runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2005-03-29:
Jeg kan jo ikke takke for nogen garanti, som jeg ikke fik.
Det havde jeg ellers håbet på, og det tror jeg også at rigtig mange i Nordjylland ville have set frem til: at når Venstres medlemmer fra Nordjylland er inde over det her, vil det der med nærhed og regional indflydelse og sådan noget, som Venstre tidligere har stået for, være til stede.
Det er totalt fraværende i den her sag.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at man har produceret et lovforslag, hvor der ingen helhed er, altså hvor man ikke sørger for, at trafikken dertil er i orden.
Man har direkte forbudt regionerne fremover at beskæftige sig med andet end om, hvorvidt de vil drive rutefart imellem de største byer i regionen, ikke noget med det lokale.
Der er heller ikke afsat midler til det, og derfor bliver det jo en centralisering, det her.
Det kan da være meget godt, at institutionerne kan gå sammen, men det kender vi hele møllen omkring: alt, hvad der er sket med AMU-centre og erhvervsskoler osv.
Der sker en centralisering, og derfor kan jeg slet ikke forstå, at man ikke kan se, at det er væsentligt, at der er et tilbud også i yderområderne i vores landsdele.
Morten Bødskov (S), 2005-03-29:
Men så er konklusionen altså den, at der, når det handler om den konkrete opgavevaretagelse, ikke på nuværende tidspunkt fra rigspolitiets eller justitsministerens side er taget stilling til, hvilke uddannelseskrav der skal stilles til de folk, der skal overtage de her opgaver, og hvor mange der er behov for i politiet til at varetage de her opgaver.
Det synes jeg er noget usikkert, for det, der jo her er tale om, er, at der er 50-60 personer, som i dag beskæftiger sig med områ det.
Vil det sige, at man uden videre diskussion bare forventer, at man inden for politiets rammer vil kunne finde 50 årsværk til det her?
Margrethe Vestager (RV), 2005-03-29:
Jeg synes, at ordførerens forestillingsevne er usædvanlig god, når man med så stor sikkerhed kan sige, at det her er et godt forslag.
For sådan som jeg læser forslaget, er det i vid udstrækning en tom skal, der fyldes ud af ministerbemyndigelser – ministeren bestemmer det ene, ministeren bestemmer det andet, og ministeren bestemmer det tredje – og det er ganske svært i bemærkningerne at se, hvordan de her bemyndigelser bindes op.
Derfor vil jeg bede ordføreren sige noget om, hvad ordførerens forventning er til ministerens brug af bemyndigelser, for så vidt angår det regionale udbud som det ene; for så vidt angår det at udbyde uddannelser til flere forskellige målgrupper som det andet, f.eks. at slå voksenuddannelser sammen med ungdomsuddannelser, hvis det fagligt er på samme niveau, så man får sådan nogle supermarkeder, hvor unge og ældre kan uddanne sig sammen; og som det tredje, for så vidt angår det at få egentlige private udbydere ind i forhold til ungdomsuddannelserne, hvilket der har været presseforlydender om at nogle er interesserede i at gøre.
Det forvirrer mig lidt, at fru Carina Christensen ikke har nævnt elever eller kursister for den sags skyld på et VUC som naturlige medlemmer af bestyrelsen.
Og når det kommer til et VUC, så taler vi jo om voksne mennesker, som er over 18 år, og som man sagtens kan forvente har et økonomisk ansvar.
Derfor synes jeg, at der er mange felter, hvor vi kunne finde måder, så elever og studerende faktisk var med.
En anden part, som fru Carina Christensen ikke har nævnt, er repræsentanter for medarbejderne på de selvejende institutioner.
Carina Christensen (KF), 2005-03-29:
Jeg synes, det er en ganske god konstellation for demokratiet, der er lavet her, og ja, jeg kan godt kalde det en forbedring.
Jeg synes i hvert fald, at det, der foregår nu, er fint og demokratisk forsvarligt.
Med hensyn til det med, at elevrådet ikke har mulighed for at få indflydelse på, hvad bestyrelsen beslutter, vil jeg sige, at nu har jeg siddet i elevråd i rigtig mange år, og der var det da nemt at komme til orde og nemt at komme op til skolelederen og give ens mening til kende.
Og igen: Man har jo mulighed for at gå til den kommunale repræsentant i bestyrelsen, man kan gå til repræsentanten for regionen i bestyrelsen, og man kan også vælge at skrive til ministeren.
