runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torben Hansen (S), 2002-05-07:
Det er jo fantastisk, at man her fra Folketingets talerstol skal høre Dansk Folkepartis ordfører, hr. Jørn Dohrmann, sige, at 90 pct. af midlerne ikke er brugt til det, der var formålet.
Det tror jeg næppe man kan sige om de udbetalinger, der har været.
Det korte af det lange er, at af de 90 mio. kr., der samlet er brugt til at hjælpe vandforsyninger, er lidt over halvdelen gået til enkeltindvindere - den lille mand ude på marken, der uforskyldt er blevet ramt af forurening - og lidt under halvdelen er blevet brugt til små almene vandværker. Hr. Jørn Dohrmann må da forhåbentlig give os ret i, at uanset hvordan man vender og drejer det, så har behovet hos den enkelte familie, den enkelte lille vandforsyning velsagtens været der.
Lissa Mathiasen (S), 2002-05-07:
: Finder hr. Jørn Dohrmann fra Dansk Folkeparti virkelig, at det er en rimelig hilsen til de 15 familier, som er berørt af den forurening, der er kommet ved Hylke Vandforsyning?
Synes han, det er rimeligt at give dem et svar, der hedder: Det betyder ikke noget, nu kan I betale 35.000 kr., herregud, det er småpenge, det betyder ikke så meget for den enkelte familie.
Det er derfor, jeg synes, det er hykleri, når Dansk Folkeparti her siger, at pengene ikke har været brugt godt nok.
Hvad er Dansk Folkepartis svar til de mennesker, der står her med forurenet vand, og som ved, at forudsætningen for rent vand er, at de betaler de 35.000 kr.?
Hvorfor vil man ikke hjælpe dem?
Jørn Dohrmann (DF), 2002-05-07:
Jeg vil sådan set godt have lov til at besvare dem alle sammen under ét her.
Det er sådan, at man også lige skal forholde sig til, hvor mange kroner det er i gennemsnit, hver familie skal have, når vi tager dem fra Hylke og alle de andre tilsammen.
Gennemsnitlig er det 13.000 kr., vi snakker om her.
Skulle 13.000 kr være det, der vælter det hele for den enkelte familie?
Jeg ved godt, det er mange penge, men jeg kan ikke se, at det skal vælte det her.
Tænk på, at 90 pct. af de her penge ikke er gået til det, vi aftalte, dengang vi oprettede Vandfonden.
Det er det, vi tager udgangspunkt i. Når der er nogle, der ikke bruger 90 pct. af de penge, vi afsætter, rigtigt, så vil vi have gjort noget ved det.
Selvfølgelig gør vi jo så det, at vi siger, at vi gerne vil bruge 3 mio. kr. til at forske i, hvordan vi kan gøre det bedre, hvordan vi kan bevare det gode drikkevand her i Danmark.
Vi vil bare ikke stikke penge ud til alle sammen og så sige, at det gør ikke noget, de ikke bruger de her penge til det, de egentlig er afsat til.
Men tænk over gennemsnittet, hvis vi regner alle beløb sammen her.
Det er 13.000 kr. til hver familie.
Jørn Jespersen (SF), 2002-05-07:
Jamen det passer jo ganske enkelt ikke, når hr. Jørn Dohrmann siger, at pengene ikke er gået til at hjælpe almindelige mennesker.
Pengene er gået ubeskåret til at hjælpe almindelige mennesker, som uden egen skyld har fået forurenet deres drikkevand, til at hjælpe dem enten med at få en ny boring eller med at komme ind under et vandværk med det samme resultat, nemlig at de har fået rent vand.
De penge har Dansk Folkeparti nu fjernet.
Det kan man ikke komme uden om, og nu er der bare ingen hjælp til mennesker, som har fået forurenet deres drikkevand.
Så stillede jeg et spørgsmål tidligere, som jeg gerne vil have lov til at gentage: Hvorfor vil Dansk Folkeparti bruge penge på at kompensere landbruget for at overholde landets miljøregler, men ikke bruge penge på at hjælpe almindelige mennesker, som uden egen skyld har fået forurenet deres drikkevand?
Det spørgsmål må der da kunne svares på.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-05-07:
Det her er virkelig et eksempel på Dansk Folkepartis sande ansigt.
Der er ingen hjælp til de familier, der nu har fået forurenet deres drikkevand.
Tværtimod!
Dansk Folkepartis ordfører må vel erkende, at alle de penge, der er blevet udbetalt, er gået til at hjælpe folk, der uforskyldt har fået forurenet deres drikkevand og har stået med en meget, meget stor regning.
