runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 1998-10-27:
Jeg er jo nødt til at sige til hr. Steen Gade, at nu skal hr. Steen Gade passe på, han ikke begynder at få det sådan, at hvis ikke han har nogen fjender i en debat, så vil han til sidst nå at skaffe sig nogen.
Det er der jo ingen grund til.
Jeg må sige, at vi står klart fast på det, som vi har sagt.
Om et øjeblik, når vi skal stemme for den vedtagelse, vil det jo også vise sig.
Men jeg synes jo ikke, at hr. Steen Gade kan mene, at det er forkert at spørge om, hvad hele det tiltag, vi har aftalt med Kyoto-protokollen, i grunden koster, og afvise, at det er rimeligt, at man diskuterer det, når man kommer ned til Buenos Aires.
Det må da være vigtigt.
Vi siger ikke, at vi skal spare penge.
Vi siger blot, at vi skal investere dér, hvor vi får mest ud af pengene.
Og derfor synes jeg, at hr. Steen Gade skal være velkommen til at komme op og fortælle, hvad sådan et tiltag koster.
Søren Kolstrup (EL), 1998-10-27:
Jeg skal præcisere over for hr. Steen Gade, at Enhedslisten ønsker at give miljøministeren et så stærkt mandat som muligt, så miljøministeren ikke bliver en skygge af sig selv, så han virkelig holder dampen oppe.
Det var det, hr. Steen Gade indledte med.
Inger Bierbaum (S), 1998-10-27:
L 18 er et lille, men godt forslag, som i øvrigt har været til drøftelse tidligere her i dette Ting.
Uddannelsen af brøndborere foreslås placeret i AMU-regi, og der er givet tilsagn fra Arbejdsministeriet om, at kurserne kan udvikles, gennemføres og finansieres inden for AMU-systemet.
Det er en enkel og god måde at løse problemet på, og derfor anbefaler Socialdemokratiet forslaget.
Jens Vibjerg (V), 1998-10-27:
Jeg er lidt glad i dag, lidt glad, fordi det nu er lykkedes at få ministeren til at fremsætte et lovforslag, der vil gøre det muligt at sikre, at de mennesker, der borer ned i vores grundvand, nu kan uddannes, så de alle ved, hvilke risici der er forbundet med vores grundvand og vores drikkevand, hvis disse boringer ikke udføres forsvarligt og forskriftsmæssigt.
At der så skulle tre beslutningsforslag til fra Venstres side, før ministeren ville forstå problemets omfang, glemmer vi i dag.
De fleste brøndborere er heldigvis dygtige og samvittighedsfulde mennesker, der kan deres metier,
men vi har også oplevet en række amatører.
Jeg har selv set noget af deres arbejde, der mildest talt er en katastrofe for vores grundvand og drikkevand.
Jeg håber selvfølgelig, at det forslag, ministeren nu har lagt frem her i Folketinget, vil give den sikkerhed, at alle, der borer ned i vores undergrund, har den fornødne viden, faglighed og kompetence, der skal til for at sikre veludført arbejde.
Jeg ved så ikke, hvordan ministeren vil tackle eventuelle klamphuggere.
En brøndborer kan jo godt gennemgå uddannelsen, men hvis han ikke er tilstrækkelig seriøs i sit arbejde, så behøver resultatet jo ikke at blive bedre.
Vi så jo, hvor galt det gik, da Energistyrelsen sendte en karavane over landet og borede mere end 100.000 huller uden at lukke dem igen.
Og det var endda uddannede folk.
Havde det stået til Venstre, havde disse brøndborere skullet opnå en autorisation, så vi ikke bare var sikre på, at de havde den fornødne viden og faglighed til at gennemføre opgaven, men at vi også kunne tage autorisationen fra dem, hvis det viste sig, at de ikke levede op til de krav, der er rimelige og nødvendige til udførelsen af et arbejde, der er af så vital betydning for det grundvand og drikkevand, vi gerne vil bevare som godt drikkevand for eftertiden.
