runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Svend Aage Jensby (V), 2004-04-21:
Jeg er ked at blive beskyldt for at være en dårlig politisk kammerat.
Jeg kan kun sige, som jeg har sagt flere gange: Jeg blev klar over, da jeg modtog brevet fra bl.a. hr. Trøjborg, at det, jeg havde sagt, kunne opfattes, som om jeg refererede fra mødet og tog medlemmer til indtægt for noget, som de ikke ville tages til indtægt for og heller ikke skulle tages til indtægt for.
Derfor skrev jeg øjeblikkelig til dem, at jeg ikke havde til hensigt at referere fra mødet, og det er heller ikke det, jeg har gjort.
Aage Frandsen (SF), 2004-04-21:
Det var et glimrende stikord: det var ikke hensigten.
Men hvorfor skriver forsvarsministeren så ikke i svaret til hr. Trøjborg og fru Baastrup, at det var det ikke, det var ikke derfra, man refererede?
Man siger, at det kunne opfattes, som om man refererede fra møderne i Udvalget vedrørende Efterretningstjenesterne, men det var ikke hensigten at referere.
Hvorfor siger forsvarsministeren så ikke, at han slet ikke sigtede til det, der var foregået i udvalget, han sigtede til det, der var foregået i det offentlige rum?
Der synes jeg for det første, at forsvarsministeren selvfølgelig skal svare på, hvorfor han ikke skriver noget andet, end at det ikke var hensigten, og for det andet, er det da en utrolig grovhed over for hr. Trøjborg og fru Baastrup at sige - for det er åbenbart det, man nu skal have som bortforklaring - at de ikke i det offentlige rum har sagt noget, som de ikke må sige noget om i det offentlige rum.
Så enten er forsvarsministeren på flugt fra både det ene og det andet og det tredje, fordi det er en dårlig sag, og/eller - jeg tror, det er både-og - forsvarsministeren er en rigtig dårlig kammerat, en dårlig politisk kammerat, der begynder med at påstå noget sådant om nogle folketingsmedlemmer, som aldrig må ytre sig, aldrig.
Svend Aage Jensby (V), 2004-04-21:
Da det blev klart for mig den 15. april, dagen efter udtalelserne til TV 2, at mine udtalelser blev opfattet, som om jeg refererede fra møder i kontroludvalget, sendte jeg øjeblikkelig et brev, som jeg har nævnt, hvor jeg gjorde opmærksom på, at det bestemt ikke var hensigten.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-21:
Så vil jeg godt bede ministeren tage stilling til det, når han siger i tv: »Så er der yderligere det at tilføje - jeg tror, det var i september 2003 og senest den 15. marts i år - at Udvalget vedrørende Efterretningstjenesterne fik lejlighed til at få en briefing af chefen for FE og mig selv, man fik oven i købet lejlighed til selv at gennemlæse de rapporter, regeringen, herunder statsministeren, har fået.«
Jamen forsvarsministeren redegør jo ganske detaljeret for arbejdet i kontroludvalget allerede i den sætning.
Og i tilknytning til den sætning fortsætter ministeren så med den sætning om, at der jo ikke var nogen, der havde gjort indsigelse.
Sammenhængen var jo krystalklar.
Det er da også derfor, ministeren i første omgang giver en undskyldning, og det er derfor, ministeren i første omgang har den forklaring, at det må ministre godt, de må godt referere.
Kan ministeren ikke på den baggrund se, at den bortforklaring, han nu kommer med, ganske enkelt ikke holder vand?
Jeg tror, det ville være klogest for ministeren omgående at gå til bekendelse i den her ...
Svend Aage Jensby (V), 2004-04-21:
Lad os nu tage det stille og roligt.
Jeg kan helt henholde mig til det, jeg lige har sagt.
Jeg har ikke refereret fra møder i kontroludvalget.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-21:
Vi må jo konstatere, at ministeren undervejs har ændret forklaring, derom kan der ikke herske nogen tvivl, for han begynder med at undskylde og henviser til, at han som minister jo godt må udtale sig om, hvad der foregår i kontroludvalget.
Det, han sagde i fjernsynet - det er i hvert fald refereret af justitsministeren - det, han der oplyste, var, at kontroludvalget havde haft lejlighed til at gennemlæse rapporterne og behandle hele spørgsmålet.
Allerede der - det vil jeg godt bede ministeren bekræfte - overtræder ministeren reglerne, for allerede der oplyser han om, hvad der foregår i kontroludvalget, hvilket han ikke må.
