runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2005-06-07:
Vi må jo få de forskellige undersøgelser på bordet, og jeg håber, at hr. Kim Christiansen vil sørge for, at de undersøgelser, han henviser til, bliver omdelt som bilag i udvalget.
De undersøgelser, jeg har set med sammenligning af hollandske og danske forhold, viser, at stigningen i antal brugere af hash i Holland er mindre end stigningen i antal brugere i Danmark.
Det, der jo må være interessant, er, hvor mange flere der begynder at tage det.
I dag kan man købe det i skolerne.
Det synes vi absolut ikke er nogen god måde at gøre det på.
Vi ønsker tværtimod at få det ud af skolerne og få det ind som et statskontrolleret salg i stedet.
Afstemning
Først med hensyn til indholdet af det aktive stof: Man ville jo ved statskontrolleret salg kunne lave en deklaration, nøjagtig ligesom man på alkohol angiver, hvor stærk alkoholprocenten er, og man vil kunne lave en ordentlig oplysning, fordi man selvfølgelig skal afveje, hvor stort et forbrug man har i forhold til, hvad styrken er.
Så hvad angår forskellen på det, der sker i Holland, og vores forslag, har vi jo udtrykkelig i vores forslag skrevet, at vi mener, at der skal være en legal produktion i Danmark, og hvis der skal være import til Danmark, så skal det være fra lande, hvor det bliver produceret legalt, i modsætning til Holland, hvor man har valgt at lave sådan en underlig hybrid, så det er legalt at sælge det i coffeeshoppene, men det er illegalt at importere det til landet.
Danmark kunne være et glimrende land at dyrke hamp i; vi dyrkede masser af hamp, indtil det blev forbudt.
Karen Hækkerup (S), 2005-06-07:
Jeg tror mere, at det er vigtigt at intensivere oplysningen om hashens negative konsekvenser især til skolebørn.
Vi ved jo, at det specielt er de 16-19-årige, der ryger hash, og hash har ud over den rus, som det giver, jo den meget uheldige konsekvens, som også blev nævnt før, at det sidder i kroppen i meget lang tid, og at det er skadeligt for indlæringen, lang tid efter at man har indtaget eller røget hash.
Jeg tror sådan set i dag, at man, hvis man skulle stemme om, hvorvidt alkohol skulle være tilladt, så også ville sige, at der er så mange argumenter for, at det ikke skulle være det, og nu er alkohol en del af vores kultur, og det er helt utænkeligt at forestille sig, at der er nogen, der ville stille forslag om, at det ville blive forbudt.
Men fordi en ting er meget skadeligt og ikke særlig godt for kroppen at indtage, behøver man vel ikke nødvendigvis at legalisere andre stoffer, som har mindst lige så skadelige virkninger.
Line Barfod (EL), 2005-06-07:
Jeg skal bare høre Socialdemokraternes ordfører: Hvis man ser på alkohol og hash og sammenligner de to, er Socialdemokraternes ordfører så bekendt med de mange undersøgelser, der viser, at skadevirkningerne af alkohol er langt, langt større end skadevirkningerne af hash?
Alligevel tillader vi altså alkohol, mens vi ikke tillader hash, på trods af at der er en stor del af befolkningen, der bruger det i Danmark, og at det altså derfor er ret udbredt, men lader i stedet de kriminelle sidde på det.
Giver det slet ikke anledning til overvejelser om, at man kunne have en statskontrol af salget i stedet?
Karen Hækkerup (S), 2005-06-07:
Tak for det.
I mange år har vi forsøgt at bekæmpe forbruget af hash i Danmark, og vi må indrømme, at det kun er lykkedes i begrænset omfang.
Der er mange, der ryger hash, og ja, rygerne begår jævnligt noget kriminelt, når de køber hashen, men er det argument vægtigt nok til, at vi lovliggør hash?
Vel kan det være fristende, men vi støtter altså ikke forslaget om at lovliggøre hash.
Noget af det, der især afholder os fra at støtte Enhedslistens forslag, er bestemt ikke uvilje, men bekymringer for hashens farlighed.
Hash er ikke sundt, og legaliserer vi det, sender vi et signal om, at det ikke er så slemt endda at ryge det.
Vi synes, det er vigtigt, at folk, der vil ryge hash, får det signal med på vejen, at det er forbudt, fordi det er så skadeligt, og derfor ønsker vi forbuddet fastholdt.
Vi støtter altså ikke en legalisering af hash og stemmer derfor imod forslaget.
