runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Annie Lunde Hansen (CD), 2000-11-17:
Da CD's ordfører, fru Yvonne Herløv Andersen, ikke kan være til stede, skal jeg på CD's vegne forelægge hendes indlæg her til dette forslag.
Jeg vil godt starte lidt bagvendt med den høring, der er indledt samtidig med fremsættelsen af lovforslaget, og hvor fristen udløber i dag.
Vi kender altså ikke reaktionerne og har indtil videre kun avisomtalen at holde os til.
Formanden for Tobaksskaderådet er ikke begejstret ved tanken om, at navnet »Tobaksskaderådet« skal fjernes, og mener, det er et uheldigt signal at sende befolkningen.
Formanden for Afholdsselskabernes Landsforbund er heller ikke begejstret for, at Alkoholpolitisk Kontaktudvalg forsvinder og frygter for de frivillige organisationers indflydelse.
Det sidste er med i bemærkningerne, hvor disse organisationer roses for deres arbejde og bliver stillet i udsigt, at de fortsat er sikret driftmidler til deres aktiviteter og fortsat bliver inddraget i en løbende dialog.
Det er CD tilfreds med, men det er mere uklart, hvad der vil ske med ekspertisen i de råd, der nedlægges, og hvordan den kan inddrages fremover. Tobaksskaderådet har f.eks. nu syv sagkyndige medlemmer, mens det nationale råd får i alt 11, der skal dække alt inden for livsstil og inden for de konkrete forebyggelsesmiljøer.
Der åbnes ganske vist mulighed for ad hoc at indkalde relevante personer, men i CD vil vi i hvert fald gerne have rimelig sikkerhed for, at det nye råd både kan overkomme hensynet til effektivitet og til det operationelle uden at sætte alle andre hensyn over styr.
Her tænker CD også på rådets uafhængighed.
CD har længe ønsket sig at få bedre samling og styr på forebyggelsen på landsplan, og forslaget med et centralt råd for folkesundhed kombineret med et forebyggelsescenter under Sundhedsstyrelsen synes vi da også ser fornuftigt ud, men der er spørgsmål, der skal afklares under udvalgsbehandlingen.
Forslagets anden del, der går ud på at sammenlægge Evalueringscenter for Sygehuse og MTV-instituttet under Sundhedsstyrelsen, er CD måske lidt mere tøvende over for.
CD kan godt følge den tankegang, der går ud på at samle ressourcerne i stedet for at sprede dem på for mange organer, men hvad sker der med evalueringscentrets uafhængighed, og er der reelt det behov for at omdefinere dets opgaver og status? Alt i alt er der positive ting i forslaget, som vi ikke har noget imod, selv om vi ikke har hverken lod eller del i den finanslovaftale, der ligger bag.
Men vi vil gerne se høringssvarene og have vores egen tvivl afklaret, før vi kan give grønt lys fra CD's side.
Birthe Skaarup (DF), 2000-11-17:
Når der tales om at styrke sundhedsvæsenets indsats, at udbygge kvalitet og sikre, at ressourcerne udnyttes fuldt ud, så kan vi i Dansk Folkeparti kun være enige.
Intet må være uprøvet, for at vi kan give befolkningen det sundhedsvæsen, som de betaler for via skatterne, og som vi alle efterspørger, specielt når vi står i en sygdomssituation eller en af vore kære gør det, og hvor det faktisk forventes, at sundhedssystemet virker optimalt. Forslagets overordnede mål er for det første, at der oprettes et uafhængigt sagkyndigt nationalt råd for folkesundhed til rådgivning af sundhedsministeren. Vi er ikke med i det finanslovforlig, der er lavet, og jeg kan forstå, at sundhedsministeren måske ikke har lyst til at lytte så meget efter, hvad Dansk Folkeparti siger. Det er trods alt demokratisk, at vi også er valgt til det her Folketing, men vi har jo tidligere under en folkesundhedsdebat her i Folketingssalen fremlagt et program, der strækker sig over 10 år og som skulle få middellevealdertiden op i Danmark, og hvor opfølgning og evaluering løbende skal foretages.
Det Nationale Råd har andre været inde på.
Der står i forslaget, at det skal bestå af 11 sagkyndige folk fra sundheds- og forebyggelsesverdenen, og at det skal sikre, at der foregår en åben debat.
Her vil jeg spørge sundhedsministeren om, om sundhedsministeren har tænkt på at tage folk med fra den alternative sundhedsverden.
