runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-01-26:
Jeg kan bekræfte, at der har været en naturlig udvikling på vindmølleområdet, men jeg kan også bekræfte noget, som ordføreren ikke sagde, nemlig at regeringen startede med at skære ned.
Der er så blevet rettet op igen, og det er jo dejligt, at regeringen kunne flyttes, men uden oppositionen vil jeg næsten sværge på at det aldrig var sket.
Erling Bonnesen (V), 2006-01-26:
Der har været kvitteret for, at det jo sådan for alvor blev startet under tidligere regeringer.
Men jeg vil gerne spørge ordføreren, om han ikke finder, at den nye regering har fulgt godt op på det, og at vi faktisk har fået en meget positiv udvikling i de senere år, fordi vi har fået nogle store havvindmøller, som producerer meget mere energi.
Lige nu ser vi en meget positiv udvikling, som lige præcis giver en del af løsningen på det spørgsmål, som forslaget fokuserer på, nemlig flere arbejdspladser og mere eksport.
Udviklingen medfører mange gode ting, og kan ordføreren ikke bekræfte det?
Marianne Saxtoft (RV), 2006-01-26:
Da vores ordfører er forhindret i at deltage i behandlingen af det her punkt på dagsordenen, skal jeg fremføre hans indlæg i debatten.
Det Radikale Venstre er enig i, at udviklingen i Danmark fordeler sig skævt.
Der er en koncentration af arbejdspladser i de store byer og i hovedstaden.
Vi ser det som en ulykkelig og uheldig udvikling.
Det er vigtigt med en sammenhæng mellem arbejdspladser, boligudvikling, sociale netværk, kulturelle og uddannelsesmæssige tilbud og muligheder for at kunne leve et helt liv.
Jo mere centralt arbejdspladserne placeres, desto flere sovebyer, mere trafik og mere tid på og udgifter til transport; en på flere måder miljøbelastende udvikling.
Personer, der bor og arbejder i lokalsamfundene eller i umiddelbar tilknytning til dem, får bedre mulighed for at skabe og deltage i sociale netværk, deltage i fritidsaktiviteter og i det hele taget skabe et aktivt, involverende lokalsamfund.
Det betyder ikke, at vi Radikale tror, at det er muligt at genskabe det landsbyliv, vi kendte tidligere, men vi vil gerne være med til at ændre den udvikling, der hærger i øjeblikket.
SF kommer med flere gode forslag: mere intensiv og økologisk landbrugsproduktion, en genopdagelse af de mange lokale specialiteter som gode eksempler på den mangfoldighed, der findes i dansk madkultur, satsning på mere vedvarende energi, bredbånd i lokalsamfundene, mulighed for hjemmearbejdspladser, flytning af statsarbejdspladser, som vil øge efterspørgslen på lokale serviceydelser og øge beskæftigelsen til lønmodtagere med mindre faglige kvalifikationer, uddannelsesinitiativ inden for omsorg, turisme og andet, ansættelse af akademikere i mindre virksomheder.
Ud over de mange gode elementer i forslaget, som vi gerne vil støtte, mangler vi forslag om, at landdistriktsmidlerne også skal gå til at fremme det sociale og kulturelle liv på landet.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-01-26:
I min optik har vi ikke været med til at hive penge fra yderområderne og lægge dem centralt; det kan jeg ikke bekræfte.
Men jeg kan bekræfte, at vi godt vil være med til at kigge på udligningsreformen og få placeret midlerne de steder, hvor der virkelig er behov for det.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-01-26:
Nu sagde hr. Poul Nødgaard jo, at forskellene er relativt beskedne.
Det var som læst op af ministerens regionalpolitiske redegørelse, som jo kommer en gang om året.
Den vending bliver brugt hver gang, og den går så åbenbart igen.
Men spørgsmålet er jo, om hr. Nødgaard tror, at de folk, der nu bor i de områder og har den overarbejdsløshed, kan bruge det til noget som helst, at forskellene er beskedne, når man har den overarbejdsløshed på 9.000 personer, som det drejer sig om.
Der blev også sagt, at udvikling skal hvile på en lokalpolitisk basis.
Jamen hvis vi bare siger, at de selv må ordne det derude, så løser vi ikke problemet.
Der er jo behov for, at man giver en ekstra understøtning fra fællesskabets side til de nye kommuner i disse svage områder.
