runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Stavad (S), 2005-04-13:
Det er jo vel nok mit, synes jeg, rimelig indgående kendskab til statsministeren og hans måde at tænke på, der gør, at jeg synes, det første svar var så klart.
Og dermed har vi jo så også statsministerens garanti for, at det kommunale selvstyre i hvert fald er totalt suspenderet både i 2006 og 2007.
Måtte jeg tilføje et lille spørgsmål supplerende til det hr. Klaus Hækkerup rejste i forhold til de særlige tilskud?
Kan statsministeren ikke bekræfte, at det særlige tilskud jo må være, for at kommuner, der kommer i vanskeligheder, når de får fastlåst skatteprocenten, skal kunne klare sig og dermed, at det godt kan være kommuner med meget lave skatteprocenter, der faktisk får fra puljen for såkaldt vanskeligt stillede kommuner?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-13:
Nogle gange bliver jeg sådan helt bekymret, når hr. Ole Stavad siger, at han takker for mit svar.
Men lad os dog alligevel stå fast på det.
Så har jeg da glædet hr. Stavad på det punkt i dag.
Det næste, hr. Stavad så rejser, er spørgsmålet om skattestoppet, og der giver svaret jo næsten sig selv.
Det ved hr. Ole Stavad også godt.
Derfor vil alle disse overvejelser jo selvfølgelig også ske i lyset af, at også den kommunale sektor i fremtiden overholder skattestoppet, som den faktisk også har været ret god til at gøre i de forløbne år.
Nej, jeg kan sige til hr. Klaus Hækkerup, at der ikke er noget, der foregår som tilfældigheder.
Det vil jeg gerne slå fast.
Det andet er, at det nu altså ikke er muligt at sætte skatten op i 2006 i forhold til 2005.
Skatteprocenterne er jo fastsat for 2005, og i henhold til det lovforslag, regeringen har lagt frem, er det altså ikke muligt at sætte dem op i 2006 i forhold til 2005.
Så det gør jo den bekymring, som hr. Klaus Hækkerup giver udtryk for, helt overflødig.
Klaus Hækkerup (S), 2005-04-13:
Ja, det er jo lige præcis, hvad vi har hørt tidligere.
Statsministeren siger, at der er nogle kommuner med særlige problemer, der kan få et øget tilskud.
Denne her regering har jo ud af det samlede bloktilskud til kommunerne år for år taget en stigende del og givet til kommuner, som efter statsministerens eller efter regeringens opfattelse har haft særlige problemer.
Hvad er det så for særlige problemer, de har?
Ja, det har vi jo konstateret adskillige gange.
Det er nemlig de særlige problemer, at de overvejer at sætte skatten op.
Så går der en kontakt fra Indenrigsministeriet ud til kommunerne og siger: Hvis nu vi kommer og giver jer et tilskud fra denne her særlige bloktilskudspulje, vil I så ikke nok lade være med at sætte skatten op?
Er det ikke rent tilfældigt, hvordan regeringen og Indenrigsministeriet administrerer de her penge?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-13:
Vi er selvfølgelig opmærksomme på, at der kan være nogle kommuner, som har særlige problemer, og derfor indgår det i indenrigsog sundhedsministerens lovforslag, at tilskudspuljen til særlig vanskeligt stillede kommuner bliver øget med 150 mio. kr. i 2006.
Der er tale om en tilkendegivelse i aftalen om kommunalreformen, og så skal man nok lidt tættere på, før man kan vurdere detaljerne i udmøntningen af den tilkendegivelse.
Klaus Hækkerup (S), 2005-04-13:
Jeg vil godt spørge: Hvad er det præcis for en øvre grænse, regeringen forestiller sig at lægge i 2007 over de kommunale skatter?
Der kan jo være nogle kommuner, der har oplevet et ganske voldsomt udgiftspres, fordi der er flyttet nye familier til, familier med mange børn, familier, der har behov for dagplejepladser, familier, der måske også har behov for plejehjem, og de kommuner vil have et behov for at sætte skatten op.
Hvordan forestiller regeringen sig, at en øvre grænse skal forvaltes i 2007?
Der vil jo gennem årene, kunne man forestille sig, sagtens kunne være opbygget et stort udgiftspres, fordi regeringen har været så meget efter kommunerne, som den har.
