runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2005-03-10:
Det vil sige, at når vi om 2 år mødes her en kold forårsdag i marts måned, og hvis det viser sig, at der er kommet – det er to om året, der er kommet indtil videre – to eller fire ekstra lejemål i den private udlejningssektor, så er De Konservative indstillede på, at vi griber til ganske anderledes midler, hvis det her ikke virker?
Eller hvordan får vi også den store del af det private udlejningsbyggeri med?
Jeg tror ikke på, at det løser nogen problemer overhovedet, bare fordi det stiger en lille smule eller måske en del.
De private udlejere vil ikke have folk, der er socialt belastede, i deres private udlejningsbyggeri, det ødelægger jo renommeet.
Hr. Jakob Axel Nielsen kender jo som advokat til, hvad det drejer sig om.
Der skal anderledes midler til, og hvad vil De Konservative gøre om 2 år, hvis vi står i samme situation med fire nye boliger?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-03-10:
Det mener jeg faktisk allerede at jeg i min ordførertale kom ind på.
Og ja, det mener jeg lovforslaget gør.
Jeg startede også min ordførertale med at sige, at der var problemer med den måde, loven hidtil havde været anvendt på.
Men vi mener, at der nu med den stigning i tilskuddet til de private udlejere er skabt et fornuftigt økonomisk incitament for, at også de private udlejere vil bringe deres lejligheder i spil.
Så ja, nu tror vi, at det kommer til at fungere.
Carsten Hansen (S), 2005-03-10:
Det er jo ganske interessant, at man via lov vil pålægge det almene område en masse forpligtelser.
Men det er også interessant at høre afvisningen i forhold til det private.
Hvor meget er det nu at den har givet af boliger i det private område?
Ja, ministeren har undersøgt det.
Det er ti boliger i de sidste 10 år, hvor man har fået mellem 14.000 kr. og 18.000 kr.
Mener hr. Jakob Axel Nielsen, at det her lovforslag overhovedet løser nogen som helst ghettoisering i forhold til også at kunne benytte den private del af boligmassen?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-03-10:
Vi mener i Det Konservative Folkeparti, at det er et ret godt forslag, og vi synes, at vi skal give forslaget en chance.
Men det er klart, at der også skal være et reelt arbejde under udvalgsbehandlingen, og der er vi indstillede på at tage en fordomsfri drøftelse om, hvordan vi udmønter det her i praksis.
Men vi har stor tillid til, at det kommunale selvstyre vil kunne få det til at fungere.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-03-10:
Jeg skal beklage fru Lissa Mathiasens sortsyn med hensyn til effekten af de ændrede regler på det her område.
Jo, der er en række nye ting.
Der er det nye, at midlerne på området bliver målrettet til her, hvor problemerne er, at støttebeløbet bliver hævet til 30.000 kr., og at der bliver en større fleksibilitet med hensyn til, hvilke lejligheder en aftale om anvisningsretten skal omfatte.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Lissa Mathiasen (S), 2005-03-10:
Jeg formoder, at ministeren i det svar her også giver mig ret i, at der sådan set ikke er noget nyt under solen, for man har kunnet gå op til de 30.000 kr. fra en kommunes side, lige så vel som man kan gøre det med det her forslag; man har fra en kommunes side kunnet lave aftaler med private udlejere, hvis de havde villet det.
Ministeren henviser til, at man fra Århus' side nu prøver, om man kan forhandle.
Jeg ved ikke, hvor mange gange der er blevet forsøgt forhandling.
Det er derfor, jeg spørger: Hvad er der egentlig at have optimisme i?
Hvis det ikke virker, og vi har ikke indtil dato set, at det har virket, hvad vil ministeren så gøre, for det er ikke acceptabelt, at vi har en stor del af boligmassen, som ikke er en del af at løse de boligsociale problemer?
Hvad vil ministeren så gøre?
I de svar, ministeren indtil videre har givet, og i det, der står i lovforslaget, er der intet nyt under solen, som giver anledning til optimisme.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-03-10:
Jeg synes også, at det er ganske få aftaler, der er indgået.
Men nu bliver beløbet jo forhøjet væsentligt, nemlig op til de 30.000 kr., og det vil sige, at de midler, der er til rådighed til den støtte, samtidig bliver målrettet de her problemområder.