Jeg synes, det er pinligt og afslørende, at Dansk Folkeparti ikke vil hjælpe de små mennesker, der her er kommet i klemme. Dansk Folkepartis ordfører har så tidligere fortalt, hvorfor man ikke kan støtte det.
Det er, mener hr. Jørn
Dohrmann, fordi der er tale om folk, der selv har puttet rottegift i deres drikkevand.
Det vil jeg godt bede om en lidt større uddybning af.
Det var jo noget, vi hørte for et par måneder siden.
Kan hr. Jørn Dohrmann komme med et eneste konkret eksempel på nogen, der selv har puttet rottegift i deres drikkevand og efterfølgende fået hjælp af Vandfonden, eller var det bare et temmelig tåget forsøg på at bortforklare, at man ikke vil hjælpe dem, der reelt er kommet i en klemme?
Jørn Dohrmann (DF), 2002-05-07:
Jeg vil bare sige, at den forrige regering jo har haft 9 år til at udstikke nogle retningslinjer.
90 pct. af de penge er ikke gået til det, der var formålet.
Det er virkelig noget, der er til at tage og føle på.
Hvis vi ligesom starter forfra med de samme spilleregler, hvor havner vi så henne?
Så har vi samme resultat.
Hvad hjælper det så?
Vi er nødt til at have fundet en løsning på det her problem først, og så må vi se, hvad vi kan gøre.
Vi kan da ikke bare gå ind i en ny fase og sige, at nu fordeler vi igen 90 pct. til noget, der ikke var meningen.
Derfor er vi tilbage til det samme problem igen.
Jacob Buksti (S), 2002-05-07:
Men det, det handler om, er sådan set bare at sikre, at folk betaler på et objektivt grundlag og ikke en fuldstændig tilfældig størrelse.
Det var også derfor, jeg citerede hr. Jann Sjursen fra det åbne samråd, hvor det var sådan, at han konstaterede, at retssikkerheden skal håndhæves ikke på et tilfældigt, men på et objektivt grundlag, og det er det, Venstre normalt går ind for.
Det var sådan set det eneste.
Men jeg kunne da godt tænke mig at spørge hr. Jens Rohde og andre, om de så vil garantere, hvor langt skattestoppet skal gælde, for jeg har forstået, at det også er lidt usikkert.
Så siger hr. Jens Rohde, at det ikke er nogen kritik, men alligevel er det jo en kritik af systemet, og vi er så åbenbart systemet.
Jeg vil så gerne høre, om hr. Jens Rohde så slet ikke kan forstå det, når KL's formand, Eigil W. Rasmussen, som, så vidt jeg har forstået, er et fremtrædende medlem af partiet Venstre, i et indlæg i Jyllands-Posten den 2. april 2002 slutter med at skrive: »Resultatet er blevet et lovforslag, der sætter hensynet til systemet over hensynet til borgerne...«
Det er da vist det modsatte af det, som hr. Jens Rohde står og siger heroppe.
Så bare til fru Charlotte Antonsen, som ser for sig, at det, der nu er sket, nærmest er Pompejis ødelæggelse, hvor det er sådan, at vi nu kan se, at alle ligger brændt fast i et øjebliksbillede, hvor det er sådan, at man ikke er i stand til at rette på uklarhederne.
Det var sådan set det, vi syntes var en god idé, og det har ikke noget at gøre med, hvorvidt det eksisterende system er ufejlbarligt.
Nej, det er præcis et udtryk for, at vi sådan set gerne vil have, at det er retfærdigt i forhold til borgerne.
Det er sådan set det eneste, vi er ude efter.
Ole Stavad (S), 2002-05-07:
Jeg er sikker på, at Venstres ordfører, hr. Leif Mikkelsen, meget gerne vil bekræfte, at når regeringen er kommet med et lovforslag her, så er det jo, fordi det loft efter de regler, der var vedtaget, så ville udløbe med udgangen af 2002.
Men hr. Leif Mikkelsen har fuldstændig ret i, at vi under finanslovforhandlinger bl.a. med partiet Venstre har givet som indrømmelse til partiet Venstre, at der kom et sådant loft, men det er sådan set ikke det, vi diskuterer her. Hver eneste gang der har været et loft over den kommunale grundskyld, har der været
fuld og præcis kompensation til alle de kommuner, som har mistet indtægter.
Pengene er taget af statskassen, og den enkelte kommune har fået hver en øre, den skulle have.
