runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Preben Rudiengaard (V), 1999-12-15:
Jeg er en af dem, der bor i marskområdet og ofte oplever disse voldsomme kommunikationsvanskeligheder, der er mellem de centrale myndigheder i København, altså Miljø- og Energiministeriet og Skov- og Naturstyrelsen, og lokalbefolkningen. Det eksempel, som spørgsmålet drejer sig om i dag, er af meget ringeagtende karakter, og jeg accepterer ministerens første svar.
Men tilliden er meget svag, og derfor vil jeg spørge ministeren, hvad ministeren agter at gøre for at få løst problemerne i et ordentligt samarbejde.
Befolkningen er dybt deprimeret over den måde, den bliver behandlet på, og det her var dråben, der fik bægeret til at flyde over.
Har ministeren nogen tanke om, hvorledes man vil prøve at bedre forholdene af hensyn til en ordentlig behandling af befolkningen i marskområdet?
Svend Auken (S), 1999-12-15:
Jeg skal nok sørge for, at det, der bliver sagt fra vores side, er i orden, og jeg er helt enig med de to spørgere i, at kommunikationen skal være i orden.
Men før vi bliver for sarte, må jeg sige, at jeg har jo selv deltaget i møder i området, og der lægges jo ikke fingre imellem, når enkelte beboerrepræsentanter skal karakterisere Skov- og Naturstyrelsens medarbejdere, så jeg tror, det skal være en fælles bestræbelse for os alle sammen at diskutere på en ordentlig og saglig måde med hinanden.
Vi har i vores forvaltning af dette internationalt set helt enestående område lagt afgørende vægt på at inddrage befolkningen ved at give ansvar til amterne og give ansvar til de lokale repræsentanter i områderne.
Hans Christian Schmidt (V), 1999-12-15:
Ja, det er jeg sådan set meget enig med ministeren i.
Men man er nødt til at forstå, at når man gerne vil komme ud til en befolkningsgruppe og diskutere nogle forhold, der vedrører den og dens levevis, må det mindste, man udviser, være respekt for de forhold, de mennesker lever under, og selvfølgelig også for deres kultur og den måde, de nu har behandlet tingene på.
Jeg synes, det er fint, hvis man kan få en god dialog, og jeg noterede mig, at ministeren sagde, at nu må vi få en god snak, og at han har taget afstand fra den måde, det er sket på her.
Jeg vil håbe, det kun er en enkelt svipser, for et sådant udtryk kan kun føre skidt med sig, og derfor vil vi følge nøje i fremtiden, med hvilken sprogbrug det foregår.
Jeg forstår på ministerens svar på det sidste spørgsmål, der
er stillet,
at det er indskærpet over for Skov- og Naturstyrelsen, at et sådant sprog anvender man ikke.
Svend Auken (S), 1999-12-15:
Ja, det har Skov- og Naturstyrelsens direktør for længst gjort, også over for repræsentanter i lokalområdet.
Jeg prøvede bare at sige, at hvis man skal have en ordentlig samtaleform, skal der fra begge sider vises hensyn, og jeg tror, hr. Hans Christian Schmidt vil medgive mig,
at indimellem er injurierne føget hen over marsken i den diskussion, og at det ville tjene os alle sammen godt, hvis vi fik en ordentlig tone.
Vi har nemlig i den danske forvaltning af marskens helt fantastiske værdier lagt afgørende vægt på inddragelse af lokalbefolkningen, meget mere end vore aftalepartnere i Holland og Tyskland har gjort, og det er netop for at få taget hensyn til det, hr. Hans Christian Schmidt efterlyser.
Sonja Mikkelsen (S), 1999-12-15:
Det næste spørgsmål drejer sig om, om jeg vil oplyse, om der er planer om at nedlægge styrelsen for BornholmsTrafikken, og i bekræftende fald om der er planer om at lade DSB overtage ansvaret for Bornholmstrafikken.
Jeg kan oplyse, at jeg på nuværende tidspunkt ikke har planer om at fremsætte lovforslag om nedlæggelse af BornholmsTrafikkens styrelse, der som bekendt sammen med direktøren kan disponere virksomhedens økonomi inden for finanslovens rammer, og jeg kan ikke forestille mig, at jernbanevirksomheden DSB skulle overtage ansvaret for Bornholmstrafikken.
