runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 1999-11-25:
Nu har jeg været heroppe på talerstolen et par gange, og efter jeg har været heroppe, har jeg sat mig ned og lyttet lidt til, hvad regeringen egentlig sagde til det her spørgsmål om forskellen mellem bistandsklienter eller ligheden mellem bistandsklienter og modtagere af integrationsydelse.
Jeg har stadig væk ikke hørt regeringens svar på, om det bliver sådan, at der bliver en forskelsbehandling, eller det bliver på samme måde, hvad angår folk, der er på integrationsydelse, og folk der i dag er på kontanthjælp.
Altså må jeg så gentage spørgsmålet én gang til: Er det regeringens opfattelse, når man fremlægger forslag i Folketinget over for os, at man kan fratrække det beløb i integrationsydelsen, eller man ikke kan fratrække det beløb i integrationsydelsen, som man arbejder for?
I de meldinger, man har hørt indtil nu fra regeringen, er det sådan, at man får lov til at optjene et beløb ved siden af integrationsydelsen, men det kan danskere ikke tilsvarende få lov til.
Så må jeg endnu en gang sige, at hvis
det bliver på den måde, er det igen en forskelsbehandling.
Så er det igen sådan, at flygtninge altid kan få, hvorimod folkepensionisten, der gerne vil tjene nogle penge ved siden af eller gerne vil have nogle penge fra kommunen, ikke kan få.
Det er jo faktisk det argument, fru Dorte Bennedsen bruger, at flygtninge har man fået besked om ude i kommunerne, at dem er man nødt til at give ekstra penge, og derfor har man nu indført denne her kontanthjælpssats.
Pia Kjærsgaard (DF), 1999-11-25:
Fru Dorte Bennedsen bruger sådan bare til en forandring mig som skræmmebillede, og det skal hun da også være velkommen til.
Stillet op imod fru Dorte Bennedsen har jeg såmænd ikke så meget imod det.
Men fru Dorte Bennedsen siger, at det billede, som fru Pia Kjærsgaard tegner, er fortegnet.
Jeg vil lige i al stilfærdighed gøre opmærksom på, at jeg faktisk har været væk i næsten 6 uger og ikke har sagt et muk.
Men jeg skal så sandelig love for, at udlændingedebatten alligevel er kørt videre, og kan fru Dorte Bennedsen virkelig ikke forstå, at det problem er meget, meget, meget, meget større end det, fru Dorte Bennedsen forsøger at gøre det til her fra Folketingets talerstol?
Nu har vi diskuteret det her i 10 år, og i de 10 år har jeg stået på denne talerstol og fået så mange skældud den ene gang efter den anden, så jeg snart har vænnet mig til det og er fuldstændig ligeglad.
Det, jeg bare gerne vil have, er, at fru Dorte Bennedsen, som har været ordfører på området omtrent lige så længe, for en gangs skyld kunne begynde at forstå det.
Jeg vil også godt høre med hensyn til integrationsydelsen - det kan være, ministeren midt i det hele også kan svare på det - om man må tjene penge ved siden af.
Det må danskere jo ikke, og hvordan ligger det med hele den diskussion, der har været om, hvorvidt udlændinge skal favoriseres i forhold til danskere?
Har man fået styr på det internt i regeringen?
Tom Behnke (FRI), 1999-11-25:
Det er rigtigt, at jeg er helt enig i, at hovedparten af de udlændinge, der er her i landet, godt kan finde ud af at opføre sig ordentligt.
Men jeg tror bare ikke, at vi ved at blive ved med at gentage den sætning kan lave om på de problemer, der er med hensyn til de udlændinge, som laver kriminalitet.
Vi får ikke den kriminalitet til at forsvinde ved at fortælle, at det kun er en del af udlændingene, der laver kriminalitet, og vi får heller ikke ændret
befolkningens opfattelse af, hvad det er, der foregår her i samfundet, bare ved at sige, at det er anderledes.
Det hjælper altså ikke.
Løsningen er jo, at man tager fat i de udlændinge, som laver kriminalitet.
At man laver en forebyggende indsats for at forhindre, at det når til kriminalitet, er jeg ganske enig i, og det gælder både udlændinge og danskere.
Men når det når dertil, at der er nogle, der til trods for denne forebyggende indsats alligevel laver endda meget grov kriminalitet her i landet, bør vi også være konsekvente og sige: Det vil vi ikke finde os i!
Et flertal her i Folketinget har sagt, at hvis man handler med narkotika, kan man blive smidt ud af Danmark.
