magt, som det har agt, så var amterne blevet nedlagt med det samme: Hvor lang tid vil regionerne så bestå?
Poul Nødgaard (DF), 2006-04-06:
Nu har formanden jo tidligere på dagen sagt, at det står der ikke noget om her i lovforslaget, og det er ikke til behandling her i dag, men jeg vil godt svare på det alligevel.
Jeg må sige det åbent og ærligt: Regionerne er sådan set ikke groet i vores have, men her i Folketinget lærer man jo at tælle til 90, og i sin tid, da vi havde hele diskussionen om kommunalreformen, havde vi en forespørgselsdebat her i Folketinget om, at sygehusene skulle overgå fra amterne til staten, og det fik kun tilslutning fra vores eget parti.
Så er det klart, at når man så går i gang med at lave kommunalreformen, og vi ikke kan komme igennem med at få sygehusene flyttet til staten, så går vi ind for de der fem regioner, der er stiftet.
Jeg vil ikke modarbejde regionerne.
Jeg vil gerne have lov at sige, at de skal have, om man kan bruge udtrykket, en chance, en mulighed for at vise, at de duer til noget, og at de kan få sundhedsvæsenet til at fungere.
Så de kommer forhåbentlig til at eksistere en rum tid ud i fremtiden.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-04-06:
Så ophæver vi lov om amtskommunal indkomstskat, og jeg kunne forestille mig, at der sad en enkelt socialdemokrat og tænkte, bare vi dog indførte en ny regionsskat.
Men det gør vi altså ikke, regionerne bliver finansieret af sundhedsbidraget på 8 pct., får ikke selv skatteudskrivning, men bliver alene finansieret via bloktilskud fra staten.
Spørgsmålet om regionernes levetid synes jeg er en meget vanskelig diskussion at tage lige nu.
Så jeg synes ikke, vi skal tage vinden ud af sejlene ved at sige, at regionerne vil blive nedlagt snarest belejligt.
Det tror jeg ville være at gå for vidt i denne debat.
Ole Glahn (RV), 2006-04-06:
Som part i aftalen om udligningsreformen kan Det Radikale Venstre også tilslutte sig dette forslag.
Vi mener, der er tale om en forenkling, og vi mener også, at det er fornuftigt, at man tager lønsumsudgiften med.
Det er vigtigt, at der er en fair konkurrence mellem det offentlige og det private.
Jeg synes da også, som hr. Magnus Heunicke var inde på, at man skal se på det med energiafgifter.
Jeg har forstået, at det måske kun drejer sig om en lille del af udgifterne, og derfor er det måske ikke så væsentligt, men lad os få det belyst under udvalgsarbejdet.
Poul Nødgaard (DF), 2006-04-06:
Jeg skal gøre det ganske kort.
Dansk Folkeparti kan tilslutte sig det her lovforslag, og vi synes, det er en helt klar forenkling af tingene.
Det har været ønsket, at man fik ryddet lidt op i det her, og det er så det, der sker ved gennemførelse af det her lovforslag.
Jeg kan også forstå, at der gennemgående er en positiv indstilling til det, og at der sker kompensation over bloktilskuddet, når man fjerner det, synes vi også er helt i orden.
Alt i alt synes jeg, det er et lovforslag, som jeg helhjertet kan tilslutte mig.
Magnus Heunicke (S), 2006-04-06:
Det her kan jo faktisk gøres meget klart.
Det handler om ligestilling, om fair konkurrence mellem offentlige og private aktører.
Det er der meget fornuft i.
Det kan vi sagtens gå med til, det synes vi er fornuftigt.
Så kan jeg se, at regeringen ud over det også vil have lønsumsafgiften med ind i ordningen.
Her er det jo relevant at se på, hvor stort et beløb det drejer sig om, for vi vil gerne være med til fair konkurrence, men det skal ikke drukne i bureaukrati og især i skævvridning.
Når jeg så har sagt, at det altså drejer sig om at sikre fair konkurrence og lige muligheder, når man skal vælge, om en opgave skal placeres hos det offentlige eller i det private, så er det også nødvendigt at tage skridtet fuldt ud.
Det vil sige, at man skal være parat til at ændre tingene, både når det er de private, der har mest gavn af det, og når det er det offentlige, der har mest gavn af det, for det kan da ikke være regeringens, Dansk Folkepartis og De Radikales hensigt udelukkende at forbedre mulighederne for konkurrence for de private selskaber.
Der kan nemlig kun være tale om reel konkurrence, hvis man samtidig ser på de områder, hvor det offentlige i dag har et konkurrencemæssigt benspænd.
Jeg tænker her på energiafgiften, som KL i sit høringssvar også nævner det vil være fornuftigt at sætte ind i denne ordning, og som altså kan omfattes af den ordning, som man har for momsrefusion og nu også for lønsumsafgiften.
Der er derfor grund til at undersøge de her ting mere indgående, nemlig hvor stort et beløb det drejer sig om, hvor meget bureaukrati der vil være, og ikke mindst inddrage de kommunale parter i arbejdet, og det vil vi så gøre under udvalgsarbejdet.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-04-06:
Ja, det kan jo altid være nyttigt i forbindelse med misforståelser, men det er jo altså temmelig præcist, hvad man melder derovrefra, og det skulle da være utroligt, om den organisation skulle have taget fejl på det her område.
Det tvivler jeg nu meget på.
Jeg tror faktisk, de er helt klar over, at den spændetrøje, man sætter kommunerne i med det her forslag, er de ikke interesseret i.
Den forstår jeg at hr. Nødgaard altså synes er genial, men lad os se, hvad det ender i.
Line Barfod (EL), 2006-04-06:
Det her er jo en konsekvens af en af de meget dårlige ting ved kommunalreformen, hvor man gik ind og ændrede fra amter og demokratisk styring af udgifter og en række områder til at lave regionerne, som godt nok har folkevalgte, men som har et meget begrænset råderum.
Vi er klart imod den konstruktion og den finansieringsmodel, som man har lavet, og jeg skal også henvise til det fælles betænkningsbidrag, som Socialdemokraterne, De Radikale, SF og Enhedslisten skrev sidste år, da vi behandlede kommunalreformen, hvor vi i relation til det daværende L 71 skrev, at vi på det kraftigste skulle advare imod at gennemføre denne finansieringsmodel.
Det holder vi fast i fra Enhedslistens side, og derfor er vi klart imod det her lovforslag.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-04-06:
Endnu en gang vil jeg sige, at vores ordfører, hr. Kristen Touborg, ikke kunne være til stede, så jeg vil sige noget ganske kort om det her punkt.
Det er jo næppe nogen hemmelighed, at det her vil vi heller ikke stemme for, og det går helt tilbage til L 65, hvor vi havde et meget fyldigt indlæg, som er nedskrevet, og der kan man så finde vores holdninger.
Det her er jo en konsekvensændring, men da vi sådan grundlæggende er imod de ting, der er foretaget, så kan vi heller ikke stemme for konsekvensændringerne.