runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-05-06:
Jeg skal sige, at vi i Venstre fuldkommen kan tilslutte os ministerens redegørelse og ligeledes de senere svar.
Begrundelsen i forslaget er jo, at man ønsker en forstærket indsats mod seksuel udnyttelse og misbrug.
Jeg vil tilkendegive - og nu vil jeg bede fru Pia Kristensen lytte efter - at for os i Venstre er seksuelle forbrydelser over for børn noget af det mest afskyelige, der eksisterer.
Så er det vist sagt klart.
Men det, som jeg synes forslagsstillerne skulle forklare os, var: Hvad vil det egentlig hjælpe med sådan et forbud?
Jeg er enig i alle de juridiske betragtninger, som justitsministeren er kommet med, men jeg vil godt høre, hvad det egentlig er, man tror man kan opnå med det.
Tror man virkelig, at de pædofile holder op med at være pædofile?
Det gør de ikke.
Vi lægger også meget vægt på de argumenter, justitsministeren er kommet med, om, at en frifindelse ved retten er utrolig farlig, og vi har mærket os, at ministeren jo netop har henvendt sig til Rigsadvokaten, og vi synes på alle måder, at det er rigtigt at afvente Rigsadvokatens redegørelse.
Så med disse bemærkninger skal jeg sige, at Venstre ikke kan medvirke til forslaget.
Morten Bødskov (S), 2004-05-06:
Jamen vi har såmænd ikke behov for at tænke os mere om, end godt er.
Det har vi allerede gjort.
Det, der er pointen, er, at som det ligger lige i øjeblikket, mener vi, at der er behov for en diskussion af de her spørgsmål, og det er det, vi lægger op til.
Jeg mener sådan set stadig væk, at det er en relevant diskussion at tage, fordi det selvfølgelig har præget debatten, og fordi det præger den juridiske debat om Rigsadvokatens afgørelse.
Det gør det, og det er et faktum.
Derfor er det selvfølgelig noget, som vi selvfølgelig også må reflektere over.
Det er det, vi forsøger at sætte til debat.
Der skal ikke herske nogen som helst tvivl om, at vi selvfølgelig er fuldstændig klar over den retstilstand, der er: at medlemmer, der begår kriminalitet, bliver dømt - punktum.
Det er set med talsmanden for Hizb-ut-Tahrir; det er set med adskillige, kan man roligt sige, medlemmer af de to dominerende rockerklubber i Danmark.
Der er ingen tvivl om den sag.
Men det er klart, at det i den her sammenhæng er en relevant diskussion at prøve at diskutere medvirkenbegrebet i forhold til foreningen.
Pia Kristensen (DF), 2004-05-06:
Alle interesserer sig selvfølgelig for dette område - det siger sig selv -
og jeg håber, at når fru Line Barfod kommer herop, kan hun tale lige så højt og lige så engageret, for så ved jeg, at fru Line Barfod mener det af hjertet.
Fru Line Barfod kører frem med, at vi kun ønsker at ramme de pædofile osv.
Vi er selvfølgelig dybt forargede over, at pædofile mennesker i dette land har ret til at starte en forening, som har et edb-system, der når ud til hele verden med beskidte ting om sex og børneporno, men jeg kan ikke forstå, at det ikke kan forarge fru Line Barfod fra Enhedslisten. Så er jeg enig med fru Line Barfod i, at vi sikkert ikke er gode nok til at finde de børn.
Fra det offentliges side prøver man at sikre, at pædofile holdes ude fra skoler, institutioner, klubber og andre steder, men vi mener, at der er nogle steder, man mangler at gribe ind, bl.a. i hjemmene, fordi det meget ofte er her, overgrebene foregår.
Line Barfod (EL), 2004-05-06:
Der er mange ting og mange holdninger, som andre giver udtryk for, som jeg kan blive meget forarget over, men det får mig altså ikke til at pålægge en justitsminister at bryde loven og grundloven.
Nu vil jeg prøve at spørge fru Pia Kristensen en anden vej rundt.
Det er ikke så længe siden, vi her i Folketingssalen havde en meget stor grundlovsdebat, hvor Dansk Folkepartis holdning var, at ikke én eneste bestemmelse
i grundloven skal ændres, for grundloven er rigtig, rigtig god efter Dansk Folkepartis opfattelse.
Jeg vil gerne høre: Hvordan stemmer det med, at Dansk Folkeparti nu mener, at vi ikke skal have foreningsfrihed i Danmark?