Det, der er problemet også i det her forslag, er, at kommunerne fratages muligheden for at kunne sikre den velfærd, som er en hovedopgave for kommunerne, fordi man ikke sikrer dem pengene.
Leif Mikkelsen (V), 2002-05-07:
Det er værd at notere sig, at Socialdemokratiet her fra talerstolen slår fast, at de er imod at lægge loft over landbrugets grundskyld.
Må jeg erindre om, at da Socialdemokratiet havde regeringsansvar, var det en politik, der blev gennemført et antal år netop på det niveau, som regeringen nu stadfæster.
Så det er altså udtryk for en populisme, der er til at få øje på, at man har en helt anden holdning, når man ikke har et særligt ansvar for økonomien og hele samfundet og dermed heller ikke for landbrugets situation.
Jeg noterer mig blot med tilfredshed, at der er ansvarlige partier, der vil være med til at lægge det loft som et signal om, at det ikke skal stige.
Så kan det jo senere lade sig gøre at arbejde med en sænkning, som der før er udtrykt positiv interesse for fra regeringspartierne.
Kompensationen indgår jo i forhandlingerne efter 2003, så jeg ser ikke noget problem i, at Socialdemokratiet skulle kunne støtte det her, hvis man ellers ville holde sig for øje at forsætte linjen fra den tidligere politik.
Ole Stavad (S), 2002-05-07:
Jeg skal kun henlede opmærksomheden på et enkelt punkt i det her forslag.
Som det fremgik ved andenbehandlingen, er Socialdemokratiet sammen med en række øvrige partier ikke enig i, at vi skal lægge et loft over landbrugets grundskyld.
Der er kommet en indsigelse i det høringssvar, vi har fået fra Kommunernes Landsforening, som jeg ikke synes der er givet et tilfredsstillende svar på.
Hvis jeg må have lov at citere fra KL's høringssvar til lovforslaget her, står der: »KL er til gengæld uforstående over for, at kommunernes kompensation for provenutab ved indførelsen af det permanente promilleloft skal forhandles i forbindelse med de årlige økonomiske forhandlinger. KL afviser denne fremgangsmåde med henvisning til regeringsgrundlaget, hvoraf det fremgår, at kommunerne skal kompenseres fuldt ud for manglende skatteindtægter som følge af ny skattelovgivning.
Det er således KL's opfattelse, at kommunerne skal kompenseres for provenutabet ved en permanent forøgelse af kommunernes bloktilskud fra og med 2004.«
Når det hedder 2004, er det, fordi ministeren, regeringen rent faktisk kompenserer som lovet i regeringsgrundlaget i 2003, og som det har været i tidligere år, hvor der i perioder har været loft over landbrugets grundskyld.
Det fremgår af besvarelsen fra ministeren, kommentarerne til høringssvaret, at man vil optage forhandlinger i forbindelse med de kommunale økonomiforhandlinger om kompensationen.
Jeg mener, det klart er i modstrid med det, regeringen har stillet i udsigt i sit eget regeringsgrundlag.
Hvis ministeren har glemt det, har jeg taget det med for en sikkerheds skyld.
Det betyder så igen, at her risikerer man, at der forsvinder 150 mio. kr. fra den kommunale økonomi.
Det lægger endnu en sten til det, som vi har diskuteret tidligere i dag.
Kommunerne og amterne bliver mere og mere pressede i forhold til at kunne levere de velfærdsydelser, som de er de primære leverandører af i forhold til vore ældre, i forhold til folkeskolen, i forhold til børnepasning og hele det område, som er så vitalt for et godt velfærdssamfund.
Det svar, vi har fået på det supplerende spørgsmål mener jeg ikke
er tilfredsstillende.
Derfor synes jeg, det ville klæde regeringen, hvis man her tog ordet og sagde, at man på samme måde, som man har stillet i udsigt i regeringsgrundlaget, når der tales om de områder, der er omfattet af DUT, hvor der er manglende indtægter eller mistede indtægter i kommunerne, vil sikre en kompensation uden om de traditionelle forhandlinger.
Det kan jeg ikke se noget grundlag for at blande ind i denne sag, på samme måde som der også gives udtryk for det fra KL's side.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-05-07:
Hr. Vesselbo går fra det ene polemiske højdepunkt til det andet.
Nu mener han, jeg har gjort det til en betingelse for uvildighed, at man får penge fra staten.