Hvad er den øvre grænse?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-13:
Nu synes jeg i det hele taget, at det er forkert at bruge udtrykket straf i den her forbindelse.
Der er jo tale om, at staten og kommunerne og amterne prøver at samarbejde om en fornuftig økonomisk udvikling.
Men det, jeg kan sige, er, at indenrigs- og sundhedsministeren jo i sidste uge har fremsat lovforslag bl.a. om, at kommunerne i 2006 skal udskrive samme skat som i 2005.
Af aftalen om kommunalreformen fremgår endvidere, at aftalepartierne er indstillet på at lægge en øvre grænse over de kommunale skatter i overgangsåret, dvs. 2007.
Det er så regeringens hensigt, at kommunerne igen skal have egen ret til udskrive skatter, når kommunalreformen er kommet på plads, og det er regeringens forventning, at det vil ske fra 2008.
Ole Stavad (S), 2005-04-13:
I modsætning til sidst vil jeg godt her takke for et særdeles klart svar.
Jeg forstår også godt, at statsministeren ikke vil ind i teknik omkring øvre grænser.
Men lad mig alligevel sådan for at være helt sikker på, at jeg har forstået statsministeren rigtigt, sige: Det, man skal forvente fra 2007, bliver vel i sagens natur en fastlåsning af de kommunale skatteprocenter på en måde, så det respekterer regeringens skattestop.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2005-04-13:
Lovforslaget handler jo om, at vi skal styrke undervisningen i dansk som andetsprog, og herunder også den mulighed at henvise eleverne til andre skoler end distriktsskolerne.
Med det her lovforslag får vi et meget godt redskab til kommunerne, så det bliver lettere at lave lokale løsninger netop for at kunne styrke folkeskolens undervisning af tosprogede elever for derved også at afhjælpe det forhold, at tosprogede elever generelt klarer sig dårligere i uddannelsessystemet.
Kompetencen til at træffe beslutning om henvisningen af de tosprogede elever til undervisning i dansk som andetsprog kommer nu til at ligge hos kommunalbestyrelsen, og den kan så beslutte at henvise til en anden skole i kommunen, hvis det er påkrævet af det pædagogiske hensyn.
Det er meget vigtigt, at man hele tiden evaluerer elevens niveau, fordi det jo er vigtigt, at eleven hurtigst muligt kommer i en normalklasse, og hidtil har det kun været muligt at henvise tosprogede elever med behov for basisundervisning i dansk som andetsprog til nogle modtageklasser.
Med det her lovforslag vil eleven kunne blive på distriktsskolen, hvis kommunalbestyrelsen vælger, at dette skal være gældende, og så vil det være let stille og roligt at få indsluset eleven i en almindelig klasse i nogle fag.
Det bliver op til kommunalbestyrelsen at afgøre, om undervisningen bedst sikres på distriktsskolen, eller om der af pædagogiske grunde er et hensyn, der skal tages, og om det er nødvendigt at henvise dem til en skole, hvor undervisningen er tilrettelagt særligt med henblik på at tilgodese tosprogede elevers behov for sproglig og faglig udvikling.
I Venstre mener vi, at det er den rigtige vej at gå, nemlig at give kommunalbestyrelsen kompetencen til at planlægge og tilrettelægge det bedste undervisningstilbud af de tosprogede elever i deres egen kommune.
Venstre anbefaler forslaget.
Thomas Adelskov (S), 2005-04-13:
En række undersøgelser satte i 2004 folkeskolen til debat.
Konklusionerne var enslydende: Den danske skole er simpelt hen ikke god nok til at give eleverne den nødvendige faglige ballast.
Særlig alvorligt er det for de 16-17 pct. af en ungdomsårgang, der i undersøgelserne fik skudsmålet: funktionelle analfabeter.
Nu er det her begreb formodentlig ikke helt dækkende for de faktiske problemer for de elever i skolerne, der læser dårligst, men uanset antallet og uanset begrebet så er det en katastrofe, at vi ikke er i stand til at sikre alle unge de mest basale værktøjer til at kunne klare sig i voksenlivet.
