runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2000-05-18:
Ministeren gentager, at der findes nationale regler.
Jo, men problemet er, som det beskrives i artiklen i Ekstra Bladet i dag, at der er et gigantisk smuthul i de amerikanske regler, som muliggør, at den amerikanske efterretningstjeneste kunne aflytte f.eks. senatoren Strom Thurmond.
Det må de ikke efter amerikansk lov.
Noget tilsvarende må den danske efterretningstjeneste
heller ikke.
Den må f.eks. ikke aflytte mig, hvis jeg fører en telefonsamtale med ministeren.
Ministeren kan bekræfte, at det må efterretningstjenesten ikke.
Men vi ved, at den danske regering har aftaler om udveksling af oplysninger med andre lande.
Det vil sige, at der kan være et tilsvarende smuthul i den danske lovgivning, hvor man får oplysninger om indholdet af samtaler, som er aflyttet af andre efterretningstjenester, og som man ikke selv må aflytte her i Danmark.
Så det smuthul eksisterer sandsynligvis også i Danmark.
Jo, vil jeg sige til ministeren: Det er dér, problemet er.
Det er derfor, vi kræver en undersøgelse.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-05-18:
Jeg vil godt spørge den stedfortrædende konservative ordfører, om der ikke kan være sket en forveksling i brevgangen.
Er den ordførertale, som han her har oplæst, i virkeligheden ikke en forveksling, sådan at han er kommet til at tage et brev fra den amerikanske ambassadør og så læse det op her fra talerstolen?
Knud Erik Hansen (SF), 2000-05-18:
Der har i de sidste år været mange tegn og også beviser på, at der foregår aflytning af elektronisk kommunikation.
Det sætter en ny dagsorden for os som borgere og også for det internationale samfund.
Vi oplever, at den verden, der i årtier har haft en selvforståelse som værende den frie verden, hvor hvert enkelt menneske har ret til frit at kommunikere, uden at andre lytter, har opbygget et overvågningssystem, som ville gøre ethvert totalitært samfund misundeligt, mens den frie, vestlige verden tavs ser til, at der findes systemer, der kan true frihed til både tanke og tale.
Vi mener derfor, at der er brug for, at vi som politisk ansvarlige tager stilling til denne situation, til, hvorledes vi kan beskytte borgerne, og også hvorledes vi skal forholde os til de lande og de organisationer, der bryder brevhemmeligheden.
Da det er en international aktivitet, er det vores opfattelse, at der også er brug for, at vi handler på europæisk plan, og at vi også som samfund aktivt går ind i diskussionen på europæisk plan og begynder at sætte dette spørgsmål på dagsordenen i internationale fora.
Brian Mikkelsen (KF), 2000-05-18:
Da Det Konservative Folkepartis ordfører, hr. Helge Adam Møller, er forhindret i at være til stede, skal jeg på hans vegne udtale følgende: For Det Konservative Folkeparti er det vigtigt, at alle, der benytter elektronisk kommunikation, kan gøre dette i tillid til, at den kommunikation, man har med andre, ikke bliver aflyttet eller misbrugt. For at dette kan opnås, er det vigtigt, at vi her i Danmark samt i så mange andre lande som overhovedet muligt fører en krypteringspolitik, som efter vores opfattelse kan sammenfattes i tre punkter: For det første: Der bør være fri udbredelse af stærk og effektiv kryptering både i Danmark og i udlandet med henblik på at styrke sikkerheden og dermed også den enkelte persons eller virksomheds tillid til, at elektronisk kommunikation kan foregå, uden at andre lytter med. For det andet: Det er vigtigt, at Danmark og andre lande arbejder både nationalt og internationalt på at sikre en effektiv retshåndhævelse i forhold til kriminelles misbrug og udnyttelse af den moderne kommunikation og kryptering.
For det tredje: Vi ønsker fri international handel med krypteringsprodukter, således at alle, og det være sig både enkeltpersoner og firmaer, har mulighed for at beskytte sig.
Vi kan konstatere, at ministeren i sit svar har givet udtryk for de samme holdninger
, og det er den konservative folketingsgruppe meget tilfreds med. Må jeg indskyde her, og det er jo en noget aparte situation, at vi er meget glade og meget stolte af den nuværende regerings politik på området og synes, at de to ministre håndterer sagen fornuftigt, så der er en stor ros her. Angående en eventuel undersøgelse på EU-niveau vedrørende aflytning af elektronisk kommunikation har vi ikke stor tiltro til, at en sådan undersøgelse har rimelig chance eller udsigt til at kunne gennemføres på tilfredsstillende måde.
