runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Egil Møller (DF), 1999-12-09:
Jeg hørte fru Pernille Sams udtale herfra, at Dansk Folkeparti støtter regeringens lovforslag.
Jeg ved ikke, hvor fru Pernille Sams har de tanker fra, for det er ikke ligefrem det, jeg har udtalt på nuværende tidspunkt.
Det, jeg har konstateret, er, at der er et flertal for, at dette lovforslag umiddelbart, som det er præsenteret for Folketinget i dag, bliver vedtaget.
Så er mit spørgsmål: Vil De Konservative ikke være med til via argumenter at påvirke det lovforslag i en retning, som er mere spiselig.
Det er jo dér, jeg ønsker og håber på en forståelse også fra De Konservative for dansk erhvervsliv og de mindre erhvervsdrivende, som i hvert fald står Dansk Folkepartis hjerte nær.
Pernille Sams (KF), 1999-12-09:
Der er et enkelt helt konkret spørgsmål, som jeg lige vil svare på, og det var Dansk Folkeparti, der spurgte, om vi ikke vil være venlige at støtte deres ændringsforslag, ifølge hvilket de ønsker, at det her forslag, som Dansk Folkeparti åbenbart er parat til at stemme for, også kan komme til at omfatte virksomheder under og over den foreslåede grænse.
Altså nu har Dansk Folkeparti jo så åbenbart besluttet sig for, at det vil støtte regeringen og venstrefløjen i deres bestræbelser på på lang sigt at gøre det dyrere for dansk erhvervsliv at få erhvervsservice, fordi det her er en midlertidig ordning, som afskaffer en permanent ordning, og derfor er det selvfølgelig dybt beklageligt, hvis Dansk Folkeparti vil hoppe på det.
Men Dansk Folkeparti må ikke tro, at det kan få os til at hoppe på den og heller ikke i forbindelse med at stille forskellige ændringsforslag, for vi synes, at det alt i alt er et dårligt forslag, ikke, som jeg sagde i min tale, på grund af konceptet med selve erhvervsservice, for det synes vi egentlig er ganske fornuftigt, men fordi finansieringen er helt forkert, og vi synes, at regeringen er alt for uambitiøs i sit mål for de administrative byrder.
Den har reelt opgivet at sænke de administrative byrder og kommer med sådan en ordning som denne her for at få virksomhederne til at tie stille.
Det synes vi er forkert.
Derfor råber vi vagt i gevær og siger nej tak, og derfor siger vi også nej tak til Dansk Folkeparti, og vi håber, at Dansk Folkeparti også vil sige nej tak til regeringens forslag.
Tom Behnke (FRI), 1999-12-09:
Jeg vil gerne rose den konservative ordfører for en flot tale, en tale, som jeg var meget enig i, og jeg vil naturligvis senere vende mere præcist tilbage til, hvordan jeg vil forholde mig til lovforslaget.
Men jeg har et spørgsmål til den konservative ordfører:
Får den konservative ordfører det ikke lidt ligesom jeg, at når man hører en gammel kommunist og i dag et højrødt medlem af Folketinget lovprise denne model, lovprise, at man skal hjælpe private virksomheder og dermed kapitalismen, er der virkelig grund til at blive rigtig bange for, hvad målet egentlig er med det her lovforslag?
Frode Sørensen (S), 1999-12-09:
Hvis jeg forstod fru Pernille Sams rigtigt, så sagde den konservative ordfører, at hvis administrationsgodtgørelsen var blevet bibeholdt i dens gamle form, hvor den var sådan set uendelig, så ville den konservative ordfører have haft en anden, positiv holdning til erhvervsservice. Er det rigtigt?
Egil Møller (DF), 1999-12-09:
Jeg er udmærket klar over, at regeringen har flertal for dette lovforslag.
Jeg har stadig væk min barnetro i behold, hvad angår påvirkning af synspunkter, så det kunne da godt være, at vi under udvalgsarbejdet måske kunne få høvlet nogle af de værste knaster af, som jeg synes der er ved dette lovforslag.
