runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2005-05-24:
Jeg er sådan set meget enig med miljøministeren i, at man skal omgås grønne afgifter med en vis forsigtighed.
Så det kan vi godt være enige om.
Jeg bemærkede også, at miljøministeren sagde noget, som jeg faktisk synes er meget positivt, men som også må have afgørende konsekvenser, når man skal nå frem til nogle EU-reguleringer på det her område, nemlig at når det handler om ikkesikre kemikalier, skal de grundlæggende udfases, fjernes og erstattes af alternativer.
Så er jeg enig med ministeren i, at der selvfølgelig findes eksempler på nødvendige ting, hvor der i dag ikke findes alternativer, men der er det vel netop også vigtigt at sætte skub i udviklingen af alternativer.
M039s33743417tojo.fm Page 3405
Det har jeg også bemærket.
Det er jeg selvfølgelig glad for og tilfreds med – selv om man skal passe på med at være for tilfreds, så alligevel.
Men jeg synes bare, at jeg i den sammenhæng godt ville have nogle overvejelser over, hvorvidt afgifter anvendt målrettet, også afgifter anvendt måske med det formål at skaffe nogle ekstra midler til udvikling af alternativer, ikke godt kunne være en vej, man kunne gå?
For jeg er helt enig med miljøministeren i, at afgifter på det her område jo ikke skal træde i stedet for andre skatteindtægter.
Så bliver vi lige så afhængige af afgifter her, som vi er af afgifter på tobak og andet for at få den danske økonomi til at hænge sammen, og det er jo ikke den rigtige måde.
Men bruger man afgifter sådan, at midlerne faktisk bruges målrettet og målbevidst til at udvikle alternativer, så synes jeg egentlig godt, at der kunne være lidt fornuft i det.
Connie Hedegaard (KF), 2005-05-24:
Den der risiko for, at hr. Per Clausen bliver for tilfreds, er nu ikke overhængende.
Men jeg er da enig i, at vi, hvis vi f.eks. tager sådan noget som afgifter på pvc-film, eller hvad det kan være af andre ting, har eksempler på, at det virker, og det er netop der, hvor der er nogle alternativer, og der har vi jo også noget dansk regulering.
Som jeg nævnte i mit første indlæg, er der også dialog imellem Miljøstyrelsen og Skatteministeriet om afgifter på noget af det her udvalg, hvor vi kan se, at det måske ikke er lige om hjørnet, at der er en EU-regulering, der vil være stærk nok.
Der overvejes så det andet.
Jeg tror bare, at man skal passe på med bare bredt at sige: Kunne vi ikke lige løse det her problem ved at sætte afgifterne op, f.eks., som det foreslås, fordoble i forhold til ftalater.
For det vil ikke virke der, hvor der ikke er alternativer.
Sundhedsministeren har taget initiativ til at bede om at få et samlet overblik, så det er sendt ud til Hovedstadens Sygehusfællesskab og amterne, hvor man opfordrer til, at de får kortlagt, hvor de bruger ftalatholdige ting.
Hvor er der medicinsk udstyr, der indeholder ftalater?
Der skal man også have oplysninger om produktkategorier og behandlingsformål.
Så man forsøger at skaffe sig det med henblik på lige at sige: Jamen er der noget, hvor vi kan komme med et alternativ?
For nylig bragte Radioavisen en historie ude fra Neonatal Afdeling på Rigshospitalet, hvor man kunne høre, at lægen jo står i et ret umuligt valg.
Han ved godt, at det ftalatholdige materiale, han bruger til det for tidligt fødte barn, er der en vis risiko ved at bruge, men han måtte jo bare sige: Omvendt, hvis ikke barnet får den her sonde, kan barnet ikke overleve, og jeg har ikke noget alternativ.
Det er en del af eksemplerne på det, vi taler om her.
Derfor er afgifter ikke det rigtige middel.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-05-24:
Nu ved vi godt, at vi før har haft den debat om ftalater, det er ikke noget nyt.
Men jeg vil godt, da vi jo også diskuterer medicinsk udstyr, spørge: Hvor langt er vi så kommet med den udskiftning af medicinsk udstyr netop på det her område, da vi jo ved, at mange af de små børn er meget modtagelige for de ftalater og de ting, der påvirker dem i de første leveår og i de første timer, kan man sige.