Skulle der imidlertid komme forslag, som sandsynliggør, at en sådan undersøgelse vil kunne foretages med effekt og resultat,
I vores folketingsgruppe har vi ikke, hverken officielt eller uofficielt, kendskab til et aflytningssystem ved navn
Hvis der er det, vil vi som konservative selvfølgelig godt opfordre alle, hvad enten det er borgere, politikere, virksomheder eller organisationer, til at beskyttet deres elektroniske kommunikation på relevant måde.
Det betyder, at hvis man har noget, der er hemmeligt og bør forblive hemmeligt, og hvis man vil kommunikere dette elektronisk til andre, så må man selvfølgelig altid sørge for at beskytte meddelelserne ved den fornødne og effektive kryptering, og denne kryptering kan vi varmt anbefale, som det også fremgik af de indledende bemærkninger, jeg havde. Jeg vil også for god ordens skyld sige, at Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte de to forslag til vedtagelse, vi har hørt heroppefra.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-05-18:
Jo, men vil hr. Jens Hald Madsen så ikke gøre mig den tjeneste at læse den artikel, som var i Ekstra Bladet f.eks. i går, hvori der bringes direkte citater fra en rapport, som er udarbejdet i Repræsentanternes Hus i USA, og hvori det fastslås, at den amerikanske organisation NSA er en ekstrem succesfuld organisation, skriver disse revisorer, og det, der er målet for organisationen, er at bevare aflytningerne og deres globale rækkevidde.
Og der er så citeret meget teknisk specifikt fra denne rapport.
Denne rapport kan vi jo sagtens fremskaffe.
Vil han ikke godt sætte sig ned og læse den og så vende tilbage og svare mig på, om den mistanke, jeg har, er sådan et rent spekulativt forsøg på at skabe angst, eller om den rent faktisk ikke er veldokumenteret.
De forespørgsler, vi har her i dag, er jo et led i det arbejde, som går ud på at få den danske regering til at erkende eksistensen og omfanget af den omfattende aflytning af telekommunikation af enhver art, lige fra telefonsamtaler til telefax og e-mail, som foregår på amerikansk og britisk foranledning, bl.a. i det veldokumenterede system Echelon.
Vi havde jo i efteråret, bl.a. i forbindelse med nogle samråd, hvor også forsvarsministeren bidrog, en spirende dansk erkendelse af, at der rent faktisk her foregår noget, som er krænkende for borgernes rettigheder.
Det blev i hvert fald erkendt fra forsvarsministerens side, at Danmark selv har en aflytningstation, flere endda, men i hvert fald én på Aflandshage, og at Danmark har efterretningsaftaler om udveksling af oplysninger med andre magter - store demokratier tror jeg var det udtryk, ministeren brugte - men indtil denne dag har ministrene kategorisk afvist at have kendskab til Echelon.
I går kunne Ekstra Bladet offentliggøre, at en amerikansk undersøgelse fra Repræsentanternes Hus har dokumenteret eksistensen af de amerikanske aflytningssystemer, og derfor håber jeg ærlig talt, at den her debat kan starte med, at den legen kispus, som ministrene har udøvet i ikke alene måneder, men efterhånden år efter år, nu kan høre op, så vi dermed kan få en officiel erkendelse fra den danske regerings side af det her problem, således at vi kan komme til den næste fase i arbejdet, nemlig at få gjort noget ved det.
Besvarelse
Pernille Blach Hansen (S), 2000-05-18:
Det er jo ikke første gang, vi drøfter spørgsmålet om kryptering i Folketinget.
I Socialdemokratiet har vi altid lagt meget vægt på, at elektronisk kommunikation skal være sikker.
Brevhemmeligheden skal respekteres, uanset om det nu er elektroniske breve eller breve af den mere traditionelle slags.
Fire ministre har på vegne af regeringen præciseret den politik, som Danmark har på krypteringsområdet.
I Socialdemokratiet støtter vi de hovedlinjer, som brevet giver udtryk for.
