runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bertel Haarder (V), 2002-01-30:
Sådan som hr. Ole Sohn formulerer det, er jeg næsten hundrede procent enig med ham.
Når vi har talt om at udstede flere arbejdstilladelser, så tænker vi på områder, hvor det notorisk er umuligt at skaffe arbejdskraft i Danmark, og det sker på de vilkår, at når det pågældende arbejde ikke længere er der, skal de pågældende tage hjem, sådan som det også er i Canada og USA og andre steder, hvor man kan få arbejdstilladelser. I øvrigt tager vi kun initiativ på dette felt, fordi vi gerne vil gøre procedurerne enklere, for man kan allerede i dag udstede arbejdstilladelser, men det kan tage lidt for lang tid, og vi vil gerne gøre erhvervslivet og også de udlændinge, som kunne tænkes at søge ind i sådan nogle specialistjob, den tjeneste, at de kan vide på forhånd, om der inden for det eller det fagområde er mulighed for at få arbejdstilladelse i Danmark.
Vi vil med andre ord udstede nogle positivlister regelmæssigt.
Ole Sohn (SF), 2002-01-30:
»Vil ministeren oplyse, om regeringen påtænker at etablere mulighed for at udstede green cards eller lignende til udenlandsk arbejdskraft med bestemte kvalifikationer
, selv om der i Danmark er f.eks. mange indvandrere og flygtninge, der har en god uddannelse på dette område, men som ikke bruger deres kvalifikationer, fordi de ikke har kunnet få job, eller fordi de kun har kunnet skaffe sig et ufaglært job som f.eks. taxachauffør eller pizzabager, og oplyse, om regeringen vil udstede green cards eller lignende til udenlandsk arbejdskraft, hvis der er arbejdsløse ældre danskere med de pågældende kvalifikationer?«
Aage Frandsen (SF), 2002-01-30:
Jeg kan da godt give ministeren ret i, at der ikke nødvendigvis er en sammenhæng mellem løn og kvalitet.
Jeg kan da sagtens se rundtomkring i vores samfund, at der er nogle, der får en sådan løn, at jeg tvivler på, kvaliteten kan svare dertil.
Men jeg vil godt sige til den fungerende minister, at det var altså ikke det synspunkt, som partiet Venstre ved dets ordfører eller Det Konservative Folkeparti ved dets ordfører fremførte før valget.
Der sagde man: Penge skal der til, ellers kommer der ikke mere kvalitet.
Så vil jeg også godt have, at ministeren reflekterer over, at vel giver man ekstra penge til hh - den gymnasiale handelsuddannelse - men takket være de generelle besparelser, som jo er uhørt store, går det ud over HG, som er den almene uddannelse for dem, der skal ud i forretninger eller sidde på kontor.
Carsten Hansen (S), 2002-01-30:
Det er interessant at se den fungerende undervisningsminister zappe over tal, der står i regeringens eget finanslovforslag.
Jeg vil bede den fungerende undervisningsminister om at bekræfte, at det er rigtigt, at der er en besparelse på 137 mio. kr. i finanslovforslaget.
Så vil jeg bede den fungerende undervisningsminister om at oplyse den undrende befolkning om, hvad der står om overslagsårene i forhold til erhvervsskoleområdet, for det er jo ganske, ganske alvorlige besparelser og nedskæringer, der er tale om.
Det andet er: Den forbedring, der er lagt ind i forhold til hhx som det eneste område, er en engangsforbedring, man giver for ét år, og i øvrigt er der en stor besparelse både på vores handelsskoler og tekniske skoler resten af overslagsårene.
Frank Jensen (S), 2002-01-30:
Jeg ved ikke, hvad det var, der fik den fungerende undervisningsminister til at bruge ordet at lyve.
Jeg har ikke brugt det ord, slet ikke om hr. Helge Sander, den fungerende undervisningsminister.
Næ, det er om de to partier, der nu har regeringsansvaret.
Der findes citat på citat, der findes udspil i valgkampen fra de to regeringspartier, hvor man siger, man vil give noget mere til erhvervsuddannelserne, både tekniske skoler og handelsskolerne skulle have flere penge.
Selv om den fungerende undervisningsminister lægger talrækken sammen her i dag, kommer vi jo slet ikke op på det, som bare tekniske skoler skal udsættes for af nedskæringer i indeværende år.
Det er 137 mio. kr. bare på tekniske skoler.
