runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2006-11-22:
Jamen man må da vide, om det er udstationering eller det er noget andet.
Ministeren siger, at man da har hørt om illegal arbejdskraft, men det her er ikke illegal arbejdskraft, det er mig bekendt i det her tilfælde venner, der er medlem af Den Europæiske Union, som arbejder deroppe.
Hvis politiet kommer for at undersøge sagen og de siger, at der arbejdes efter udstationeringsdirektivet, så kører politiet bare igen, så har de ikke mere at foretage sig.
De må arbejde i 3 måneder efter hjemlandets regler.
Man bruger jo det her til at drive gæk med myndighederne, og det er derfor, det er interessant at se og høre, hvad Skov- og Naturstyrelsen har gjort i forhold til det her problem.
Connie Hedegaard (KF), 2006-11-22:
Hr. Bjarne Laustsen siger, at det ikke kan passe, at miljøministeren ikke før har hørt, at der kan være problemer med illegal arbejdskraft.
Det har miljøministeren selvfølgelig.
Men jeg skal da ærligt indrømme, at jeg ikke før har hørt om, at der skulle være problemer med det i forbindelse med statsskovdistrikterne.
Det ved jeg ikke om hr. Bjarne Laustsen har.
Nu er det en konkret sag, der er kommet op.
Den håndterer vi så, den tager vi bestik af, og den lærer vi måske også noget af, hvis der er noget at lære.
Men jeg tror da også, at hr. Bjarne Laustsen lige må acceptere, at når nu vi har fået en redegørelse i går og så siger, at der er 48 timer til at komme med yderligere dokumentation, så er det rimeligt nok, at vi, før vi sagsbehandler den konkrete sag yderligere, får fundet ud af, hvad der er op og ned i den konkrete sag.
Jeg går ud fra, at hr. Bjarne Laustsen er enig i, at det ikke er syltekrukker, der er tale om.
De har fået 48 timer til at komme med det helt, helt konkrete svar.
Bjarne Laustsen (S), 2006-11-22:
Jeg går ud fra, at det ikke er første gang, miljøministeren har hørt om, at der er problemer i forhold til udenlandsk arbejdskraft, at der er nogle, der har forsøgt at snyde på vægten, brodne kar osv.
Det har faktisk været debatteret utrolig mange gange siden østudvidelsen.
Alle er jo enige om, at de aftaler, der er lavet, skal overholdes.
De folk, der kommer udefra, skal være hjertelig velkomne til at arbejde her, når vi har behov for det, men de skal behandles ordentligt.
Det er et meget centralt spørgsmål for mig.
Det kan ikke passe, at miljøministeren ikke ved noget om det, når en anden regeringsrepræsentant i går kunne sige om det her arbejde, der foregår – og det siger Svend Fenger, skovejeren, der er involveret i det her som vikarbureau osv. også – at det er udstationering.
Så er det jo sådan, at det er den såkaldte montørregel, der først træder i kraft efter et stykke tid.
Men Skov- og Naturstyrelsen går ud og laver en aftale, der siger, at det skal være efter danske løn- og arbejdsforhold.
De to ting harmonerer simpelt hen ikke, og derfor er jeg nødt til at have en forklaring på, hvordan det kan ske, at to ministre kan have så vidt forskellig opfattelse af tingene.
Connie Hedegaard (KF), 2006-11-22:
Det ved jeg søreme ikke om jeg kan, men jeg kan i hvert fald sige, at Skov- og Naturstyrelsen lige nu er i gang med at undersøge alle kontrakter, som indeholder arbejdsklausulen, og hvor der benyttes udenlandsk arbejdskraft.
Den undersøgelse skal så vise, om der er nogle tilfælde, hvor klausulen ikke er overholdt, og hvis det viser sig, når vi får det resultat, at her er der et problem, så må vi jo, som jeg også svarede hr. Bjarne Laustsen før, have kigget kontrolmekanismerne efter.
Jeg synes så bare lige, at vi for den gode ordens skyld skal holde fast i, at det, vi taler om her, jo er et skovdistrikt et sted i Danmark, der har en aftale med Skov- og Naturstyrelsen, og der er nogle bestemte ting, som man må forvente at de lever op til, og så er der altså nogle, der måske, måske ikke – det forbehold er vi jo nødt til at tage, indtil vi har redegørelsen i morgen kl. 12 – lever op til det.
Den slags ting kan ske.
Det skal vi så rette op på i den konkrete sag, og så skal vi undersøge: Er der mulighed for, at det kan ske igen?