Der er utrolig mange muligheder for at få indflydelse som elev.
Så jeg mener, det er den rigtige konstellation, der er lavet her.
Men at sige, at man ikke kan få indflydelse, fordi man ikke lige har stemmeret, er jeg ikke enig i.
Line Barfod (EL), 2005-03-29:
Men i dag har man, hvis man er gymnasieelev, for det første muligheden for selv at komme til at sidde med i ledelsen på gymnasiet.
Det vil man ikke have mulighed for, hvis man er under 18, hvad mange gymnasieelever jo er.
For det andet har man muligheden for, hvis man er utilfreds med rammerne på gymnasiet, at gå direkte til sit amtsråd, som er i nærmiljøet, kan man sige, som man har mulighed for at klage til både over rammerne for gymnasiet og også over den kollektive trafik osv.
Det bliver meget mere uigennemskueligt, hvem det er, der fastsætter rammerne for det gymnasium, man går på.
Jeg har svært ved at se, at man kan se det som en forbedring af demokratiet.
Der vil jeg så høre, om vi kan være enige så langt, at det her absolut ikke er nogen forbedring af demokratiet.
Jeg mener, at det er en væsentlig forværring af demokratiet.
Carina Christensen (KF), 2005-03-29:
Nej, vi går bestemt ikke ind for mindre demokrati.
Det tror jeg faktisk man ville have svært ved at finde nogen her i Folketinget der gjorde – det ville i det hele taget nok blive lidt svært – og det gør vi så sandelig heller ikke.
Jeg mener heller ikke, at vi med det her lovforslag indskrænker demokratiet.
Igen: Der vil være nogle bestyrelser i de enkelte institutioner, som skal tage hensyn til lokale forhold og sørge
Der synes vi, det er vigtigt, at kommunen er repræsenteret, de demokratisk valgte.
Vi ser derudover gerne, at det lokale erhvervsliv er med, de videregående uddannelser, arbejdsmarkedets parter osv.
Det skal vi tage stilling til, når styringsanalysen foreligger, men vi synes, det er vigtigt, at der er en bred lokal forankring i bestyrelserne, og selvfølgelig også demokratisk valgte repræsentanter.
Det mener jeg også at kommunen og regionerne repræsenterer på bedste vis.
Line Barfod (EL), 2005-03-29:
Jeg undrede mig lidt, da jeg hørte, at fru Carina Christensen startede sit indlæg med denne her enorme jubel over det, man nu kommer igennem med her.
Jeg har svært ved helt at forstå, hvordan man kan glæde sig så meget over, at man indskrænker demokratiet i den grad, både ved at man fjerner en stor del af lokaldemokratiet generelt, og ved at man så også på uddannelsesområdet fjerner en stor del af det elevdemokrati, vi har i dag.
Derfor vil jeg gerne høre, om det er et af de mål, som Det Konservative Folkeparti går efter, at vi skal have mindre demokrati.
Carina Christensen (KF), 2005-03-29:
Det er korrekt forstået.
Jeg skal ikke stå heroppe og gøre mig klog på, hvordan man ude på institutionerne pædagogisk vurderer at man vil kunne samarbejde, så det kunne foregå på en hensigtsmæssig måde, men det er jeg da sikker på at man ude på institutionerne kan finde ud af.
Det er jo ligesom det ansvar, de sidder med.
Nu får de i hvert fald en struktur, som gør det muligt, at de kan samarbejde, når de i øvrigt vurderer, at der er fagligt og pædagogisk belæg for det, men det er jo en lokal beslutning.
Anne Baastrup (SF), 2005-03-29:
Altså at De Konservative ikke mener, at vi skal tilbage til før, man begyndte overhovedet at give voksne, der kom ud af folkeskolen, og som ikke kom i gang med en ungdomsuddannelse, et særligt tilbud; at det ikke er den vision, De Konservative har, at vi nu simpelt hen bare skal tilbage til gamle dage, og så en hf, der kører sådan som et enkelt spor ved siden af gymnasiet, således at de voksne, som ikke har den samme uddannelsesbaggrund og samme sociale interesse for de store fester osv., skal tvinges til at være sammen med de unge.
Det er ikke en vision, men kan være et nødstilfælde.
Er det korrekt forstået?
Carina Christensen (KF), 2005-03-29:
Der kunne være nogle stordriftsfordele, hvis man ønsker at slå sig sammen.