Efter de generelt dårlige undersøgelsesresultater viste endnu en PISA-undersøgelse, at folkeskolen særlig halter efter, når det gælder de faglige færdigheder hos vores indvandrerbørn og -unge.
Socialdemokratiet er parat til tage sin del af ansvaret for at forbedre den danske folkeskole.
Bl.a. har vi foreslået en øget og styrket efteruddannelse af skolens lærere inden for de mest centrale områder udpeget af OECD-teamet.
Det handler om læsning, naturfag, urolige børn, tosprogede elever og evalueringen i skolen.
Socialdemokratiet har foreslået, at skolens ledelse styrkes, at samarbejdet mellem skolen og forældrene styrkes, og at der tages en række selvstændige initiativer over for de skoler og de kommuner, der har særlig store udfordringer i form af mange tosprogede elever.
Vi ønsker at give kommunerne nogle redskaber at arbejde med for at sikre og øge deres integrationsarbejde.
Socialdemokratiet har foreslået, at der oprettes en særlig økonomisk pulje til de mest udfordrede skoler, således at de får mulighed for at få flere lærere, lavere klassekvotienter, bedre og nyere lokaler og bedre undervisningsmaterialer og it-udstyr.
I nogle kommuner arbejder man allerede med denne form, man kalder det magnetskoler.
Det er der, hvor man søger at hæve de enkelte skolers niveau så meget, at skolerne bliver tilvalgt af forældrene frem for fravalgt.
Socialdemokratiet ønsker også at give kommunerne mulighed for at tilrettelægge undervisningen i dansk som andetsprog og skolernes arbejde således, at man kan henvise eleverne til den eller de skoler, der kan sikre, at eleverne opnår maksimalt udbytte, og sikre, at enkelte skoler ikke tynges af elever med danskundervisningsbehov, men at disse elever kan henvises til andre skoler.
Dette lovforslag gennemfører netop denne sidste del, og er en mulighed for de kommuner, der ønsker at gøre brug af den såkaldte Albertslundmodel – ikke som krav til kommunerne, men som et tilbud til kommunerne om også at kunne anvende dette redskab i integrationsarbejdet.
Vores håb er, at vi kan være med til at skabe en lang række værktøjer og redskaber, der samlet er med til at sikre, at vi får øget det faglige niveau i folkeskolen så vel for etniske danskere som for unge med anden etnisk baggrund.
Socialdemokratiet kan støtte forslaget.
Per Clausen (EL), 2005-04-13:
Det er jo rigtigt, at forbrugerministeren har ansvaret for dette område og skal finde en løsning.
Det kunne jo være, at en af forklaringerne på, at det går rigtig skidt nu, er, at man systematisk har forringet bevillingerne til det her område.
Det kunne jo være, at når man fra 2003 til 2004 skærer bevillingerne til fødevareforskningen med omkring 15 mio. kr., samtidig med at man opretholder et ønske om, at de ikke bare skal vedligeholde standarden, men skal føre an i udviklingen osv., presser man i realiteten folk til at lave budgetter, der ikke kan hænge sammen.
Derfor er mit spørgsmål forbrugerministeren, om det ikke ville være en idé at overveje, om der faktisk er brug for nogle ekstra bevillinger, og overveje, at det ikke kan klares ved at henvise til intern uorden i økonomistyringen.
Men det indgår naturligvis i en analyse af situationen, om der er de midler, der skal til, eller om der i sidste ende vil vise sig at være et behov for yderligere midler.
Det er klart, at det indgår i den samlede analyse, om der er et sådant behov, men det kan jeg ikke udtale mig om på nuværende tidspunkt, for den analyse er ikke tilendebragt endnu.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-13:
Jeg går ud fra, at også Dansk Folkepartis ordfører er enig i, at det handler om at give alle børn den bedste mulighed for at lære at leve i det danske samfund.
Jeg har sagt til mig selv, at i dag er vi heldigvis i den situation, at flere og flere børn fra indvandrer- og flygtningefamilier går i børnehave.
Louise Frevert (DF), 2005-04-13:
Jeg har stor sympati for fru Margrethe Vestagers synspunkt, men det er jo ikke et synspunkt, som Dansk Folkeparti deler.
Jeg synes, jeg har redegjort for og pointeret, at det er selve ordet tosproget, som vi mener er forkert brugt i denne sammenhæng.
