runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Peter Vernersen (S), 1998-06-04:
Det var jo meget afdæmpede spørgsmål, fru Kirsten Jacobsen stillede, når jeg tænker på, hvilket toneleje spørgsmålene ofte tidligere har været stillet i her i Folketingssalen.
Jeg tror også, at fru Kirsten Jacobsen med sin baggrund er fuldstændig klar over, at ejendomsmarkedet har været under pres, og det, som jeg sagde, var, at ejendomsmæglerne har bestormet boligejerne for at skaffe nye ejendomme til salg og altid med løfte om højere priser.
Det tror jeg alle er klar over er virkeligheden.
Jeg synes også, det var meget afdæmpede spørgsmål, der var om forbedringerne af forholdene for de lavestlønnede, altså lavere skat af de laveste lønninger.
Det er givetvis i erkendelse af, at det er den rigtige vej, vi har valgt her, og det fremgår jo også helt tydeligt af de korte bemærkninger, der har været.
Gitte Seeberg (KF), 1998-06-04:
Jeg kan ikke lade være med at starte med at sige, at det er en utrolig angst, Socialdemokratiet har for, at ejendomspriserne er steget.
Jeg er fuldstændig enig med fru Kirsten Jacobsen i, at det er altså den lave rente, der gør, at de er steget, og vi skal kun være glade for, at der nu er omsætning af fast ejendom. Men det var nu egentlig ikke det, jeg ville have sagt.
Det var til hr. Jens Peter Vernersen, som i sit indledende indlæg var inde på, at vismændene, bl.a. Nina Smith, havde anbefalet de initiativer, regeringen nu har fremlagt her i Folketingssalen i dag.
Men jeg kunne godt tænke mig at stille et spørgsmål, for jeg er fuldstændig enig i, at regeringens skattepakke langt hen ad vejen ligner det, vismændene har anbefalet.
Jeg tænker her på forslaget om at sænke beskatningen af kapitalindkomst.
Frank Aaen (EL), 1998-06-04:
Hr. Jacob Buksti sagde i sit første indlæg i dag, at der utilsigtet var givet skattelettelser til nogle, og at det var det, vi skulle prøve at rette op på. Så kigger jeg på regneeksemplerne og spørger: Retter man op på det?
Den rige familie, der har 850.000 kr. i årsindkomst, får oveni de utilsigtede 6.500 kr. yderligere 1.700 kr.
Den anden familie med 850.000 kr. i årsindkomst har et lidt dårligere resultat - det vil jeg gerne medgive - men den får stadig lov til at beholde 2.500 kr. af det, de har fået utilsigtet.
Det skal sammenholdes med den arbejdsløse, der får 1.400 kr. Uanset hvordan man stiller det op, uanset hvordan man regner, er det altså sådan, at den meget højt lønnede familie stadig får mere ud af det end den arbejdsløse.
Det er da ikke en god profil, det kan man da ikke mene.
Kan vi ikke få et klart tilsagn om, at man er indstillet på at gøre profilen bedre, så dem i toppen skal klippes noget mere, og de arbejdsløse og kassedamerne skal have noget mere?
Frank Dahlgaard (KF), 1998-06-04:
Hr. Jacob Buksti indfører jo en helt ny moral eller mangel på moral her i debatten ved at gøre det legitimt at sige, at der overhovedet ikke er behov for et indgreb, for en finanspolitisk stramning, og så kommer det 14 dage efter efter en folkeafstemning.
Der var efter regeringens og Socialdemokratiets opfattelse overhovedet ikke behov for noget indgreb.
Der var ikke noget, der tydede på det, og så slår man til med et velforberedt indgreb - velforberedt gennem adskillige uger, måske endda måneder.
Og når det drejer sig om arbejdsmarkedspolitik, er hr. Jacob Buksti jo økonom, og han ved godt, det er noget andet end finanspolitik.
Med finanspolitikken bremser man skibet »Titanic«s fremdrift, det er rigtigt.