Derudover er der jo mulighed for, at kommunen frivilligt kan lave nogle aftaler, og som jeg bl.a. har refereret, er jeg bekendt med, at Århus Kommune er i gang med drøftelser med Jydsk grundejerforening for at se, hvordan man i fællesskab bedre kan løfte den her opgave.
Jeg synes, det er godt, at der pågår sådan nogle forhandlinger for netop at finde ud af, hvor det er, der er barrierer, hvad det er, der skal til.
Samtidig gør vi jo også udpegningen af, hvad det er for nogle lejligheder, der indgår i aftalen med kommunerne, mere fleksibel.
Lissa Mathiasen (S), 2005-03-10:
Jeg formoder, at ministeren er enig i, at det er sådan, at kommunerne allerede i dag, hvis de ønsker det, kan yde en større støtte til den enkelte private udlejer for at medvirke til at løse et boligsocialt formål end de 18.000 kr., som er maks.grænsen fra statens side.
Derfor vil jeg godt spørge: I og med at man her i forslaget siger, at nu lægger vi grænsen på de 30.000 kr., hvad er så egentlig forskellen?
Hvad er egentlig grunden til, at ministeren har en forventning om, at det her overhovedet vil have en effekt, for man har altså under den gældende lovgivning haft mulighed for at gå op på de 30.000 kr., man har også haft mulighed for at gå højere op?
Jeg vil sige, at nu sker der faktisk det, at man begrænser en kommune, fordi man ikke fra statens side vil refundere mere end de 30.000 kr.
Hvad bygger ministeren overhovedet sine forventninger og sin optimisme på med hensyn til, at private udlejere skulle medvirke, i og med at vi kan se, at over 10 år er der altså kun indgået 14 aftaler, hvoraf de 13 er blevet udnyttet?
Så hvilke elementer i det her begrunder optimismen?
Eva Kjer Hansen (V), 2005-03-10:
Jeg understregede over for den radikale ordfører, at vi har lavet en ny byfornyelseslov, vi har bl.a. lavet puljen på 100 mio. kr. til en særlig indsats, og så har vi sørget for, at de nuværende kvarterløft, som blev etableret som forsøgsprojekter, fortsætter.
Morten Østergaard (RV), 2005-03-10:
Det vil vi vende tilbage til omkring de konkrete nedskæringer, som er oplevet rundtomkring.
Men det, jeg synes er afgørende, er, at hvis ministeren mener, at det er et godt redskab med kvarterløftsprojekter, så må vi vel også kunne få ministerens tilsagn her i dag om, at det vil være en del af strategien, altså at der skal nye kvarterløftsprojekter til, for at undgå, at der kommer nye belastede områder.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-03-10:
Det, jeg gjorde opmærksom på, var, at det var misvisende af den radikale ordfører at tale om massive nedskæringer på områdebaserede indsatser, fordi der faktisk er taget en hel masse af de initiativer, jeg har nævnt, og at de iværksatte kvarterløftsprojekter fortsætter og er blevet forankrede som instrument til områdeløft inden for rammer af den nye byfornyelseslov.
Derfor var det, den radikale ordfører fremførte tidligere, simpelt hen forkert.
Morten Østergaard (RV), 2005-03-10:
Jeg skulle bare lige have bekræftet, at jeg forstod ministeren rigtigt, at ministeren netop er meget optaget af kvarterløftsprojekter som et effektivt redskab i denne her sammenhæng.
Så jeg vil bare spørge, om jeg har forstået det korrekt, at det er sådan, at hvis der nu rundtomkring skulle være steder, der i bestræbelsen på at undgå at komme på ministerens liste over belastede områder ønsker kvarterløftsprojekter, ja, så vil ministeren se velvilligt på det og straks gå i gang med på finansloven at få sat midler af til nye kvarterløftsprojekter.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-03-10:
Hjemmelsgrundlaget var forsøgsbestemmelsen, det var en ansøgningspulje.
Der indkom ansøgninger for over, jeg tror 500 mio. kr., og der skete en vurdering af, hvad det var for nogle ansøgninger, der bedst levede op til de udmeldte kriterier, som alle jo havde fuldt kendskab til.
Det er rigtigt, at de to ansøgninger fra Århus Kommune ikke var blandt dem, der bedst levede op til de kriterier, der var meldt ud.
