runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thor Pedersen (V), 2002-01-17:
Nu er der drøftet så mange ting på Ecofin-møder, vil jeg sige.
Men det er rigtigt, at man skal fortolke, hvad der står i det forslag til vedtagelse, også når der står sundhedsafgifter - altså, hvad er det for noget, som står i vedtagelsen?
Jeg siger, at når man kan overveje at stemme for en vedtagelse, så kan man jo også overveje, om det, der står i vedtagelsen, er noget, man i forvejen arbejder med og redegør for løbende, eller om der er en anden vedtagelse, der er meget bedre.
Regeringen synes altså, at det, der er foreslået af Det Konservative Folkeparti og Venstre og Dansk Folkeparti, er meget bedre og dækker det, som vi egentlig har diskuteret her i dag om det solidariske i et velfærdssamfund.
Derfor vælger vi mellem vedtagelserne og støtter selvfølgelig den, der er bedst.
Der er ikke meget, jeg skal kommentere, og ikke mange nye standpunkter.
Men jeg vil godt sige, at det jo af vedtagelsen fremgår, at man ønsker en redegørelse for, hvordan regeringen forestiller sig problemer løst med hensyn til beskatning af renteindtægter og multinationale selskaber osv. Folketinget har en meget stor viden om det.
Efter at der gennem en længere årrække har været diskussioner i EU, er der jo nu enighed om en direktivtekst, hvis endelige vedtagelse afhænger af forhandlinger med tredjelande, og det er især Schweiz.
Vedtagelsen vil omfatte udveksling af informationer mellem landenes skattemyndigheder.
Danmark har hele tiden arbejdet for en løsning med mere informationsudveksling, og regeringen agter at fortsætte denne linje, som nu også ser ud til at vinde opbakning i de øvrige lande.
Så det er altså informationer og redegørelser, der er givet løbende til Folketingets Europaudvalg.
Som første skridt bør der indføres fælles minimumssatser for miljøafgifter i EU.
Så det er en proces, der er i gang, og som Folketingets udvalg er informeret om.
Aage Frandsen (SF), 2002-01-17:
For at der ikke skal herske tvivl om, hvad ordene betyder: Sundhedsafgift er en afgift på de ting, der fremmer en dårlig sundhed, på samme måde som en miljøafgift er en afgift på det, der fremmer dårligt miljø.
Og det vil sige, at afgiften skal sørge for, at vi får sundhed, og det vil sige, at det er afgift på tobak, øl, vin, spiritus.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-01-17:
Skidt med, om finansministeren ikke stemmer for hr. Aage Frandsens forslag til vedtagelse, det kommer jo slet ikke til afstemning.
Jeg ville gerne stemme for det, men fremsætter alligevel min eget, vel vidende at det er det, som er fremsat af regeringen, som kommer til afstemning.
Skidt med, om finansministeren stemmer for det, spørgsmålet er, om han vil arbejde for minimumsafgifter i EU på tobak og spiritus.
Det er det, det handler om.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-01-17:
Jeg skal såmænd kun hæfte mig ved en enkelt ting, som har været fremme i debatten, nemlig spørgsmålet om transfer-beskatning.
Man kan selvfølgelig indledningsvis sige, at det jo er dejligt at konstatere, at SF nu mener, at EU kan anvendes til noget konstruktivt, men det var nu ikke for at provokere SF.
Jeg ville bare lige give den praktiske oplysning, at for det første har Danmark jo en lavere selskabsskat end mange EU-lande, så hvis en international virksomhed skulle udnytte fordelen ved lav beskatning, så er det ikke logisk, at den skulle gå uden om Danmark i sin placering.