Det er jo lidt typisk for regeringen og miljøministeren.
Man har meget miljø i munden og mange store armbevægelser, og tit kan fødderne ikke nå jorden, men når det kommer til konkret handling, til tiltag i hverdagen, der skal sikre vores miljø, er det ikke interessant for regeringen.
Det er forskellen mellem regeringen og Venstre.
Det er selvfølgelig helt uacceptabelt.
Lovforslaget giver mulighed for, at vi kommer det skridt videre, at man nu skal have tilegnet sig viden, inden man kan nedsætte sig som brøndborer, og det er i hvert fald et skridt i den rigtige retning.
Men jeg vil nu godt endnu en gang sige til ministeren, at det havde været skønt også at kunne tage muligheden fra vedkommende, hvis det viste sig, at han overhovedet ikke var i stand til at omsætte teori i praksis.
For os skal alle være dygtige nok.
Derfor vil jeg slutte med at spørge ministeren: Hvis det nu viser sig, at ministerens tiltag ikke hindrer, at nogle få kan ødelægge det for de mange, vil ministeren så være med til at tage skridtet fuldt ud og tilslutte sig kravet om en autorisationsordning?
Henriette Kjær (KF), 1998-10-27:
I Det Konservative Folkeparti kan vi støtte lovforslaget, da det af miljømæssige årsager er hensigtsmæssigt med et godt kendskab til arbejdet, når man foretager boringer i undergrunden eller sløjfer eksisterende brønde og boringer.
Vi har selv fremsat beslutningsforslag tidligere, hvor vi foreslog en autorisation, og er derfor glade for, at ministeren nu fremsætter dette lovforslag, som sikrer mere kvalitet i det arbejde, der udføres.
Det giver os en sikkerhed for, at man passer på grundvandet i de tilfælde, hvor vi når ned i de dybder.
Vi kunne dog ønske, at man havde undersøgt markedet for den type uddannelser bedre, inden man lagde sig fast på, at uddannelsen skal foretages i AMU-regi.
Måske findes der andre institutioner, der vil kunne klare denne opgave tilfredsstillende.
AMU-systemet kan såmænd være udmærket, men det er uigennemsigtigt, hvad angår omkostningerne, for hvad kommer denne nye uddannelse til at koste?
Det synes jeg er lidt interessant.
Og er det nødvendigt at bygge en ny uddannelse i AMU-systemet, hvis der på andre uddannelsesinstitutioner findes både viden og kompetence?
Jeg mener blot, at man altid skal foretrække den mest oplagte og optimale løsning, og det håber jeg at man vil gå lidt mere ind i.
Alt i alt er vi glade for initiativet og stemmer for forslaget.
Steen Gade (SF), 1998-10-27:
SF kan støtte forslaget.
Det var en sag, som vel startede i 1995, da vi var ved at skrive beretning omkring grundvand.
SF har hele tiden støttet, at vi skulle gøre noget på det her område.
Jeg er enig med hr. Jens Vibjerg i, at hvis det her ikke er nok, så må vi så også gå skridtet videre til en direkte autorisationsordning, men det er jo ikke et kardinalpunkt for os, så vi stemmer med glæde for det her, og vi synes, at vi skal have det hurtigt igennem.
Svend Aage Fauerholdt (DF), 1998-10-27:
Dansk Folkeparti kan ikke give tilslutning til L 18 under de forudsætninger, der ligger i øjeblikket.
Den nuværende formulering vil vi gerne være med til at ændre betydeligt under udvalgsarbejdet.
Uddannelsen til brøndborer skal selvfølgelig være på højde med andre uddannelser.
Det har vi i princippet ingenting imod.
Det, at det skal være en ren bemyndigelse fra ministeren at fremme lovgivningen, ser vi også lidt som en ulempe.
