runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Knud Erik Hansen (SF), 2001-05-18:
Jeg tror, vi faktisk var nogle af de første, der var ude at sige, at vi godt kunne se en idé i det.
Men det er udmærket, at det nu også er kommet ud, at vi også kan se en idé i det. Når Venstre så siger, det skal ske på frivillig basis, ved jeg ikke, hvad der egentlig menes med det.
Er det ikke rimeligt, at hvis vi skal give penge ud, forventer vi også, at vi får en ydelse tilbage til det offentlige? Skal vi, når vi bruger offentlige penge, bare kaste dem ud og så sige, at det er op til markedet at bruge dem fuldt ud?
Jeg synes, det var rimeligt at sige, at de også skal være med til at løse de boligsociale opgaver.
Det håber jeg også Venstre vil være med til, og at Venstre også vil være med til at stille krav om, at det er på samme vilkår som de almene boliger, hvor vi hørte fra pensionskasserne, at de vil sortere folk, således at de, der har været i Ribers, ikke skal kunne komme ind i pensionskassebyggeri.
Så får vi sådan en dobbelt sortering.
Jeg håber så sandelig ikke, at det er det, Venstre vil, for jeg synes, at når vi kan give så mange penge til pensionskasserne, er det også rimeligt, at de giver os en vis ydelse for de penge.
Ulrik Kragh (V), 2001-05-18:
Jeg synes, at de tilkendegivelser, som pensionskasserne er kommet med, hvor de siger, at de gerne vil være med, støtter vi på frivillig basis, vi skal ikke stille os i vejen
for det; vi har sagt, at vi ikke vil være med til at tvinge dem. Men jeg synes, det var rart, at der fra SF's side kom en opblødning på, at pensionskassebyggeri kunne være med til at gøre en boligsocial indsats.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-05-18:
Nej, det er da ikke odiøst, det er den måde, pensionskasserne fungerer på, og det er klart den måde, de skal investere på.
Det er også derfor, vi skal overveje, om vi skal give støtte, således at de også kan foretage en rentabel investering.
Men vi skal jo tænke som offentlige bevillingsgivere, hvordan vi bedst muligt får noget ud af de penge, vi har, og det mener vi ikke generelt vi gør ved at støtte pensionskasserne.
Der er der på sigt mere fornuft i økonomisk at støtte den almennyttige boligsektor.
Når vi bliver ældre, er det os, der kommer til at bruge dem, men hvis man bor i den almene sektor, så bliver de i den almene sektor.
Til fru Lissa Mathiasen: Det kan jeg helt følge.
Det er klart, der ligger mange værdier i de områder, som er gået ud af funktion, som ligger hen og ikke bliver brugt fornuftigt. Det er også derfor, vi har set det som et stort problem, at industriområderne ligger uplanlagt, uden at man rigtig kunne tage hånd om det, og hvor det meget er overladt til nogle tilfældige markedskræfter, hvad der skal ske med de ældre industriområder.
Vi er helt enige i, at det er utrolig vigtigt at få bedre styr på det.
Når jeg nævnte Ørestaden, synes jeg, det er et af de forkerte eksempler på, hvorledes man laver fortætning, fordi der tager man faktisk en grøn lunge i København, som havde nogle kolossale kvaliteter, og med nogle store trafikproblemer til følge.
Så er der den med kommuner, der ikke ønsker at bygge,
og det kommunale selvstyre.
Vi har mange krav til og rammer for
kommunerne, som de skal opfylde, og nogle minimumskrav til, at de også skal opføre sig socialt for at klare nogle almene normer.
Vi har ikke fremsat forslag om, at vi vil tvinge dem til nogle udgifter til byggeri, men sagt, at vi ikke kan se, at der skal være fornuft i, at almene boliger skal behandles forskelligt fra pensionskassers i kommunerne.
Hvis det opfylder lokalplanen og alt muligt andet, så kan bygherrerne, hvis de har grunden, bygge, så har bygherrerne ret til at bygge, og det er den samme ret, vi egentlig synes, at de almene boligselskaber skal have.
Vi har svært ved at se, at det er at knægte det kommunale selvstyre.
Niels Helveg Petersen (RV), 2001-05-18:
Til det sidste spørgsmål er svaret jo klart: Ja, det kan jeg bekræfte.
