runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (FP), 1999-04-29:
Som udgangspunkt er Fremskridtspartiet positivt over for
forslaget
Vi er meget opmærksomme på, at det at isolationsfængsle sigtede og mistænkte personer har ganske store konsekvenser og omkostninger, og at det altid skal stilles op imod, hvad man ønsker at opnå, altså vurderes i forhold til politiets muligheder for at efterforske i en given sag.
De ting skal altid stilles op mod hinanden, og man skal altid være meget varsom med at bruge isolationsfængsling.
Konsekvenserne af isolationsfængsling har vi jo set adskillige eksempler på.
Der er ingen tvivl om, at isolationsfængsling ikke er specielt sundt, og jo længere, desto værre bliver det naturligvis.
Det er i den høje ende af skalaen, der skal lægges et maksimum for isolationsfængsling.
Jeg er dog også tilfreds med, at ministeren har åbnet en lille kattelem, så man i helt specielle tilfælde kan gå ud over denne maksimale grænse.
Men den maksimale grænse skal efter vores opfattelse forstås som en virkelig maksimumgrænse, som kun helt undtagelsesvis kan overskrides.
Men det er i hvert fald hensigtsmæssigt, at den maksimale grænse bliver sat ned, og at den bliver præciseret. En ting, man hele tiden skal huske på, er, at der jo er en sammenhæng mellem politiets ressourcer, politiets efterforskningsmuligheder og behovet for at varetægtsfængsle og i denne sammenhæng isolationsfængsle de mistænkte.
Hvis man virkelig vil nedbringe længden af isolationsfængslingerne, er der ingen tvivl om, at det ikke kun handler om, at politiet skal have flere ressourcer.
Det handler også om, at politiet skal have nogle helt andre og bedre efterforskningsmuligheder, for tingene hænger ganske, ganske snævert sammen: jo sværere det er for politiet at efterforske, desto længere tid vil det være nødvendigt at varetægtsfængsle, herunder isolationsfængsle.
Ministeren kunne jo gøre op med sig selv, om han virkelig vil ramme en pæl igennem her og sige, at nu skal der gøres noget ved det - og så gøre det, han som justitsminister kan, nemlig dels anmode finansministeren om, at politiet får de nødvendige ressourcer, dels selv fremsætte forslag om, at politiets efterforskningsmuligheder bliver gjort nemmere.
Det ser vi gerne i Fremskridtspartiet, og vi har tidligere stillet og vil igen stille forslag om, at der afsættes flere ressourcer til politiet. Der er ingen tvivl om, at der indimellem sker fejl - at det er den forkerte person, man mistænker, og at det er den forkerte person, der bliver varetægtsfængslet, herunder isolationsfængslet.
Men det vil ikke altid kunne undgås, at der sker fejl.
Det vil ske fra tid til anden, men så må man til gengæld også være indstillet på, at der skal udbetales en seriøs erstatning.
De erstatninger, der bliver udbetalt i dag, er så små, at det næsten er latterligt.
Hvis systemet laver fejl - og det kan jo ske - må det til gengæld gribe til foret og betale en seriøs og anstændig erstatning til de mennesker, det er gået ud over.
Vi giver tilsagn om en positiv udvalgsbehandling, og også når forslaget når frem til tredjebehandlingen, vil vi være meget positivt indstillet over for det.
Børge Klit Johansen (KRF), 1999-04-29:
Da Kristeligt Folkepartis ordfører, hr. Jann Sjursen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne fremføre følgende: Kristeligt Folkeparti deler regeringens ønske om at begrænse anvendelsen og varigheden af isolationsfængsling, for uagtet det af efterforskningsmæssige grunde kan være nødvendigt med isolationsfængsling, kommer vi ikke uden om, at det er en utrolig psykisk belastning.
Kristeligt Folkeparti vil i den forbindelse godt gøre opmærksom på, at efterforskningsindsatsen og tilvejebringelsen af bevismateriale for politiets vedkommende også afhænger af de tildelte ressourcer, og at lovforslaget lægger pres på politiet og anklagemyndigheden.
Vi er tilfredse med, at lovforslaget lægger op til en forbedret beskyttelse af vidner, og vi ville endda gerne gå endnu videre, så brug af anonyme vidner blev en mulighed.
