runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-25:
Jeg kender personligt ikke nogen, men lad mig sige det sådan, at jeg har fantasi til at forestille mig det. Kunne det formilde Det Konservative Folkeparti, hvis vi havde skrevet vores forslag på en sådan måde, at vi sagde, at manden/kvinden var forpligtet til at forsørge den udenlandske ægtefælle i det antal år, der normalt går, inden man kan få permanent opholdstilladelse, så man altså ikke kunne snyde sig til at blive forsørget resten af sin tid?
Else Theill Sørensen (KF), 2004-02-25:
Det ved jeg ikke.
Jeg synes, det er rimeligt, at manden i hvert fald får en form for økonomisk smæk for det, hvis han så at sige importerer kvinden og så mishandler hende.
Men der er jo altså mange andre situationer end alene den, hvor der importeres en kvinde og man nærmest på forhånd ved, at kvinden skal misbruges. I hvert fald ville det da hjælpe noget på det, men jeg er nu ikke umiddelbart tilbøjelig til at tro, at vi så ville stemme for det.
Nu er der jo også mange andre pinde i beslutningsforslaget.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-25:
Nu var fru Else Theill Sørensen også inde på, at det her måske kunne give anledning til snyd. Derfor kunne jeg godt tænke mig at prøve at få ordførerens kommentar til hr. Langballes tidligere udfald mod kvinder, nemlig at der er kvinder, der er parat til at stille op til et blåt øje, at der er kvinder, der er parat til at få tæv for at få en opholdstilladelse.
Jesper Langballe (DF), 2004-02-25:
Jeg vil gerne tillade mig - og jeg håber, ministeren tilgiver det - at bruge ministeren som vitterlighedsvidne.
Efter den her diskussion har jeg tænkt på socialdemokraten K.K. Steinckes ord om, at folk, der misforstår alting, kan man ikke føre en fornuftig samtale med, men det forhindrer ikke, at man kan sidde stille og se kærligt på dem.
Og det vil jeg gerne prøve at efterleve.
Men jeg vil også godt redde lidt af min borgerlige ære, og så vil jeg spørge ministeren: Vil ministeren bekræfte, at jeg ikke har sagt fra Folketingets talerstol, at jeg hver dag tæver min kone, og at jeg vil opfordre alle andre mænd til at gøre det samme?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-25:
Ja, jeg vil gerne vide, hvad det er for et tal, hr. Jesper Langballe henholder sig til, når han siger, at udlændingestrømmen til Danmark er væsentligt begrænset.
Så vidt jeg kan se, er den ikke væsentligt begrænset.
Under alle omstændigheder håber jeg, at også fru Karen Klint er enig i, at det er småbeløb, vi snakker om, altså 100 mio. kr. eller 200 mio. kr. for at sikre, at borgere i det her land bliver behandlet lige.
Det er jo ikke sådan, at vi ikke kan skaffe de penge.
I forvejen er det sådan, at der på grund af starthjælpen i 2003 blev udbetalt 122,7 mio. kr. efter integrationslovens kapitel
Det vil altså sige, at det er nogle særlige ydelser, der bliver udbetalt, fordi de pågældende ikke kan klare sig.
Så det er jo ikke sådan, at det, vi gør, i forvejen er gratis.
Jeg ville bare høre, om Socialdemokratiet er opmærksom på, at en stor del af det, der står i bemærkningerne til vores stk. 5, sådan er set hentet fra Socialdemokratiets beslutningsforslag, nemlig at vi i højere grad skal sikre, at de ældre flygtninge, som ikke har en uddannelse, får en mulighed for at klare sig godt i det civile samfund, f.eks. i foreningslivet.
Karen J. Klint (S), 2004-02-25:
Jeg er meget enig med fru Elsebeth Gerner Nielsen i, at nettoomkostningen ved starthjælp jo er den, der er interessant, og ikke kun lige, hvad tingene koster smalt.
Så det er samfundsudgiften, der skal ses på, både netto og brutto, i forbindelse med, hvad det vil koste at afskaffe de mange andre ting, som man får ved siden af.
Jeg er meget opmærksom på den gruppe, som er nævnt under selve punkt 5, så det var måske mere gruppen under punkt 2.
Det er derfor, jeg slår dem sammen og siger, at begge grupper skal have ret til et alternativt introduktionsforløb, for uanset med hvilket motiv man bør have en anden slags hjælp,
Jesper Langballe (DF), 2004-02-25:
Jeg var jo godt bekendt med, at Socialdemokratiet i hvert fald indtil nu har været klar modstander af starthjælpen.