Man kan ikke afskaffe det, for Naturrådet vil naturligvis ikke lade sig nedlægge, men man kan spolere arbejdet og spænde ben for det ved at fjerne midlerne, og det er det, man gør.
Jeg synes, hr. Dohrmann skulle tage og svare på det spørgsmål, der bliver stillet.
Jeg taler ikke om de penge, som hr. Dohrmann mener blev brugt til et forkert formål.
Jeg taler heller ikke om hr. Dohrmanns berømte 3 mio. kr. Jeg taler lige præcis om de penge, som før Dansk Folkeparti indgik finansloven, gik til de mennesker, som valgte decentrale løsninger, og som Dansk Folkeparti mener er dem, som burde have pengene.
Hvorfor er den del af ordningen blevet skåret væk?
Hvorfor har Dansk Folkeparti været med til at fjerne de penge, de bevillinger, som Dansk Folkeparti hele tiden siger de selv går ind for, og som er så vigtige, og som bare kunne have fortsat, og som stadig væk kan fortsætte, hvis man vil være med til at lave et ændringsforslag til det beslutningsforslag, som ligger her?
Det er så nemt som ingenting.
Hvis Dansk Folkeparti virkelig ønskede en sådan løsning, så ligger den lige på den flade hånd.
Det er bare at sige ja.
Jeg skal nok udarbejde ændringsforslaget for hr. Dohrmann; der er ingen tekniske problemer i det.
Men hvis hr. Dohrmann ikke vil det, så viser det bare, at Dansk Folkeparti ikke mener, hvad de siger.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-05-07:
Jeg har forstået på hr. Keld Albrechtsen, at man bliver specielt uvildig, hvis man får statslige penge at udtale sig på baggrund af.
Jeg mener, det er fuldstændig forkert, når hr. Keld Albrechtsen siger, at argumentet og hovedgrunden til, at man er uvildig, er, at man får penge af regeringen for at udtale sig.
Nu vil jeg godt bede om, at man hører efter, når der læses op af en pressemeddelelse, hvor Naturrådet siger, at de fortsat eksisterer.
Så fremsætter man et forslag om at bevare Naturrådet.
Det er jo fantastisk bare at diskutere videre,
som om intet var sket.
Der står her, at Naturrådet nægter at lade sig nedlægge, og at de fortsætter.
Og så kommer der tre-fire medlemmer af Folketinget herop og siger, at det er nedlagt, og at det ikke vil kunne fungere.
Der står: »Derfor har Naturrådets fire vismænd besluttet at fortsætte deres arbejde.«
Hvordan kan man så tale om, at man har nedlagt det, og at man vil holde en konference til efteråret?
Hvad er problemet?
Helge Mortensen (S), 2002-05-07:
Det er til hr. Vesselbo.
Derudover var bevillingen også udtryk for anerkendelse af arbejdet og af, at Naturrådet også spillede en rolle i de afgørelser, der skete på området her.
Den anerkendelse fjerner man, samtidig med at man ovenud anerkender Bjørn Lomborg-Instituttet.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-05-07:
Nu siger hr. Vesselbo, at Naturrådet nægter at lade sig nedlægge.
Det håber jeg sandelig også er tilfældet.
Når man fjerner de offentlige midler, således som regeringen gør det, når man fra Venstres side om lidt vil trykke på den røde knap til det her forslag, så fjerner man også muligheden for at lave et uvildigt stykke redegørelsesarbejde, som vi jo har set mange eksempler på i Naturrådets regi, og som har gjort, at f.eks. partierne og befolkningen har kunnet få uvildige redegørelser at diskutere ud fra.
Det kan vi så ikke mere.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-05-07:
Alle de græsrodsorganisationer, alle de folk, der på forskellig vis arbejder med miljøområdet, skal ingen støtte have.
De skal ingen hjælp have.
De kan bare bruge deres fritid til det.
Mens de, der arbejder i olieindustrien eller landbruget eller andre typer industri, som har en stor interesse i at holde miljøkravene nede, jo har penge nok.
Det er ubalancen, der er problemet.
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, hr. Eyvind
Vesselbo: Er det ikke pinligt, at de eneste lande, der nu ud over Danmark ikke har et offentligt støttet naturråd, er Italien, Rumænien, Bulgarien og Grækenland? Det er det selskab, Danmark nu skal findes i, når vi snakker miljøområdet.
Vi kan holde fanen højt, gå i forreste række og være de eneste, der sakker bagud i så sort et selskab.
Er det lande, vi typisk gerne vil befinde os på niveau med, når vi snakker miljøpolitik: Italien, Rumænien, Bulgarien og Grækenland?