Det er det, der er problemet.
Mikkel Dencker (DF), 2006-01-26:
Jeg vil lige indlede med at kommentere det, hr. Arbo-Bæhr sagde her til sidst.
Når man hører hr. Arbo-Bæhr, lyder det, som om dansk erhvervsliv for en stor dels vedkommende består af små useriøse firmaer, som sådan hver anden uge forsvinder ud i den blå luft.
Vi har et velorganiseret samfund herhjemme.
Vi har det, der hedder et CVR-register, hvor man registrerer ejerforholdene til stort set alle virksomheder her i landet, så jeg kan ikke forstå, at virksomhederne bare forsvinder ud i den blå luft, og at man ikke aner, hvor menneskene er blevet af.
Men selv om vi jo har et vidt forskelligt udgangspunkt i vore to partier, så mener jeg dog, at Enhedslisten også går ind for en vis retssikkerhed her i samfundet.
Og når man så, som man gør her i forslaget, mistænkeliggør de virksomheder, som ikke ønsker eller ikke kan leve op til autorisationskravene, selv om det måtte være hæderlige virksomheder, så gør man sig jo skyldig i en mistænkeliggørelse af ellers hæderlige virksomheder.
Det er da ikke rimeligt.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-01-26:
Først om det sidste: Det er jo ikke spørgsmål om at mistænkeliggøre nogen.
Når vi laver den sammenhæng mellem autorisationsordninger og udbyderansvaret, betyder det jo blot, at hvis en udbyder vil være sikker på ikke at risikere at skulle stå tilbage med et ansvar, så kan udbyderen bruge en autoriseret virksomhed.
Man kan stadig væk bruge en uautoriseret virksomhed, så står man med udbyderansvaret.
Med hensyn til det første, hr. Mikkel Dencker siger, er det er ikke, fordi jeg påstår, at hele det danske erhvervsliv er fyldt med korrupte mafiabosser.
Jeg siger bare, at lige præcis inden for den branche, der hedder rengøring i hotel- og restaurationsbranchen, er det et faktum, at over 10 pct. af det arbejde, der bliver udført, efter organisationernes egen vurdering bliver udført af firmaer, som beskæftiger sort arbejdskraft, som ofte beskæftiger illegal arbejdskraft, og som tit, når det bliver undersøgt, er nedlagt, og ejeren er ikke i landet længere.
Afstemning
Jens Peter Vernersen (S), 2006-01-26:
Økonomi- og erhvervsministeren må vel erkende, at det er et kæmpe problem, at man i disse yderområder har en ledighed, der ligger betydeligt over, hvad man har i den øvrige del af landet.
Vi kan se, at den er ca. 1,5 pct. højere, så der er altså 8.000-9.000 flere ledige end gennemsnittet.
Det må ikke være svært at erkende.
Økonomi- og erhvervsministeren må vel også erkende, at undersøgelser har vist, at bare 10 år frem i tiden vil beskæftigelsesudviklingen skævvride landet totalt.
Beskæftigelsen i Århusområdet og Københavnsområdet vil stige med 80.000, mens beskæftigelsen i den øvrige del af landet falder med 40.000, så vi får en yderligere skævvridning.
Det må ministeren vel erkende er et problem, og ministeren må vel også erkende, at det er et problem, at det netop er uddannelsesindsatsen, der er for svag, og at der skal gøres noget mere her.
Jeg er meget enig i, at uddannelse, uddannelse og atter uddannelse er vejen frem, og jeg glæder mig over, at det nye folkeskoleforlig, der tilfører mere faglighed, i den sidste ende vil betyde, at vi kan må det mål, regeringen har sat sig, nemlig at praktisk taget alle unge mennesker kan få en ungdomsuddannelse.
Når det er sagt, er det korrekt, at der er forskel på arbejdsløsheden i yderområderne og andre steder.
Vi ved, at de større byer som Aalborg, Århus, Odense og København suger ungdommen til sig i disse år, og derfor er det vigtigt at have en god infrastruktur.
Det drejer sig om både veje, tog og ikke mindst en ordentlig it-infrastruktur, og når man ser på ADSL-området, kan vi notere os, at i dag har 98 pct. af husstandene i Danmark adgang hertil.
Men jeg er enig i, at uddannelsesniveauet skal sættes op, så vi kan få skabt varige job og kan bevare konkurrencekraften under globaliseringen.