Vi synes, at det vil kunne bidrage med forskellige vinkler af forebyggelse også i lyset af de udmeldinger, som lyder, at alternative områder skal inddrages i sundhedssystemet.
I Sundhedsstyrelsen skal der efter forslaget oprettes et forebyggelsescenter til at tage sig af de centrale sundhedsmyndigheders opgaver og til at videregive og formidle viden til de lokale forebyggelsesområder.
Jeg er her lidt bange for, at når vi går ind, som det er fremlagt i lovforslaget, og nedlægger et forebyggelsesråd, et tobaksskaderåd og et alkoholpolitisk kontaktudvalg, ja, så gør vi sikkert noget, tror vi, som vi vil komme til at fortryde.
Vi synes, at disse tre råd er meget, meget vigtige led i den sundhedspolitik, vi har her i Danmark.
Der er folk, der sidder i de råd, der har en utrolig faglig indsigt, og vi synes i Dansk Folkeparti, at det er synd, hvis vi går hen og nedlægger sådanne fagligt kompetente råd.
Kvalitet og ressourceudnyttelse må som sagt efter Dansk Folkepartis mening være nøgleordet, men vi er bange for, at det her bliver for centralistisk.
Det er ikke ret lang tid siden, at vi oprettede Evalueringscenter for Sygehuse, og det var da vores håb - og vi troede faktisk også - at det fungerede hensigtsmæssigt.
Det, at Medicinsk Institut for Teknologivurdering nu skal ind i forebyggelsescentret, er vi heller ikke helt med på.
Som sagt vil vi deltage i udvalgsarbejdet.
Vi træder lidt vande i den her sag.
Vi synes, at Det Nationale Råd er helt o.k., men vi er bange for, at der i den sidste del af forslaget er nogle problemer, som vi synes ikke er en forenkling, men som vi mener kan gå hen og blive et bureaukratisk led.
Anni Svanholt (SF), 2000-11-17:
Ja, dette forslag er jo en del af den finanslovaftale, som er indgået mellem regeringen, Enhedslisten og SF, for 2001.
Og her er det jo en glæde at sige, at forebyggelsen har fået et væsentligt løft.
De to forslag, som det her indeholder, er jo så en del af det.
Vi har længe ønsket os i SF, at vi fik et Center for Folkesundhed, hvor man kunne samle kræfterne, og som
derudover kunne være en handlekraft i forhold til folkesundhedsprogrammet, så der i højere grad kunne blive et samspil mellem det lokale arbejde, der foregår i amter og kommuner, og de forskellige folkelige initiativer.
Vi ser det her som et væsentligt skridt i retning af at få givet arbejdet med folkesundhed og forebyggelse
fornyet kraft.
Jeg hæftede mig ved, at der er lagt op til, at rådet skal komme med en redegørelse hvert 3. år.
Og derfor er det jo nærliggende også at tænke på, hvordan rådet her så kan være en del af det.
Derudover kan der godt være nogle enkeltheder i det forslag, som vi gerne vil drøfte nærmere.
Om Centret for Folkesundhed synes vi, det er væsentligt at understrege, at det altså for os ikke alene handler om, at vi skal arbejde med livsstilsproblemer, men også at miljømedicinen bliver en væsentlig del af arbejdet og samspillet med arbejdsmiljøet, for det er netop samspilsproblemerne, der giver problemer for folkesundheden i mange sammenhænge.
Vedrørende sammensætningen af Det Nationale Råd for Folkesundhed har vi også en forventning om, at netop sammensætningen vil afspejle de opgaver, som rådet her skal varetage.
En anden del af forslaget handler om, at et center for evaluering af det offentlige sundhedsvæsen bliver oprettet, og dermed bliver to institutioner lagt sammen, nemlig Evalueringscenter for Sygehuse og Institut for Medicinsk Teknologivurdering.
Vi tror på, at ved at lave den sammenlægning vil man få fornyet kraft, og det vil bevirke, at man får en styrket indsats på området.
Der er jo et utroligt behov for et godt og effektivt evalueringscenter, som kan vurdere det offentlige sundhedsvæsen.
Så alt i alt synes vi, at der er gode fremskridt i det her forslag, men vi vil gerne drøfte nogle enkeltheder under udvalgsarbejdet.