Ole Donner (DF), 1999-12-15:
»Vil ministeren oplyse, om der er planer om at nedlægge Styrelsen for Bornholmstrafikken, og i bekræftende fald om der er planer om at lade DSB overtage ansvaret for Bornholmstrafikken?«
Sonja Mikkelsen (S), 1999-12-15:
Jeg vil gerne gøre hr. Søren Søndergaard opmærksom på, at BornholmsTrafikkens rammer - både de økonomiske rammer og i høj grad også de tonnagemæssige rammer - er tilrettelagt på baggrund af et bredt flertal her i Folketinget, som desværre ikke omfatter Enhedslisten.
Det må jeg konstatere.
Og jeg har forsøgt at bestræbe mig på i min forvaltning på det her område at efterleve de intentioner, der ligger fra partierne i Folketinget i forhold til BornholmsTrafikken.
Og til hr. Donner vil jeg gerne sige: Jeg tager altså tilfældigvis finansloven ret alvorligt, og det er styrende for bl.a. min ageren i den her sag.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ole Donner (DF), 1999-12-15:
nærmere ind i det, så bornholmerne må nok finde sig i, at de må se, hvad der sker med finansloven, og så må de i øvrigt sejle deres egen sø.
Og den trussel, som ministeren er kommet med om at være indstillet på at gennemføre takstforhøjelserne, kan man altså ikke få hverken be- eller afkræftet, hvad der sker med den, så jeg tror ikke, man kan komme videre.
Søren Søndergaard (EL), 1999-12-15:
Nu er jeg bange for, jeg forstod ministeren på den måde, at hun udelukkende ville lytte til BornholmsTrafikken.
Jeg håber da meget, at ministeren kan afkræfte, at det var sådan, hendes udsagn skulle forstås.
Det er jo sådan, at de partier, som går ind for kollektiv trafik, at understøtte kollektiv trafik, jo i en række sammenhænge har lavet aftaler, som også fik en konkret betydning i forhold til prispolitikken, hvor man så kompenserer ved hjælp af tilskud.
Og det kan man vel også gøre i det her tilfælde.
Så ud over at lytte til de økonomiske argumenter er der vel også en idé i at lytte til rimelige argumenter for at sikre den kollektive trafik til et så særpræget område - forstået trafikmæssigt og ikke på nogen andre måder - som Bornholm.
Så jeg vil sådan set bare have, at ministeren bekræfter, at jeg misforstod hende.
Sonja Mikkelsen (S), 1999-12-15:
Først vil jeg gerne sige til hr. Søren Søndergaard, at jeg lægger meget vægt på den indstilling, som man har i BornholmsTrafikkens styrelse i forhold til, hvordan man mere konkret skal betjene bornholmerne også på takstsiden, og det er ikke noget, jeg tager aktion på, men jeg forholder mig alene til de indstillinger, der kommer fra styrelsen.
Med hensyn til spørgsmålet fra hr. Ole Donner, om man nu ikke er i færd med at lave om på det, som tidligere er besluttet: Jeg vil sige, at jeg er meget optaget af at respektere finansloven og finanslovens rammer, og det er finanslovens rammer, der også er gældende for BornholmsTrafikken som en styrelse under Trafikministeriet, men altså en særlig styrelse, som har sine egne beføjelser inden for finanslovens rammer.
Og det, jeg har tilkendegivet og også har tilkendegivet over for Finansudvalget, er, at jeg har en forventning om, at de problemer, der er i forbindelse med budgettet på nuværende tidspunkt, kan løses med besparelser, men jeg må naturligvis tage det forbehold, at man kan komme i den situation, at det ikke kan lade sig gøre, og så er der kun én vej, og det er takstforhøjelser, det kan blive nødvendigt.
Jeg skønner ikke på nuværende tidspunkt, at det er nødvendigt, og jeg har som sagt ikke planlagt, at det er nødvendigt, men jeg kan ikke afvise, at det kan blive nødvendigt på et andet tidspunkt.
Det ville være forkert at sige det her.
Med hensyn til hr. Peter Skaarups spørgsmål, om prisen ikke er interessant: Jo, det er den, det er sandelig heller ikke med min gode vilje, at vi er i den her situation.
Men det er altså et udtryk for, at vi lige nu har konstateret, at der er rod i systemerne på Bornholm, og dem rydder vi op i med en budgetrevision, og så snart vi har klarhed, vil der også være fuld klarhed på det her område, og jeg forventer, at vi kan have den klarhed inden udgangen af januar.
et meget stort tilskud til godstransporten til og fra Bornholm, og det synes jeg er helt velbegrundet ud fra den beliggenhed, Bornholm har.