Og over for hr. Egil Møller, som på den baggrund fremturer med at fremstille flygtninge/indvandrere i det danske samfund som særlig privilegerede, kan jeg bare konstatere: Jeg er totalt uenig.
Der er ikke tale om særlig privilegerede.
Der er for flygtninges vedkommende tale om mennesker, som kommer hertil, hvis de er flygtninge og de godkendes som sådan og får opholdstilladelse, som er flygtet fra forhold i deres hjemlande, som de ikke kan vende tilbage til.
Det er ikke en rimelig baggrund at skildre disse menneske som privilegerede på.
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-05-18:
Nu vil jeg starte med at sige, at jeg er ikke økonom, men når pensionskasserne bygger, og de skal have et afkast, så er det vel til gavn for den pensionskasses medlemmer.
Det kan være hr. Knud Erik Hansen, ja, det kan næsten være os alle sammen, der måske har en lille pension et sted.
Det er vel ikke odiøst for pensionskasserne også at tænke langsigtet på den måde.
Lissa Mathiasen (S), 2001-05-18:
Det, jeg spurgte hr. Knud Erik Hansen om, skyldtes egentlig, at jeg er lidt forvirret over den holdning, som SF giver udtryk for med hensyn til at benytte bestående arealer, vores naturressourcer, med større omtanke.
Det burde man fra SF's side kunne støtte.
Vi synes, det er væsentligt, at man ikke blot hele tiden inddrager nye arealer.
De grønne åndehuller er så væsentlige, vores natur er så væsentlig, den er en del af den trivsel, som er afgørende for et menneske.
Så er jeg nødt til at spørge hr. Knud Erik Hansen: Hvad nu hvis der er kommuner, der stadig ikke ønsker at bygge?
Vil SF så virkelig mene, at man skal bryde med det kommunale selvstyre?
Jeg vil godt sige, at det ønsker vi ikke i Socialdemokratiet.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-05-18:
Jeg forstår ikke rigtig, at jeg skal have givet udtryk for, at privat byggeri skulle være roden til alt ondt; det tvivler jeg nu på, det er.
Men sådan lidt nøgternt vil jeg sige, at det mangler i hvert fald to kvaliteter, som gør, at man måske ikke skal fremme det i samme omfang som andet boligbyggeri.
Det er, at privat udlejningsbyggeri er karakteriseret ved, at de, der bor der, faktisk har den mindste indflydelse på deres boligforhold, når det er privat udlejningsbyggeri.
Det synes vi er et problem.
Og det andet er, at når vi snakker privat udlejningsbyggeri i forbindelse med pensionskasser, så koster det jo ret mange penge at støtte, og det er penge, vi ikke får lige så meget ud af, som hvis vi støttede
alment boligbyggeri.
Så jeg synes godt, man kan være lidt nøgtern også i forholdet mellem alment boligbyggeri og så pensionskassebyggeri.
Nu er det jo en del af debatten her, hvad vi gør ved de kommuner, der ikke vil påtage sig de boligsociale opgaver, ikke vil bygge alment boligbyggeri, og derfor vil jeg godt høre, hvad De Radikales løsning på det problem er.
Hvad skal vi gøre ifølge De Radikale?
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-05-18:
Nu vil jeg altså ikke ind i nogen stor flygtningedebat, for jeg er ikke ordfører på det område.
Men jeg vil godt sige, at den kvoteordning der nu er med hensyn til at de, der har opnået asyl, bliver fordelt over kommunerne, den står CD ved, og det gør vi stadig væk, og det gør vi også af menneskelige hensyn.
Derfor synes jeg også, at det er korrekt, at de kvoter måske bliver fordelt rundt på alle kommuner.
For jeg har set små kommuner, der har fået store kvoter i forhold til, hvad den kommune egentlig kunne bære, men som tager det rigtig pænt.
Så er det da ærgerligt, at der findes store velhavende kommuner, som måske ikke lever op til nogen kvoteordning
Dette siger jeg med mit sociale hjerte.
Men det har ikke noget at gøre med, at jeg vil hen og lave hele systemet om med det kommunale selvstyre.
Men der skal være lidt retfærdighed til, og derfor vil jeg godt sige til hr. Egil Møller, at CD står helt ved, at vi hjælper de kvoter af mennesker i nød, som vi skal tage.