Modersmålet i Danmark er dansk, og derfor må det være det primære sprog og det sprog, som man skal satse på at børnene skal lære for at få det optimale ud af uddannelsessystemet i Danmark.
Derfor mener jeg, det er meget, meget vigtigt, at vi tager diskussionen på et andet tidspunkt, og ordførerne for partierne kunne eventuelt også tage den hos ministeren.
Jeg diskuterede selv spørgsmålet med ministeren i sidste samling, og vi burde jo egentlig finde ud af, om det er et ord, der har sneget sig ind og dannet præcedens og kutyme – altså at man bare bruger det ord, fordi man har defineret det sådan på Danmarks Pædagogiske Universitet – eller det er et ord, hvis egentlige betydning man burde fastholde.
Jeg synes, det ville være en meget, meget bedre idé, hvis man sagde fremmedsproget i stedet for tosproget, netop fordi definitionen er, som den er.
Margrethe Vestager (RV), 2005-04-13:
Det er en nyhed for mig, at man skal tale to sprog lige godt for at være tosproget, men det kaster til gengæld lyset tilbage på det tidligere spørgsmål, nemlig:
Hvis de børn får en danskundervisning, der er fyldestgørende, hvorfor så ikke sørge for, at de også får en modersmålsundervisning, der sikrer, at de taler deres modersmål på et moderne, fyldestgørende niveau og ikke på den måde, som moderen taler det?
Hun har måske ikke været i kontakt med sprogfæller og ikke været i kontakt med det moderne sprog, der tales i det land, som familien kom fra for måske to-tre generationer siden.
Hvis vi skal have glæde af en sproglig mangfoldighed og ikke kun danskbeherskelse på noget, der ligner modersmålsniveau, men også rummer andre sproglige færdigheder, burde vi også støtte børnene i at få en god sproglig udvikling på andre sprog.
Louise Frevert (DF), 2005-04-13:
Som jeg indledningsvis sagde, er jeg udmærket klar over definitionen af, hvad »tosproget« er, og det gjorde jeg også rede for, så der skal ikke være nogen tvivl.
Jeg tror, at fru Margrethe Vestager og jeg læser lovforslaget på samme måde.
Men det, jeg opponerer imod, er, at man kalder børnene for tosprogede, for det er ikke børn, der har to sprog, som er ligevægtige i deres dagligdag.
Så ville de jo ikke have behov for at få ekstra sprogundervisning i dansk for at kunne tale to sprog lige godt.
Der er mange mennesker, der mener – det tror jeg fru Margrethe Vestager og jeg kan være enige i – at det er en fordel at kunne tale to eller tre sprog så tidligt som muligt fra barnsben af, for det giver jo de børn nogle forrygende muligheder rent uddannelsesmæssigt senere hen i tilværelsen.
Men det, vi taler om her, er, hvad vi mener definitionen på tosproget er.
Barnets forældre er henholdsvis englænder og dansker, så barnet taler lige godt engelsk og lige godt dansk, og det barn vil jeg definere som et tosproget barn.
Det er en problemstilling, som jeg synes vi skal tage op.
Jeg tog det med som en parentes, det har ikke noget med lovforslaget at gøre, men det er kun, fordi ordet er med i lovforslaget.
Margrethe Vestager (RV), 2005-04-13:
Det var fru Louise Freverts parentes, der gjorde, at jeg tænkte, at jeg måske havde misforstået lovforslaget.
Pointen i lovforslaget forekommer mig meget tydeligt at være, at det netop er målrettet børn, der har to sprog.
Det er nemlig børn, som har et ikke uvæsentligt behov, men som til gengæld ikke er i kategorien børn, der har brug for egentlig basisundervisning og derfor efter den nuværende lovgivning kan henvises til modtageklasser.
Derfor må man vel konstatere, at lovforslaget netop retter sig mod børn, der har to sprog: et sprog, som er deres modersmål, fordi det rent bogstaveligt tales af deres mor i hjemmet, og et dansk, som man ikke finder fyldestgørende for at kunne følge den almindelige undervisning.
Eller er det to helt forskellige tolkninger af lovforslaget, vi diskuterer?