Skulle man ikke frem for at stå og jonglere med tallene sige direkte: Ja, vi sagde ét i valgkampen, nu mener vi noget andet af hensyn til den samlede økonomiske politik, de får ikke flere penge, tværtimod skal der spares?
Ole Sohn (SF), 2002-01-30:
Spørgsmålet er inspireret af det udspil, som ligger i regeringens forslag om integration, hvor der er omtalt spørgsmålet om greencard, at man skal have lettere adgang til at kunne udstede greencard.
Nu har vi sådan relativt enkle forhold i dag, men grunden til spørgsmålet er, om det ville have indvirkning på de øvrige muligheder, der er for at skaffe arbejdskraft.
Vi har jo i dag, som der også står i spørgsmålet, en række nydanskere med tekniskvidenskabelig uddannelse med sig i bagagen.
Skal man ikke først skal undersøge, om de kan tage vare på nogle af de opgaver, frem for at man bare henter folk udefra med greencard?
Det andet er, at der også kan være en del af den ældre generation på arbejdsmarkedet, som måske kunne tage vare på det.
Jeg spørger simpelt hen for at undgå, at vi kommer i en situation, hvor vi udsteder greencard til funktioner, som man kan varetage i øvrigt i samfundet.
Carsten Hansen (S), 2002-01-30:
Også her kan det siges, at man sagde et og gjorde noget andet.
Det tror jeg efterhånden vil gå op for den undrende befolkning.
Det, mit spørgsmål til den fungerende undervisningsminister går på, er: Er det ikke sådan, at kvalitet og penge hænger sammen, når vi regner lønsumsudgifter og alt muligt andet ud?
Er det ikke sådan, at kvaliteten i uddannelsen hænger sammen med, hvor mange lærere der er til rådighed i forhold til, hvor mange elever der er?
Det er sådan i dag, at ganske mange skoler - derfor var der også ved at blive skruet en flerårig aftale sammen - i dag kører med røde tal på bundlinjen.
Mener ministeren, at man kan forøge kvaliteten af det, der skal fremtidssikre Danmark, nemlig råstoffet, de unge mennesker, ved at skære så drastisk, som man i virkeligheden gør? Og det er i modsætning til, hvad man sagde.
Frank Jensen (S), 2002-01-30:
Hvis man skulle finde et dækkende ord for det, regeringen her har gjort, så er det det største vælgerbedrag, jeg har set i nyere politisk historie.
I hele efteråret, under valgkampen, tog begge partiers ordførere rundt på hver eneste handelsskole, hver eneste tekniske skole, man fik lejlighed til, og sagde, at de ville bevillige ekstra penge.
Nu har vi så fået finansloven.
Nu ser vi, at erhvervsskolerne allerede i år skal spare 137 mio. kr. på de tekniske uddannelser, og på de tekniske skoler skal der spares 137 mio. kr. Så går man ind og giver 47,6 mio. kr. til hhx, men man siger ikke, at man også her sparer 4,2 pct. på handelsskolernes almindelige grunduddannelse.
Samlet er det her et voldsomt vælgerbedrag.
Jeg forstår ikke, at den fungerende undervisningsminister ikke siger: Ja, vi sagde noget i valgkampen, og nu gennemfører vi det stik modsatte, og det gør vi af hensyn til den samlede økonomiske politik.
Kunne vi ikke få et ærligt svar denne gang?
Carsten Hansen (S), 2002-01-30:
Der er så en lille opfølgning på det: For det første må det være ærgerligt for en fungerende undervisningsminister at se, at en selvstændig skoleform, som man jo også fra Venstre tidligere har gjort meget ud af, nu forsvinder fuldstændig ind i folkeoplysningsloven, samtidig med man skærer næsten 20 pct. på den, samtidig med man beskærer folkeoplysningen med det halve.
Det andet er, at regeringen yderligere er gået ud med spareforslag eller revolveren over for de danske kommuner og siger til dem: I må ikke overskride budgetterne.
Hvor mange daghøjskoler regner hr. Helge Sander, den fungerende undervisningsminister, med, der er tilbage om 1 år?
Det kunne være ganske interessant at få et svar på, for min klare fornemmelse er, at de fuldstændig vil forsvinde i en lang række af de små kommuner, som har brug for de her tilbud til deres allersvageste.
Må jeg gerne bede om et klart bud på det?
Det er jo en ganske interessant debat på baggrund af de her spørgsmål.