Egil Møller (DF), 2001-05-18:
Der er tanker fra dette høje Ting om, at man her fra Folketingets side skal diktere kommunerne deres byplanlægning.
Det er de mange flygtninge og indvandrere, der kommer hertil, der får nogle politikere herinde til at overveje tanker om at diktere, hvad man skal gøre lokalt.
Det ved CD's ordfører udmærket.
Jeg vil godt spørge direkte: Er det sådan, at CD fortsat hundrede procent er med på, at det er de lokale politikere, der tilrettelægger deres byudvikling?
Kan man forvente, at CD hundrede procent bakker op om den holdning, eller er der en åbning over for at give flygtninge og indvandrere bedre vilkår i form af, at landspolitikerne dikterer de lokale politikere noget?
Knud Erik Hansen (SF), 2001-05-18:
Ja, i SF har vi da også dyb respekt for det kommunale selvstyre.
Det er utrolig vigtigt i vores demokrati.
Er det et indgreb i det kommunale selvstyre?
Det synes jeg ikke, det er.
Og det er det, vores forslag går på, og jeg synes i hvert fald det kan medvirke til at forhindre de kommuner, der vil være asociale, i at have mulighed for det.
Egil Møller (DF), 2001-05-18:
Ja, men jeg fik da det svar fra CD's ordfører, at man trods alt ønsker, at kommunerne skal have lov at bestemme lokalt.
At fru Annie Lunde Hansen så ikke har respekt for, at andre politikere, der ikke har det samme syn på politik som CD, skal have lov til at have en anden boligsammensætning, det er så noget andet.
Men jeg vil godt spørge CD's ordfører: Var det ikke mere rimeligt, at det var politikerne her i huset, som tilrettelagde og vedtog nogle love, som også vandt respekt ude i lokalbefolkningen, sådan at man ikke fik disse konfrontationer mellem lokalpolitikere og landspolitikere?
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-05-18:
Til hr. Egil Møller skal jeg gøre det kort: Ja, vi går ind for det kommunale selvstyre, men jeg er umådelig ked af, at nogle kommuner rundtomkring i landet ikke kan se, at de også har en social - jeg vil ikke sige byrde - men at der er nogle ting, som de skal være med til at løse, for at vi kan få et fuldstændigt samfund.
Det er jeg ked af, og så længe vi har det kommunale selvstyre, må jeg nok sige, at så er der nogle kommuner, der får lov til at køre frit løb.
Jeg ved ikke, om det også var svar til hr. Knud Erik Hansen.
Til hr. Knud Erik Hansen vil jeg så sige, at vi ikke kan sætte det kommunale selvstyre ud af kraft på nuværende tidspunkt, men man bør måske i de kommende forhandlinger mellem regeringen og KL prøve at tale sig til rette om, at de kommuner, som mangler at vise det sociale ansigt, kommer lidt på banen.
Det kunne man også bruge de forhandlinger til.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-05-18:
Ja, det er lidt det samme tema, men måske med et andet politisk budskab.
Jeg lagde mærke til, at fru Annie Lunde klart sagde, at hun var bekymret over de kommuner, der var dybt asociale, og at samfundet netop skal måles på, at man også hjælper de svage.
Men i den almene sektor har vi jo også generelt svage grupper.
Så jeg vil godt spørge CD, hvad CD konkret vil gøre med hensyn til de kommuner, der også hvad angår familieboliger opfører sig asocialt.
Egil Møller (DF), 2001-05-18:
CD's ordfører havde slag og nedsættende bemærkninger til de kommuner, der efter ordførerens mening ikke har opført nok socialt boligbyggeri.
Jeg vil gerne spørge fru Annie Lunde Hansen, om CD går ind for det kommunale selvstyre.
Det er vel meningen med det kommunale selvstyre, at de politikere, der bliver valgt af borgerne i netop den kommune, har og burde have en vis indflydelse på, hvad det er, borgerne i netop den kommune ønsker af byudvikling og boligsammensætning.
Men det kan jo være, at det er sådan, at CD er så langt fremme i skoene, at man ønsker at begrænse det kommunale selvstyre.