Her bremser man hastigheden i økonomien.
Men mit spørgsmål gik på: Har man planer fra Socialdemokratiets, fra regeringspartiernes, fra regeringens side om at føre arbejdsmarkedspolitik, dvs. med en uændret hastighed på skibet, men at undgå isbjergene, altså mere fleksibilitet på arbejdsmarkedet?
Det ved hr. Jacob Buksti godt hvad er.
Kommer der sådan et indgreb f.eks. til efteråret, eller vil hr. Jacob Buksti også afvise det?
Jacob Buksti (S), 1998-06-04:
Nu kan jeg jo forstå på hr. Frank Dahlgaard, at han er meget optaget af moralen, og det eneste, jeg så skal sige, er: Jamen regeringen og vi andre har altså hele tiden sagt, at vi nøje vil vurdere udviklingen og så se, hvad de relevante svar er.
Og så vil jeg sige til hr. Frank Dahlgaard: Ja, regeringen kommer med et udspil til en Arbejdsmarkedsreform III til efteråret, og den tager netop hensyn til, at hvis det er sådan, at vi skal nedbringe arbejdsledigheden, skabe fleksibilitet osv., kræver det nogle andre instrumenter end bare de almindelige finanspolitiske instrumenter.
så konsekvensen af det her er altså et minus
Jeg kan ikke forstå, hvordan hr. Frank Aaen kan få det til at være et plus, men det kan være, det er mig, der regner forkert, og så vil jeg da gerne have en korrekset fremstilling af det.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1998-06-04:
Jeg vil gerne spørge hr. Jacob Buksti, om hr. Buksti ikke mener, at de boligejere, der har etableret sig inden for de sidste 3-4 år, er i en specielt vanskelig situation.
Er det ikke rigtigt, eller mener hr. Buksti, at de ikke bliver ramt mere end alle andre?
For mig er det afgørende, om Socialdemokratiet vil erkende det særlige problem, der knytter sig til denne gruppe, eller om man kun vil komme med generel snak, som vi har hørt indtil nu.
Jes Lunde (SF), 1998-06-04:
Blot en replik om boligejernes situation.
Nu har SF jo ikke fremlagt nogen regnestykker og derfor heller ingen regnefejl, men jeg er helt enig med hr. Buksti i, at de eksperter, der har ytret sig i tv-kanalerne og i aviserne, kan man ikke været imponeret over.
Der har været rigtig mange regnefejl, og jeg synes da, man må opfordre til, at pressen sørger for at regne ordentlig efter, så den ikke skræmmer folk unødigt.
Jeg kan se, man har gået ud fra, at folk har en forholdsvis lav gældsætning, og at renten altid er billig, så alle lån er til 6 pct.
Jeg kender adskillige, som sidder med renter på 9 pct. og ikke har nogen mulighed for at konvertere, så vi skal have nogle mere reelle regnestykker, hvor det er virkelige menneskers situation, man tager udgangspunkt i.
Det er det afgørende. Jeg forstår det sådan, at der er et tilsagn fra hr. Buksti om, at vi regner alle de ting igennem, og hvis det så viser sig, at der er problemer, så man f.eks. risikerer at beskatte nogle nyetablerede mennesker fra hus og hjem, retter vi det op i reformen.
Jacob Buksti (S), 1998-06-04:
Vi har set nogle regnestykker, hvor man har købt et hus til 1,6-1,7 mio. kr. for en husstandsindkomst på 400.000 kr., og det er i hvert fald en noget avanceret boligrådgivning, der har været i de tilfælde.
Vi har til gengæld sagt, at hvis der er nogle, der kan fremlægge dokumentation for, at de har nogle særlige problemer og de problemer er reelle, jamen så ser vi på dem.
Det var også det helt klare svar, jeg gav til hr. Jes Lunde for lidt siden, så jeg kan ikke forstå, at det skulle være så utrolig vanskeligt.