Det er vigtigt, at vi i hvert fald griber ind på det her område og siger: Hvornår er vi færdige med udskiftningen, og hvordan kan vi komme videre?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-05-24:
Jeg mener også, at vi står over for så alvorligt et problem, at vi altså ikke bare kan nøjes med at bruge ét redskab.
Vi skal bruge en vifte af redskaber.
Det vil sige, at vi selvfølgelig skal læne os op ad EU og håbe på, at REACH kommer til at fungere.
Men samtidig synes jeg, det er meget afgørende, at vi også tager nogle nationale initiativer, og at vi bruger de redskaber på nationalt plan, som kan lade sig gøre.
I tusindvis af kvinder får brystkræft.
Vi har verdensrekord i testikelkræft på nuværende tidspunkt.
Der er da brug for, at vi forsøger at forebygge også på nationalt plan.
Derfor kunne ministeren være med på, at der bliver nedsat en arbejdsgruppe, der så på, hvordan vi kunne bruge afgifter som styringsredskab på f.eks. kosmetikområdet, som er EU-reguleret, og hvor det er svært at gå ind for de enkelte lande og gøre noget selv.
Men vi kunne bruge afgifter, for det er ikke en teknisk handelshindring.
Per Clausen (EL), 2005-05-24:
Jeg vil gerne takke De Radikale for at komme med det her forslag til, hvordan vi fremmer offentlige indkøb af bæredygtigt produceret træ.
Vi kan støtte alle de tre elementer, der indgår i beslutningsforslaget, både når det handler om, at kommuner og amter og statslige institutioner og statsejede virksomheder forpligtes til at følge anbefalingerne i miljøvejledningen om offentligt indkøb af tropisk træ, og når det drejer sig om, at den danske politik for offentligt indkøb af lovligt og bæredygtigt tropisk træ skal udvides til at omfatte alt træ uanset oprindelsesland, som bruges til offentlige institutioner, og at der gennemføres en årlig evaluering af det offentlige indkøb af træ.
Det synes vi er meget vigtigt og rigtigt, og vi ville sådan set også synes, at det kunne være godt, hvis forslaget kom til at omfatte og dække halvoffentlige institutioner, sådan at man kunne sige, at de her betingelser skulle opfyldes, når der var offentlige midler i noget.
i forbindelse med, at der er kommet en undersøgelse her for nylig fra Nepenthes, som viste, at der faktisk er store problemer, selv stillet et § 20-spørgsmål til ministeren om emnet.
Vi håber da i hvert fald på, at det, selv om der muligvis skal gennemføres endnu en undersøgelse og endnu en evaluering, inden der kan ske nogle egentlige indgreb på det her område, vil være muligt inden alt for lang tid at samle et politisk flertal for at gennemføre det her.
Når vi siger det, er det bl.a. på baggrund af den undersøgelse, som Nepenthes har lavet, som viser, at det blandt 38 danske havnekommuner er sådan, at de faktisk rask væk køber ulovligt fældet træ fra regnskovene.
Rundspørgen blandt de 38 kommuner viser, at 15 kommuner har brugt tropisk træ til havnebyggeri inden for det seneste år eller har planer om at gøre det i den nærmeste fremtid, og kun en eneste af disse kommuner har købt træ, der bærer det godkendte FSC-mærke.
Medmindre det er sådan, at efterfølgende undersøgelser fra statens side viser, at disse tal er helt hen i vejret – og hvorfor skulle de være det, for de bekræfter resultater, som vi også har set tidligere år, f.eks. i 2004, hvor Nepenthes også gennemførte sådan en undersøgelse – tyder meget på, at der er brug for en opstramning, sådan at det bliver obligatorisk at købe træ ud fra de her bestemmelser.
Steen Gade (SF), 2005-05-24:
Forslaget, vi har her fra Det Radikale Venstre, bygger på en vedtagelse af SF's beslutningsforslag fra 2001, og det har, som andre har fortalt det, ført til miljøvejledningen fra 2003.
Så ville hun i hvert fald sørge for, at der skete betydelige opstramninger.
Vi er enige med Det Radikale Venstre i, at en forpligtende offentlig indkøbspolitik for alt træ og dermed også en udvidelse af vejledningen er den eneste vej fremad.
Det handler sådan set også om, at vi får en politik på det her område, som kan ligge i front.
Vi tror altså ikke, man kommer uden om en forpligtende indkøbspolitik, og vi er tilhængere af, at den kommer til at omfatte alt træ.