Louise Frevert (DF), 2005-04-13:
Det, der ud fra vores betragtning vil være mest hensigtsmæssigt, er – som jeg også pointerede i min tale – at det primære sprog er dansk, og det må ligeledes være hensigtsmæssigt, at det andet kun skal være et overgangsfænomen, eller sagt på en anden måde: Det optimale er det, som vi har været med til at vedtage her i Folketinget, nemlig at børn skal have sprogstimulering helt fra børnehaveklassen.
Lovforslaget sætter ind med ekstra danskundervisning, så de børn, der har problemer med det danske sprog, kommer til at tale dansk så tidligt som overhovedet muligt i deres skolegang, og det må være det primære.
Det må være i samfundets interesse ikke at begynde at trække det i langdrag på nogen som helst måde.
Danskundervisningen skal være cementeret og koncentreret, så børnene kan få udbytte af deres undervisning i hele skoleforløbet.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-04-13:
Jeg har heller ikke påstået, at ordføreren ikke mener det, men jeg vil godt tage udgangspunkt i, at OECD netop anbefaler det.
Fru Louise Frevert taler om, hvem der skal betale, men er det ikke i samfundets interesse at få integreret de børn og derfor netop give dem de hjælpemidler, der er de bedste?
Og når OECD anbefaler modersmålsundervisning som et af dem, ville det så ikke være en god idé at indføre det?
Louise Frevert (DF), 2005-04-13:
Jeg vil sige, at selvfølgelig er de da taget til efterretning, de undersøgelser.
Og jeg vil godt lige have lov til at pointere her, at der ikke på noget som helst tidspunkt for mit vedkommende har været sagt, at vi ikke bryder os om modersmålsundervisning.
Det, der er hele humlen i det, er, at der kan bliver undervist i modersmålsundervisning 10 timer om dagen, hvis det er det, man ønsker, men der, hvor hele problemet kommer til at ligge i diskussionen, er der, hvor det skal diskuteres, hvem der skal betale for det, og hvem der skal finansiere det.
Så vi har ikke på noget som helst tidspunkt sagt, at man skulle forbyde modersmålsundervisning.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-04-13:
Nu har OECD jo anbefalet Danmark, at man skulle gøre nogle forsøg med modersmålsundervisning, fordi man mener, det vil styrke elevernes evne til at lære både dansk og andre fag.
Hvordan ser fru Louise Frevert på OECD's anbefalinger?
Thomas Adelskov (S), 2005-04-13:
Altså, for det første handler det her lovforslag i bund og grund ikke om at øge mulighederne for forældrene for at kunne engagere sig i skolerne.
Det er nogle andre diskussioner, vi skal tage på et andet tidspunkt.
Men når det drejer sig om erfaringerne, og når det drejer sig om de positive erfaringer med Albertslundmodellen, ja, så kan man dels sige, at der i Albertslund i hvert fald er den positive erfaring, at man ikke søger væk og hen til andre skoler, altså f.eks. distriktsskolerne, når danskundervisningsbehovet er endelig ophørt, dels at der jo for nylig var undersøgelser, som viste, at også indvandrerforældre rent faktisk ser det som en stor fordel, at der på skolerne ikke går en meget stor overvægt af tosprogede elever, men at der er blandede skoler, og helst ser deres børn gå på blandede skoler.
Det giver vi også en mulighed for nu, så kommunerne kan tilrettelægge deres skolepolitik og deres skoler sådan, at det her ikke bliver et problem, eller i hvert fald at de har et nyt værktøj at anvende i deres integrationsarbejde.
Margrethe Vestager (RV), 2005-04-13:
Når nu Socialdemokratiet har så positiv og progressiv en holdning til forældrenes inddragelse og har andre forslag, forekommer det så ikke besynderligt, at der overhovedet ikke tales om forældrenes inddragelse i den her tvangsmæssige placering af børnene i forbindelse med det skolevalg, som forældrene måtte have truffet?
For der står nemlig ikke noget som helst om de meget positive typer af inddragelse, som hr. Thomas Adelskov nævner, i det her konkrete lovforslag, som jo er det, der behandles i dag.
Det andet er, at én ting er, at eleverne bliver på den skole, de er blevet henvist til – det synes jeg selvfølgelig er én god erfaring – noget andet er, hvad der er den sproglige erfaring, og om realiteten er, at de elever, der bliver henvist, også får et dansk sprog, der har modersmålsniveau.