Peter Skaarup (DF), 1999-12-15:
Og det vil vel at mærke indebære nogle takstforhøjelser, der kommer til at skade bl.a. det bornholmske erhvervsliv.
Der vil jeg da godt spørge ministeren, om ikke bornholmerne i forvejen har haft mange problemer, mange ting, som de bliver udsat for på grund af deres beliggenhed, og om ikke ministeren ser det som et problem, hvis man lægger flere byrder over på det bornholmske samfund og de borgere, der transporterer sig frem og tilbage.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-12-15:
Jeg vil gerne takke ministeren for svaret.
Jeg var ikke et sekund i tvivl om, at grunden til, at ministeren ikke svarede i sidste runde, alene var, at tiden løb ud.
Det var også derfor, jeg gerne ville have givet ministeren mulighed for at være kommet igen. Men jeg vil så spørge, om det svar ikke kan tages som udtryk for, altså netop en bekræftelse af, at hvis Grækenland kommer med i euroland, eller andre lande eventuelt på et senere tidspunkt kommer med, så vil euroen blive en endnu mere ustabil valuta i forhold til andre valutaer på verdensmarkedet, og at vi bliver nødt til at ræsonnere, at så har vi måske ikke den store fordel af at være med.
Det betyder så, at så længe vi har den nuværende tilknytning til euroen, kan vi have en diskussion som den her og melde os ud af det samarbejde og eventuelt knytte os op på andre valutaer, det måtte være aktuelt at knytte sig op på på det tidspunkt, hvis de lande, der udgør det valutaområde, vil være med til det, hvorimod, hvis først vi har kvittet kronen og sagt ja til euroen, så er det en uigenkaldelig beslutning, der betyder, at så er vi med i suppedasen, i givet fald det måtte vise sige, at euroen udvikler sig endnu mere dramatisk, end det er sket indtil nu.
Ole Donner (DF), 1999-12-15:
Nu er det jo ikke min opgave at irettesætte formanden, som siger, at man skal stikke poten op, hvis man vil have ordet, men jeg havde til formandens orientering stukket poten op og trykket på knappen.
Ministeren fremhæver, at de lavere fragttakster på BornholmsTrafikken jo er en stor fordel, men det har jo så medført, at trafikministeren omgående er gået ind og vil lave om på det.
Mener ministeren så ikke, det kan blive en kortvarig glæde?
Og når ministeren i et bilag til både Trafikudvalget og til Finansudvalget
skriver, at hun om nødvendigt er indstillet på, at der må gennemføres forhøjelser på BornholmsTrafikkens takster, så blev der spurgt om: Hvilke forhøjelser?
Hvor meget skønner ministeren at det vil være nødvendigt at hæve disse takster til ugunst for bornholmerne?
Sonja Mikkelsen (S), 1999-12-15:
Jeg vil gerne sige, at takststrukturen på Bornholms Trafikken er indrettet efter de beslutninger, der er truffet i Bornholms Trafikkens styrelse, og der har ikke fra Trafikministeriets side været lagt hindringer i vejen for, at man kunne have indrettet takststrukturen inden for Bornholms Trafikken anderledes end den, man har på nuværende tidspunkt.
Det er det ene.
Jeg vil gerne svare på de stillede spørgsmål, og det andet var spørgsmålet om trafikbetjeningen af Bornholm.
Jeg er meget opmærksom på - og det er regeringen og Folketinget jo også, det er tilkendegivet ved flere lejligheder - at Bornholm skal have en ordentlig trafikbetjening. Ikke mindst skal Bornholms erhvervsliv have en fornuftig trafikbetjening, og det sker også med den beslutning, der er truffet om den nye hurtigfærge, vi sætter ind til foråret.
Jeg har en forventning om, at når vi får klarhed over de aktuelle økonomiske problemer, kan de faktisk klares via besparelser.
Poul Andersen (S), 1999-12-15:
Er det ikke korrekt forstået, at Bornholms Trafikken er en selvstændig institution, hvor priserne aftales særskilt, og at den intet har med DSB at gøre?
Og er det ikke korrekt forstået, at det, ministeren ønsker at gøre, er at få blotlagt, hvad det er, der er de reelle problemstillinger og derefter tage en nærmere drøftelse af de ting?