Men det var jo heller ikke sådan, at Århus Kommune efterfølgende søgte områdefornyelsespuljen på 50 mio. kr., der bl.a. kræver en kommunal medfinansiering for at få støtte.
Der var ingen ansøgninger fra Århus Kommune til områdefornyelsen, som jo også er en mulighed for kommuner til at søge at få økonomiske midler til en indsats.
Jeg er åben over for at høre om andre gode ideer, andre gode initiativer til, hvad det er, vi kan gøre, og jeg hører gerne på meldinger fra Århus Kommune om, hvad det så er, hvis man ikke ønsker at gøre brug af det her redskab, der ligger i den kombinerede anvisning.
Det er jo som tidligere nævnt også den opgave, programbestyrelsen har, og jeg er bekendt med, at programbestyrelsen er rundt og kontakte kommuner, der har problemer, for netop at lytte til, hvad det så yderligere er, der skal til.
René Skau Björnsson (S), 2005-03-10:
Grunden til, at jeg spørger, er selvfølgelig, at jeg ikke mener, at det løser noget for Gellerupparken, og at lokalpolitikere og boligforeningsfolk i Århus heller ikke mener, at det her med at ændre på anvisningsreglerne flytter noget som helst, fordi i hvert fald langt hovedparten af dem, der står på venteliste, dem, der gerne vil bo i Gellerupparken, alle hører til den målgruppe, der enten er på kontanthjælp, startydelse eller introduktionsydelse.
Derfor kan det her redskab ikke bruges i en kommune som Århus, og der er det så, at jeg savner nogle mere klare initiativer.
Nu har vi jo i 4 år efterhånden hørt på en masse ord om, at man gerne vil gøre noget, men der er ikke sket noget, der er ikke kommet konkrete lovforslag, der er ikke noget økonomi med.
Derfor savner jeg noget mere handling, noget mere konkret, og at man også indrømmer, at det her altså ikke er godt nok.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-03-10:
Her får Århus Kommune altså et nyt redskab, som man kan tage i brug, bl.a. i Gellerupparken.
Jeg er også bekendt med, at man fra Århus Kommunes side er opmærksom på, som jeg nævnte tidligere, at få lavet aftaler med de private udlejere for netop at kunne tage fat på de her problemer.
René Skau Björnsson (S), 2005-03-10:
Jeg vil gerne have ministeren til at bekræfte, at til at løse beboersammensætningsmæssige problemer i de ghettoområder, vi har i dag, bl.a. Gellerupparken ved Århus, er der ikke noget i det her lovforslag, der gør, at vi får gjort noget ved beboersammensætningen i de områder.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-03-10:
Der er knyttet en fast periode til retskravet på en erstatningsbolig, nemlig så vidt muligt inden for 6 måneder.
Behovet for anvisning af passende bolig blev jo modsvaret af muligheden for en forhøjet anvisningsret, og derfor vil det være sådan, at kommunerne under normale omstændigheder skal kunne anvise den bolig inden for 6 måneder.
Men jeg synes også, man bliver nødt til at give en vis fleksibilitet, så det så er en passende bolig, man finder.
Der er jo ingen tvivl om, at der står 6 måneder, og det er det, kommunen skal bestræbe sig på at opfylde.
Frank Aaen (EL), 2005-03-10:
Ja, nu ved jeg ikke, om jeg overtræder, hvad formanden tillader, men det er jo noget sludder, må jeg sige til ministeren.
Vi har hele tiden i alle indlæg sagt, at problemet var, at det var »så vidt muligt«, og det er regeringens egne ordførere, der har prøvet at gøre det til, om der står skal eller ikke skal.
Vi kan alle sammen læse teksten, men problemet er jo, og det har ministeren altså ikke svaret på, at når man har et retskrav, hvor der dog ikke er noget tidsrum fastlagt for, hvornår det retskrav skal være opfyldt, så er det retskrav altså ikke ret meget værd.
Det er da det, ministeren må forholde sig til.
Altså, det svarer jo til, at hvis man har ret til at få en vare byttet nede i en butik, hvis den går i stykker inden for en eller anden periode, så er man jo nødt til at have en periode på. Butikken vil jo ikke være glad for et retskrav, hvis der bare står, når varen går i stykker.