Og vi ved, at alene de udgifter, der er forbundet med at kunne udføre og starte en brøndborervirksomhed, klart har det sigte, at man har bevis på, at man kan udføre arbejdet.
Så vi tror i realiteten, at vi under udvalgsarbejdet kan ændre nogle væsentlige ting i lovforslag nr. L 18.
Ebbe Kalnæs (CD), 1998-10-27:
Jeg skal meddele på CD's vegne, at det er et udmærket forslag.
Vi agter at støtte det.
Vibeke Peschardt (RV), 1998-10-27:
Det Radikale Venstre kan støtte forslaget.
Søren Kolstrup (EL), 1998-10-27:
Enhedslisten går ind for lovforslag nr. L 18 om uddannelse af brøndborere.
Det skal sikre at alle, der arbejder som brøndborere, er uddannet i at forebygge dårlige hygiejneforhold i brønde og i at sikre, at brønde fores ordentligt, så der ikke bliver åbnet kanaler ned til grundvandet.
Alt det kan vi selvfølgelig støtte.
Forsvarlig sløjfning af gamle brønde og boringer er selvsagt ekstrem vigtigt, så de ikke står som åbne sår i landskabet.
Og det tror jeg en uddannelse kan hjælpe med til.
Når det er sagt, må jeg minde om, at den hellige grav på ingen måde er velforvaret, fordi brønde bliver sikret forsvarligt.
Forskerne finder stadig flere muligheder for hurtig passage fra vandbund og partikelbundne kemikalierester og så ned i grundvandet.
Og de udbredte sprækker i lerlagene var kun starten.
På den baggrund skal jeg sige, at vi støtter forslaget, men vi er fortsat interesseret i at drøfte, hvordan vores grundvand overhovedet har det.
Thorkild B. Fransgaard (FP), 1998-10-27:
Lovforslaget handler om, at brøndborerne nu skal have et certifikat for at kunne udføre deres arbejde.
Nu er brøndborearbejdet noget mere specielt end andet arbejde.
For at være en dygtig brøndborer kræver det kun én ting, og det er en vigtig ting, nemlig erfaring gennem mange års arbejde.
Og det ved alle brøndborere.
Vi mener ikke i Fremskridtspartiet, at det på nogen måde vil være til gavn, at de mennesker skal på kursus, ej heller, at der skal udstedes et specielt certifikat.
Derfor kan vi, som lovforslaget ligger her, ikke gå ind for det.
Jeg vil sige det samme, som Dansk Folkepartis ordfører sagde: at vi under alle omstændigheder skal have ændret det, så de mennesker med mange års erfaring ikke skal på skolebænken.
Som det ligger, kan vi ikke stemme for, og vi må se, om der kan ske store ændringer under udvalgsbehandlingen.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 1998-10-27:
Som udgangspunkt kan vi i Kristeligt Folkeparti godt gå ind
for det her forslag, som det foreligger
Dog med den bemærkning, at det er værd at gøre en undersøgelse af, om uddannelsen ikke bedre kunne ligge andre steder end i AMU-systemet, idet landbrugets skoler har god viden inden for det geologiske område.
Aase D. Madsen (DF), 1998-10-27:
Jeg kan høre, at ministeren bifalder det, men jeg vil altså gerne have det sort på hvidt i et notat fra ministeren.
Aage Frandsen (SF), 1998-10-27:
Da SF's ordfører, fru Margrete Auken, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne sige, at SF kan støtte forslaget, og det gør vi alene af den grund, at det er et forslag, som er vedtaget på Færøerne.
Vores opfattelse af samarbejdet mellem den danske og den færøske parlamentariske forsamling er af en sådan karakter, at vi mener, at når de har besluttet det, skal vi også sige ja, og det vil sige, at vi støtter forslaget.
Aase D. Madsen (DF), 1998-10-27:
Selv om L 48 kun omhandler forbud mod ny helårsbeboelse i sommerhusområderne, danner lovforslaget grundlag for en kommende lovændring, som med tilbagevirkende kraft reelt gør en stor del af den nuværende helårsbeboerskare hjemløse.