I direkte tilknytning dertil kommer så den oplysning, at der ikke er nogen medlemmer af kontroludvalget, der har rejst spørgsmål om, at regeringen ikke har håndteret informationerne fuldstændig korrekt.
Det blev altså sagt i direkte sammenhæng med, at ministeren i strid med loven oplyser, at man i kontroludvalget har behandlet disse rapporter.
Kan ministeren på nogen måde bestride, at det var det, han sagde i TV 2, og at det var ulovligt, både den første og den anden sætning?
Svend Aage Jensby (V), 2004-04-21:
Da jeg blev klar over, at det kunne opfattes sådan, at jeg tog medlemmerne til indtægt for noget, som jeg ikke kunne og heller ikke ville tage dem til indtægt for, og heller ikke gjorde, skrev jeg straks til de to udvalgsmedlemmer og øvrige medlemmer af kontroludvalget for at fastslå, at jeg ikke havde til hensigt at referere fra mødet og tage medlemmernes tilkendegivelser for noget som helst i relation til regeringens position.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-21:
Det er vel også derfor, vi med en vis rimelighed kan kræve af ministre, at de forstår de der særlige spilleregler, der gælder omkring arbejdet i det her.
Jeg er altså fuld af forundring over, at forsvarsministeren ikke går til bekendelse i stedet for konstant at skifte forklaring og ikke alene siger undskyld, men klart erkender, at forsvarsministeren har overtrådt de beføjelser, som andre medlemmer af udvalget bliver bedt om at overholde, at han har forsøgt at bruge sin post i kontroludvalget til at binde andre kontroludvalgsmedlemmer et synspunkt på ærmet, som de ikke har nogen mulighed for at forsvare i offentligheden.
Vil det ikke være klædeligt allerede nu at indrømme, at ministeren har lavet noget, som er i strid med de retningslinjer, der gælder for arbejdet i kontroludvalget?
Svend Aage Jensby (V), 2004-04-21:
Det er også derfor, jeg siger, at jeg ikke burde have sagt det.
Det er ingen overtrædelse af tavshedspligten, men det bringer medlemmerne af kontroludvalget i en vanskeligere situation end øvrige medlemmer af Folketinget.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-21:
Jeg er sikker på, at forsvarsministeren som tidligere anklager er opmærksom på, at hvis man skifter forklaring, så kan det være en skærpende omstændighed. Der er jo ikke skygge af tvivl om, hvis man læser det udkast, som forsvarsministeren har bekræftet er rigtigt citeret i justitsministerens svar til hr. Frank Jensen - det er spørgsmål nr. S 3002. - hvad forsvarsministeren har sagt, nemlig at det sigter direkte til kontroludvalget.
Når forsvarsministeren derefter går ud og siger, at forsvarsministeren opfatter, at han har en særlig ret, som andre medlemmer ikke har, til at citere, fordi han er minister, så møder vi i dag en helt tredje forklaring, der siger, at det var rettet mod det offentlige rum.
Jamen hvad vil der ske, hvis medlemmerne af kontroludvalget i det offentlige rum havde sat ministeren på plads?
Så havde de refereret fra kontroludvalgsmødet, så havde de lavet noget, der var strafbart.
Kan forsvarsministeren ikke selv se, at han har en dårlig sag?
Svend Aage Jensby (V), 2004-04-21:
Det var det, jeg sigtede til i et langt interview, og naturligvis ikke, hvad nogle medlemmer af udvalget havde sagt under udvalgsbehandlingen.
Det juridiske har jeg svaret på en gang, og det har justitsministeren svaret detaljeret på.
Aage Frandsen (SF), 2004-04-21:
Det, som forsvarsministeren refererede, var en anden tekst end den, jeg har.
Der er i hvert fald en udskrift, som også forsvarsministeren har fået sendt til sig, nemlig af hr. Jan Trøjborg og fru Anne Baastrup.
Der er refereret en tekst fra TV 2-Nyhederne.
Det tager ministeren i den her forbindelse i svaret ikke afstand fra.
Den tekst er korrekt, og i denne tekst står der intet om, at det er noget, der er foregået offentligt.
Der står intet om det.
Da forsvarsministeren så senere bliver konfronteret med det, så siger forsvarsministeren, at man ikke er omfattet af denne tavshedspligt.
Ministeren siger, at så kan man diskutere, om tavshedspligten gælder den minister, der sidder på området.