Det er muligt, at de regnestykker, der er kommet fra Finansministeriet, kan være specielt rosenrøde, men så må vi jo se nogle, der er lidt mere dunkle, hvis det er sådan, at det er det, der stimulerer det gode humør.
Så bare til fru Kirsten Jacobsen: Jamen uanset om fru Kirsten Jacobsen siger, at der har været et prisfald fra 1986 til 1993, er det altså rigtigt, at der har været en prisstigning fra 1993 til 1998, og pointen er, at uanset hvad der er sket før, kan den prisstigning altså belånes. Så er spørgsmålet, om det er de nye ejere og dem, der har købt sidste år, der bliver de insolvente.
Det er muligt, men det tror jeg ikke på.
Min pointe er, at hvis det er sådan, at de bliver insolvente, er det, fordi de har investeret forkert.
Men hvis det er sådan, at der er problemer, jamen så må vi se på dem, og hvis det er sådan, at der er ting, vi har overset, så ser vi på dem.
Det er jo det, jeg har stået og sagt, og det gør vi, og det er et reelt tilsagn fra både Socialdemokratiet og regeringen.
Og så bare til fru Kirsten Jacobsens stemmeleje: Jeg tør slet ikke tænke på, hvilket humør fru Kirsten Jacobsen er i, når hun slet ikke siger noget.
Ja, en gang imellem, når man skal tage stilling til forslagenes indviklethed, er Folketingets forretningsorden åbenbart det mest indviklede papir, der findes.
Og det vil sige, at de boligejere, der er nu, realiserer et fald i lejeværdibeskatningen fra de nuværende
46 pct. til 40 pct. Og det fald afløses så derefter af en ejendomsværdibeskatning på 10 promille, men som er 8 promille for de eksisterende ejere.
Det vil sige, at de eksisterende ejere dels får en rabat i kraft af en faldende skat og derefter en lavere ejendomsværdibeskatning end nye ejere, for hvem den så i øvrigt bliver lavere i kraft af de faldende huspriser.
Og er hr. Peter Brixtofte opmærksom på, at alle de særlige rabatordninger så i øvrigt fastholdes? For det kunne være, at det kunne påvirke hr. Peter Brixtoftes sortsyn.
Frank Aaen (EL), 1998-06-04:
Bare for at gøre hykleriet fuldstændig krystalklart: Dansk Folkeparti står her og forsvarer skattefiduser, som mest er til fordel for de rigeste i samfundet - herunder f.eks. kapitalpensionsordningen, som jo er til fordel for de rigeste - og foreslår, at det stadig væk skal være sådan, at det er de rigeste, der har den største skattefordel.
Og samtidig har man altså foreslået ændringer på finansloven, som entydigt rammer enlige forsørgere, lave indkomster, dårligt stillede. Det er jo det, der er den sociale profil hos Dansk Folkeparti: at man jagter alle de svageste og samtidig fastholder de fordele, som de rigeste har.
Jeg synes bare, det er godt at få det trukket frem i debatten.
Ole Stavad (S), 1998-06-04:
Der er jo tradition for, at ministeren ikke går ind, før vi er ovre den samlede debat, men når jeg næsten bliver bebrejdet, at jeg ikke går ind, så vil jeg da gerne give den konkrete oplysning til hr. Peter Brixtofte, at ud fra det, som er blevet oplyst over for mig, er det den seneste aktuelle vurdering, det vil sige 1998-vurderingen.
Jeg skal gerne tjekke det fuldstændigt til det endelige svar, så der ikke er risiko for nogen misforståelse.
Og så vil jeg gerne gøre den bemærkning til hr. Brixtofte: Det må dog være en meget, meget mærkelig regnebog, hr. Brixtofte benytter, når han kan nå frem til en merudgift, en nettoudgift, på 7 mia. kr., når hr. Peter Brixtofte ser, at lejeværdien samtidig forsvinder.