Preben Rudiengaard (V), 2000-11-17:
Dette lovforslag skal sikre et forbedret tandplejetilbud til personer, som på grund af en række helbredsmæssige og sociale omstændigheder ikke er i stand til at benytte de eksisterende tilbud, eller også fordi udgifterne til behandling er højere, end de er for dem, der er regelmæssige brugere af tandplejen.
Hvilke personer er det så, vi tænker på her?
Det er jo personer, som lider af sindssygdomme og de psykisk udviklingshæmmede.
Visse af disse grupper bliver man eksempelvis nødt til at lægge i narkose for at foretage en tandbehandling, og det er jo en ekstra omkostning.
Det er også personer, som med et hyppigt behov for tandbehandling på grund af manglende tandanlæg og andre sjældne sygdomme får øgede omkostninger her.
Så har vi også den gruppe, som Folketinget interesserer sig meget for.
Det er alle vores kræftpatienter.
Og de, som får strålebehandling i hoved- og halsregionen, har jo også en større frekvens af påvirkning af tandhalse og alt mulig andet.
Desuden er det kræftpatienter, som er i kemoterapi.
Vi taler altså her om en gruppe patienter, som kan komme i klemme i det eksisterende system, og derfor er der behov for, at vi styrker indsatsen på området.
Amtskommunerne får med lovforslaget ansvaret, men det kompenseres også økonomisk, kan vi læse i det fremsatte lovforslag.
Jeg skal hilse og sige, at Venstre kan tilslutte sig dette forslag.
Jeg skal også meddele, at Det Konservative Folkeparti - da de desværre ikke kunne være til stede på dette tidspunkt i dag - har bedt mig oplyse, at de kan tilslutte sig lovforslaget.
Else Winther Andersen (V), 2000-11-17:
Det her lovforslag drejer sig, som den foregående taler har sagt, om ændrede tilskudsmuligheder i forbindelse med den kommunale udligning, og det er også rigtigt og korrekt, at forslaget er delt i to.
Det er et tiltagende problem, som startede med den udligning, der blev lavet i 1995. Jeg kunne godt tænke mig at stille indenrigsministeren to spørgsmål.
Jeg forventer ikke at få svar i dag, for de er lidt tekniske, så vi kan stille dem gennem udvalget også.
Men jeg vil gerne stille dem her fra Folketingets talerstol: Hvem er i grunden de kommuner, som efter ansøgning kan få de her ekstra penge, og hvor mange kommuner drejer det sig om? Jeg mener, det er nødvendigt, at vi tilgodeser de kommuner, men det er vel ikke sådan med den tiltagende forhøjelse af puljen, at vi derved faktisk giver kommunerne en form for ufrihed eller afhængighed, når de sidder med så dårlig en økonomi i kraft af den udligning, der er?
De skal hele tiden hen og søge om ekstra tilskud.
Jeg synes, det efterhånden er uværdigt for kommunerne. Derfor synes jeg, det er godt, at der nu bliver sat et udvalgsarbejde i gang for at se på, hvordan det virker.
Jeg kan sige, at Venstre støtter forslaget, men vi har altså nogle ting, som vi vil bede om at få afdækket under udvalgsarbejdet.
Henning Grove (KF), 2000-11-17:
Da vores ordfører, hr. Knud Erik Kirkegaard, ikke kan være til stede, skal jeg på partiets vegne tilkendegive, at lovforslaget er en opfølgning af aftalen mellem regeringen og de kommunale organisationer, og at Det Konservative Folkeparti kan støtte det.
Kristen Touborg (SF), 2000-11-17:
Forslaget indebærer, at den nuværende pulje til særlig vanskeligt stillede kommuner hæves fra ca. 40 mio. kr. til ca. 60 mio. kr. sammen med en forhøjelse af tilskuddet til de kommuner, der modtager asylansøgerne.
For SF var det meget magtpåliggende, at der ved de kommunale forhandlinger blev sat fokus på de kommuner, der har et højt socialt indeks og lavt indkomstniveau.
Det har vist sig, at de kommuner, selv om de kører budgetterne effektivt, ikke kan få økonomien til at hænge sammen.
Nakskov Kommune er et eksempel på sådan en kommune.
De har effektiviseret overalt, og de har oprettet flere arbejdspladser, men lige meget sker der.
Det er ikke muligt for dem at komme ud af den dårlige økonomiske situation.