For os er det vigtigt, at det er et lokalt ønske, og at det kun sker, hvis det er et lokalt ønske.
Vi kunne også forestille os, at der kunne være nogle institutioner, der ønskede at samarbejde om lærere.
Vi ved, at der bliver lærermangel i fremtiden, og så kunne vi godt se en idé i, at man havde mulighed for at gå ind og dække hinanden på det felt.
Jeg ser også for mig, at det ude lokalt kan være en fordel, hvis man har en institution, eventuelt et VUC eller et gymnasium, som er truet, fordi de ikke har et elevantal, der er stort nok, at man så nu har mulighed for at slå sig sammen, hvis man ønsker det lokalt.
Det synes jeg igen vil være en fordel for institutionerne, så jeg mener, det er en god løsning, de får, og at det er en fremtidssikret løsning.
Jeg vil gerne gentage, at nu lægger vi jo egentlig op til, at der skal laves en analyse af de kommende styringssystemer, og der lægger vi også op til: Hvad skal være sammensætningen i bestyrelserne?
Der er det rigtigt, at vi har lagt vægt på, at der skal være repræsentanter for erhvervslivet med og repræsentanter for de videregående uddannelser, kommunerne og regionerne.
Vi har ikke noget imod, at der kommer medarbejderrepræsentanter, men jeg tog det nærmest for givet, at medarbejderrepræsentanterne også skal være der.
Men jeg synes, det er vigtigt, at vi nu, inden vi lægger os fast og kommer med vores lange ønskeliste over, hvad vi kunne ønske os, ser, hvad anbefalingerne bliver.
Det kunne vi godt bakke op om.
Men lad os nu afvente og se, hvad anbefalingerne bliver, når analysen forligger.
Det synes jeg måske som udgangspunkt kunne være en god idé.
Med hensyn til VUC er det jo ganske rigtigt, at eleverne dér er myndige og over 18 år, og hvis det kan være en anbefaling i rapporten, at de kunne inddrages og have stemmeret, ville vi da se positivt på det; det ville vi ikke være afvisende over for.
Om der så også skal sidde elever uden stemmeret, kan man diskutere.
Men lad os afvente analysen af, hvem der skal sidde i bestyrelsen.
Anne Baastrup (SF), 2005-03-29:
Jeg vil godt lige høre, hvad der er De Konservatives fremtidsvision.
Det ligger jo i lovforslaget og hele strukturen, at nu kan gymnasierne fremover begynde at æde sig ind på VUC.
Jeg ved ikke, om fru Carina Christensen er klar over, at det faktisk var en viden om, at hf-funktionen på gymnasiet oprindelig betød, at hf ikke blev god nok, ikke blev attraktiv nok, der gjorde, at man lavede VUC.
Deler De Konservative Venstres hurraoplevelse af, at det er rigtig godt at sætte 16-årige sammen med 30-årige på samme uddannelsesinstitution?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2005-03-29:
Jeg mener, der er behov for gratis uddannelse i vores samfund, men det går lovforslaget her sådan set imod, fordi det fjerner loftet over brugerbetaling.
Jeg mener også, det skal være let at komme til en uddannelsesinstitution, men vi kender et åbenlyst problem fra erhvervsskolerne, hvor man har centraliseret og skabt store enheder med det resultat, at der bliver længere transporttid for de unge.
Så mener jeg også, at vi skal have lokalt forankret uddannelse, altså at man kan tilrettelægge uddannelsen alt efter, hvad der er behov for lokalt eller regionalt.
Det har man mulighed for på gymnasieområdet i dag i modsætning til handelsskoleområdet og teknisk skole-området, som netop er selvejende institutioner under staten, og staten må man jo alt andet lige sige har mindre lokal forankring end amterne.
I virkelighedens verden er der lærerfri undervisning og høje klassekvotienter det ene sted, hvorimod det andet sted er præget af mere undervisningstid og færre elever pr. klasse, og hvordan vil fru Carina Christensen få det regnestykke til at gå op?
Carina Christensen (KF), 2005-03-29:
Jeg synes da, det er en interessant problemstilling, for jeg tror, man kan finde gode ting ved både den ene og den anden model, og at man også kan finde dårlige ting ved dem begge.
Vi har valgt den model, der hedder statslig selvejerstruktur, fordi vi mener, det er den rigtige og den mest fremtidssikrede model.