Det burde også kunne ske på en lang række andre grove kriminelle områder, for så ville den danske befolkning vide, at de udlændinge, der er her i landet, er her, fordi de kan finde ud af at opføre sig ordentligt, og så ville der være en helt anden imødekommenhed.
Jann Sjursen (KRF), 1999-11-25:
Fru Dorte Bennedsen var i forbindelse med sine korte bemærkninger igen inde på, at det billede, Dansk Folkeparti og medierne tegner af de etniske minoriteter, er præget af de få, som laver kriminalitet, og at det ikke er virkelighedens verden.
Det er jeg fuldstændig enig med fru Dorte Bennedsen i, og så er der også grund til at spørge Socialdemokratiet og fru Dorte Bennedsen, om det ikke virker helt overreageret, når regeringen i går i forbindelse med præsentationen af rapporten om de utilpassede unge - som i øvrigt indeholder mange udmærkede initiativer efter Kristeligt Folkepartis opfattelse - alligevel tropper op med hele otte ministre, hvoraf tre dog kun deltog i præsentationen.
Otte ministre tropper op for at præsentere en handlingsplan vedrørende de kriminelle etniske unge, og derfor må fru Dorte Bennedsen svare på mit spørgsmål: Bidrager regeringen så i virkeligheden ikke selv til det mediebillede, som fru Dorte Bennedsen kritiserede, og som ganske rigtigt er fortegnet, når det siger, at de etniske minoriteter stort set er kriminelle?
Det er det ene.
Det andet, jeg vil spørge om, er med hensyn til, at denne forespørgselsdebat jo desværre kun drejer sig om administrationen af udlændingeloven.
Det synes jeg ikke fru Dorte Bennedsen var så meget inde på i sin tale, og jeg vil godt høre, hvad Socialdemokratiet mener om den måde, udlændingeloven bliver administreret på.
Dorte Bennedsen (S), 1999-11-25:
Angående handlingsplanen, som fru Pia Kjærsgaard havde med op på talerstolen: Jeg har ikke det eksakte beløb, for den lå jo først på mit bord i går, så jeg har ikke eksakt, hvad det koster.
Men jeg vil sige det på den måde: Det koster selvfølgelig noget, og det er en pris, vi er villige til at betale, fordi vi skal gribe problemerne, have fat i problemerne, inden de vokser sig store.
Så til hr. Tom Behnke, som var enig i, at der generelt ikke var problemer, men så sagde, at problemet er, at den danske befolkning generelt mener, at udlændinge generelt er kriminelle.
Nu skal jeg ikke tage stilling til det - i hvert fald i de kredse, hvor jeg færdes, er det nok ikke det generelle indtryk - men hvis hr. Tom Behnke har ret i det, har vi jo en opgave.
Er hr. Tom Behnke enig med mig i, at den helt, helt overvejende del af udlændingene er der ikke nogen problemer med?
Og skal vi så acceptere, at bl.a. Dansk Folkeparti prøver at tegne det billede, at udlændingene generelt er problematiske, generelt er kriminelle, og at udlændingene overhovedet slet ikke burde være i Danmark?
Så har hr. Tom Behnke og jeg og alle andre mennesker i denne sag og også uden for den en meget stor opgave med at gå ud og prøve at forklare, at det her er ganske enkelt ikke sandt.
Tom Behnke (FRI), 1999-11-25:
Det er ligeledes min opfattelse, at vi mangler nogle svar på, hvad løsningerne er.
Jeg sad f.eks. og lyttede meget til statsministerens tale, og man kan sige, at der var faktisk ikke ét eneste ord, jeg var uenig med statsministeren i, det var en tale, jeg lige så godt selv kunne have holdt.
Men det var kun, fordi det bare var generelle betragtninger, generelle vendinger.
Men hvad gør vi så?
Det er meget fint at have nogle målsætninger osv., men hvordan når vi de mål?
Men man bør så også stille sig selv spørgsmålet: Hvorfor har de svært ved det?
Hvorfor?
Et langt stykke ad vejen er det jo, fordi den danske befolkning generelt har et indtryk af, at udlændinge generelt laver kriminalitet.
Så kan man diskutere, om det er rimeligt, eller det ikke er rimeligt, men sådan er den menneskelige psyke indrettet: Når vi ser, der er grupper, der laver ballade, bliver det bagefter svært at vide sig sikker på, om dem, man nu ansætter i sin virksomhed, er nogle af ballademagerne eller ej.