Selvfølgelig skal en baptistpræst, en katolsk præst eller en luthersk frikirkepræst have samme retsstilling som en folkekirkepræst.
Der er flere detaljer i lovforslaget, som vi gerne vil vende tilbage til under udvalgsbehandlingen, men grundlæggende har vi en positiv indstilling til regeringens lovforslag.
Elisabeth Arnold (RV), 1999-04-29:
I den hjemlige EU-debat har svig og svindel og snyd med EU-midler haft en meget stor plads, og det er også berettiget.
Det er ikke pynteligt, at et land som Danmark har masser af eksempler på svig og svindel med EU-midler, og det skal vi gøre noget ved.
disse midler selvfølgelig vil blive taget fra de nationale regnskaber.
Vejen frem er selvfølgelig at få nogle internationale konventioner, som vi kan tilslutte os, og hvor vi i fællesskab beslutter, hvilke foranstaltninger vi træffer, og hvilke regler vi følger, når vi f.eks. skal retsforfølge bestikkelse, hvordan vi skal definere aktiv og passiv bestikkelse, hvordan vi skal kriminalisere EU's svig på en ensartet måde i de forskellige lande.
Dette lovforslag er et længe ønsket og tiltrængt tiltag, for at Danmark kan tiltræde EU's svigskonvention, som desværre ikke er blevet tiltrådt af ret mange lande endnu.
Det kan godt være, at det er kompliceret stof, og at nogle gerne vil bruge sommerferien på det, men jeg vil gerne sige, at fra Det Radikale Venstres side vil vi gerne have, at det her lovforslag bliver vedtaget så hurtigt som overhovedet muligt.
Det er simpelt hen for dårligt, at Danmark ikke for længst har tiltrådt og ratificeret svigskonventionen.
Det er simpelt hen på høje tid, at vi gør det.
Sonja Albrink (CD), 1999-04-29:
Dette forslag har jo bl.a. til formål at skabe mulighed for anvendelse af de forskellige konventioner, som Danmark har undertegnet, og det synes vi også er et meget vigtigt signal
Når det er sagt, er der imidlertid også nogle spørgsmål, som vi i CD mener vi må få afklaret under udvalgsbehandlingen.
Bl.a. er det med hensyn til forslaget om straf for bestikkelse af udenlandske embedsmænd vigtigt at få afgrænset det strafbare område, for det er jo almindelig kendt, at smøring i visse kulturer næsten er en forudsætning for at opnå de tjenesteydelser, som er nødvendige for, at man kan drive en virksomhed.
Selv om man med rette har fjernet den skattemæssige fradragsret for denne form for bestikkelse, er der trods alt et stort spring til at kriminalisere forretningsfolk, der blot prøver at drive et erhverv.
Udvalgsbehandlingen må altså vise, hvor grænserne går, og hvorledes begrebet smøring indpasses i forhold til OECD-konventionen.
Så alt i alt går vi også ind for, at man får en oversomring af forslaget.
Aage Frandsen (SF), 1999-04-29:
Produktionsskoler og daghøjskoler har hver deres målgruppe, det tror jeg nok vi er nogenlunde enige om.
Det, jeg understregede med henvisning til OECD-rapporten, er, at det gør ikke så meget, at man har en enkelt mere med i målgruppen, for det er i virkeligheden en styrke.
Det er også min egen erfaring fra det almindelige pædagogiske arbejde, at det er en fordel, og nu viser det sig rent faktisk, at OECD betragter det, som det danske uddannelsessystem er i gang med, som noget genialt.
Men selvfølgelig er der en bestemt målgruppe.
Angående det, at de skulle være åbne for alle, er det jo sådan, at når et ungt menneske ikke er i uddannelse, ikke har et job, kan han henvende sig dér, og så er det da fornuftigt at give ham ophold.
Sådan er det i dag, så på den måde kan man godt sige, at de er åbne for alle.
Men sådan er det jo ikke alligevel, og det skal det heller ikke være.
I praksis er det jo heller ikke alle, som henvender sig.
Jeg har ikke sagt, at regeringen og dens støttepartier i denne sag er ved at nedlægge daghøjskoler og produktionsskoler, men man er jo ved at nedlægge noget af kapaciteten og dermed også lukke nogle af dem.