Vi støtter, at udbredelsen af stærk kryptering fremmes aktivt, og der skal naturligvis være effektive redskaber, som den enkelte bruger kan anvende til at beskytte sig mod, at uvedkommende kigger med over skulderen.
Men der er stadig for lidt opmærksomhed omkring IT-sikkerheden.
Derfor skal brugernes kendskab til kryptering og andre former for sikkerhedsforanstaltninger øges.
Her kan det offentlige også gå foran og efterspørge systemer, der giver en høj grad af sikkerhed.
Det vil have en gavnlig effekt på den private anvendelse af krypteringen.
Det såkaldte Echelon-samarbejde har også været grundigt debatteret i adskillige omgange ikke mindst i pressen.
Her i Folketinget har vi også haft lejlighed til at drøfte Echelon-samarbejdet en del gange i det seneste års tid.
Forespørgeren har gentagne gange rettet henvendelse til de ministre, der er her i dag, for at få bekræftet eksistensen af et sådant samarbejde. Hver gang har svaret været det samme.
Og på Socialdemokratiets vegne vil jeg gerne sige, at jeg ikke synes, at der er kommet noget nyt frem.
Vi har fra flere ministre samstemmende fået at vide, at man ikke har oplysninger, der kan bekræfte eksistensen af Echelon ud over det, alle har kunnet læse om i dagspressen.
Den samme melding har vi fået i dag.
Med hensyn til en eventuel undersøgelse af elektronisk aflytning på EU-plan vil det næppe være helt enkelt at skrue
en sådan undersøgelse sammen.
Det er for vanskeligt at udtale sig om noget, der ikke har en mere præcis form endnu.
Derfor mener jeg også, at det mest fornuftige vil være at vente med at tage stilling, til et mere konkret forslag bliver lagt på bordet.
Og så skal jeg til slut oplyse, at Socialdemokratiet ikke kan støtte nogen af de to forslag til vedtagelse.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-05-18:
Jeg vil godt spørge fru Pernille Blach Hansen, som jo ikke sidder med noget ministeransvar, men repræsenterer det største parti her i Folketinget, om hun personlig tror, at Echelon eksisterer eller ej.
Jeg synes, det er et lidt væsentligt spørgsmål, for
hvis situationen er den, at Socialdemokratiet ikke ved med sig selv, om der findes et sådant aflytningssystem, og altså heller ikke har undersøgt det - det må jeg selvfølgelig også spørge om, men det ligger ligesom i udtalelserne, at man nok ikke har undersøgt det, så ville man jo vide det - vil jeg godt spørge: Vil Socialdemokratiet undersøge de oplysninger, som Ekstra Bladet har fremlagt i går og i dag, f.eks. sætte sig ned og gennemlæse den rapport, som er udarbejdet af Repræsentanternes Hus, og som dokumenterer eksistensen af disse aflytningssystemer?
Knud Erik Hansen (SF), 2000-05-18:
Når vi har rejst debatten, er det også for at få en debat om eksistensen af elektronisk aflytning.
Jeg forstod fru Pernille Blach Hansen sådan, at Socialdemokratiet faktisk også nu erkender, at der er et problem.
Når Socialdemokratiet så går ind i krypteringsdebatten på denne her måde, er det også, fordi Socialdemokratiet erkender, at det er et problem, at der foregår aflytning af civil elektronisk kommunikation.
Det, jeg så mangler som udsagn fra Socialdemokratiet, er også at erkende, at det her er et internationalt problem.
Denne her aflytning foregår hen over grænserne, og hvordan kan Socialdemokratiet så tro, at vi kan klare det her bare ved, at vi krypterer selv?
Hvordan kan Socialdemokratiet bare sætte sig hen i stolen og afvente, at andre gør noget, for det var jo det, jeg hørte?
Hvis man virkelig mener, at det her er et problem, hvorfor bliver man så siddende i sofaen?
Pernille Blach Hansen (S), 2000-05-18:
Som jeg sagde før, så ved jeg det ikke, men det er da muligt.
Det kan sagtens være.
Jeg synes bare, at det, vi skal forholde os til, er, at her diskuterer vi jo lidt varm luft.
Selv om jeg måske personlig troede, Echelon eksisterede, hvad søren skulle jeg så gøre ved det?
