runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Vagn Christensen (S), 2001-05-16:
Efter de svar, vi har fået i dag, synes jeg sådan set, vi kan være enige om, at når vi taler om det demersale fiskeri og kystfiskeriet, er det fornuftigt at have selektive maskestørrelser og principiel bæredygtighed.
Men når vi taler om det pelagiske fiskeri, som jo er er konfliktpunktet, synes jeg, hr. Keld Albrechtsen burde overveje, at det med vetoretten går ikke.
Kom dog nu herop og sig, at det er jo meget fornuftigt, at vi prøver at lave den ordning, og at vi sammen skal tage de drøftelser, der skal være om fremtiden.
Jeg tror, hr. Keld Albrechtsen ville gøre sig selv, Folketinget, Danmark og hele fiskerierhvervet en stor tjeneste på ved at vise sig fra den side - ikke som en diktator, der kan sige, at nu er det hele slut, for nu vil jeg ikke være med mere, men som en demokrat, der vil tage den demokratiske drøftelse her i Folketinget, når vi har erfaringsmaterialet.
Vær nu den store demokrat.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-16:
I Enhedslisten har vi arbejdet ud fra et andet principielt synspunkt end regeringen, nemlig at man skal helt væk fra kvoterne, og at man skal finde frem til et system, hvor man ved hjælp af skånsomme fangstmetoder, forbud mod bomtrawl og lign. kan fiske den nationale kvote uden at gøre brug af individuelle kvoter.
Det vil til gengæld gøre det enorme bureaukrati, som vi kender i dag, overflødigt, og det vil fjerne det dybt umoralske udsmid af fisk, som finder sted i øjeblikket, hvad enten det er lovligt eller ulovligt.
Fru Lene Espersen vil formentlig komme herop og meddele, at hun slet ikke er indstillet på at diskutere ud fra det synspunkt.
Men hun efterlyste på et tidligere tidspunkt i debatten vores politiske alternativ til det, som flertallet foreslår, og det er altså ideen om økologisk bæredygtigt fiskeri: at få energioverforbruget i bådene bragt ned, at få forbudt den hensynsløse anvendelse af bomtrawl på stenrevene, at få standset udsmid af fisk ved at sikre, at alle de fisk, der bliver fanget, rent faktisk også bliver landet og anvendt, osv.
Det er sådan set meget enkelt.
Vi har accepteret i forhandlingerne, at et flertal i Folketinget havde et andet udgangspunkt og absolut ville køre videre med kvoter.
O.k., sagde vi, men kan man så ikke prøve at begrænse det og få indbygget en nødbremse i systemet i form af en afgift, som hr. Touborg foreslog, så man i det mindste kan få en reel beskatning af kapitalgevinsterne?
Men vi vil arbejde videre ud fra de principper, vi har fremlagt, for vi tror faktisk, at de har fremtiden for sig.
Derfor bliver man nødt til at se i øjnene, at det er perspektivløst at opbygge en stor flåde, som skal styres ved hjælp af disse individuelle, omsættelige kvoter, fordi den har en alt for stor fangstkapacitet i forhold til, hvad naturen kan klare, og man bagefter skal styre tingene ved hjælp af alle mulige bureaukratiske administrative ordninger og tilmed slipper kapitalgevinster løs, som praktisk talt ikke bliver beskattet.
Jeg synes ikke, man har gjort det godt fra flertallets side, og det bedrøver mig især, at det, flertallet vil vedtage, er så perspektivløst.
Man fortsætter med at basere sig på det bureaukratiske kvotesystem som det bærende princip i forvaltningen, og så ved vi jo godt, hvordan det vil gå efter de 5 år.
De har fået nogle gevinster, dem vil de selvfølgelig ikke af med, og så vil vi igen opleve, at ministeren og fru Lene Espersen vedtager en forlængelse af systemet. Vi kommer ikke nærheden af en bæredygtig løsning på den måde, og derfor må venstrefløjen konstatere, at vi ikke har kunnet nå til enighed med regeringspartierne i denne sag.
Lene Espersen (KF), 2001-05-16:
Jeg ventede spændt på, hvordan hr. Keld Albrechtsen ville besvare det spørgsmål, han selv var med til at stille i februar, nemlig hvordan Enhedslisten vil gennemføre en hurtig og bæredygtig tilpasning af fiskeriforvaltningen i det pelagiske fiskeri, der giver en langsigtet økonomisk og fiskerimæssig planlægning.