Men det kan være, hr. Peter Brixtofte regner på samme måde, som - det er måske ham, der har vildført pressen - at man tager et enkelt element ud.
Det, der er virkeligheden her, hr. Brixtofte, er, at hver eneste krone, der kommer ind inden for skattesystemet, anvendes til at lette først og fremmest på bundskatten og mellemskatten.
Det betyder, at i 1999 er der balance; hvis vi ser på 2002 er der en decideret lettelse på 3,3 mia. kr. i indkomstskatten, som for en stor dels vedkommende også tilflyder boligejerne.
Derfor må jeg sige, at de nettotal, hr. Brixtofte regner sig frem til, i hvert fald er nettotal, der ikke under nogen forhold tager hensyn til de lettelser, som boligejerne får, hverken for så vidt angår bundskatten, eller for så vidt angår lettelserne på mellemskatten.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-06-04:
Jeg kan egentlig godt forstå, at hr. Frank Aaen i den grad både taler i overskrifter og hæver stemmen, for det, hr. Frank Aaen siger, kan ikke holde for en nærmere prøvelse.
For sagen er altså, at vores forslag bredt set går ud på at skabe besparelser på de offentlige finanser for bl.a. at skabe rum for at kunne give mennesker med de laveste indkomster i det her samfund nogle ordentlige skattelettelser, så de kan beholde en større del af det, de selv tjener, og dermed også se en idé i, at det faktisk kan betale sig at være i arbejde.
Og det er rigtigt, at det er et fundamentalt anderledes syn
på tingene end det, hr. Frank Aaen gør sig til talsmand for
Og lad mig så sige om det med kapitalpensionen: Jeg har netop her i mit ordførerindlæg stået og talt for, at der skulle ske ændringer i kapitalpensionsordningen, for jeg sagde, at med den måde, den er skruet sammen på i dag, er ordningen i særlig grad til gunst for de absolut højeste indtægter med de højeste trækprocenter.
Og så stiller hr. Frank Aaen sig alligevel herop og taler
, som om han enten ikke har hørt det, jeg sagde i mit ordførerindlæg, eller ikke vil høre det.
Man kan frygte, at det er det sidste, der er tilfældet.
Frank Aaen (EL), 1998-06-04:
Ølse for og ølse bag!
Det, Dansk Folkeparti står for, er, at enlige forsørgere skal have mindre støtte, at de, der er allerfattigst, skal have mindre boligstøtte, at de, der har brug for at få en uddannelse for at kunne komme videre, skal have mindre støtte, og at der skal være større brugerbetaling på arbejdsmarkedsuddannelserne.
Når Dansk Folkeparti skal finde besparelser, er det nogle af de allersvageste grupper her i samfundet, man jagter!
Søren Kolstrup (EL), 1998-06-04:
Lige en bemærkning om benzinpriserne.
Jeg synes, at vi lige bør bemærke, når det er blevet nævnt flere gange her i dag, åh, nu stiger benzinpriserne, hvad det rent faktisk er, der er sket historisk set.
Vi oplevede i 1980'erne et styrtdyk på benzinpriserne.
Det betød, at alle, der kørte i privatbil, virkelig fik nogle fordele.
De, der kørte med det offentlige, de, der var miljøvenlige, de 80 pct. af husstandene i København, der havde en sådan adfærd, blev straffet.
De blev straffet gennem 1990'erne.
En ganske bestemt del af befolkningen, der stod blåfrosne ved stoppestederne, hører vi alt, alt for lidt om i den her forsamling.
Den store uretfærdighed prøver man nu at lave bare en lille bitte, bitte, bitte krølle på.
Derfor skal jeg spørge CD, om man nogen sinde har tænkt lidt på den del af befolkningen, der er blevet så blodigt uretfærdigt behandlet gennem 1980'erne og 1990'erne, om man har tænkt lidt på de 80 pct. af husstandene i Københavns Kommune, som har været taber i denne udvikling.