Så mit spørgsmål direkte til den konservative ordfører er: Lovforslaget her omfatter jo firmaer, som har 1-10 ansat.
Kunne man være med til at støtte Dansk Folkeparti i, at lovforslaget så også omfatter enkeltmandsfirmaer og i givet fald også firmaer, der har mere end 10 ansatte?
Pernille Sams (KF), 1999-12-09:
Jeg vil gerne starte med hr. Kim Andersens spørgsmål.
Det er et flot formål, ingen tvivl om det, men det kan ikke være andet end en dårlig forretning for virksomhederne.
Derfor er jeg helt enig i hr. Kim Andersens betragtninger herom.
Hr. Ole M. Nielsen siger, at han havde regnet med, at det var alle mulige og umulige administrative problemer, der skulle herindunder.
Det tror jeg sådan set også at det er bliver.
Jeg tror, det er alt muligt andet end kun løn, og jeg tror også på, at der, som jeg også sagde i min tale, både er brug for konceptet, og at det er rigtigt, at disse virksomheder kommer i gang, men jeg er meget uenig i måden, man gør det på.
Jeg er meget uenig i finansieringen af det, og jeg er meget uenig i den opgivenhed, der ligger i ikke at tage fat på det reelle problem, nemlig at de administrative opgaver vokser og vokser og vokser.
Ole Sohn (SF), 1999-12-09:
Når vi snakker administration, så snakker vi vel også om udgifter.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor Det Konservative Folkeparti ikke kan se, at det vil være mere konkurrencepræget, at man får nogle professionelle erhvervsservicevirksomheder, som kan konkurrere på at yde en effektiv, god service, som både omhandler lønregnskaber og alle de andre blanketter, som staten og myndighederne i øvrigt er involveret i.
Så det er meget bredt.
Det er faktisk det hele, man kan komme af med, og så kan man koncentrere sig om sit arbejde.
Det må da være ulige lettere, både for den enkelte virksomhed, for samfundet og for den konkurrence, der skal være, at man får de administrative opgaver løst på den billigste og mest effektive måde.
Så har jeg i øvrigt også den opfattelse, at en erhvervsservicevirksomhed vil være i stand til ikke bare at kritisere det administrative bøvl, men også at komme med konstruktive forslag til, hvordan man kan forenkle det.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-12-09:
Men det kan jeg forstå den ikke gør.
Den handler faktisk reelt kun om løn- og momsregnskab.
Vi får jo anført her af den socialdemokratiske ordfører, at man kan fjerne tre fjerdedele af en virksomheds bøvl ved at lægge det over her.
Men tre fjerdedele af tiden går altså ikke med lønregnskab i en liden virksomhed med 2-3 medarbejdere.
Det kan man jo i forvejen få ordnet i banken, og hr. Frode Sørensen ved god besked med, hvordan man ordner det.
Det er da ikke det, der tager tid.
Det er alle de andre blanketter og skemaer, der skal udfyldes osv. osv.
Det var dem, jeg mente man skulle have tilskud til og have hjælp til, ikke tilskud til etableringen, men hjælp til at få den hjælp, det system der.
Det synes jeg der var mening i.
Undrer fru Sams sig ikke over, at det, sådan som jeg opfatter det nu, kun er løn, det handler om her?
Kim Andersen (V), 1999-12-09:
Når vi nu er enige om at kunne slå fast, at det desværre ikke indtil nu er lykkedes ministeren at nå sit mål om at reducere de administrative byrder med de 25 pct. for de små virksomheder, at regeringen mangler tid til at forfølge det mål, og at man derfor har brug for nogle ordninger til at fylde mellemperioden ud, så vil jeg gerne spørge den konservative ordfører, om ikke den konservative ordfører er enig med mig i, at så havde det i virkeligheden været langt mere hensigtsmæssigt i relation til SF's ordførers indlæg og også den socialdemokratiske ordførers første indlæg, om man havde ladet administrationsgodtgørelsen fortsætte som hidtil, og så kunne de små virksomheder, som var parat til at bruge den finansiering, som den giver, gå til diverse revisionsfirmaer, erhvervsservicevirksomheder og købe sig til den ydelse, som regeringen nu vil tilbyde med lovforslag nr. L 105. Havde det i og for sig ikke været meget enklere, meget mere overskueligt også for virksomhederne og for den sags skyld også for dem, der skal administrere dem?