Min bekymring går på, om man er tilstrækkelig opmærksom på, at den pædagogik, den uddannelsesform, der er på skolerne, er helt central for de pågældende mennesker.
Min bekymring går på, at man hele tiden fokuserer på, at der skal være et bestemt antal, og det er jo en meget anderledes måde at tænke på end at starte med at sige: Hvad er det, disse uddannelsesinstitutioner giver, og hvad er det, nogle mennesker - unge, henholdsvis voksne - har brug for?
Så vil man se, at man selvfølgelig har råd til det, og se på, hvordan man finder ud af det.
Til sidst til hr. Fransgaard: Jeg er slet ikke klar over, at jeg skulle have antydet noget som helst om, at produktionsskoler skulle være konkurrenter til det private erhvervsliv.
Der er somme tider nogle, der er sure over, at de laver nogle møbler og sådan nogle ting, og at de sælger dem.
Men de unge mennesker skal jo også i forbindelse med uddannelse og i forbindelse med arbejde simpelt hen lære, hvordan det er at deltage i en produktion.
Men skolerne er ikke konkurrenter, og det skal de heller ikke være.
Dorte Bennedsen (S), 1999-04-29:
For at undgå tidligere situationer ved første behandling af indfødsretslove, hvor blodtrykket er steget faretruende hos Dansk Folkeparti, fordi de øvrige partiers ordførerne ikke tog ordet, skal jeg blot sige, at dette lovforslag omfatter 1.386 primære ansøgere og 978 børn - ansøgere, hvoraf langt de fleste umiddelbart opfylder de betingelser, Folketinget har fastsat for opnåelse af statsborgerskab.
Dorte Bennedsen (S), 1999-04-29:
Jeg skal ikke kaste mig ud i en diskussion med Dansk Folkeparti om synet på de mennesker, der kommer her til landet, men jeg vil godt anholde, når det bliver sagt her fra talerstolen, at der er tale om en massetildeling og ikke nogen ordentlig behandling.
Det, der er tale om, er, at Folketinget har fastsat nogle regler i et kontorcirkulære, som angiver betingelserne for, at man kan få dansk statsborgerskab.
Hver enkelt sag bliver nøje behandlet - ikke af udvalgets medlemmer, men af de embedsmænd, der er sat til det - efter det regelsæt, vi har fastsat her i Folketinget, så det er ganske enkelt ikke sandt at sige, at det er en massetildeling, og at der ikke foregår nogen ordentlig behandling.
Der er en konkret individuel behandling af hver enkelt person, der er med i dette lovforslag.
Så til det med partierne bag de lukkede døre: Ja, her må Dansk Folkepartis ordfører have mig undskyldt.
Vi havde en debat her i Folketinget i januar 1998, hvor der blev vedtaget
Det ville have været særpræget at tage
Til sidst blot dette med hensyn til at opdele forslaget i to: Betyder det også, at når vi f.eks. taler om boliglovgivning og miljølovgivning, skal der være ét lovforslag, som indeholder det, alle partierne kan støtte, og alt andet skal samles i et andet forslag?
Det var dog en ret særpræget tankegang.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 1999-04-29:
Jamen hvis hr. Skaarup så gerne vil have, at vi skal diskutere det, så lad os da gøre det. Jeg vil sige til hr. Skaarup, at jeg synes, det er ualmindelig rart, at der er nogle mennesker af udenlandsk herkomst, der føler sig så godt tilpas her i Danmark - på trods af fremmedhadere og andre folk, som også er repræsenteret her i salen i dag - at de faktisk ønsker dansk indfødsret.
Jeg vil gerne have lov til at byde de mennesker, som får dansk indfødsret med dette lovforslag, velkommen til Danmark.
Peter Skaarup (DF), 1999-04-29:
Til det sidste indlæg fra fru Pernille Rosenkrantz-Theil skal jeg bare sige, at nu skal man jo passe på, hvilket ordvalg man bruger om sine politiske modstandere.
En dom har vist, at man skal passe på i dag, for man kan blive dømt til at betale sagsomkostninger osv., og jeg hørte ordet »fremmedhadere« heroppe fra talerstolen.