I øvrigt er de danske regler ikke meget forskellige fra de andre i OECD. Man kan i den her publikation »Skat«, som udkom i december, se en meget grundig gennemgang af hele problemstillingen. Jeg kan også henvise til et svar, som jeg har givet i Skatteudvalget, på spørgsmål nr. 28, alm. del, bilag 43, hvoraf det fremgår, at transfer pricing-området i høj grad er ved at blive harmoniseret inden for OECD-landene, hvor den her diskussion jo foregår, og det har særlig betydning, at der faktisk er opnået enighed om anvendelse af det såkaldte armslængdeprincip, som nu er et kodeks for transfer pricing guidelines i de lande, som samarbejder omkring dette her.
Så jeg synes, at der er grund til at henvise til disse faktuelle informationer, som Folketinget altså er i besiddelse af.
Jacob Buksti (S), 2002-01-17:
Jamen hvis det er en proces, der er i gang, og vi alle sammen er informeret, hvordan kan det så være, at regeringen ikke kan stemme for det forslag til vedtagelse?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-01-17:
Jeg kan glæde mig over, at skatteministeren har læst den rapport, der slår fast, at der er grundlag, der er værktøjer allerede på nuværende tidspunkt til faktisk at gå ind og inddrive den skat på de multinationale firmaer, som den danske statskasse er berettiget til.
Jeg vil gerne spørge skatteministeren, om skatteministeren er interesseret i faktisk at inddrive de penge og dermed afsætte de nødvendige midler i forhold til at øge erhvervsskatteligningen, for ellers ved vi jo alle sammen godt, at de regler, vi hele tiden har haft, faktisk ikke inddriver flere penge. Allerede på nuværende tidspunkt ligger den nødvendige dokumentation i hænderne på skattevæsenet, men der er ikke ressourcer til at behandle den, og derfor ligger der et sted mellem 5 og 15 mia. kr. og flyder rundt uden for den danske statskasse.
Thor Pedersen (V), 2002-01-17:
Det er lige for at gøre svaret til hr. Ole M. Nielsen klart: Vi arbejder i EU for en minimumssats på energiafgifter.
Det er en proces, der er i gang, og jeg har sagt, at regeringen arbejder for, at der skal være en minimumsafgift for miljøafgifter, og det indebærer også, at der skal være minimumsafgift for sundhedsafgifter, altså det dér med afgift på skadelige produkter.
Det er på alle tre områder i dansk interesse, at vi har minimumssatser i Fællesskabet.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-01-17:
Jeg ved ikke, om jeg har udtrykt mig uklart, men det, der fremgik af det, jeg sagde, eller det, jeg i hvert fald mente, var, at Danmark absolut ikke ligger i højden, i toppen, i europæisk sammenhæng på erhvervsskatteområdet.
Men i øvrigt vil jeg gerne endnu en gang henvise til - og det gælder også Enhedslistens ordfører - det bilag, som jeg omtalte.
Aage Frandsen (SF), 2002-01-17:
Debatten har jo ikke så overraskende vist, at der klart er to blokke i Folketinget, også når det drejer sig om opfattelsen af velfærdssamfundet og finansieringen af velfærdssamfundet.
Det, som forslaget fra SF, Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre har lagt vægt på, er jo den trussel i forhold til finansieringen af velfærdssamfundet, som vi er meget optaget af.
Derfor tror jeg nok, vi må sige, at de ordvekslinger, der var her til sidst, måske var lidt interessante, men jeg ved heller ikke rigtig, hvad de betød, og derfor må man så ved en senere lejlighed få det uddybet hos finansministeren.
For finansministeren siger, at når det drejer sig om energiafgifter, så er man allerede godt i gang, når det drejer sig om miljø, så vil man, og så siger finansministeren, at når det drejer sig om sundhedsskadelige ting, så er det regeringens politik, at det skal man også gribe ind over for.
Der var regeringspartierne, da de var i opposition, mere optaget af, at i stedet for afgifter skulle man forbyde det sundhedsskadelige.
Så er der også definitionen af ordet sundhedsskadelig.
Jeg opfatter sådan set ikke øl som sundhedsskadeligt.
I rimelige mængder er det sundt ...
... og det samme gælder rødvin, det er heller ikke sundhedsskadeligt - i passende mængder.