Det har vi ikke fået noget svar på i ordførertalen, men det er altså noget, Enhedslisten har forpligtet sig til.
Der skal fanges en torsk, og hvis den hopper på en line, er den økologisk, men hvis den hopper i et net, er den det ikke.
Det er helt legitimt, det kan vi også diskutere, men vi mangler altså at få et klart svar fra hr. Keld Albrechtsen om, hvordan man vil indfri den pind, man forpligtede sig til i februar måned.
Det pelagiske fiskeri er jo voksende, så hvordan skal det pelagiske fiskeri egentlig kunne gennemføres på en bæredygtig måde?
Er den rigtige løsning for det pelagiske fiskeri ikke, at man sikrer, at fiskerflåden har den rigtige hastighed, har den rigtige fangstkapacitet og har den rigtige maskinkraft, så fiskeriet kan foregå på en bæredygtig måde?
Når vi taler om bæredygtigt fiskeri i silde- og makrelfiskeriet, drejer det sig jo om at have nogle kæmpestore lastekapaciteter med masser af is, så fisken kommer hurtigt ind og kan blive brugt til menneskeføde.
Ole Vagn Christensen (S), 2001-05-16:
Jeg lyttede også meget nøje til det, hr. Keld Albrechtsen sagde, og jeg kan konstatere, at når hr. Keld Albrechtsen ikke vil være med i den vedtagelse, som er fremsat af et stort flertal af partierne her i Folketinget, er det, fordi hr. Keld Albrechtsen ikke kan få vetoret.
Det er jo det, der er kendsgerningen, så sig det nu, som det er.
Men når hr. Keld Albrechtsen sætter sig udenfor, vil det også sige, at hr. Keld Albrechtsen ikke er med i drøftelserne om 5 år og derfor ikke kan få indflydelse på, om vi kan få lavet en fornuftig ordning, også for det, hr. Keld Albrechtsen kalder den kommende kapitalisering.
det, der skiller os ad, er vetoretten, så sig det dog, som det er: Vi ville gerne have været med, hvis vi kunne have fået en vetoret, men vi kan ikke være med, fordi der ikke kan gives en vetoret i denne situation.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-16:
Fru Lene Espersen antyder jo selv løsningen ved netop at pege på, at man skal have både, hvor energiforbruget bliver begrænset, som fanger fiskene skånsomt og kun fanger de store fisk og ikke tager undermålerne osv., og at man skal have regler om redskaber og netstørrelser osv.
Det er jo simpelt hen løsningen.
Men det, man nu har aftalt med regeringen, og som fru Lene Espersen støtter så varmt, er et helt andet forvaltningsprincip.
Man får bygget nogle nye, kæmpestore fartøjer, som i realiteten bliver støvsugere, og når vi kommer frem til 5-års-periodens afslutning, repræsenterer de en kæmpestor fiskerikapacitet, som man selvfølgelig vil kræve at få lov til at anvende.
Så bliver de sluppet løs på havene, og så er jeg bange for, at vi godt kan glemme alt om økologi osv.
Hr. Ole Vagn Christensen vil ikke risikere, at SF og Enhedslisten til den tid får mulighed for at gribe ind, hvis tingene er kørt af sporet.
Man forestiller sig simpelt hen en anden udvikling, men man ved udmærket godt, at risikoen for, at vi kommer i en konflikt, hvor SF og Enhedslisten på et tidspunkt vil være nødt til at trække nødbremsen, er meget stor, og derfor vil man ikke give os den mulighed.
Det er meget indlysende, men det er også indlysende, at netop derfor er vi nødt til at kræve den mulighed.
Det synes jeg sådan set er soleklart.
Jeg har desværre fundet ud af i løbet af denne debat, at vi har et principielt forskelligt udgangspunkt.
Man går ind for at skabe disse støvsugere, som man slipper løs på havene, disse kæmpeskibe, som vi i realiteten ikke får politisk
mulighed for at kontrollere, hverken på kapitalsiden eller på fiskerisiden
Men det er altså vores bekymring, og det er derfor, vi har forlangt at få nogle håndtag, så vi kan trække nødbremsen.
Men det vil man ikke give os, og så kan jeg ikke fatte, at man ikke kan forstå, at vi siger, at det kan vi altså ikke lægge navn til.
Christian H. Hansen (DF), 2001-05-16:
Jeg kan forstå, at denne debat kommer vidt omkring, for jeg kan forstå, at hr. Keld Albrechtsen også er kommet ind i støvsugerbranchen.
Det er alligevel godt klaret i en fiskeridebat.