Nu er det altså ikke så forfærdelig mange år frem i tiden, der peges i disse undersøgelser, der viser, hvor galt det faktisk vil gå, nemlig at man mister 40.000 arbejdspladser i de områder, vi taler om her.
Det er undersøgelser, som jeg også tror ministeren er enig i, og derfor må der sættes ind.
Det synes jeg er lidt ærgerligt.
Så vil jeg også lige sige om forskningen, at sagen er jo, at trods disse 10 mia. kr., som ministeren får til at lyde af meget, er der ikke sket en stigning.
Der er faktisk sket et fald fra sidste finansår til i år, og der er trods alt langt op til de 17 mia. kr., som er målet i Barcelona 2010.
Så vil jeg også sige, at der jo på mange områder føres en sådan regionalpolitik, at jeg sætter stor lid til, at håndteringen af lov om erhvervsfremme, som hr. Jens Peter Vernersens parti jo også har stemt for, giver muligheder for yderområderne.
Vi har set Nordjylland etablere det første regionale vækstforum, hvor man også satser på yderområderne, så jeg tror, at de politikere, der sidder derude og ved, hvor skoen trykker, også kan træffe de rigtige beslutninger.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-01-26:
Det kan jo være lidt taknemligt at komme med en masse tal, når der ligger nogle omprioriteringer og nogle nedskæringer forud, for så kan det lyde af mere, end det er.
Men for at tage nogle konkrete områder: Kan ministeren ikke medgive, at da regeringen kom til, blev der faktisk skåret drastisk ned på nogle indsatsområder, som lige præcis var målrettede og havde størst vægt i yderkantområderne?
Vindmølleparker blev taget af bordet, og det er netop noget, der peger mod yderområderne og mod en fremtidig udvikling.
Bølgeenergi er en anden ting, der peger mod det, og også her og på økologiområdet har vi set nedskæringsforslag og ikke opgraderingsforslag.
Kan ministeren ikke medgive det?
Men bevillingerne til forskning på energiområdet ligger vel i omegnen af 300 mio. kr. i øjeblikket, og der er indgået et bredt, bredt forlig i Folketinget om etablering af to havvindmølleparker, Horns Rev Syd og Rødsand, begge med en kapacitet på 200 MW.
Når vi taler om vedvarende energi og alternativ energi, er det jo altid et spørgsmål, hvor meget den enkelte forbruger skal betale.
Jeg mener, vi har fundet det rigtige snit med etableringen af de to ekstra havvindmølleparker, og når man lige pludselig melder ud, at vi skal have fire, må man vel også tænke en lille smule over, at det ikke er givet, at det er afgørende, om der er fire havvindmølleparker i stedet for de to, som regeringen har truffet beslutning om.
Det er korrekt, at der er blevet rettet op på den nedskæring, der skete i starten på vindmølleparkområdet, men det er jo et udtryk for, at vi også har haft en vis politisk indflydelse.
Det var oppositionen, der fik det gennemført, og forud lå der jo faktisk aftaler om mig bekendt fire, men i hvert fald tre vindmølleparker, så der blev skåret noget væk, og bølgeenergien blev flyttet til udlandet.
Det var oppositionens indsats, der rettede op på det, ligesom på økologiområdet.
Jeg har selvfølgelig noteret mig de indsatsområder, som SF ønsker, men hvis man gennemlæser beslutningsforslaget og ser på, hvor det egentlig er, SF vil satse, må man konstatere, at SF bl.a. vil give statsstøtte til grøn jobpulje.
Netto koster et job i den grønne jobpulje 250.000 kr., og de penge fører til beskæftigelse i den tid, statstilskuddet gives, men den dag, man ikke støtter mere, falder jobbet væk.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-01-26:
Der er jo ikke noget som helst, der tyder på, at alle de ord, hr. Erling Bonnesen sagde i sin tale, overhovedet harmonerer med den fremtid, der venter disse udkantsområder.
Undersøgelser viser fuldstændig klart og præcist, at beskæftigelsen vil falde med ca. 40.000 i disse områder, og at vi vil se en beskæftigelsesstigning i København og Århus.
Det er selvfølgelig positivt, men det løser altså ikke problemerne i det øvrige Danmark, og derfor ser det ud til, at det vil gå i den stik modsatte retning af alle de ord, der blev sagt her fra Folketingets talerstol.