Kan ministeren ikke forstå det enkle, at et retskrav, som der ikke er knyttet en fast periode til, ikke er noget værd?
Eva Kjer Hansen (V), 2005-03-10:
Jeg glæder mig over, at vi dog er nået frem til, at det netop er tidsperioden, der så kan diskuteres.
Men flere ordførere var altså inde på, at det var selve spørgsmålet om, hvorvidt man havde ret til en erstatningsbolig, der var til diskussion, og det er det ikke, jævnfør det lovforslaget indeholder.
Men der er jo ingen tvivl om, at kommunerne her får besked på, at en passende periode er 6 måneder.
Men jeg er glad for, at vi nu er enige om, at der er et retskrav på en erstatningsbolig.
Frank Aaen (EL), 2005-03-10:
Det er jo det, der er problemet.
Altså ikke alene har man ikke ret til at få en anden bolig inden for et halvt år, der er overhovedet ikke fastlagt noget tidsrum, inden for hvilket man har en ret.
Så er det jo, vi er ude i noget snavs,
må jeg sige til ministeren.
Så er vi ude i noget snavs.
Det er jo sådan set det, oppositionen har kørt på, og jeg kan forstå, det er så ømtåleligt for ordførerne fra Venstre og De Konservative, at de prøver at sno sig udenom.
Derfor er det rart, at vi har ministeren til nu at bekræfte, at der ikke er noget retskrav inden for et bestemt tidsrum, og det er præcis det, der er problemet.
Frank Aaen (EL), 2005-03-10:
Nu skal jeg sige, at det meget typisk var sådan på det boligmæssige og boligsociale område, at Enhedslisten var i opposition også i den forrige regering, mens Venstre og Konservative stemte sammen med den forrige regering.
Så hvis man leder efter nogen, der har ansvar: Kig på egen regeringsbænk!
Så vil jeg om det med retskravet sige: Nu kan vi jo blive ved.
Jeg vil så tage det positivt, at Venstre mener, at det er vigtigt, at man skal have ret til en anden bolig, hvis man bliver afvist – den bolig, man havde ret til i forvejen.
Man skal have ret til en anden bolig.
Så synes jeg, vi skal bede ministeren svare på, om meningen med loven er, at man har ret til en anden bolig.
Og med ret til en anden bolig mener jeg selvfølgelig ikke en bolig om 1 år eller 2 år, for det er folk, der søger og har brug for en bolig.
Så det må være en ret, man har, som ikke bare kan udskydes mere eller mindre på ubestemt tid.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-03-10:
Den her debat er fyldt med retorik og flotte ord.
Jeg må bare sådan tænke for mig selv, at det jo netop var i de 10 år, hvor Enhedslisten havde indflydelse på den førte politik, nemlig under den tidligere regering, at det her med ghettoproblemerne virkelig tog fart.
Så det, der undrer mig, er, at man står og siger alle de flotte ting, men resultaterne taler jo for sig selv.
Men nu vil vi gøre noget ved det.
Det, jeg dog vil rose Enhedslisten for, er, at de i løbet af den sidste halve time har flyttet sig fra ikke længere at sætte spørgsmålstegn ved, hvorvidt man har krav på en bolig, for det står i lovforslaget, sådan er det, men at diskussionen nu udelukkende drejer sig om, inden for hvilket tidsrum man så kan forvente at få en bolig, som passer til ens behov.
Tænk, den diskussion synes jeg så er meget interessant, og den synes jeg vi skal prøve af i praksis.
For viser det sig nu, at det er nemt at løse de her behov inden for 6 måneder, så kan vi diskutere det senere.
Men det vigtige for os er, at man får en bolig, der passer til ens behov, og det er det, vi løser med det her forslag.
Villy Søvndal (SF), 2005-03-10:
Igen tror jeg, at det afhænger meget af, hvor man har sit fokus.
Jeg synes, det var en sådan tale, Venstres ordfører holdt.
Så det kan godt være, man skal ændre lidt på rækkefølgen i principprogrammet på forsiden.
Men SF er dybt optaget af en retssikkerhed, der specielt værner om mennesker, der er meget udsatte i det her samfund.
Hvis man fratager nogle af de svage grupper, som i forvejen er ramt af regeringens politik, retten til en bolig, forøger man jo hjemløsheden i et samfund, hvor hjemløsheden i øvrigt ifølge alle de meldinger, vi får udefra, vokser.
