runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Behnke (UP), 2001-05-31:
Jamen det var jo en ren tilståelse fra ministeren, modsat det, der er blevet sagt under debatten, som ministeren har rost bl.a. Det Konservative Folkeparti for, nemlig at hvis ikke politiet fik det her redskab, kunne man ikke opklare forbrydelserne.
var altså i stand til at opklare forbrydelsen, der fandt sted i Rold Skov.
Den retstilstand, vi har i dag,
var i stand til at give et afgørende bevis i Rasmus Trads og Thorsen-sagen, altså er gældende ret i stand til at give adgang til disse arkiver.
Hvad er det så, ministeren ønsker?
Det meddelte ministeren så også.
Jo, ministeren ønsker at efterforske i de tilfælde, hvor man ikke har nogen mistanke, men hvor man alligevel rører lidt i gryden og ser, om der dukker nogen op.
Og det er dér, hvor det afgørende skred i retssikkerheden for borgerne kommer, nemlig at man går ud og efterforsker nogle borgere, blot fordi de har været på en lokalitet.
Tak for den meget præcise beskrivelse.
Jeg håber, at efter den meget præcise beskrivelse vil selv fru Birthe Rønn Hornbech indse, at det klogeste er at stemme nej.
Frank Jensen (S), 2001-05-31:
Hr. Kim Behnke spurgte, hvordan politiet kunne få kendelse i Thorsen-Trads-sagen og i sagen omkring armenierne fra Rold Skov.
Nu er jeg ked af, at hr. Svend Aage Jensby ikke er til stede, som jo kender armeniersagen fra Rold Skov bedre end jeg og andre i salen.
Men jeg kan sige det sådan, at det fandt sted på det gældende grundlag, der er for almindelig dommerkendelse til teleoplysninger.
Det er dér, hvor man har en konkret person eller en personkreds, som mistanken retter sig imod, og så får man kendelse lige netop til de personer af domstolen.
Her er der så tale om en anden type af sag, som efterforskes af politiet, drabssagen fra Kastrup Lufthavn.
Man ved ikke, hvem der er gerningsmanden.
Men man har en større gruppe, man har mistanke til.
Så beder man om dommerkendelse til at få adgang til oplysninger fra den mobilmast, der står i Kastrup Lufthavn.
Det fik man.
Det var ganske mange telefonnumre. Det eneste, man får, er en udskrift af de telefonnumre, der har været sat i forbindelse med en anden telefon på et givet tidspunkt inden for ½-1 time i forhold til drabstidspunktet.
Det er, hvad politiet får - hverken mere eller mindre.
Man kunne forstå på fru Birthe Rønn Hornbechs indlæg, at politiet havde en generel adgang til at kunne følge folks færden.
Det er ingenlunde tilfældet.
Det er, når der har fundet en konkret, alvorlig kriminalitet sted, hvor man også har den stedfæstet.
Og hvis der så er en mobilmast inden for en rimelig radius, kan det være et ganske vigtigt efterforskningsredskab, fordi de kriminelle jo ikke tænker på, hvilke redskaber politiet har for at efterforske kriminaliteten i gerningsøjeblikket.
Det viste drabssagen fra Kastrup Lufthavn.
Rockerne tænkte ikke over, at politiet efterfølgende kunne få adgang til oplysninger om, at de havde brugt deres telefon ude i Kastrup Lufthavn.
Til hr. Kristian Jensen, som siger, at det her ikke er noget universelt middel for politiet til at opklare alle typer af kriminalitet: Det har hr. Kristian Jensen til gengæld fuldstændig ret i.
Det ved enhver, der beskæftiger sig med politiets arbejde og efterforskning.
Der er ikke noget universalmiddel.
Der er en række redskaber, ransagning, beslaglæggelse, brud på meddelelseshemmeligheden osv.
, men hvor man fra lovgivningsmagtens side skærper kravet til grovheden af kriminaliteten og til bevissiden, når man skal have retskendelse, hvis der er tale om meget indgribende redskaber. Og på trods af, at det her altså bare drejer sig om at få en udskrift af oplysninger, som teleselskabet i forvejen har, og at det eneste, politiet får, er de telefonnumre, der har været koblet på masten på det givne tidspunkt, så har vi valgt at stille det her meget stærke krav, at der altså skal være tale om kriminalitet, hvor der er fare for liv og førlighed eller tale om store samfundsmæssige interesser.
Det er drabssager og grove narkosager.
