Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-05-06:
Den største del af det her forslag handler om de to aftaler, vi har indgået med regeringen - den ene med regeringen alene, og den anden, hvor Dansk Folkeparti er med.
Men der er også en række ting i L 236, som handler om implementering af EU-direktiver.
Jeg vil godt sige, som jeg har sagt tidligere, at jeg er glad for de aftaler, vi har indgået med regeringen.
Jeg vil også sige, at det har været overordentlig hårdt arbejde, det har taget meget lang tid, og projektmodningsperioden har været ualmindelig lang.
Den har taget 2 år, og efter de 2 år har vi så brugt rigtig mange møder på at få denne her aftale igennem.
Det, aftalen er blevet mest kendt for, er jo aftalen om EnergiNet Danmark, altså om et fælles transmissions- og systemansvarsselskab, og så om vindenergien.
Med vindenergien er det klart, at vi har fået et gennembrud for havenergien, og jeg synes, det er godt, at ministeren har revideret
den, må jeg sige, noget ubegribelige holdning, han lagde for dagen, da han trådte til, hvor han fik aflyst det hele.
For os har det været afgørende, at det i hvert tilfælde blev to havmølleparker, og at der blev en havmøllepark øst og en havmøllepark vest.
Jeg er enig med hr. Svend Auken i, at vi nu skal se screeningsrapporten for Omø Stålgrunde.
Vi har jo ikke brugt meget tid under forhandlingerne på at diskutere, om det skulle være Rødsand, Nysted, eller om det skulle være Omø Stålgrunde eller det skulle være et andet sted i Østdanmark.
Der blev ligesom sagt, at o.k., det har været regeringens bedste bud på det.
Men jeg går ud fra, at regeringen også vil diskutere med os, når vi har screeningsrapporten.
Jeg mener, det er i fælles interesse at få placeret øst, som er den sværeste, på den optimale måde og med den optimale konstruktion af selve havmølleparken.
Med hensyn til skrotningsordningen kan man sige, at det er den del af aftalen, hvor vi er bundet til ikke at gå
videre, medmindre vi vil kunne blive enige senere hen med V og K. Jeg synes, at det, der er rigtig, rigtig godt ved skrotningsordningen, er, at vi går videre med at sanere i de møller, der er placeret på land.
Det afhænger selvfølgelig meget af, hvordan regionplanmyndighederne vil reagere, og derfor er jeg glad for, at ministeren senere vil redegøre for, hvad det er, vi har aftalt, for det er fuldstændig afgørende, at vi får ordentlige placeringsmuligheder, at det sker hurtigt, og at regionplanmyndighederne ikke går op i limningen, for der er mange andre ting på bordet i øjeblikket, f.eks. hele diskussionen om kommunal- og amtskommunalreformen.
Med hensyn til biogassen er jeg specielt glad, for jeg synes, jeg har lagt et meget stort arbejde i at få en aftale
om biogas
Det har taget 1½ år, men resultatet er faktisk rigtig godt.
Dog mener jeg, at der er noget, der ikke er rigtigt med hensyn til aftalen i § 57, stk. 5, tror jeg, det er.
Men det må vi se på bagefter.
Det handler specielt om de biogasanlæg, der er opført 2000-2004.
Den decentrale kraft-varme var også et af de områder, hvor det tog meget lang tid at få kæmpet sig frem til, at 5 MW og derunder kan forblive på treledstariffen, og at måden, treledstariffen beregnes på, ikke ændres.
For os har det været et meget, meget vigtigt spørgsmål, og det har det primært af to årsager: for det første hensynet til varmekunderne, der får varme fra de små anlæg, og for det andet af hensyn til de små anlæg, så de ikke bliver presset ud i en situation, hvor de skal benytte sig af mellemhandlere.
For det vil sådan set være det, der vil være det typiske billede, hvis de blev presset ud på markedet.
Men jeg vil da sige, at det også har spillet en rolle, at når man så på regeringens oprindelige udspil til liberalisering af den decentrale kraft-varme, så var regeringens egne oplysninger, at den samfundsøkonomiske gevinst var anslået til 90 mio. kr.
Der er sådan set ikke den helt store forskel.
Men vi har altså accepteret, at de store værker kommer ud på det fri marked, men til gengæld, at de værker, der er på 5 MW og derunder, forbliver på treledstariffen.
Og det har været overordentlig vigtigt for os i forhandlingerne. Med hensyn til forskning og udvikling er vi glade for, at der nu over de næste 4 år kommer 30 mio. kr. ekstra om året, og vi er meget glade for, at det lykkedes at få begrebet demonstrationsanlæg ind.