Jeg kunne ikke få et svar for et stykke tid siden på, hvad det bæredygtige økologiske fiskeri er, men jeg har så siddet og lyttet lidt til hr. Keld Albrechtsen, og jeg kan forstå, at det drejer sig om, at vi helst skal fange alt med fiskestang, for så er det økologisk, og det er derfor, Enhedslisten og SF ikke går ind for forsøget med de overdragelige kvoter.
Hvis man fanger det hele med fiskestang, er der jo ikke nogen store kvoter, man kan overdrage til hinanden.
Er det sådan, det skal forstås?
Et sidste opklarende spørgsmål: Hr. Keld Albrechtsen har tidligere i dag talt meget om nogle forhandlinger osv. osv., og at man ikke rigtig følte, der havde været nogen.
Jeg vil gerne spørge hr. Keld Albrechtsen: Har Enhedslisten været indbudt til samtlige de forhandlinger, som andre partier har, og har Enhedslisten været til stede?
Det vil jeg gerne have et svar på.
Lene Espersen (KF), 2001-05-16:
Jeg må jo konkludere ud fra den besvarelse, der er kommet fra hr. Keld Albrechtsen, at i lighed med SF har Enhedslisten altså tænkt sig at løbe
fra det løfte, man gav fiskerierhvervet i februar.
Nu hørte vi jo under debatten i februar, at hr. Kristen Touborg ikke har meget tilovers for industrifiskeriet, så det kan selvfølgelig være, det bare var en gratis omgang, hvor man lod, som om man ville hjælpe nogle fiskere, men egentlig ikke ville.
Men vi har stadig ikke fået svar fra hr. Keld
Albrechtsen på, hvordan man egentlig vil løse den problemstilling, man erkendte i vedtagelsen fra februar. Så må jeg sige til hr. Keld Albrechtsen, at den viden, hr. Keld Albrechtsen udstiller om sild- og makrelfiskeriet, fortæller lidt om, hvor problematisk Enhedslistens tilgang til problemet er.
Tror hr. Keld Albrechtsen, at de sild, hr. Keld Albrechtsen spiser til julefrokoster, er fanget 50 m fra den danske kyst?
Makrel og sild har ikke tænkt sig at svømme til Danmark
Er der et klart svar på det?
Ole Vagn Christensen (S), 2001-05-16:
Jeg glæder mig også til at høre svarene til fru Lene Espersen, men jeg er nødt til at stille hr. Keld Albrechtsen dette spørgsmål: Hvad bygger hr. Keld Albrechtsen det på, når han siger, at der er forskellige vurderinger?
Der er ikke forskellige vurderinger angående maskestørrelser og den slags ting, når det drejer sig om det demersale fiskeri, og om hvordan vi kan lave det bæredygtigt og alle de ting.
Der er overhovedet ikke nogen forskel her.
Forskellen ligger i den holdning, der er lagt frem: fordi man ikke kan få vetoret, begynder man at snakke om, at vi får opbygget en alt for stor flåde. Men det, der er problemet, er, at i den flåde, som foretager det pelagiske fiskeri, er der for mange både, som ikke er i stand til at ilandbringe den kvalitetsfisk, hr. Keld Albrechtsen snakker så meget om.
Flådestrukturen er forældet, og derfor er vi faktisk nogle, som mener, det er rimeligt, at vi prøver at finde frem til nogle løsninger.
Jeg er da glad for, at hr. Keld Albrechtsen meget gerne ville have været med i de første 5 år, hvis han havde kunnet få en vetoret for fremtiden.
Det fortæller jo trods alt, at hr. Keld Albrechtsen også godt kan se, at der er disse problemer, som skal løses.
Men når hr. Keld Albrechtsen melder sig ud, får vi jo ingen mulighed for sammen at finde de løsninger, der skal være fremtidens løsninger, også med hensyn til kapitalen.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-16:
Jeg tror sådan set, der er en del ordførere, som ikke ønsker at forstå, hvad det er, vi siger, når vi snakker om økologisk og bæredygtigt fiskeri, også når det handler om sild, så det bliver nok meget svært for mig at overbevise fru Lene Espersen og andre af flertalspartiernes ordførere om rigtigheden af det synspunkt, for her er der simpelt hen bare uenighed.
Man vil hellere have kvotesystemet, men så får man altså ikke det bæredygtige fiskeri.
Det mener jeg sådan set er meget enkelt.
Så kan vi gå ned i teknikken.