Pernille Sams (KF), 1999-12-09:
Så vil jeg gerne sige: Jo, egentlig, hvis vi havde sikkerhed for, at der nu var den fælles dagsorden, som hr. Ole Sohn står her og siger, der er, at Folketinget sænkede de administrative byrder, reelt arbejdede på det, sådan at vi vidste, at om 1 år eller om 2 år var man kommet målet væsentlig nærmere.
Så var det en anden sag, for så var det et spørgsmål om en proces, der var i gang, og en midlertidig ting, indtil processen virkede, men det føler jeg slet ikke er regeringens dagsorden.
Jeg synes, regeringen bruger det her som en sovepude og til at dysse virksomhederne i søvn med og få dem til at tie stille med, at de i virkeligheden har så mange opgaver, som de har, så de slet ikke kan overskue det.
Vi opfatter det ikke som en konstruktiv del af en proces, men et forsøg på at lulle virksomhederne i søvn og betale dem for at tie stille, og derfor føler vi, det er et langt større problem, end man bare kan klare på den måde, som
hr. Ole Sohn siger.
Til hr. Morten Helveg vil jeg sige, at Det Konservative Folkeparti har talt, hvor mange nye skatter, afgifter, byrder, administrative byrder, alle mulige former for påhit, denne her regering har lagt på erhvervslivet hvert eneste år. Det har medført, at dansk erhvervslivs internationale konkurrenceevne er styrtdykket, og at vores markedsandel er faldet.
Nu tager man så en tilskudsordning, som jeg ikke synes
Samlet er regeringens erhvervspolitik alt for hård ved virksomhederne og specielt ved de små virksomheder, og det her er samlet set endnu en møllesten om halsen.
Derfor siger vi nej til det.
Frode Sørensen (S), 1999-12-09:
Jeg hører egentlig De Konservatives ordfører, fru Pernille Sams, sige, at hun er enig i, at det er en god ting at hjælpe med de administrative byrder, men alligevel er hun imod.
Hvordan skal vi have et samfund også i fremtiden, hvor erhvervslivet ikke skal udbetale lønninger, ikke skal føre et finansbogholderi, som er to væsentlige ting i det her?
Det vil jo stadig væk være der, uanset hvor mange lovgivninger vi har her.
Gør de mange positive svar fra erhvervsorganisationer ikke indtryk på Det Konservative Folkeparti?
Morten Helveg Petersen (RV), 1999-12-09:
Det er jo dejligt at få afklaret fronterne i de forskellige partiers erhvervspolitik.
Venstres ordfører gjorde en del ud af at kritisere tilskud generelt, men jeg må nu forstå på De Konservatives ordfører, at problemet her er, at der er for lidt tilskud.
Problemet er, at tilskuddet aftrappes over årene.
Altså den administrationsgodtgørelse, som er et permanent tilskud, er en god ting, mens det, at man aftrapper tilskud, er en dårlig ting.
Det vil sige, at konservativ erhvervspolitik på det her område går ud på at sikre så mange tilskud som overhovedet muligt.
Eller hvordan skal det forstås?
Egil Møller (DF), 1999-12-09:
Loven indebærer, at kravet om erhvervsdykkerbevis kan fraviges for dykkere, der har gennemgået den nye redningsdykkeruddannelse.
Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Frode Sørensen (S), 1999-12-09:
Jeg vil gerne spørge hr. Kim Andersen
: Når det nu påviseligt er sådan, at virksomhederne sparer mellem 2/3 og 3/4 af deres administration ved at tilslutte sig erhvervsservice, hvis det er sminke, tror hr. Kim Andersen så ikke, at vi alle sammen godt kunne lide at komme hen til den sminkøse?
