runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thor Pedersen (V), 2004-12-01:
Jeg går ud fra, vil jeg sige til hr. Thomas Adelskov, at vi er enige om, at kommunerne overholder lovgivningen, og der er altså ikke frit valg for brugerbetaling på børnepasning.
Det er fastsat i loven, at maksimalt 30 pct. af udgiften kan dækkes af forældrene.
Så har den tidligere regering lavet et yderligere tillæg, der går ud på, at hvis der er børnepasningsgaranti, kan kommunerne få lov at opkræve 33 pct., men heller ikke mere.
Hvis udgiften stiger, skyldes det altså, at man opnormerer institutionen, at man vil have, at det er dyrere.
Der er altså ikke tale om, at der er en større brugerbetalingsandel, der er ikke tale om, at kommunen sparer penge, der er tale om, at man vælger et serviceniveau, som det i dag er op til kommunerne selv at fastlægge.
Man kan selvfølgelig diskutere, om kommunerne skal have en ret til selv at bestemme serviceniveauet, men hvis man reducerer niveauet af antal ansatte i institutionen, giver det færre lønkroner, og så falder udgiften for forældrene, for det er 30 pct. af den faktiske udgift, man har lov til at opkræve.
For de 10 mia. kr., vi har givet i balancetilskud til kommunerne for næste år, er forudsætningen, at man ikke hæver forældrebetalingen.
Det vil sige, at vi faktisk har betalt for, at man ikke hæver den.
Hvis der er kommuner, der gør det alligevel, fordi det øger deres normering eller de reducerer et tilskud, er det en helt lokal beslutning, som ligger i det kommunale selvstyre.
Hvis Socialdemokratiet ønsker, at vi skal fjerne den kompetence, er det altså en helt anden sag, som vi så må drøfte her i Folketinget.
Thomas Adelskov (S), 2004-12-01:
Regeringen ynder at holde mange lange taler om sit skattestop og fremviser også gerne statistikker, hvor man kan se, at de villaejere med de allerstørste villaer i dette land er dem, som har fået allermest ud af, at regeringen har indført et skattestop.
Jeg står her med Nyt fra Danmarks Statistik fra den 2. april 2004, hvoraf det fremgår, at det alene fra sidste år til i år er blevet 1.481 kr. dyrere at få sit barn passet i vuggestue – og det vel at mærke i gennemsnit i dette land.
Så mit spørgsmål til finansministeren er, om ikke finansministeren synes, at det må være ganske mærkværdigt som en almindelig børnefamilie at opleve, at der på nogle områder for de store boligejere er store gevinster at hente, mens de, som skal finansiere det og betale, altså er dem med børnene og som regel ofte dem, som sidder i de mindre huse, boliger eller lejligheder.
»Hvad mener ministeren er konsekvensen af den øgede brugerbetaling for dagpasning?«
Thor Pedersen (V), 2004-12-01:
Jeg konstaterer, at der på AMU-centrene, den arbejdsmarkedsmæssige uddannelse, er en større stigning nu.
Det er altså en succes.
Så vil jeg også anerkende, at der er nogle, der vælger at sige, at de ikke vil give 100 kr. for et eller andet kursus, og det skal også være legitimt.
Der er ikke tale om, at vi skal tvinge folk til at tage imod en uddannelse eller til at opholde sig på uddannelsesstedet, hvis de ikke ønsker det.
Derfor giver gebyret et signal om, at det, du vil, har en mening.
Og det, du vil, er altså noget, der ligger ud over det, som i øvrigt berører dit eget arbejde.
Alle de, der ikke har noget arbejde, er frit stillet, og der er frit valg på alle hylder.
Det synes jeg i virkeligheden er en fantastisk god løsning, og jeg må sige, at jeg synes, det er en stor succes.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Pernille Blach Hansen (S), 2004-12-01:
Jeg synes, finansministeren skulle holde sig til det, der blev spurgt om, og så ikke rode sig ind i alle mulige økonomidiskussioner, som vi og alle de andre studerende og elever i landet er dybt uenige i.
Men jeg synes da, det er interessant for alle dem, der nu skal betale penge for at gå på AMUkursus, for at tage VUC-kursus, for at gå på aftenskole, at det ikke er brugerbetaling, at det er et gebyr.
Det er penge ud af lommen, som regeringen har pålagt dem at betale.