Christian H. Hansen (DF), 2005-06-07:
Jeg tror faktisk aldrig, det har været så meget på dagsordenen, hvis man kigger på, hvad der egentlig er blevet vedtaget af konkrete tiltag på dyrevelfærdsområdet, og hvem der har sat gang i det, og hr. Bjarne Laustsen burde faktisk kigge i protokollerne.
Jeg kan nævne forbuddet mod import af katte- og hundeskind, jeg kan nævne mit forslag om kulegravning af dyreværnsloven, hvor der faktisk skete konkrete ting, og så var der på et tidspunkt et forslag fra SF om ræveproduktion, som vi støttede og var med i en beretning om.
Så at fortælle, at piben er blevet stukket ind – nej, tværtimod.
Tværtimod!
Mit hjerte banker for dyrevelfærden.
Så siger hr. Bjarne Laustsen, at der er blevet skåret ned på nogle ting.
For nylig blev der indgået et forlig om fødevareregionerne, som jeg tror hr. Bjarne Laustsen kender til, og her har der søreme også sneget sig bemærkninger om dyrevelfærd ind, fordi der var nogle ting, som Dansk Folkeparti ønskede skulle præciseres.
Det er vel ikke at stikke piben ind at få dyrevelfærd med i et forlig om fødevareregionerne, fordi man vil kigge på private dyrlægers ansvar i forbindelse med netop nogle af de ting, der nævnes i rapporten.
Man vil kigge på dyretransporterne, og man vil også kigge på det, vi har drøftet lidt i dag, nemlig om der bliver fulgt op på kontrolbesøgene.
Her har jeg kun nævnt nogle få af de ting på dyrevelfærdsområdet, som er kommet på dagsordenen, men jeg skal sørge for, at hr. Bjarne Laustsen får oversendt samtlige § 20-spørgsmål, jeg har stillet på dyrevelfærdsområdet, og får oversendt samtlige beslutningsforslag.
Så kan vi senere tage debatten en gang mere.
Bjarne Laustsen (S), 2005-06-07:
Jeg har noteret mig, at tidligere holdt hr. Christian H. Hansen en meget høj profil på dyrevelfærdsområdet og var meget optaget af dette spørgsmål.
Der er desværre en række konkrete ting, som peger på, at hr. Christian H. Hansen har måttet stikke piben ind.
Jeg ved ikke lige præcis, hvem der er skyld i det, men når der fra oppositionen kommer ganske præcise ting, der kan forbedre dyrevelfærden her og nu, er det da underligt med al den udenomssnak i stedet for at sige, at det gør vi noget ved, for så kunne vi jo mødes.
Men det gør man altså ikke.
Jeg har også noteret mig, at den 27. maj laver man lige pludselig et forlig uden om resten af Folketinget – et forlig, der skærer ned på forskning og på regionernes muligheder for kontrol osv.
Det går jo i stik modsat retning af alt det, Dansk Folkeparti og hr. Christian H. Hansen har sagt tidligere, så Dansk Folkepartis politik på området her er både visnet og falmet.
Når oppositionen kommer med konkrete forslag, kan man ikke engang finde ud af at sige, at de og de og de punkter kan vi støtte, men ikke de andre.
Det bliver til en snak om, at det er forskerne, der skal afgøre, om man kan støtte en given politik.
Christian H. Hansen (DF), 2005-06-07:
Jeg sagde, at det var en enkelt dyrlæge, der havde indsamlet og udarbejdet materialet, så det er fuldstændig korrekt.
Men jeg må også forholde mig til, at rapporten jo netop siger, at den ikke har løsningen på problemerne, men faktisk lægger op til, at der skal flere ind i billedet og være med til at diskutere problemerne.
Rapporten siger også i forordet, at det, man allerhelst vil, er at sætte fokus på en debat om tingene.
Det gør vi så her i dag, det er jo glædeligt, og så får vi et udvalgsarbejde, hvor vi kan sige: Er der noget, vi kan præcisere allerede nu, og er der ting, vi skal have undersøgt nærmere?
Det er vi villige til, så derfor kan man ikke sige, at det er skuffende, når det handler om produktionsdyr, der ...
Nej, undskyld til hr. Touborg, den går ikke længere!
Kristen Touborg (SF), 2005-06-07:
Det er rigtigt, at hvis reglerne blev overholdt i dag, ville dyrevelfærden være bedre.
