Søren Gade (V), 2004-05-12:
På baggrund af den seneste tids politiske debat samt debat i medierne om større åbenhed om Forsvarets Efterretningstjeneste overvejes yderligere en række initiativer for at imødekomme dette ønske.
Dette er også oplyst dels i et brev til Forsvarsudvalget, dels i Folketingssalen i forbindelse med besvarelse af § 20-spørgsmål nr. S 3306 og S 3309, stillet af hr. Villy Søvndal den 21. april 2004.
Det er således under overvejelse at lade Forsvarets Efterretningstjeneste bidrage med et selvstændigt kapitel i min årlige redegørelse, oprette en hjemmeside på internettet, udarbejde tematiske redegørelser, som kan have offentlighedens interesse, samt ikke mindst udarbejde trusselsvurderinger, der kan offentliggøres i forbindelse med udsendelse af styrkebidrag til internationale operationer.
Desuden har alle ved selvsyn kunnet konstatere, at chefen for Forsvarets Efterretningstjeneste i langt højere grad end hidtil åbent har fremstået på tjenestens vegne i diverse medier og avisartikler og dermed bidraget til en højere grad af åbenhed om tjenestens forhold.
Det er dog fortsat afgørende at holde sig for øje, at Forsvarets Efterretningstjeneste er nødsaget til at afveje et ønske om åbenhed mod behovet for sikkerhed, hver gang der frigives oplysninger.
Det fremgår af forsvarsloven, at det er Forsvarets Efterretningstjenestes opgave at indsamle, bearbejde og formidle informationer med henblik på at holde regeringen og forsvarets myndigheder informeret om forhold i udlandet, der kan påvirke danske sikkerhedsinteresser.
Der lægges vægt på områder, hvorfra der direkte eller indirekte kan udgå en militær trussel mod Danmark og på områder med dansk internationalt engagement.
Forsvarets Efterretningstjeneste skal således gennem sin bearbejdning af informationer til stadighed kunne give danske beslutningstagere det bedst mulige efterretningsmæssige grundlag. Forsvarets Efterretningstjeneste bidrager hertil og sikrer, at Danmark som suveræn stat kan føre sin forsvars- og sikkerhedspolitik bl.a. på grundlag af egne selvstændige og nationale vurderinger.
Til brug for løsningen af denne opgave indhenter Forsvarets Efterretningstjeneste militære, politiske, økonomiske og teknisk-videnskabelige informationer.
Informationerne hentes i vidt omfang fra åbne kilder, der også er frit tilgængelige for offentligheden.
Der er tale om aviser, tidsskrifter, nyhedsbureauer og internet.
Så har vi den lukkede del af efterretningstjenesten, hvor det sker ved elektronisk efterretningsindhentning, menneskelige informationskilder samt samarbejde med udenlandske efterretningstjenester.
Adgangen til disse lukkede efterretningskilder er af helt afgørende betydning for kvaliteten af efterretningstjenestens vurderinger.
Det er adgangen til disse lukkede informationer, der adskiller efterretningstjenesternes produkter fra de vurderinger, vi alle sammen kan læse i aviser og tidsskrifter.
Det siger sig selv, at disse informationskilder vil tørre ud, hvis fortroligheden brydes.
Får Forsvarets Efterretningstjeneste det omdømme, at man er lemfældig i sin omgang med følsomme oplysninger, bliver det jo umuligt at skaffe oplysninger fra enkeltpersoner, der kan bringe sig selv i stor fare.
Samarbejdet med udenlandske efterretningstjenester er en væsentlig kilde, ikke mindst for en mindre efterretningstjeneste som det danske forsvars efterretningstjeneste.
Dette samarbejde, der hviler på troværdighed og gensidig tillid, stiller krav om, at der opretholdes absolut fortrolighed.
Dette er den væsentligste spilleregel for alt bilateralt efterretningssamarbejde.
Fortroligheden gælder både de udvekslede informationer og oplysninger og selve eksistensen af en samarbejdsrelation.
Hvis en samarbejdspartner får det indtryk, at man fra dansk side ikke kan opretholde den forudsatte fulde fortrolighed, opstår der meget alvorlig fare for, at de bilaterale samarbejdsrelationer bliver skadet.
Forsvarets Efterretningstjeneste er derfor meget opmærksom på, at partnerrelationerne skal beskyttes.
Det er således af afgørende betydning for Forsvarets Efterretningstjenestes virksomhed, at omverdenen ikke får kendskab til tjenestens klassificerede vurderinger.
At offentligheden ikke får kendskab til tjenestens klassificerede rapporter, betyder i henhold til førnævnte initiativer således ikke, at offentligheden i fremtiden skal holdes uvidende om Forsvarets Efterretningstjenestes vurderinger.
Et indblik i Forsvarets Efterretningstjenestes vurderinger sker ved, at der fremover kan udarbejdes tematiske redegørelser, som kan have offentlighedens interesse, og at der udarbejdes trusselsvurderinger, der kan offentliggøres i forbindelse med udsendelse af styrkebidrag i internationale operationer.
Det er således helt klart regeringen ønske at skabe en større åbenhed uden at gå på kompromis med den hemmeligholdelse, som er et af de grundlæggende funktionsvilkår for en professionel udøvelse af efterretningsvirksomheden.
Det er regeringens holdning, at de nævnte initiativer vil tilgodese ønsket om åbenhed omkring Forsvarets Efterretningstjeneste, og jeg vil derfor tage initiativ til at drøfte de forslag, jeg er fremkommet med her fra talerstolen i Udvalget vedrørende Efterretningstjenesterne, som jeg mener må være det rette forum for sådan en drøftelse.
Det er derfor regeringens opfattelse, at der ikke er behov for yderligere tiltag, hvorfor regeringen ikke kan tilslutte sig beslutningsforslaget og indstiller, at beslutningsforslaget afvises.