Men lad os lade være med at diskutere det yderligere og komme til kernen af det her.
Fru Dorte Bennedsen siger, at der foretages en meget fornuftig og seriøs gennemgang af ansøgerne til at modtage dansk indfødsret.
Men vil fru Dorte Bennedsen ikke give mig ret i, at hver eneste gang, der er tildelt dansk indfødsret, har der været et antal personer, der bl.a. har begået kriminalitet, ikke kan klare sig selv, har gæld til det offentlige osv. osv., og derfor ikke kan siges at være så uplettede, som fru Dorte Bennedsen ligesom lægger op til, at ansøgerne er og skal være?
Så vil jeg yderligere svare på det, fru Dorte Bennedsen sagde med hensyn til et forslag, som skulle være vedtaget her i Folketinget.
Fordi der er vedtaget et forslag på et eller andet område, udelukker det altså ikke regeringen fra at invitere alle partier til en forhandling om en fremtidig politik på området, og vi må betragte den manglende invitation til at deltage i en forhandling om denne sag som et bevis for, at regeringen reelt ikke er interesseret i at stramme op, men at den fortsætter den politik, man har ført gennem mange år, hvor man stort set har tildelt alle de personer, der ønskede det, dansk indfødsret.
Det er jo kendsgerningerne.
Sådan har det været, og sådan vil det altså vedblive at være, bl.a. fordi man ikke snakker med de partier, som har et kritisk syn på tingene.
Dorte Bennedsen (S), 1999-04-29:
Jeg kan helt klart bekræfte, at der ikke er et eneste menneske på det lovforslag, vi behandler i dag, som ikke opfylder de kriterier, Folketinget har fastsat for at opnå dansk statsborgerskab.
Det er korrekt, at i de kriterier siges det, at hvis der er gået 3 år, 5 år, 7 år - alt efter overtrædelsens alvor - har man lagt overtrædelsen bag sig.
Folk, der begår kriminelle handlinger - det er i øvrigt normalt noget med 14 dages hæfte eller op til 3 måneder, det er jo aldrig de store sager - får pålagt en karenstid.
Grundprincippet i en retsstat er, at når man har udstået sin straf, har man også lagt den bag sig.
Peter Skaarup (DF), 1999-04-29:
Jeg vil bare sige til fru Dorte Bennedsen, at grundloven foreskriver helt krystalklart, at Folketinget skal foretage en behandling af hver sag.
Det kan selvfølgelig være, det ikke bekommer fru Dorte Bennedsen så vel, at grundloven nu blev strikket sammen på den måde, den gjorde dengang, men der er altså en grund til, at grundloven foreskriver, at Folketinget skal tage stilling til hver enkelt person, der skal have dansk indfødsret.
Må jeg også minde om, at dengang grundloven blev skrevet, var det altså ikke 10.000 mennesker, der hvert eneste år fik dansk indfødsret; det var langt, langt færre mennesker, der var tale om, og det vil sige, at man i den grad betragtede det som noget ekstraordinært og noget stort at give dansk indfødsret til personer fra andre lande.
Men problemet i dag er jo, at man er i gang med at gøre det til noget meget småt, fordi der er tale om så mange mennesker. Det er jo utrolig mange mennesker, som på ganske kort tid er blevet danske statsborgere, og det er den udvikling, vi advarer imod i Dansk Folkeparti.
Børge Klit Johansen (KRF), 1999-04-29:
Vi mener faktisk, at reglerne for både indrejse til og ophold i Danmark er ganske restriktive, og at de håndhæves på en måde, som endda er problematisk, når det drejer sig om blandede ægteskaber, hvor den ene ægtefælle er dansk. Hr. Tom Behnke antydede, at ved tildeling af dansk indfødsret er man fuldstændig ligeglad med, om der er begået kriminalitet.
og jeg vil bare for en god ordens skyld sige, at Kristeligt Folkeparti naturligvis støtter tildeling af indfødsret til de personer, der er anført i lovforslaget.
Tom Behnke (FP), 1999-04-29:
Jeg må bede hr. Børge Klit Johansen om at læse min ordførertale, når nu den kommer på tryk om et par timer, for så vil han jo opdage, at jeg meget klart adskilte de forskellige kriterier.