Undersøgelserne viser jo også, at det, der er brug for, hvis udviklingen skal vendes, er en helt anden indsats på erhvervsuddannelsesområdet.
Der bliver mindre efterspørgsel efter de ufaglærte, og der bliver brug for flere med en erhvervsuddannelse.
Erling Bonnesen (V), 2006-01-26:
Hvis vi ser på de faktiske forhold, også i landdistrikterne, er der jo adskillige steder, hvor der er ubesatte stillinger i dag, og hvor man kan se de første flaskehalstendenser.
Well, i statistikkerne er der altid tal på, hvor mange der er ledige lige nu.
Men vi kan jo også se, at med den omskiftelighed og den fleksibilitet, der er på arbejdsmarkedet lige nu, bliver nogle stillinger flaget ud, men der bliver heldigvis også oprettet mange nye arbejdspladser, så der er god dynamik i tingene.
Man kan sige, at samfundet befinder sig i en fortsat løbende proces.
Det er klart, at det er en udfordring, at alt ikke skal blive koncentreret et eller to steder i landet, men at vi sikrer en udvikling alle steder fremover.
Det skal bl.a. ske gennem infrastrukturen, trafik, motorveje, forbedring af fibernet, it og andet, som bl.a. skaber muligheder for hjemmearbejdspladser, så der er nogle udfordringer at tage hul på.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-01-26:
Når nu hr. Erling Bonnesen nævner infrastrukturen, tror jeg da, at der er mange på Lolland, på Langeland, på Bornholm, i Vestjylland og i Nordjylland, der vil spørge: Hvad er det for en infrastruktur, regeringen har sat gang i på disse områder?
Men jeg synes, det er ret overfladisk at sige, at der er flaskehalse, når det viser sig, at netop i de 31 kommuner, man betegner som udkantskommuner, er der en overarbejdsløshed på 9.000 personer.
Det er overfladisk over for de mennesker, der bor derude, at sige, at der ikke er nogen problemer, og at der sådan set mangler folk, når der i stedet er alt for mange, der har mistet deres job og ikke kan få et nyt.
Erling Bonnesen (V), 2006-01-26:
Sætter vi fokus på det, vi kalder de yderste udkantsområder, som bestemt har nogle problemer at slås med, er det jo lige præcis sådan, at kommunalreformen og ikke mindst den kommende udligningsreform gerne skulle give dem nogle styrkede muligheder.
Men vi kan jo desværre konstatere, at Socialdemokraterne tilsyneladende ikke vil være med til at rette op på den gamle, skæve udligningsreform, som de selv gennemførte for en række år siden, da de var i regering, og som lige præcis trækker penge væk fra de områder, som spørgeren nævner.
Jeg vil kun opfordre til, at man nu banker på døren og søger indflydelse på og retter op på nogle af de gamle skævheder, så også de områder får nogle muligheder tilbage.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-01-26:
Hvad med de begyndende flaskehalsproblemer, som ordføreren påpegede?
Tyder de ikke netop på, at der skal gøres mere på uddannelsessiden?
Hvis man ser de begyndende problemer, må det vel være den vej, man skal gå.
Ordføreren sagde også noget om, at et af de initiativer, der er sat i gang, er udlægning af flere sommerhusgrunde.
Men det, vi oplever, er vel, at turisterhvervet er kraftigt på vej ned.
Jeg tror, der er 15 pct. tilbagegang, og VisitDenmark, som skal reklamere for at få fyldt de ekstra sommerhuse, er også omfattet af den almindelige besparelse på 2 pct., der skal spares alle steder, så der er ikke noget særlig fremadrettet på det område.
Erling Bonnesen (V), 2006-01-26:
Når vi ser på flaksehalstendenserne, er de jo netop et bevis for, at der er aktivitet, og at der er efterspørgsel, og når det går så godt, kan vi lige præcis sætte spot på de næste ting på dagsordenen.
Angående turisterhvervet: Ja, turisterhvervet er et meget vigtigt erhverv, og staten bruger allerede over 150 mio. kr. om året på det.
