Sophie Hæstorp Andersen (S), 2004-12-14:
Vores sundhed er ikke blot en konsekvens af vores individuelle livsstil og vaner.
Vores sundhed er i lige så høj grad et resultat af det samfund, vi lever i.
Et godt arbejdsmiljø, gode fødevarer, ordentlige boliger, sikker trafik og en ren natur er alt sammen med til at sikre, at vi får et godt liv fri for sygdomme.
Ansvaret for en sund tilværelse hviler derfor ikke udelukkende på den enkelte, men på os alle sammen.
Passiv rygning er et godt eksempel herpå.
Vi skal ikke gå ind og bestemme, om folk skal ryge eller ej, men af hensyn til hinanden og til hinandens helbred kan det være nødvendigt at lave regler for, hvor den enkelte må ryge.
Samtidig ved vi, at rygning hvert år koster ca. 12.000 danskere livet.
Til sammenligning er det flere, end der samlet set dør af sygdomme eller ulykker relateret til alkohol, narkotika, ulykker, mord, selvmord og trafikulykker.
Derfor er der brug for mere end et skilt på væggen i en restaurant eller i en café.
Skiltning er måske et beskedent bidrag til forbrugeroplysningen, men det har intet at gøre med den passive rygning, som tjenere og barpersonale hver dag må udsætte sig selv for.
Socialdemokraterne mener derimod, at rygning på arbejdspladsen skal ses som et arbejdsmiljøproblem, der skal løses.
Det handler ikke om at prædike moral.
Rygere tager selv ansvar for deres liv og helbred.
Men den frihed bør ikkerygere og ansatte i denne branche også have.
Derfor kan vi ikke løbe fra, at der på længere sigt bør indføres et rygeforbud på alle arbejdspladser.
For Socialdemokraterne vil ikke risikere, at folk bliver syge og måske dør, blot fordi de passer deres arbejde.
Men vi er ikke klar til at indføre et sådant forbud, der ikke kan overholdes, i morgen.
I stedet vil vi i dag opfordre regeringen til snarest at tage initiativ til at komme med en handleplan, der igangsætter en lang række initiativer for at hjælpe rygere til at stoppe rygningen og tage initiativer i retning af at stoppe rygning i offentlige rum, så den på den måde kan være med til at skabe en holdningsændring i samfundet, der betyder, at den efter f.eks. 3 år kan indføre et rygeforbud i alle offentlige rum, som befolkningen bakker op om.
Vi siger ikke, at det bliver let.
Derfor vil vi selv via udvalgsarbejdet og selvstændigt i den kommende tid sætte os grundigt ind i de forberedende tiltag, man gjorde i Irland og i andre lande, hvor man har indført mere omfattende rygeregler for at sikre borgerne mod passiv rygning.
I Socialdemokraternes sundhedsudspil fra foråret foreslog vi, at man gør godkendte rygestoptilbud til en del af sundhedsvæsenets almindelige tilbud og dermed gør dem gratis i alle amter.
Unge er her en særlig målgruppe.
Vi holder jævnligt møder med industrien for at finde ud af, hvordan vi kan gøre nikotinpræparater billigere.
Derudover kunne vi godt tænke os, at det kunne blive lettere at få tilladelse til at sælge nikotintyggegummi og -plastre der, hvor rygerne færdes.
Man kunne tænke sig, at det blev en forudsætning for at sælge tobaksprodukter, at man også førte nikotinpræparater.
Det kunne f.eks. være i kioskvognene i DSB-togene.
Afslutningsvis kan man sige, at regeringens forslag om skiltning er et første, meget lille skridt i den meget vigtige tobakspolitiske debat.
Forslaget er imidlertid efter vores mening uambitiøst og hjælper ikke de mange ansatte på offentlige og private arbejdspladser, der dagligt må leve med passiv rygning.
Regeringens forslag er skuffende og slet ikke vidtrækkende nok.
Her er der nemlig både en kortsigtet og langsigtet effekt af målrettet forebyggelse.
Socialdemokraterne kan støtte forslaget, som det ligger her i dag, fordi det er et lille skridt i den rigtige retning, men vi vil også lægge vægt på, at man i den kommende tid har modet og viljen til at gå videre.