Ole Donner (DF), 1999-12-15:
Det vil altså sige, at ministeren mener, bornholmerne skal være glade for, at man alle andre steder kan få sine børn op til 10 år med gratis, og så skal de i øvrigt have forståelse for, at der ikke kan gøres noget ved det, og at man ikke vil tage sig noget af det fra trafikministerens side.
Skal det forstås sådan?
Sonja Mikkelsen (S), 1999-12-15:
Det første spørgsmål vedrører eventuelle takstforhøjelser på overfarten København-Rønne, og jeg vil gerne indledningsvis understrege, at jeg finder den seneste udvikling i Bornholms Trafikken beklagelig.
Baggrunden for udviklingen er, at ministeriet først den 9. november 1999 fik at vide, at der ville komme store nettooverskridelser i forhold til forslag til finanslov 2000, alene i år 2000 over 50 mio. kr. og i alt 120-130 mio. kr. i perioden 2000-2002. Ved det afsluttende ændringsforslag er der lagt op til en kortsigtet løsning, som indebærer, at Bornholms Trafikken får en merbevilling på 14 mio. kr. til dækning af halvdelen af de af Bornholms Trafikken budgetterede merudgifter til olie i år 2000. Resten af merudgifterne til olie modsvares i 2000-2003 af en negativ budgetregulering, og de øvrige nettooverskridelser kan henføres til en række enkeltposter.
Efter et par ugers intensiv gennemgang af budgetoplysningerne fremstod flere poster stadig dårligt belyst og i nogle tilfælde ikke begrundet.
problemerne indtryk af utilstrækkelig intern styring i Bornholms Trafikken, og jeg besluttede derfor omgående at iværksætte en budgetrevision med ekstern bistand. Der er endnu ikke taget stilling til, hvordan de nævnte problemer skal løses, fordi Trafikministeriet måtte konstatere, at Bornholms Trafikkens faktiske økonomiske situation ikke var fuldt klarlagt ved udløbet af fristen for at stille afsluttende ændringsforslag til forslag til finanslov 2000.
Udgangspunktet for mig er derfor, at vi med den iværksatte budgetrevision skal have fuld klarhed over Bornholms Trafikkens faktiske økonomiske situation, herunder hvilke handlemuligheder vi har.
Når der er tilvejebragt klarhed, er målet, at merudgifterne så vidt muligt må klares ved besparelser. Jeg ser nødigt, at den nye situation kommer til at påvirke den bornholmske befolkning eller det bornholmske erhvervsliv.
I det omfang, det ikke er muligt at klare overskridelserne med besparelser, er jeg imidlertid indstillet på at tage initiativ til de nødvendige takstforhøjelser, men jeg har ikke konkrete planer på nuværende tidspunkt.
Ole Donner (DF), 1999-12-15:
»Vil ministeren redegøre for de takstforhøjelser på overfarten København-Rønne, der planlægges fra ministerens side ifølge oplysninger i et bilag til Finansudvalget, og vil ministeren ligeledes redegøre for, om de planlagte forhøjelser er ud over de i forvejen planlagte?«
Svend Auken (S), 1999-12-15:
Jeg er i den lykkelige situation, at jeg faktisk står med direktørens brev i hånden, og her står der, efter at han har citeret udtalelsen og erklæret, at den ikke dækker styrelsens opfattelse: »Jeg vil gerne give en uforbeholden undskyldning til dig og andre, der måtte have fået et forkert indtryk af, hvad vores holdning er.«
Det er det, han siger, og klarere kan det ikke siges.
Selvfølgelig er der sket en fejl, men omvendt ved enhver af os, der har prøvet at svare en tv-journalist 21 gange på det samme spørgsmål, at når man den 22. gang svarer på det spørgsmål, kan der ryge en finke af panden.
Det er jo også det, der er den pågældendes hensigt med at blive ved og blive ved at stille det samme spørgsmål, og det er det, der er sket i denne situation.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Hans Christian Schmidt (V), 1999-12-15:
Jeg er nødt til lige at sige til ministeren, at jeg har også hørt, at direktøren har undskyldt det, og det var med følgende ord: Vi burde ikke have udtalt os sådan, vi burde have kunnet forudse, at det kunne misforstås. Her er intet at misforstå, og jeg håber, ministeren kan bekræfte, at her er der blot tale om, at sådan et sprog benytter man ikke.
Frank Aaen (EL), 1999-12-15:
Så fik vi bekræftet, at Venstre er med til at tage 230 mio. kr. fra de pensionister, der i det kommende år mister deres ægtefælle.