Vi synes, det er en fornuftig ting at støtte de initiativer, der også foregår på EU-plan, og jeg håber, at den evaluering, som ministeren jo alligevel iværksætter om få måneder, kan bruges til, at vi får en opstramning på det her område, for det er jeg ikke i tvivl om at der er brug for.
Connie Hedegaard (KF), 2005-05-24:
Jamen altså, Nepenthes har talt med nogle og tredive kommuner, og jeg ved ikke lige, hvordan de har udmeldt det.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-05-24:
Det, jeg godt vil ind til, er: Hvornår har vi så de resultater?
M039s33743417tojo.fm Page 3406 Tuesday, August 16, 2005 9:41 AM
For vi er alle sammen klar over, at vi gerne vil hjælpe de små børn, det drejer sig om.
Det er slet ikke det, det drejer sig om.
Det drejer sig om at få det hospitalsudstyr, der kan være problemer med, udfaset så hurtigt som overhovedet muligt.
Hvornår har vi det konkrete overblik?
Og hvornår kan vi gå videre i processen og komme med nogen alternativer?
Kim Mortensen (S), 2005-05-24:
Jeg synes ligesom de tidligere spørgere her, at den tilgang, miljøministeren tager til emnet, er positiv nok, men der er også nogle gange, hvor man sådan kan læne sig tilbage og spørge, om vi ikke venter lidt for længe på, at de her autoriserede evalueringer så kommer, inden der bliver gjort noget.
En af de her, som vi kan kalde en tilfældig græsrodsorganisation, nemlig Verdensnaturfonden, har også offentliggjort en undersøgelse, der viser, at ud af 15 havneanlæg er der kun en af de her byer, der har valgt at læse miljøvejledningen og lyttet til den og dermed benyttet sig af at købe træ, der er omfattet af vejledningen.
Et eller andet sted må det vel give anledning til, at man også så uden om den her evaluering kan iværksætte et eller andet fra Miljøministeriet.
Connie Hedegaard (KF), 2005-05-24:
Nu vil jeg sige, at fra vejledningen går ud, og til den bliver evalueret, går der altså 2 år.
Det er jo bare et spørgsmål om, som jeg også sagde i mit første indlæg, at kommunerne står hver dag og indkøber de her ting, i hvert fald ikke for så vidt angår tropisk træ, som er det, der er fokus for vejledningen.
Og derfor skal man vel også lige give dem lejlighed til at lære dette nye instrument at kende.
Men derudover er jeg da fuldstændig enig med hr. Kim Mortensen, og jeg vil også meget gerne appellere til kommunerne.
Jeg mener da, de har et klart ansvar for f.eks. ikke at bruge tropisk træ i deres havnebassiner.
Når jeg taler om personligt ansvar, så gælder det borgerne, det gælder også staten, men det gælder da så sandelig også f.eks. den kommunale indkøber, som har et ansvar, og som efter min mening jo bør følge den vejledning, der er sendt ud.
Kim Mortensen (S), 2005-05-24:
Det skulle kun lige være det opfølgende spørgsmål, at hvis det er sådan, at den nye viden også dokumenterer, at der faktisk er et meget stort træk på ikketropisk træ og også træ, der er fældet mod internationale regler og retningslinjer, så kunne det jo godt være anledning til, at man brugte noget energi i Miljøministeriet på at følge op på den vejledning, man har sendt ud.
M039s33743417tojo.fm
Page 3397
Tuesday, August 16, 2005 9:41 AM
Connie Hedegaard (KF), 2005-05-24:
Jo, det er rigtigt.
Den åbning gav jeg jo også for at sige: Lad os nu kigge på den vejledning, lad os finde ud af, hvor de store problemer er.
Det eneste, jeg bare siger at vi så også skal overveje der måske kan trække i den anden retning, er, at det jo vil være betydelig meget mere træ, vi så går ind og forholder os til, og der skal vi – og det har vi vel en fælles interesse i – bare sørge for, at fokus ikke forsvinder fra det tropiske træ, eller at man til sidst giver kommunerne et selvstændigt argument for, at det her er ved at blive så uoverskueligt, at man slet ikke kan finde ud af det.
Der har vi jo også lige en fælles pædagogisk opgave i at veje mål og midler op mod hinanden.