Den anden løsning var, at man, som statsministeren sagde, var mere konsekvent og lod det få konsekvenser for disse mennesker.
Pia Kjærsgaard (DF), 1999-11-25:
En gang imellem spørger jeg mig selv om, hvad vi egentlig beskæftigede os med, inden vi åbnede for sluserne med udlændingeloven den 1. oktober 1983.
Hvad skrev aviserne om?
Hvad sendte man om i TV-Avisen?
Hvad brugte politikerne debatter på?
Hvad brugte radioaviserne tid på?
Og hvad optog den danske befolkning i så enestående høj grad som netop problemet her?
Jeg vil godt spørge fru Dorte Bennedsen: Hvad koster det her?
Hvad koster det med mandsopdækning, og jeg ved ikke hvad?
Tilbud, tilbud, tilbud.
Hvad koster det?
Jeg hørte lige KL's formand, Anker Boye, sige her i morges i radioavisen, at han havde store problemer med, hvad han egentlig skulle gøre rent økonomisk.
Hvor langt er man kommet i de overvejelser?
Det her er altså sjusk og hastværk, og jeg ved ikke hvad.
Der må langt, langt, langt mere konkrete ting på bordet.
Som sædvanlig, når vi diskuterer udlændingelov, er det noget, der foregår over hals og hoved, og hvor indenrigsministeren bliver presset i allerhøjeste grad til at komme med en eller anden sjusket hastværksløsning.
Men det er ikke acceptabelt, og Dansk Folkeparti forlanger, at vi får nogle konkrete svar i dag.
Dorte Bennedsen (S), 1999-11-25:
Til fru Pia Kjærsgaard: Det, jeg sagde om pressens billede, var, at det billede, som visse dele af pressen tegner af etniske unge som generelt problematiske og kriminelle, ikke hører hjemme i virkelighedens verden.
Det var ordret, hvad jeg sagde, og det står jeg ved.
Så spørger fru Pia Kjærsgaard, hvad det er for tilbud, vi kan give dem.
Vi vil, og det er i øvrigt også et svar til hr. Søren Søndergaard, sætte ind over for unge - de kan være af etnisk baggrund, og de kan være af dansk baggrund - og prøve at få løst deres problemer.
Det er dels i form af en hurtig indsats for at prøve at skabe tryghed i området, men det er primært ved en langsigtet forebyggende indsats.
Det kan godt være, hr. Søren Søndergaard ryster på hovedet, men det er der også brug for i denne sammenhæng.
Men det, som jeg understregede i min ordførertale, var jo, at vi synes, det er vigtigt, når vi snakker unge, at se på uddannelserne.
Jeg pegede på de 6.000-7.000 praktikpladser, der manglede, og hvoraf en meget, meget stor del vedrører unge med etnisk baggrund.
Det er urimeligt, at arbejdsløsheden blandt indvandrere og flygtninge er så høj, som den generelt er.
Det er her, der generelt skal sættes ind med en forebyggende indsats, både for at mennesker kan trives, og for at vort samfund kan fungere optimalt.
Søren Søndergaard (EL), 1999-11-25:
Den socialdemokratiske ordfører har fuldstændig ret
i, at langt, langt, langt den største del af indvandrere og flygtninge i Danmark og deres børn er lovlydige borgere, ligesom i øvrigt langt, langt størstedelen af den danske befolkning er det.
Derfor fatter jeg heller ikke, hvorfor regeringen hele tiden snakker om kriminalitet, hver gang talen er om integration.
Fru Pia Kjærsgaard var heroppe med det stykke lokumspapir, som hedder: »Optryk af initiativer i en rapport fra regeringens ministerudvalg om integration og utilpassede unge« Det er dét, vi skal diskutere: integration og utilpassede unge.
Det er ikke integration af utilpassede unge, men det er integration og utilpassede unge.
Og hvad er så svarene?
Det er udrykningshold, det er mandsopdækning, det er hurtig kontakt til forældre i tilfælde af kriminalitet, det er behandlingstilbud, det er styrkelse af Kriminalforsorgen, og det er SSP-samarbejdet.
Pia Kjærsgaard (DF), 1999-11-25:
Da de forespørgsler, som vi har på dagsordnen i dag, blev rejst, var der nok ikke mange, der havde gjort sig forestillinger om de tiltag, som er blevet til her i sidste uge og de seneste par dage, og det synes jeg slet, slet ikke den socialdemokratiske ordfører forholdt sig til og slet ikke ministrene.
Men det kommer vi forhåbentlig tilbage til.