Derfor synes jeg finansministeren burde forholde sig til det spørgsmål, der lyder: Når nu regeringens brugerbetaling har resulteret i, at der er forsvundet 106.000 kursusuger på voksen- og efteruddannelsesindsatsen over de sidste 3 år, hvordan harmonerer det med regeringens visioner om mere uddannelse?
Thor Pedersen (V), 2004-12-01:
Hvor meget vi i virkeligheden vil indrette og ændre et system, når det gælder AMU-centersystemet, har intet at gøre med skattestop kontra ikkeskattestop.
Det er målet.
Derfor betaler man ikke for sin uddannelse, men det er i virkeligheden et gebyr, der er med til at sikre, at der, hvor det har mening for en selv, tager man også sin uddannelse, og som regel betaler arbejdsgiveren også der.
I øvrigt har jeg nævnt alle dem, for hvem det er gratis, alle dem, der rent faktisk enten ikke har et job eller virkelig har brug for at få en efteruddannelse.
Her er det gratis.
Det synes jeg er godt, det har bare ikke spor at gøre med skattestoppet.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-12-01:
Jeg kan konstatere, at finansministeren forsøger at gentage kunststykket, og det lyder stort set lige så skingert, som da undervisningsministeren gjorde det.
Men det ændrer ikke noget ved, at man har haft den her voldsomme stigning, som har den konsekvens, at borgerne selv skal betale.
Man har konverteret skattebetaling til brugerbetaling, det er altså det, man står for i regeringen, og det er også det, som finansministeren dokumenterer gentagne gange med sine svar her: Man har fået brugerbetaling i stedet for skattebetaling på uddannelsen.
Konsekvensen, vil jeg gerne sige til finansministeren, er katastrofal på den måde, at mange fravælger uddannelsen i en tid, hvor man outsourcer job til Kina, og de job, man kunne beholde, hvis man var bedre uddannet, beholder man ikke.
Thor Pedersen (V), 2004-12-01:
Nu ved jeg ikke, hvor mange man holder ude af uddannelsen, hvis man bruger 3,5 mia. kr. mere, end den tidligere regering magtede at gøre.
Så ved jeg ikke, om vi satser mere på uddannelse end den tidligere regering eller mindre.
Det går jeg ud fra, og det er vel på den måde, man skal måles.
Med hensyn til folkeskolen bruger vi 1,2 mia. kr. mere, end man gjorde i år 2001.
Vi bruger altså også mere her end den tidligere regering.
Så jeg kan ikke forstå, at vi skal kritiseres for, at vi gør det bedre end den tidligere regering, men jeg kan godt leve med, at vi bliver kritiseret for det.
Jeg kan godt forstå, at det gør ondt i Socialdemokratiet, at vi er i stand til at gøre det bedre: at vi er i stand til at løfte niveauet, at opkvalificere arbejdsmarkedsdeltagerne, at føre en dialog om, hvordan vi fremtidssikrer niveauet, og at vi kan sætte 400 mio. kr. af til en særlig indsats for korttidsuddannede ud over det, vi har i det nuværende system.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-12-01:
Det er en skam, at finansministeren ikke har 35.000 skoleelever stående herude, som hører på.
Så kunne det være, finansministeren ville få den samme oplevelse som undervisningsministeren.
Med hensyn til spørgsmålet om uddannelse fremgår det af Danmarks Statistik, at netop uddannelseskontoen er steget voldsomt, med over 33 pct. i forhold til almindelige prisstigninger.
Finansministeren må da indrømme, at det er en følge af, at man har neddroslet de offentlige udgifter og har ladet borgerne selv betale brugerbetaling.
Anderledes kan det jo ikke være.
At det så også er en styringsmekanisme, der gør, at man holder folk ude af uddannelsesinstitutionerne, er faktisk katastrofalt.
Et er, hvad statsministeren siger ved festlige lejligheder, men når man går ned og kigger i mellemregningerne, ser det knap så kønt ud.
Det må finansministeren vel indrømme.
Thor Pedersen (V), 2004-12-01:
Jeg vil erkende, at vi har brugt 3,5 mia. kr. mere end den tidligere regering.
Det er altså niveauløftet, det er det niveauløft, der finder sted: 3,5 mia. kr. mere end den tidligere regering.