Jens Heimburger (KF), 1999-12-09:
Det Konservative Folkeparti støtter i udgangspunktet forslaget om en udbygget adgang til dykkeruddannelsen.
Vi finder det positivt at udbygge mulighederne for et bedre beredskab i tilfælde af ulykker i bl.a. vores havne eller ved stranden.
Folketinget må på det her område som på en række andre forlade sig på de kvalitetsvurderinger, som regeringen indhenter hos de sagkyndige organisationer.
Derfor må vi formode, efter at have set de indkomne høringssvar fra medlemmer af Dykkerrådet og de kommunale beredskabschefer, at redningsdykkeruddannelsen giver et passende sikkerhedsniveau for såvel dykkerne som dem, der skal reddes.
Dog vil vi gerne pointere, at denne redningsdykkeruddannelse på 3 ugers varighed bør kunne gennemføres også hos andre udbydere end AMU-skolerne, såfremt andre offentlige eller private kan tilbyde at gennemføre
disse kurser, naturligvis under forudsætning af, at indholdet lever op til de krav, som stilles i bekendtgørelsen
Der bør altså åbnes for en fair konkurrence.
Men samlet set
er vi positive over for forslaget, som forhåbentlig vil give et bedre beredskab ved ulykker.
Knud Erik Hansen (SF), 1999-12-09:
Jeg vil godt sige til fru Elisabeth Arnold, at det er rigtigt, at man kan kryptere frit i Danmark, men det, der er problemet, er, at hvis det skal være effektivt, og hvis det skal være sådan, at borgerne generelt kan beskytte sig, så skal det være alment udbredt.
Derfor er der brug for, at man aktivt arbejder for, at det bliver alment udbredt, ellers er det en narresut for de fleste borgere.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-12-09:
Fru Elisabeth Arnold mener altså, det vil være fuldstændig urimeligt, hvis Danmark, ligesom Tyskland gjorde det, over for USA stillede krav om, at de holder op med at bruge deres lytteudstyr vendt mod tyske borgere og virksomheder.
Jeg må så desværre opfatte fru Elisabeth Arnolds svar sådan, at hun er hamrende ligeglad med, at USA har aflyttet Greenpeace her i Danmark f.eks. Så ville jeg gerne spørge fru Elisabeth Arnold, om det ikke bekymrer Det Radikale Venstre, at hvis man nu beslutter sig for, hvad et flertal i Folketinget åbenbart på nuværende tidspunkt er indstillet på, at her skal intet foretages, her er intet at gøre, at vi kan intet gøre, at vi er afmægtige, ja, så kommer der en slags oprustningsspiral i gang, hvor efterretningstjenesterne hele tiden udvikler nyt udstyr til at komme uden om krypteringen, og hvor virksomheder og borgere så beskytter sig med endnu mere stærk kryptering, og hvor der så altså simpelt hen vil blive et sådant kapløb, hvor milliarder af kroner og dollars og euro osv. vil blive bortødslet i en sådan spiral.
Synes Det Radikale Venstre ikke, det er en temmelig tåbelig udvikling?
Elisabeth Arnold (RV), 1999-12-09:
Nej, nu må hr. Keld Albrechtsen altså have mig undskyldt.
Jeg synes ikke, jeg vil forlange af den danske regering, at den skal komme med en redegørelse til det danske Folketing om, hvad et tilfældigt sammenrend af andre magter har lavet af fælles aflytningsudstyr, som kan aflytte hele verden.
Det mener jeg faktisk er en opgave, som jeg nok ikke vil bede den danske regering om at løse; det kan jeg ikke forestille mig den kan løse på nogen som helst måde.
Den skal jo henvende sig til USA og UK og Canada osv. og bede om at få en beskrivelse af, hvilke specielle danske aktiviteter der har været aflyttet dèr.
Det er simpelt hen ikke muligt, og jeg synes, det ville være et fuldstændig urimeligt krav.