Jeg vil godt spørge fru Dorte Bennedsen, om regeringens forklaring på de store og stærke konflikter, der er i det danske samfund, alene skal være - som fru Dorte Bennedsen gav udtryk for - det billede, dele af pressen tegner af de ting, der foregår.
Jeg er altså temmelig overrasket over, men det har jeg jo været så tit i denne udlændingedebat, og det fortsætter åbenbart, at man ikke går helt, helt, helt, helt anderledes til værks.
Nu er der kommet en fin pjece om utilpassede unge, altså
Nørrebrobanderne, Vollsmosebanderne og andre utilpassede unge.
Er det de tilbud, regeringen nu vil give?
Er det de initiativer, der skal dæmme op for disse ganske alvorlige problemer?
Er det udelukkende dét, regeringen har tænkt sig at foretage sig, eller hvad er egentlig meningen?
Jeg er helt enig i, at vi skal have en saglig debat, men vi skal så sandelig også have en debat, hvor der kommer noget konkret ud af det og ikke bare snak.
Arne Melchior (CD), 1999-11-25:
Man behøver ikke at være en meget opmærksom iagttager af det politiske liv for at have noteret sig, at der i denne sommer, i dette efterår, er blevet skrevet et stykke dansk parlamentarisk historie.
Det er sket på en civiliseret og kultiveret måde, men en aktion har der klart været tale om.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at sige tak til Det Radikale Venstre, personificeret ved deres gruppeformand, hr. Jørgen Estrup, og til min egen gruppeformand, hr. Peter Duetoft, for den måde, de har gjort det på.
Men en tak skal også lyde til indenrigsminister Thorkild Simonsen, fordi han har bidraget til denne proces, ikke uden en vis irritation, som man godt kan forklare, men han har bidraget, også på, som jeg tillod mig at sige før, en civiliseret og kultiveret måde.
Også regeringschefen himself har tålt denne ting, og jeg synes, at han derved har vist overlegenhed og klasse, som meget gerne må erindres og danne skole.
Dagens forespørgsel er så den foreløbige kulmination på denne såkaldte aktion.
Men den behøver ikke af den grund være et punktum for den proces, der er igangsat, idet det selvfølgelig bliver nødvendigt løbende at følge de ændringer, som nu er ved at blive implementeret.
Vi har altid været beredte til at tage den debat, og derfor glæder vi os også til debatten i dag.
Processen, som er foregået i sommer og i efteråret, har allerede haft en betydelig virkning, hovedsagelig en positiv virkning.
Også det vil CD kvittere for, og på denne baggrund imødeser vi nu med stor interesse, hvad regeringen har at melde om spørgsmålet i dag.
Besvarelse
Ole Stavad (S), 1999-11-25:
Jeg synes ikke, jeg kan lade være med at markere her ved tredjebehandlingen, at vi har her et forslag, som vel egentlig er et skoleeksempel på det samarbejdende Folketing.
Vi har haft nogle brave diskussioner undervejs.
Og når så vi ser et lovforslag, der ender som det her med, at det bliver, som udvalgets indstilling er, et enigt Folketing, der vedtager det, så synes jeg, der er grund til at notere, at godt nok kan vi tage brave diskussioner, men vi kan også sætte os sammen og finde løsninger.
Det vil jeg gerne takke for, og jeg synes egentlig, det også er et skoleeksempel, som man kan tage med ud i forsamlingshusene, på, at nok kan vi diskutere, men selv om tonen kan være skarp, så betyder det ikke, at vi ikke også kan snakke sammen.
Så tak til et samlet Folketing for, at vi løser det her forslag på den måde.
Dorte Bennedsen (S), 1999-11-25:
Til hr. Jann Sjursen vil jeg sige, at jeg føler, det falder uden for mit kompetenceområde at tage stilling til, om regeringen skal have fem eller tre eller otte ministre med.
På tv i går så jeg kun tre ministre, men det er rigtigt, der har siddet otte i udvalget.
Men jeg mener altså ikke rigtig, det er mit bord at tage stilling til det, selv om jeg synes, det er godt, man har engageret så mange ministre i udvalgsarbejdet, fordi det er et felt, der berører mange områder i samfundet.
Så til det, at jeg ikke talte om administrationen i min ordførertale.
Jeg vil sige, at jeg spurgte forespørgerne, om der var noget emne på udlændingeområdet, der ikke var dækket af denne forespørgsel, og fik det klare svar: Nej, det er der ikke.