Men det, som også jeg har forstået af udmeldingerne fra turistbranchen selv, er, at man beder om lidt rådgivning og vejledning til koordinering af indsatsen, og også her kan jeg henvise til de vækstfora, som lige er blevet nævnt af erhvervsministeren.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-01-26:
Ja, det er korrekt, at vi er imod den form, kommunalreformen har fået, men vi har ikke været imod en reform.
Vi har været imod at oprette nogle regioner, som bliver handlingslammede og ikke får nogen beslutningskompetence og derfor bliver stive og konservative, for det kan spille tilbage på vætkstforaene, som nok er meget toporienterede og ikke græsrodsorienterede.
Med hensyn til infrastrukturen vil reformen i den form, den har nu, vel nok skabe en tendens til en 2-3-årig udviklingspause, fordi en masse ting, som har været planlagt og måske allerede er sat i gang, bliver stoppet, fordi de skal vente på, at næste led eventuelt vil overtage dem.
Men næste led vil ikke garantere noget, og derfor bliver mange infrastrukturarbejder sat i stå på grund af reformen.
Allan Niebuhr (KF), 2006-01-26:
Jeg mangler at få svar på, om ikke hr. Jens Peter Vernersen mener, at man ude i vækstområderne bedst sætter fingeren på, hvor man gerne vil gøre en indsats.
Vi er enige om, at vi meget gerne vil støtte op om yderområderne.
Det ligger også i de intentioner, der er i regeringsforslaget om at støtte op om innovation og forskning og uddannelse for 10 mia. kr. indtil 2010.
Men vi vil gerne have, at det sker ude fra områderne selv, og at vi ikke her fra centralt hold skal pege på, hvor indsatsen skal gøres.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-01-26:
Det, man kan se af de fremskrivninger, der ligger, er, at der specielt på erhvervsuddannelserne vil være en kæmpe manko.
Der skal flyttes 10 pct. fra ufaglærte over til faglærte med en erhvervsuddannelse.
Det er gået den forkerte vej under den her regering, og hvis ikke vi løser problemet, får vi det resultat, som jeg har beskrevet her, nemlig at man mister 40.000 arbejdspladser i de områder, vi taler om, og at man centraliserer omkring de store byer.
Det synes vi er ganske problematisk, og det synes jeg egentlig bare man stille og roligt skulle være opmærksom på.
Man kan læse de undersøgelser, der ligger, og begynde at agere efter dem.
Jeg gjorde ganske udtrykkeligt opmærksom på, at vi var enige i disse intentioner.
Det var forsiden af beslutningsforslaget, vi forholdt os til, ikke de enkelte forslag.
Allan Niebuhr (KF), 2006-01-26:
Det var ordførerens egne ord, at vi skal holde os til beslutningsforslaget, så jeg vil spørge: Tror ordføreren, hr. Jens Peter Vernersen, ikke, at man bedre kan finde ud af det ude i lokalområderne, hvor skoen trykker, end vi kan herinde fra centralt hold?
For det er sådan set det, der ligger i forslaget her.
Det er en central vurdering af, hvor man skal gøre en indsats, frem for at lade vækstcentrene komme med buddene på, hvordan de bedst sørger for at få uddannet folk.
Jeg ved ikke, om det har undgået opmærksomheden fra Socialdemokratiets baglinje, men det er sådan, at vi med den nye struktur efterhånden har universiteter i samtlige regioner.
Vi har centre for voksenundervisning udeomkring i hele landet.
Det mener jeg må være et bud på, hvordan vi sørger for at komme ud i yderområderne.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-01-26:
Hvis vi holder os til beslutningsforslaget, er det helt afgørende element, tror jeg, at man erkender det problem, der er.
Jeg kan forstå, at hr. Erling Bonnesen lukker øjnene for at erkende, at der bliver langt færre arbejdspladser ude i yderområderne.
Det, der er afgørende for, at man kan vende den situation – det kan vi se på de undersøgelser, der er udført, og som jeg går ud fra også er til rådighed for Venstres ordfører – er, at man får uddannet nogle flere, både unge og voksne.
Der har Venstre sammen med regeringen svigtet voldsomt i den tid, man har haft regeringsmagten, fordi færre unge bliver uddannet, færre unge kommer ind og gør deres uddannelser færdige.
Jeg synes, at det er en skammelig måde, man har behandlet det her område på.
Det er faktisk det korte af det lange.
Hvad angår udligningen, er det en sag, som selvfølgelig kommer til forhandling, og vi skal på det tidspunkt redegøre for vores synspunkter.