Det har været et problem i mange år, at man ikke kunne anvende PSO-midler til demonstrationsanlæg også.
Intentionen er selvfølgelig ikke, at demonstrationsanlæggene skal spise alle pengene, men det er vigtigt, at vi også har den mulighed.
Der er i nogle af høringssvarene nogle, der har peget på, at man jo ikke kan få nye potentielt lovende teknologier ind på markedet ved bare at lave demonstrationsanlæg.
Det er jeg fuldstændig enig i, og derfor er der faktisk grund til at vie lidt opmærksomhed til § 57, stk. 4, tror jeg, det er, hvor ministeren får en bemyndigelse til at kunne sætte de samme pristilskud i gang til andre lovende teknologier.
Der vil jeg sige, at jeg synes, man bør være mere fleksibel.
Det er helt klart, at hvis vi ikke skal udkonkurreres af andre europæiske lande, som faktisk giver meget store pristilskud til nogle af de potentielt lovende teknologier, så er det vigtigt, at vi også er villige til i en periode at give pristilskud, der er højere end det, der er lagt op til i loven.
Nu snakker vi f.eks. solceller, det kunne også være særlige bioforgasningsanlæg, det kunne være mange forskellige ting.
Men jeg synes, det påkalder sig en særlig diskussion også i forbindelse med den langsigtede energiplan, der skal laves, hvordan vi sikrer, at de her potentielt meget betydningsfulde og vigtige energiteknologier ikke kommer til at stå i stampe herhjemme.
Og vi tror på, at der er store muligheder, også store erhvervsmuligheder i Danmark, sådan at vi får fremmet det.
Jeg er også meget tilfreds med og meget glad for, at der som en del af aftalen med ELFOR er afsat 25 mio. kr. om året over de næste 4 år til energispareindsats, som kan søges af så vel landsdækkende som regionale eller lokale organisationer.
Vi skal senere hen på året finde ud af, præcis hvordan modellen skal strikkes sammen.
Men jeg mener, at det er meget betydningsfuldt, for det har været en ulykke, at vi med regeringens fjernelse af alle tilskudsmidler fra finansloven er havnet i en situation, hvor meget dygtige og kompetente miljøer faktisk er gået nedenom og hjem.
Med hensyn til EnergiNet Danmark synes jeg, at det er en god aftale. Vi kan godt leve med, at ikke alle de regionale net er med.
Men jeg vil ikke lægge skjul på, at vi fra første dag, vi overhovedet har snakket om det her, har kæmpet for, at alle 132-150-kilovolt-nettene kom med i denne her aftale.
Og det er i hvert fald ikke os, der er årsag til, at det ikke er sket.
Jeg har sagt fra første forhandlingsmøde, første sonderingsmøde, og jeg har sagt, tror jeg, stort set på hvert eneste møde, at det ønskede vi.
Med hensyn til gassen er vi kede af, at gassen ikke er kommet med i det samlede selskab.
Jeg mener ikke, at døren er lukket, og vi vil arbejde videre for, at man får et samlet selskab, hvor gassen også er med.
Med hensyn til placeringen af EnergiNet Danmark er jeg tilfreds med, at der skal udarbejdes et grundigt beslutningsgrundlag, inden vi tager stilling.
Men jeg har jo bestemt ikke lagt skjul på, at det for os er meget afgørende, at der bliver en armslængde mellem de store produktionsselskaber og EnergiNet Danmark.
Og jeg mener, det er sagligt velbegrundet, at man sikrer det.
Vi har kæmpet for, at det skulle være et uafhængigt
selskab.
Det er det, der har været hovedlinjen for os.
Dette skal være et uafhængigt selskab, og derfor går det ikke at placere det fysisk, hvor det vil være omfavnet af den store sibiriske produktionsbjørn.
Med hensyn til den fremtidige udbygning af transmissionssystemerne har det været vigtigt for os, at der hverken kom til at stå Storebælt eller Skagerrak eller noget andet.
Vi mener, at det ville have været dybt usagligt, hvis vi under forhandlinger af den karakter, forhandlinger nu har, sidder og udpeger, hvad det er for nogle forstærkninger, man skal have, eventuelt mellem landsdelene eller til udlandet.
Det bør baseres på en ordentlig analyse, og det bør baseres på en beslutning, hvor vi ser på den samlede samfundsøkonomiske værdi i de forskellige mulige løsninger.
Der vil jeg sige, at jeg godt kunne ønske mig, at det med samfundsøkonomien kom til at stå klarere i de relevante paragraffer.
Det har jeg sagt tidligere, og det vil jeg godt bruge lejligheden til at gentage her.