Vi tror, det er den model, der vil give den enkelte institution de bedste frihedsgrader til at tilrettelægge sin økonomi og fremtid bedst muligt og til at indgå de nødvendige samarbejder og eventuelle sammenlægninger, der måtte blive brug for i fremtiden.
Vi er fortrøstningsfulde, for vi mener, vi har valgt den bedste model.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2005-03-29:
Jeg synes sådan set, at forandring er af det gode, og jeg synes også, der er meget store udfordringer for ungdomsuddannelserne i Danmark, så derfor synes jeg sådan set, at det er på sin plads, at man laver nogle strukturforandringer.
Jeg synes, det er grotesk, at vi har haft en situation, hvor dele af ungdomsuddannelserne har været under staten, og andre dele af ungdomsuddannelserne har været under amterne.
Så langt så godt
Men jeg begriber blot ikke, hvorfor man vælger den dårligste løsning.
Man har to systemer for ungdomsuddannelserne, og man vil gerne have ét.
Det ene system har givet elendige ungdomsuddannelser med stort frafald og høje klassekvotienter, altså i forhold til det andet, for så elendigt er det jo heller ikke.
Det forstår jeg simpelt hen ikke, og det kunne jeg godt tænke mig at høre fru Carina Christensens forklaring på.
Carina Christensen (KF), 2005-03-29:
Jamen det drejer sig bestemt ikke om central styring.
Det bliver jo netop sådan, at ungdomsinstitutionerne fremover vil blive styret af en bestyrelse, og vi synes i hvert fald, det er vigtigt, at der er en meget bred lokal repræsentation i de bestyrelser.
Vi synes sådan set, at både regionen og kommunen skal være repræsenteret, de lokale virksomheder må også gerne sidde med i bestyrelsen, og de videregående uddannelser ser vi også gerne bliver repræsenteret i de enkelte bestyrelser.
Det kan blive et meget godt lokalt forankret samarbejde, og det ser vi meget positivt på.
Bjarne Laustsen (S), 2005-03-29:
Det kunne næsten lyde, som om Det Konservative Folkeparti mener, at det, at man kan spare 10 pct. amtsskat ved at nedlægge amterne, er det eneste.
Jeg hørte simpelt hen ikke, hvad formålet var, ud over at lave om og lave en ny struktur.
Men her taler vi altså om nogle uddannelser, som er grundlæggende for vores samfund, nogle grundlæggende tilbud til de unge mennesker, og så må man have et klart formål: Hvad er det, der skal til, for at de unge mennesker eventuelt får en bedre uddannelse, kommer hurtigere igennem systemet eller noget andet?
Og hvor er den nærhed og den regionale indflydelse, som kommunerne og de nye regioner derude gerne vil have?
Indgår det slet ikke i Det Konservative Folkepartis optik, at det kan være fornuftigt, at de nye regionale råd også får indflydelse på dette felt?
Jeg forstår ikke, at Det Konservative Folkeparti er kommet dertil, at det udelukkende drejer sig om central styring.
Carina Christensen (KF), 2005-03-29:
Det kan godt være, hr. Bjarne Laustsen synes, det kun er lidt, men jeg synes sådan set, det er ret vidtgående, at vi nu nedlægger amterne og sikrer, at der kun er to skatteudskrivende forvaltningsled i Danmark.
Vi synes sådan set ikke, det er en lille reform, man er i gang med at udføre, og vi er meget, meget tilfredse med, at man er nået så langt på området, som man er nu.
Om lovforslaget mener vi helt konkret, at der ligger meget godt i det.
Selvfølgelig er det en naturlig følge af, at amterne nu bliver nedlagt og derfor meget naturligt ikke kan have ansvaret for gymnasierne og hf i fremtiden.
Bjarne Laustsen (S), 2005-03-29:
Nu kan jeg jo ikke forsværge, at Det Konservative Folkeparti og fru Carina Christensen kan glæde sig over lidt, og det synes jeg er fint at man kan.
Det står ikke helt klart og tydeligt for mig, hvad det er, Det Konservative Folkeparti har opnået med lovforslaget.
Der er ikke nogen garantier for, at nogle gymnasier kan overleve, og der er heller ikke nogen garantier for den kollektive trafik.
Der er intet andet i det end en omlægning af den offentlige sektor, så hvad er formålet egentlig, når man kan blive så glad over tilsyneladende så lidt?