Lovændringen afventer blot, at en undersøgelse fra Amternes og Kommunernes Forskningsinstitut bliver færdiggjort.
Når man læser det foreliggende lovforslag, skulle man tro, at det var en opstramning af straffeloven for alvorlig kriminalitet, vi behandler her i dag, for i bemærkningerne til lovforslaget er det ord som tvangsfuldbyrdelse, strafansvar, tvangsbøder, registrering, flyttepåbud, foged og politi, der er de fremherskende.
Og side op og side ned beskriver man, hvordan kommunerne i realiteten skal være politiets forlængede arm.
Alle disse straffeforanstaltninger mener Advokatrådet er et brud på retssikkerhedsprincippet og i strid med magtfordelingsprincippet, oven i købet med henvisning til grundloven.
Ligeledes er det retssikkerhedsmæssigt forkert at udstyre kommunalbestyrelserne med beføjelser, der pålægger daglige tvangsbøder.
Disse udsagn fra Advokatrådet må da give anledning til alvorlig eftertanke.
Alt dette halløj for at forsøge at sætte en bom for en udvikling, der i realiteten ikke lader sig standse: Dels får den danske befolkning mere og mere fritid, og friheden er fordelt over hele året, dels ønsker flere og flere ældre at kunne tilbringe deres otium i deres sommerhuse.
I den forbindelse må det nævnes, at 66 pct. af sommerhusejerne i Frederiksborg Amt er i alderen 40-60 år, og det vil sige, at mange af disse bliver helårsbeboere.
Dansk Folkeparti har naturligvis sagt fra over for lovforslaget på et meget tidligt tidspunkt.
Og Dansk Folkeparti mener ikke, at stigningen af helårsbeboere i sommerhusområderne er så voldsom, som det påstås i lovforslaget.
Vi kan jo se, at Skov- og Naturstyrelsens tal
ikke er korrekte, og det kræver vist en forklaring.
I Ebeltoft er der f.eks. registreret 1.000 helårsbeboere, men heraf bor halvdelen fuldt lovligt.
Så der trænger til at blive vendt mange sten under det kommende udvalgsarbejde.
Dette er blot nogle få eksempler på, at lovforslaget er umuligt at gennemføre i sin nuværende form, og Dansk Folkeparti så helst, at det blev trukket helt tilbage.
Lovforslaget er reelt et forsøg på at sætte uret i stå på et område, hvor der skal helt anderledes nytænkning til, en nytænkning, der passer til den danske befolknings ønsker og livsstil.
Og Dansk Folkeparti mener, at det ligner en taktisk manøvre at dele lovgivningen op i to love.
Dansk Folkeparti opfordrer derfor regeringen til at trække L 48 helt tilbage.
Og hvis regeringen i øvrigt mener, at der skal nogle få reguleringer og opstramninger til, så lad os få et samlet forslag at tage stilling til, som gælder både for de nuværende og for de kommende helårsbeboere.
Aage Frandsen (SF), 1998-10-27:
SF opfatter også det her lovforslag som et lovforslag, der primært har teknisk administrativ karakter, idet man med forslaget går videre i de retninger, som allerede ligger, og vil gøre de ting, som allerede praktiseres, til det, der er hjemmel til.
Jeg skal tilstå, at de ting, som Venstres ordfører, hr. Anders Mølgaard, havde set i lovforslaget, nogle dybere perspektiver i den her forbindelse, ikke var gået helt op for mig - at man også i den her forbindelse kan sige, at det her lovforslag har noget med kvalitetssikring at gøre.
Det tyder nok på, at det dér med kvalitetssikring i uddannelsen er noget, vi kan sige ved hvert lovforslag.
Aase D. Madsen (DF), 1998-10-27:
Da Dansk Folkepartis ordfører på området desværre ikke kan være til stede, skal jeg tillade mig at holde ordførertalen.