Birgitte Josefsen (V), 2005-05-24:
Det er ganske givet korrekt, når forslagsstilleren meddeler, at de danske kommuner ikke har formået at leve op til den miljøvejledning, der blev udarbejdet, efter at Folketinget behandlede en lignende sag i 2001, hvor man tog udgangspunkt i at sikre, at offentlige og halvoffentlige institutioner, der skulle købe tropisk træ, skulle fokusere på, at træet var lovligt og bæredygtigt produceret.
Det er i hvert fald det, vi kan konstatere ud fra de undersøgelser, som visse organisationer har gennemført.
Jeg tror, vi alle kan være enige i, at det er vigtigt at værne om vores skove, ikke kun i de tropiske egne, men i lige så høj grad andre steder på kloden.
Jeg kan sige, at Venstre tilslutter sig målsætningen om, at skovdrift skal forvaltes bæredygtigt, så vi derigennem sikrer både nuværende og fremtidige generationers sociale, økonomiske, økologiske og kulturelle behov.
Altså kan vi sige, at vi bakker op om de formuleringer, der er i netop den miljøvejledning, der blev udarbejdet og er sendt ud til det offentlige at forholde sig til.
Venstre er ligeledes enig i, at der kan være behov for at se på en evaluering af den eksisterende miljøvejledning og dens anbefalinger, og vi vil derfor se meget frem til, at man får gennemført en evaluering af den eksisterende miljøvejledning.
Vi vil, når en sådan evaluering foreligger, som er gennemført fra Miljøministeriets side,
være åbne over for at se på, om der skal rettes til, revideres i vejledningen, og om der skal strammes op.
Ligeledes har vi forholdt os til, at der i EU's Ministerråd arbejdes med et forslag til et frivilligt licenssystem for import af træ, og vi har bemærket, at Kommissionen har afsat penge til at få gennemført en handlingsplan med henblik på at bekæmpe ulovlig tømmerhugst.
Vi ser frem til, at også denne handlingsplan bliver gennemført.
På baggrund af bl.a. EU's arbejde og på baggrund af, at der lægges op til at få lavet en evaluering af den danske miljøvejledning om køb af tropisk træ, vil Venstre afvise det beslutningsforslag, der ligger i dag, men vil være åbne for at drøfte sagen, når vi har set evalueringen.
Vi kan jo lovgive om så meget, men man kan spørge, hvad det hjælper at lovgive, hvis ikke menneskene på kloden handler hensigtsmæssigt.
Derfor vil vi gerne appellere til, at de, der arbejder med at beskrive byggeprojekter, og de, der bestiller opgaven, ad frivillighedens vej efterlever de retningslinjer, der nu står beskrevet i den eksisterende miljøvejledning.
Der ligger altså et stort ansvar hos det offentlige, hos amter og kommuner og hos staten for at efterleve den vejledning, vi har i dag, og vi vil gerne her fra talerstolen sige, at vi så håber, der bliver strammet op med hensyn til at efterleve det, der står i vejledningen.
Og når man nu skal til at evaluere, var det måske også noget at få skrevet til de offentlige institutioner og sagt, at der altså ligger en vejledning, og at vi meget gerne vil have, at man sørger for, at de folk, man har til at sidde og arbejde med opgaverne, kender vejledningen og efterlever de retningslinjer, der står deri.
Kim Mortensen (S), 2005-05-24:
Socialdemokratiet er tilhænger af, at Danmark optræder som foregangsland, når det gælder beskyttelsen af verdens naturressourcer, herunder også beskyttelsen af verdens skove.
9:41 AM
bæredygtig og miljørigtig udvikling i de enkelte lande.
Vi har forståelse for, at skovressourcerne kan indgå i landenes sociale og økonomiske udvikling.
Opgaven er derfor ikke at hæmme landenes udvikling gennem restriktioner, men at regulere handelen, så det sikres, at handelen fremover fremmer lovlig og bæredygtig produktion.
Verdens skove er en global arv.
I mange år har der været stillet berettigede krav til tropelandene om at bevare skovene.
Men tropelandene er ikke alene om at true verdens skovressourcer.
Også andre steder i verden er det nødvendigt at understøtte og bidrage til en bevarelse, og dermed menes en ansvarlig udnyttelse af skovproduktionen.
Der er udviklet effektive metoder til at understøtte de enkelte landes produktion og salg af lovligt produceret træ.
Det bedste og mest effektive våben, der kendes i dag, er den såkaldte FSC-certificering, som også anbefales i Miljøministeriets vejledning.