Det, der er problemet med halmen, er jo, at reglerne aldrig er blevet præciseret så klart, at en dyrlæge kan sige: Her er for lidt halm.
Der står bare »tilstrækkeligt«, og hvad er tilstrækkeligt?
Det er sådan set grunden til, at vi ønsker at få det præciseret, og specielt med hensyn til de fire første punkter mener vi faktisk, at man kan sige direkte her og nu, at dem må vi have en klar handlingsplan og en tidsplan for.
Så vil jeg godt spørge hr. Christian H. Hansen, om det ikke er rigtigt, at den rapport, Dyrenes Beskyttelse har lavet, bygger på landbrugets egne tal og vurderinger og altså ikke bare på en enkelt dyrlæges.
Christian H. Hansen (DF), 2005-06-07:
Jeg vil gerne sige, at jeg ved godt, hr. Kristen Touborg ynder at tale om skuffelse i forbindelse med dyrevelfærd og produktionsdyr.
Jeg synes bare, det må være meget svært at gøre det, efter at jeg netop har fortalt, at jeg er positivt indstillet over for intentionerne i forslaget.
Det er lidt i retning af at prøve at blæse noget op, selv om det ikke findes.
Så blev der spurgt konkret til de første fire pinde.
Der foreligger jo i dag nogle redegørelser på de områder, så jeg synes ikke nødvendigvis, at det skal tage så lang tid at komme i gang her.
Men man kunne jo dele forslaget lidt op og sige, at noget kan blive gennemdrøftet ret hurtigt, og andre ting kan vi ikke få drøftet færdig lige så hurtigt, så her skal vi bruge lidt længere tid.
Det er sådan nogle spørgsmål, jeg synes det kan være relevant at stille, og det er simpelt hen på baggrund af det, hr. Kristen Touborg selv var inde på lidt tidligere i debatten i dag, nemlig at i dag bliver der kontrolleret, men samtidig kan vi konstatere, at de regler, der findes i dag, ikke bliver overholdt.
Nu lægger man yderligere kontrol oveni, men det kan måske medføre endnu flere anmærkninger, som igen kan betyde, at endnu flere ting ikke bliver overholdt.
Jeg sagde indledningsvis: Tænk, hvis de regler, der findes i dag, blev overholdt, havde rapporten så set helt anderledes ud, eller havde dyrevelfærden i svineproduktionen virkelig været bedre?
Jeg tror, hr. Kristen Touborg må give mig ret i, at hvis alle reglerne blev overholdt i dag, ville dyrevelfærden også være bedre.
Kristen Touborg (SF), 2005-06-07:
Det er, som om hr. Christian H. Hansen bliver noget svag i mælet, når vi snakker dyrevelfærd for produktionsdyr, og det synes jeg er skuffende.
Men mit spørgsmål til hr. Christian H. Hansen skal være meget konkret: Hvad med de fire første punkter, vi har noteret op?
Er det virkelig Dansk Folkepartis opfattelse, at der er behov for flere videnskabelige undersøgelser for at finde løsninger på de problemer?
Christian H. Hansen (DF), 2005-06-07:
Jeg må sige, at jeg kan stadig ikke stå her og give en tidsplan, for jeg vil have en ordentlig rapport, der peger på nogle konkrete ting, og vi må også erkende, at der kun er én dyrlæge, som har siddet med hele udredningsarbejdet.
Jeg sagde indledningsvis, at jeg fuldt ud anerkender arbejdet, men lad da nogle flere også kigge på det.
Jeg ved ikke, om justitsministerens tidsplan var den rigtige, men det kan vi jo drøfte under udvalgsbehandlingen.
Det er også derfor, jeg tidligere i dag spurgte justitsministeren, om man kunne gøre det lidt hurtigere, men lad os se på det under udvalgsbehandlingen.
Hr. Per Clausen ved jo udmærket, at når vi kommer til udvalgsbehandlingen, er det nogle af de ting, vi kan finde ud af i fællesskab, og det gør vi så.
Per Clausen (EL), 2005-06-07:
Nu skal jeg jo ikke udelukke, at partierne lidt på skift er vældig tålmodige og gerne vil have anledning til at tænke sig meget grundigt om.
Det gælder for Dansk Folkeparti i nogle tilfælde, i andre tilfælde måske ikke så meget, men jeg skal ikke kritisere hr. Christian H. Hansen for at være eftertænksom, for hvis det kunne sprede sig til resten af Dansk Folkeparti, var det såmænd ingen ulykke.