Dette lovforslag, som er fremsat af undervisningsministeren, er primært et lovforslag, der går ud på at tilvejebringe klare bestemmelser i loven om almen voksenuddannelse og dermed også hjemmel til at fastsætte regler med henblik på at videreføre den gældende praksis på området.
Det er faktisk en teknisk justering af loven, og det har Dansk Folkeparti intet imod.
Lovforslaget åbner dog mulighed
for, at voksenuddannelsescentrene kan udbyde andre trin end de nuværende trin 1 og trin 2.
Når der nu lægges op til, at der skal være udbud på andre niveauer end hidtil, vil jeg gerne have lov til at spørge ministeren, om ministeren kan bekræfte, at dette kan gennemføres uden en merudgift på det enkelte voksenuddannelsescenter.
Jeg kan oplyse, at jeg er opmærksom på, at der i lovforslaget står, at en konsekvens heraf må være, at nyt udbud afløser en anden aktivitet.
Men jeg synes, at det kunne være interessant at få ministerens svar på, om ministeren også tror, at dette vil blive aktuelt, når lovforslaget skal virke i virkeligheden.
Jeg vil dog til sidst meddele, at Dansk Folkeparti overordnet ser positivt på lovforslaget, og vi ser frem til udvalgsbehandlingen, hvor vi vil arbejde konstruktivt og positivt.
Søren Kolstrup (EL), 1998-10-27:
Enhedslisten er positiv over for denne justering af loven om almen voksenuddannelse.
Det er jo ikke en stor, omfattende lov, vi har at gøre med her.
Men som sagt tilslutter vi os forslaget.
Tom Behnke (FP), 1998-10-27:
Vi har i Fremskridtspartiet heller ikke de store bekymringer
i forhold til at tilslutte os forslaget, men jeg synes, at der er nogle principielle ting, som presser sig på, og som vil være interessant at få belyst, inden vi når så langt som til en tredje behandling, hvor der skal trykkes på knapperne.
Det, der jo fremgår, er, at forslaget her er ren teknik, det er sådan set bare at lovfæste den praksis, der er på området; man vil altså bare gøre det, man allerede gør.
Hvis det fungerer fint uden, hvorfor så lovgive? Det er formentlig, fordi praksis har ændret sig og har bevæget sig væk fra det, der er lovfæstet, og det, der er politisk besluttet på et tidligere tidspunkt, og så må man jo stille spørgsmålet: Hvad er forskellen?
Hvor er det, man har ændret tingene så meget, at ministeren føler det nødvendigt at begynde at lovgive om det og lovfæste den praksis, der har udviklet sig?
Jeg er helt enig med Venstres ordfører, hr. Anders Mølgaard, i, at det naturligvis må på bordet.
Hvad er det for nogle ændringer, der er sket, siden vi skal have en lovændring?
Der er noget andet, som jeg også synes er interessant at få at vide - men inden jeg siger det, vil jeg godt sige og understrege, at vi støtter i Fremskridtspartiet muligheden for, at man nu kan få en mere differentieret undervisning, som er bedre målrettet til et bredere publikum, så uddannelserne bliver mere målrettet til den enkeltes behov.
Jeg undrer mig lidt over de formuleringer, ministeren bruger i forslaget.
Ministeren siger således, at det at kunne udbyde trin 3 er tænkt som et mere målrettet tilbud til den eksisterende målgruppe.
Men hvis trin 3 det er det, der er mest velegnet til målgruppen, hvem retter trin 1 og 2 sig så imod?
Vil det sige, at man i dag skyder ved siden af målgruppen, og hvem er det i øvrigt, man tilbyder det til, og hvorfor gør man det?
Sådan kunne man blive ved med at stille spørgsmål, men jeg tror såmænd, der er en logisk forklaring, og det kan da også være, det bare er en uheldig formulering.