Og hvis der er det, skal vi gøre noget ved det.
Ole Vagn Christensen (S), 2006-11-22:
Mit spørgsmål går ikke ind over det næste spørgsmål.
Mit spørgsmål her indeholder en fremstilling af, hvad der er foregået i forbindelse med, at denne situation er opstået i statsskovene, og derfor er det meget klart: Hvad med den fremgangsmåde, der er brugt her?
Finder ministeren, at det sådan set er nok at skrive i aftalen, at der skal gøres det og det og det, når man kan se et handlingsforløb med undergravning af både arbejdsforhold og den danske velfærd og også af andre skovejeres forhold?
Derfor er mit spørgsmål: Hvad vil ministeren gøre for at stramme op på bestemmelserne, så udlicitering ikke ender på den måde, vi har set her?
Connie Hedegaard (KF), 2006-11-22:
Dertil er svaret nej.
Hr. Ole Vagn Christensen har også stillet det næste spørgsmål på dagsordenen, og det vil jeg da gerne også tage op nu, selv om vi ikke er nået til det.
Skov- og Naturstyrelsen har taget højde for det, inden opgaven blev udliciteret, og det skal de altså også.
De skal sørge for, at det står i kontrakten, at det er de almindelige løn- og arbejdsvilkår, der er gældende, at man kun kan få kontrakter med det offentlige, hvis man accepterer det, og at man kun kan få job hos Skov- og Naturstyrelsen, hvis man accepterer det.
Jeg må indrømme, at jeg ikke har hørt om sagen her før for et par dage siden.
Men da sagen kom op oppe i området og der kom røre om den, forstår jeg, at Skov- og Naturstyrelsen bad den pågældende virksomhed om at udlevere dokumentation for, at klausulen var overholdt.
Nu har styrelsen vurderet den dokumentation, og styrelsen mener ikke, at det er tilstrækkeligt dokumenteret.
Styrelsen mener ikke, at dokumentationen er fyldestgørende, og derfor har den krævet, at virksomheden stopper klipningen af pyntegrønt i skoven med virkning fra i går, altså den 21. november.
Virksomheden har så fået 48 timer til at komme med den dokumentation, der efterspørges, og får styrelsen den ikke, vil aftalen blive ophævet uden yderligere varsel.
Jeg håber, det er et tilfredsstillende svar, også selv om det så er på det næste spørgsmål.
Ole Vagn Christensen (S), 2006-11-22:
Jeg takker ministeren for svaret, men finder det ikke tilfredsstillende.
Jeg synes, det er fint, at man har indført de bestemmelser.
Men som skriftlig begrundelse for mit spørgsmål har jeg givet, at den polske arbejdskraft er fundet på gaden den 13., 14. og 15. oktober og derefter er blevet ansat i et polsk/tysk firma med tysk ejer den 18. oktober 2006, hvorefter en formidler har fundet vejen her til Danmark.
Hvis det står til troende, er det så en tilfredsstillende oplysning til ministeren?
Eller hvad vil ministeren gøre for at imødegå, at udlicitering ender på denne katastrofale måde?
Connie Hedegaard (KF), 2006-11-22:
Spørgsmålet er, hvad jeg mener, hvis udlicitering ender med stærk underbetaling af arbejdskraften, og det mener jeg og regeringen selvfølgelig er fuldstændig uacceptabelt.
Selvfølgelig skal udlicitering ikke ende med, at man hyrer arbejdskraft til løn under overenskomsttariffen og alle mulige andre ting.
Virksomheder, der udfører opgaver for det offentlige, skal selvfølgelig leve op til de gældende overenskomster, og af samme grund har Skov- og Naturstyrelsen gjort det til en betingelse for virksomheder, der arbejder for styrelsen, at de giver deres medarbejdere i Danmark de sædvanlige løn- og arbejdsvilkår efter de lokale forhold.
Det er en betingelse, der er indført i styrelsens kontrakter i form af en klausul om lønog arbejdsvilkår, og hvis en virksomhed skulle overtræde klausulen, kan styrelsen i yderste konsekvens ophæve kontrakten med øjeblikkelig virkning.
Sådan skal det selvfølgelig være.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-11-22:
Jeg tror heller ikke, vi er parate til at skride til afstemning om det her, så vi fortsætter nok debatten.
Men jeg er fuldstændig enig i, at selvfølgelig er det eneste, man som politiker kan påvirke, den menneskeskabte mængde af CO2.