Når det drejer sig om spiritus, behøver man ikke indtage så store mængder, uden at det godt kan blive skadeligt.
Når det drejer sig om tobak, tror jeg nok, man må sige, at det vist er ret skadeligt.
Så derfor er spørgsmålet: Betyder regeringens definition af sundhedsskadelig, at det er afgift på hele feltet, som ikke mindst vi og Kristeligt Folkeparti nok også, men også Socialdemokratiet og De Radikale har været optaget af?
Er det så afgift på øl, tobak, vin, spiritus, som man mener at man i EU skal have fælles minimumsregler for, eller er det noget, som man mener er decideret sundhedsskadeligt, og at de her ting ikke er sundhedsskadelige?
Men ellers har debatten jo tydeligt vist, at vi har en regering, der er meget snæver i sin tænkning, meget dansk.
Det er nok noget af den mest danske regering, vi har haft på den her side af Anden Verdenskrig.
Til skatteministeren vil jeg sige: Mit ønske om at bruge EU og SF's ønske om at bruge EU
er skam ikke af ny dato, overhovedet ikke.
Det med minimumsregler omkring skat på erhvervsområdet, på afgiftsområdet, er vi gået ind for, og det er helt tilbage i 1980'erne, vi har formuleret det.
Vi har helt tilbage, efter vi kom ind i 1970'erne, været af den opfattelse, at vi jo var i EU, og at man da godt kunne bruge dem til nogle ting.
Så det er skam ikke noget med, at skatteministeren generer mig ved at minde mig om, at jeg på det her punkt har udtrykt mig positivt over for, hvad man kan bruge EU til.
Men altså vi har fået en markering af, at flertallet er intakt, i høj grad intakt, og vi har også fået demonstreret, at flertallet er meget optaget af Danmark, så optaget af Danmark, at de ikke er klar over, at der er en verden uden for os, som på godt og ondt kan give os nogle udfordringer og på nogle punkter nogle besværligheder, ikke mindst ved at vores skattegrundlag kan være truet.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-01-17:
Denne foreslåede ændring af ligningsloven indebærer en større skattefrihed ved udlejning af værelser, mere konkret ved at indføre et minimumsfradrag for boligejere ved udlejning af værelser på 24.000 kr. årlig.
I Venstre mener vi, at dette vil give et rigtig godt incitament til, at flere vil udleje værelser, og dermed øge antallet af boliger fortrinsvis til unge og studerende.
Forslaget er fleksibelt og uden anlægsomkostninger for det offentlige, i det hele taget et billigt tiltag, som kan være medvirkende til at løse boligproblemerne for de unge.
Erfaringer fra Århus viser, at der er mange, skal vi kalde dem skjulte boligreserver, altså værelser, som ejerne godt kan afse og dermed udleje.
I Århus har man med succes i forbindelse med studiestart iværksat en kampagne, der skulle gøre boligejere opmærksomme
på, at der var mulighed for at udleje værelser
Kampagnen virkede efter hensigten, da mange unge fik et værelse.
Men der er efter vores opfattelse mange flere boligejere, der kan udleje værelser.
Derfor denne tilskyndelse via et minimumsfradrag på mindst 24.000 kr. til alle.
De allerede eksisterende muligheder for lejere og andelshavere, nemlig at man kan fremleje værelser og fratrække et bundfradrag på to tredjedele af den samlede årlige husleje, inden man bliver beskattet, udvides med dette forslag til også at gælde anpartshavere.
Forslaget indeholder en valgfrihed, idet man som boligejer frit kan vælge mellem den eksisterende ordning og den nye ordning alt efter, hvilken der er mest fordelagtig. Venstre støtter dette forslag.
Morten Bødskov (S), 2002-01-17:
Der mangler boliger til unge i Danmark.
Særlig i de store uddannelsesbyer har boligmangelen nået et nærmest grotesk omfang.
Derfor er det Socialdemokratiets politik, at der skal bygges flere ungdomsboliger.
