Carsten Hansen (S), 2005-11-22:
Så derfor kan jeg være lidt nervøs for, at man ikke lægger så meget vægt på det almene og det almendannende, når nu man snakker om de mere praktisk begavede, som der står i lovforslaget.
Derfor vil jeg alt i alt sige, at der er en lang række spørgsmål, som vi vil stille under udvalgsarbejdet.
Vi mener godt, at man kunne have styrket denne her vej, men på den anden side vil vi ikke stå i vejen for at få afprøvet ideen.
Vi synes, det ser voldsomt overvurderet ud med 2.500, der skal igennem, hvoraf de 1.500 skulle have valgt den anden del af grundforløbet.
Vi synes jo, at man reelt forsøger at flytte en debat fra at handle om, at man har fjernet store dele af uddannelsesgarantien for de unge mennesker, for erhvervsuddannelserne, til at handle om at få et eller andet diffust mesterlæreforløb, som måske i virkeligheden lidt er et appendiks, et vedhæng til praktikadgangsvejen, og stort set er lidt det samme med lidt forringelser i; men nu ser vi.
Vi har vi hvert fald vedtaget med os selv, at vi prøver på at få stillet de lidt frække spørgsmål undervejs, og vi vil følge det her nøje.
Og så ligger der selvfølgelig den tryghed, og det vil jeg gerne medgive, at det er de faglige udvalg, som er inde over.
Man har dog ikke turdet gå så langt som til at fjerne dem.
Vil I komme med en indstilling?
Det er en væsentlig forskel i forhold til det, der står i lovforslaget.
Det har man fra flere sider gjort mig opmærksom på.
Jeg skal rette det til »ikke at lære en pind«.
Men da var det udbredt opfattelsen, at rigtig mange lærlinge ikke fik noget ud af deres lærlingeophold og deres uddannelse, fordi mestrene var uddannelsesansvarlige.
Det ændrede man på, således at det var skolerne, der var uddannelsesansvarlige.
Nu vender man så tilbage med en afart af mesterlæren.
Jeg vil godt sige, at jeg synes, det ser ud, som om den på en række områder er hegnet rimeligt ind, men man burde nok have lavet et centralt tilsyn med de her mestre.
Jeg ved godt, der skal udarbejdes en uddannelsesplan, men det ser ud, som om der måske godt kunne have været strammet op på det, sådan at man løbende, som LO også har skrevet i deres høringssvar, havde fulgt de her mestre, som nu skal uddanne.
Page 1281
Tuesday, January 31, 2006 1:20 PM
Det er for mig uforståeligt, når man har gennemgået sit grundforløb, enten det nu er hos en mester, hvor man har fået sin uddannelsesplan, eller det er et grundforløb på en teknisk skole, at man så ikke skal være parat til at gå ind i hovedforløbet.
Det viser sig nemlig, at man godt kan gå ind i hovedforløbet, hvis man er kommet i mesterlære, og så kan man blive opkvalificeret løbende undervejs.
Hvem er det, der kan det?
Det skal nu ikke afholde os fra at sige: Det kan så være godt nok.
Men jeg tror ikke, det målretter sig så meget mod dem, som har behov for en hånd med, inden de går i gang med hovedforløbet.
Det må selvfølgelig vise sig undervejs.
Det undrer mig en lille smule, når vi ser på de besparelser, som ligger i det, at man nu begynder at indregne SU-penge.
Jeg mente, at vi havde et SU-forlig, og jeg ved ikke rigtig, om man kan overføre penge der.
Med hensyn til besparelser er der skrevet en to-tre gange om, hvem der tjener penge, og hvem der sparer penge, og hvor meget udgifterne er.
Jeg synes, det er meget kringlet skrevet.
Der må vi bede om undervejs i udvalgsforløbet at få tjekket op på det.
Et andet spørgsmål er, at man skriver i lovforslaget, at man løbende vil tjekke med prøver og test.
Der må vi have nogle eksempler på, hvad det er for nogle prøver og test, vi skal have ind i forslaget, for at sikre, at de er til stede.
Og så erindrer jeg mig, da man diskuterede det her lovforslag første gang, at beskæftigelsesministeren var den, der på daværende tidspunkt præsenterede det, og han spurgte: Skal en bager kunne engelsk?
Jeg har tjekket, om en bager skal kunne engelsk.
Ja, det skal han.
Han får nemlig det, der svarer til 14 dage på et 9.-klasses-niveau.
Den ene uge er det teknisk engelsk i forbindelse med bagerfaget, det drejer sig om, den anden uge opgraderer man sådan set det engelsk, han skal kunne for at kunne betjene en pc osv.
Masser af bagere står rent faktisk på krydstogtskibe og åbne bagerier ...
Selv om hr. Kurt Kirkegaard gjorde så glimrende rede for, hvad vi mener om skolepraktikken og andre gode emner, så vil jeg sige, at det jo ikke er Venstres dag i dag.
Ministeren kommer for sent, og ordføreren holder en forkert ordførertale.
Jeg vil nu alligevel tage det med mesterlæren op.
Jeg vil starte med at sige, at vi i Socialdemokratiet, efter at vi har læst forslaget, grundlæggende er positivt indstillet over for at give nogle flere muligheder, men man skal huske på, hvorfor vi afskaffede mesterlæren.
Jeg var selv på et af de første hold efg-elever i sin tid på Odense Tekniske Skole, og det var jo, fordi der ikke var sikkerhed og garanti for, at de lærlinge, som rendte rundt, i mange, mange tilfælde ikke bare var ølhentere ude i virksomhederne.
Efter de havde været arbejdsdrenge i et halvt år, kunne de gå fire år i lære og ikke lære en skid.
Ja, undskyld, formand – men der ville man altså sikre, at det her nu var en skolebaseret undervisning ...
Vi har i dag det, der hedder praktikadgangsvejen.
Det er en mulighed, der har været benyttet af ganske få.
De unge ønsker den ikke, arbejdsgiverne ønsker det ikke, og hvad skulle så gøre, at mesterlæren i virkeligheden gjorde den store forskel?
For mulighederne har faktisk eksisteret, helt tilbage fra vi etablerede de daværende efgordninger og andre ordninger.