Men skal man gøre det og se de ret markante konsekvenser i øjnene, som det jo har, særligt for lande, der måske ikke er omstillingsparate på samme måde, som vi har været gode til i Danmark i industrien, så vil det have nogle enormt store økonomiske konsekvenser, lige så vel som Dansk Industri siger, at den fuldstændig tåbelige aftale, som Danmark har indgået i EU-regi på det her område, vil få nogle enormt store økonomiske konsekvenser.
Så det her er jo ikke bare noget ligegyldigt eller noget, som ikke har nogen videre konsekvenser for dansk økonomi.
Men det, der er problemet i det, er jo netop, at jo, man kan se, at vi udleder noget CO2, men man kan også se, at det er en bagatel i forhold til, hvad kloden i sig selv udleder.
Man kan afgjort se, at der er klimaforandringer, men det var der altså også, før menneskeheden begyndte at udlede CO2.
Det må jo trods alt også være miljøministeren bekendt, at vi har gennemgået flere istider og flere varme perioder, helt uden at mennesket sådan set har været i gang med industrialiseringen.
Nu ved jeg godt, jeg er uden for det spørgsmål, som jeg egentlig har stillet, men det kan ministeren så læse.
»Vil ministeren redegøre for, hvad det er for et præindustrielt temperaturniveau, der sigtes til, når regeringen i sit nye udspil, »En samlet energipolitik for Europa«, slår fast, at det for EU bør være en målsætning, at temperaturen ikke må stige mere end 2 grader C i forhold til præindustriel tid?«
Connie Hedegaard (KF), 2006-11-22:
Man kan prøve at koge det ned til tre ting:
Min første pointe er, at det eneste, vi for alvor kan gøre noget ved, er det menneskeskabte bidrag.
Det må hr. Morten Messerschmidt vel give mig ret.
Det er derfor, at man kan vælge at sige – og det er så min anden pointe: Skal vi ikke tage chancen, skal vi ikke bare vente og se?
Og går det rygende galt for kloden, nå ja, så er det nogle andre, der lever der til den tid.
Eller man kan gøre det, som jeg og heldigvis en stadig voksende del af verdens nationer er enige om, og sige: Nej, der udhuler vi fremtidsmulighederne for fremtidige generationer, og det kan vi ikke være bekendt.
Vi har viden nok nu til, at vi kan handle.
Min sidste pointe er: Hvorfor er det egentlig så slemt?
Hvis vi får mere vedvarende energi, hvis vi bruger den energi, vi har, mere effektivt, hvad er det store problem egentlig så i det?
Det har da en lang, lang række andre fordele, som vi alle sammen kan være glade for; f.eks. større forsyningssikkerhed, mindre afhængighed af olie fra Mellemøsten og også mindre luftforurening for os, der er her i dag.
Det må da være nogle fordele, som også hr. Morten Messerschmidt synes vi skal interessere os for at høste.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-11-22:
Det er simpelt hen ikke rigtigt, at der aldrig har været mere CO2 i atmosfæren, end der er i dag.
Det har der for det første været både på mellemlang sigt og på meget lang sigt.
For det andet ændrer det jo ikke ved, at CO2 er en ganske, ganske lille drivhusgas sammenlignet med f.eks. vanddamp.
Som jeg er orienteret, andrager vanddamp mere end 90 pct. af den samlede mængde drivhusgas i atmosfæren.
Man kunne også sætte spørgsmålstegn ved, hvor stor en andel af den samlede CO2-udledning der overhovedet er menneskeskabt.
Det er jo ganske små bagateller.
Hvis man husker tilbage på historieundervisningen i folkeskolen, vil man jo kunne huske, at der altid har været enormt store temperaturudsving, f.eks. var Themsen i 1600-tallet frosset til, og man kunne være handelsdrivende på vandet i London.
For omkring 100.000 år siden var temperaturen 5 grader højere i gennemsnit, end den er i dag.
Så temperaturerne har altid svinget.
Det kræver virkelig en skråsikkerhed grænsende til det overtroiske, at man i EU så entydigt tør gå ud og sige, at vi skal satse så mange milliarder euro på noget, som vi faktisk ikke ved om er rigtigt.
Connie Hedegaard (KF), 2006-11-22:
Og jeg ville sådan set bare præcisere, at det ikke er sådan noget, jeg eller den danske regering har grebet ud af den blå luft.
Det er noget, jeg og EU og i øvrigt ganske mange i det internationale samfund er enige om ligesom at sætte som en fornuftig målsætning.