Men der kan jo ske så meget nu om dage.
Altså tingene går jo stærkt.
Det var kun 1 år før folketingsvalget, at hr. Svend Auken sagde: Der kan ikke strammes en tøddel på udlændingepolitikken.
Socialdemokratiet sælger aldrig ud af arvesølvet!
Og så må man jo alligevel sige, at der er sket et
og andet i mellemtiden.
Så det var derfor, jeg var interesseret i at høre, men nu fik jeg så et klart svar på det, om Socialdemokratiet stadig her i aften er imod starthjælpen.
Så vil jeg spørge fru Karen Klint: Har fru Karen Klint gjort sig nogle tanker om, hvilken virkning det vil få at ophæve starthjælpen, dels på aktiveringen af ledige og dels på tilstrømningen af udlændinge til Danmark, de to ting?
Karen J. Klint (S), 2004-02-25:
Jeg tror ikke, at det har noget at gøre med tilstrømningen, for muligheden for at komme ind i landet er så lille nu, og vi er jo enige om, at vi skal styre indvandringen.
Så det handler om, hvordan vi behandler folk, som vi i fællesskab har givet tilladelse til at komme til Danmark, og dem synes vi at vi skal behandle anstændigt.
Det er derfor, vi har haft
den holdning og også, fordi vi jo selv har forsøgt med en anden ydelse, som var lavere, og som vi tog tilbage, fordi det var en fiasko.
Og så synes vi, at det er ulogisk at gentage en fiasko.
Det er meget bedre, at vi samarbejder om succeser.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-25:
Dansk Folkeparti er i sig selv et meget godt eksempel på, at det modsatte af det, Martin A. Hansen har sagt, ikke er tilfældet.
Jeg tænker på den bemærkning, ordføreren havde om, at en, der ikke tror på arvesynden, skal man aldrig give magt.
Jeg vil gerne vide, hvad ordføreren mener, når han siger, at tilstrømningen af udlændinge til Danmark er væsentligt reduceret, og at det er lykkes at reducere udlændingestrømmen til Danmark.
Hvad er det for tal, ordføreren dér henholder sig til?
Jesper Langballe (DF), 2004-02-25:
Ja, undskyld, må jeg få spørgsmålet gentaget?
Det glippede for mig, det sidste.
Jamen jeg ved ikke, om det er fru Elsebeth Gerner Nielsen fuldstændig ubekendt, at der nu lige er kommet nye tal, der viser, at tilstrømningen til Danmark bliver ved med at gå ned, og at det skyldes en række små ting, der til sammen udgør en helhed, som jeg vil sige har reddet landet fra den folkevandring, som De Radikales uansvarlighed havde påført landet.
Flygtningetilstrømningen, udlændingetilstrømningen er til stadighed gået ned, og det hænger sammen med en hel masse ting, bl.a. med starthjælpen.
Jeg kan da ikke forstå, hvorfor jeg virkelig skal levere tal på det.
Det er da noget, fru Elsebeth Gerner Nielsen formentlig også ved. Så ved jeg ikke rigtig, hvad det var med den der begavede bemærkning om arvesynden, den forstod jeg ikke rigtig.
Meningen med det er selvfølgelig, at hvis man tror, at alle mennesker er grundlæggende gode, og at man bare kan have tillid til dem, for de vil alle sammen det bedste - der er ingen, der vil snyde; der er ingen, der vil bedrage; der er ingen, der vil stjæle; og udlændinge er specielt gode - jamen så er man en politiker, der ikke tror på arvesynden og derfor ikke har den realitetssans, som jobbet kræver, og så skal vi ifølge Martin A. Hansen lade være at give sådan et menneske magt, for det er dødsens farligt.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-25:
Min pointe er bare, at jeg synes, at Dansk Folkeparti er et meget godt eksempel på, at selv om mennesker tror på arvesynden, er det ikke sikkert, at man skal give dem magt.
Til tallene: Jeg står med Udlændingestyrelsens egen opgørelse her, det er de foreløbige tal for 2003 på asyl- og familiesammenføringsområdet.
Jeg kan oplyse hr. Langballe om, at i 1998 var der 31.034 mennesker, der fik opholdstilladelse her i Danmark, og i 2003 er der 31.413, der har fået opholdstilladelse her i landet.
Det kalder jeg ikke, at udlændingestrømmen er begrænset.
Jeg vil gerne have hr. Langballes kommentarer til de tal.
