Tom Behnke (FRI), 2000-04-06:
Tildeling af dansk statsborgerskab er ikke bare noget ligegyldigt.
Tildeling af dansk statsborgerskab er ikke noget, man bare deler ud til alle, der har lyst til at modtage det.
Dansk statsborgerskab er en ganske værdifuld gave.
Det er noget, man bør leve op til, det er noget, man bør anstrenge sig for at få lov til at modtage.
Når vi ser på tildeling af dansk statsborgerskab, mener vi, der er nogle klare kriterier, man bør kunne opfylde, hvis man ønsker at få dansk statsborgerskab.
For det første bør det naturligvis være sådan, at man behersker det danske sprog i skrift og i tale.
For det andet må det være sådan, at man ikke har væsentlig gæld til det offentlige.
For det tredje må det være sådan, at man har afholdt sig fra at begå kriminalitet, mens man har været her i landet, og for det fjerde må det være sådan, at man har bevist, at man er i stand til at forsørge sig selv.
Disse fire kriterier burde enhver kunne opfylde, og de fire kriterier kan enhver opfylde, hvis han eller hun virkelig ønsker det.
Derfor står vi uforstående over for, at et så stort flertal i Folketinget gang efter gang afviser de ændringsforslag, som bl.a. Frihed 2000 stiller.
Vi stiller ændringsforslag om, at visse personer skal udgå af lovforslaget, inden det når frem til tredje behandling, så de pågældende dermed ikke opnår dansk statsborgerskab, og det er
ikke, som hr. Knud Erik Hansen siger, fordi vi vil have A- og B-statsborgerskaber - nej, vi mener simpelt hen ikke, de skal have det.
Hvis man ikke har gjort sig fortjent til dansk statsborgerskab, skal man heller ikke have det.
Med hensyn til spørgsmålet om at kunne forsørge sig selv var det sådan i de første mange, mange år, jeg sad i Folketinget, at der helt naturligt kom oplysninger til Indfødsretsudvalget med en liste over, hvem der var i stand
til at forsørge sig selv, og hvem der ikke var det
De lister får vi ikke længere, fordi et flertal i Folketinget ikke ønsker, at de oplysninger skal komme frem, og det er selvfølgelig stærkt kritisabelt.
Angående spørgsmålet om restance til det offentlige, altså gæld til det offentlige, har vi stillet et ændringsforslag om, at 277 af ansøgerne udgår, fordi de ganske enkelt har gæld til det offentlige.
Men man kan sagtens få dansk statsborgerskab, og det kan vi ikke forstå.
Når det gælder kriminaliteten, er der jo ingen tvivl om, at en del af ansøgerne har begået kriminalitet.
Hvor mange det helt præcist drejer sig om, ved vi ikke, for det tal kan vi heller ikke få oplyst.
Men vi kan få oplyst, hvor mange af ansøgerne der har begået så grov kriminalitet, at de er blevet idømt en betinget eller ubetinget fængselsstraf, og det drejer sig om 126 ansøgere, som tilsammen har begået 182 lovovertrædelser.
For at man ligesom ved, hvad det er, vi stemmer om - for det skal medlemmerne af Folketinget jo om et øjeblik - synes jeg, det er væsentligt at vide, hvad det er for en form for kriminalitet, der er blevet begået.
Hvis vi kigger på den personfarlige kriminalitet, kan vi se, at der er 20 tilfælde af vold, to tilfælde af vold mod sagesløs og 14 tilfælde af kvalificeret vold eller vold af særlig farlig karakter.
Der er syv tilfælde af vold mod en person i offentlig tjeneste, to tilfælde af trusler på livet, to tilfælde af blufærdighedskrænkelse og ét tilfælde af anden kønslig omgang med barn under 15 år.
Af berigelsesforbrydelser er der 10 tilfælde af tyveri, otte tilfælde af bedrageri, seks tilfælde af mandatsvig, fire tilfælde af indbrud, 12 tilfælde af hæleri, 10 tilfælde af socialbedrageri, 21 tilfælde af dokumentfalsk og misbrug af ægte dokumenter, fem tilfælde af brugstyveri, dvs. biltyverier, 13 tilfælde af butikstyveri, ét tilfælde af overtrædelse af skattekontrolloven, ét tilfælde af udgivelse af falske penge, ét tilfælde af overtrædelse af tilhold og ét tilfælde af underslæb.
Og så er der alle de andre.
Der er nemlig også seks tilfælde af overtrædelse af våbenloven, fire tilfælde af overtrædelse af færdselsloven og 15 tilfælde af overtrædelse af udlændingeloven, og så vidt vi kan se på den straf, der er udmålt, er der tale om, at ca. 12 ud af de 15 er dømt for at have begået menneskesmugling.
Endelig er der seks tilfælde af overtrædelse af lov om euforiserende stoffer, seks tilfælde af spiritus- og promillekørsel, to tilfælde af hærværk og groft hærværk og så er der to tilfælde af bigami og groft bigami.
Det giver i alt 182 lovovertrædelser, og det er vel at mærke kun af den kategori, der er så grove, at domstolene har vurderet, at det var nødvendigt at idømme en betinget eller ubetinget fængselsstraf.
Hvor mange personer på forslaget, der i øvrigt har begået kriminalitet, som har givet bøder eller tiltalefrafald, ved vi ikke, for de tal kan vi ikke få oplyst.
Men i hvert fald i denne grove ende har vi i Frihed 2000 valgt at stille ændringsforslag om, at de pågældende udgår af lovforslaget, inden det når frem til tredje behandling, og vi havde faktisk forventet, at vi efterhånden, når nu de oplysninger er til stede, kunne samle et større og større mindretal, som måske kunne blive til et flertal, for, at de skal udgå.
De skal naturligvis ikke have dansk statsborgerskab, for det er noget, man skal gøre sig fortjent til, og ikke noget, vi bare udsteder herinde.