Jeg synes også lige, vi skal have dem med, inden vi fordyber os alt for meget i de to slagteriarbejdere på landet, som jeg også tænker på, der har problemer af mange forskellige grunde.
Jacob Buksti (S), 1998-06-04:
I Socialdemokratiet har vi altid haft stor respekt for det sociale sindelag, som CD har vist.
Det roser vi gerne CD for ved alle givne lejligheder.
Derfor vil jeg gerne spørge CD's ordfører: Hvordan og hvorledes tror fru Sonja Albrink, at det virker, hvis det er sådan, at man erstatter nedslaget i bundskatten med et jobfradrag?
Vil det så ikke have en måske tilsigtet eller utilsigtet uhensigtsmæssig social virkning for pensionisterne, som jo netop ikke er i job?
Og hvordan og hvorledes vil fru Sonja Albrink i givet fald håndtere det problem?
Og det andet: Jeg hørte en hel masse om alt det, CD ikke ville, og alt det, som CD mente skulle laves om.
Derfor vil jeg gerne spørge CD's ordfører, om CD overhovedet mener, at der skal foretages en økonomisk opstramning.
Og hvis det er sådan, at CD mener det, om CD's ordfører så ikke bare kunne give en antydning af, hvad det er for en slags opstramning, og hvilke midler man skal bruge. Eller er det sådan, at CD stort set er imod alt det, som strammer op?
Det synes jeg godt jeg kunne tænke mig at høre.
Jens Peter Vernersen (S), 1998-06-04:
Jeg går da ud fra, at fru Sonja Albrink ved, at netop nedsættelse af skatten for de lavest lønnede er målrettet for at sikre bedre mulighed for, at denne gruppe kommer i arbejde, men at det også kommer de øvrige grupper til gavn, både dem, der betaler mellemskat, og dem, der betaler topskat.
Jeg går da også ud fra, at fru Sonja Albrink ved, at befordringsfradraget reguleres, når benzinpriserne stiger.
Det er der rent faktisk en automatik i.
af ejendomme før den 1. juli 1998 gives der rent faktisk en kompensation i det forslag, der ligger til kommunal ejendomsbeskatning.
Det synes jeg i hvert fald er vigtigt for mig at sige, for hvis det ikke skulle være bekendt, så er det bekendt på nuværende tidspunkt.
Sonja Albrink (CD), 1998-06-04:
Lad mig starte med hr. Kolstrup fra Enhedslisten, hvor jeg blot vil sige, at CD går ind for både den kollektive trafik, og vi går også ind for bilerne.
Men det er nu engang sådan, at den kollektive trafik ikke altid fungerer, som den skal, ude i de tyndt befolkede egne.
Hvis benzinprisen stiger mere i Danmark end i Tyskland, så er der ingen tvivl om, at vi har et grænsehandelsproblem.
Og det var blandt andet det, som CD gjorde meget ud af i den gamle skattereform, hvor CD var med.
Vi gjorde meget ud af, at vi måtte ligge på samme niveau som Tyskland.
Jeg ved, at Tyskland fra i dag af ligger under Danmark.
Og det synes jeg ikke det skal.
Jeg synes, det skal ligge på samme niveau.
Det går vi stadig væk ind for i CD.
Vedrørende jobfradraget, og det er til hr. Buksti, så skal jeg ikke i dag komme med nogle bud på, hvad CD vil.
Det her er en generel debat, og det er ved de forhandlinger, der skal føres i næste uge, at CD kommer med sine bud på, hvad vi vil møde op med i stedet for.
Men det er klart, at vi har et skatteudspil, der hedder jobfradrag, og vi vil i denne her sammenhæng gerne have belyst det, imod det regeringen foreslår.
Til hr. Jens Peter Vernersen vil jeg sige, at jeg godt ved, at befordringsfradraget reguleres.
Men der er stadig væk i regeringens oplæg to modeller.