Jesper Langballe (DF), 2004-02-25:
Hvad var udlændingestrømmen i de sidste år under den socialdemokratisk-radikale regering, og hvad er udlændingetilstrømningen i dag?
Det er ikke det eneste, der tæller.
Det er jo selvfølgelig også afgørende, hvor mange der så får lov til at opholde sig i landet.
Men at tilstrømningen er gået ned, fra fru Elsebeth Gerner Nielsens parti sad med ved roret, behøver jeg da slet ikke at dokumentere, det er så indlysende.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-02-25:
Som det indledningsvis står i bemærkningerne til beslutningsforslaget, går Det Radikale Venstre ind for helt at afskaffe starthjælpen.
Det går Det Konservative Folkeparti ikke ind for.
Vi har gået ind for, at starthjælpen skulle indføres, og vi går også ind for, at den fastholdes.
Så griber Det Radikale Venstre med dette forslag her fat
Under punkt 2 er der tale om, at alle flygtninge med behandlingskrævende traumer fritages for starthjælp og i stedet tildeles kontanthjælp, indtil de er raske nok til at arbejde.
Det vil altså sige, at vi kommer til at stå i det dilemma, at man får en høj ydelse, så længe man er syg, og hvis man skulle være så heldig at blive rask, går man ned i ydelse.
Det giver i hvert fald ikke nogen motivation til at prøve på at blive rask.
Tværtimod straffer det mennesker, som bliver raske.
Så anføres det videre i det samme punkt, at der skal være mulighed for at give revalideringsydelse og førtidspension.
Jeg vil godt spørge fru Elsebeth Gerner Nielsen, om der ikke er mulighed for at give førtidspension til flygtninge, ligesom der er til alle andre, hvis de er berettigede til det - altså ligesom alle andre, der ikke kan komme ind på arbejdsmarkedet, men kan få førtidspension.
Det kan flygtninge også.
Der er ingen forskel.
Jeg vil også godt slutte mig til de talere, som har beklaget, at man med punkt 4 og 5 i den grad signalerer, at mennesker over 50 år, som måske ikke har fået nogen stor uddannelse, sådan set lige så godt kan opgives.
Jeg har ikke nogen som helst lyst til at opgive nogen, fordi de er fyldt 50 år, heller ikke selv om de kommer fra et andet land, altså heller ikke selv om de er flygtninge.
Så de to punkter står jeg helt uforstående over for.
Jeg vil ikke bruge mange flere ord på at sige, at Det Konservative Folkeparti ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Karen J. Klint (S), 2004-02-25:
Den dag, vi har regeringsmagten, skaffer vi også pengene til at afskaffe starthjælpen, og hvis vi får debatten op igen til næste finanslov, er jeg helt sikker på, at vi så har nogle tal.
Men det er da stadig væk ikke sikkert, at det tal er et, vi er enige med regeringen om.
Regeringen har jo heller ikke været enige i optakten til finansloven om, hvad det koster.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-02-25:
Jeg beklager: Jeg var ikke hurtig nok til at få trykket på knappen.
Men jeg kunne før høre fru Elsebeth Gerner Nielsen fremsætte den besynderlige påstand, at der ikke var sket noget fald i tilstrømningen af udlændinge, og dokumentationen derfor var, at antallet i 1998, tror jeg, var 31.000, eller også var det i 1999, det ved jeg ikke, og i 2003 var det også 31.000.
Er det sådan, at fru Elsebeth Gerner Nielsen kunne oplyse, hvor mange det var i 2001?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-25:
Jo, hvis jeg lige må have lov til at løbe ned - må jeg løbe ned efter et papir?
Else Theill Sørensen (KF), 2004-02-25:
Må jeg så undtagelsesvis sige, at jeg tillod mig at se papiret.
I år 2001 var det 36.000.
Jeg mener faktisk, at et fald fra 36.000 til 31.000 er sådan en slags fald.
Og det fortsætter med at falde.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-25:
Jeg står ikke med papiret her.
Det her handler sådan set ikke om antallet af udlændinge, der kommer til Danmark.
Men det, der faldt mig for brystet, var, at ordføreren for Dansk Folkeparti påstod, at udlændingestrømmen er dramatisk faldende.
Og hvis man sammenligner tallet fra 1998, hvor der var en SR-regering, med 2003, så er der altså ikke tale om et fald.