Det bedste bidrag, Danmark kan yde, er derfor at stille krav til vores eget forbrug og dermed import af træ.
Vi kan gøre det som forbrugere, når vi køber møbler, når vi bygger om, eller for den sags skyld når vi tænder grillen hjemme i haven.
Det kan vi ikke lovgive om, men vi kan opdrage til, at man kigger efter mærkningen på produkterne.
I 2001 besluttede Folketinget, at det skulle sikres, at offentlige og halvoffentlige institutioners indkøb af træ skulle være lovligt og bæredygtigt.
Efterfølgende har Miljøministeriet udgivet en miljøvejledning for offentlige indkøbere af træ.
Desværre viser det sig, at henstillingerne ikke er nok.
Regeringens hidtidige udmøntning af folketingsbeslutningen fra 2001 har ikke sikret, at de offentlige institutioner nu kun bruger lovligt og bæredygtigt træ.
Faktisk er det et mindretal af kommuner og amter, som overhovedet gør brug af miljøvejledningen, når de indkøber tropisk træ.
Socialdemokraterne er derfor enige i, at der er brug for en klar og lovgivningsmæssig stramning, og kan derfor støtte beslutningsforslaget, som det foreligger.
Martin Lidegaard (RV), 2005-05-24:
Jeg vil gerne takke for den positive indfaldsvinkel.
Jeg ved ikke, om hr. Jørn Dohrmann har haft lejlighed til at læse den sidste rapport, som miljøorganisationen Nepenthes har lavet, og som er kommet her for ganske nylig, efter at ordningen nu har virket i halvandet år, og ikke i et halvt år, og som i og for sig påviser, at det står endnu ringere til med kendskabet til den her ordning end ved den første rapport.
Det er på den baggrund, at vi sådan set synes, at der er grund til måske at træffe en beslutning snart.
Det er jo alligevel 70.000 m3 tropisk træ om året, den offentlige sektor bruger, så det har jo lidt betydning, om man venter et halvt, et helt, halvandet eller to år.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-05-24:
Det er netop derfor, vi siger, at det er vigtigt, at vi får den evaluering i slutningen af 2005, sådan at vi ligesom får sat fokus på, hvor problemerne er, og hvor det er, vi skal sætte ind.
Er det tropiske træ det ene område, hvor vi skal sætte ind?
Det tror vi i Dansk Folkeparti ikke på at det er.
Vi ved jo, at når vi har store skovarealer i Østeuropa, er det også et af de områder, vi skal have særlig fokus på.
Vi ved, at vi skal have fokus på andre steder i verden, hvor man går hårdt til den med skovhugst.
Derfor ligger det os meget på sinde, at vi følger det her tæt, og derfor skal vi også, som vi ser det, have den evaluering, og så må vi tage stilling til, hvad der skal ske efterfølgende.
Det er vigtigt også at følge det op med vejledning til indkøberne, så de får en rådgivning på et bedre niveau, end de måske har fået på nuværende tidspunkt, men vi skal passe på med ikke at komme med nogle konklusioner, inden vi har set evalueringen.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-05-24:
Fra konservativ side afviser vi det fremsatte beslutningsforslag, og det gør vi af indlysende grunde.
Først og fremmest er der i 2003 udgivet en vejledning til offentlige indkøbere vedrørende tropisk træ, og der angives retningslinjer for indkøb af tropisk træ.
Denne vejledning står foran en evaluering inden for dette år, og vi mener, at man bør afvente en sådan evaluering.
Vi mener således, at det vil være forkert at lovgive, før vi ser resultatet af evalueringen.
Vi arbejder også fra dansk side på en lang række områder for fremme af bæredygtig skovdrift, og dette arbejde skal fortsætte.
Forslaget er sympatisk i sin grundtanke, nemlig at beskytte regnskovene mod rovdrift, og jeg har også stor sympati for ønsket om, at også andre typer af træ end tropisk træ bliver omfattet af en form for beskyttelse, og dermed at indkøbet bliver reduceret af dét.