Der er den til dem under 180.000 kr., og så er der den til dem over 180.000 kr.
Og i det øjeblik man går hen og beskærer samtlige fradrag, så sker der jo altså en reduktion af befordringsfradraget generelt, også selv om man har de to modeller.
Med hensyn til den dér kompensation på ejerboligmarkedet: Lad os prøve at se på den og lad os stille nogle spørgsmål.
Jeg synes ikke, at vi på det møde, som vi havde i går, fik fuldt svar på, hvad der sker med de boligejere.
Jens Peter Vernersen (S), 1998-06-04:
Jeg vil godt sige to ting om sammenligningen af benzinpriserne med Tysklands.
Det er jo bekendt, at afgifterne i Tyskland og Danmark er ens, men avancerne er forskellige, således at benzinprisen vist for tiden bliver 30 øre dyrere pr. liter i Tyskland, men det er ikke på grund af afgiften, men på grund af avancerne.
Så vil jeg gøre opmærksom på, at der i lovforslaget er taget højde for, at hvis der kommer en større forskel imellem priserne, så kan der fremover reguleres.
Det er der faktisk et afsnit om i lovforslaget.
Sonja Albrink (CD), 1998-06-04:
Jeg forstår på hr. Jens Peter Vernersen, at der kan reguleres opad, men aldrig nedad.
Frank Aaen (EL), 1998-06-04:
Det har været en lang dag, men at jeg skal høre, at jeg ikke har forstand på socialpolitik!
Jeg har faktisk beskæftiget med dette område i årevis, jeg har faktisk beskæftiget mig med privatisering på området i årevis, og jeg har noteret mig, Socialdemokratiet indtil for nylig syntes, det var et dårligt område at privatisere.
Jeg er da fuldt ud klar over, at visse nordsjællandske kommuner i lang tid har samarbejdet med private selskaber, som tilbyder praktisk hjælp til de ældre, og det er jeg med på.
Men det undrer mig, at jeg stadig ikke har fået noget svar på, hvorfor en aftale, der ikke indeholdt det element at fremme privatisering, lige pludselig indeholder netop det element, når sagen kommer i Finansudvalget, altså at det bl.a. er et mål at fremme privatisering.
Det undrer mig, og det er derfor, jeg har ment at burde rejse debatten i dag.
Jeg er helt med på, at den ulykkelige mulighed for at slippe private ind på området har været der længe, og nogle kommuner har ulykkeligvis anvendt den længe.
Men derfra og så til at bruge penge til direkte at fremme, at det sker i yderligere udstrækning, kan jeg altså ikke rigtig få øje på nogen begrundelse for.
Så vil jeg i øvrigt sige - den diskussion kan vi jo ikke nå i dag, og det er jeg med på - at jeg synes faktisk, det er seriøst at diskutere klogskaben i at uddele hjælpen til ældre til private firmaer og i det hele taget opsplitte serviceydelser i forskellige firmaer.
Men den diskussion tager vi en anden dag.
Men først havde jeg altså ikke nogen begrundelse for mit forslag, og nu har jeg altså ikke en pind forstand på socialpolitik - ja, så må jeg sige, at så er det nok på tide, vi går hjem!
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1998-06-04:
Også jeg må udtrykke en stille undren over, at ministeren fuldstændig undlod at kommentere det forslag, jeg lagde frem, nemlig at vi indfører et bundfradrag i bruttoskatten.
Hvad det helt præcis vil koste,
har jeg bedt om at få beregnet, men hvis det nu er i størrelsesordenen 5 mia. kr., svarer det altså lidt til at nedsætte bundskatten med ca. 1 pct. Har ministeren nogen bemærkninger i relation til pensionisterne, jamen så må vi jo inddrage det i den samlede vurdering.
Men ud fra en beskæftigelsesmæssig betragtning og ud fra ønsket om en social profil over for dem, der gerne skulle i arbejde, er jeg lidt interesseret i at udfordre ministeren til at gå ind i en dialog om det.
