Line Barfod (EL), 2006-01-31:
Grundloven er, som navnet jo siger, den helt grundlæggende lov.
Det er den, der fastsætter rammerne, herunder også, som vi var inde på tidligere i debatten, at det er grundlovens formål at indskrænke magten og lægge begrænsninger på, hvad et folketingsflertal kan vedtage, for at borgerne kan leve i størst mulig frihed.
Vi synes fra Enhedslisten side, at der derfor i dag i høj grad er brug for en grundlovsændring, så vi kan få en grundlov, der i større omfang kan lægge begrænsninger på, hvad et folketingsflertal kan vedtage, sådan at borgerne kan få flere frihedsrettigheder, kan leve i større frihed, end den, vi er sikret i dag.
Derfor støtter vi også, at der skal nedsættes en kommission, som kan arbejde med forskellige emner inden for grundlovsændringer, som kunne sikre, at der kom en debat i befolkningen.
Jeg skal ikke gå ind i de enkelte, men bare sige, at vi er enige i mange af dem, og så er der nogle, vi er uenige i.
F.eks. vil SF opretholde monarkiet, og det er ikke lige vores kop te, vi synes, det skal afskaffes.
Men der er mange ting, som kan bruges som udgangspunkt for en videre debat.
Det, vi synes, vi skal kigge på, når vi skal se på, hvor det er, der er behov for at ændre grundloven, er, som det er fremgået af debatten, at vi skal have en grundlov, der passer til verden i dag, også sprogligt.
Vi har behov for at se på, hvordan vi tilpasser grundloven, også i forhold til Grønland og Færøerne, og diskutere de overvejelser, der er om større grad af selvstyre og måske en dag selvstændighed.
Der er hele spørgsmålet om EU, hvor der konstant overføres suverænitet, og endda – senest med miljødommen fra EF-Domstolen – i endnu større omfang, end selv regeringen har ønsket.
Vi mener, der er brug for at afskaffe monarkiet, så vi ikke har et system, hvor der er nogle, der fødes til bestemte embeder.
Vi mener, der er behov for at adskille kirke og stat.
Især mener vi, at der er behov for at sikre en lang række frihedsrettigheder, sikre, at noget af det, der i dag kun er sikret gennem internationale menneskerettighedskonventioner, også bliver skrevet ind i vores grundlov.
Vi mener også, at der er nogle kollektive rettigheder, frihedsrettigheder, som der er behov for at få skrevet ind, bl.a. strejkeretten.
Hvis man føler, at ens rettigheder bliver gået for nær, skal man have ret til at strejke, og det bør være sikret i en grundlov.
Hele spørgsmålet om retfærdig rettergang mener vi også skal være sikret med en grundlov.
Vi mener, der burde være et forbud mod hemmelig retspleje, sådan som det er indført både over for asylsøgere og med rockerloven over for en række forskellige mennesker.
Vi mener, det burde være oplagt, at i en moderne grundlov skal der være et forbud mod tortur og et forbud mod dødsstraf.
Vi mener, at ligestillingen burde sikres i grundloven.
Der har jo været meget debat om ligestilling i forhold til tronfølgeloven.
Vi mener, det er en kæmpe mangel, at vores grundlov ikke sikrer ligestilling, at det overhovedet ikke er nævnt i grundloven.
Herunder mener vi også, det er på tide, at vi sikrer ligestilling i forhold til forsørgelse.
I dag er det jo sådan, at man stadig kan risikere at være afhængig af sin ægtefælles indkomst.
Der er mennesker, der oplever, at de f.eks. kommer ud for en arbejdsskade; det tager lang tid at få den behandlet, så de falder for 52-ugers-reglen i sygedagpengereglerne; så skal de på kontanthjælp, men fordi de er gift, kan de ikke få kontanthjælp, og så står de fuldstændig uden indkomst og er afhængig af deres ægtefælle.
Det er der ikke mange der synes hører hjemme i et moderne samfund, hvor der skulle være ligestilling mellem kønnene.