Så har jeg ud af det meget store område valgt de perspektiver, jeg synes, der var nogen fremtid i, nemlig sprogundervisning, arbejde og uddannelse, og det var ud fra det, jeg udformede min ordførertale.
Jeg må lige rette fru Pia Kjærsgaard: Folk på bistandshjælp har lov til at tjene penge ved siden af.
Nå ja, så skal der fradrages i bistanden, men fru Pia Kjærsgaard sagde heroppefra, at danskerne ikke havde lov til det.
Jeg vil bare gøre opmærksom på, at det har danske statsborgere altså, men hvordan det skal tilrettelægges, er der ikke taget stilling til nu.
Der er en lovgivning, der skal ændres i den forbindelse, og med de forslag bliver der også taget stilling til, hvordan det skal komme til at fungere.
Til hr. Tom Behnke: Ja, nogle laver grov kriminalitet, både folk, der ikke har dansk statsborgerskab, og folk, der har dansk statsborgerskab, og begge grupper skal der tages hånd om.
Kriminalitet er ikke acceptabelt, og der skal gøres
en indsats, uanset hvilken baggrund man i øvrigt har.
Peter Duetoft (CD), 1999-11-25:
Jeg undrer mig over, at fru Dorte Bennedsen stiltiende accepterer hr. Jann Sjursens påstand om, at den administration og de problemer, vi har set i sommer, skyldes noget, der står i loven eller dens forarbejder.
Jeg må da i stilfærdighed spørge fru Dorte Bennedsen: Hvis den tankegang, som hr. Jann Sjursen kommer med, er rigtig, og som fru Bennedsen ikke tog afstand fra, hvor i lovens forarbejder eller i loven står der, at ægteskab eller ægteskabslignende forhold skal defineres som noget, hvor man skal sidde og holde hinanden i hånden 24 timer i døgnet? Jeg tænker selvfølgelig på den mest berømte af sagerne, nemlig Thyborønsagen, hvor fiskeren, der var ude 3 eller 4
ikke kunne have en udenlandsk kone.
Hun skulle sendes ud af landet.
Og lad være at komme og sige, at nu har Udlændingestyrelsen rettet det.
Der var jo andre sager, der lignede den.
Og der er jo en lang forhistorie dér.
Og dermed at hr. Jann Sjursen ikke har ret i, at det her drejer sig om lovændringer, men at det i virkeligheden drejer sig om det, regeringen også har gjort sammen med andre, nemlig at rette administrationen til?
Søren Søndergaard (EL), 1999-11-25:
Jeg forstår godt, at den socialdemokratiske ordfører må prioritere sin tid, og derfor er det sådan set også kun for at give den socialdemokratiske ordfører mulighed for at få mere tid, at jeg vil gentage hr. Jann Sjursens efterlysning af svaret vedrørende administration af udlændingeloven
det jo nu er det, denne her forespørgsel primært drejer sig om.
Så vil jeg for en gangs skyld erklære mig enig med fru Pia Kjærsgaard.
Hvis problemet bare var, at fru Pia Kjærsgaard kom med forkerte tal og forkerte oplysninger i udlændingedebatten, ville der ikke være noget stort problem.
Det ville faktisk være et meget lille problem og til at overse, det er jeg fuldstændig enig med fru Pia Kjærsgaard i.
Vi fik for nylig en rapport fra Rigspolitiet om bandekriminalitet, hvor man simpelt hen løj om andengenerationsindvandreres andel af bandekriminaliteten i Danmark.
Det synes jeg i hvert fald.
Peter Skaarup (DF), 1999-11-25:
Jeg vil godt spørge den socialdemokratiske ordfører eller indenrigsministeren, eller hvem der kan svare på det spørgsmål, fru Pia Kjærsgaard stillede lidt tidligere i dag: Hvis det er sådan, at en dansker, der får bistandshjælp, yder et stykke arbejde, får vedkommende så lov til at få de penge eller ej? Svaret er jo helt klart, at i dag vil der blive trukket i bistandshjælpen, og derefter er spørgsmålet til regeringen, om man efter indførelsen af integrationsydelsen vil være i den situation som udlænding i Danmark, at man fremover får lov til at beholde de penge, man får for et stykke arbejde, eller om de penge vil blive fratrukket ydelsen.
Indtil nu har det været svært at få regeringen til at svare, og det er meget relevant at spørge enten indenrigsministeren eller den socialdemokratiske ordfører: Vil de penge, man som udlænding får for et stykke arbejde, fremover blive fratrukket, eller vil de ikke blive fratrukket? Så vil jeg også godt spørge regeringen ...