Så før den tidligere regering anviser at bruge tilsvarende 3,5 mia. kr. og viser, at man havde agtet at gøre det, skal man lade være med at kritisere den nuværende regering for, at vi altså er i stand til at finansiere et uddannelsesforløb, der er 3,5 mia. kr. dyrere end det, den tidligere regering kunne præstere.
Ved siden af det har vi større aktivitet på AMU-centrene end tidligere.
Vi har indført et princip om, at man også selv vurderer, om det er det værd at få et supplerende niveau – i engelsk, eller hvad det måtte være – hvis man er i arbejde.
Der er ikke tale om, at man betaler for uddannelsen, det er et gebyr.
Det er ikke sådan, at den betaling, man giver, dækker udgiften.
Det er et gebyr, man betaler.
Så betaler arbejdsgiveren, og det er ikke noget nyt, sådan har det været i mange år.
Lotte Bundsgaard (S), 2004-12-01:
Det vil sige, at det, vi nu har fået bekræftet af finansministeren, er, at regeringen er fuldstændig ligeglad med, at der er blevet skåret 106.000 kursusuger væk.
Det vil sige, at når statsministeren taler om, at det er vigtigt, at der er flere, der uddanner sig, så betyder det ikke noget i virkeligheden, så er det kun noget, der lyder godt, når vi hører på smukke taler fra statsministeren.
I hvert fald er regeringens mantra: Har du et arbejde, skal du straffes for det, for du skal selv betale din voksen- og efteruddannelse.
Og når regeringen taler om voksen- og efteruddannelse, er det ikke noget, der betyder noget i virkeligheden.
De 106.000 kursusuger, som er faldet bort, betyder ikke noget.
Men vi ved jo godt, at det betyder noget for Danmarks fremtid.
Derfor opfordrer vi regeringen til at ændre på den her brugerbetalingspolitik, der gør, at det koster alt for mange penge at tage en uddannelse både for den enkelte og for vores samfund.
Kunne finansministeren ikke erkende, at regeringen har taget fejl på det område?
Desværre svarede finansministeren ikke på spørgsmålet, nemlig: Hvordan hænger det sammen, når vi gang på gang hører statsministeren sige, at det er vigtigt, at der er flere, der uddanner sig, at regeringen så har indført en politik, der gør, at det er blevet alt for dyrt at tage en voksen- og efteruddannelse?
Det betyder, at der er 106.000 færre kursusuger inden for voksenog efteruddannelsen, 106.000 færre kursusuger for voksne, der efteruddanner sig.
Det vil jeg godt have finansministeren til at svare på.
Mit andet spørgsmål handler om noget lidt andet.
Nu har vi i dag hørt, at hvis man går på arbejde, er det rimeligt nok, at man selv betaler for sin voksen- og efteruddannelse.
Er det ikke en ekstra skat, vil jeg spørge finansministeren, at hvis man går på arbejde og gerne vil gøre, som regeringen siger, så skal man selv betale for det.
Tror finansministeren ikke, at en af grundene til, at der er så mange, der er blevet bange for at miste deres arbejde, er, at man ikke har råd til at tage voksen- og efteruddannelse, fordi regeringen har indført øget brugerbetaling, der gør, at vi har mistet 106.000 kursusuger?
Det er mennesker, som kunne opkvalificere sig, men som ikke gør det på grund af regeringens brugerbetaling.
Thor Pedersen (V), 2004-12-01:
Jamen det hænger meget fint sammen.
At vi har et massivt løft i de samlede uddannelser; at vi supplerer det med en massiv indsats omkring forskning, og altså gør noget fremadrettet; at vi sikrer, at alle de, der ikke fik en tilstrækkelig uddannelse i folkeskolen, kan få den nu, og at det er gratis; at vi sikrer, at de, der er i arbejde, der har brug for supplerende uddannelse eller efteruddannelse i AMU-systemet, kan få det og normalt finansieret af deres arbejdsgiver, synes jeg er rimeligt.
Jeg vil så spørge: Ønsker Socialdemokratiet, at man vil gå tilbage til det, man selv forlod, nemlig at det var udbudsstyret og ikke efterspørgselsstyret?
Ideen er jo den, at man selv vurderer, hvis det koster et lille beløb: Er det noget, jeg har gavn af?
Er det noget, jeg har glæde af?
