Else Theill Sørensen (KF), 2004-02-25:
Som andre også har givet udtryk for, deler jeg og Det Konservative Folkeparti også mange af de intentioner, der er i forslagene, nemlig ønsket om at kunne stoppe den trafik, der er med, at nogle kvinder bliver udnyttet, og at de er i en situation, hvor de har svært ved at bryde ud af et voldeligt forhold.
Jeg vil starte med at læse op af beslutningsforslag nr. B 99.
Jeg tillader mig at tage den i den rækkefølge:
»Udenlandske kvindelige statsborgere uden varig opholdstilladelse, som kan dokumentere, at de har været udsat for vold i ægteskabet, og at volden har været medvirkende til ægteskabets ophør, skal i alle tilfælde bevare deres midlertidige opholdsgrundlag i Danmark efter ægteskabets ophør.«
Jeg vil genbruge lidt af en ordførertale fra sidste samling - forslaget er jo også mere eller mindre genbrug - og dengang sagde jeg, at som udgangspunkt ville jeg sige, at hvis jeg nu var rejst til Rusland, Ungarn eller Sverige og havde giftet mig med med en derboende statsborger, og han så bankede mig, så ville der ikke være noget, der var mig mere nærliggende end hurtigst muligt at rejse hjem.
Det er noget underligt noget, at vold skulle være en særlig grund til, at man fik bevaret sit midlertidige opholdsgrundlag.
Opholdsgrundlaget for de kvinder, der her er tale om, er, at de er gift med en herboende mand, og hvis de ikke mere er gift med den mand, fordi de af helt forklarlige årsager ikke brød sig om at være gift med ham, ja, så er der altså ikke noget opholdsgrundlag mere. Der kan så i ganske særlige tilfælde være den situation, at kvinderne meget vanskeligt kan vende tilbage til deres hjemland, fordi det måske der er skamfuldt at have været gift, og hvad ved jeg.
Det kan være, de har giftet sig med en, som familien havde noget imod de giftede sig med, og der kan være så meget andet.
Jeg synes, det er helt overdrevet at bruge det som den eneste grund til altid at bevare den midlertidige opholdstilladelse.
I så fald er jeg sikker på, at mange hurtigt kunne finde på en måde at omgå familiesammenføringsreglerne på. Jeg mener også, at der i bemærkningerne står noget om, at det er, der står ikke kummerlige forhold, men at det er meget, meget dårlige forhold, nogle af de kvinder kommer hjem til økonomisk, socialt og på mange andre måder.
Det tvivler jeg ikke på, men det er altså ikke nok til, at vi i Danmark skal påtage os en forpligtelse, som varer ud over den tid, som opholdsgrundlaget i øvrigt er gældende.
Lad mig så sige om beslutningsforslag nr. B 98, at jeg sådan set ikke lige havde tænkt mig, at jeg skulle se et radikalt forslag til folketingsbeslutning, som starter med, at det er et forslag om stramning af familiesammenføringsreglerne, men så står der jo så noget andet bagefter.
Det, der står, er, at betingelserne for familiesammenføring af ægtefæller strammes, så den herboende forpligtes til at forsørge sin familiesammenførte ægtefælle, indtil ægtefællen har fået permanent opholdstilladelse.
Dette gælder også efter en skilsmisse, såfremt ægteskabet er ophørt som følge af vold fra den herboende ægtefælles side.
Det lyder smukt, men jeg mener faktisk overhovedet ikke, det er realiserbart, at man skal tvinge en mand til at forsørge en kvinde eller en kvinde til at forsørge en mand for den sags skyld i lang tid efter skilsmissen med den begrundelse, at der er tale om vold fra den herboende ægtefælles side.
Herudover er der den ting, som jeg tror ministeren i hvert fald har nævnt, at det jo ikke ligefrem får kvinden til at være interesseret i at få permanent opholdstilladelse, hvis hun kan blive forsørget ved at lade være med at få det.
Så er der i B 98 også den pind, som hedder, at herboende, som er dømt for vold mod en samlever eller ægtefælle, fratages adgang til familiesammenføring med en udenlandsk ægtefælle i op til 10 år, efter at det kriminelle forhold har fundet sted.
I sidste samling, hvor vi havde det oppe i debatterne, tilkendegav jeg stor sympati for det forslag, og derfor er jeg da også glad for, at det nu er kommet med i L 171, som er fremsat i fredags, sådan at det nu ikke mere er muligt at fortsætte den trafik.
Så vil jeg ligesom andre også sige, at det undrer mig, at man laver et forslag, hvor der så mange gange står
»kvinder«, sådan at kvinder på den måde får en anden behandling end mænd.
Men jeg anerkender også, at fru Elsebeth Gerner Nielsen har givet en slags forklaring på, hvorfor man har skrevet sådan en underlig formulering.
Jeg vil godt slutte af med at sige, at i al almindelighed tror jeg, at der er mange udenlandske kvinder i Danmark, som trænger til hjælp og bistand til at komme ud af isolationen i en familie.
Det kan være en familiesammenført kvinde, som af manden, hele netværket, holdes væk fra danskundervisning, holdes væk fra det omgivende danske samfund.
Jeg er helt sikker på, at der er mange, der trænger til stor hjælp, men jeg tror bare ikke, at det her er noget, som vi kan bruge til den del af det.
Jeg kan sige, at vi ikke kan stemme for nogen af beslutningsforslagene.