Fra dansk side har vi bl.a. deltaget i et projekt vedrørende sporing af lovligt træ fra Rusland, som udføres i samarbejde med Verdensnaturfonden; vi deltager i EU's handlingsplan for skovlovshåndhævelse og har der lavet en række partnerskabsaftaler; vi deltager i arbejdet med denne vejledning, og det er jo sådan, at det er indkøbernes ansvar at købe hensigtsmæssigt ind i henhold til den udgivne vejledning
Det er rigtigt, at Nepenthes og Verdensnaturfonden mener, at kendskabet til vejledningen ikke er tilstrækkeligt, og derfor kunne man tage initiativ til at øge kendskabet ved at lave en form for kampagne mod køb af tropisk træk.
Vi afviser at gøre vejledningen bindende.
Vi vil se, hvilke resultater man opnår ved at lade den være vejledende, som det fremgår.
Vi mener også, at det er skudt over målet at lave en årlig evaluering.
Nu kommer der en evaluering, og jeg håber, den viser, at det offentliges indkøb af tropisk træ er reduceret i perioden, siden vejledningen blev lavet i 2003.
M039s33743417tojo.fm Page 3400 Tuesday, August 16, 2005 9:41 AM
Connie Hedegaard (KF), 2005-05-24:
Jeg kan ikke svare konkret på, hvornår den gennemgang, som ligger ovre i Sundhedsministeriet, er færdig, men det kan jeg sørge for vi får et svar på over til udvalget.
Men man kan sige, at sundhedsministeren allerede har udsendt en bekendtgørelse om medicinsk udstyr, og ifølge den er det en betingelse for at kunne markedsføre det medicinske udstyr, at det er fremstillet på en måde, så eventuelle risici ved anvendelsen af udstyret er acceptable i forhold til de behandlingsmæssige behov, som anvendelsen skal opfylde.
Connie Hedegaard (KF), 2005-05-24:
Det er jo godt, hvis hr. Steen Gade har gjort Sundhedsministeriet opmærksom på, at der måske er en sådan løsning.
Den kan jeg jo ikke på stående fod blåstemple, og det ved hr. Steen Gade også.
Der vil det selvfølgelig også være naturligt at fokusere på, om vi i Danmark har nogle muligheder.
Det ville jo være fuldstændig tåbeligt ikke at bruge dem.
Dels er der nogle af dem, der ikke er farlige, og dels er der altså nogen, hvor vi ikke har tilstrækkelige alternativer.
Og der må man bare sige, at når der ikke er tilstrækkelige alternativer, så er det for mig en indikation af, at øgede afgifter er sådan noget, hvor man måske lidt ud af vinduet kan sige: Se, hvad vi gør.
Men vi ved nok også alle sammen, at det så ikke er det, der reelt flytter noget.
Steen Gade (SF), 2005-05-24:
Jeg er ikke klar over, om det er helt efter forretningsordenen, men hvis det ikke er dårligt, så håber jeg, at det går.
Jeg har ikke talt for, at vi skulle løse det her ved lovgivning.
Det er jo sådan set bare, at Sundhedsministeriet måske skulle være lidt mere oppe på dupperne; det var måske, at sygehusvæsenet skulle være lidt mere oppe på dupperne; det var måske, at indkøberne skulle være lidt mere oppe på dupperne.
Det er sådan set også det, der fremgår af den udtalelse fra producenten.
Så kan man vel ikke fortænke producenten i, at han er optaget af at sælge sine varer der, hvor markedet er.
Det, han åbenbart har konstateret, er, at markedet ikke rigtig har været i Danmark, men at det har været i nogle andre lande, vores nabolande og så i Kina, hvor man har taget det interessante spring, at man går fra helt gammeldags teknologi, glas, og så har man i en række kinesiske sygehusvæsener besluttet at springe pvc-æraen over på en række produkter og gå direkte til ftalatfri.
I stedet for at blive en lille smule sur over det – det ved jeg ikke om miljøministeren blev – så kunne man jo sige, at det også er en solstrålehistorie fra Danmark.
Martin Henriksen (DF), 2005-05-24:
Grunden til, at jeg spørger, er, at det jo har været meget sympatisk, det, man har hørt fra de fleste ordførere, og vi har også talt meget om den kemikaliereform REACH, som er nede i EU.
Mit spørgsmål går på, at hvis EU nu går ud og sætter en standard, som er for lav efter vores vurdering herinde i Folketinget, vil Det Radikale Venstre så være med til at sætte en højere standard nationalt?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-05-24:
Vi kan ikke bare sætte vores egen standard, men vi skal selvfølgelig gøre det, vi kan i EU, for at standarden bliver så høj som overhovedet muligt.