De skal have en speciel hjælp, og det kan dette forslag forhåbentlig medvirke til. SF vil under lovforslagets videre forløb arbejde for, at der udarbejdes meget konkrete, objektive kriterier for fordelingen af tilskuddene, kriterier, som bl.a. omfatter kommunalt skatteniveau, niveauet for velfærdsydelser samt folkeskole, ældre, børnepasning i forhold til landsgennemsnittet, højt socialt indeks og beskatningsgrundlaget.
Man kan sammenfattende sige det på en anden måde
: Vi skal hjælpe de kommuner, som har opbrugt deres handlemuligheder.
Vi mener, det er helt afgørende, at der bliver udarbejdet faste kriterier.
Vi skal undgå den jungle, det nogle gange er for kommunerne at finde ud af, hvordan man skal søge midler fra de forskellige puljer, som vi opretter her i Folketinget.
SF er af den opfattelse, at sådanne puljer er gode at have, når situationen er, som den er i dag.
Men der skal arbejdes mere grundlæggende.
Det kan være godt nok at få dem set efter, men SF mener, at der skal kobles en målrettet regionspolitik på, og den sag vil vi vende tilbage til
senere.
SF kan støtte forslaget.
Jeg har medgivet, at spørgsmålet om antal dyrenheder absolut har noget at gøre med jordprisstigningerne, men jeg vil bare stilfærdigt spørge hr. Henning Grove: Har De Konservative stemt for eller imod Vandmiljøplan II og lignende miljøtiltag?
Henning Grove (KF), 2000-11-17:
Til hr. Frank Aaen kan jeg klart sige, at jeg forventer, at vi under udvalgsbehandlingen stiller ændringsforslag, og hvis det bliver stemt igennem, stemmer vi selvfølgelig for lovforslaget.
Vi tager stilling på det tidspunkt, hvor vi har set, om vores ændringsforslag bliver forkastet eller ej, så enkelt er det, og da hr. Frank Aaen har lyst til at hjælpe landbruget så meget, kan han jo stemme for det ændringsforslag, vi kommer med.
Så må hr. Frank Aaen såmænd godt slippe for at stemme for det endelige forslag.
Til SF kan jeg sige, at den tro, at alle tilskud kapitaliseres, ikke er korrekt, og jordpriserne bliver tvunget op af en stribe lovforslag, vi har vedtaget på bl.a. miljøområdet.
Hvis man skulle følge hr. Touborgs eksempel her, er det jo nu blevet vedtaget, at der skal lægges en stor afgift på sodavand, og vil det så sige, at så falder
priserne?
Jeg tror sandelig, sodavand bliver dyrere, fordi man lægger skat på.
Så det er ikke skatten, der er årsag til, at ting bliver dyrere.
Det er kun SF, der tror det.
Kristen Touborg (SF), 2000-11-17:
Jeg vil gerne spørge De Konservative, om man er enig i, at tilskud til landbruget kapitaliseres i jordprisstigninger, og at en mindre skattebetaling altid vil kapitaliseres i jordprisstigninger, eller om heller ikke De Konservative mener, at markedsøkonomien overhovedet fungerer i Danmark.
Frank Aaen (EL), 2000-11-17:
Jeg skal bare meddele Det Konservative Folkeparti og Venstre, som står her i dag og påstår, at de vil hjælpe landbruget, men alligevel vil stemme imod dette lovforslag, som lægger loft over grundskylden, der ellers kunne stige til det tredobbelte for en del landmænd her i landet, at hvis de to partier vil køre friløb her og gå imod det loft, skal Enhedslisten straks tage kontakt til forligspartierne og søge om at blive friholdt fra aftalen på dette punkt.
Vi står nemlig ikke model til, at Venstre og De Konservative kører friløb her, så jeg vil gerne have at vide: Vil Venstre og De Konservative stemme for det loft, eller vil Venstre og De Konservative tage ansvaret for, at der muligvis ikke bliver noget loft, og at nogle landmænd dermed kommer op på det tredobbelte i grundskyld?
Henning Grove (KF), 2000-11-17:
Det finanslovforlig, der er indgået, koster landbruget ca. 600 mio. kr. i alt.
Af de 600 mio. kr. er der i forhold til finansloven for år 2000 250 mio. kr. i den aftale, vi behandler her.