Det kan man overveje juridisk, og det er jeg ikke færdig med.
Jamen altså forsvarsminister: Hvis det er noget, der er foregået uden for det offentlige rum, så er det ikke noget, man skal overveje juridisk, så er det selvfølgelig dårligt kammeratskab at referere til noget, som nogen aldrig nogen sinde må referere.
Men jeg synes i virkeligheden, at det er meget, meget bekymrende, at en minister nu kommer med en helt, helt anden forklaring, men det er selvfølgelig, fordi ...
Svend Aage Jensby (V), 2004-04-21:
Jeg kan gentage mit svar.
Det, jeg sigtede til, var alene ytringer som led i den offentlige debat, og ikke hvad medlemmerne havde erfaret i kontroludvalget.
Det er også derfor, at man kan lave den sammenkædning, og derfor har jeg sagt, som jeg lige nævnte, at det havde været rigtigst, at jeg ikke havde henvist til det omtalte forhold, fordi det kan give den forbindelse. Med hensyn til tavshedspligt eller ej på den ene eller anden måde henviser jeg til justitsministerens besvarelse.
Jo, og det kommer også til at ske i forbindelse med den øgede åbenhed, som også jeg er tilhænger af i det omfang, det ikke ødelægger tjenestens arbejdsforhold
Villy Søvndal (SF), 2004-04-21:
Kan man så være sikker på, at vi som minimum får et tilsagn fra ministeren om, at når andre lande deklassificerer deres oplysninger - i dette tilfældet nogle af de amerikanske fortrolige efterretningsrapporter, der bliver deklassificeret - så vil Danmark gå mindst lige så langt som de andre lande, som vi siger vi holder hemmelige af hensyn til, så vi er sikret på den måde, at hvis amerikanerne deklassificerer, så vil de rapporter også blive offentliggjort på dansk?
Vil ministeren give det tilsagn, at vi med sikkerhed går lige så langt som f.eks. amerikanerne?
Svend Aage Jensby (V), 2004-04-21:
Nu iværksætter vi en undersøgelse af, hvad andre lande gør, og når den undersøgelse foreligger, så forholder vi os til, hvordan vi griber det an fra dansk side.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-21:
Nu havde ministeren jo i sidste uge, inden han ændrede forklaring i sagen om sine oplysninger vedrørende, hvad der foregik i kontroludvalget, den opfattelse, at en minister godt måtte referere fra kontroludvalget.
Jeg vil gerne være med til at overveje, om ikke ministre og andre folketingsmedlemmer i højere grad kan få adgang til materiale, som der ikke skal være fortrolighed om, og også, om der f.eks., som ministeren var inde på i sidste uge, kunne være en større adgang til at referere fra kontroludvalgets møder, hvor jeg synes at lukketheden stiger til sandsynligvis global rekord.
Så jeg vil godt spørge ministeren, om man ikke også, når det gælder kontroludvalget, kunne overveje at indføre reformer i retning af større åbenhed, og måske også få en større udbredelse af medlemskabet, således at det ikke kun er fem medlemmer, der har adgang til at kigge efterretningstjenesten efter i sømmene.
Nu må jeg sige, at nu forstår jeg slet ingenting af det.
Ministeren siger, at man forhandler om kompensation, samtidig siger ministeren, at der ikke er tale om merudgifter.
Med andre ord bliver der heller ingen kompensation.
Det hænger jo slet ikke sammen, må jeg sige til ministeren.
Er årsagen den, det vil jeg godt spørge om, for det antydede ministeren jo selv, at man i Frederiksborg Amt har
en vurdering af, at man godt vil lave dette her stykke arbejde ordentligt?
Derfor kræver det selvfølgelig nogle ressourcer.
Ministeren sagde, at de havde en opfattelse i amtet af, at det var en større opgave, end ministeren mener.
Skal det forstås sådan, at ministeren vil tvinge amterne til at lave en, om jeg så må sige, discountanalyse?
Sådan lidt løst, man lige kan stykke sammen fra arkivet eller sådan og så sende til ministeren?
Er det sådan det skal forstås?
Man kan jo godt få den bekymring, at det her
skal være et gratis projekt, det må ikke koste noget, og der bliver jo ingen kompensation, hvis det er rigtigt, hvad ministeren siger, nemlig at der ikke er nogen merudgifter.