Men samtidig er det selvfølgelig vigtigt at notere, at der er sket en ændret sammensætning af de mennesker, der kommer til Danmark, og at man får ophold på nogle andre måder på nuværende tidspunkt, end man gjorde i 1998.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-02-25:
Jo, vil jeg sige til fru Elsebeth Gerner Nielsen, fra 1998 til 1999 steg tallet.
Fra 1999 til 2000 steg tallet.
Fra 2000 til 2001 steg tallet.
Så det er da urealistisk at sammenligne med det, det var i 1998, for siden dengang er det altså gået den anden vej.
Og der er intet, der tyder på, at det ikke fortsætter med at gå den anden vej.
I hvert fald har der været sparede udgifter i samfundet på grund af den mindre tilstrømning på 4,3 mia. kr., så der må da være et eller andet, der er mindre af.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-25:
Jeg synes, at vi skal tage en debat om det her i udvalget.
I perioden 1999-2001 havde vi rigtig mange irakere, og vi havde rigtig mange afghanere, der kom til Danmark på grund af den situation, der var i verden.
I øjeblikket er vi i en situation, hvor der er færre flygtninge i verden som sådan.
Der er færre flygtninge, der søger til Europa.
Jesper Langballe (DF), 2004-02-25:
Det var fru Elsebeth Gerner Nielsen, der inkvisitorisk afkrævede mig en talsammenligning, og problemet med de nye taleregler er jo, at man ikke kan løbe ned og trække tingene op af mappen, hvad fru Elsebeth Gerner Nielsen selv har erfaret.
Men stillet over for fru Else Theill Sørensens klare oplysninger, siger fru Elsebeth Gerner Nielsen pludselig: Jamen det er jo slet ikke de tal, det drejer sig om.
Jeg ved ikke, hvem der begyndte at byde op til det bal her.
Så vil jeg godt lige sige noget om det sidste, fru Elsebeth Gerner Nielsen var inde på i sin ordførertale.
De kan ikke yde noget på arbejdsmarkedet, mener fru Elsebeth Gerner Nielsen, uden at jeg rigtig forstår hvorfor, når man kun er fyldt 50 år.
Men så kan de yde noget et andet sted, i foreningslivet.
Sig mig, ved fru Elsebeth Gerner Nielsen, hvad det overhovedet er at være håbløst parkeret i arbejdsløshed, hvor man sidder og stirrer ud i luften.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-25:
Jeg håber, at hr. Langballe vil tage ud og møde nogle af de mennesker, som vi her taler om.
Det er mennesker, som måske har tilbragt størstedelen af deres liv i en flygtningelejr.
Det er mennesker, der er kommet hertil som kvoteflygtninge i en sen alder.
Det er måske mennesker uden nogen som helst form for uddannelse, mennesker, der ikke har ret lang tid at leve i, fordi den gennemsnitlige levealder i den befolkningsgruppe, de kommer fra, er lav.
Det er dem, vi taler om.
Det er jo ikke danske borgere og mennesker, der er vokset op her i landet.
Det er mennesker med et helt andet udgangspunkt, end vi har, end ordføreren for Dansk Folkeparti og jeg har.
Det er baggrunden for det her forslag, for vi mener simpelt hen ikke, at vi får noget ud af at sende disse mennesker igennem et arbejdsmarkedsrelateret uddannelsesforløb.
Jesper Langballe (DF), 2004-02-25:
Jeg tror ikke, fru Elsebeth Gerner Nielsen helt forstod mine bemærkninger.
Men jeg betvivler slet ikke, at der kan være tale om mennesker, som har en hård og trist baggrund.
Men det, jeg ikke kan forstå, er, at fru Elsebeth Gerner Nielsen mener, at folk, der tilsyneladende ikke så let kan komme ud på arbejdsmarkedet og gøre en indsats der, bestille noget, få et arbejde, få arbejdsglæde ved det, så til gengæld vil kaste sig ud i foreningslivet og yde en masse positive bidrag.
Det er ikke realistisk, vil jeg sige til fru Elsebeth Gerner
Nielsen.
Vores erfaringer med danske arbejdsløse siger, at når man ikke har et arbejde at stå op til, så går alt andet også i stå.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-25:
Jeg har arbejdet inden for det område, som hr. Langballe udtaler sig om, i rigtig mange år, og jeg kan forsikre for, at det ikke er rigtigt.
Der er ganske mange arbejdsløse, som er utrolig aktive inden for foreningslivet, og som gør en masse fornuftige ting.
Problemet indtil nu har sådan set været, at vi ofte har forhindret dem i det, for forudsætningen for at få understøttelse er, at man ikke laver noget.