Der synes jeg, at der måske er brug for, at Venstre i højere grad vender tilbage til det gamle slogan »mennesket før systemet«.
Så kunne vi kigge på det sammen.
Det er klart, man kan have sin optagethed to steder i den her diskussion, og det er vel også det, der skiller Venstre og SF i diskussionen.
Man kan være optaget af systemet, af systemet før mennesket, og sige: Det er helt umuligt for et system at leve op til det.
Det er Venstres udgangspunkt i diskussionen, at det er systemet, det er interessant at se på.
Vores udgangspunkt er det modsatte, at det er mennesket, det er interessant at se på, specielt i en situation, hvor hjemløsheden stiger så voldsomt, som den stiger i øjeblikket, på grund af regeringens generelle politik.
Vi er selvfølgelig dybt optaget af, at retssikkerheden i virkeligheden er vigtigst for dem, der har det dårligst i det her samfund.
Det er dem, vi specielt skal beskytte med en retssikkerhed, og det er klart, at når vi fremsætter krav om meget snævre frister, så lægger vi øget pres på systemet, i det her tilfælde kommunerne, for at kunne levere de boliger, der er forudsætningen for at fratage mennesker en ret, de ellers havde, nemlig til at komme ind i en bolig.
Lissa Mathiasen (S), 2005-03-10:
Jeg vil godt høre Venstres ordfører, om man ikke mener, at lejerne i den private udlejningsmasse også har ikke bare en interesse i, men egentlig også burde have en vis råderet.
I dag er det jo sådan, at bor man i en privat udlejningsejendom, har man ingen råderet.
Synes fru Inge-Lene Ebdrup ikke, at der også for netop de lejere burde være en tilsvarende mulighed, og burde det ikke have været med i forslaget, så de også havde en mulighed for at indrette sig, som de gerne ville?
Det er jo trods alt også en slags mennesker.
Morten Østergaard (RV), 2005-03-10:
For at det ikke bliver sådan helt fritvoksende, kunne jeg godt tænke mig at komme lidt nærmere den diskussion, om vi kan blive enige om, at en nødvendig forudsætning for, at det her skal have en effekt, er, at vi får brudt murene ned omkring nogle af de afdelinger, som i dag slet ikke har kontanthjælpsmodtagere, sådan at vi reelt får den spredning, som alle ønsker og taler om, og som det her forslag kun tager et halvt skridt i retning af, og hvor man simpelt hen mangler at have det andet ben at gå på også.
Nu er det jo en god konservativ tradition at kombinere rettigheder med pligter.
I den her sammenhæng er det et spørgsmål om, at kommunalbestyrelsen får nogle rettigheder til at gribe ind i forhold til særligt belastede områder i kommunen.
Vil De Konservative i forbindelse med behandlingen af det her lovforslag ikke støtte, at vi kombinerer det med en pligt til, at kommunen skal bruge sin anvisningsret også i de afdelinger, der er velfungerende?
Som Danmarks Lejerforeninger indvender i et høringssvar, skaber det her jo ikke en løsning på problemet, for det fokuserer rent ensidigt på, hvordan man holder folk ude af de eksisterende belastede boligområder, og ikke på, hvordan man får brudt murene ned omkring nogle af de afdelinger, som i dag ekskluderer kontanthjælpsmodtagere.
Vil De Konservative ikke i sådan god konservativ tradition kombinere den rettighed, der gives her, med en pligt til, at kommunerne fremover bruger deres anvisningsret også i de velfungerende afdelinger?
Michael Aastrup Jensen (V), 2005-03-10:
I henhold til den bestemte ghettopulje er det jo efter konkrete ansøgninger, at man får muligheden for at kunne få nogle midler, og der bliver lagt meget vægt på beboerinddragelse.
Der bliver lagt meget vægt på, at det er nogle områder, som også rent byfornyelsesmæssigt har et aspekt, så det bliver skønnere områder.
Jeg er godt opmærksom på, at Århus, tror jeg, havde tre-fire ansøgninger inde.
Jeg ved ikke, hvorfor de ikke blev imødeset, men det kunne jo – nu spekulerer jeg – være, fordi man ikke havde nok beboerinddragelse og lignende.