Og derfor burde vi sikre i grundloven, at der også på dette punkt kommer en reel ligestilling, så man har ret til hver sin ydelse, frem for at skulle være afhængig af ægtefællens indkomst.
Så ønsker vi at sikre en fri, lige og gratis adgang til uddannelse, som statsministeren formulerede det lidt tidligere, og ikke kun til folkeskolen.
Det vil jo også have betydning i forhold til nogle af de forslag, som videnskabsministeren overvejer i øjeblikket, om at indføre brugerbetaling, hvis vi fik sikret det, statsministeren tidligere sagde at Venstre gik ind for, nemlig fri, lige og gratis adgang til uddannelse, så alle har lige muligheder.
Det synes vi kunne være godt at få skrevet ind i grundloven – og ikke som nu kun til folkeskoleniveau.
Tilsvarende mener vi, at det ville være godt i forbindelse med alt det, der sker omkring kommunalreformen, at få skrevet ind, at der skal være fri, lige og gratis adgang til sundhed.
Det, vi ser nu, er jo, at man har indført en brugerbetaling, som kommunerne foreløbig skal betale, når man bruger sundhedsvæsenet, og vi er bange for, at det breder sig, så der også kommer brugerbetaling for borgerne i forhold til sundhedsvæsenet.
Derfor ønsker vi at få sikret sundhed som noget helt afgørende i et moderne samfund; at der skal være fri, lige og gratis adgang.
Så mener vi, det er på tide, at vi også i den danske grundlov får skrevet hensynet til miljøet og bæredygtigheden ind.
Der er tidligere i debatten blevet sat spørgsmålstegn ved, hvad det skulle have af betydning, og det er blevet sagt, at det kommer an på, hvilken miljøpolitik man fører.
Derfor ville det også i Danmark have en betydning at få det skrevet ind i grundloven.
Så mener vi, det er vigtigt at få skrevet ind, at der er nogle fælles ressourcer, som ejes af os alle sammen i Danmark, som f.eks. vandet, der jo i øjeblikket er truet af den liberalisering, som EU kræver af os, nemlig at enkelte virksomheder skal have ret til at eje vores fælles vand.
Her mener vi, at vi burde have en grundlovssikret ret til rent vand.
Det er vores alle sammens.
Det er noget helt basalt, at vi alle sammen skal kunne få rent vand, og der burde det være sikret, at det er der ikke nogen der kan sætte sig på og komme til at eje.
Tilsvarende med undergrunden.
Når man taler med folk fra andre lande, kan de slet ikke forstå, hvordan det kan lade sig gøre, at man i Danmark reelt har foræret undergrunden og nordsøolien til A.P. Møller.
Det burde være indlysende, at undergrunden tilhører os alle sammen i fællesskab, og derfor burde vi også få det skrevet ind i en grundlov, så fremtidige regeringer og folketingsflertal ikke kan være i tvivl.
Så burde vi sikre en større grad af mulighed for folkeafstemninger, både nationalt og kommunalt.
Der er et stort behov for, at man kan få en folkeafstemning om forskellige væsentlige spørgsmål, som en stor gruppe i befolkningen rejser, for at se, hvad det er, befolkningen mener her – ikke nødvendigvis som i Schweiz med spørgsmål til folkeafstemninger hver eneste måned, men når der er store, væsentlige debatter i samfundet.
Hele debatten om kommunalreformen og her senest indgrebet fra finansministeren – Thors hammer – viser tydeligt, at der er brug for, at vi nærmere får diskuteret, hvad vi egentlig mener med kommunalt selvstyre, og i hvilket omfang vi mener at det kommunale selvstyre også skal sikres i grundloven, så et folketingsflertal ikke blot kan fratage kommunerne reelle muligheder, kan fratage f.eks. regionerne retten til at udskrive skatter.
Så der er mange ting, vi mener vi skal arbejde videre med, og derfor ser vi frem til det udvalgsarbejde, vi skal have, og vi håber, det kan lykkes at blive enige om nogle klumper af emner, vi kan arbejde med, og som vi også kan få skabt debat om i befolkningen.