Det kunne da være rart at få at vide.
Carina Christensen (KF), 2005-03-29:
Lad mig slå fast, at jeg selvfølgelig ikke kan stå herinde og definere, hvad der er et urealistisk højt niveau.
Det synes vi er vigtigt, og derfor synes vi, det er et rigtig godt redskab.
Med hensyn til trafiksituationen kan jeg forstå, at det er noget, der bekymrer Socialdemokratiet rigtig meget, men vi bekymrer os ikke så meget.
I dag kører der jo busser og tog til og fra gymnasierne, og jeg kan ikke se, hvorfor man ikke også i fremtiden skulle kunne finde ud af at prioritere ude lokalt.
Selvfølgelig skal der være en infrastruktur, der tilgodeser, at man skal kunne komme ud på gymnasierne.
Det er nogle trafikselskaber, der skal drive trafikken i fremtiden, men de skal selvfølgelig tage hensyn til kommunernes ønsker og de lokale ønsker, der måtte være i regionerne, og det tror jeg sådan set godt de kan finde ud af.
Vi er ikke så pessimistiske, som Socialdemokratiet er.
Jeg er fuldstændig enig i, at der er gode ting og dårlige ting at sige om begge de måder, man styrer ungdomsuddannelserne på i dag, men vi mener stadig, at statsligt selveje er den bedste og mest fremtidssikrede model.
Det med at sige, at de ikke skulle være lokalt forankrede, og at de ikke skulle tage hensyn til lokale forhold, er jeg meget uenig i.
Vi lægger jo netop op til, at der skal være nogle bestyrelser på institutionerne, som skal sammensættes af lokale repræsentanter fra erhvervslivet, fra de videregående uddannelser, fra regionerne, fra kommunen, og jeg er da sikker på, at de i samspil vil kunne finde ud af at tilgodese de lokale forhold, som der er brug for derude.
Så vi er uenige.
Vi mener, at det er den rigtige metode og model, der er valgt at bygge videre på.
Margrethe Vestager (RV), 2005-03-29:
Jeg ville i hvert fald have svært ved at argumentere for noget som helst andet, eftersom det jo står som en del af formålsbestemmelsen, at man skal opdrage til demokrati og til, at de unge skal være demokratiske borgere; så ville det være mærkeligt, hvis de ikke også kunne tage del i den opgave.
Jeg synes, at ordføreren har en meget åben tilgang til den her diskussion.
Det synes jeg er befriende.
Jeg synes også, at det er interessant med diskussionen om, hvordan selvejet så faktisk skal udfoldes.
Betyder det som det ene, at der også ville kunne ske ændringer i selvejet for andre selvejende institutioner, f.eks. erhvervsskolerne, i lyset af den her analyse, der kommer i slutningen af august?
Som det andet: Har Det Konservative Folkeparti nogle prioriteter i forhold til selvejet, sådan at man måske i endnu højere grad betoner det formålsbestemte i selvejet, nemlig det at udbyde uddannelse, i forhold til det at sørge for, at man er inden for den økonomiske ramme?
Carina Christensen (KF), 2005-03-29:
Med hensyn til om vi ønsker at ændre erhvervsskolerne i fremtiden, når vi nu får analysen af, hvordan man skal gøre på gymnasierne osv., vil jeg sige, at den analyse, der kommer og forventes at ligge færdig til august, jo handler om de institutioner, der er omfattet af det her lovforslag, nemlig gymnasierne, hf, VUC og SOSUskolerne.
Men det ville da være fantastisk, hvis vi nu fandt nogle rigtig gode redskaber til, hvordan man skulle køre selvejende statslige institutioner.
Og hvis man kan finde nogle redskaber, der kan forbedre den måde, man gør det på i dag på erhvervsskolerne, vil vi da ikke afvise dem på nuværende tidspunkt, men altså blot konstatere, at analysen jo bygger på de her analyser, som hidtil har været amtslige, og derfor er det dem, vi nu arbejder med.
Tina Nedergaard (V), 2005-03-29:
Jeg tror da søreme, at hr. Bjarne Laustsen har misforstået mig.
Vi er da meget interesserede i, at der er nogle gode lokale tilbud, det er da faktisk vores udgangspunkt.
Hvis hr. Bjarne Laustsen eller andre socialdemokrater skulle være af den fejlagtige opfattelse, at det nuværende system var en garanti for de små landgymnasier, synes jeg, at man skal kigge lidt i historikken.