At man skal kunne forbyde foreninger, selv om der ikke er beviser for, at de er ulovlige?
Pia Kristensen (DF), 2004-05-06:
Så synes jeg ærlig talt, når vi nu snakker grundlov, at vi aldrig nogen sinde har fået afprøvet, hvor langt grundlovens beskyttelse egentlig går.
Men lige præcis denne sag er da en fin anledning til at afprøve det, for så får vi at se, om vi har en grundlov, der er god nok.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-05-06:
Det drejer sig om fru Anne Baastrups henvisning til en anden forening, som ofte har været nævnt her i dag, Hizb-ut-Tahrir, men som jo ikke er omtalt i det beslutningsforslag, vi behandler her, og hvor fru Anne Baastrup henviser til Rigsadvokatens rapport om, at det ikke er sandsynligt, at der kunne vindes en sag om opløsning af Hizb-ut-Tahrir. Jeg vil gerne spørge fru Anne Baastrup, om hun kan bekræfte, at der har været kritik af Rigsadvokatens bedømmelse af Hizb-ut-Tahrir, og at han i virkeligheden var for forsigtig i forbindelse med denne bedømmelse.
Helge Adam Møller (KF), 2004-05-06:
Det sidste kan jeg selvfølgelig hundrede procent bekræfte.
Det var jo også derfor, jeg sagde, inden jeg læste op af grundloven, at nu ville jeg tage de for mig vigtigste bestemmelser og det, der var det overordnede.
Så jeg sagde netop ikke, at jeg citerede den ordret.
Det var jeg meget omhyggelig med, og det vil fru Elisabeth Arnold også kunne se bagefter.
Men det er rigtigt, at § 77 i grundloven siger nøjagtig det, som fru Elisabeth Arnold citerede.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-05-06:
Jeg er glad og taknemlig for, at hr. Helge Adam Møller som sædvanlig er lydhør. Men jeg skal blot lige pointere til allersidst, at hr. Helge Adam Møller, da han læste op af grundlovens § 77, hvor der tales så varmt om, at censur ikke må indføres, og at man er berettiget til på tryk, i skrift og i tale at offentliggøre sine tanker, lige sprang det over, hvor der står »dog under ansvar for domstolene«.
Det er jo der, vi præcis har sagens kerne, at det er domstolene, der er de professionelle grænsesættere i vores retssamfund, og at det er dem, der skal sætte grænserne.
Der er ført masser af retssager, hvor man prøver at se, hvor grundlovens grænser går for forskellige meget uldne formuleringer i vores grundlov.
Helge Adam Møller (KF), 2004-05-06:
Selv om jeg må indrømme, at jeg synes, Det Radikale Venstre på mange områder er blevet meget mere konsistente, end de er ifølge det rygte, de havde tilbage i gamle dage med lidt på den ene side og lidt på den anden side, og selv om jeg kan høre, hvad ordføreren siger, synes jeg stadig væk, det er at tale med to tunger.
Men o.k., jeg har hørt det.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-05-06:
Nu var hr. Helge Adam Møller så opmærksom at komme med en direkte bemærkning til Det Radikale Venstre.
Jeg vil blot sige, at Det Radikale Venstre faktisk ønsker, at der skal laves om på justitsministerens stilling som den øverste anklagemyndighed.
Det ændrer jo ikke på, at vi forholder os til det her forslag, som er fremsat af Dansk Folkeparti, efter dets ordlyd, efter dets pålydende og efter den gældende lovgivning.
Det skal vi selvfølgelig fuldstændig rette os efter.
Men det ændrer jo ikke ved, at vi synes, at både indretningen i retsplejeloven med justitsministeren som øverste anklagemyndighed og også vores grundlov trænger grundigt til at blive lavet om.
Vi ønsker nogle grænser sat, og til den ende ønsker vi selvfølgelig, at der skal rejses en retssag om Pædofilgruppen.
Det er det, der er vores mål.
Pia Kristensen (DF), 2004-05-06:
Alle de EU-bestemmelser, der er indført, skal jo også overholdes, og så må vi simpelt hen gøre det, at vi sætter os ned og ser på, hvad det er fornuftigt at samarbejde om.
Når det gælder kriminalitet på tværs af landegrænserne, går vi selvfølgelig ind for, at man skal hjælpe hinanden i et internationalt politisamarbejde, og det har vi i øvrigt aldrig lagt skjul på. Så vil jeg vende tilbage til, om det har noget formål at nedlægge en pædofiliforening.