Thomas Adelskov (S), 2005-04-13:
Vi har foreslået, at der indføres en række nye redskaber til forældresamarbejdet.
Vi har bl.a. også foreslået, at forældresamtalerne lovfastsættes med et højere antal end det, vi i dag ser praktiseret ude i skolerne.
Når det drejer sig om forældrenes medansvar her, så må man jo konstatere, at de erfaringer fra Albertslundmodellen, og det bliver der også spurgt til, netop tilsiger, at mange af indvandrerforældrene rent faktisk synes, at det her er en god idé.
Det viser sig jo bl.a. ved, at de elever fortsætter på de skoler, som de har været henvist til, efter at de ikke længere har de her ekstraordinære behov for støtte i dansk.
Derfor synes vi, det er en udmærket idé som et redskab og et tilbud til kommunerne, og læg mærke til, at det vel at mærke ikke er et krav til kommunerne, for jeg tror, det er vigtigt, at det er et redskab, man kan anvende afhængigt af de lokale forhold.
Margrethe Vestager (RV), 2005-04-13:
I Det Radikale Venstre sætter vi også stor pris på en styrkelse af samarbejdet med forældrene.
Forældrene optræder først et godt stykke inde i lovforslaget, når de bliver nævnt som berettigede til partshøring.
Det er det ene.
Klaus Hækkerup (S), 2005-04-13:
I finansåret 2003 var der nogle kommuner, der satte skatten op, og nogle, der satte den ned.
Netto steg skatten.
Det valgte regeringen dengang at straffe de pågældende kommuner for.
Vi taler om et beløb på 146 mio. kr.
Det blev de pågældende kommunale enheder straffet med at skulle betale.
I 2005, 2 år efter, var der en række kommuner, der også satte skatten mere op end dem, der satte den ned.
Det drejede sig om 156 mio. kr.
Dem valgte regeringen ikke at gøre noget ved.
Der lod man det bare passere, der var straf ikke længere nødvendig.
Nu har regeringen så fremsat et lovforslag, der siger, at kommunerne til næste år i 2006 overhovedet ikke må sætte skatten op i forhold til, hvad den er i år.
Så har statsministeren udtalt, at når nu kommunalreformen er kørt ind, så vil kommunerne ganske som i dag have deres egen ret til at udskrive skatter.
Så vil jeg godt spørge om to ting: Hvornår anser statsministeren kommunalreformen for at være kørt ind?
Og hvad er det egentlig for en ret til at udskrive egne skatter, kommunerne så får?
Er det den, hvor staten kommer og straffer dem, eller er det den, hvor den ikke kommer og straffer dem?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-04-13:
Det mener jeg sagtens at vi kan konkludere ud fra rapporten.
Og sammenholdt med de øvrige initiativer, der er taget fra regeringens side, har vi i dag bedre muligheder end nogen sinde før, for at udlændinge, der kommer til Danmark, kan få fodfæste i det danske samfund og få beskæftigelse.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Hans Christian Schmidt (V), 2005-04-13:
Jeg vil gerne sige til spørgeren, at jeg synes, det er godt at være optaget af de her spørgsmål.
Men jeg må også sige, at når man nu skal til Hongkong og diskutere det i december, tror jeg, det er meget nyttigt, at man alligevel har ting med, som man kan forhandle om.
For det nævnes mange gange, at det er de fattige ulande, vi skal forhandle med, men vi skal jo ikke glemme, at vi har også store lande inklusive USA, som også spiller på det her område.
Jeg medgiver og synes ligesom spørgeren, at vi gerne skulle komme hjem fra Hongkong med et godt resultat, men jeg er altså ikke af den opfattelse, at det gør vi ved, at EU er de første, der melder ud, at uanset hvordan det nu ellers går i Hongkong, og hvad der bringes op af spørgsmål, kan vi allerede nu sige, hvilke ting vi agter at byde ind på.
Det er jo tit sådan i de forhandlinger, jeg i hvert fald har deltaget i internationalt, at man giver og man tager.
Det tror jeg også, man kommer til at gøre her, men jeg er enig i, at det gerne skulle ende med et godt resultat.