Hvis ikke man mener, at man har det, så søger man selvfølgelig ikke den supplerende uddannelse, eller hvad det er, man i øvrigt vil bruge sin fritid på.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-01:
Jeg synes, at ministeren har en overordentlig urimelig måde at besvare disse spørgsmål på.
Nu har jeg siddet og lyttet til dem, både når det gjaldt uddannelse, daginstitutioner og kollektiv trafik.
Jeg synes, det må være hæderligt og ordentligt, at ministeren erkender den virkelighed, som er, at for almindelige familier, især dem, der er afhængige af kollektiv trafik, og som har børn, ædes altså disse skattelettelser, som ministeren reklamerede med for et øjeblik siden, op af takststigningerne.
Tusindvis af kroner i takststigninger i den kollektive trafik.
Jeg vil godt bede ministeren bekræfte, at regnestykket er sådan.
Så kan ministeren komme med alle sine andre forklaringer og sine indbydelser til kursus, og jeg ved ikke hvad – som vi da siger tak for – men det kan jo ikke bortforklare et eneste sekund, at hvad der har været i skattelettelse, når vi ser på folk med små indkomster, der er afhængige af bus og daginstitution, er for længst fortæret af tilsvarende forhøjelser af de udgifter, man har til bus og daginstitution, og hvis man skal have efteruddannelse.
Det er en meget enkel sammenhæng, og jeg synes ikke, at det nu klæder ministeren at stå i timevis og forsøge at bortforklare det med alle mulige sindrige matematiske modeller.
Thomas Adelskov (S), 2004-12-01:
Der var sådan set ikke rigtig noget svar på mit spørgsmål.
Jeg konstaterede – hvad jeg også tror at finansministeren konstaterede – at landets statsminister sagde, at et af svarene på globaliseringens udfordringer er uddannelse.
Når vi så kan se, at der er forsvundet mange kursusuger; når vi ved, at der lukker aftenskoler på stribe, hvor ganske almindelige mennesker med meget kort uddannelse er gået hen for at få edb-kurser eller for at få engelskkurser for at kunne følge nogenlunde med i det her hastigt udviklende samfund; når vi ved, at en masse mennesker uden nogen videre uddannelse har søgt ind på VUCcentrene for at dygtiggøre sig, men nu holder op med det på grund af den fordobling af brugerbetalingen, som regeringen har indført, så er mit spørgsmål til finansministeren: Hvordan hænger brugerbetalingen sammen med den strategi om, at vi alle sammen på alle niveauer bør uddanne os noget mere?
Pernille Blach Hansen (S), 2004-12-01:
Det er da ganske givet rigtigt, at procenterne ligger fast, men det, vi taler om, er de penge, vi som forældre skal have op af lommen for at få vores børn passet, og det beløb er steget med 5 pct. fra 2003 til 2004.
Det er på 1 år blevet knap 1.500 kr. dyrere at få passet bare ét barn i en vuggestue, og så er det bare, vi siger: Hvad er det skattestop så værd?
Vi kommer jo til at betale, bare på en anden måde.
Det synes jeg da finansministeren skal forholde sig til i stedet for at komme med et eller andet teoretisk skoleridt, der ikke passer på virkeligheden.
Klaus Hækkerup (S), 2004-12-01:
Må jeg ikke bede ministeren om at få sit ministerium til at tage udgangspunkt i Danmarks Statistik, som er et hæderligt, upolitisk foretagende, og bede sit ministerium om at beregne, hvad prisudviklingen har været for den kollektive trafik i denne regerings tid, og hvad prisudviklingen har været generelt.
Dermed kan man få bekræftet, at prisudviklingen for den kollektive trafik har været tre gange så høj som den almindelige prisudvikling.
Var det ikke rimeligt, om regeringen forholdt sig til den voldsomme prisstigning, som en række borgere i dette samfund har været udsat for?
De er tvunget til – fordi de ikke har råd til at købe bil – at bruge den kollektive trafik til arbejde, og de ønsker også at gøre det.
Ville det ikke være fornuftigt af regeringen, at den prøvede at overveje, både hvad det her betyder i relation til den kollektive trafik, og hvad det betyder for de enkelte familiers indkomster?
Især en regering, der som denne har valgt at bortgive hele transporten til Arriva i forbindelse med udbuddet af de vestjyske baner, selv om man kunne have sparet 800 mio. kr. ved at overlade den til DSB.