Forsvaret var så, at det bliver konverteret et andet sted.
Jeg vil bare sige, at det har Venstre ikke noget med at gøre.
Venstre har ikke været med til at oprette en bedre ordning for enlige pensionister, som det blev sagt her før.
Det er andre partier, der har gjort det, ikke Venstre.
Venstre tog bare pengene, fordi der skulle finansieres mere politi. Så blev der talt om billigere medicin.
Det var ikke det, jeg spurgte hr. Thor Pedersen om.
Jeg spurgte, om Venstre ville anerkende, at Venstre er med til at sikre, at visse typer medicin bliver dyrere for de syge end i dag.
Det synes jeg da er rart at få at vide.
Vi fik heller ikke nogen bekræftelse på, at Venstre er med til systematisk at tage penge fra samtlige landets pensionister, førtidspensionister, arbejdsløse og kontanthjælpsmodtagere.
Oven i købet sidder man år efter år og beslutter at bruge nogle af de menneskers penge.
Det fik vi ikke bekræftet.
Det vil vi også gerne have bekræftet.
Da det er min sidste korte bemærkning, vil jeg bare sige, at når man fremover hører Venstre sige, at de nok skal sørge for, at folk ikke kommer til at betale mere i skat, så skal pensionister, der synes, pengene ikke slår til, lige huske, hvem det var, der var med til at tage penge i den her finanslov.
Thor Pedersen (V), 1999-12-15:
Til hr. Peter Duetoft: Det må være sådan, at kravet til en regering er, at den skal sikre lov og orden, sikre, at man har det politi, der er nødvendigt.
Man kan ikke sige, at det alene er oppositionen, der skal løfte det ansvar, men sådan var det stort set lagt til rette.
Regeringen kom i budgetoverslagsårene med et forslag om at reducere politistyrken med 820 betjente, hvor man vidste, at det, vi havde brug for, var flere betjente.
Det vidste politiet også, og det vidste regeringen, så man kan sige, at det var et drilleforslag overhovedet at indarbejde i finanslovforslaget, at man ville reducere med 820 betjente, altså at vi først skulle kæmpe op ad bakke, finde finansiering til 820 og bagefter de yderligere 400, som skal til for at løse opgaven.
Det må regeringen jo også selv mene, når den nu har indgået aftalen. Det, vi så er ude for, er, at finansministeren eller regeringen, hvem det så er, holder benhårdt fast i, at man ikke kan finde 200 mio. kr. af et budget på 400 mia. kr. Efterfølgende har man kunnet finde 350 mio. kr. ved det, man kalder mere professionelle statslige indkøb.
Det kunne man ikke, sagde regeringen, selv om det er til at finde det ud af et budget
på 66 mia. kr., der gælder driftsområdet for staten; men man kunne bagefter, da forliget var indgået, finde 350 mio. kr. i forbindelse med professionelle indkøb.
Så det er viljen, regeringen har manglet, til at nå et forlig på et langt tidligere tidspunkt.
Med hensyn til hr. Jørgen Estrup og oppositionens ansvar: Ja, man har et ansvar
Men det oplevede vi jo lige præcis ikke i 1980'erne i fodnoteperioden.
Da var det jo chikane.
Da brugte man dansk udenrigspolitik, sikkerhed og forsvar til at genere regeringen indenrigspolitisk.
Da savnede vi lige præcis en ansvarlig opposition, som den nuværende regering har, der støtter, når det gælder Danmarks forhold udadtil, og ikke bruger det som en kampplads til at løse indenrigspolitiske spørgsmål.
Må jeg sige til hr. Frank Aaen: Det er rigtigt, at der er et hurtigere stop for udbetaling af sociale ydelser i forbindelse med dødsfald.
Det bliver konverteret til nogle foranstaltninger, som man i øvrigt kan få som efterlevende ægtefælle, og som man ikke kan få i dag.
Det er rigtigt, at der er forslag om billigere medicin, og at der skal være udbud, så både amterne, statskassen og medicinbrugerne kan få glæde af at få billigere medicin.
Jette Gottlieb (EL), 1999-12-15:
er det jo netop, fordi der her findes specielt den type arbejde, som kan varetages af ikkefaglært arbejdskraft, og det er lige præcis dér, der specielt er brug for, at der er åbnet mulighed for servicejob. Men det skal selvfølgelig ske i overensstemmelse med de muligheder, der er efter de regler, som Konkurrencestyrelsen har givet, og det er et spørgsmål om, hvorvidt der er udlicitering på området, altså hvorvidt der er offentlig service i konkurrence med andet.