Det har i hvert én fordel, og det er, at vi sender et klart signal til de pædofile og fortæller dem: Vi ønsker ikke, at I skal etablere jer i foreninger, for vi bryder os slet ikke om det, I praktiserer.
Det er et meget klart og tydeligt signal, som vi kan sende ved at forbyde dem at åbne deres egne foreninger, for så føler de lige pludselig, at det ikke er legalt at være de personer, de er.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-05-06:
Fru Pia Kristensen må altså være den eneste i denne sal, som virkelig tror, at fordi vi siger, at nu er det forbudt, ophæves alle netværk.
Det gør de jo ikke.
De kommer tværtimod endnu længere ned under jordens overflade, og det bliver endnu vanskeligere for politiet at efterforske dem.
Så vil jeg godt spørge fru Pia Kristensen i forlængelse
af det, som fru Elisabeth Arnold var inde på om det internationale samarbejde:
Fru Pia Kristensen var åbenbart ikke klar over alle de EU-bestemmelser, som Dansk Folkeparti har stemt imod, men når fru Pia Kristensen nu taler så meget om det internationale samarbejde - og der er jo et stigende samarbejde om strafferetten og strafferetsplejen i EU - kan vi så regne med, at næste gang, vi træffer aftale om nærmere samarbejde om efterforskning af forbrydelser i EU, vil Dansk Folkeparti og fru Pia Kristensen stemme for?
Pia Kristensen (DF), 2004-05-06:
Især denne pædofiliforening fungerer på den vis, at den er en del af et netværk, som kommunikerer med andre pædofile, som giver hinanden gode råd på tværs af landegrænserne.
Man kan faktisk kalde det en hel virksomhed, som opfordrer pædofile til at dyrke pædofili og ud fra egne erfaringer komme med eksempler på, hvordan man kan få fat i børnene, og hvordan man kan undgå politiet, og det må vi i hvert fald se at komme til livs.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-05-06:
Jeg kan altså ikke forstå, at fru Pia Kristensen undrer sig over, at der ikke er noget flertal.
Nu har fru Pia Kristensen jo indrømmet i sine svar til fru Irene Simonsen, at man bare vil have foreningen forbudt, men man ved godt, at der ikke kommer færre pædofile af den grund, så er det ikke det rene, skinbarlige vælgerbedrag?
Pia Kristensen (DF), 2004-05-06:
Det er korrekt, at vi skal have fat i enkeltpersonerne, og vi skal have fat i de netværk, der findes, og som kan skjules alle steder.
Men når der skyder en forening op, som åbenlyst står frem og siger, at her er en pædofiliforening, må vi da reagere, når den stikker sit grimme ansigt frem lige for næsen af os.
Vi kan da ikke acceptere, at en sådan institution kan overleve her i landet.
Så vil jeg sige, at det stadig er politiets opgave at gøre en indsats, og vi har fremsat beslutningsforslaget, fordi vi selvfølgelig håbede, vi kunne få flertal for det.
Så kunne der være sket noget, og det kunne måske være gået stærkt.
Men vi vil da ikke være sure og sige, at hvis vi ikke kan få vores forslag vedtaget, vil vi slet ikke have noget med justitsministerens forslag at gøre.
Tværtimod er vi da glade for, at justitsministeren nu er kommet på banen og vil forbedre forholdene for de stakkels børn, vi har med at gøre.
Irene Simonsen (V), 2004-05-06:
Så er jeg nødt til at spørge fru Pia Kristensen: Når fru Pia Kristensen siger, at vi måske aldrig får bugt med overgrebene, var det så ikke bedre at gå ind i et konstruktivt samarbejde med regeringen og være med til at styrke den politimæssige indsats, der skal til på området, endnu mere, så vi får fat i de enkelte personer, frem for at bruge en masse tid på måske at udfordre den grundlovssikrede ytringsfrihed, som vi skal være rigtig, rigtig stolte af at have i det land, vi bor i?
Pia Kristensen (DF), 2004-05-06:
Nej, Dansk Folkeparti har selvfølgelig ikke monopol på at tage afstand fra det at være pædofil.
Alle normalt tænkende mennesker tager på det skarpeste afstand fra det.