Men så kommer der jo en mulighed igen næste gang til at komme med en ansøgning til det.
Jeg ved i hvert fald, at en lang række kommuner, deriblandt min egen kommune, fik en andel af den her ghettopulje, fordi man lagde meget vægt på at sikre, at det her bl.a. var et spørgsmål om beboerinddragelse.
Jeg er en af dem, der kender Gellerupparken rigtig godt, og den fungerer på mange måder virkelig fint i et grønt, fint område.
Men der er problemer omkring beboersammensætningen, det ved vi alle sammen.
Når man snakker om problemer, nævner man Gellerup, men når man snakker om at uddele midler eller løse de boligsociale problemer, går man uden om Gellerup.
Vil VK-regeringen give nogle midler, næste gang der uddeles penge fra den pulje?
Det vil jeg gerne spørge hr. Aastrup Jensen om.
Carsten Hansen (S), 2005-03-10:
Nu er det jo sådan, at regeringen – det må vi konstatere – stort set ikke sætter en krone af; der er lige lidt håndører i det her forslag, men det er jo nul og niks i forhold til, hvad det gælder.
Man har mange steder afskaffet beboerrådgivning.
På vores foranledning fik vi det ind igen ved den sidste boligaftale, og vi fik forhøjet beløbet fra 1,1 mia. til 1,5 mia. kr.
Det må hr. Michael Jensen indrømme.
Hvad ligger der ud over det?
Vi har foreslået et boligudspil lang tid før valgkampen, og vi har forhandlet med socialministeren.
Hvad siger Venstre til den plan, vi har fremlagt?
Der er i øvrigt ikke mange penge i Landsbyggefonden, den har denne regering tømt, de har taget 5,5 mia. kr., men man kan låne på forventet efterbevilling, og det er også det, man gør nu.
Hvad siger Venstre til, at vi laver en målrettet bygningsmæssig og social indsats og låner på de forventede midler, der skal være, og i øvrigt skaber billigere familieboliger i København, hvor der er brug for dem?
Michael Aastrup Jensen (V), 2005-03-10:
Der er jo en lang række initiativer, og jeg må indrømme, at jeg bliver lidt ked af og lidt træt af, at Socialdemokratiet hver gang går ud og fortæller, at der ikke bliver gjort noget imod ghettoiseringen.
Hvis ikke denne her omfattende plan, som blev fremlagt i maj sidste år, er et skridt i den absolut rigtige retning med hensyn til at modarbejde ghettoisering og give kommunerne nogle bedre redskaber, så ved jeg virkelig ikke, hvad det er.
Derfor synes jeg måske, at man hellere skulle tage fat i de positive elementer i forslaget, som jeg også tror at Socialdemokratiet går varmt ind for, og så ikke mindst huske på, at Landsbyggefonden altså har nogle store ressourcer – over 1,5 mia. kr. – til bl.a. byfornyelsesområder, hvor vi stadig væk har beboerrådgivning og lignende, som jo er med til så at sige at sikre, at vi får nogle bedre områder, og til at modarbejde ghettoiseringen.
Carsten Hansen (S), 2005-03-10:
Jeg vil også godt spørge hr. Michael Jensen, hvordan det ser ud i forhold til ghettoisering.
Hvordan synes Venstre selv det går?
Der kom en analyse midt i valgkampen, der fortalte, at ghettoiseringen faktisk er stigende under den her regering.
På trods af de mange fine ord – jeg kunne endda sige slesk tale og billig portvin – er der ikke sket noget som helst.
Regeringen kommer så med det her forslag, som lidt er et slag i luften, fordi der ikke er erstatningsboliger og muligheden for at give dem.
Når man snakker med folk ude omkring, siger de: Ja, det kan da godt være, at det er meget godt, men det ændrer i virkeligheden ikke ret meget.
Men vi er kommet med et forslag, hvor vi siger: Vi sætter 1 mia. kr. af til social indsats via Landsbyggefonden de næste 5 år.
Vi løfter områderne med et par milliarder kroner om året i forhold til uamortiserede lån osv.
Hvad siger Venstre til den indsats, hvor man virkelig sætter penge af til social indsats og tager fat i bygningsdelen, i forhold til bare sådan at rykke lidt rundt på lejemålene uden erstatningsboliger?