Er det virkelig den division, hr. Eyvind Vesselbo gerne vil have Danmark ned i?
Eyvind Vesselbo (V), 2002-05-07:
Det er et lidt overraskende beslutningsforslag, for det drejer sig om at bevare Naturrådet.
Jeg synes ikke, man behøver bevare et naturråd, der faktisk eksisterer. Jeg står her med en pressemeddelelse fra den 11. januar
2002, hvor der står, at Naturrådet nægter at lade sig nedlægge, og der er en lang argumentation for, at Naturrådet skal fortsætte.
Og så står der: »Derfor har Naturrådets fire vismænd besluttet at forsætte deres arbejde.«
Det vil sige, Naturrådet fortsætter sit arbejde.
Man burde trække det her beslutningsforslag tilbage, for Naturrådet fungerer stadig væk. Man siger også i Naturrådet, står der i pressemeddelelsen: »Vi har hele tiden tænkt os at afholde en »Wilhjelm + 1« konference i slutningen af 2002.«
Og det har Naturrådet fortsat tænkt sig at gøre.
Så hvad er egentlig baggrunden for, at man vil bevare Naturrådet, når det faktisk fortsat eksisterer?
Helge Mortensen (S), 2002-05-07:
Det er sidste chance for at redde bevillingerne til Naturrådet og dermed også Naturrådets eksistens.
Det er sidste chance for, at vi i Danmark kan bevare et uvildigt og uafhængigt råd, der er rådgivende for beslutningstagere, men som også er med til at sætte dagsordenen for den debat, der drejer sig om natur, naturfredning og miljøhensyn.
Det er også et råd, der kan gå med i argumentationen om de påtrængende problemer på dette område.
Det er også sidste chance for regeringen til at vise en smule anstændighed i forhold til afskaffelse af de mange råd, der tidligere har kunnet deltage i debatten.
Det er sidste chance for at vise, at man tør tage diskussionen med sådanne andre synspunkter end dem, der lige netop passer ind i regeringens politik.
Jeg vil gerne sige, det sidste understreges af, at man, samtidig med at man nedlægger Naturrådet, opretter et institut, det såkaldte Bjørn Lomborg-institut, som ikke kan siges at være uafhængigt af den ledelse, som det har fået, med de synspunkter, den har, og som ikke kan siges at være en smagsdommer, der er uvildig.
Det institut er vel oprettet på grund af Bjørn Lomborgs synspunkter og er dermed også ledende for, hvad det er for en politik og kritik, som man vil lytte til.
Jeg skal meget henstille, at man bruger denne sidste chance for at bevare Naturrådet og hos regeringen udviser en smule anstændighed i forbindelse med nedlægningen af de mange råd og nævn, som er ganske ufortjent.
Jørn Jespersen (SF), 2002-05-07:
Men det er jo svært at afslutte en debat, når man ikke vil anerkende kendsgerninger og fakta fra Dansk Folkepartis side.
Hr. Jørn Dohrmann bliver ved med at sige, at pengene ikke er gået til det, der var meningen, og holder fast i, at det kun var meningen at give penge til genetablering af enkeltboringer.
Men det er jo ikke rigtigt.
Formålet med ordningen var at hjælpe mennesker til at få rent drikkevand efter en uforskyldt forurening.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor det er så afgørende, om den nye vandforsyning, der skal sikre rent vand, sker ved en enkeltboring eller ved tilslutning til et decentralt vandværk.
Det afgørende for de her mennesker er da, at de får rent drikkevand, og det har Dansk Folkeparti nu afskåret dem fra.
Og så er der spørgsmålet om de 3 og 6 mio. kr.
Jeg kan bekræfte, at grunden til, at beløbet blev hævet, var, at der lå en finanslovaftale, hvor SF indgik.
Der hævede vi beløbet til at forske i rent drikkevand, fordi vi syntes, det var væsentligt.
Det har Dansk Folkeparti nu fået skåret ned, samtidig med at hjælpen til almindelige mennesker er fjernet.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-05-07:
Det er til hr. Jørn Jespersen
: Det eneste, der er åbenlyst i denne diskussion, er, at de penge ikke er gået til det, de var afsat til.
Jeg vil også gerne spørge hr. Jørn Jespersen: Er det ikke korrekt, at det, der var afsat i 1996, 1997, 1998, 1999 og 2000, var 3 mio. kr.?
Er det ikke fuldstændig korrekt?