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-05-18:
Til hr. Egil Møller vil jeg godt have lov at sige, at selvfølgelig skal lovene, vi laver herinde, være sådan, at de vinder respekt ude i kommunerne, og jeg må da indrømme, at en gang imellem kan jeg da godt føle, at nogle love måske er blevet jappet igennem af nogle.
: Burde det lovforslag ikke have været taget af bordet og have være erstattet af et nyt?
Vi kan diskutere, hvordan det system skal være, men alt andet lige skal lovene selvfølgelig være lavet sådan, at de vinder respekt ude i kommunerne. Så vil jeg godt sige til hr. Knud Erik Hansen: Jamen lad os nu prøve at se, når lovforslaget kommer.
Lad os også se på det juridiske i det.
Jeg er ikke inde i alt det juridiske, men lad os da sætte os ned og prøve at se på, om der er mulighed for at få almennyttige boliger ind på den måde.
Lad os undersøge alle aspekter, for det er rigtigt, at vi mangler, og vi mangler til mange mennesker.
Lis Greibe (S), 2001-05-21:
Jamen jeg vil for det første gerne slå fast, at det ikke er et spørgsmål om selvlysende eller ikkeselvlysende, der er årsag til, at Socialdemokratiet frasiger sig det her beslutningsforslag.
Det er mit svar på, at man nu taler om små eller ikke små, det har man jo selvfølgelig også sagt, piktogrammer er også ganske små, men at man arbejder med jordfarvede skilte osv.
Men spørgsmålet er, hvordan man skal lægge snittet.
Man kan selvfølgelig lovgive ud i alle detaljer, men skal man så også lave piktogrammer, et med et æg på, et med et lille grantræ på, et med en keramikkrukke osv.? Vi får en piktogramskov ved hver eneste frakørsel, som i hvert fald ikke medvirker til, at man nemmere kan se de vejskilte, som man også er på jagt efter, eller de nummerskilte, man også er på jagt efter, og som jeg synes det er utrolig vigtigt, at man kan finde.
I øvrigt er det jo sådan, at der altså er muligheder for skiltning på nuværende tidspunkt.
Loven indeholder da en række undtagelser fra det forbud, der er mod ikkevirksomhedsreklamer, som anbringes i umiddelbar tilknytning til virksomheden, når de ikke virker dominerende i landskabet og ikke er synlige over store afstande.
Så der er altså i virkeligheden på mange måder allerede i dag mulighed for, at man kan sætte noget op.
Det, vi ikke vil, er, at det udvikler sig til en skilteskov, og vi vil ikke risikere, at der, når man når til et vejkryds eller en sidevej, så sidder sådan en 10-12 skilte med alle mulige henvisninger og en hel masse piktogrammer.
Hvis der er tre keramikværksteder, skal der så sidde ét piktogram for keramik, og så skal der længere henne stå et skilt om, hvorvidt det nu er Hansens eller Jensens eller Petersens keramikværksted, man kører ind til.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-05-21:
Nu ville det jo være herligt, hvis den erhvervsmæssige aktivitet var så omfattende på landet som det, fru Greibe antyder den kunne blive her, med så mange skilte, men så vil jeg nok sige, at så skulle vi nok finde helt andre løsninger, for så ville det blive uoverskueligt med de skilte.
Det er jeg helt enig i. Det er ikke let, det vi snakker om her.
Altså vi ønsker sådan set bare, at vi kunne komme i en dialog om det og finde ud af at lægge nogle rammer, som måske er mere snærende for den sags skyld, men som også er bestemte og giver de samme retningslinjer overalt, så vi får fjernet noget af det, der er grimmest, men som altså også er noget, som er til at håndtere rundtomkring.
For vi konstaterer, at amter og kommuner håndterer det her vidt forskelligt, og det er det, der er så ærgerligt.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-05-21:
Til fru Lis Greibe: Det er da rigtigt, et piktogram, som fortæller, at der er den type virksomheder dernede, og så skal de have hver et lille skilt i deres indkørsel, efterhånden som man når frem.
Det, der er alternativet til det her, hvor vi ellers kunne tage hårdere fat, er jo Leopolds Rullegræs, som holder med sin lastvogn, når man kører ned over Sjælland og skal over Storebæltsbroen.
Det er alle dem, der kommer med deres store cirkusvogne og holder inde på marken og siger: Vi er i gang med et eller andet stykke arbejde.