Jeg er selvfølgelig glad for, vil jeg slutte med at sige, at fru Birthe Rønn Hornbech med sin indsigt i politiets behov vil stemme for lovforslaget.
Det synes jeg er en rigtig beslutning, og det takker jeg selvfølgelig for.
Kristian Jensen (V), 2001-05-31:
Jeg skal gerne indrømme, at mit show med de to forskellige mobiltelefoner var et forsøg på på en pædagogisk måde at forklare justitsministeren, hvor store huller der er i de oplysninger, som politiet vil få med denne her lovgivning, men hvor det samtidig vil gå ud over ganske almindelige, ikkemistænkte, uskyldige borgere.
Det, der er et kernepunkt for mig, er, at det, man gør med denne her lov, er, at man nu udvider overvågning af borgere til også at omfatte ikkemistænkte.
Og med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt jeg har tillid til politiets oplysninger, tror jeg, at justitsministeren, hvis han tænker sig godt om, kan huske et par sager - jeg vil i hvert fald gerne minde justitsministeren om en enkelt - hvor politiet ikke har evnet at holde de oplysninger, de har fået, skjult for pressen i konkrete sager med store konsekvenser for personer.
Jeg håber, at justitsministeren er klar over det, ellers skal jeg gerne ved en anden lejlighed minde justitsministeren om disse sager.
Kim Behnke (UP), 2001-05-31:
Det kan godt være, at man laver show, hvis ikke man har argumenter, men som jeg lyttede til justitsministeren, lød det, som om justitsministeren ikke selv havde nogle argumenter og derfor var nødt til at hænge sin hat på alle mulige andre menneskers udtalelser.
Justitsministeren siger, at politiet ikke gemmer de her lister osv., og når efterforskningen er forbi, bliver de destrueret.
Dataene ligger stadig væk og kan hentes mod betaling af 25.000 kr. Så det, der er problemet, er, at der foretages en efterforskning af nogle borgere.
Og når man sammenligner med alle mulige andre former for efterforskning, er det noget vrøvl, for hvis politiet tager nogle ned til afhøring eller afhører folk på gaden, hvis politiet foretager rumaflytninger, lokalekontrol osv., jamen så er borgeren opmærksom på, at der foregår en efterforskning.
I det her tilfælde tør justitsministeren ikke fortælle borgerene, at man har efterforsket deres færden, for det er blevet afslået.
Men justitsministeren glemmer at fortælle, hvordan politiet i Thorsen-Trads-sagen kunne få adgang til disse data, og hvordan politiet i sagen om armenierne i Rold Skov kunne få adgang til de her data, uden at det her lovforslag var vedtaget.
Peter Skaarup (DF), 2001-05-31:
Jeg vil bare sige til hr. Kim Behnke og andre: I Dansk Folkeparti har vi tillid til, at når politiet kommer og siger, at de gerne vil have det her værktøj til at opklare alvorlige forbrydelser, så er det med god grund.
Og så har vi her i Folketinget sådan set, medmindre det er nogle helt ekstreme situationer, kun én mulighed, og det er at give politiet de ekstra værktøjer, hvis vi skal opklare grov kriminalitet her i landet.
Så vi har tillid til politiet.
Det kan jeg høre at der er nogle der ikke har herinde.
Holger K. Nielsen (SF), 2001-05-31:
Både statsministeren og den socialdemokratiske ordfører lagde meget vægt på den fremgang i økonomien, der har fundet sted siden 1993, hvor arbejdsløsheden jo er faldet meget markant.
Og det synes jeg vi skal sige er flot og kvittere for.
Men sandheden er jo, at der stadig væk er flere hundrede tusinde mennesker, der er uden for arbejdsmarkedet.
Der er mellem 100.000 og 200.000 registrede arbejdsløse, og der er endnu flere, der er uden for arbejdsmarkedet på andre ordninger.
Der er i hundredetusindvis af hænder, der ikke bliver brugt i det her samfund.
Der vil jeg godt tage fat på den arbejdsmarkedsreform, man gennemførte for nogle år siden, hvor man forkortede dagpengeperioden.
Vi var imod den.
Meningen var så, at man skulle aktivere de arbejdsløse i højere grad.
det er også et godt formål, men sandheden er jo, at det ikke fungerer godt nok.
Det er kommet frem de sidste dage, at omkring 4.000 arbejdsløse risikerer at gå ud af dagpengesystemet 1. januar og gå på kontanthjælp.