Skulle jeg henvende mig i USA og sige: Har I et Echelon-samarbejde, og kan jeg lige få lov til at se alle jeres hemmelige forhold, alle jeres hemmelige hvad det nu ellers skulle være? Det tror jeg simpelt hen ikke på er muligt.
Efterretningstjenester er jo nærmest pr. definition ikke offentligt tilgængelige.
Det er der faktisk en meget god grund til.
Så jeg synes egentlig, det interessante da må være, at vi lever i en verden, hvor IT og andre forskellige former for teknologi har gjort det muligt at gøre nogle ting, vi aldrig før har kunnet.
Det er vi da nødt til at forholde os til.
Jeg tror ikke på, at man bare kan lave en international kontrol med efterretningstjenesterne, for efterretningstjenesterne er også pr. definition nationale.
Så det, der interesserer Socialdemokratiet, er: Hvordan kan vi gøre det muligt for borgerne at beskytte sig selv, hvis de frygter, de bliver aflyttet?
Og dér synes jeg, krypteringspolitikken må være det centrale at diskutere.
Det andet er simpelt hen ikke realistisk.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-05-18:
Fru Pernille Blach Hansen tilhører en folketingsgruppe, der også har rummet mennesker som f.eks. Lasse Budtz, som jeg har haft den fornøjelse at samarbejde med f.eks. omkring fremskaffelsen af oplysninger om amerikanske atomvåbenprogrammer.
Da var der en anden holdning i hr. Lasse Budtz' tid.
Da undersøgte man tingene.
Man lod sig ikke kyse af USA, hvis man havde en selvstændig opfattelse.
Men nu kan jeg forstå, at Socialdemokratiets handlefrihed er deponeret henne i den amerikanske ambassade, hvorfra der i øvrigt formentlig foregår aflytningsaktiviteter.
Men så siger fru Pernille Blach Hansen: Hvad skulle det hjælpe at henvende sig til USA?
Så vil jeg godt spørge, om Socialdemokratiet er klar over, at den tyske regering har henvendt sig til USA og fået aftaler med hensyn til, at man ikke må bruge amerikanske militære anlæg i Tyskland til at spionere fra.
Er Socialdemokratiet klar over det?
Og hvorfor skulle man ikke kunne gøre noget tilsvarende fra dansk side?
Hvad skulle forhindre det?
Knud Erik Hansen (SF), 2000-05-18:
Altså undskyld, men hvad er det for en hjælpeløshed?
»Det her er varm luft.
« Det er ikke varm luft.
Det er en meget konkret virkelighed, der foregår rundtomkring os, som ikke er usandsynlig, den er altså meget sandsynlig. Og så oplever man Socialdemokratiet stå heroppe og sige: Hvad skal vi så gøre ved det?
Vi har en debat om EU, og vi har en debat på andre områder.
Vi har Socialdemokratiet, som er vokset op ud af en international bevægelse, der har sagt, at hvis der sker noget internationalt, må vi gøre noget internationalt.
Og her skal vi så høre: Vi kan ikke gøre noget, vi må afvente. Der er brug for, at den her debat bliver rejst på internationalt plan.
Det kan Socialdemokratiet sagtens gøre uden at skulle have afsløret alle mulige efterretningsvæsener, man kan sagtens være med til at rejse en politisk debat omkring det her, og det er det, jeg hører Socialdemokratiet sige at de ikke vil.
Hvad er det for noget?
Vil Socialdemokratiet være med til at rejse en politisk debat internationalt, eller vil de ikke?
Hvad skal vi ellers bruge EU til?
Pernille Blach Hansen (S), 2000-05-18:
Jeg vil bare nøjes med at konstatere, at jeg på ét punkt er enig med SF's ordfører: Vi skal forholde os til virkeligheden.
Men vi skal gøre det realistisk, og derfor mener jeg, at det, vi skal koncentrere os om, er, hvordan vi kan sikre, at danskere og danske virksomheder og danske borgere har mulighed for at beskytte sig mod elektronisk overvågning.
Og det mener jeg egentlig er det, der er det helt centrale.
Vi er nødt til at forholde os til de teknologiske værktøjer, der findes overalt i verden, og det tror jeg egentlig vi skal forholde os til i stedet for og så se på, hvordan vi så kan beskytte os.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-05-18:
Ja, så har vi Socialdemokratiet, som afpolitiserer sig selv.
Hvis Socialdemokratiet kun vil være realister og ikke være med til at ændre verden, så er den gal.