Jeg vil spørge den fungerende undervisningsminister, om ministeren ikke kan se en linje i nedskæringerne på hele AMU-området, daghøjskoleområdet, folkeoplysningen, ja, sågar på efter- og videreuddannelsesmulighederne.
Når vi sådan efterhånden ministerområde for ministerområde får afsløret, hvad der ligger i denne her finanslov, må man sige, at det jo i virkeligheden er de kortuddannede, de korttidsuddannede, der betaler prisen for en eventuelt bedre barselorlov.
Jeg vil altså spørge ministeren, om han ser en linje i alle disse nedskæringer, der kommer på hele området for de kortest uddannede.
Anne Baastrup (SF), 2002-01-31:
Så det kan godt være, at hr. Helge Adam Møller synes, at det er en fremragende endelig rammeafgørelse, der er kommet, men der var bred kritik fra parlamentarikerne i EU af det hastværk, der lå bag rammeafgørelsen.
Det synes jeg at hr. Helge Adam Møller skulle være opmærksom på.
Jeg er fuldstændig klar over, at det drejer sig om danske statsborgere.
Hvis nu ministeren slår op på side 4 i lovforslaget, § 5, så står der i § 2, nr. 1: »... hvis den pågældende i de sidste 2 år forud for den strafbare handling har haft bopæl i den stat, hvortil udlevering ønskes ...«, der var mit eksempel Frankrig, og »... en handling, der svarer til den lovovertrædelse, for hvilken der søges udlevering, efter dansk ret kan straffes med fængsel i mindst 6 måneder.«
Det gælder tyveri, sådan som jeg husker det.
Så er der ikke nogen forældelsesfrist.
Der er ikke i selve bestemmelsen her indlagt en forældelsesfrist.
Det vil sige, at det pågældende tyveri kan være sket for 10 år siden, og man har boet i det pågældende land 2 år forud for, at man begår den strafbare handling.
10 år efter kommer der i øvrigt et enkelt brev fra den franske stat om, at nu skal man udleveres.
Der er det, jeg spørger: Ligger det inden for rammeafgørelsen, at man kan lægge en forældelsesfrist ind?
Hvis det er tilfældet, synes jeg, at vi skal gøre det.
Hvis det ikke er tilfældet, synes jeg, at vi skal gøre det alligevel og så afprøve, om EU-landene ikke i øvrigt er enige.
Søren Søndergaard (EL), 2002-01-31:
Jeg skal ikke gå længere ind i diskussionen med hr. Helge Adam Møller.
Jeg tror, at den fremstår fuldstændig krystalklart, modsætningen mellem det, hr. Helge Adam Møller sagde først, og det, hr. Helge Adam Møller sagde sidst, som netop går ud på, at vi ikke har nogen mulighed for at ændre den terrordefinition. Men til fru Birthe Rønn Hornbech vil jeg godt have lov at sige, at den definition har vi jo fremlagt.
Så i stedet for at skyde det her hen til Retsudvalget, hvor ingen har mulighed for at følge det på nært hold, så lad os da diskutere den definition her, lad os diskutere vores forslag til en definition.
fru Anne Baastrups tillid til, at vi, selv hvis vi blev enige om den definition, så havde mulighed for at gå ned i EU og ændre ved den rammedefinition, der er lavet i EU.
Men lad det nu ligge, det kan vi jo vente og se.
Men jeg vil sige til fru Birthe Rønn Hornbech: Lad os tage diskussionen her, vi er her jo alle sammen alligevel, så lad os da gå i gang.
Anne Baastrup (SF), 2002-01-31:
Inden hr. Helge Adam Møller kører for hurtigt frem med, hvor vidunderlig en beslutning det var, og hvor god tid man i øvrigt havde i EU til at beslutte sig, så skal hr. Helge Adam Møller huske på, at Parlamentet som sådan kritiserede den måde, det skulle hastes igennem, og Parlamentet, herunder husker jeg i hvert fald den liberale gruppe, var meget, meget utilfreds med, at det skulle foregå så hurtigt.
Så det kan godt være, at hr. Helge Adam Møller synes, at det er en fremragende endelig rammeafgørelse, der er kommet, men der var bred kritik fra parlamentarikerne i EU af det hastværk, der lå bag rammeafgørelsen.
Det synes jeg at hr. Helge Adam Møller skulle være opmærksom på.