Socialdemokratiet er derfor på mange måder også enige i målet i det her forslag, men vi mener, at vejen til målet er forkert.
Effekten af forslaget vil være begrænset.
Ambitionen på de unge boligsøgendes vegne er alt, alt for lav. Sigende er det derfor også for forslaget og dets intentioner, at det hedder »større skattefrihed ved udlejning af værelser« og ikke »flere boliger til unge«.
Sandheden er jo, at regeringen ikke aner, hvad det vil koste.
Man ved ikke, hvor mange ledige værelser der er, og hvor mange nye værelser til unge det vil resultere i, så man kan lidt polemisk sige, at for unge boligsøgende er det her forslag ligesom at springe elastikspring - bare uden elastik.
Der er ingen sikkerhed for, at det går godt.
Regeringens svar er som sagt, at man ønsker et fradrag ved udlejning af værelser.
Men spørgsmålet er, om øget fradrag, altså flere penge til boligejerne, sikrer flere boliger til de unge.
Og ser man på de priser, som udlejere kræver for selv meget små værelser, f.eks. her i hovedstadsområdet, er det jo allerede i dag et ganske profitabelt foretagende at udleje værelser til unge.
Unge har behov for at bo i en ordentlig bolig, de har behov for deres egen bolig.
lejekontrakter
For Socialdemokratiet er det derfor uforståeligt, at regeringen vil kaste unge ud i den her usikkerhed. Socialdemokratiets vej er en anden, og den er til gavn for de unge.
I et moderne velfærdssamfund skal unge have en ordentlig bolig at bo i.
Derfor er det Socialdemokratiets holdning, at der skal bygges flere ungdomsboliger, og derfor fremlagde den tidligere regering en boligpakke, som skulle sikre flere tusinde nye ungdomsboliger.
Hvis man for alvor ønsker at løse ungdomsboligproblemerne, kræver det mursten og mørtel, ikke uigennemtænkte fradrag.
Der er ingen vej uden om nybyggeri og investeringer på ungdomsboligområdet.
Problemet er, at regeringen går den anden vej, og derfor kan Socialdemokratiet ikke støtte forslaget.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-01-17:
Socialdemokratiets ordfører taler om at springe elastikspring uden elastik, og der må jeg sige, at vi er fuldstændig uenige.
Jeg står her med en udgivelse fra det tidligere By- og Boligministerium, da fru Jytte Andersen var boligminister, og heri står der skrevet, at en annoncekampagne i Århus gav 100 ekstra værelser til unge boligsøgende.
Vi synes, det er en utrolig fleksibel ordning, som kan benyttes, hvor der er behov.
Og bare det, at man oplyser boligejere om det her, samtidig med at man nu giver dem et større økonomisk incitament, vil efter vores opfattelse give langt flere muligheder for unge studerende.
Jacob Buksti (S), 2002-01-17:
Jeg skal bare være sikker på, at jeg hørte rigtigt, hvad skatteministeren sagde heroppefra.
Nu har vi jo hørt om det her skatteplagede erhvervsliv,
det, der tynges af de mange skatter
Jeg synes, jeg hørte skatteministeren heroppefra sige - og det vil jeg gerne have skatteministeren til at bekræfte eller afkræfte - at de danske selskabsskatter var nogle af de laveste i EU, og hvis man så på dét, var der ikke noget argument for, at man ikke skulle lokalisere virksomheden i Danmark.
Er det rigtigt forstået, at vi altså efter skatteministerens opfattelse har et skatteniveau for virksomhederne i Danmark, som er sådan, at det ikke er noget argument for, at man ikke skal lokalisere sig i Danmark?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-01-17:
Jeg kan jo blot endnu en gang konstatere, at der er meget stor forskel på, hvordan vi opfatter frit valg, for jeg ser det jo som ovenud nødvendigt, at det er den ældre selv, der går ind og vurderer, hvornår den ældre er i stand til at bo i sin egen bolig eller har behov for det tilbud, som et plejehjem kan give.