Jeg synes overhovedet ikke, at regeringen på nogen fornuftig måde har taget hensyn til dem, der bruger den kollektive trafik.
Var det ikke rimeligt, om regeringen begyndte at forholde sig til det?
Lad mig først sige, at jeg finder ministerens indledende bemærkninger ganske upassende.
Jeg finder det også upassende, at ministeren henviser til den aftale, der er indgået med amterne for næste år, når jeg i min begrundelse henviste til den stigning, der har været de sidste 3 år.
Det er sådan, at ministeren diskuterer æbler kontra pærer, og det synes også at præge den gennemgående argumentation fra ministerens side.
Vi kan se, at der i gennemsnit er påført hver enkelt familie inden for den kollektive transport plus andre områder en øget brugerbetaling, der, når vi gør det op, i alt beløber sig til 5.700 kr.
Det er dog en sjat penge, der berører hver enkelt familie.
Og så kan ministeren holde alle de gode foredrag, han vil, om skattestoppet og om det kommunale selvstyre.
Skattestoppet bevirker jo, at kommunerne og amterne er låst fast i, hvad de må bruge.
Det bevirker oven i købet, at regeringen går ud og straffer dem og tager pengene, hvis de overskrider det, og alligevel eller måske derfor betyder skattestoppet, at kommunerne har været nødt til at sætte priserne op på den kollektive trafik.
Det er dog egentlig en mærkelig form for skattestop, at man siger, at skatten ikke må stige, men værsgo til kommuner og amter, det er tilladt at sætte prisen op på den kollektive trafik.
Spørgsmålet er: Hvilke konsekvenser har det egentlig?
Thor Pedersen (V), 2004-12-01:
Jeg vil starte med at sige, at jeg er overordentlig taknemlig for den strategi, man har lagt med, at der er tre medspørgere.
Jeg har så et forfængeligt ønske og håb om, at hvis spørgerne hver især bare har forstået en tredjedel af virkeligheden, og de så sætter sig sammen, så kan det være, at de tilsammen har forstået næsten hele virkeligheden.
Det kan være, at der næste gang skal være seks medspørgere, hvis altså man ikke når en tredjedel af virkeligheden.
Igen må jeg sige, at der overhovedet ingen sammenhæng er.
Jeg kan blot læse op af den sidste aftale for 2005 med, som fremgår af den trykte aftale, Amtsrådsforeningen.
Der står her i den aftale, som vi så er enige om: Ved fastsættelsen af balancetilskuddet for 2005 – altså det, vi betaler til amterne, for at de kan holde den service, de har i år, plus endnu mere – er det lagt til grund, at taksterne i den kollektive trafik følger pris- og lønudviklingen, altså den ganske almindelige fremskrivning, for at det i faste priser er det samme.
Så står der: Eventuelle takststigninger vil være udtryk for en lokal prioritering og vil ikke være en konsekvens af økonomiaftalen for 2005.
Der er der altså finansieret uændrede takster.
Og så igen: Hvad er det så, man betaler for i den kollektive trafik?
Ja, det er selvfølgelig en andel af udgiften.
Sådan vil det være, for det, man bestemmer lokalt, er også, hvor mange busser der skal køre, hvornår de skal køre, om der skal være passagerer med i bussen, eller der ikke skal være passagerer med i bussen.
Det er jo det, man må tage op.
Jeg vil blot sige, at hvis man så tager brugerbetaling for landet under ét, så har vi i dag en gennemsnitlig dækning i brugerbetalingen på 57 pct.
Det er næsten samme niveau som i 2001.
Da var den 0,56, hvor den i dag er 0,57.
Men går vi tilbage til 1996, var den 0,63.
Så den del, som brugerne betaler, er altså faldet.
Men det er klart, at når de selv kan bestemme i amterne, hvor mange busser der kører, og hvor de kører og hvornår, så afspejler det selvfølgelig den udgift, man i alt har til transport, men selv det er altså ikke bestemt af regeringen.
Men det, vi har aftalt med dem, er, at uanset at de selv bestemmer, så mener de, det er muligt, at man kan have en stigning, der alene dækker den omkostningsudvikling, der gælder for almindelige danskere, altså den reallønsfremgang, der måtte ligge.