Hvis det er tilfældet, må man naturligvis finde nogle måder, hvorpå man kan neutralisere en sådan servicejobordning. Jeg kan godt forstå, at der kan være en fantasibegrænsning hos hr. Knud Erik Kirkegaard, men der er ingen tvivl om, at der er rige muligheder for at lave servicejob inden for området offentlig virksomhed.
Poul Nødgaard (DF), 1999-12-15:
Jeg skal gøre det ganske kort og sige om det her forslag, at det jo sådan set kun er et forslag, der bringer udviklingen lidt mere i den rigtige retning, end den er nu.
Det er jo reelt kun dem, som har en blakket fortid, der nu skal søge på normal vis ligesom alle andre, der søger dansk statsborgerskab.
Den store masse af de 18-23-årige, som har en pletfri vandel, hvis man kan bruge det udtryk, kan jo fortsat søge over statsamterne.
I den forbindelse vil jeg gerne sige, at i Dansk Folkeparti er vi af den klare opfattelse, at man helt burde afskaffe de regler om, at man kan søge dansk statsborgerskab i statsamterne, i Borgerrepræsentationen osv., og derimod gå over til, at alle, der vil have et dansk statsborgerskab, søger det danske statsborgerskab via politimestrene hos Indfødsretskontoret og så kommer på det store lovforslag, som vi ser to eller tre gange om året. Men vi kan naturligvis stemme for det her forslag, fordi det er et forslag, der i hvert fald bringer en lille smule mere orden på det, end tilfældet er nu.
Og vi hilser selvfølgelig også med tilfredshed, at man nu i statsamterne kan gå ind i det såkaldte kriminalregister, tror jeg det hedder, og dermed tjekke, om de unge mellem 18 og 23 år, der søger et dansk statsborgerskab, har en såkaldt ren straffeattest, hvis det hedder sådan.
Så jeg synes, det her forslag skal igennem så hurtigt som overhovedet muligt og selvfølgelig helst, inden Folketinget går på juleferie.
Så vi støtter det foreliggende forslag, men mener, at det kun er et lille bitte skridt i den rigtige retning.
Knud Erik Hansen (SF), 1999-12-15:
Jeg vil da godt lige sige omkring det spørgsmål, at det er et, vi har fået det sidste svar på nu her for 10 minutter siden, men vi havde ikke alle svarene, dengang vi afgav betænkning her i første omgang.
Og så vil jeg godt kvittere for svaret fra De Konservative.
Jeg synes så, det er forkert.
At der slipper én mere eller mindre igennem, kan ikke være det, der er helt afgørende for, at vi skal haste forslaget så meget igennem, som vi gør nu.
Helge Adam Møller (KF), 1999-12-15:
Hr. Knud Erik Hansen stillede et klart spørgsmål.
Nu var det mest rettet til Socialdemokratiet og Venstre, men jeg vil da godt oplyse, hvorfor Det Konservative Folkeparti ønsker dette lovforslag vedtaget, inden Folketinget går på juleferie.
Det er, fordi vi synes, der er et hul i loven.
Vi synes, det er urimeligt, at unge mennesker, som har begået kriminalitet, kan blive danske statsborgere uden den sædvanlige behandling i Folketinget.
Derfor fremsatte vi forslag om det sammen med Venstre for 4 år siden; det blev ikke vedtaget.
Nu er forslaget her, og vi mener, det er rimeligt at behandle det og gøre det færdigt inden jul.
Det mener vi er det, vi kan gøre, og derfor stemmer vi for det, når det kommer til tredje behandling her om et par dage.
Dorte Bennedsen (S), 1999-12-15:
Hr. Knud Erik Hansen sagde heroppefra, at der ikke var givet svar på alle spørgsmål.
så der er fulgt den procedure, udvalget har været enig om.
Så kan hr. Knud Erik Hansen mene, at han ikke har haft tid nok.
Men der er ikke begået nogen fejl i retning af manglende besvarelser af spørgsmål, og det blev tværtimod i enighed besluttet, at der kunne stilles en række yderligere spørgsmål, hvis man ønskede det, og at de ville blive besvaret mellem anden- og tredjebehandlingen.
Jeg kan oplyse hr. Knud Erik Hansen om, at svarene faktisk ligger ude i boksen nu, så samtlige de spørgsmål, der er stillet, er blevet besvaret.