Det er, hvad det koster dansk landbrug mere, et landbrug, der har kvoter på mælk - man kan ikke øge produktionen der - et landbrug, hvor vi bevidst igennem EU-politikken aftrapper tilskuddene, fordi vi skal have tilskuddene væk, et landbrug, der miljømæssigt bliver pålagt store restriktioner, som bl.a. har betydning for jordpriserne.
Hvis man lettede alle de ting, kunne vi jo diskutere det, men oven i alt det her lægger man så en afgift på produktionsjord på 250 mio. kr.
Det er det, man har gjort her, og det gjorde man også i foråret, da man stemte imod vores beslutningsforslag.
Her oplevede vi jo, at et meget snævert flertal her i Folketinget sagde: Nu skal vi have den skat sat op.
Det lå også i det første finanslovforslag, som regeringen kom med, så det er en helt bevidst handling, og det gør man over for et erhverv, som ikke har store chancer
Vi kan bare tage hele diskussionen om svineproduktionen, hvor der nu lægges op til, at den ikke må øges.
Jamen hvor skal landbruget få øgede indtægter fra til at betale alle de penge?
Der skal ikke være tvivl om, at i foråret sagde vi: Vi fastfryser loftet på 8 promille.
Men vi sagde samtidig udtrykkeligt fra konservativ side, at på længere sigt skal
skatten på produktionsjord væk, og den holdning står vi selvfølgelig ved, ingen diskussion om det.
Det er en direkte skat på produktionsjord, så man ikke kan tjene mere.
Man får ikke nogen indtjening, man har ikke en chance for at skaffe penge til at betale med.
Ja, men hvem kommer til at betale de 250 mio. kr., det her koster?
Det gør landbruget.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2000-11-17:
Nu tror jeg ikke, hr. Frank Aaen kan svare, men så kan jeg da sige: Hykleri eller ej, man kan da fastslå, at hvis ikke Venstre stemmer for dette her lovforslag, så vil Venstre kunne være medvirkende til, at der er landbrugsejendomme, der vil få en grundskyld på 24 promille.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-11-17:
Jeg bliver nødt til at spørge fru Else Winther Andersen, om ikke det her er noget pjatteri.
Han kunne ikke drømme om at sænke grundskylden så meget som en promille, hvis ikke han var sømmet fast oppe på væggen i det aftalekompleks, vi har her.
Så hr. Frank Aaen stemmer selvfølgelig for, uanset hvordan andre stemmer;
det er der ingen tvivl om.
Ellers løber hr. Frank Aaen fra alt, hvad han lige har aftalt i en finanslovaftale.
Else Winther Andersen (V), 2000-11-17:
Nej, men så kan jeg formulere det om.
Nu er det jo sådan, at hr. Frank Aaen tilslutter sig aftaler i finansloven, så man må vel gå ud fra, at man vedgår de aftaler, man har indgået, også fra Enhedslistens side.
Jeg vil da gerne stille et modspørgsmål til hr. Frank Aaen
Frank Aaen (EL), 2000-11-17:
Helt ærligt, hvis ikke landbrugets parti vil stemme for det her lovforslag, som trods alt forhindrer, at nogen kan blive udsat for, at deres grundskat bliver tredoblet, hvorfor skulle Enhedslisten så gøre det?
Derfor vil jeg gerne sige igen, og jeg vil gerne sige helt ærligt: Hvis ikke landbrugets parti selv vil påtage sig her at gå ind og sige, at det her er noget, de kan stå inde for, og at det vil de gerne være med til, så vil jeg godt sige, at så vil vi overveje vores stilling gevaldigt i Enhedslisten.
Så jeg vil igen gerne spørge fru Else Winther Andersen: Vil Venstre være med til at stemme for det her lovforslag, eller vil Venstre ikke?
Og er man i Venstre klar over, at hvis man ikke vil, kan man risikere, at grundskylden tredobles for landmændene, f.eks. oppe i Frederikssund Kommune.
Else Winther Andersen (V), 2000-11-17:
Til hr. Frank Aaen: Jeg mener ikke, det skulle være nødvendigt at oplyse hr. Frank Aaen om, at der faktisk er flertal for dette her lovforslag.
Det kan vi jo se, eftersom der ligger en finanslovaftale om det her.
Om dyreenheder og hr. Kristen Touborg: Jeg fik trods alt medhold i, at dyreenheder er et væsentligt element med hensyn til, at jordpriserne stiger.