Men nu står jeg altså heroppe som repræsentant for Dansk Folkeparti, og jeg har selvfølgelig ret til at udforme mine ordførertaler, som jeg har lyst til, og udforme dem sådan, som jeg synes passer til det, jeg føler, og det er det, jeg har gjort.
Andet ligger der ikke i det.
Så vil jeg sige, at med hensyn til at forhindre overgreb kan man nok aldrig få bugt med dem.
Det er en stor politimæssig indsats, der skal til.
Men det, vi er dybt forargede over, er, at et land som Danmark kan tillade og lovliggøre en pædofiliforening.
Det er det, vi harcelerer over.
Vi mener ikke, at en sådan type forening skal have lov til at bestå.
Eksistensgrundlaget er simpelt hen ikke til stede, derfor ønsker vi den lukket, og der skal ikke skyde nye op.
Irene Simonsen (V), 2004-05-06:
Jeg kan jo for det første konstatere - det var egentlig noget, jeg ikke var klar over - at man kan gradbøje, hvor meget man tager afstand fra pædofile, og der kan åbenbart gradbøjes så meget, at alle vi andre ikke kan tage lige så stor afstand fra pædofile som Dansk Folkeparti.
Det kan jeg kun undre mig over, for jeg har hørt en række taler herinde,
hvor vi alle har taget dyb afstand fra dem.
Det vil jeg gerne pointere kraftigt, og derfor tror jeg ikke, at hverken Dansk Folkeparti eller fru Pia Kristensen kan have monopol på at gøre det.
Men jeg vil gerne spørge fru Pia Kristensen, om fru Pia Kristensen og Dansk Folkeparti virkelig tror, at hvis vi forbyder pædofile foreninger, stopper de pågældende med at være pædofile? Vil de ikke bare fortsætte?
Og er det så måden at bekæmpe dem på?
Forestiller Dansk Folkeparti sig, at hvis vi forbyder den forening, er der ingen pædofile mere?
Det mangler vi sådan set at få et svar på, for hvad er formålet
med at stoppe foreningen, når vi ved, hvilke konsekvenser det kan have, hvis vi måske får en dom for, at den ikke kan forbydes?
Pia Kristensen (DF), 2004-05-06:
Jamen jeg må blive fru Elisabeth Arnold svar skyldig, for som sagt sidder jeg ikke i Retsudvalget, så jeg har slet ikke styr på de lovforslag, der er kørt gennem Retsudvalget.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-05-06:
Jeg tror, jeg kan hjælpe fru Pia Kristensen.
Dansk Folkeparti har ikke stemt for nogen af de forslag om internationalt samarbejde på dette område, som vi har behandlet her i Folketinget.
Det handler om Europol, det handler om Schengeninformationssystemet og andre meget, meget effektive samarbejder inden for EU-systemet og internationalt i øvrigt, og alt det har Dansk Folkeparti konsekvent stemt imod.
Pia Kristensen (DF), 2004-05-06:
Det kan jeg faktisk ikke svare på her, så det må jeg først have undersøgt.
Men det er da rigtigt, at det er vigtigt, og jeg sagde også, det er vigtigt, at vi har et internationalt samarbejde.
Vi har jo netop set, hvilke katastrofer der skete
i Belgien, og den sag kører jo stadig.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-05-06:
Jeg bed mærke i, at fru Pia Kristensen i sin ordførertale lagde megen vægt på, at der foregår et internationalt samarbejde om bekæmpelse af børneporno.
Nu er det jo fuldstændig rigtigt, at der sker en voldsom distribution af børneporno på nettet, og at der af og til bliver optrevlet ligaer eller børnepornoringe, som er udbredt over hele verden, og jeg vil gerne spørge: Hvor mange af forslagene om internationalt samarbejde om bekæmpelse har Dansk Folkeparti stemt for?
Lene Espersen (KF), 2004-05-06:
Nu er det selvfølgelig et spørgsmål om, hvis et flertal i Folketinget tvang en minister til at begå ulovligheder, om det samme flertal så bagefter ville stille ministeren for en rigsret.
Det ville i hvert fald være udtryk for dobbeltmoral af værste skuffe.
Men der er jo ingen tvivl om, at jeg ikke ville overholde lovgivningen.
Det ville jo svare til, at jeg valgte en tilfældig politiker, f.eks. hr. Morten Bødskov, og sagde: Nu skal anklagemyndigheden indlede en straffesag mod ham - om ikke andet, så fordi jeg var lidt sur på ham.