Vi ved jo alle sammen, at man teknisk kan fastsætte regler, så skibene ikke kan overfiske, og at man ikke behøver at have dette bureaukratiske kvotestyringssystem.
Men jeg tror ikke, vi når
: Man siger, at man vil indføre en ordning, som er et eksperiment, og så siger nogle af parterne: Hvis vi overhovedet skal overveje at gå ind for det, vil vi i hvert flad have mulighed for at standse det, hvis det viser sig, at det går galt.
Det synes jeg da er et rimeligt og beskedent krav, og jeg kan altså ikke forstå, man kan være så ophidset over det.
Men det har åbenbart i den grad ophidset Socialdemokratiet, at vi ikke vil afskrive os kontrollen med tingene, hvis vi skal tage et medansvar for dem.
Jeg synes, det ville være helt uansvarligt af venstrefløjen, hvis vi tog medansvaret for et system, som vi kan se der er mange faldgrupper i, og som kan gå helt, helt galt.
Vi kunne stå i den situation efter 5 år, at vi bare kunne se til, mens fru Lene Espersen fik lov til at køre det
helt ud over skrænten, og vi ikke kunne gøre noget som helst ved det
Så ville man da kunne sige, at hr. Touborg og jeg i den grad havde svigtet, og med rette ville man så kunne bebrejde os, at vi havde mistet styret på tingene.
Men det er vi altså ikke indstillet på.
Ritt Bjerregaard (S), 2001-05-16:
Jeg har to bemærkninger til hr. Albrechtsen, og den ene er - hvilket hr. Albrechtsen jo strengt taget udmærket ved, for det sker da, at Enhedslisten er med i et flertal - at hvis man indgår i et flertal, kan et enkelt parti selvfølgelig ikke få vetoret.
Så er man med i et fællesskab, og så er man med til drøftelserne af, hvordan det, man har sat i gang, virker.
Der er direkte lagt op til, at der skal gives en redegørelse, og ud fra den kan der selvfølgelig komme en drøftelse og et flertal.
Men Folketinget er jo i stand til at ændre beslutningerne, så der er ikke noget som helst med, at de partier, der er med, ikke får indflydelse.
Problemet er, om ét parti skal kunne træffe en anden beslutning end alle de andre, og det er den diskussion, der har været rejst.
Lad mig så sige, at der ligger faktisk nogle udmærkede forslag om et bæredygtigt fiskeri.
De er udarbejdet på nordisk plan, og der er ikke noget som helst om kvoter eller ej.
Det får vi muligvis tid til at vende tilbage til i Fødevareudvalget en dag, men der ligger altså nogle udmærkede konstruktive forslag, også selv om vi har kvoter.
Christian H. Hansen (DF), 2001-05-16:
Det er næsten lige før, vi er derhenne, hvor vi skal tage udgangspunkt i, at der sidder fire mand på en tømmerflåde.
Men jeg er nødt til at spørge: Kan man ikke have bæredygtigt fiskeri, medmindre det er økologisk?
Det håber jeg da man kan.
Så siger hr. Keld Albrechtsen, at nogle vil køre ud over skrænten om 5 år.
Jamen er det endnu ikke gået op for hr. Keld Albrechtsen, at der er en masse partier med i vedtagelsesforslaget, og at der har været både mænd og kvinder med til at forhandle det på plads?
Det er altså ikke sådan, at alle mændene er faldet på halen for to kvinder - ja, nu kunne jeg godt rode mig ud i noget, jeg ikke skal uddybe, men det er ikke sådan.
Alle partier har fået noget med hjem, og det kunne Enhedslisten også have fået.
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-05-16:
Det er ikke mange måneder siden, at vi her i Folketinget havde en forespørgselsdebat, hvor ministeren indledte med at sige, at »fiskeriet i dag står i en problematisk situation«.
Det var vi også enige om, og derfor står vi så her i dag for at finde ud af en eller anden form for løsning for fiskeriet.
Heldigvis tyder dagens debat indtil videre på, at der er enighed om, at der i dag skal gives en melding om grundlaget for fiskeriets udvikling.
CD ønsker, at fiskeriet reguleres på en måde, der giver fiskerne en bedre mulighed for at disponere langsigtet og samtidig opnå en rimelig indtjening.