Erling Bonnesen (V), 2006-01-26:
Jeg har to ting.
Jeg vil henvise til, at der også har været gennemført nogle forsøgsprojekter på området, som rent faktisk viste sig at være en succes; det var afsættet for os på regeringssiden.
Vi tror på sagen, men det bliver vi ikke enige om.
Det, jeg vil følge det op med, drejer sig om de igangværende forhandlinger om udligningsreformen.
Når vi kigger en lille smule tilbage i historien, til dengang SR-regeringen var ved roret, så gennemførte man en udligningsreform, som trak pengene væk fra yderområderne.
Så spørger jeg ordføreren, om man gerne vil være med til at gøre noget for yderområderne igen, være med til at føre nogle penge tilbage igen, så vi får rettet op på skaderne fra dengang.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-01-26:
Jeg tror faktisk, at hr. Erling Bonnesen må erkende, at det, man gjorde med kommunalreformen på arbejdsmarkedsområdet, var at sprede indsatsen, i og med at indsatsen nu placeres i hver enkelt af de nye kommuner i modsætning til tidligere, hvor der var en samlet indsats placeret i de enkelte amter.
Det ville have været muligt at samle indsatsen.
Alle de arbejdsmarkedsfolk, der har lidt indsigt i det her område, beklager rent faktisk det, der er sket, fordi man spreder indsatsen.
Mange er betænkelige ved, at indsatsen nu bliver så svag, at den ikke når ud over den enkelte kommunegrænse.
Det var årsagen til, at Socialdemokraterne ikke syntes, at det var en god idé, regeringen havde fået på det område.
Poul Nødgaard (DF), 2006-01-26:
SF's beslutningsforslag indeholder en stribe af regionalpolitiske beskæftigelsesinitiativer.
Med jævne mellemrum er der debatter her i Folketinget dels om landdistriktsforhold, dels om regionalpolitiske forhold, og som oftest er de to ting blevet kædet sammen, hvilket egentlig er ret naturligt.
Der skal ikke herske den ringeste tvivl om, at Dansk Folkepartis hjerte i enhver henseende brænder for at gøre Danmark til et fælles hele.
Derfor har Dansk Folkeparti også ofte medvirket til at gøre en indsats for vore yderområder og har presset på for at få statslige arbejdspladser flyttet væk fra hovedstaden.
Men vi må erkende, at dette er et langt, sejt træk.
Arbejdsløsheden i visse dele af landet, bl.a. i Nordjylland, ligger, som det også fremgår af forslaget, en hel del over landsgennemsnittet, og det er vigtigt, at der bliver sat fokus på dette.
Det er positivt, at de regionale forskelligheder er relativt beskedne i Danmark, hvis man sammenligner med en lang række andre lande omkring os.
Dette faktum vidner klart om, at det er muligt at minimere de regionale forskelligheder, såfremt der er politisk vilje og styrke til at støtte de initiativer, der fremmer sagen.
Dansk Folkeparti er af den overbevisning, at den største succes på dette område skabes, ved at nye initiativer kommer fra lokalpolitisk side, sådan som hr. Niebuhr faktisk lige har fremhævet det.
Lokalpolitisk forankring giver nemlig ejerskab og ansvarsfølelse, så man lokalt gør sit yderste for at skabe en udvikling, der går i den rigtige retning.
Med det nye kommunale danmarkskort, landkortet, hvor der nu bliver 98 kommuner i Danmark, mener Dansk Folkeparti at de geografisk og indbyggermæssigt set store kommuner vil blive bedre i stand til at fokusere på helhed og fælles styrke, ikke mindst i de kommuner, hvor landområder bliver dele af købstæder og mere indbyggertunge områder.
Der skal ikke herske tvivl om, at Dansk Folkeparti vil arbejde hårdt for at holde regeringen på den rette kurs – det har vi gjort ved flere lejligheder – når det drejer sig om regional- og landdistriktspolitikken i Danmark.
Den del af befolkningen, der har valgt at bosætte sig i de for vort land uundværlige yderområder, har krav på, at der skabes de bedst mulige forhold for bosætning og også for en vis erhvervsudvikling.
Så vi vil naturligvis gå ind i udvalgsarbejdet, men det foreliggende forslag har vi altså ikke nogen mulighed for at støtte i den form, som det har.