Er der så nogen utilsigtede virkninger af et konkret forslag, ja, så må de naturligvis også behandles.
Det er klart.
Sonja Albrink (CD), 1998-06-04:
Jeg synes lige, at jeg vil have nogle ting på plads, som skatteministeren havde lidt problemer med.
Ingen er i tvivl om, at CD går ind for at få afviklet lejeværdien.
Det, jeg sagde til skatteministeren, var: Vi vil ikke have ny vin på gamle flasker ved at kalde det noget andet.
Vi holder fast i ordet lejeværdi, men at den skal afvikles, det står vi stadig væk ved.
Ole Stavad (S), 1998-06-04:
Jeg vil da gerne gøre en bemærkning til det spørgsmål, som hr. Brixtofte og hr. Flemming Kofod-Svendsen stiller her.
Jeg opfattede lidt sagen som uddebatteret imellem ordførerne.
Hvis det er sådan, at hr. Brixtofte trækker bundskattelettelsen ud af de regnestykker, der er, er det jo logik for høns, hvis jeg må sige det: Hvis det er sådan, at man bruger 10 mia. kr., hvoraf en betydelig del går til de grupper, der får en gevinst, men ikke en voldsomt stor gevinst, og som også skal være med til at bære de grønne afgifter, og hvis det er sådan, at man fjerner gevinsten, men fastholder de grønne afgifter, så bliver konsekvensen selvfølgelig, at den gruppe kommer ud som tabere.
Det er bestemt ikke inden for den ramme, som regeringen synes er fornuftig.
Det er den ene kommentar til hr. Brixtofte.
Det anden er, at når han præsenterer det som en forenkling, er det helt forkert.
Det ville være stærkt komplicerende.
Det ville formentlig betyde, at samtlige danskere skulle have to skattekort.
Jeg ved ikke, om hr. Brixtofte ved det?
Ja, det er godt.
Samtlige danskere skal, så vidt jeg kan se, have to skattekort, fordi man kan jo ikke føre bruttoskatten eller arbejdsmarkedsbidraget ind på det eksisterende skattekort, for det eksisterende skattekort er til skat, der skal betales af al indkomst, hvorimod arbejdsmarkedsbidraget i princippet alene skal pålægges arbejdsindkomst.
Hvis man tager en person, som har noget af den ene indkomst og noget af den anden indkomst, eksempelvis en person, der er på arbejdsløshedsdagpenge en del af året og i beskæftigelse den anden del af året, så skal han have et skattekort, når han er i beskæftigelse, og han skal have et andet skattekort, når han er på dagpenge, fordi dagpengene er uden arbejdsmarkedsbidrag, og arbejdsindkomsten er med arbejdsmarkedsbidrag. Det synes jeg er helt fint vi får diskuteret, lad os se på det, vi vil gerne svare på det, men det, hr. Brixtofte i sin vildfarelse tror er en forenkling, vil være en massiv komplikation. Det er i øvrigt ikke særlig svært at forstå, at det er mere komplicerende, at man skal til at have forskellige bundfradrag, i stedet for at man kan betale en fast procent af alle former for indkomst, uanset hvor man betaler den.
Man behøver ikke have noget skattekort, man behøver ikke have noget med, for man ved, at der skal betales 8 pct. af alle former for arbejdsindkomst.
Det er meget enkelt, man behøver ikke engang have papir på det for at finde ud af det.
Det vil svare til den øvelse, som Venstre fik presset igennem i ATP-løsningen, og som arbejdsgiverne, hvad enten det er Arbejdsgiverforeningen, Dansk Industri eller Håndværksrådet, har fortalt os er meget, meget, meget lidt klog.
Derfor er det forslag, som vi får til behandling senere i eftermiddag selvfølgelig også med en anden teknik, og det håber jeg selvfølgelig at man også har lært af hos Venstre og vil støtte os i.