Jeg håber, at ministeren selv kan høre, at det, han siger, sådan set ikke hænger sammen.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-04-21:
Jeg vil gerne understrege igen, at det er amterne, der skal udføre basisanalyserne, og disse analyser skal være gennemført ved udgangen af 2004.
Den første del af denne analyse omfatter karakteriseringen af vandområder og grundvand og opgørelse af påvirkninger af overfladevand og grundvand.
Miljøstyrelsen og Skov- og Naturstyrelsen vurderer, at der ikke er merudgifter ved denne opgave.
Hr. Keld Albrechtsen må forstå, at når jeg spørger Skov- og Naturstyrelsen og Miljøstyrelsen, om de mener, der er merudgifter ved den her opgave, så ville det vel være særpræget, hvis miljøministeren med den faglige baggrund, jeg har, som jo ikke kan måle sig med Miljøstyrelsens og Skov- og Naturstyrelsens, pludselig kunne gå ind og sige, at jeg mener, at man skal begynde at give midler til det, på trods af at anbefalingerne fra Miljøstyrelsen og Skov- og Naturstyrelsen går i modsat retning.
Altså nu har de forhandlinger om det, og jeg synes ikke, det er rigtigt, at jeg skal starte med at forhandle i Folketingssalen, om de skal have midler eller ej.
Det er jo den almindelige procedure, at kan de nå til enighed, ja, så når de til enighed, kan de ikke, så er det et DUT-spørgsmål, som løses sammen med finansministeren og de kommunale myndigheder, når man har de kommunale forhandlinger.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-21:
Jeg har jo også læst den aftale, som ministeren så efterfølgende har sendt til Folketinget, og som jeg altså godt synes han kunne have drøftet med partierne inden han indgik, bl.a. fordi hele spørgsmålet om økonomien nu viser sig ikke at være på plads, og at amterne ikke har penge til den opgave, som ministeren nu tvinger dem til at udføre.
Jeg er enig i, at disse basisanalyser naturligvis skal laves, men jeg er ikke enig, hvis ministeren vil tvinge dem til at lave dem på en sådan måde, at det medfører store nedskæringer på andre områder inden for miljø- og naturopgaver.
Jeg vil så spørge ministeren: Vil ministeren garantere, at de forhandlinger, som jeg forstår nu er i gang, og det er jeg da glad for, om en kompensation, vil medføre, at Frederiksborg Amt får fuld kompensation, således at det ikke skal skære i sin øvrige natur- og miljøindsats?
Hans Christian Schmidt (V), 2004-04-21:
Lad mig indlede med at understrege, at implementeringen af vandrammedirektivet er en vigtig opgave, og at jeg lægger stor vægt på, at vi overholder fristerne i direktivet.
Amtsrådsforeningen og jeg er derfor enige om, at amterne allerede nu kan gå i gang med at gennemføre basisanalysen.
Udførelsen af den første basisanalyse er en stor udfordring, særlig fordi miljømål og referencetilstande m.v. endnu ikke ligger fast, og basisanalysen skal danne grundlag for de fremtidige vandplaner, og flere aktører, der kan blive væsentligt berørt af disse vandplaner, har udtrykt bekymring, herunder både kommunerne og Dansk Landbrug.
Derfor har jeg efter drøftelse med Amtsrådsforeningen og Dansk Landbrug lavet en aftale om basisanalysen, miljømål og konsekvenserne, som jeg tidligere har orienteret Folketingets Miljø- og Planlægningsudvalg om.
Med aftalen deles udførelsen af basisanalysen op, således at amterne allerede nu kan gå i gang med karakteriseringen og opgørelsen af belastninger på vandforekomster.
Der er primo marts 2004 udsendt bekendtgørelse og vejledning herom i høring, og disse vil snarest blive officielt udstedt.
Af hensyn til amternes tid til at udføre denne del af analysen, fremgår det af aftalen, at Miljøministeriet er opmærksom på, at udsendelse af retningslinjer og tidsfrister for arbejdet skal afpasses med hinanden og således, at der sikres amterne tilstrækkelig tid til at løse opgaven.
Når man har gennemført disse drøftelser, vil retningslinjer kunne udsendes til amterne, og jeg mener på den måde at have sikret, at basisanalysen kan gennemføres på den mest hensigtsmæssige måde i amterne, og det er netop, hvad aftalen med Amtsrådsforeningen går ud på.
