Lars Barfoed (KF), 2003-12-12:
Folkeparti er vi, og jeg tror ikke, det kommer som en overraskelse for mange, meget tilfredse med udfaldet af finanslovforhandlingerne.
Der er vigtige indsatsområder, der er blevet styrket.
Skatterne bliver sat ned, og vi fastholder
en forsvarlig og afbalanceret økonomisk politik, der sigter på at nedbringe den offentlige gæld og øge arbejdsstyrken.
På det korte sigt er den økonomiske politik koncentreret om at øge den økonomiske aktivitet og få flere i arbejde.
De internationale konjunkturer har jo betydet en faldende beskæftigelse i den private sektor, og derfor er det forsvarligt at stimulere den økonomiske aktivitet i samfundet i 2004 med henblik på at få flere i arbejde.
Heldigvis tyder alle økonomiske prognoser på, at de internationale konjunkturer er ved at vende.
Ifølge den seneste økonomiske redegørelse, der blev offentliggjort i går, forventes ledigheden at falde med 15.000 personer i 2004, og det vil fortsætte på den måde i 2005.
Samtidig må vi også sige, at der er grænser for, hvor meget vi i den nuværende situation kan stimulere den økonomiske politik uden at sætte de øvrige økonomiske målsætninger over styr.
Vi skal fortsat have overskud på de offentlige budgetter, så vi kan nedbringe gælden frem mod år 2010.
Den balance er fastholdt i finanslovforslaget, som det ligger med de ændringer, der følger af de forlig, regeringen har indgået om det kommende års finanslov.
Vi kan også med den økonomiske redegørelse fra i går konstatere, at der er styr på de offentlige udgifter.
Jeg går ud fra, at vi i debatten om den samlede finanslov i næste uge får lejlighed til at komme nærmere ind på disse mere overordnede økonomiske problemstillinger, og derfor vil jeg nu koncentrere mig lidt om de områder, som vedrører ændringsforslagene, der jo er det, vi skal diskutere under denne debat.
Når vi Konservative er særdeles tilfredse med resultatet af finanslovforhandlingerne, skyldes det ikke mindst, at der er en række for os meget væsentlige indsatsområder, som nu bliver styrket.
Indledningsvis er der grund til at glæde sig over, at vi nu tager fat på at gennemføre reelle skattelettelser gennem lettelser af mellemskatten og indførelse af beskæftigelsesfradrag i perioden fra 2004 til 2007.
Skattelettelser har høj prioritet for Det Konservative Folkeparti, og havde vi haft en socialdemokratisk regering, så var det jo aldrig sket.
Det er også vigtigt, at der kommer mere politi på gaden.
Vi skal have et synligt og effektivt politi, så borgerne kan føle sig trygge.
Finanslovforliget mellem regeringen og Dansk Folkeparti betyder, at der afsættes flere ressourcer til politiet, så der i alt kommer 720 flere betjente på gaden, hvortil kommer 250 årsværk, som ved en engangsbetaling frigøres fra afspadsering.
Det gælder f.eks. indbrud i folks villaer, lejligheder og sommerhuse.
stor utryghed blandt borgerne, at disse indbrud finder sted.
Derfor skal også bekæmpelse af den form for kriminalitet prioriteres højt af politiet.
Det er også vigtigt at styrke nærpolitiindsatsen.
Når vi siger nærpoliti, så mener vi noget med det.
Ikke mindst i aften- og nattetimerne, hvor kriminaliteten mange steder er høj, skal der sættes ind.
Det er vigtigt, at nærpolitiindsatsen indgår som et led i beredskabet i forhold
til de områder, hvor der er særlige problemer med kriminalitet, ikke mindst fra grupper af unge, der skaber utryghed i gademiljøet.
Vi Konservative vil konsekvent arbejde for, at borgerne kan færdes trygt på gaden.
Vi er også meget tilfredse med den fokus, der nu yderligere bliver på færdselssikkerheden.
Politiet vil sætte fokus på at gribe ind over for de trafikanter, der opfører sig hensynsløst i trafikken.
Og vi får et klippekortsystem, der betyder, at trafikanter efter tre grove lovovertrædelser inden for en periode på 3 år vil få deres kørekort frakendt betinget i 3 år.