På den måde laver de altså skiltning, for det er det, man skal.
Det er de virksomheder, som, hvad der ikke engang er lovligt, må sætte gummihjul under skiltet, der står ude ved vejen, fordi der er 100 m ned til dem, og de ikke kan vise noget som helst om, at de har et havecenter dernede.
Jeg har eksempler på nogle, der har mistet mere end halvdelen af deres omsætning, fordi amtet nu har fået øje på de skilte, de har haft i årevis, og nu kører de sagen mod dem.
Det er det, der er problemet.
Og det kunne løses behændigt, hvis man ville.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-05-21:
Må jeg spørge den socialdemokratiske ordfører, om hun afviser det her forslag, fordi nogen måtte ønske selvlysende eller neonagtige skilte.
Så er det jo bare afvist på et fuldstændig forkert grundlag, for det er ikke det, der er forslagsstillernes intentioner.
Det mener jeg fremgår ganske tydeligt af forslaget, så det er lidt ærgerligt, hvis det er det, der ligger til grund for det.
Der er virkelig behov for at lave noget, der er fornuftigt.
Nu var der så før tale om, at man let kunne se vejnavneskilte, men det er jo oftere - og det kan godt ske, det var forkert, det, vi så snakkede om før - bare et vejnummer, man skal køre efter.
Hvis man får at vide hjemmefra, at der ligger en virksomhed for enden af den og den vej, nr. 178, så er det faktisk utroligt svært at orientere sig og finde nr. 178.
De er ikke ret lette at få øje på, de bitte skilte.
Men nogle fornuftige henvisnings-, vejvisningsskilte.
Lis Greibe (S), 2001-05-21:
Og det er en problematik, som jeg meget gerne vil gå ind i og være med til, at der bliver strammet op over for.
Men omvendt synes jeg ikke, at det skal være med til at åbne for skilteskove.
Så jeg synes, det er to forslag, der egentlig kan arbejde uafhængigt af hinanden.
Med hensyn til at komme i dialog: Vi vil fra Socialdemokratiets side meget gerne være med i den dialog, som ministeren også åbnede for.
Så jeg synes, at det i sig selv må være det tilsagn, som vi kan give i dag.
Henriette Kjær (KF), 2001-05-21:
Alle partier herinde på Christiansborg holder jo jævnligt møder med repræsentanter for vores landdistrikter, og det var netop på et af disse møder, at repræsentanterne ytrede deres ønske om en mere lempelig adgang til skiltning i det åbne land.
Men desværre er jeg lidt bange for, at ministeren misforstår sigtet.
Det kunne jeg også høre på den socialdemokratiske ordfører.
Vi ønsker jo alle, at vort landskab skal se kønt og nydeligt ud, og der er heller ingen, der ønsker, at det skal være tilladt med plakatlignende skiltning i rød og orange og gul og andre pangfarver.
Vi ønsker blot, at folk i landdistrikterne får mulighed for at få henvisningsskilte sat op, hvis de har en seværdighed, et galleri eller en virksomhed.
Skiltene bør selvfølgelig udformes som de kommunale skilte og de amtslige skilte, sådan at de ligner og ikke skiller sig ud, og de, der ønsker dem opsat, skal selv betale.
Og skilte er jo en god ting.
Det betyder, at man ikke farer vild og bruger unødigt brændstof eller sidder og prøver på at kigge i et kort, samtidig med at man kører.
Og derfor synes vi faktisk, at dette lille forslag kræver en seriøs behandling, så vi kan fastholde aktiviteterne i landdistrikterne, og så de ting, der er placeret derude, er nemme at finde.
Det hjælper ikke med ministerens tilbud om en internetsøgning på en rasteplads.
Det drejer sig jo netop om, at man, når man er ude at køre søndagstur, så får en pludselig indskydelse, hvis der er en henvisning til noget spændende, eller hvis man har hørt, at der ligger en virksomhed, der kan noget specielt, men så er svær at finde.
Det har altså ikke noget at gøre med overskiltning, men om god og informativ skiltning.
Og det troede jeg egentlig at vi kunne blive enige om.
Så jeg er selvfølgelig glad for den åbning, der er kommet, men også lidt ked af, at det ikke kan lade sig gøre at vedtage, at så lille en sag som ordentlig, pæn skiltning selvfølgelig skal være tilladt.