Og det er bestemt ikke sådan, så jeg har påstået, at Folketinget er ligeglad med kriminalitet.
Så er jeg nødt til at sige og understrege, at jeg har ikke på noget tidspunkt givet udtryk for, at jeg ikke har tillid til de embedsmænd, der behandler de her sager.
Kristeligt Folkepartis ordfører sagde, at i modsætning til de to foregående ordførere havde han stor tillid til vores embedsmænd.
Det har vi i Fremskridtspartiet bestemt også.
Embedsmændene følger de spilleregler, som et flertal i Folketinget har lagt sig fast på, og embedsmændene gør et godt stykke arbejde, så embedsmændene skal ikke klandres overhovedet, udlændingene skal ikke klandres overhovedet; det er politikerne her i Folketinget, som vedtager spillereglerne, der skal klandres, og det er det, vi gør.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1999-04-29:
Vi er naturligvis i Venstre som udgangspunkt positive over for en kriminalisering, som er nødvendiggjort af EU-samarbejdet og nødvendiggjort af Danmarks muligheder for at undertegne diverse konventioner.
Men man kan sige, at erfaringen fra lov om personoplysninger skræmmer.
Den har jo vist, at der er
al mulig grund til at gå grundigt til værks, og det, vi er meget optaget af at få undersøgt grundigt i denne sag, er jo, i hvilket omfang vi gør op med allerede gældende strafferetlige principper.
Det gælder territorialprincippet, og der er i øvrigt tale om en udvidelse af det strafbares område.
Så inden vi siger ja, vil vi godt have sommerferien til at kigge nærmere på forslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 1999-04-29:
Svindel med EU-midler har jo haft offentlighedens bevågenhed
gennem de sidste mange måneder og med rette.
Den ene har været mere grotesk end den anden.
Set i det lys er vi godt tilfredse med, at der nu kommer et lovforslag - det, som vi behandler her i dag - som tager fat på nogle af tingene, som harmoniserer, og som er en forudsætning for, at Danmark kan tilslutte sig en række konventioner og protokoller, som tager højde for de her ting. Vi har også den indvending, som også Venstres ordfører her har været inde på, at det er så stort et kompleks og så mange lovforslag og så mange regler, der her skal implementeres, at vi også meget gerne vil have tid til at diskutere det nærmere og tygge det igennem.
Men det er vigtigt, at vi signalerer her, at vi er tilfredse med, at der gennemføres f.eks. en harmonisering af reglerne for overtrædelse af både momsloven og skattekontrolloven.
Det er jo en ændring i den opfattelse, som man i hvert fald tidligere har haft.
Det vil sige, at i princippet kan Det Konservative Folkeparti godt give sin tilslutning til hovedideerne i forslaget, men vi vil detaljeret diskuteret de nærmere retningslinjer - de nærmere krav - der her bliver stillet, for at få noget mere juridisk ekspertise på det og glæder os til at gå i gang med det.
Vi forventer heller ikke, at vi kan blive færdige før efter sommerferien.
Det er et stort forslag, det her.
Det er vigtigt at få det gennemført, fordi det vil have langtrækkende virkninger, så vi går konstruktivt ind i forhandlingerne i udvalget.
Anne Baastrup (SF), 1999-04-29:
Nu har ministeren jo selv i sin tale lagt op til, at lovforslaget skulle oversomre, så det er jo godt, at vi er enige om det.
Det her er så kompliceret, og det er så centrale bestemmelser i straffeloven, vi går ind og piller
ved, at det er uhyre vigtigt, at vi får god tid.
Vi skal have en teknisk gennemgang, og så mener jeg også, at vi skal have en høring, hvor vi inviterer kloge folk fra universiteter og andre steder fra til at gennemgå lovgivningen.
SF er som udgangspunkt positivt indstillet over for lovforslaget.
Der er i de høringssvar, vi har fået, nogle indvendinger mod forældelsesfristen, når det drejer sig om momssvig.
Det skal vi selvfølgelig have kigget på.
Der er også kommet indvendinger i høringssvarene vedrørende territorialprincippet.
Hvilke konsekvenser får det for ændringerne, hvis vi vedtager det her lovforslag uændret?