Man kunne vel godt komme med et bud på, hvornår vi kan forvente, at der kommer en rapport.
Vi ved jo, at hr. Christian H. Hansen enten har ret, når han er enig med os, eller får ret, når han er enig med regeringen.
Christian H. Hansen (DF), 2005-06-07:
Det er jo svært for mig at udtale mig om, hvor lang tid der vil gå, inden nogle eksperter mener, at nogle ting kan blive gennemført fuldstændig korrekt.
Det er der simpelt hen ingen politikere, der kan udtale sig om, men vi kan sætte os et mål og sige, at nu nedsætter vi en arbejdsgruppe, og den skal være færdig med en udredning på et vist tidspunkt.
Det, som jeg synes er væsentligt, er, at vi hører jo tit her i Folketinget, at man nedsætter nogle arbejdsgrupper, fordi man mener, at nogle eksperter skal udtale sig.
Enhedslisten har også for nylig skrevet i nogle forskellige forslag, at man vil lade Dyreetisk Råd komme med en udtalelse, og så kan vi politikere se videre på problematikken.
Det er ikke, fordi der er noget galt i det, det er ganske forståeligt, at man gør det, og derfor er der jo heller ikke noget galt i, at vi siger: Lad os nu få de ting helt belyst.
Det kunne også være, at den sagde, at nogle af de 10 punkter faktisk skulle strammes lidt op eller gøres meget bedre.
Per Clausen (EL), 2005-06-07:
Jeg er meget enig med hr. Christian H. Hansen i, at man skal passe meget på at handle for hurtigt, især hvis de ting, man vil gennemføre, er til skade for dyrevelfærden, og det var jo netop det, justitsministeren var i færd med i den anden sag, som hr. Christian H. Hansen nævnte.
Men der er alligevel to ting, som jeg synes, hr. Christian H. Hansen er enig i – sådan opfattede jeg det i hvert fald – for det første at dyrevelfærden i svineproduktionen i Danmark ikke er acceptabel i dag, hverken når vi snakker om det, der foregår i staldene, eller når vi snakker om transporten.
Her er der altså brug for hurtige forbedringer.
Det andet, jeg synes, hr. Christian H. Hansen sådan set også er enig i, er, at de ti forslag vil skabe bedre dyrevelfærd, og så er det bare, jeg spørger: Hvor mange undersøgelser skal der til, og hvor lang tid skal der gå, inden vi begynder at sætte noget i værk?
Bjarne Laustsen (S), 2005-06-07:
Man kunne jo også vende det om og sige: Hvordan finder vi de brodne kar?
Det er jo ikke, som når det drejer sig om sort arbejde og regeringens fair play-pakke osv., hvor man – hver gang det kommer til foranstaltninger, der kan være med til at afsløre det – holder igen med det.
Man får jo ikke de brodne kar til at melde sig frivilligt og sige: Hallo, jeg er et broddent kar, jeg vil gerne have en bøde!
Sådan er det jo ikke.
Det er jo først, når man bliver afsløret efter en kontrol, det slutter.
Jeg er helt enig i, at f.eks. for en vognmand bør det som alleryderste konsekvens – og for mig gerne hurtigt – være sådan, at hvis han overtræder reglerne, bliver autorisationen eller licensen, eller hvad det nu hedder, taget.
Det skal simpelt hen ske for at sende det signal, som jeg også tror hr. Jens Kirk fik ud mellem sidebenene: Vi vil ikke finde os i, at der er nogle, der tjener ekstra penge ved at overtræde nogle regler, som måske er dårlige nok i forvejen.
Nu har vi diskuteret, om arealkravene er bedre i Tyskland, end de er i Danmark, men jeg synes, vi skal gå i front og sørge for, at vi beholder vores svineproduktion i Danmark, og sørge for, at svinene også bliver slagtet i Danmark.
Så får vi i hvert fald et dyrevelfærdsproblem mindre.
Jens Kirk (V), 2005-06-07:
Jamen hvorfor ikke koncentrere sig om de virkelig brodne kar?
Når vi kommer bag de rapporter, vi har fået om transporterne, er det jo de brodne kar, der er problemet, og undertegnede sagde i sin ordførertale og i svarene på de spørgsmål, han fik bagefter: Var det ikke bedre, at vognmandens tilladelse til autorisation kunne komme i fare, og at bonden fik en klækkelig bøde, der virkelig kunne mærkes?
Inden for andre produktionsgrene i landbruget har man indført sanktioner, f.eks. i mælkeproduktionen.