Jens Hald Madsen (V), 2000-05-18:
Da Venstres ordfører, hr. Svend Aage Jensby, er forhindret i at være til stede, skal jeg oplæse følgende tale
: Den 9. december 1999 havde vi her i Tinget en længere debat i anledning af, at Enhedslisten havde rettet en forespørgsel, F 5, til forsvarsministeren, justitsministeren og forskningsministeren om, hvad der kunne oplyses om bl.a. den parlamentariske kontrol med Echelon og andre aflytningssystemer både i udlandet og herhjemme, og om hvorledes regeringen ville styrke den parlamentariske kontrol.
Under debatten gav forsvarsministeren på regeringens vegne efter Venstres opfattelse en fyldestgørende besvarelse
af forespørgslen
Ministeren oplyste dengang, at forsvaret og FE hverken deltager i det såkaldte Echelon-system eller bidrager hertil, og at ministeren i øvrigt ikke var i stand til at kommentere de oplysninger, der dengang havde været fremme i pressen herom.
Nu, altså kun 5 måneder senere, står vi her så med en ny forespørgsel fra Enhedslisten, der på ny ønsker justitsministerens og forsvarsministerens redegørelse for Echelon-systemet og om danske myndigheders bestræbelser på at hindre spionage mod danske politikere, virksomheder m.v. Altså i det væsentlige den samme problematik, som debatten i december drejede sig om.
Siden da har visse avisartikler beskæftiget sig med det såkaldte Echelon-system, og det har bl.a. i den her forbindelse været fremhævet, at der fra amerikansk side skulle ske aflytning af f.eks. den danske regering.
På den baggrund kan jeg derfor helt henholde mig til det, der fra Venstres side blev fremført under debatten i december, og som interesserede kan læse i referatet fra forhandlingerne, side 2247-2250.
Sammen med Enhedslistens forespørgsel behandles også den af SF stillede F 55, der bl.a. handler om, hvilke initiativer regeringen vil tage for at sikre, at man som borger bl.a. kan bruge elektronisk kommunikation uden risiko for at blive aflyttet.
I virkeligheden ligger det, SF ønsker at belyse, tæt op ad det, som Enhedslisten ønsker at belyse.
Vi har nu hørt på justitsministerens bevarelse af denne
her forespørgsel, og den kan Venstre erklære sig tilfreds med, og den takker vi for. Som det fra Venstres side blev fremført under den førnævnte debat den 9. december sidste år, er vi selvsagt optaget af, at private personer og virksomhedernes kommunikation med omverdenen ikke uretmæssigt aflyttes eller aflæses.
Midlet hertil er først og fremmest at gøre brug af stærk kryptering.
Jeg vil godt slå fast, at Venstre fortsat vil værne om det enkelte individs ret til frit at kommunikere, såvel mundtligt som skriftligt, uden at fortroligheden bliver krænket.
Derfor vil Venstre meget nøje følge udviklingen, en udvikling, som bliver mere global, hurtigere og utrolig avanceret.
Da der derfor efter Venstres mening ikke er sket nogen væsentlige ændringer efter sidste forespørgselsdebat, kan Venstre hverken støtte SF's eller Enhedslistens forslag.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-05-18:
Jeg er godt klar over, at hr. Jens Hald Madsen er stedfortrædende ordfører, men jeg vil dog alligevel gerne spørge, om det giver anledning til bekymring i Venstre, at der bl.a. fra Dansk Industris side har været udtrykt meget stærk bekymring over risikoen for industrispionage.
Nu er det jo sådan, at USA's regering siger, at den ikke driver industrispionage, forstået på den måde, at den hævder, at de oplysninger, den indsamler, udleverer den ikke til amerikanske industrivirksomheder, men man benægter faktisk ikke, at man aflytter, man benægter naturligvis, at man udleverer det til virksomhederne.
Og risikoen er jo altså, at danske virksomheder også udsættes for en sådan aflytning.
Er hr. Jens Hald Madsen enig i de betragtninger, som justitsministeren har fremlagt, om, at efterretningstjenesterne, de danske myndigheder, stadig væk skal have adgang til at knække koder og få indleveret krypteringsprodukter til godkendelse, således at der altså rent faktisk ikke bliver fri kryptering?