Det er jo kun i år 2001, man har afsat 6 mio. kr., og der kunne man godt have den formodning, at det egentlig var, fordi man måske var inde i et valgår.
Man havde lige noget, man kunne bryste sig af; her havde man afsat nogle ekstra penge.
Vi vil stadig væk opretholde de decentrale vandværker ude i åbne land, men når man bruger pengene forkert til at koble flere boringer sammen, så mener vi, at pengene er brugt forkert.
Det var ikke det, der var formålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-05-07:
Jeg synes, hr. Vesselbo er fuldstændig utidigt polemisk.
Nu henviser hr. Vesselbo til en overskrift, som står der.
Men hvis hr. Vesselbo læste selve det beslutningsforslag, som vi skal tage stilling til om lidt, ville han se, at der i beslutningsforslaget ganske kort står, at der fortsat skal sikres en uændret støtte - en uændret støtte. Det, man tager stilling til, er, om der fortsat skal være de midler, som gør det muligt, at et Naturråd kan lave det stykke arbejde, som er meningen med et uvildigt råd, og kan fremskaffe de redegørelser, det uvildige materiale, som kan danne grundlag for en saglig debat.
Derfor synes jeg, det er forkert af hr. Vesselbo at vride og vende nogle ord, som står heroppe på lystavlen, i stedet for at læse selve det beslutningsforslag, som vi har fremlagt til behandling her i salen.
Så jeg vil godt bede hr. Vesselbo forholde sig til indholdet.
Det er de to linjer her.
Det er dem, vi stemmer om.
Lissa Mathiasen (S), 2002-05-07:
Er det virkelig svaret f.eks. til de 15 familier, som bl.a. befinder sig i det område, hvor vi er nogle, der er valgt?
Hylke Vandforsyning har været i deputation her i
Folketinget
Det vil sige, at de ikke er i stand til at få rent drikkevand i dag.
Hvis de skal have rent drikkevand, betyder det, at de hver især skal betale 35.000 kr. Er det et rimeligt svar at give dem?
Det undrer mig, at Dansk Folkeparti virkelig vil lægge navn til at støtte et sådant forslag som det her.
Jeg håber, at det kommer ud lokalt, så langt som det overhovedet kan, at det er hilsenen fra Dansk Folkeparti til ganske almindelige familier.
Det kan være pensionister, det kan være unge nystiftede familier, som søreme ikke har de her penge.
Torben Hansen (S), 2002-05-07:
Til hr. Jørn Dohrmann kan jeg sige, at det vil jeg endog meget gerne forholde mig til.
Det forholder sig ganske korrekt sådan, at der var 3 mio. kr. til forskning de første mange år, men i begyndelsen af 2001 kom et enigt Vandråd, som står for administrationen af det her, og sagde, at hvis vi skulle have en seriøs og endnu bedre forskning inden for det her område, så var det nødvendigt, at vi fik midlerne fordoblet.
Det blev så gjort.
Det mener jeg må være budskabet herfra, og det skal man ikke forsøge at smøge af sig på alle mulige måder.
I forhold til de 90 pct. og de 10 pct. så forholder det sig sådan, at alle de midler, der er givet, selvfølgelig er givet inden for den formålsbestemmelse, der ligger i loven, ellers kan man jo ikke uddele nogen af midlerne.
Det siger jo næsten sig selv.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-05-07:
Jeg vil bare sige til hr. Torben Hansen, at vi må jo konstatere, at Vandfonden ikke har formået at løfte sin opgave.
90 pct. af dens midler er ikke gået til det formål, som de skulle, nemlig at bevare de decentrale vandværker derude.
Der er givet støtte til at lægge de her enkeltmandsvandværker ind under kommunale vandværker, altså lægge dem sammen, og det var ikke formålet.
Det har den ikke levet op til.
Derfor er vi med til at nedlægge Vandfonden igen.
Vi vil gerne være med til at sikre det danske drikkevand, og det gør vi ved at afsætte penge.
I det her tilfælde snakker vi om 3 mio. kr. til forskning inden for det her område.
Vi er meget glade for, at vi har fået afsat 3 mio. kr. Jeg vil gerne spørge hr. Torben Hansen
: Hvad var beløbet i 1996, 1997, 1998 og 1999?
Er det ikke korrekt, at det beløb var 3 mio. kr.?
Det er kun, lige inden man skal ud i en valgkamp, at man gerne lige vil hæve det her beløb til 6 mio. kr. Men det er jo ikke det, det har været alle de andre år.
Det synes jeg også lige man skal forholde sig til.