Hr. Morten Messerschmidt har jo ret i, at det her er nogle enormt vanskelige diskussioner.
Og det er det jo også, fordi der selvfølgelig er vanvittig mange teorier, der flyver gennem luften.
Men det ændrer nu ikke ved, at der er større og større opbakning til at sige: Ja, der er et problem, og ja, klimaforandringerne er ikke bare nogle, der kommer i en meget, meget fjern science fiction-fremtid, de er her allerede, de mærkes allerede fuldstændig konkret i en række lande.
Der tror jeg, at hr. Morten Messerschmidt skal være opmærksom på, at det ikke kun handler om temperaturstigninger.
Det, der i virkeligheden bekymrer allermest, er, at atmosfærens indhold af CO2 stiger og stiger – og at det stiger hurtigere, end vi har set på noget andet tidspunkt i den historie, man overhovedet kender.
Man kan gå 650.000 år tilbage i tid og begynde at sammenligne indholdet af CO2 i atmosfæren, og så kan man altså se, at der er sket noget rigtig, rigtig voldsomt i løbet af de seneste 100-150 år, og det tager voldsom fart i de her år.
Og det er i virkeligheden det, der sammen med temperaturstigningerne, fordi de to ting hænger sammen, gør, at stadig flere forskere er ganske alvorligt bekymrede.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-11-22:
Men lad mig så gå over til det, som jeg synes er det centrale.
Det er ikke min opfattelse, at det går i den retning, som ministeren siger at det går, altså at der skulle være flere og flere, der siger, at det show, som Al Gore og andre fantaster render rundt med, om, at kloden inden for ganske få årtier vil være helt oversvømmet af verdenshavene, hvis vi ikke får nedbragt vores CO2-udslip, passer.
Det er faktisk ikke mit billede af forskningsverdenen, at den mener, at det går i den retning, tværtimod.
Det går i den modsatte retning.
Der er flere og flere, som sætter spørgsmålstegn ved CO2-teorien, der er flere og flere, der undrer sig over, hvorfor man beskæftiger sig så meget med CO2 som drivhusgas, når langt, langt den største drivhusgas i atmosfæren er vanddamp.
Der er flere og flere, der sætter spørgsmålstegn ved, hvorfor vi overhovedet skal beskæftige os så meget med CO2, når man kan se, at der faktisk er langt mere proportionalitet imellem solaktiviteten og klimaet her på kloden.
Så jeg vil da gerne have et svar fra ministeren, for selv om det er EU’s politik og man har deponeret den her politik i EU, går jeg da ud fra, at miljøministeren har en holdning til og lytter til, hvad der sker i forskningsverdenen.
Connie Hedegaard (KF), 2006-11-22:
Spørgeren har naturligvis ret i, at der er mange forskellige forskere, der mener noget meget, meget forskelligt, og som også har forskellige bud på, hvordan problemet mon egentlig er sammensat.
Men det, der jo synes at være større og større enighed om fuldstændig internationalt set og bredt i hele forskningsmiljøet, hvad angår de her ting, er, at der sker menneskeskabte klimaforandringer, og at det er det menneskeskabte bidrag, vi kan handle på.
Det er nu engang kun det, vi mennesker kan gøre noget ved.
Det synes der jo altså i forskningskredse at være større og større konsensus om.
Konsensus er normalt et voldsomt ord at bruge i forbindelse med noget, der handler om forskere, men der tror jeg hr. Morten Messerschmidt må medgive mig, at der jo er større og større tilslutning til det, som de mange, mange tusinde forskere, der udgør FN’s klimapanel, siger.
De siger: Ja, der er et problem, og ja, I skal handle.
Det synes der jo altså at være en stadig større og mere og mere unison opbakning til.
Og der må jeg bare lige korrigere én ting.
Når hr. Morten Messerschmidt siger, at ministeren lytter til forskerne, må jeg gøre opmærksom på, at det er EU’s mål, jeg taler om, og at det er statsog regeringscheferne for hele EU, der har sat det her 2-graders-mål for hele EU.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-11-22:
Det, vi i hvert fald kan blive enige om, er, at temperaturerne har svinget mærkbart, både når vi taler om Sargassohavet og om gennemsnitstemperaturen for kloden.
Og når nu ministeren siger, at forskere og sagkyndige siger, at mennesket godt kan bremse den her udvikling, vil jeg sige, at det jo er et spørgsmål om, hvilke forskere og sagkyndige ministeren lytter til.