Der er gymnasier, der er lukket under den amtslige styring; der er gymnasier, som har været særdeles lukningstruede, men hvor truslerne om lukning af det lokale gymnasium har været lidt på retræte, fordi der ligesom var for stor folkelig opstand imod det.
Det, der virkelig er væsentligt, og det må hr. Bjarne Laustsen da være enig i, er, at der er et godt lokalt uddannelsestilbud, som opstår og består som et resultat af samarbejdet på tværs af uddannelsesinstitutionerne, på grund af et kommunalt engagement i uddannelsessektoren, og på grund af, at man har nogle udviklingsmuligheder, som man er udelukket fra i dag i det amtslige gymnasium.
Jeg finder faktisk, at lovforslaget tager højde for netop den trusselssituation, som hr. Bjarne Laustsen rejser.
Bertel Haarder (V), 2005-03-29:
Jeg er glad for, at vi er enige om, at tallene 33 og 40 er fuldstændig misvisende, når vi taler om holdstørrelsen på erhvervsskoler.
Med hensyn til spørgsmålene er det mit gæt, at holdstørrelserne er større, betydelig større, på handelsskolerne end på gymnasierne.
Til gengæld tror jeg, at holdstørrelserne – de gennemsnitlige – er lavere på de tekniske skoler end på gymnasierne.
Sådan tror jeg det forholder sig, men det kan vi jo få bekræftet i et svar til udvalget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2005-03-29:
Vi kan jo altid fordreje de ting, vi siger til hinanden.
Det gør godt nok diskussionen en lillebitte smule forplumret, men o.k. Jeg skal understrege, at jeg faktisk også fra talerstolen understregede, at når jeg sagde 33 og 40, så var der netop ikke tale om gennemsnitstal, men om de steder, hvor det stod værst til.
Det, der sådan set er pointen med hele debatten, er, hvorvidt vi har gode erfaringer fra erhvervsskolerne, som vi gerne vil overføre til gymnasierne, og det er så et af mange parametre, jeg talte om fra talerstolen
Jeg vil gerne bede ministeren bekræfte, at det er sådan – og nu taler vi altså gennemsnitstal – at klassekvotienten gennemsnitligt på erhvervsskolerne er højere end klassekvotienten gennemsnitligt på gymnasierne.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2005-03-29:
Jeg vil sige, at når man bevæger sig rundt ude i uddannelsesverdenen, er der blevet skåret så meget over de sidste 10-20 år, at jeg selvfølgelig ikke synes, at den pædagogiske debat skal stå i baggrunden, men jeg mener sådan set, at de rammer, der er lagt for en meget stor del af vores uddannelsessektor, smadrer mulighederne for at gennemføre de ellers fantastiske, vidtløftige og åndrige pædagogiske debatter, vi kunne have herinde.
Og et af eksemplerne på det er præcis gymnasiereformen.
Jeg synes, der er meget store dele af den gymnasiereform, der bliver gennemført, som er gode bud på, hvordan fremtidens gymnasium skal se ud; jeg synes også, der er dele, der er fuldstændig hul i hovedet, men for en stor dels vedkommende synes jeg faktisk, det er gode bud på fremtiden.
Det kan godt være, vi alle sammen skal tale meget åndrigt, men jeg synes måske også, vi skulle prøve at holde debatten på jorden og diskutere, at den gymnasiereform ikke kan lade sig gøre på de økonomiske betingelser, man lægger op til med det her lovforslag, når man har tænkt sig at gennemføre en model a la den, vi kender på erhvervsskolerne.
Jesper Langballe (DF), 2005-03-29:
Jamen det forstår jeg godt, og selvfølgelig kan man ikke sige alt, hvad man mener i den korte form, der er mulighed for her.
Det, fru Pernille Rosenkrantz-Theil har sagt, udelukker jo ikke det almendannende.
Men jeg kan alligevel ikke lade være med at undre mig, når fru Pernille Rosenkrantz-Theil som medlem af Enhedslisten skal sammenfatte, hvad uddannelsen skal: Den skal få velfærdssamfundet til at hænge sammen.
Det er dog en utrolig sløv, åndløs og bedsteborgerlig model.
Man skulle tro, der var noget andet, der stod forrest i fru Pernille Rosenkrantz-Theils målsætning.