Helge Adam Møller (KF), 2002-01-31:
Jeg kan måske godt forstå, hvis man har de holdninger, som Enhedslisten har, at alt, hvad der ikke er bestemt i det her Folketing, må være tåbeligt, forkert eller urimeligt.
Jeg har den modsatte holdning.
Jeg synes, en række internationale organisationer indimellem træffer nogle kloge og fornuftige bestemmelser, også uden at de har været drøftet i dette Folketing, og jeg har den holdning, at det synes Enhedslisten i og for sig også mange gange er fornuftigt.
Lad mig bare nævne i forbindelse med det lovforslag, vi behandler, at der har FN's Sikkerhedsråd vedtaget en indstilling i fuldstændig enighed.
Det blev da ikke drøftet i det danske Folketing.
Hr. Søren Søndergaard syntes, at det var en god idé, men der kunne man med lige så stor ret hævde, at det skulle først vedtages, efter at det var drøftet her.
NATO vedtog en beslutning dagen efter, som et kæmpe flertal i det her Folketing syntes var rigtigt og godt.
Det blev da heller ikke drøftet.
Er det sådan, at internationale organisationer, når terroren bryder løs, ikke kan beslutte noget som helst, inden hr. Søren Søndergaard har siddet 6 måneder og forhandlet med alle sine andre gamle kommunister rundtomkring, før det kan blive godkendt?
Nej, må jeg sige til hr. Søren Søndergaard, sådan arbejder verden heldigvis ikke, og det er til gavn også for den danske befolkning.
Anne Baastrup (SF), 2002-01-31:
For et par år siden fik vi et direktivforslag, som blev vedtaget i EU, om beskyttelse af personoplysninger, og der lykkedes det os ganske grundigt at få vendt op og ned på nogle af de elementer, der var i det.
Og selv om Justitsministeriet sagde, at man ikke kunne lave noget som helst om, så lavede vi det om, og vi har ikke fået skældud af EU. Vi skal ikke sådan lade os køre rundt i ringen, vil jeg sige til hr. Søren Søndergaard.
Vi skal holde fast i, at det er det danske Folketing, der bestemmer, hvordan man definerer terrorisme, og vi skal naturligvis arbejde inden for rammerne af EU-rammeafgørelsen, men jeg skulle hilse og sige, at de er betydelig videre end det lovforslag, der i øvrigt ligger her.
Vi skal ikke sådan bøje nakken, som hr. Søren Søndergaard tilsyneladende ønsker at gøre.
Søren Søndergaard (EL), 2002-01-31:
Men det her viser jo i hvert fald én ting klart, at det er noget fup og fidus, at vi har en masse tid til at diskutere og afklare nogle ting og træffe en beslutning på grundlag af den afklaring.
Vi har ingen ret til at træffe nogen beslutning.
Den beslutning er truffet.
Terrordefinitionsbeslutningen er truffet, den blev truffet i huj og hast og afleveret nede i Bruxelles uden nogen diskussion i det danske Folketing.
Det er meget alvorligt, og det er et kæmpeproblem.
Vi vil så bruge tiden fremover til at vise, hvor håbløs den beslutning var.
Det Konservative Folkeparti offentliggjorde jo i valgkampen en liste over terroristorganisationer.
En af dem var en organisation, der hed Mujahedin Khalq.
Det er en organisation, som den daværende hr. Per Stig Møller, den nuværende udenrigsminister, havde en del forbindelse med. Jeg synes ikke, vi kan være tjent med at gå i uvished om, hvorvidt udenrigsministeren en dag bliver hentet af kriminalpolitiet og slæbt i retten for sin forbindelse til den organisation.
Derfor vil jeg spørge justitsministeren: Er organisationen Mujahedin Khalq en terrororganisation ifølge det lovforslag, der er lagt frem, eller er det ikke? Vi må få et klart svar, det hele er jo afklaret.
Helge Adam Møller (KF), 2002-01-31:
Jeg lyttede faktisk lige så opmærksomt til justitsministeren, som jeg med det ene øre lyttede til, hvad jeg selv sagde med munden for tre kvarter siden.
Jeg kan ikke se, der var nogen som helst forskel.
Ja, vi sagde det lidt forskelligt, men indholdet af det, vi sagde, var da nøjagtig det samme.
Jeg har ikke sagt, at definitionen skulle laves om, nej, jeg har sagt, at i det omfang, man finder, at der er noget i definitionen, som man ikke kan forstå, eller som kræver en forklaring, også fordi der var nogle af eksperterne, der i går jo udlagde definitionen lidt forskelligt, så vil det da være rart at få det opklaret under udvalgsarbejdet, og det skal vi så benytte de næste 2, 3, 4 måneder til, således at vi krystalklart alle sammen ved, at vi forstår det samme ved det, der står på papiret.