For nye bilister skal der endda kun begås to alvorlige lovovertrædelser inden for de 3 år, før der sker en frakendelse af førerbeviset.
I alt er der afsat 123 mio. kr. i aftaleperioden til bedre færdselssikkerhed.
Som en naturlig forlængelse af styrkede ressourcer til politiet er der også indgået aftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti om at styrke bevillingerne til kriminalforsorgen.
Der er et stort behov for at få etableret flere pladser i landets fængsler.
Det er fuldstændig utilfredsstillende, at der skal være ventelister for at komme ind i fængslerne.
Nu går vi så i aftaleperioden i gang med at udvide de eksisterende fængsler, så der i alt i perioden etableres ca. 100 flere pladser i landets fængsler, og derudover bliver der tale om flere pladser til specielt unge kriminelle.
Endvidere igangsættes projekteringen af et nyt lukket fængsel med mindst 250 pladser i det østlige Danmark.
Samtidig skal der gøres en stærkere indsats for at få et bedre miljø i fængslerne - ikke mindst skal der slås hårdt ned på narko.
Det skal jo ikke være sådan, at man risikerer at blive narkoman, mens man afsoner sin straf.
Tværtimod skulle de narkomaner, som kommer i fængsel, gerne komme stoffrie ud af fængslerne, og derfor afsættes der i perioden 2004-2007 75 mio. kr. til denne skærpede indsats mod narko i fængslerne.
Derudover oprustes behandlingsindsatsen i fængslerne gennem bevillingerne i satspuljeforliget.
Et særligt problem udgør ungdomskriminaliteten.
Det er vigtigt, at vi så vidt muligt forebygger kriminalitet blandt de unge, men der skal på den anden side også vises en konsekvent og meget bestemt reaktion fra samfundets side, når de unge begår kriminalitet.
Ikke mindst over for de meget voldelige unge, som er svære at anbringe
Det sikres nu ved særlige pladser til netop denne målgruppe.
Det at have dem sikret er i hvert fald et godt udgangspunkt for at påvirke dem i den rigtige retning.
Men som sagt er forebyggelse helt afgørende.
Det er et område, der skal prioriteres højt, og også når det gælder den forebyggende indsats i form af resocialisering af dem, som afsoner en frihedsstraf i fængslet.
Tilsammen betyder aftalerne om flere ressourcer til politi og kriminalforsorg en betydelig styrkelse af borgernes retssikkerhed - et resultat, der aldrig var nået under en socialdemokratisk regering.
Vi skal værne om vores historie og vores kultur.
Derfor er det vigtigt for os, at der i forbindelse med finansloven nu er indgået en aftale om kulturbevaring, der indebærer en række initiativer, der skal sikre den danske kulturarv.
Der er også afsat betydelige midler til fælles magasiner for Rigsarkivet og Landsarkivet for Sjælland på Godsbanegården i København samt til etablering af et fælles magasin for Statsbiblioteket og Erhvervsarkivet i Århus. I en tid, hvor udviklingen sker i et hastigt tempo, og hvor der i stigende grad sker udveksling af kultur på tværs af landegrænserne, er det mere vigtigt end nogen sinde at værne om dansk kultur og ikke mindst sikre den for fremtidige generationer. På det kulturelle område glæder det os også, at der nu er fundet ressourcer til udvikling af Det Kongelige Teater, og at det er lykkedes at finde midler til at styrke teatervirksomheden såvel i hovedstadsområdet som i provinsen, hvor der bl.a. er afsat midler til Den Jyske Opera, Peter Schaufuss Balletten og Aalborg Teater.
Det har altid været konservativ politik at tilstræbe en moderne og effektiv infrastruktur i Danmark.
Med aftalen mellem regeringspartierne, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Kristendemokraterne om trafikmæssige investeringer i de kommende 10 år, står vi over for meget store og krævende investeringer, både når det gælder jernbanetrafikken og vejtrafikken.
Jeg synes, det er glædeligt, at der er så bredt et flertal bag denne del af det samlede finanslovaftalekompleks.