Dorte Bennedsen (S), 1999-11-25:
Diskussionen om ydelser til forskellige personer, folkepension, SU, førtidspension osv., har været endevendt i forbindelse med denne lovgivning.
Og i dag, hvor det er interessant at se, hvad skal der ske fremover, synes jeg ikke, jeg vil bruge tid på den.
Vi har redegjort for det.
Det her er ikke sammenlignelige grupper osv., osv.
Hr. Knud Erik Hansen spørger, om lovgivningen er i orden.
Når hr. Knud Erik Hansen tager de konkrete ting op, ansøgninger fra udlandet, humanitær opholdstilladelse, så er det jo lige præcis nogle af de punkter, hvor indenrigsministeren har meddelt, at han ændrer på praksis. Der bliver mulighed for ikke at skulle til udlandet og søge i visse tilfælde, men at kunne søge herfra.
Der bliver en bredere anvendelse af humanitær opholdstilladelse, hvor det ikke kun skal være livstruende sygdom osv., osv.
Det er jo netop nogle af de punkter. Og når man siger, er det rimeligt, at der skal ventes ½ år på familiesammenføring.
Ja, men der er jo nogle ting, der skal undersøges i disse sammenhænge.
Det er ikke min opgave at gå ned i konkrete enkeltsager, men at ikke alt skal gøres fra den ene uge til den næste, har jeg en vis forståelse for, for der er faktisk nogle undersøgelser, der skal foretages.
Det er klart, at tiden skal være så kort som overhovedet muligt, og det er jeg ret sikker på, at det også er den vej, man går i Udlændingestyrelsen.
Og så spørgsmålet fra hr. Christian H. Hansen, om udlændinge vil sætte sig på en stol og bare vente på en ugentlig check.
Jeg må sige, det jeg hører fra de flygtninge, der kommer hertil, det er: Bare vi dog kunne få et job og være med til at bidrage til det samfund, vi er kommet til, og som har taget imod os. Jeg skal ikke udtale mig om, hvem der har lavet det der. Jeg kan høre på hr. Christian H. Hansen, at han synes, han har en mægtig god fidus, så jeg vil da gerne sige, jeg tror, han mener, at det er hveranden socialdemokratiske borgmester.
Det synes jeg ikke synspunktet bliver rigtigere af.
Christian H. Hansen (DF), 1999-11-25:
Svaret på, hvordan en studerende på SU skulle kunne leve for 1.050 kr. fremover, kan vi så ikke få frem her.
Det kan jeg godt forstå.
Det ville være en lidt pinlig redegørelse på nuværende tidspunkt.
Jeg vil godt lige citere noget fra Jyllands-Posten: »Vi, der sidder tæt på flygtninge, kan se, at det nu bliver sværere at få dem i arbejde.
Der er jo ikke længere nogen motivation, og jeg frygter, at de blot sætter sig i deres sofaer og venter på, at der kommer en månedscheck.«
Knud Erik Hansen (SF), 1999-11-25:
Det er da givet, at der i en lovgivning skal være skøn, fordi vi kan ikke lovgive om alt, men det var ikke det, jeg spurgte fru Dorte Bennedsen om.
Jeg spurgte rent faktisk om politisk stillingtagen til, om de retningslinjer, der lå i vores lovgivning, i bemærkninger, i hele processen omkring udlændingeloven, var korrekte, om de retningslinjer, som administrationen havde, var gode nok, om de så ikke i virkeligheden var grunden til en administration, som var hård og bureaukratisk og helt unødvendig.
Jeg vil godt nævne: Mener fru Dorte Bennedsen, at det er rimeligt, at mennesker, fordi de godt vil giftes, så må den ene part rejse unødvendigt til udlandet bare for at få lov til at indsende en ansøgning?
Det ligger faktisk som retningslinje i loven, kun undtagelsesvis kan man fravige det. Mener fru Dorte Bennedsen, at det er rigtigt, at nogle kan vente 9½ år på at få lov til at blive familiesammenført? Mener fru Dorte Bennedsen, at det er rigtigt, at vi har en praksis med humanitær opholdstilladelse, som er så restriktiv, at man skal være meget syg for overhovedet at få lov til at komme ind i landet?
Hvor mange børn f.eks. kommer i klemme, fordi familier med blandede ægteskaber bliver adskilt?
Er det rigtige retningslinjer?
Det er vores politiske ansvar at tage stilling til det, og det er det, man administrerer efter.