Jeg har godt nok ikke nogen beviser, men lad det komme an på en prøve.
Hr. Morten Bødskov tager det nu meget afslappet, og jeg kan også sige til hr. Morten Bødskov, at jeg ikke har tænkt mig at begå den slags ulovligheder.
Men det er fuldstændig korrekt, at det i yderste tilfælde kunne være konsekvensen, fordi jeg ikke ville efterleve mit ansvar som forvaltningschef.
Helge Adam Møller (KF), 2004-05-06:
Jeg har bare to spørgsmål til ordføreren.
Fru Elisabeth Arnold siger nu, at ifølge SF's forslag er det her bare frivilligt, og hr. Jann Sjursen siger lige her, at det bare er en adfærdskodeks, der ingen konsekvenser har.
altså hver og en - forud for udsendelsen skal bekræfte i deres kontrakt, at de vil afstå fra det.
Hvis det er alle soldater, så er det altså ikke særlig frivilligt. Hvis man skal bekræfte, så er det sådan i forsvaret - det beder jeg hr. Ulrik Kragh bekræfte - at de fleste har en sådan opdragelse, at hvis man med sin underskrift bekræfter et eller andet, så er det da meget mere bindende end en juridisk kontrakt.
Man har jo givet sit æresord på, at man vil holde et eller andet, og det er da mere alvorligt end at bryde en eller anden tilfældig juridisk regel.
Derfor er det da en meget, meget større binding.
Der er ikke noget som helst frivilligt, og det har meget alvorlige konsekvenser, for man skal løbe fra sit løfte, hvis man vil bryde dette.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-05-06:
Jeg er godt klar over den juridiske sondring mellem en privatperson, som er på orlov, og den, der er udsendt, og som er i uniform, men jeg tænker på den skade, der kan ske på det image, som de danske soldater har, når de bliver sendt ud, at der, uanset at de ikke er i uniform, kommer historier om dem i pressen, måske endda i verdenspressen, om, at danske soldater på orlov i land xx har opført sig svinsk eller opført sig fuldstændig utilstedeligt.
Så jeg taler ikke så meget om, at man selvfølgelig rent juridisk er en fri person, når man har orlov, men den skade, der kan komme over Danmark som deltager i en eller anden fredsbevarende styrke, er jo lige så stor, hvad enten ulykkerne begås, når man har orlov, eller når man er i fuld uniform.
Jann Sjursen (KD), 2004-05-06:
Jeg havde også en vis forventning om, at Venstre bakkede forsvarsministeren op.
Men netop fordi man arbejder med det i NATO-regi, er det jo også relevant, at den danske regering er lidt mere klar i mælet end det, vi har hørt hidtil i dag, at også Folketinget diskuterer, hvad vi har af forventninger til, hvad Danmark siger i internationale fora, når man diskuterer, hvad der skal ske, når soldater er udsendt, og når de også har orlov fra tjenesten i det missionsområde, de nu engang er udsendt til.
Det er da derfor, at begge forslag er relevante, for de indgår jo i virkeligheden i den diskussion og også i forhold til, hvad den danske regering måtte byde på.
Der er det mig stadig væk en gåde, specielt når man ser på SF's beslutningsforslag - det taler jo alene om en adfærdskodeks, som ikke får nogen retslige konsekvenser - at ikke regeringen i det mindste kunne støtte det.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-05-06:
Det var det der var et flertal i Folketinget der sagde, hvad angår den tidligere A.P. Møller-aftale. Så er der måske nogle, der mener, at et politisk flertal bare skal løbe fra en aftale.
Jeg tror, at det måske var det, der gjorde, at Det Radikale Venstre stod fast.
Men så må vi blot sige, at så må vi jo ind og forhandle os frem til en løsning.
Det er det, regeringen har gjort med et endnu bedre resultat.
Så er der det med, at man skal rejse til Langbortistan for at finde nogle aftaler, der ligner.
Nu var det altså sådan, at man godt ville have sikkerhed om en aftale, hvis man indgik den med en regering, så den ikke bare hele tiden blev lavet om.
Og vi behøver jo ikke at slingre op til Hørsholm og gå ind på DONG's hovedkontor for at finde ud af, at der var en overvæltningsklausul i Nordsøen.
Så det der med, at man skal til Langbortistan, den holder ikke.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-05-06:
Jo, det er den da.