Det er ganske vist ingen hemmelighed, at fiskeriets natur er af en sådan beskaffenhed, at indtjening og fangstmuligheder varierer fra år til år
, men så meget desto mere er det vigtigt at sikre en udvikling for alle dele af fiskerierhvervet under hensyntagen til forskellige forhold i dansk fiskeri. Vi må så se i øjnene, at en strukturændring vil give større både, og det vil gå hurtigt, og indtjeningen bliver bedre, men jo bedre og jo nyere bådene er, jo bedre arbejdsmiljø er der også for de ansatte på bådene.
Kystfiskeriet ser CD positivt på.
Regeringen melder, at kystfiskeriet skal fastholdes.
Alt andet lige
er det vigtigt med et godt miljø i disse havne. Det er CD's holdning, at en ændring af fiskerireguleringen i en mere markedsorienteret retning er nødvendig, selv om kystfiskeriet, det demersale fiskeri og det pelagiske fiskeri har hver deres særlige forhold.
Hvad angår det demersale fiskeri, skal de selektive fiskerier styrkes, og CD synes, det vil være en idé med en model for overdragelige kvoteandele for pelagisk fiskeri.
Nye fangstmetoder og ændring af maskestørrelser
Alt andet lige må jeg sige, det er et af de problemer, hvor vi har forbrugernes øjne hæftet på fiskeriet.
Forbrugerne kan ikke forstå, at man smider god fisk ud.
Så derfor: Her strammer vi gerne op fra CD's side og ønsker de nye moderne teknologier velkommen.
EU har også en rolle at spille i denne sammenhæng, hvor rammerne for fiskeriet drøftes.
Bl.a. kan EU-støtteordninger for fiskeriet være med til at fremme fornyelsen og reducere fangstkapaciteten.
Efter min mening er det kritisabelt, at udnyttelse af FIUF-programmet ikke er sket fuldt ud.
Det virker påfaldende, at der resterer for 40 mio. kr. udisponerede midler i år.
Jeg mener, ministeren brugte ordet kulturarv.
Det vil jeg meget gerne tilslutte mig.
Så meget desto mere er det afgørende at sikre en konsolidering, styrkelse og fornyelse af fiskerierhvervet.
Det er ikke kun den danske flåde, der bliver ældre, også ejerne bliver ældre.
Det er således afgørende, at tilskudsmidlerne anvendes til fornyelse af fiskerflåden.
Det er svært at spå, især om fremtiden, som Storm Petersen sagde, men jeg glæder mig nu alligevel over dagens debat.
Og CD vil også fremover arbejde for at sikre fiskeriet en god fremtid, og derfor synes vi også, at vi er nået frem til en positiv vedtagelse i dag.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-05-16:
Ja, det er jo ærgerligt, for vi har jo sympati for de samme ideer, vi ser bare lidt forskelligt på virkeligheden, tror lidt forskelligt om dem.
Hr. Kolstrup er inde på det med, at nogle folk ikke rigtig kunne komme igennem.
omkring Englevad, men det er så kedeligt, hvis folk, der ikke rigtig kan komme igennem med ideer, synes, at det er, fordi der er sådan nogle stærke kræfter imod dem.
Og jeg skal da ikke afvise, at kapitalen er ond, det er kapitalen jo, det er helt oplagt, det er også derfor, vi skal have nogle begrænsninger på den, den er ikke god.
Men der er mulighed for at lave andelskasser.
Vi har Andelskassen Merkur i Aalborg, som vist nok er en, der efterhånden opererer for den slags ideer i hele landet.
Jeg kender lidt til dem, jeg synes faktisk, de gør det rigtig godt.
Nu ved jeg ikke, hvad Englevad er, men man har jo ikke ret til at gå ind og købe andres aktiver.
Men man har ret til og mulighed for at begynde for sig selv, og det skal der være.
Det var det, de gjorde - ikke i det forrige århundrede, men i det forrige igen - da de startede andelsbevægelsen.
Så mener jeg heller ikke, man kan forlange ret meget mere, udover at vi så stiller de begrænsninger og krav til de store, som vi altså mener, der skal ligge på dem med hensyn til miljø og arbejdsmiljø, vi lægger skat på dem, og vi gør alt det, som vi skal, for at de ikke skal blive alt for grådige og udfylde deres grådighed.
Men jeg er lidt ked af det, hvis det kommer til at stå sådan, at dem, der vil det gode, dem har vi sat hindringer i vejen for i det samfund her.
Det er jo somme tider, fordi deres ideer alligevel ikke er rigtig bæredygtige.
Jeg lever meget med det, at når vi i sådan et parti som vores snakker erhvervspolitik, så går det meget på, at vi skal forsvare de der små og ældre, selvstændige erhvervsdrivende, som samfundet er sådan imod.