Jeg vil godt høre den socialdemokratiske ordfører: Er man villig til at diskutere bl.a. med SF muligheden for at forlænge dagpengeperioden for de 4.000 mennesker, der ellers vil få forfærdelige økonomiske vilkår, må gå på kontanthjælp, hvilket jo er helt i modstrid med de intentioner, der var i sin tid med dagpengereformen?
Søren Søndergaard (EL), 2001-05-31:
Justitsministeren sagde, at der ikke var tale om en yderligere overvågning i forhold til 1997.
Jeg vil godt bede justitsministeren om at oplyse, hvis han har tallene, hvor mange mobiltelefoner der var i 1997, og hvor mange mobiltelefoner der er i 2001. For mit eget vedkommende havde jeg ikke nogen mobiltelefon, og ingen i min familie havde nogen mobiltelefon, i 1997.
I dag har de fire medlemmer af husstanden en mobiltelefon hver.
Det tror jeg er meget generelt for udviklingen, og derfor er dét, der måske før var en overvågning af en relativt begrænset gruppe, i dag en overvågning af stort set hele den danske befolkning og dermed også en overvågning af mange flere, som ikke er skyldige, som ikke har gjort noget, og vel at mærke uden at man bagefter vil meddele, at man har overvåget dem. Så jo, der er tale om en dramatisk forøgelse af overvågningen siden 1997.
Holger K. Nielsen (SF), 2001-05-31:
Det er 4.000 mennesker, der er i fare for det.
Og jeg er med på, at vi skal gøre, hvad vi kan ude i regionerne.
Det er klart, at hensigten med alt det her er, at vi skal få folk i aktivitet, i aktivering, i job, frem for at de skal gå på passiv hjælp. Men det, jeg spørger om, det er: Hvis det nu ikke finder sted, hvis der sker det, at de 4.000 arbejdsløse må ryge på kontanthjælp, er man så villig til, som også LO har foreslået, at forlænge dagpengeperioden for de pågældende mennesker?
Det betyder meget for den arbejdsløse, der er i fare for at komme på kontanthjælp, at han kan få tilsagn om, at hvis det ikke lykkes at fastholde ham i dagpengesystemet, så forlænger man dagpengeperioden, så han ikke skal ud i den økonomiske katastrofe, det vil være for ham, hvis han skal på kontanthjælp.
Jeg vil godt have et klart svar på det: Støtter man også LO i, at man skal forlænge dagpengeperioden for de pågældende mennesker?
Bendt Bendtsen (KF), 2001-05-31:
Vi har haft diskussionen før i dag omkring vores sundhedsvæsen.
Hvorfor er der folk, der går ud og tegner forsikringer?
Vi har hørt, at det var der politifolk, der ville, vi har hørt, at der er andre fagforeninger, der tænker på det.
Det er jo, fordi systemet ikke virker,
fordi regeringen ikke har prioriteret denne sag, mens man har siddet.
Når man tager Trehøje Kommune, vil jeg gerne helt klart og tydeligt fra Det Konservative Folkepartis side sige, at vi mener, virksomheder kan tegne de forsikringer, de har lyst til.
Er der tale om en kommune, der nu tager det her initiativ, mener vi faktisk, at hvis en kommune skal tegne en forsikring, så må den gælde alle kommunens borgere, både yngre og pensionister og lignende. Vi mener ikke, at en kommune kan gå ud og tegne kun for en enkelt gruppe.
Det vil jeg gerne slå fuldstændig fast.
Men det er jo, fordi Socialdemokratiet har nedprioriteret sundhedsområdet, at folk går og tegner forsikringer, for kunne de blive behandlet, så var der jo ikke grund til at tegne forsikringer.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-05-31:
Jeg tror, hr. Bendt Bendtsen i sit ordførerindlæg om sundhedsvæsenet sagde: Det er jo et spørgsmål om prioriteringer.
Det er vi helt enige i.
Jeg plejer at regne Det Konservative Folkeparti som et parti med en vis social profil, men jeg er kommet i tvivl, og det er ikke kun, fordi
hr. Bendt Bendtsen plejer at henvise til den konservative hjemmeside
Det synes jeg er o.k., bortset fra at der måske skulle være en link til Venstres, for man plejer jo at mene det samme som Venstre.