Det synes jeg principielt er en god idé for alle lovforslag, ikke bare L 35.
Søren Søndergaard (EL), 2002-01-31:
Jeg skal ikke gå længere ind i diskussionen med hr. Helge Adam Møller.
Jeg tror, at den fremstår fuldstændig krystalklart, modsætningen mellem det, hr. Helge Adam Møller sagde først, og det, hr. Helge Adam Møller sagde sidst, som netop går ud på, at vi ikke har nogen mulighed for at ændre den terrordefinition. Men til fru Birthe Rønn Hornbech vil jeg godt have lov at sige, at den definition har vi jo fremlagt.
Personligt har jeg fremlagt den i en kommentar i Politiken et stykke tid før jul, og vores ordfører her i Folketinget, fru Line Barfod, har jo fremlagt den her fra Folketingets talerstol. Så i stedet for at skyde det her hen til Retsudvalget, hvor ingen har mulighed for at følge det på nært hold, så lad os da diskutere den definition her, lad os diskutere vores forslag til en definition.
Men jeg må sige til fru Anne Baastrup, at jeg har ikke - og det må jeg jo beklage -
fru Anne Baastrups tillid til, at vi, selv hvis vi blev enige om den definition, så havde mulighed for at gå ned i EU og ændre ved den rammedefinition, der er lavet i EU.
Men lad det nu ligge, det kan vi jo vente og se.
Sandy Brinck (S), 2002-01-31:
Nu har vi jo fra talerstolen i dag både hørt latin og finsk og her til sidst dual use, det betyder dobbelt anvendelse, men vi har faktisk ganske gode danske ord, som godt kan bruges.
Jeg skal kvittere for svarene.
Jeg hører det sådan, at regeringen er opmærksom på, at der kan være tekniske vanskeligheder i forhold til logning, og at regeringen ligesom Socialdemokratiet finder det afgørende, at der alene er tale om trafikken.
Men så må jeg indrømme, at jeg ligesom fru Line Barfod blev en lille bitte smule forvirret, for jeg synes faktisk, at ministeren i starten af sit svar kom til at negligere det tiltag, der sker nu.
Altså det er en nyskabelse, at vi logger internetbrug, det er faktisk omfattende, omfanget af det, der bliver registreret, er stort, men jeg er enig med ministeren i, at indholdet svarer til det, vi gør på telefoner i dag, hvis vi får de tekniske vanskeligheder klaret.
Så bare for at være helt præcis: Vi er meget for den her logning, men det er klart, at den skal kunne opfylde de betingelser, som vi i øvrigt også kender fra øvrige registreringer.
Søren Søndergaard (EL), 2002-01-31:
Jeg blev lidt forvirret, men det var måske, fordi jeg både hørte på den konservative ordfører og på ministeren, for det var ligesom to forskellige ting, der blev sagt.
Den konservative ordfører, hr. Helge Adam Møller, gjorde meget ud af at understrege, hvor grundig behandlingen af det her lovforslag ville være, at vi ville have måneder til at diskutere og komme med ændringsforslag og finde de rette definitioner, osv.
Men så gik ministeren op og sagde: Det kan I godt glemme.
Glem det!
Terrorismedefinitionen ligger fast, for det har de besluttet i EU, og det kan ikke ændres.
Det er vedtaget.
I kan få lov at stille spørgsmål, og I kan få nogle svar, men det ligger fuldstændig fast.
Jeg er som sagt lidt forvirret, og jeg har behov for her at få afklaret: Er det den konservative hr. Helge Adam Møller, der har ret, eller er det den konservative minister, der har ret på det her område?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2002-01-31:
Nu har hr. Søren Søndergaard fra sin beslægtede SF-kollega hørt, at hr. Søren Søndergaard ikke skal bøje nakken.
Hr. Søren Søndergaard har haft 4 måneder siden den 11. september til at spekulere over, hvordan en § 114 a, b, c, osv. kunne se ud.
Hvor længe skal vi vente på dét?
Søren Søndergaard (EL), 2002-01-31:
Blot en enkelt lille ting: Det, vi ved, er, at chefen for Politiets Efterretningstjeneste har udtalt, at hun ikke var orienteret om den sag.