Men langt de fleste arbejdsløse forsøger på en eller anden måde at skabe mening i tilværelsen og yde til fællesskabet.
Man kan sagtens være aktiv inden for det civile samfund og i de folkelige fællesskaber uden at have et arbejde.
Der er masser af danskere på 60 år, der går på efterløn og derefter yder en formidabel indsats ude i foreningslivet.
Irene Simonsen (V), 2004-02-25:
Jeg vil gerne give det svar, at vi selvfølgelig gerne vil kigge på, hvilke erfaringer vi får med det her.
Loven om, at de har en ret til det, har ikke fungeret ret lang tid.
Men jeg var - jeg tror, det var en dag i sidste uge - ude på et besøg og mødte en gruppe kvinder på et danskkursus, hvoraf de fire er ægtefællesammenført, og hvor de helt klart havde taget imod tilbuddet fra kommunen.
Lad os nu se, hvordan det fungerer, for jeg tror faktisk på, at det fungerer.
Jeg tror også - det er jo det, jeg begynder at fornemme
- at kommunerne holder øje med det her og indser nødvendigheden af det for netop at få en vellykket integration ude i kommunerne og ikke stå med et problem senere.
Så man er i kommunerne begyndt at kigge på, at det kan betale sig at forebygge, så skal vi ikke lige give det ro, men holde øje med det, det er jeg helt parat til at gøre.
Bertel Haarder (V), 2004-02-25:
Jeg kunne ikke drømme om generelt at bekræfte hr. Langballes uskyld, men i dette tilfælde gør jeg det gerne.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-02-25:
Var det ikke på tide, at vi fik at vide, hvad det koster?
For vi vil også prøve at regne tallene lidt sammen.
Hvad er det egentlig, Socialdemokratiets politik koster?
Hvornår får vi det at vide?
Går der 1 år, går der 2 år, før vi får tallet?
Det er ikke første gang, vi spørger.
Jeg forstår godt, at hr. Jesper Langballe, som jo er en utrolig vidende starthjælpsordfører, undrer sig, når han hører Socialdemokratiets tale, for hr. Jesper Langballe har ligesom jeg læst, at Socialdemokratiet jo ikke har sat nogle penge af i sit finansforslag til at dække de omkostninger, som Socialdemokratiet mener at starthjælpen sparer samfundet for.
Men nu, hvor der er gået et par måneder siden, vi havde vores sidste debat, kan det måske være, at Socialdemokratiet har tænkt lidt på et tal: Hvad koster starthjælpen, og hvor meget vil Socialdemokratiet sætte af til den opgave?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-25:
Jeg vil med det samme sige, at jeg ikke synes, regeringen er for flink, tværtimod kunne jeg meget godt ønske mig en endnu større imødekommenhed fra ministerens side, end jeg har mødt, på trods af at jeg vil sige, at jeg synes, der sker en opblødning, og det er jeg selvfølgelig meget glad for, og jeg håber, at vi under udvalgsarbejdet kan finde frem til, at nogle af forslagene måske kan realiseres.
Jeg vil gerne høre, om ministeren f.eks. kunne være med på, at tilknytningskravet ikke længere skulle gælde, når det gælder de her stakkels forslåede kvinder.
En udlænding, der f.eks. alene har opholdt sig i Danmark i meget kort tid og ikke har anden tilknytning her til landet end ægtefællen, vil således ikke kunne undgå en inddragelse eller nægtelse af forlængelse af sin opholdstilladelse, uanset at det kan dokumenteres, at den pågældende har været udsat for vold ...«.
Bertel Haarder (V), 2004-02-25:
Naturligvis skal der tages hensyn til det.
Det kan vi ikke ophæve.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-25:
Men problemet, vil jeg gerne sige til integrationsministeren, i de her sammenhænge er jo meget ofte, at kvinden ikke har anden tilknytning end tilknytningen til manden, fordi manden har holdt hende som slave, og fordi det er sådan, bliver kvinden udvist.
Er det rimeligt?
Bertel Haarder (V), 2004-02-25:
Der er, som jeg har nævnt, 86 tilfælde i løbet af de seneste år, hvor kvinden har fået opholdstilladelse med en begrundelse, der minder om den, fru Elsebeth Gerner Nielsen her nævner.
Man kan bare ikke udstede en blankocheck, for
lad os nu sige, at hun har masser af tilknytning til sit hjemland, som kan være Ukraine, hvorimod hendes tilknytning til Danmark er lig nul, for hun har netop måske levet som slave, er ikke kommet uden for en dør og kender ingen.