Næh, det, jeg er kommet i tvivl om, er: Hvordan kan Det Konservative Folkepartis sundhedsordfører, fru Henriette Kjær, mene, at det initiativ, man har taget i Trehøje, hvor man forsikrer de erhvervsaktive, er et borgervenligt initiativ?
Hvor er humanismen?
Hvor er det sociale?
Er det De Konservatives udtryk for reelle prioriteringer, at man vælger de erhvervsaktive frem for de ældre?
Frem for de handicappede?
Og frem for børnene?
Bendt Bendtsen (KF), 2001-05-31:
Nej, vi mener faktisk, der er mere fleksibilitet i det her forslag med vores forlængelse af barselorloven, og så må vi sige, at kompensationen jo også er noget højere fra børnepasning til barsel, hvor man går op på fulde dagpenge.
Og så mener vi altså også, at det her er en familiemæssig diskussion, hvor vi er meget enige med Kristeligt Folkeparti om værdierne.
Byggestenene til et barns liv bliver lagt i de første måneder af barnets liv.
Og det er også det, vi antager.
Det er altså ikke kun økonomi og tal.
Det er om, at et barn i de første måneder af livet udvikler sig til det, det skal være resten af livet.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-05-31:
Men jeg kan forstå, at barselorlovsdiskussionen altså går ud
Man giver dem en fastlåst forlængelse af barselorloven, som man ikke har nogen mulighed for at fravige, og så fjerner man i stedet for en fleksibel ordning, som børnefamilierne har været meget glade for.
Skal det kaldes børnefamilievenligt?
Bendt Bendtsen (KF), 2001-05-31:
88 pct. af de fuldtidsbeskæftigede betaler mellemskat.
Det er derfor, vi har sagt, at det er et sted at gribe ind.
Det koster ikke ret meget, men det giver incitamenter til, at folk arbejder noget mere.
Der kommer flere penge ind til det offentlige.
Og det er rigtigt, at vi gerne vil forhandle skat med De Radikale, når dagen kommer, for der er vi jo enige med De Radikale om, at det skal kunne betale sig at bestille noget.
Jeg er bare nødt til at sige, at vi ikke mener, at benzinafgifterne skal sættes op.
Vi mener, at ejendomsværdiskatten skal den modsatte vej.
Nu har vi ikke brugt så megen tid på det.
Vi ønsker faktisk til CD's oplysning at klippe hele toppen af pinsepakken og nedsætte ejendomsværdiskatten til 0,6 procentpoint.
Det har vi finansiering for.
Og så til det sidste: Det er jo sådan, at når vi forlænger barselorloven, så afskaffer vi børnepasningsorloven
De kørsler, vi har lavet, viser, at det er rimelig neutralt, når vi afskaffer den ene orlov og forlænger den anden.
Jeg skal da lade være usagt, om der bliver en følgevirkning et eller andet sted, men vi er enige om, at der skal ske noget med beskæftigelsessituationen.
Ifølge det konservative skatteoplæg, der ligger, vil det betyde 50.000 flere i beskæftigelse i løbet af en årrække.
Og det tal kommer faktisk fra Finansministeriet.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-05-31:
For det er jo rigtigt, som hr. Bendt Bendtsen siger, at der skal mindre skat på arbejdskraft.
Men det vigtigste er da, at de, der har sværest ved at komme i arbejde, og som har mest at vinde ved at gå på arbejde, nemlig de lavtlønnede, får nogle skattelettelser, så de kommer ud på arbejdsmarkedet.
De, der i forvejen er der, knokler jo, så blodet springer.
Det er jo ikke dem, der har brug for skattelettelserne.
Det er dem, der i forvejen har svært ved at komme ud på arbejde, som skal have et ekstra incitament.
Sådan er det radikale forslag til skattereform opbygget.
Derfor er jeg glad for at høre, at der har været så mange positive tilkendegivelser om det radikale forslag i dag.
Det er én af forskellene på Det Radikale Venstres og De Konservatives skattepolitik.
Vi har i øvrigt også anvist en finansiering, der ikke griber ind i f.eks. ulandsbistanden.
Men jeg vil godt stille et spørgsmål til hr. Bendt Bendtsen vedrørende barselorlov, som hr. Bendt Bendtsen brugte en del tid på.
Der blev harceleret meget over, at arbejdsstyrken var faldet under den her regeringstid.
Hvordan kan Det Konservative Folkeparti så i fuldt alvor foreslå en fordobling af barselorloven uden så meget som at antyde, at det bliver et problem for arbejdsstyrken?