Så spørger hr. Keld Albrechtsen, hvorfor man ikke kan gøre noget ved det, om vi virkelig er så magtesløse: Jamen den glimrende radioudsendelse, jeg beskrev, jeg hørte engang, handlede faktisk om nogle teknikere, som havde forstand på elektronik og på satellitter osv., og som sagde, at det ikke er muligt at forhindre, at nogle går ind og aflytter på en eller anden tilfældig satellit og opsamler, hvad der kommer af signaler gennem den satellit.
Og det vil sige, at hvis vi betjener os af satellitkommunikation, så kan vi altså ikke udelukke, at den satellit, vi betjener os af, bliver aflyttet, og jeg har ingen teknisk mulighed for at anfægte det synspunkt. De pågældende eksperter sagde, at man ikke kan undgå at blive læst i kortene eller at blive aflyttet, men man kan undgå, at nogen finder ud af, hvad man siger, nemlig ved at kryptere.
Det er den eneste måde, man kan undgå at blive afsløret på, om jeg så må sige.
Og så vil jeg blot sige til hr. Knud Erik Hansen: Jamen jeg har forstået det sådan, at det er muligt, og det er lovligt for danskere at kryptere deres meddelelser, og det ser jeg ingen som helst problemer i.
Knud Erik Hansen (SF), 1999-12-09:
Jeg synes, det var værd at notere, at Det Radikale Venstre sagde, at det var vigtigt, man krypterede.
Men det, jeg manglede, og det vil jeg egentlig godt have et svar på,
er: Hvad så?
Hvad er det for nogle handlinger, der skal til?
Jeg mener, at det forslag til vedtagelse, der ligger nu, faktisk præciserer nogle nødvendige ting, nemlig at vi sørger for, at der bliver arbejdet for, at det bliver alment udbredt at kryptere, arbejder for, at der ikke laves modtræk, således at man ikke kan beskytte sig ved kryptering, at der er internationale aftaler, der kan fremme krypteringen alment, og at vi får en belysning af det her, så vi ved, hvad det er for noget, vi skal sætte op imod.
Altså, det er det, forslaget til vedtagelse lægger op til, så hvis Det Radikale Venstre rent faktisk gerne ville arbejde for en kryptering og støtte det, så ligger der et godt forslag til vedtagelse, man kan støtte, men jeg manglede faktisk nogle konkrete initiativer fra Det Radikale Venstre.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-12-09:
Jeg vil gerne sige fru Elisabeth Arnold tak, fordi hun klart her fra talerstolen på baggrund af det materiale, som hun har sat sig ind i, erkender, at ECHELON-systemet eksisterer.
Hun har også fået bekræftet af ministrene, at USA og England og andre lande er med i det.
Det forstår jeg ikke helt.
Fru Elisabeth Arnold når til den konklusion, at javist, dette her eksisterer, og det er et problem, men vi kan altså ikke gøre noget ved det, siger så Det Radikale Venstre.
Det er desværre bare ærgerligt.
Dér vil jeg godt spørge Det Radikale Venstre, om man, inden man kaster håndklædet i ringen, så ikke sammen med os andre godt vil være med til at undersøge, om det nu er helt rigtigt, at vi intet, overhovedet intet, kan gøre for at dæmme op for det her problem.
I Tyskland har man haft den opfattelse, at det kunne man
altså godt ved at stille nogle krav til USA, i Europa-Parlamentet arbejder man faktisk med det, fordi man ikke mener, det er rigtigt, at vi står magtesløse over for det her.
Men er det Det Radikale Venstres helt afsluttende holdning, at vi er fuldstændig magtesløse over for dette her?
Klaus Kjær (DF), 1999-12-09:
Nej, men jeg kan forstå, at oplysningerne om Greenpeace behøver vi ikke at gå til Efterretningsudvalget eller for den sags skyld til Efterretningstjenesten for at få at vide. Dem kan alle og enhver jo læse i Information.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-12-09:
Ja, nu burde hr. Klaus Kjær jo så også læse Information, som også, uafhængigt af Ekstra Bladet naturligvis, har bragt en lang række artikler om den her sag, og f.eks. i dag oplyser, at Greenpeace her i Danmark er blevet aflyttet af amerikanerne.
