Gitte Seeberg (KF), 1999-12-15:
Det Konservative Folkeparti har sammen med Venstre stillet en række ændringsforslag i forbindelse med tredjebehandlingen af finanslovforslaget.
Ændringsforslagene, vil jeg sige, er ikke udtryk for en udtømmende liste over, hvad vi gerne så ændret i finansloven for år 2000, men alene en håndfuld forslag.
Den overordnede debat finder sted her i morgen, og jeg vil derfor i mit indlæg koncentrere mig om ændringsforslagene.
Regeringen har i år lavet en meget omfattende og meget detaljeret finanslov, et såkaldt kludetæppe, hvor Det Konservative Folkeparti kun har været med i en mindre del af aftalerne.
Regeringen har måttet betale en høj pris for de mange aftaler til forskellig side.
Slutresultatet er heller ikke blevet en neutral finanslov, som finansministeren lagde op til i sommer.
Derimod er finanspolitikken blevet lempet en smule.
Det er dyrt at lave aftaler med venstrefløjen og CD. Det Konservative Folkeparti havde i år tre hovedtemaer på dagsordenen: Det var politiet, det var en kræfthandlingsplan, og endelig var det erhvervslivets forhold.
Erhvervslivet er finanslovens store taber i år og dermed også hele det danske samfund.
Det må vi så slås videre med
næste år.
Hvad angår politiet, er vi tilfredse med, at det nu er lykkedes at skabe nogle fornuftige rammer for politiet med det 4-årige forlig, som er indgået.
Det var et ønske hos os, at der skulle flere politifolk i korpset.
Det er sket.
Der er også sat flere penge af til IT, nærpolitiet vil blive udbygget, efterforskningsindsatsen styrket og indsatsen imod vold og bandekriminalitet styrket. Alt sammen gode initiativer, som både borgerne og politiet kan være godt tjent med.
Vi er i Det Konservative Folkeparti også meget tilfredse med den aftale, som blev indgået på sundhedsområdet.
0,5 mia. kr. over de næste 3 år til kræftbehandlingen er blevet slutresultatet.
Penge, der øremærkes til formålet, og som har til formål både at øge aktiviteten på området med henblik på at reducere ventelisterne og at forbedre behandlingskvaliteten.
De øvrige aftaler på sundhedsområdet om bl.a. udmøntning af forslaget om mammografiscreening, om frit valg til hospice
for uhelbredeligt syge og om indsatsen på psykiatriområdet er alle gode forslag, som vi er glade for at være med i.
Af andre positive elementer og delaftaler skal jeg nævne udmøntningen af satspuljen, aftalen om førtidspension, aftalen om flere midler til motorvejene, og endelig at der nu er blevet aftalt en tidsplan for opførelse af skuespilhus og operahus.
Men når det så er sagt, lægger Det Konservative Folkeparti kraftig afstand til en række af de elementer, som er indgået i diverse aftaler, hvor vi ikke har været med, og som hovedsagelig er båret af den nye alliance mellem regeringen, SF og CD.
Enkelte forslag støtter vi dog.
Det bliver ud fra en konkret
vurdering
Jeg vil også her samtidig sige, at vi støtter også en række af de forslag, som Kristeligt Folkeparti har fremsat.
Men en række af de indgåede aftaler giver anledning til bekymring.
Især landbruget er kommet til at betale en høj regning, selv om den ikke er lige så høj, som finansministeren oprindeligt havde lagt an til.
Men tæt på ½ mia. kr. løber landbrugets nye omkostninger op i.
Og det er meget for et erhverv, som i forvejen er trængt.
Administrationsgodtgørelsen vil ad åre blive afskaffet. I stedet har man indført en helt ny tilskudsordning til det, som nu hedder erhvervsservice; et forslag, som vi stærkt lægger afstand til.
De større virksomheder får nu igen afkortet momskredittiden, hvilket alene giver et merprovenu på næsten 600 mio. kr. Men det er ikke alene provenuet.
Det pynter også pænt på de offentlige finanser, når der lige kan indkasseres tæt på 12 mia. kr. med et snuptag ved at fremrykke betalingstidspunktet.
Så er der regeringens pvc-afgiftsforslag, som nu vil gå igennem.
Vi er meget bekymrede over, at der er flertal for et sådant forslag.
Der er ingen tvivl om, at det vil flytte arbejdspladser til udlandet.
Der er indgået en trafikaftale mellem regeringen, SF og Enhedslisten.
Jeg vil sige, at der selvfølgelig er elementer
i denne aftale, som er gode nok.
Men selve finansieringen er en katastrofe.
Hertil kommer afgift på diesel og afgift på naturgas.
Hvad angår dieselafgiften, er der tale om en ganske betydelig stigning, som selvfølgelig vil ramme især vognmandserhvervet hårdt, og der er næppe tvivl om, at vi vil se en vis udflagning af danske lastvogne i den kommende tid.
For så vidt angår naturgasafgiften, så må man sige, at DONG lige lænses for 200 mio. kr., men det rammer dog ikke skatteyderne eller forbrugerne direkte, men kun indirekte.
En lang række af regeringens finansieringsforslag er engangsindtægter.