Bendt Bendtsen (KF), 2001-05-31:
Nu er det da heldigvis mig, der udlægger den konservative skattepolitik og ikke hr. Frank Aaen.
Det, det drejer sig om, er at få flere mennesker i arbejde, så der bliver flere A-skatter, så der bliver flere penge indbetalt, som vi har brug for.
Vi har brug for penge til både sygehuse, ældre og alt muligt andet, og det er jo ved at brede sig.
Men jeg ved ikke, om det er hr. Frank Aaens fortid, der gør, at han kun kan anskue det fra denne her vinkel.
Det er rigtigt, at det er dem, der går på arbejde og betaler deres skat, der skal have et ekstra incitament til at bestille noget mere, så der kommer flere penge i kassen.
Det er det, det drejer sig om, så vi får råd til at underholde de mennesker, der har behov i fremtiden.
Man kan jo læsse så meget på skuldrene af folk, at selv dem med de bredeste skuldre synker lidt ned.
Det er der mange, der har efterhånden.
Frank Aaen (EL), 2001-05-31:
Jeg synes selv, jeg stillede et ganske enkelt spørgsmål, nemlig om det kunne bekræftes, at virkningen af Det Konservative Folkepartis skattepolitik og forslag er nul skattelettelse til pensionisten, nul skattelettelse til kassedamen, nul skattelettelse til den arbejdsløse, men 75.000 om året i skattelettelse til topdirektøren, og om ikke det også kan bekræftes, at finansieringen af det hovedsageligt sker ved, at man forestiller sig 8,4 mia. kr. mindre til offentlig velfærd?
Jeg mener, det er jo taget ud af Det Konservative Folkepartis egne forslag.
Alle lavtlønnede: ingenting, højtlønnede: en hel masse, betalt af mindre velfærd.
Det er konservativ politik.
Bendt Bendtsen (KF), 2001-05-31:
Vi har oplevet et fald i arbejdsstyrken på 43.000 mennesker
fra 1993 til år 2000, hvor arbejdsstyrken gerne skulle være steget.
Det, der er behov for, er, at der er et incitament til Danmarks kernetropper, dem, der går på arbejde hver dag og betaler deres skat.
Det er derfor, vi har sagt, at det skal kunne betale sig
at arbejde.
Og det er rigtigt.
Vi ønsker at give en skattelettelse til de mennesker, der går på arbejde hver eneste dag, fordi der så bliver flere midler til både at underholde arbejdsløse og folk, der har behov for behandling.
Og med hensyn til offentligt ansatte har vi jo i vores fremskrivninger sagt, at der også bliver plads til flere offentligt ansatte til de byrder, der bliver i fremtiden.
Frank Aaen (EL), 2001-05-31:
Nu var hr. Bendt Bendtsen en del inde på skattepolitik, og derfor vil jeg godt bede hr. Bendt Bendtsen bekræfte, at det, De Konservative foreslår, er skattelettelser til folkepensionisten på 0 kr., det er skattelettelser til den arbejdsløse på 0 kr., det er skattelettelser for den lavtlønnede på 0 kr. Til gengæld er det skattelettelser til direktøren på 50.000 kr. om året og skattelettelser til topdirektøren på 75.000 kr. om året, og disse enorme skattelettelser til dem, der i forvejen tjener allermest, skal finansieres med mindre hjemmehjælp, med længere ventelister, med dårligere velfærd, fordi man samtidig vil spare på udgifterne til velfærden.
Er det korrekt forstået, at det er Det Konservative Folkepartis skattepolitik?
Pernille Blach Hansen (S), 2001-05-31:
Ja, nu må jeg indrømme, at jeg er lidt forvirret.
Hr. Bendt Bendtsen siger, det her bør gælde alle borgere.
Men vi havde jo en lignende debat i Folketinget lige før jul på baggrund af beslutningsforslag nr. B 30 om kommunal støtte til sygdomsbehandling, bl.a. også fremsat, så vidt jeg husker, af fru Henriette Kjær. Her siger fru Henriette Kjær i sine korte bemærkninger: »...det drejer sig om, at en gruppe mennesker skal behandles frem for andre...«.
Det var det, det konservative forslag handlede om.
En gruppe mennesker skulle behandles frem for andre, nemlig dem på arbejdsmarkedet.
Nu siger hr. Bendt Bendtsen det modsatte.