At Frederiksborg Amt ikke er enig med mig og Amtsrådsforeningen, mener jeg primært skyldes, at amtet vurderer opgavens omfang til at være betydelig større, end hvad Miljøstyrelsen og Skov- og Naturstyrelsen vurderer, og
med hensyn til forhandlinger om økonomisk kompensation for merindsats til opgaverne vil jeg henvise til, at Miljøstyrelsen og Skov- og Naturstyrelsen har optaget forhandlinger med Amtsrådsforeningen herom. Jeg mener derfor ikke, at der er behov for at optage nye forhandlinger i Folketinget om gennemførelse af vandrammedirektivet.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-21:
Jeg stiller det her spørgsmål, fordi vi jo tidligere har haft en diskussion om den aftale, som ministeren indgik med Dansk Landbrug og Amtsrådsforeningen, en aftale, som ministeren jo fandt det rigtigst at indgå uden først at drøfte sagen med Folketinget, en aftale, hvis evne til at opfylde vores forpligtelser i henhold til vandrammedirektivet vi er mange, der tvivler på.
Nu viser det sig altså, at der også er andre, som ministeren har glemt at tage i ed, bl.a. Frederiksborg Amt, som ifølge pressen ikke har råd til og tilsyneladende heller ikke føler sig forpligtet til at lave det arbejde, som ministeren i en snæver kreds har aftalt på alle mulige andres vegne.
»Vil ministeren erkende, at ministeren stadig ikke har løst den opgave, som er nødvendig at løse ifølge vandrammedirektivet, idet hans aftale med Amtsrådsforeningen og Dansk Landbrug tilsyneladende ikke i de enkelte amter ser ud til at kunne gennemføres, og vil ministeren i den anledning optage forhandlinger med Folketingets partier for at få en reel plan for opfyldelse af direktivet?«
Skriftlig begrundelse
Ifølge oplysninger i dagspressen har ministeren ikke sat penge af til gennemførelse af det forudsatte arbejde, og ifølge avisen Urban den 14. april 2004 kan Frederiksborg Amt derfor ikke løse opgaven.
Svend Aage Jensby (V), 2004-04-21:
Hr. Søvndal brugte udtrykket, at han fortolkede ministerens tilsagn meget vidt.
Ja, jeg kan jo ikke gøre for, hvorledes hr. Søvndal fortolker, hvad jeg har sagt.
Det bliver jo refereret i Folketingstidende.
Må jeg så sige med hensyn til ry og omtale af vores efterretningstjeneste: Vores efterretningstjeneste i forsvaret har min fulde støtte.
Jeg respekterer tjenestens måde at udføre opgaverne på, det bliver jeg ved med, og den seneste tids brug, misbrug, eller hvad man vil kalde det, af de informationer, efterretningstjenesten er kommet frem med, kommer aldrig til, så vidt jeg kan gøre noget for det, at svække den gode position, vores efterretningstjeneste har haft, men jeg kan sige til hr. Søvndal, at vi arbejder videre med større åbenhed.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-21:
Jeg vil bare kvittere for, at jeg alligevel synes, at vi er kommet et stykke i dag.
Forsvarsministeren nævnte, at det ikke nødvendigvis bliver i løbet af 1 eller 2 dage.
Det afgørende er, at forsvarsministeren i dag har sagt, at han er villig til at gå meget langt, sådan tolker jeg det, i retning af åbenhed, har nævnt nogle eksempler, og jeg har føjet flere eksempler til.
Jeg forstår det sådan, men jeg ved ikke, om jeg fortolker forsvarsministeren for vidt, at i det omfang der ikke er noget, der taler imod åbenhed, er forsvarsministeren villig til at gå så langt, man overhovedet kan, i retning af åbenhed også belært af de seneste erfaringer med, at det i virkeligheden jo også svækker Forsvarets Efterretningstjenestes ry og omdømme voldsomt, når den bliver brugt i et spil, hvor kun ganske få har en viden, og hvor man kan have den mistænkt for i højere grad at blive brugt til at beskytte en regering end til at beskytte nationen.
Aage Frandsen (SF), 2004-04-21:
Forsvarsministeren refererer til noget, som forsvarsministeren har sagt.
Jeg går ud fra, det var til TV 2-Nyhederne kl. 22 hin 14. april.
Der kan jeg altså ikke læse det samme om det offentlige.
Det, der står her, er: Så er der dernæst yderligere det at tilføje, at - jeg tror, det var fra september osv. osv., og så kommer der længere nede: Man fik oven i købet lejlighed til at gennemlæse de rapporter, som regeringen, herunder statsministeren, har fået.