Jørn Jespersen (SF), 2001-05-21:
Hr. Ebbe Kalnæs siger, at der ikke er nogen under debatten, der har foreslået, at der skulle opsættes grimme skilte, og at ingen ønsker at skæmme landskabet.
Og det er jo rigtigt: Det er der ingen der har sagt. Man kan sige, at det jo også ville være dumt, hvis man ville fremme sin sag ved at sige dét.
Men det, der er afgørende, er vel, om vi ved at administrere reglerne anderledes eller ved at lave nye regler risikerer, at dét alligevel bliver resultatet af det, og det skal vi undgå.
Det er for os udgangspunktet.
Vi vil have sikkerhed for, at vi ikke administrerer anderledes eller laver nye regler, som skæmmer det åbne land.
Men på den basis er vi helt parat til en dialog, og jeg synes også, at det er det, der er lagt op til i dag.
Det er ret tydeligt, at det her forslag ikke er så gennemarbejdet, at det egner sig til en afstemning, men det egner sig udmærket til afsæt for en diskussion om: Hvordan bliver reglerne administreret?
Kunne de administreres bedre både med henblik på stramninger og med henblik på lempelser de steder, hvor der er behov for det?
Jeg synes, at Miljøudvalget skal tage den dialog hen over sommeren.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-05-21:
Det, der er det afgørende, er, at der faktisk er foreninger, der har arbejdet med det her igennem længere tid, og en gang imellem synes jeg, at man glemmer at tage dem i ed og tage dem ind og snakke med dem.
Det kunne ministeren også gøre for den sags skyld.
De har faktisk arbejdet med det længe og har modeller osv. for det.
Så vil jeg gerne sige: Det, der er problemet, er jo, at hvis vi nidkært fulgte loven i morgen, ville vi lukke adskillige virksomheder. Vi ville gøre landet noget kønnere, hvis vi gjorde det.
Det, der er det afgørende, er, at vi får nogle ordentlige regler på det her område, så vi kan følge loven, og det stadig væk er kønt.
Lige nu følger vi kun loven halvt, og hvis vi virkelig går ind og følger loven nidkært, så har vi nærmest en katastrofe.
Og det der med, at vi har lovgivning, som vi alligevel ikke rigtig følger andet end der, hvor der er nogle freaks, som synes, at nu skal den have, og at der er andre steder, hvor vi siger, at det ser vi igennem fingre med, for ellers lukker vi det derude, er uheldigt.
Der er noget af det møg, der står der i dag, jeg gerne så ned, og der er noget andet, hvor der er styr på det her, jeg gerne så op.
Svend Aage Fauerholdt (DF), 2001-05-21:
Dansk Folkeparti er med i det her beslutningsforslag.
Vi er med, fordi vi ønsker lidt mere elastik i lovgivningen omkring skiltningen, en væsentlig regulering, måske.
Der er sket meget omkring de små landsbyer igennem de sidste årtier.
Der er kommet omfartsveje, og inde i de små landsbyer er der stadig væk nogle steder, i hvert fald købmænd og spisesteder, som måske også i fremtiden kunne overleve, hvis blot man kunne se, at de virksomheder stadig væk er i landsbyen.
Det er vel også det, vi kigger efter en gang imellem, når vi er ude at køre i weekenden, og vi kommer lidt hjemmefra.
Så ønsker vi måske, at vi lige kunne få øje på et skilt om, at her er en købmand, eller her er et spisested.
Det ville være fornuftigt, og det ville være godt for mange ude i de små landsbyer, at det blev fremhævet, for det er måske lige den sidste halve million eller de hundrede tusinde, som skal til, for at vi også overalt i landet kan bevare den lille købmand, som altid står smilende i døren og siger velkommen, i stedet for at vi altid skal ind i de store varehuse.
Det er en af de ting, som vi fra Dansk Folkeparti lægger megen vægt på, og som vi gerne vil være med til at fremme med den skiltning.
Derudover kommer der jo nye virksomheder.
Og kan elastikken nå så langt, at vi også lige kan få et skilt op, som kan henvise til de steder, jamen så er det utrolig godt.
Men igen skal det her selvfølgelig være sådan, at det er de virksomheder, som ønsker at få skiltet op, som henvender sig til amtet og til kommunen.