Aase D. Madsen (DF), 2003-03-27:
Den del af dette lovforslag, som omhandler salg af energivirksomheder, har ikke haft en let fødsel, da blot navnet NESA og i den forbindelse Gentofte Kommune har fået regeringen til at droppe den varme kartoffel i over 1 år, på trods af Dansk Folkepartis utrolig mange spørgsmål på området.
I Dansk Folkeparti har vi hele tiden sagt, at man lige så godt kunne tage tyren ved hornene, droppe Lex Nesa og lave
en ordentlig følgelovgivning.
Jeg ved ikke, om dette lovforslag ligefrem er det totale farvel til Lex Nesa, men vi kommer i hvert fald et godt stykke hen ad vejen med det, fordi det tager hul på mange af de problemer, der ligger i den nuværende elforsyningslov.
Det er også vigtigt at få sagt, at forslaget ikke kan stå alene.
Den følgelovgivning, der skal til, ligger i det aftaleudkast, som er blevet forhandlet gennem meget lang tid.
Der skal gøres op med den fastlåste ejerkultur, ellers bremses hele den nødvendige strukturudvikling i energisektoren, og jeg vil i den anledning advare om, at for mange politiske benspænd i den proces betyder, at samfundsøkonomiske milliardbeløb bliver sat på spil, og det er der ingen der kan være tjent med.
Det er et meget kompliceret område, vi har med at gøre.
Det vidner høringssvarene også om, og derfor skal der et meget omhyggeligt udvalgsarbejde til, hvor vi får klarlagt en lang række problemer, der er blevet rejst i høringssvarene.
Jeg vil gerne nævne, at Dansk Folkeparti finder, at det er utilfredsstillende, at vi endnu ikke kender udfaldet af Energitilsynets afgørelse om elsektorens kapitalforhold.
F.eks. kan en meget stor bunden egenkapital have betydning for selskabets salgsværdi og dermed også for den i lovforslaget forudsatte modregningsprocent på 40, som Dansk Folkeparti hele tiden har været åben for at kunne reducere. Dansk Folkeparti finder det acceptabelt, at kommunerne pålægges at tilbagebetale gæld eller deponere salgsprovenuet.
Derfor er det også Dansk Folkepartis klare forudsætning, at den mindre udgift, som staten får i forbindelse med bloktilskudsreduceringen til kommunerne, skal gå til at tilbagebetale statsgælden, så der er parallelitet her.
Dansk Folkeparti lægger meget stor vægt på, at forbrugerne sikres mod prisstigninger i forbindelse med køb og salg af el- og varmeforsyningsvirksomhederne.
Specielt har vi over for ministeren givet udtryk for, at nettarifferne ikke må påvirkes ved salg, og det mener jeg også vi har fået gode garantier for ikke vil ske. Så kommer jeg til forslagets andre to dele, som jeg ganske kort skal referere til.
Vi finder, at løsningen med, at de oplagrede 170 t kød- og benmel skal afbrændes, er en god idé.
At de nu kan brændes på kraft-varme-værkerne er positivt, og vi ser ligeledes positivt på, at der ikke skal gives tilskud under nogen form til denne produktion.
Bl.a. har jeg hørt - men jeg ved ikke, om det er rigtigt - at afbrændingen eventuelt kan give lugtgener.
Med hensyn til ledningen til Læsø eller de søledninger, der skal anlægges, er det klart, at hvis der ikke er nogen af de bevillingshavende selskaber, der vil lave søledninger, som giver forsyningssikkerhed for de små øer, må samfundet træde til.
Men lige nu er det ikke helt klart for mig, hvordan de skal finansieres, og også det vil jeg komme tilbage til under udvalgsbehandlingen.
Som jeg startede med at sige, håber og regner jeg med, at der hurtigt kommer en afklaring af selve aftalekomplekset, der ligger bag dette lovforslag, netop fordi der er mange positive signaler, som skal afklares samtidig med lovforslaget for at få de nødvendige strukturændringer i energisektoren igangsat.
Men medmindre der dukker noget uforudset op undervejs i forhandlingerne, vil Dansk Folkeparti oplyse her, at vi stemmer for forslaget ved tredjebehandlingen.