Så ville det da være mærkeligt, at man så, hvis f.eks. ægteskabet ryger allerede efter 1 år, siger: Jamen nu skal du blive i Danmark, som du overhovedet ingen tilknytning har til.
Jeg tror, det var fru Else Theill Sørensen, som gentog, hvad hun sagde ved en tidligere behandling, nemlig at i sådan et tilfælde ville hun da styrte hjem så hurtigt som overhovedet muligt.
Så mon ikke også det er et lidt teoretisk problem, vi drøfter?
Medmindre ægteskabet har haft det formål at skaffe hende opholdstilladelse i Danmark, hvad man jo ikke kan udelukke.
Kamal Qureshi (SF), 2004-02-25:
Jeg vil da sige, at ministerens udtalelse om, at regeringen måske er for flink, fremkaldte smil selv blandt ministerens egne partifæller her i salen.
Ministeren siger, at ministeren vil gøre, hvad han kan for at se, om man kan straffe flere, udelukke flere, afvise flere - det var de ord, ministeren brugte.
Det har så også været kendetegnende for den måde, ministerens lovforslag og politikføring på området har været: Kan vi straffe flere, kan vi udelukke flere, kan vi afvise flere? Men vil ministeren så også kunne sige herfra, at man måske også kunne overveje at give opholdstilladelse til flere voldsramte kvinder, end man gør i dag?
Det er jo bl.a. det, forslaget lægger op til.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-25:
Mange af de forslag, vi kommer med her, har vi fået inspiration til via Kommunernes Landsforening og Rehabiliterings- og forskningscenteret for Torturofre, og jeg synes, at især det sidste center er værd at lytte til.
Centeret er respekteret verden over, det har lige fået den humanitære Nobelpris, og derfor synes jeg også, det må være interessant for regeringen at lytte til, hvad dette center foreslår.
Centeret siger netop, at de finder det meget vigtigt at ophæve starthjælpen, når det gælder torturofre, fordi torturofre er i en ganske, ganske særlig situation, hvor de har brug for at koncentrere sig fuldstændig om deres helbredelse.
Gør det overhovedet ikke indtryk på ministeren, at Rehabiliterings- og forskningscenteret for Torturofre kommer med den opfordring?
Og gør det ikke også et lille indtryk, at størstedelen af landets borgmestre har opfordret til, at man opgiver starthjælpen for torturofre?
Bertel Haarder (V), 2004-02-25:
Jeg har ikke noget kendskab til, at flertallet af borgmestrene skulle have opfordret til at opgive starthjælpen
for torturofre eller for andre, men spørgsmålet drøftes jo i øjeblikket mellem ministeriet og Kommunernes Landsforening, hvor alle de problemstillinger, jeg opridsede, bliver endevendt. Det er ikke tilfældigt, at jeg kommer med denne lange liste af problemer, og jeg skal meget gerne overlade min tale til fru Elsebeth Gerner Nielsen, for det var en ret seriøs svartale, jeg holdt.
Der er faktisk en række helt konkrete problemer ved at undtage visse grupper.
Jeg skal ikke gentage, hvad jeg sagde, men jeg vil derimod gerne understrege min allerstørste respekt for det arbejde, som centrene for torturofre udfører.
Jeg var faktisk som undervisningsminister med til at finansiere det første center for torturofre, som fik 10 mio. kr. af Undervisningsministeriet til husly osv., og det er jeg stolt af. Jeg ved godt, hvad der foregår, jeg ved, hvor nødvendigt det er, og jeg ved, hvordan denne måde at behandle torturofre på nu spreder sig til en række andre lande, bl.a. på dansk inspiration.
Der er jo heller ingen, som siger, at selv om man er torturoffer, har man bedre af at sidde og kigge ud af et vindue eller ind i et skab frem for at være i gang nogle timer om dagen.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-25:
Jeg vil gerne oversende den undersøgelse, der viser, at 250 ud af 267 borgmestre ønsker, at starthjælpen ophæves for torturofres vedkommende.
Ministeren antydede i sin tale, at flygtninge kunne finde på at snyde sig til en diagnose som torturoffer.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvilken dokumentation ministeren henholder sig til, for sådan som jeg har forstået det, er det sådan, at ikke en sygeplejerske, men netop en ekspert på området på meget, meget kort tid kan afgøre, om et menneske har været udsat for tortur eller ej.
Har ministeren adgang til oplysninger, som jeg eventuelt ikke har formået at få adgang til?