Tove Videbæk (KRF), 1998-10-27:
Formålet med dette lovforslag er at tilvejebringe klare bestemmelser på en række områder i lov om almen voksenuddannelse.
Det giver både kortuddannede og folk med en grunduddannelse mulighed for et kompetenceløft, og det er absolut positivt at få præciseret regelgrundlaget, så der kan skabes klare bestemmelser i loven vedrørende dette system.
Men da der imidlertid implicit i det nye lovforslag er en hjemmel for undervisningsministeren til at tilføje yderligere fag til fagrækken og udbud på andre niveauer end de hidtidige to niveauer, mener vi dog, at de økonomiske konsekvenser af lovforslaget bør undersøges og beregnes nøjere, inden vi kan udtale os om støtte til sagen.
Vi er enige med Forstanderforeningen for VUC, der i sit høringssvar har kommenteret, at de ikke finder det relevant og sagligt begrundet, at klager over prøver og bedømmelser kan indbringes for amtsrådet.
I lighed med, hvad der gælder for HF-uddannelsen, bør forstanderen og Undervisningsministeriet være de rette og tilstrækkelige klageinstanser, og det må anbefales, at klageprocedurerne for VUC's to uddannelser koordineres mest muligt.
Vi ser frem til et positivt udvalgsarbejde med lovforslaget.
Margrethe Vestager (RV), 1998-10-27:
Jeg vil gerne først og fremmest sige tak for den meget velvillige modtagelse, lovforslaget har fået.
Jeg synes også, det er et udtryk for den brede enighed, der var under forespørgselsdebatten med hensyn til at sikre et kvalificeret uddannelsestilbud for de kortuddannede.
Der blev stillet en række spørgsmål, og nogle af dem kan jeg give en første overordnet melding på.
Men ellers håber jeg, at vi under udvalgsbehandlingen kan få en positiv og konstruktiv drøftelse af de spørgsmål, som måtte udestå.
Det er naturligvis ikke hensigten at røre ved metodefriheden.
Jeg finder det helt afgørende, at den enkelte lærer har den frihed, da det meget ofte er det, som er udgangspunktet for engagement og dygtiggørelse inden for området.
Det er tanken, at der skal laves vejledninger til arbejdet, så der er den nødvendige inspiration, men vi vil naturligvis ikke have bestemmende indflydelse på det.
Med hensyn til spørgsmålet om niveauer finder vi det afgørende at sikre, at den kortuddannede kan være engageret i forløb, som giver en progression.
Det skal ikke nødvendigvis kun være for at tiltrække nye grupper, men også for at sikre, at de grupper, som allerede deltager, kan gøre det på et stadig højere niveau, så de hele tiden frugtbargør deres foreløbige uddannelse.
Angående eventuelle merudgifter i forbindelse med muligheden for at udbyde niveau 3 er det vores formening, at det ikke bør føre til merudgifter. Vedrørende de forskellige høringssvar i spørgsmålet om klageadgangen er det væsentligt at se på, hvor det pædagogiske tilsyn ligger.
Det pædagogiske tilsyn og klageadgangen skal følges ad, fordi det selvfølgelig er dér, man har mulighed for at gribe ind og ændre på tingene.
Med hensyn til de andre spørgsmål, som er stillet, deltager jeg meget gerne konstruktivt i udvalgsbehandlingen.
Selv om lovforslaget er af teknisk karakter, er det klart, at det også afspejler nogle realitetsforandringer på de uddannelsessteder, vi taler om, og derfor synes jeg også, det er nødvendigt og vil vil være konstruktivt at få afklaret de mere tekniske spørgsmål på et tidspunkt under udvalgsbehandlingen.
Tusind tak.
Lis Greibe (S), 1998-10-27:
Gældende love, bekendtgørelser m.v. blev gennemanalyseret, og i samarbejde med stiftøvrigheden på Færøerne og det færøske landsstyre udarbejdedes et forslag til otte centrale kirkelove, der skal gælde for Færøerne, og som tilpasser den nuværende danske kirkelovgivning til færøske forhold.