Der er jo altså også forskere, som i stadig stigende grad efter iskerneboringerne på Grønland og Antarktis og andre steder meget klart siger, at man kan måle, at det her ikke så meget handler om mængden af CO2 i atmosfæren.
Det handler måske i højere grad om mængden af isotoper, altså mængden af solstråleaktiviteter.
Derfor vil jeg da spørge, om ministeren er bekendt med, at der også er en lang række forskere, som ikke anerkender, at den globale temperaturudvikling skulle have noget at gøre med CO2-indholdet i atmosfæren.
Connie Hedegaard (KF), 2006-11-22:
Det er i hvert fald, hvad forskerne, de sagkyndige, eksperterne fortæller os at man godt kan.
Det kræver meget stor politisk vilje, det kræver global handling, men det, man jo siger, er, at hvis vi ikke får vendt udviklingen, inden vi ligesom er kommet forbi de 2 grader C i temperaturstigning, har vi et problem, der formentlig er irreversibelt.
Og det kan få nogle katastrofale konsekvenser, når vi ikke længere kan gøre noget ved det.
Nu vil jeg lige vende tilbage til selve spørgsmålets ordlyd, hvor jeg kan se, at spørgeren skriver, at den globale gennemsnitstemperatur er 24,5 grader C, og at den sådan har svinget frem og tilbage.
De temperaturer, der henvises til i spørgsmålet, er lokale havtemperaturer i Sargassohavet, for den globale middeltemperatur i dag er 14,5 grader C.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-11-22:
Det er jo sådan, at den danske regering har lagt et meget ambitiøst og på mange områder fornuftigt og flot udspil frem i EU-kredsen om, hvordan EU’s energipolitik skal forme sig i fremtiden.
Og jeg synes, der er mange elementer i det oplæg, som er værd at rose.
Et af de elementer, som jeg vil afholde mig fra at rose, men derimod vil stille nogle spørgsmål til – og det er så det, jeg gør her – er det med hele diskussionen om den globale klimaopvarmning, og om det overhovedet skulle være et menneskeskabt problem, særlig det forhold, at man altså sigter efter at ville forhindre, at klodens temperatur stiger mere end 2 grader C i forhold til det præindustrielle niveau.
»Betragter ministeren det som en realistisk mulighed, at den globale temperatur ikke må stige mere end 2 grader C i forhold til det præindustrielle niveau, når ministeren tænker på, at gennemsnitstemperaturen de seneste tusinde år har svinget fra omkring 24,5 grader C i år 1000 til omkring 22,5 grader C i år 1500 for i dag – i år 2000 – at være omkring 23,5 grader C?«
Netop derfor er det enormt ærgerligt at binde dem det falsum på ærmet, at de skal bruge en masse penge på at regulere noget, som de i virkeligheden ikke har ansvaret for.
Ville det ikke være bedre, om investeringer så rent faktisk gik til at forbedre forholdene for mennesker?
Jeg vil meget gerne tage imod miljøministerens invitation til at se Al Gores film.
Så kan vi efterfølgende gå ind og se James Bond, som også er ren fiktion.
Det kunne jo gå fint hånd i hånd.
Spøg til side.
Der er megen diskussion om Al Gores film og Al Gores motiver.
Det er klart, at folk, som har sådan en venstreorienteret reguleringsivrighed, altid vil have en interesse i at pålægge menne skeheden ansvaret for noget, som den egentlig ikke er årsagen til.
Men måtte jeg ikke – nu lyser den røde lampe igen – bede ministeren om så at forholde sig til det, jeg rent faktisk har spurgt om: Hvordan kan man sige, at temperaturen ikke må stige mere end 2 grader i forhold til et niveau, som man ikke kan fastlægge i et fast tal?
Rune Lund (EL), 2006-11-22:
»Hvorfor undlod Danmark at stemme for den resolution i FN’s Sikkerhedsråd, som fordømte Israels drab på 19 civile i Gaza?«
Connie Hedegaard (KF), 2006-11-22:
Ja, nu er jeg jo lovlig undskyldt, synes jeg, da spørgsmålet aldrig blev stillet.
Det kan man altså, for det er det, den til rådighed værende forskning og ekspertise siger.
Hvis det stiger mere end 2 grader, kan der – tror vi – ske nogle meget, meget irreversible ting, og derfor skal vi tage bestik af det.