Hvis kvaliteten ikke er i orden, falder der en klækkelig bøde, så det er ikke noget, man lige gør hver dag, bare for økonomisk vindings skyld.
Den økonomiske gevinst er væk, så det er her, vi skal sætte ind.
Er hr. Bjarne Laustsen ikke enig i det?
Bjarne Laustsen (S), 2005-06-07:
Der er jo et udtryk, der hedder, at tillid er godt, men kontrol er bedre, og der er noget, der tyder på, at selv om man endda har været på stedet og har kontrolleret nogle ting, har det ikke været nok til at forhindre, at der bliver stuvet flere grisebasser ind i en lastvogn, end der er plads til.
Der er nogle særlige omstændigheder og politiundersøgelser, som vi ikke behøver komme nærmere ind på her, men det viser dog, at også kontrollen kan være mangelfuld.
Når jeg siger, at jeg synes, at en række transporter skal kontrolleres
hundrede procent,
er det jo, fordi det økonomiske incitament består i, at man ønsker at sende nogle grise til opfedning i Tyskland.
Helt op til 24 timer har man lov til at køre med grisene gennem flere lande i Europa, og der er kun én ting, der kan drive de mennesker til at gøre det, og det er penge.
Derfor synes jeg, det er rimeligt, at vi som samfund siger, at hvis vi skal sende dyrene på den lange rejse, skal det ske under nogle ordentlige forhold.
Køretøjerne skal være transportegnede, forholdene under turen skal være i orden, og der må det i øvrigt helt klart være brugerfinansieret at foretage en sådan kontrol.
Jens Kirk (V), 2005-06-07:
Jeg kan forstå på hr. Bjarne Laustsen, at hundrede procents kontrol og opdækning er den eneste løsning på problemet, men mener hr. Bjarne Laustsen ikke, det var bedre at kaste bolde op i luften og komme bag rapporterne og se, hvad det er, der er galt?
Hvis det nu viser sig, at det er de brodne kar, der er problemet, og vi kan løse problemet på en anden måde, ville det så ikke være det rigtige, i stedet for at alle skal føle, at der er en kontrollør på nakken af dem hele tiden?
Det er her, undertegnede mener, vi skal sætte ind og finde ud af det og så fremsætte nogle forslag hurtigt, så vi kan få tingene afklaret.
Det giver måske ikke engang det ønskede resultat.
Jens Kirk (V), 2005-06-07:
Jeg tror bare, at forskerne vil give undertegnede ret i, at lige på området her svarer det koncept, man har valgt inden for økologien, nok ikke helt til grisenes behov.
Det kan bedre dækkes på en anden måde ved at give et foder, som forsinker tarmpassagen og giver en mæthedsfølelse.
Jeg skal ikke være grovkornet over for hr. Ole Glahn, men det grovkornede passerer langsomt, mens det hvide brød passerer hurtigt.
Det er noget i den stil.
På andre områder er det helt klart, at de har meget at lære af hinanden, men her tror jeg, at det økologiske koncept kunne vinde lidt ved at revurdere nogle ting og måske tage andre ting op.
Men der er jo noget med, hvad man må anvende i den økologiske produktion, og det er måske begrundelsen for, at det skal være sådan.
Ole Glahn (RV), 2005-06-07:
Jamen når man har opstillet regler for det økologiske landbrug, går jeg da ud fra, at der er dokumentation for, at foderet indeholder det, det skal indeholde.
Det er vel ikke noget, man har taget tilfældige steder fra, det er vel noget, der er dokumentation for, og det vil sige, at der er en videnskabelig begrundelse for det.
Derfor forstår jeg slet ikke, og jeg opfatter det lidt som en udskydelse, at man vil have det ene og det andet undersøgt.
Jeg mener egentlig, at man kunne tage udgangspunkt i, at den traditionelle form for svinedrift og sohold kunne nærme sig den økologiske.
Det ser vi jo på andre områder.
Hvis vi ser på den måde, man driver agerbrug på, er der efterhånden en vis sammenhæng, og det kan vi jo glæde os over, men det er der tilsyneladende ikke her.
Her går det i to helt forskellige retninger.
Jens Kirk (V), 2005-06-07:
Hvis vi nu skal tillade hr. Ole Glahn halvvejs at spørge for hr. Christian H. Hansen, kan jeg sige, at allerede i det rådgivningskoncept, der skal til, når man starter et byggeri, indgår der jo en dyrlæge.