Der er ikke nogen medlemmer af kontroludvalget, som det jo kaldes, der har rejst spørgsmål om, hvorvidt regeringen har håndteret informationerne fuldstændig korrekt. Da forsvarsministeren så udtaler sig den 17. april til Berlingske Tidende, siger forsvarsministeren, at forsvarsministeren ikke har den der tavshedspligt.
Det er altså en helt, helt, helt, helt, helt anden forklaring, der foreligger på nuværende tidspunkt.
Og det er der givetvis gode grunde til.
Svend Aage Jensby (V), 2004-04-21:
Jeg har allerede nu to eller tre gange sagt til hr. Søvndal, at når vi i fremtiden skal udsende styrkebidrag, vil vi overveje, hvorledes Folketinget i et større omfang kan blive delagtiggjort i trusselsvurderingerne.
Indtil nu har det jo oftest, som regel altid vil jeg sige, stået i beslutningsgrundlaget, hvorledes efterretningstjenesten bedømmer risikoen for udsendte styrker.
Men vi arbejder videre, således at en bredere kreds i det hele taget kan blive orienteret om trusselsvurderinger.
Der er overvejelserne.
Jeg kan sige til hr. Søvndal, at der ikke er noget med, at bunden pludselig skal vendes i vejret.
Vi har i årevis haft nogle meget restriktive forhold vedrørende vores efterretningstjenester, hvad enten det er den indadrettede eller den udadrettede.
Det skal ikke laves om over en nat.
Men som jeg sagde som svar på det tidligere spørgsmål
, så overvejer vi et afsnit i den årlige redegørelse om FE, en hjemmeside, tematiske redegørelser, der kan have
offentlighedens interesse, og hvis vi står i situationer, hvor vi skal udsende styrkebidrag, da at lave nogle særlige vurderinger, som kan tilgå Folketinget.
Så vi er i gang.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-21:
Men jeg synes, at vi må have en fælles interesse efter de sidste dages begivenheder i at vende bunden i vejret på det, om man så må sige, og sige, at i alle de tilfælde, hvor der ikke er noget, der begrunder lukkethed af de tre eventuelt flere hensyn, jeg nævnte, er oplysningerne fra Forsvarets Efterretningstjeneste principielt offentligt tilgængelige oplysninger.
Jeg vil spørge, om forsvarsministeren vil bestræbe sig på i det kommende arbejde at gå så vidt, også fordi jeg faktisk mener, at vi har en samfundsmæssig interesse i at sprede efterretningsoplysninger ud i det omfang, ingen af de tre tidligere nævnte forhold bliver krænket.
»Vil ministeren åbne for større offentlig indsigt i efterretningstjenestens virksomhed, så efterretningsrapporter i lighed med f.eks. i USA og Storbritannien kan offentliggøres, når undtages personfølsomme oplysninger og oplysninger, der kunne udgøre en sikkerhedsrisiko for landet eller kompromittere udenlandske relationer eller fremmede magters efterretningstjenester?«
Svend Aage Jensby (V), 2004-04-21:
Det her spørgsmål drøfter jeg nu først og fremmest med chefen for Forsvarets Efterretningstjeneste.
Så skal man nok få at vide, hvilket resultat vi er nået frem til, når disse grundige overvejelser er gjort.
Det her drejer sig for mig om at sikre, at den til enhver tid siddende regering har en efterretningstjeneste, der kan fungere.
Det er tvingende nødvendigt for enhver regering.
Derfor er det ikke noget, hr. Søvndal kan forvente at få svar på på 1-2 dage.
Det vil jeg have ro og tid til at drøfte.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-21:
Den 23. marts havde vi et samråd i Folketingets Forsvarsudvalg, som jeg havde indkaldt til - et åbent samråd, der derfor var åbent for pressen og offentligheden - hvor jeg havde bedt ministeren redegøre for overvejelser i retning af åbenhed i efterretningstjenesten.
Dengang var ministeren meget afvisende.
Jeg vil ikke bebrejde ministeren, at han i dag er mere åben, det synes jeg ikke der er nogen grund til, det synes jeg tværtimod der er grund til at rose forsvarsministeren for.
Jeg vil spørge, hvor hurtigt forsvarsministeren forventer at arbejdet bliver færdiggjort med større åbenhed, større tilgængelighed.
Svend Aage Jensby (V), 2004-04-21:
Det kræver næsten ikke noget svar.