Knud Erik Hansen (SF), 2000-05-18:
Jeg kan jo godt forstå Venstres problem lidt.
Hvis man både vil beskytte efterretningsvæsenerne og borgerne, så kan det blive lidt svært i den her sag.
Jeg har lidt svært ved at se den dér lidt vattede holdning til, at man både siger
, at det her er et problem, man godt vil følge, og man også siger, at det er noget, der foregår internationalt, men så samtidig ikke tager stilling til, om vi skal gøre noget internationalt
Dér vil jeg godt høre, hvad Venstre egentlig mener der er brug for at gøre internationalt for at sikre, at virksomheder og borgere ikke bliver aflyttet.
Jens Hald Madsen (V), 2000-05-18:
Med det forbehold, at jeg er stedfortræder, vil jeg gerne sige til Enhedslisten, at vi meget nøje følger den bekymring, der har været fra Dansk Industri om industrispionage, men alt er jo baseret på en begrundet mistanke, og alt er også begrundet i, at vores danske regering f.eks. er meget opmærksom på det og følger med i den her udvikling.
Den tillid har jeg til vores system.
Og det besvarer også lidt spørgsmålet fra SF, for Venstre går utrolig meget op i at værne
om det enkelte individs ret til at kunne ytre sig frit, uden at den bliver krænket f.eks. fortrolighedsmæssigt.
Men samtidig vil jeg også sige, at der altid vil være den nationale sikkerhed at tage vare om, og den nationale sikkerhed, som jeg taler om, og den ret, efterretningstjenester har til at bryde fortroligheden, er en tillidserklæring, som ligger til den danske regering og til Folketinget om, at der bliver ført kontrol med det.
Jeg er helt sikker på, at EU vil komme mere med på det her område, og jeg er også helt sikker på, at det er noget, Venstre også vil støtte.
Men det skal ikke være baseret på en mistænkeliggørelse, det skal være baseret på begrundet mistanke.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-05-18:
Det er altså at vige udenom.
Vi har et parti, Venstre,
der gerne vil bruge EU til en hel masse ting, og vi fremsætter et forslag til vedtagelse, som stille og roligt hedder, at vi gerne vil have, at EU går ind og er med til at begrunde den mistanke, der er.
Hr. Jens Hald Madsen vil gerne have en begrundet mistanke, vil gerne have en begrundelse.
Det, vi foreslår, er faktisk, at EU går ind og kvalificerer den her debat, så
det ikke kun er de mange ildsjæle, som faktisk har fået det her frem.
Hvorfor kan EU ikke i det her tilfælde bruges aktivt, hvorfor vil Venstre ikke være med til aktivt at sige til EU, at her har vi en sag, hvor vi faktisk synes, at I godt kan være med til at afklare det, for EU's borgere er truet, og det er noget, der foregår hen over grænsen?
Jeg har ikke fået svar på det.
Jens Hald Madsen (V), 2000-05-18:
Fordi der i den måde, som man har lagt den her debat op på, ligger en eller anden form for paranoid opfattelse, vil jeg kalde det, en slags forfølgelse, at vi bliver aflyttet alle steder osv., osv., men udgangspunktet er forkert, for forslaget tager udgangspunkt i, at vi bliver aflyttet, at der sker noget underligt, at der sker noget mistænkeligt, at der sker et misbrug.
Og derfor ønsker Venstre at se noget mere substans, før vi går så aktivt ind, som SF og Enhedslisten vil.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-05-18:
Nu deltager hr. Jens Hald Madsen jo ganske vist som stedfortrædende ordfører, men det holder ham jo ikke tilbage fra at komme med de mest fantastiske udtalelser, så derfor bliver jeg altså nødt til at reagere.
Vi baserer ikke vores oplysninger på luftige mistanker.
Vi baserer faktisk vores oplysninger på konkret, dokumenterbar information.
Det, der bekymrer mig, er, at Venstre nu tager regeringen i hånden og vil være med til at dække over ting, som er veldokumenterede kendsgerninger.
Hr. Jens Hald Madsen kan f.eks. sætte sig ned inde i læseværelset her ved siden af og læse i Ekstra Bladet fra i dag og i går, hvor der er fremlagt dokumenter, også adgang til dokumenter, som er officielle amerikanske dokumenter, hvor denne aflytning, som foregår globalt, åbent erkendes af amerikanske myndigheder.