Jeg må sige, at jeg blev særlig overrasket, da jeg i aftalen om Måltidets Hus m.v. kunne læse, at der i år 2000 skulle ske omlægninger af statslige aktiver for 3 mia. kr.
Vi afventer spændt og ser, hvad regeringen her har forestillet sig.
Vi undrer os i Det Konservative Folkeparti over, at regeringen har indgået aftalen med SF, CD og Enhedslisten om flere job i den offentlige sektor.
Jeg tænker her på jobbene for de langtidsledige over 48 år.
Såvel vismandsrapport som Økonomisk Oversigt peger helt entydigt på problemerne for det private erhvervsliv med at få ansat folk i konkurrence med det offentlige.
Væksten i den offentlige beskæftigelsen vil i de næste 2 år være tre gange så høj som i det private. I det hele taget vil jeg gerne sige, at vi undrer os meget over regeringens adfærd på arbejdsmarkedsområdet.
Sidste år lavede vi en omfattende arbejdsmarkedsreform, men regeringen føler sig tilsyneladende fri til at indgå, hvilke aftaler regeringen ønsker.
Der er i forbindelse med dette års finanslovaftale foretaget nogle småjusteringer, men alligevel har vi måttet konstatere, at da regeringens ændringsforslag her blev
fremlagt for et par dage siden, var der et ændringsforslag på over 2,3 mia. kr., som end ikke har været forelagt forligspartierne bag arbejdsmarkedsreform III.
Det undrer vi os meget over, og vi vil på baggrund af det undlade at stemme for det her ændringsforslag.
Vi føler ikke, at det vil være rigtigt at stemme for det, men selvfølgelig heller ikke at stemme imod det, for jeg går ud fra, at det er en del af arbejdsmarkedsreform III, men det er i hvert fald ikke noget, forligspartierne er blevet orienteret om.
Så vil jeg sige lidt om vores og Venstres ændringsforslag.
Vores ændringsforslag kan ikke alene gøre op for de skader, regeringen med sine forligspartier har påført dansk erhvervsliv.
Vi så gerne hovedparten af regeringens nye skatter og afgifter for erhvervslivet taget af bordet.
Jeg vil nævne et par af vores konkrete forslag.
Vi foreslår en reduktion af ulandsstøtten, så den fastfryses på 1999-niveau.
Gennemføres Venstres og De Konservatives forslag, er vi stadig det land i verden og blandt de lande i verden, der yder mest i bistand til de fattigste lande.
Vi ønsker fortsat at hjælpe landene tæt på os med miljøbistand og med at gøre dem klar til et medlemskab af EU.
Det er der også mulighed for fortsat inden for denne ramme.
Så har vi et forslag om udlicitering.
Det er i statens regi næsten gået i stå.
Kun knap 20 pct. af statens driftsbudget udliciteres i dag.
Vi ønsker det hævet med blot 6 pct. på baggrund af tidligere erfaringer, for at det kunne frigøre et beløb på minimum 600 mio. kr.
Ikke et mål, som burde være svært at nå.
Vi har også forslag om besparelser på voksen- og efteruddannelse på 500 mio. kr.
Vi har også en række forslag på arbejdsmarkedsområdet.
Bl.a. foreslår vi, at reglerne for befordringsgodtgørelse for aktiverede personer i ordinær beskæftigelse ligestilles.
Vi foreslår tillige besparelser på reserverne.
Ministerierne må selv omprioritere de penge, som de mangler.
Og hvad vil vi så bruge de penge til, som vi sparer?
Først og fremmest har vi en række initiativer, som vi mener, det haster med at få gennemført.
Regeringen har ladet udarbejde en betænkning om generationsskifte, som man tilsyneladende ikke har tænkt sig at bruge til noget som helst.
Men det har vi.
Der skal gøres noget snart, hvis vi skal sikre fornuftige generationsskifter.
Vi har læst betænkningen og har en række forslag, som vil kunne smidiggøre generationsskifte.
Det gælder på goodwillområdet, skattemæssig succession for nære medarbejdere, forbedring af etableringskontoordningen og en række andre forslag.
På erhvervsbeskatningsområdet har det høj prioritet for os at finde en varig løsning på problemerne med medarbejderaktier, aktieoptioner og andre lignende ordninger.
Vi er moderat positive over for regeringens udspil om aktieoptioner, men foretrækker vort eget forslag, som er mere bredt, og som retter sig mod optioner i al almindelighed.
Endvidere kan man rejse spørgsmål om, hvorvidt den foreslåede ordning vil være konkurrencedygtig med udenlandske optionsregler.
Vi mener også, der er behov for at forbedre afskrivningsmulighederne, især inden for IT.
Der er påtrængende behov for at genindføre den gamle kompensationsordning for genindvindingsindustrien
, før hele branchen går nedenom og hjem.
Det koster 40 mio. kr.
Det er til at overse, men forslaget har en meget stor miljømæssig betydning.
Vi ønsker flere midler afsat på IT-området og er derved enig med forskningsministeren i, at der skal flere midler til.
Af andre forslag kan nævnes zoonoseområdet, hvor vi ønsker en yderligere styrkelse af indsatsen mod bakterier i vores mad.
Jeg har ikke gennemgået alle vores ændringsforslag, som jeg startede med at sige, men jeg har taget et par af dem, som jeg synes var mest væsentlige.