Det næste er, at det økologiske landbrug er jo et koncept, hvor jeg godt kan påpege nogle enkelte ting, jeg synes bør ændres.
Jeg er f.eks. ikke helt sikker på, at græs og roer fylder nok som foder, giver en tilstrækkelig mæthedsfornemmelse og samtidig er tilstrækkelig energibefordrende.
Der er mineraler, der er vitaminer, der er aminosyrer i det, men det giver en skæv balance, og det er bedre at se på, hvordan man kan forsinke foderpassagen gennem tarmene ved hjælp af andre foderkomponenter, som omsættes knap så hurtigt i grisens mave.
Ole Glahn (RV), 2005-06-07:
Nu har hr. Christian H. Hansen ikke flere spørgsmål, men jeg kan godt undre mig over, at hr. Jens Kirk ikke synes, at det er en meget god idé, at en dyrlæge skal se på det dyrevelfærdsmæssige.
Man kunne forestille sig, at de, der sælger stalde, og konsulenterne i første omgang ser på, hvad lovgivningen kræver, men det andet er jo noget med, hvilke skader de forskellige typer stalde kan medføre.
Men det var egentlig ikke det, jeg ville spørge om.
Hr. Jens Kirk henviser hele tiden til, at vi skal have nogle flere forskningsresultater osv., men jeg vil gerne spørge hr. Jens Kirk: Er der ikke opstillet nogen regler for hold af søer i økologisk landbrug, hvor der er nogle dyreetiske og velfærdsmæssige krav, som man kunne sige er ideelle?
Jens Kirk (V), 2005-06-07:
Til hr. Christian Hansen kan jeg sige, at selv om hr. Christian Hansen får et fjerde spørgsmål, så giver jeg ham ikke ret i det.
Man forhører sig hos fagfolk på det område her, man har tidligere nok været med i en dyrlægeordning.
Dyrlægen ved godt, hvordan bonden passer sine ting.
Rådgiveren har lavet en masse stalde i forvejen og ved, hvordan de skal udformes.
Myndighederne ved godt, hvad reglerne er for det, de gør.
Så der er ingenting, der bliver gjort for ligesom at smyge sig uden om de regler, der er opstillet, for at man kan fremme dyrevelfærden mest muligt.
Det her er måske nok det eneste af de ti punkter, som undertegnede føler er irrelevant.
Alle andre er relevante, men måske ikke lige gennemførlige endnu, fordi vi ikke har det videnskabelige grundlag på plads.
Christian H. Hansen (DF), 2005-06-07:
Denne gang bliver jeg nødt til at bruge spørgsmål nummer to, det bliver man nødt til, når man ikke kan få et konkret svar.
Så er man altså nødt til at bruge nummer to.
Efter forslaget her, sådan opfatter jeg det, men det kan forslagsstilleren jo forklare senere, er det en uvildig dyrlæge, man vil have ind over.
Det vil sige, at der er en anerkendelse af, at, som Venstres ordfører siger, der er nogle myndigheder, der er draget ind i det i dag, men forslagsstilleren er ikke af den opfattelse, at det altid er helt uvildigt.
Sådan opfatter jeg det, og sådan tror jeg også lidt at man opfatter det ude i den virkelige verden.
Så der kan vel ikke være noget i vejen for, at der kommer en uvildig dyrlæge ind omkring det.
Jeg kan ikke engang se, at det er dobbeltkonfekt, jeg kan kun se, at det er til glæde for den enkelte landmand.
Og det bliver Venstres ordfører – nu har jeg ikke et spørgsmål nummer tre – simpelt hen bare nødt til at give mig ret i.
Jens Kirk (V), 2005-06-07:
Jamen jeg tror da, at hr. Christian Hansen tager fejl her, for det er jo sådan, at det rådgivningsfirma og bygningsfirma og konsulentfirma, som er med til at udforme den tegning her, da skal sende alle tegninger ind til myndighederne og få dem godkendt, og samtidig skal de og landmanden i fællesskab holde sig for øje, at tingene er, som de ønskes lovgivningsmæssigt.
Og måske har vi glemt nogle lovgivningsmæssige ting, som de synes er bedre at tage med, fordi de virker endnu bedre på dyrevelfærden, de er jo inde i det her.
Det, hr. Christian Hansen foreslår, er jo dobbeltkonfekt og bare ekstra bureaukrati, for de bliver jo allerede nu gennemført, sådan at det er gennemgået efter de bedste retningslinjer på alle områder, inden man sætter et byggeri i gang.