Det ved vi, og det tillader jeg mig at gå ud fra er rigtigt.
Jeg går ud fra, at hr. Peter Skaarup også tillader sig at gå ud fra at det er rigtigt, når chefen for Politiets Efterretningstjeneste meddeler det.
Samtidig ved vi også fra breve og dokumenter, at Politiets Efterretningstjeneste arbejder med sagen.
Så et problem, der i hvert fald er 100 pct. sikkert, er, at de, der arbejder med sagen i PET, glemte at orientere deres chef.
Ikke særlig kønt.
Jann Sjursen (KRF), 2002-01-31:
Lovforslaget tager sigte på at følge FN's Sikkerhedsråds resolution nr. 1373 af 28. september 2001 om bekæmpelse af terrorisme op.
Som det fremgik af høringen i går, var flere til høringen tilkaldte eksperter inde på, at lovforslaget ganske vist følger Sikkerhedsrådets beslutning op, men også følger den mere end op.
Jeg vil blot her ved denne førstebehandling tilkendegive, også på baggrund af de mange spørgsmål, der allerede er rejst, og som også blev rejst på høringen i går, at jeg synes, at et af de spørgsmål, som også trænger sig på i forhold til nr. L 32, er, hvorvidt man skal tage hele munden fuld, som integrationsministeren har gjort, og den tidligere regering i øvrigt også med det forslag, der blev fremsat, eller man eventuelt skulle dele lovforslaget op og sige, at vi tager selvfølgelig den del, der vedrører implementeringen af FN's Sikkerhedsråds resolution 1373, og så overvejer vi den øvrige del grundigt.
Det vil jeg nu for mit eget vedkommende og for Kristeligt Folkepartis vedkommende lade komme an på det udvalgsarbejde, som nu går i gang, og hvor jeg er sikker på, vi får en grundigere belysning af lovforslagets enkeltelementer, så det, jeg siger her, er mere et udtryk for, som det også var under lovforslag nr. L 35, at der er komplicerede spørgsmål at tage stilling til også i forhold til det her forslag om ændring af udlændingeloven, og de gør, at det er vigtigt, at vi får grundigt belyst de enkelte elementer, inden vi skrider til handling.
Men selvfølgelig skal FN's Sikkerhedsråds resolution 1373 gennemføres også i dansk lovgivning, og vi er heller ikke imod, at man går videre end det, men vi vil have tingene belyst, og vi håber og tror på, at regeringen selvfølgelig vil medvirke til det under udvalgsarbejdet.
Line Barfod (EL), 2002-01-31:
Tak til ministeren.
Jeg synes, det er meget fornuftigt, at man tager en dialog med erhvervslivet om, hvordan man kan sikre sig, hvor kriminaliseringen skal være henne, så man ikke rammer fornuftigt salg af fornuftige produkter.
Det, jeg bare undrede mig over, er, hvorfor man ikke har gjort det samme på andre områder.
Hvorfor man ikke har været inde og tage en dialog med alle de mange organisationer, der laver solidaritetsarbejde med bevægelser rundt om i verden, for at sikre sig, at der ikke er noget af det, som de foretager sig, og som vi synes er prisværdigt at give støtte til, der bliver ramt af denne her lovgivning.
Og hvorfor man ikke, når vi går over til spørgsmålet om logning, altså en registrering, har taget en dialog med de forskellige virksomheder, der bliver ramt af det her. Jeg blev noget forvirret over ministerens indlæg, for som jeg hørte det, så startede ministeren med at sige, at det, der skulle være omfattet af logning, kun var de oplysninger, som teleselskaberne i forvejen logger.
Senere forstod jeg ministeren sådan, at det her er en væsentlig nyskabelse.
Jeg forstod også på eksperterne under høringen i går, at der er usikkerhed om, hvor vidtrækkende det her er.
Skal enhver arbejdsgiver nu til at opfylde denne her registreringspligt om alle medarbejdernes afsendelse og modtagelse af e-mail?
Skal ethvert boligselskab, der har en fælles internetforbindelse, til at foretage den her registrering og have 24-timers-beredskab? Det her er så væsentligt, at jeg mener, det er nødvendigt at få afklaret præcist, hvad det er, og ikke overlade det til en bekendtgørelse.
Vi må som lovgivere tage det ansvar på os, at det er præciseret, hvilken omfattende registrering man vil i gang med, alene med det formål at politiet har en bedre mulighed for at efterforske.