Inden for den samlede trafikinvesteringsramme er vi også meget tilfredse med, at der er afsat 50 mio. kr. til at forbedre forholdene for handicappede, når de færdes i den kollektive trafik. I en finanslov skal der ikke bare ses på næste års aktiviteter og på de områder, der her og nu er behov for at styrke rent økonomisk.
Det er vigtigt også at sætte perspektiv på tingene og tænke langsigtet samt ikke mindst sikre, at der er afsat ressourcer i fornødent omfang til uddannelse og forskning.
Det er områder, der netop er afgørende for vores velstand og dermed også for vores velfærd i fremtiden.
Da den tidligere regering under socialdemokratisk ledelse udskrev folketingsvalg, havde man ikke sikret de offentlige forskningsbevillinger i de kommende år.
Tværtimod var der udsigt til en stærkt faldende forskningsbevilling.
Det er nu lykkedes at finde finansiering til den offentlige forskning i et niveau på over 9 mia. kr. om året i budgetoverslagsårene frem til 2007.
Det er vi Konservative
særdeles tilfredse med. Men på længere sigt skal vi videre end det.
Det Konservative Folkeparti lægger vægt på, at vi bestræber os på at afsætte 3 pct. af bruttonationalproduktet til forskning på linje med EU's såkaldte Barcelonamålsætning.
Derfor skal vi i de kommende år søge at finde endnu flere offentlige forskningsmidler.
På samme måde er det naturligvis vigtigt, at også den private sektor i højere grad bidrager til at styrke forskningsindsatsen.
Tilsvarende er det glædeligt, at det lykkedes at finde de nye midler til at styrke it-anvendelsen i folkeskolen.
I relation til uddannelserne skal også uddannelsesstøtten til studerende med handicap nævnes.
Men desværre var der her ikke mulighed for at finde enighed blandt forligspartierne om finansieringen af de ekstra midler til det.
Det er beklageligt, men forhåbentlig lykkes det i en ikke så fjern fremtid at finde en fornuftig løsning på denne udfordring.
Rammevilkårene for virksomhederne er også vigtige i sidste ende for vores fremtidige velfærd.
Ud over de forbedringer, som bl.a. skattestop og skattelettelser betyder også for erhvervslivet, er det derfor glædeligt, at der over de kommende 4 år er afsat 245 mio. kr. til at styrke iværksætterkulturen i Danmark og til at styrke ikke mindst de selvstændige erhvervsdrivendes vilkår.
Et helt andet erhvervsrelevant område, som vi fra konservativ side gerne vil fremhæve i finanslovaftalen, er det øgede fokus på grænsehandelen.
Det er også aftalt mellem regeringen og Dansk Folkeparti, at der årligt skal gennemføres grænsehandelsanalyser, for at vi kan følge udviklingen.
Der er ingen tvivl om, at grænsehandelen er ganske omfattende, og den berører et ganske bredt udsnit af varer. For nylig vedtog Folketinget at nedsætte afgifterne på tobak og spiritus, men på længere sigt vil dette næppe være tilstrækkeligt.
Øl er en stærk faktor som lokkevare for at få folk til at bevæge sig syd for grænsen for at købe ind.
Og når man så er dernede, kan man jo lige så godt købe noget andet med hjem.
Derfor er der heller ikke tvivl om, at Folketinget på længere sigt må overveje, hvordan vi kan nedbringe afgiften på øl for derved at gøre danske butikker mere konkurrencedygtige i forhold til de tyske.
I satspuljeaftalen er der afsat 450 mio. kr. over 3 år til forbedring af boligtilbud til handicappede.
Endvidere er narkoinitiativer og udsatte børn og unge prioriteret højt i satspuljeaftalen.
Alle disse initiativer koster naturligvis penge.
Derfor har det også været nødvendigt at spare og prioritere i de hidtidige udgifter.
Der er bl.a. sparet på erhvervstilskud og på den automatiske velstandsregulering af visse ydelser.
Anderledes kan det ikke være.
Men det korte af det lange er jo under alle omstændigheder, at finansloven på en afbalanceret måde sikrer et samfund i fortsat vækst, et faldende skattetryk og samtidig en realvækst i de offentlige udgifter, hvor en række væsentlige indsatsområder bliver styrket.