Klaus Hækkerup (S), 2004-12-01:
»Hvad mener ministeren er konsekvensen af den øgede brugerbetaling i den kollektive trafik?«
Thor Pedersen (V), 2004-12-01:
Desværre er der jo brug for et kursus, for tingene hænger overhovedet ikke sammen.
Og det er det, vi er enige om.
Så sørger vi for, at man kan finansiere den offentlige vækst uden skattestigning, og i det regnestykke indgår, at forældrebetalingen er uændret.
Når vi kommer frem til beløbet 10 mia. kr., når vi lægger det hele sammen, så er udgangspunktet, at forældrene betaler det samme for børnepasning næste år som i år.
Så er der en stigning, kan det skyldes den lovgivning, som den tidligere regering gennemførte med, at man kunne gå op til 33 pct., eller at man øger udgifterne i institutionen, hvor loven så siger, at det så er sådan, at det jo smitter af på forældrebetalingen.
For hvis man mener, at stigningen, som forældrene skal betale, er større end stigningen, der ligger i institutionen, altså at de 30 pct. ikke matcher 30 pct. af den samlede udgiftsstigning, så er der et problem med kommunerne.
Så følger man ikke loven.
Hvis vi så siger: Jamen de har givet frivilligt tilskud, så ja.
De kommuner, der har givet frivilligt tilskud, indgår jo i det regnestykke om, hvad det koster at drive en institution nu og det balancetilskud, de så får.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. S 1089
Thomas Adelskov (S), 2004-12-01:
Vi er ikke i tvivl om, at der kommer flere initiativer på børnefamilieområdet fra regeringen.
Med det lovindgreb, man lavede sidste år og skar i reguleringen af børnechecken, sparede man jo flere hundrede millioner kroner, og man har så i år skullet forsøge at slå sig op som den store børnefamilieregering ved at give 100 mio. kr. tilbage.
Så vi ved godt, der kommer mere, for det er bestikkelsens tid.
Det, jeg forstår, er, at finansministeren fortæller Folketinget og familierne, der sidder ude i det åbne land, at man har aftalt, at der er uændret betaling for daginstitutionspladser.
Det er jo noget sludder for den enkelte familie, som oplever, at der er stigninger.
Den kan jo være meget højere end 1.500 kr. for den enkelte familie afhængigt af den enkelte kommune.
Og hvad er det, det skyldes?
Ja, det skyldes det økonomiske kvælertag, som denne her regering har taget på kommunerne.
Det, vi sådan set bare forsøger at bede finansministeren om hernede i salen, for vi har ikke brug for noget kursus, er, at finansministeren også fortæller befolkningen: Ja, der er et skattestop, men det gælder kun dele af den service, man kan forvente fra det offentlige.
Det gælder for vejene, det gælder for den service, man kan gå op på rådhuset og få, men det gælder ikke for daginstitutioner.
Thor Pedersen (V), 2004-12-01:
Må jeg lige sige om skattestop og skattelettelse: Det betyder altså, at den almindelige LO-lønmodtagerfamilie har ca. 14.000 kr. mere at gøre godt med.
Så det, der ligger bag prisstigninger i amterne, hvordan de har fordelt det på trafikselskaber, i øvrigt meget varieret, afspejler, hvad det er, man har besluttet lokalt.
Den andel, man betaler af den samlede udgift, er overhovedet ikke steget.
Det er det, jeg lige har sagt.
Men det er klart, at der kan være problemer i hovedstadsområdet, når man indfører en metro, hvor millioner af passagerer, der måske tidligere gik eller kørte med bus, så tager metroen.
Det influerer meget kraftigt på strukturen i hovedstadsområdet, og det smitter også af på, hvad det så egentlig er prisudviklingen kan være.
Det er trafikmønsteret, der ændrer sig.
Der har vi sagt: O.k., det er tid at indrette strukturen, og derfor er der en udvidet adgang til at optage lån, for at der ikke skal være en pukkel.
Men det har intet at gøre med et skattestop, det er blot for at sige det.
Der er ikke tale om, at man har én krone mindre til rådighed til trafikinvesteringer eller til tilskud til busdrift, fordi der er et skattestop, end hvis der ikke havde været et skattestop, for vi har jo aftalt, at de får pengene af staten.
... det halvvejen til sandheden, vi er kommet.