Det færøske hjemmestyre ønsker, at syv af disse kongelige anordninger skal træde i kraft den 1. januar 1999, og dette nødvendiggør, at enkelte bestemmelser i lov om oprettelse af Færøernes Stift ophæves, samt at lov for Færøerne om Kirkernes Styrelse m.v. ophæves.
Lagtinget behandler formentlig først det sidste af de otte forslag, nemlig lov om menighedsråd, i begyndelsen af 1999, men dette forhindrer ikke, at de syv øvrige forordninger sættes i kraft som planlagt.
Da landsstyret p.t. har sat arbejdet med forslagene til de bekendtgørelser, der følger i kølvandet på lovene, i bero, bemyndiges ministeren til at træffe beslutning om, hvornår L 10 skal træde i kraft.
Efter 5½ års arbejde er man tæt ved målstregen, og da arbejdet er igangsat efter færøsk ønske og fuldført i tæt samarbejde med Færøerne, støtter Socialdemokratiet ophævelserne af de danske love, så målet kan blive nået og ikrafttrædelse af de kongelige anordninger kan effektueres.
Da Det Radikale Venstres ordfører ikke kan være til stede, skal jeg på dennes vegne meddele, at Det Radikale Venstre også støtter L 10.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 1998-10-27:
I Det Konservative Folkeparti støtter vi den revision af kirkelovgivningen for Færøerne, som pågår, og derfor kan vi naturligvis også støtte de nødvendige konsekvensændringer i den rigsdanske lovgivning, der her er lagt op til - både med hensyn til bestemmelserne om domprovstestillingen på Færøerne og ligeledes bestemmelsen om, at en hel lov, nemlig lov nr. 109 af 29. marts 1924, kan ophæves.
Det er alt sammen meget godt, og der er positiv stillingtagen fra vores side til ministerens lovforslag. Så vil jeg ikke undlade at komme med en bemærkning til selve udformningen af lovforslaget.
Vi har jo i øjeblikket en diskussion om lovkvalitet her i Folketinget, og jeg vil da gerne benytte lejligheden til at rose ministeren for udformningen af dette lovforslag.
Der er faktisk her tale om opstilling af en paralleltekst mellem det, som ministeren foreslår, og den nugældende formulering.
Nok blev den ændret i 1935 - jeg ved i øvrigt ikke hvor meget - men jeg må sige, at når man er vant til at læse moderne lovtekster, overraskes man egentlig over den sproglige kvalitet i loven fra 1924.
Klar tale, forståeligt dansk.
Men altså ros til ministeren, ikke alene for forslagets indhold, men også for udformningen af forslaget.
Her kan vi lære noget.
Poul Nødgaard (DF), 1998-10-27:
Da jeg for 3-4 år siden var på Færøerne med Folketingets Kirkeudvalg, var kirkelovgivningen et af de helt store, centrale emner på dagsordenen i de 2-3 dage, vi opholdt os på Færøerne, og nu ser vi så, om man så kan sige, resultatet af det, for nu kommer så dette lovforslag.
Jeg må sige, det er et meget overskueligt lovforslag, for det ophæver ganske enkelt al den lovgivning, der findes i øjeblikket på Færøerne,
og så sætter man disse kongelige anordninger og alle de dér syv love i kraft.
Det glæder mig
da at se, at ministeren laver nogle småændringer, som særlige færøske forhold tilsiger, for jeg går ud fra, at der må være nogle ting, man ikke 100 pct. kan overføre ved de dér love og ved kongelige anordninger.
Jeg går ud fra, at der skal forhandles indgående med de færøske kirkemyndigheder og også med Lagtinget om den præcise fastsættelse af datoen.
Det er et lovforslag, vi i Dansk Folkeparti helt og holdent kan tilslutte os, og vi vil tilsige det en hurtig gang gennem Folketinget.