Dvs. først så fremsætter man et beslutningsforslag i Folketingssalen, og nu står partiets formand her i afslutningsdebatten og mener noget andet.
Hvordan hænger det sammen?
Ulla Tørnæs (V), 2001-05-31:
Som jeg tidligere har været inde på, bryder jeg mig ikke om, at fru Pia Kjærsgaard på forhånd har facit for en eventuel kommission, eller hvad det nu skal være.
En kommende borgerlig liberal regering vil åbent lægge forslagene frem til forhandling i Folketinget.
Og vi håber da bestemt på, at et bredt flertal i Folketinget vil bakke op om de stramninger i udlændingepolitikken, som vi mener er nødvendige.
Mimi Jakobsen (CD), 2001-05-31:
Fru Ulla Tørnæs sagde i sit indlæg for snart meget længe siden, at det ifølge Venstres opfattelse var en helt utilstrækkelig udlændingepolitik, som regeringen førte.
Jeg vil gerne spørge fru Ulla Tørnæs: Vil Venstre, hvis Venstre kommer i regering, basere sig på et bredt flertal i Folketinget, når det drejer sig om udlændingepolitikken,
eller er der hold i rygterne, man hører, nemlig at Venstre vil basere sig på Dansk Folkeparti, når det drejer sig om at føre udlændingepolitik i Danmark?
Ulla Tørnæs (V), 2001-05-31:
Jeg vil benytte lejligheden til at slå fast, at vores fastfrysning af ulandsbistanden hænger sammen med den kritiske gennemgang og rapport, som vi ønsker.
Når den foreligger, vil vi tage stilling til rammen, men før den foreligger, ønsker vi ikke at ændre på vores fastfrysning.
Jann Sjursen (KRF), 2001-05-31:
Jeg må sige, at jeg synes ærlig talt, det er temmelig useriøst at fremstille dansk ulandsbistand, som om den render ned i adskillige forkerte og korrupte lommer, som om den danske ulandsbistand ikke har nogen nytteeffekt, og derfor må vi fastfryse den på 1999-niveau, indtil vi finder ud af, om den overhovedet drager nytte.
Når jeg synes, det er useriøst, er det, fordi Danida bl.a. på Kristeligt Folkepartis foranledning, i øvrigt med støtte fra Venstre i forbindelse med en forespørgselsdebat for 2 år siden, har forstærket også sin evalueringsvirksomhed og sikrer, at Folketinget også får oplysninger om projekter, som ikke er så forfærdelig gode, som skal gøre os klogere på, hvordan vi yder bistand med den størst mulige effekt.
Vi er helt enige om, at der skal være kvalitet i udviklingsbistanden, men jeg må forstå svaret her i dag som sådan, at Venstres holdning er, at ulandsbistanden skal være fastfrosset på 1999-niveau, og jeg tolker det såmænd også noget nær i retning af, at det stort set gælder frem til 2010, for det er det fikspunkt, man opererer med også i forhold til et skattestop.
Ulla Tørnæs (V), 2001-05-31:
Med hensyn til kvaliteten af dansk ulandsbistand så har Venstre for, jeg tror, det er 3-4 måneder siden, udarbejdet et meget grundigt oplæg, og jeg skal sørge for at foranstalte, at hr. Jann Sjursen får et eksemplar af det oplæg. Med hensyn til kvantiteten - det var det, vi også diskuterede tidligere - så ligger det, vi har foreslået, helt fast.
Vi har nemlig foreslået en fastfrysning af dansk ulandsbistand på 1999-niveau, og selv om vi fastfryser på 1999-niveau, vil vi fortsat være et af de lande i verden, der yder mest i ulandsbistand.
Det er helt afgørende for os at sikre, at dansk ulandsbistand har en nytteeffekt dér, hvor den bliver givet.
Vi vil ikke acceptere, at den ryger i korrupte statslederes lommer.
Vi vil sikre os, at der er en vilje til at vise god regeringsførelse, altså til at indføre respekt for menneskerettigheder, markedsøkonomi osv.
Det er hovedoverskrifterne i de krav, vi stiller for at yde dansk ulandsbistand. Når det så er sagt, så har vi derudover et forslag om, at der bliver lavet en kritisk gennemgang af dansk ulandsbistand, en nøje gennemgang af, hvad det er, vi bruger de mange milliarder kroner til, og førend den foreligger, ønsker vi ikke at ændre på den fastfrysning, som vi har foreslået, på 1999-niveau.