Men den anden del, hvor man siger, at det lige nøjagtig skulle være det, at skatten falder, der skulle være med til at forhøje jordpriserne, er jo i den grad en gammel SF-tankegang.
Man tror, at når der bliver lempet på skatten, når det offentlige ikke skal gå ind og inddrage alting og regulere alting, så kunne der risikere at bliv en krone mere til det private.
Det er overhovedet ikke nogen ny tankegang.
Det er ikke den samme tankegang, vi har i Venstre.
Kristen Touborg (SF), 2000-11-17:
Jeg vil gerne medgive Venstres ordfører, at miljøhensynene og beslutningen om, at man relaterer til antal dyreenheder og jord, er medvirkende til jordværdistigningen, men det undrer mig alligevel, at Venstres ordfører ikke mener, at markedsøkonomien virker så meget i Danmark, at det, når man lemper skatten og afgifterne på jorden, så ikke skulle give en prisstigning på jorden.
Det er en interessant betragtning, at Venstre mener, der er så meget planøkonomi i Danmark, at det ikke er tilfældet.
Frank Aaen (EL), 2000-11-17:
Jeg vil spørge Venstres ordfører, om ikke det er korrekt, at hvis dette her lovforslag bliver forkastet, så vil nogle landmænd komme til at betale 24 promille i grundskyld - altså
en tredobling i forhold til den aktuelle grundskyld.
Og derfor er jeg nødt til at spørge Venstres ordfører, om man vil stemme imod det her lovforslag og dermed risikere, at nogle kommer til at betale tredobbelt grundskyld, eller om man vil støtte lovforslaget.
Else Winther Andersen (V), 2000-11-17:
Om jeg vil sige, at jordpriserne stiger ved, at man nedsætter grundskyldpromillen?
Det ser jeg overhovedet ikke noget som helst belæg for.
Årsagen til, at jordpriserne stiger, er derimod de meget stærke restriktioner, der er på dyreenheder.
Så vidt mig bekendt er hr. Kristen Touborg ret godt kendt ovre i det vestjyske, og jeg har jo hørt om meget høje priser på bl.a. Mors og i nærheden af, hvor hr. Kristen Touborg bor, og det er dyreenhederne, der er med til at sætte de priser op.
Til den socialdemokratiske ordfører vedrørende de 8 promille i grundskyld: Jamen vi kunne så lande dér.
Det var derfor, vi selv fremsatte beslutningsforslaget om, at landbruget skulle lande på de 8 promille; det var jo det, de havde haft i 2 år.
Så havde de ligesom noget fast og vidste, hvad det var, de skulle betale.
Her var det jo kun 2 år, de havde de 8 promille, og så er de på herrens mark igen; de ved ikke, hvor meget den stiger.
Vi ser jo på mange af de opgørelser, vi har fået fra Landbrugsraadet, at det snart er det halve af deres indkomst, de skulle betale, hvis de skulle op på fuld grundskyldpromille.
Det er jo fuldstændig urimeligt, at vi rammer et erhverv på den måde på økonomien.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2000-11-17:
Jeg vil ganske kort fastholde, at vi i Socialdemokratiet mener, at vi med denne aftale er med til at give landbruget en håndsrækning, og jeg kan da ikke dy mig for at komme med et citat fra tidligere tiders ordførertaler på området: »en håndsrækning til et trængt erhverv i en af Venstres mærkesager« hed det eksempelvis, da vi i sin tid fastsatte loftet på de 8 promille.
Men man kan sige, at her har vi vel tilpasset os situationen med grundpriser, der er på vej i vejret, og dermed også et provenu, der kan hæves, hvis man sælger, så det er vel ikke helt forkert at sige, at ved at sikre de 12 promille for landbrugsjorden er det en tiltrængt håndsrækning, for ellers kunne den let være endt på 24 promille.
Kristen Touborg (SF), 2000-11-17:
Jeg noterede mig med interesse, at Venstres ordfører sagde, at man gik ind for en fortsat grundskat på 8 promille.
Det synes jeg er interessant. Jeg har to spørgsmål til Venstres ordfører.
Det ene er: Er Venstres ordfører enig i, at en afskaffelse af grundskatten ville være et indgreb i det kommunale selvstyre, fordi man hermed griber ind i, hvordan kommunerne skal drive deres skatter ind?
Det andet er: Er Venstre enig i, at en afskaffelse af grundskatten ville betyde en yderligere jordprisstigning på landbrugsjorden i Danmark?