Samtidig har vi også nogle principielle retssikkerhedsproblemer, når det drejer sig om hælerivirksomhed i forbindelse med passiv bestikkelse, en bestemmelse, som også flere af høringssvarene er inde på, og som vi i hvert fald skal have gransket uhyre voldsomt.
Tilsvarende når det drejer sig om strafansvar for juridiske personer: Er det tilstrækkeligt præcist beskrevet i lovgivningen?
Der har jo også været indvendinger dér.
Men samlet set går vi til det her lovforslag med sådan relativt positive øjne, og så forventer vi, når vi nu har brugt sommeren til at hitte ud af, hvilke konsekvenser det får af afledekarakter for andre måder at fortolke vores straffelov på, at vi kan være sikre på, at vi får det afgrænset ordentligt, således at vi stadig væk har den grundlæggende metode i vores straffelov, som vi hidtil har haft.
Hvis vi kan få sikkerhed for det ved vores behandling, er SF positiv; men som sagt er det ganske kompliceret, og vi forventer et ret stort arbejde i Retsudvalget.
Frank Jensen (S), 1999-04-29:
Jeg vil gerne her ved førstebehandlingen af dette indfødsretslovforslag udtrykke min store glæde over, at det er lykkedes efter meget lange forhandlinger at nå frem til et resultat med et stort, bredt forlig mellem en række partier i Folketinget, sådan at vi nu igen har en bred parlamentarisk tilslutning bag de retningslinjer, som vi administrerer indfødsretslinjerne efter i Justitsministeriets Indfødsretskontor.
Det er jo efter nogle forhandlinger, der har stået på siden januar måned sidste år, hvor vi ved en fælles vedtagelse her i Folketinget ved en forespørgselsdebat, hvor vi havde alle retningslinjerne oppe til drøftelse, og det er rigtigt, som hr. Tom Behnke siger, at sådan nogle forhandlinger mellem partier foregår i et lokale, hvor der ikke er repræsentanter til stede fra pressen.
Sådan tror jeg også at hr. Tom Behnke mener at det skal ske, når flere partier skal indgå i en bred politisk aftale, og det er i øvrigt sædvanen, når der indgås store, brede forlig, at det foregår i lokaler, hvor partierne forhandler med hinanden.
At det her skulle være noget specielt, må jeg tage afstand fra, det er det ikke.
Der er også offentlighed om det resultat, som partierne har opnået.
Der vil nu blive udarbejdet et cirkulære, der omfatter de nye retningslinjer, som et stort, bredt flertal i Folketinget har tilsluttet sig.
Sådan er det jo - må jeg sige til hr. Tom Behnke - når der laves lovgivningsarbejde i øvrigt her i Folketinget. Så er det som regel et flertal i Folketinget, der står bag det, men alligevel udtrykker vi, at det er regler, altså lovgivning, der er fastsat af Folketinget, og sådan er det også, når det drejer sig om indfødsretsreglerne. Vi får nu et sæt retningslinjer, som afspejler den vedtagelse, vi lavede i januar måned 1998, hvor der lægges vægt på, at det er domstolen, der afsiger domme i Danmark og laver den strafudmåling, som den pågældende gerning berettiger til efter gældende lovgivning, og det, som vores retningslinjer i langt højere grad afspejler, er, at det er den dom, der er faldet ved domstolene, der også får betydning for den karensperiode, man får efter indfødsretslinjerne. Der er her skabt en langt bedre balance i de nye retningslinjer, sådan at for mindre forseelser er karensperioden kortere, og for grovere lovovertrædelser er karensperioden længere.
Og de, der bliver udvist af vores land for bestandigt, ja, de kan selvsagt ikke opnå indfødsret efter de nye retningslinjer.
Det er nogle retningslinjer, som jeg synes er rigtige, de er i en god balance, og ikke mindst lægger jeg afgørende vægt på, at det er et bredt flertal, der står bag, også selv om jeg godt kunne have ønsket mig, at der var et parti eller to, som yderligere var bag, men det er jo deres eget frie valg.
Vi er nu i den situation, at vi har et bredt forlig, der rækker frem til juni måned år 2002, og det er glædeligt.