Det kom da frem under den høring om Nordsøen, som godt nok blev beskåret stærkt, fordi ministerens parti, regeringens to partier, absolut ikke ville have en ordentlig og åben og demokratisk drøftelse af det her.
Så jeg vil godt have ministeren til at bekræfte, at det, SF har kritiseret, er, at resultatet var for ringe, og at vi skulle have haft mere ud af den, og at det var kompensationsklausulen, den var gal med.
Nu ved ministeren jo godt, at SF ikke var med i den foregående regering, og ministeren ved udmærket, at SF i årevis har presset på, for at Socialdemokratiet og for at De Konservative og Venstre og De Radikale ville flytte sig på det her område.
Dengang ville ministeren ikke flytte sig, ministeren, som dengang var en del af det, og De Konservatives gruppe ville ikke flytte sig.
Der var simpelt hen bare ikke nok, der ville flytte sig. Ministeren ved også udmærket, at det, vi kritiserer aftalen for, ikke er, at den er bedre end det, der var forud, men at den simpelt hen er for dårlig, fordi vi burde have fået et par milliarder mere ud af den aftale, og vi burde have undgået at lave den kompensationsklausul, som i øvrigt er ukendt på disse breddegrader.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-05-06:
Jeg er da glad for, at vi får lov til at genopfriske resultaterne af Nordsøaftalen her i dag, for
det er en fremragende aftale for den danske stat og for de danske borgere.
for A.P Møller - Mærsk, for sådan er det jo, når man laver aftaler. Jeg hører også den her historie om, at man er bastet og bundet med håndjern og hele musikken de næste 40 år.
Men hvad er fakta i denne sag?
Var det lykkedes SF med støtte fra Socialdemokratiet at få en krone mere ud af det her, mens man havde en socialdemokratisk ledet regering?
Nej, det var det ikke, og vi fik 40 pct.
Det var det, der var provenuet.
Så kommer der en borgerlig regering, der forhandler det op til 61 pct., og hvis olien går op igen, får vi 73 pct. i marginalbeskatning.
Det skal sammenholdes med, at når vi frem til 2020, så er 80 pct. af olien udvundet.
Det er da rettidig omhu, at der er en regering, der sørger for at finde et flertal for at forhandle en aftale hjem, der giver flere penge til familien Danmark.
Det var jo ikke lykkedes den foregående.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-05-06:
Mit spørgsmål handler om Nordsøen, for det med kvoterne tager jeg i anden runde.
Han har nemlig lagt os i politisk håndjern i 40 år frem.
Det er virkelig handlekraft.
Gid der måtte være tilsvarende handlekraft, når det handler om den øvrige energipolitik.
Det andet, ministeren har ret i, er, at han ikke er den eneste, der fortjener prygl for den aftale.
Det gør Det Radikale Venstre også.
Det gør også de partier, der forud for den her regering ikke ville være med til at lave en aftale.
Men det, ministeren især fortjener prygl for, er, at han gik over på Esplanaden, færdigforhandlede en aftale og så gik til Folketinget.
Han gik ikke til Folketinget inden for at sige: Kan I være med på det her?
Er det nogenlunde, som I forestiller jer det, eller skal der ændres i det?
Det viste sig at være et fait accompli, vi fik forelagt.
Det er i virkeligheden noget, der burde have været i udbud.
Er det så en rigtig god forretning, når man laver et udbud i milliardklassen, at man giver den, der vinder opgaven, 27 pct.?
Hvilken anden opgave i Danmark er udbudt med så gunstige vilkår for den, der får opgaven?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-05-06:
Det er jo sådan, at det forslag, der ligger om kvoterne, har vi.
Nu skal det implementeres, nu skal vi og vores virksomheder lære at forholde sig til de her kvoter.
Så kommer vi frem til, hvor de bliver bindende, og det er klart, at i forhold til i dag så skal vi jo have nedsat kvoterne, hvis vi skal opfylde vores klimamålsætninger.
Det ved alle, der er til stede i salen i dag.
Derfor er jeg nødt til at sige, at selve omdrejningspunktet er vores EU-kvoteregulering.
Men det, jeg hører, er, at hr. Svend Auken mener, at danske elværker mere eller mindre skulle forbydes at eksportere el på markedet.
Vi er enige i, at det, som jeg sagde, giver innovation, det giver beskæftigelse; det bidrager.
Men det er altså kvotereguleringen, der er det store håndtag, for at det hænger sammen i EU med hensyn til at overholde Kyotoforpligtelserne.