Kendsgerningen er jo desværre somme tider, at de mennesker har en idé, som er ikke helt up to date.
Det er faktisk folk, der sådan er lidt på vej ud af det dynamiske og pulserende samfund, som vi har.
Men for dem er det altså ligesom samfundet, der er imod dem.
Sådan er det også for lønmodtagere, altså når man kommer op i en vis alder, så konstaterer man også, at arbejdsmarkedet er lidt imod én, sådan er det moderne samfund bare.
Nå, det blev en lang snak om det.
Jeg ville gerne, at jeg kunne støtte hr. Kolstrups ideer, men jeg synes ikke, de er helt realistiske, jeg beklager.
Ole Vagn Christensen (S), 2001-05-16:
Dette beslutningsforslag fra de fem oppositionspartier retter sig mod at give yngre fiskere mulighed for at købe fiskerfartøj efter den model, vi kender i dag fra landmændenes mulighed for at erhverve landbrugsejendomme, hvor der er forskellige satser for, hvor stor en sikkerhed der skal stilles. Samtidig ønsker V, K, DF, CD og FRI at betragte det som en måde for lønmodtagere at afprøve muligheden for at blive selvstændig, i dette tilfælde som fisker.
Selv om vi godt kan enes om en erhvervspolitik, der gør det mere attraktivt at tage springet og blive selvstændig,
er vi i Socialdemokratiet ikke overbeviste om, at forslagsstillernes tanke er den bedste til formålet.
For det første kan man ikke helt trække de paralleller, forslagsstillerne har i tankerne.
Der er store forskelle på kapitalværdien af nyetablerede landbrugsejendomme og nye fiskerfartøjer.
Allerede nu er ordningen for yngre fiskere, som det også er nævnt af ministeren, bedre end den tilsvarende for yngre jordbrugere. Vi har netop nu afsluttet en større fiskeripolitisk debat, hvoraf det også er fremgået, at der allerede er initiativer i gang, som kan gøre det mere tiltrækkende at købe fiskerfartøjer.
Fødevareministeren har med de nye kapacitetsregler fra den 1. marts åbnet mulighed for, at man kan overdrage kapacitetsrettigheder.
Hermed er der skabt basis for, at fiskerflåden kan fornys på steder, hvor der er overskud til at foretage investeringer.
Det kan ske ved at skabe en ny nybygningsstøtte for fiskerfartøjer.
Denne støtte skal gives til de fiskere, som har til hensigt at tage mere kapacitet ud af flåden end den, de sætter ind.
Det er en helt anden model end den, forslagsstillerne har i tankerne.
Vi ønsker ikke at skyde med spredehagl, men at målrette støtten, så den kommer til at opfylde de politiske mål, vi har for fiskeriet.
Med den borgerlige model, som vi her har fået fremlagt, kommer flere, ikke færre, både i havet, og det er i modsætning til de mål, vi har for det danske fiskerierhverv i fremtiden.
Socialdemokratiet kan derfor ikke tilslutte sig beslutningsforslaget.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-16:
Jeg lytter til kritikken, og jeg synes, at det springende punkt er, hvordan hr. Kristen Touborg forestiller sig, at vi kan dæmme op for centraliseringen.
Hvordan forestiller hr. Kristen Touborg sig, at vi kan undgå en situation, hvor vi har et slagteri dækkende Fyn og Jylland?
Det vil være interessant at høre, om der findes en blød SF-tilgang til det her, der kan hindre disse snærende regler.
Det er jo spændende at høre, om hr. Kristen Touborg er en blød mand i den her sag.
Kristen Touborg (SF), 2001-05-16:
Jeg vil godt sige, at jeg som andelshaver i den nuværende største danske slagterivirksomhed, Danish Crown, gennem mange, mange år har kæmpet imod centraliseringen.
Jeg må jo erkende, at det har været forgæves, meget forgæves.
Men det er jo en del af demokratiet, at man må bøje sig for flertallet, også i andelsbevægelsen.
Derfor er situationen, som den er.
Jeg er enig med hr. Søren Kolstrup i, at det meget vel kan tænkes, at vi får ét storslagteri vest for Storebælt, og det er en ulykkelig udvikling, som jeg er meget stærkt imod.
Jeg tror sådan set, det er muligt, hvis vi kunne komme bort fra konkurrencedelen, at vi kunne få små slagterier til at blomstre op igen.
Det er jo i øvrigt sådan i rimelig udstrækning på vej rundtomkring i landet.