Og vi ved ikke, og kan heller ikke få at vide
Og det er blot et eksempel på det meget, meget omfangsrige og omfattende materiale, der eksisterer i den her sag, og som de forenede lyttepartier, nu med Dansk Folkepartis tilslutning, her i Folketinget har bestemt skal fejes ind under gulvtæppet.
Klaus Kjær (DF), 1999-12-09:
Jamen det er da muligt, at der foreligger
såkaldt dokumentation fra andre lande, men det ændrer jo ikke ved det forhold, at både forsvarsministeren og justitsministeren har sagt, at de ikke har kendskab til, at sådan noget foregår i Danmark, oven i købet med hjælp fra efterretningstjenesterne.
Det er da andre landes problemer.
Vores ministre kan da kun svare for, hvad der sker her i Danmark ved danske myndigheders foranstaltning.
Elisabeth Arnold (RV), 1999-12-09:
Noget tilsvarende kan vi altså ikke gøre i Danmark, eftersom der ikke er noget amerikansk lytteudstyr i Danmark.
Det har jeg forstået af forsvarsministerens redegørelse, og jeg har altså ikke andet end hans ord at støtte mig til, og jeg har altså valgt at tro på, at sådan er det.
Der er ikke noget udstyr i Danmark, som vi kan forlange bliver brugt på en eller anden eksklusiv måde, og derfor kan vi altså ikke stille tilsvarende krav. Om kryptering kan jeg sige til hr. Knud Erik Hansen, at jeg læser ofte i aviser og blade og andre publikationer om kryptering.
Men det er altså noget, som folk, der arbejder med edb, ved noget om, så det, at jeg specielt skulle kunne gøre noget for at forhindre udbredelsen af kryptering som almenviden, kan jeg slet ikke genkende.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-12-09:
Jamen det er fuldstændig korrekt, at alene Ekstra Bladets artikler ville være tilstrækkeligt sagligt grundlag for at rejse den her debat. Men derudover ligger, til hr. Klaus Kjærs oplysning, yderligere en lang række dokumentation, f.eks. fra tilgængelige offentlige franske kilder, fra tilgængelige patentregistreringer, fra andre eksperter, f.eks. Europa-Parlamentets undersøgelse af den her sag, fra den amerikanske Kongres.
Der mangler ikke oplysninger, men jeg tror, Dansk Folkeparti mangler kendskab til disse oplysninger.
Så kunne man selvfølgelig have det lønlige håb, at hvis vi nu forsynede Dansk Folkeparti med hele materialet, så ville det ændre tingenes tilstand i Dansk Folkeparti.
Desværre tyder ordførerindlægget på, at mere saglig information og grundlag nok ikke ville ændre noget i Dansk Folkepartis holdning.
Ja, det er til hr. Klaus Kjærs bemærkning om det grundlag, som denne her debat foregår på.
Det er fuldstændig korrekt, som hr. Klaus Kjær oplyser, at Ekstra Bladet har bragt en række i øvrigt aldeles gode og grundige artikler med dokumentation af, hvad f.eks. efterretningsagenter, der har arbejdet i systemet, selv beretter.
Det er naturligvis en vigtig del af grundlaget for denne her debat.
For et af problemerne er jo, at det, som disse kilder oplyser, konsekvent bliver fortiet eller bestridt af de ansvarlige ministre.
Men dertil kommer jo så - og det er hr. Klaus Kjær muligvis slet ikke opmærksom på, formentlig er han det ikke, men så kan jeg meddele ham det i hvert fald - at vi jo altså også har officielle kilder, f.eks. patentregistre, hvor NSA har patenteret dette aflytningsudstyr.
Det er jo fuldt tilgængelige og officielt bekræftede oplysninger, og de oplysninger, som er i pressen omkring den franske efterretningstjenestes aflytningssystemer, er fuldt tilgængelige og bekræftet af den franske regering, så det er vist kun i en snæver kreds af partier her i Folketinget, at man ikke er bekendt med den officielle karakter af denne her sag.