Det har EU så gjort igen og igen ved i mange forskellige erklæringer, men altså også fra stats- og regeringscheferne samlet at sige: Vi vil prøve at bestræbe os på at holde os inden for det globalt.
Nu lyder det til, at vi kan få en hyggelig aften, jeg kan også forstå, at det efterhånden bliver en hel lang filmaften, og så kan vi jo diskutere det her lidt mere i detaljer.
Men jeg vil sige, at det altså ikke er rigtigt, at det er tredjeverdenslande, der så skal bruge en masse penge på det.
Det, der er hele øvelsen, er at prøve at undgå, at udviklingslandene begår de samme fejl, som vi har begået, med at fokusere alt for meget på fossile brændstoffer og gamle teknologier.
Vi kan derimod hjælpe dem med at springe nogle generationer af teknologi over, få noget moderne teknologi, få noget moderne knowhow, prøve at sørge for, at f.eks. en så stor udleder som Kina får noget mere ny teknologi.
Det er faktisk noget af det, der er øvelsen i de globale klimaforhandlinger.
Og det gør forskerne naturligvis også.
Jeg tror endda, at hr. Morten Messerschmidt tidligere har fået sendt forskellige notater over.
Nu skal jeg sørge for, at hr. Morten Messerschmidt får vores allermest grundige notater for, hvordan man har regnet de 2 grader ud, hvad det er for præmisser, det baserer sig på.
Det arbejde ligger der, og jeg kan høre, at det vil interessere hr. Morten Messerschmidt.
Jeg siger på forhånd, at det er meget kompliceret stof, men det ændrer ikke ved, at man som verden og som klode er nødt til at prøve at gøre sig nogle overvejelser om, hvor lang tid vi har til at handle.
Vil man læne sig tilbage og sige, at det går nok, eller vil man sige: Lad os bruge den viden, vi har, lad os handle på den?
Det synes jeg grundlæggende er valget for os politikere.
Ole Vagn Christensen (S), 2006-11-22:
Jeg går ud fra, at ministeren er enig i, at det, vi har set i statsskovene, er en vældig undergravning af udliciteringsprincippet, som er et af regeringens flagskibe.
Derfor havde jeg sådan set ønsket af stille mit spørgsmål til statsministeren.
Men jeg har forstået, at på en konference mellem regering og Folketing blev man enig om, at spørgsmål, der vedrører en ressortminister, skal stilles til ministeren, og derfor får miljøministeren spørgsmålet.
»Hvad mener ministeren om, at udlicitering ender som eksempelvis i statsskovene med stærkt underbetalt arbejdskraft, som både er til skade for dansk erhvervsliv og – med de forringede løn- og arbejdsforhold – er en undergravning af den danske velfærd og ikke mindst af den danske flexicuritymodel?«
Det er konstateret, at der ved udlicitering i statsskovene arbejder polsk arbejdskraft til en timeløn omkring 35 kr., at deres arbejdsdage er på 10 timer pr. dag, og at de arbejder i 7 dage pr. uge.
Den polske arbejdskraft er fundet på gaden 13.-14.-15. oktober 2006, derefter ansat i et polsk/tysk firma med tysk ejer 18. oktober 2006, hvorefter vejen til Danmark med ansættelse i statsskovene er gået via en dansk formidler.
Connie Hedegaard (KF), 2006-11-22:
Jeg ved ikke, hvad det er for en erkendelse hr. Torben Hansen mener at kunne afsløre her.
Jeg tror ikke, at der er nogen, der har fulgt den sag, der har hørt én eneste ny ting, hverken i det, hr. Torben Hansen eller jeg siger her i dag.
Der må vi jo nok konkludere, at der ikke er noget nyt at sige om det.
Det er en utrolig fremsynet aftale, det er udmøntningen af mange, mange hundrede millioner kroner ekstra til miljøområdet.
Det er, som hr. Torben Hansen ved, noget, jeg har lagt overordentlig stor vægt på, og jeg har også lagt vægt på, at hovedparten af de penge kommer til at gå til naturprojekter, til naturgenopretning udeomkring i det ganske land.
Samtidig vil der blive gjort en partikelindsats og en lang række andre indsatser, herunder som noget helt nyt partnerskaber med en række grønne organisationer og kommunerne og alt muligt andet for at få miljømilliarden til at yngle.
Det er faktisk et meget godt resultat.
Jeg kan godt forstå, at hr. Torben Hansen er lidt ærgerlig over, at Socialdemokraterne ikke er med i det, men jeg tror nu, vi får lejlighed til at lave andre forlig bredere.