Jeg kan kun understrege endnu en gang: Her har vi meget forskellige opfattelser af, hvad frit valg går ud på.
Line Barfod (EL), 2002-01-17:
Nu fik jeg så bekræftet, at De Konservative også ønsker at skære i vilkårene for nogle af dem, der har de laveste indkomster her i samfundet.
Jeg forstår ikke, hvordan det hænger sammen, når man siger, at det, man ønsker, er at skaffe flere i arbejde.
Der kommer ingen udspil, der peger på, at man skaber flere arbejdspladser.
Tværtimod går man ind og siger, at man skal lave forskellige nedskæringer i den offentlige sektor.
Hvor kommer de arbejdspladser henne?
Det eneste, man går ind og siger, er, at man skærer i ydelserne til nogle af dem, der ikke har særlig meget, men det skaber jo ikke flere arbejdspladser.
Det får ikke nogen til at komme i arbejde.
At de kun har 6.000-7.000 kr. om måneden at leve af i stedet for 12.000-13.000 kr. om måneden før skat skaber ikke arbejdspladser.
Man vil lade det gå ud over nogle af de svageste i modsætning til, hvad man siger i alle de fine taler, hvor man taler om solidaritet og de bredeste skuldre osv. Det kunne derfor være rart at høre: Hvad er det helt konkret, man vil gøre for at få folk i arbejde?
Hvordan forestiller man sig, at det, at man skærer nogle ned, så de næsten ikke har penge at leve for, fører til, at flere kommer i arbejde?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-01-17:
Jeg er bange for, at det her ikke handler om misinformation, men utrolig forskellige opfattelser af, hvad solidarisk betyder, og utrolig forskellige opfattelser af, hvad frihed og frit valg betyder.
Eksempelvis var det jo så sent som i sidste uge, at vi så, at Venstre ikke kunne gå med til, at ældre skulle selvvisiteres i forbindelse med plejehjemspladser.
Det er da ellers frit valg, at en ældre selv kan bestemme, hvornår den ældre gerne vil på plejehjem.
Det kan Venstre ikke være med til.
Jamen her har vi jo et klokkeklart eksempel på, at Venstre og Enhedslisten har meget forskellige opfattelser af, hvad frit valg er.
På samme måde har vi en meget forskellig opfattelse af, hvad solidarisk er.
For set med mine briller er det da meget fint, at man laver samfundsmæssige opsparinger, pensionsopsparinger, men med mine briller fungerer den slags samfundsmæssige pensionsopsparinger bedst, hvis de har et solidarisk element, nemlig forstået på den måde, at dem, der har mindst, får mest ud af det.
Morten Bødskov (S), 2002-01-17:
Det er da temmelig sikkert rigtigt, at der er kommet 100 ekstra værelser, og det kan også godt være, som påstanden er, at det her er et ganske fleksibelt forslag, men spørgsmålet er, hvem fleksibiliteten egentlig er for.
Er fleksibiliteten til for de unge? Hvis man spørger i Lejernes Landsorganisation og hører nogle af de unge, der er kommet i problemer ved privat værelsesudlejning, så tror jeg faktisk ikke, de vil påstå, at det her er særlig fleksible vilkår for dem.
Og det er det, der er hovedproblemet.
Venstre og De Konservative jager med det her forslag unge ud på et marked, som i dag er præget af kaos.
De har ikke fremlagt visioner for, hvordan der skal bygges
flere ungdomsboliger, men mener, at unges boligproblemer skal løses med et fradrag, og det er en forkert vej.
Jacob Buksti (S), 2002-01-17:
Derfor vil jeg gerne spørge til De Konservatives velbefindende forstået på den måde, om De Konservative stadig væk går ind for den skatteplan, som De Konservative gik til valg på.
Er det den plan, som klart giver de største skattelettelser til de højeste indkomster og skærper skatten på de små indkomster, der ligger til grund?
Og jeg vil spørge, om det er sådan, at det beskæftigelsesfradrag, som beskæftigelsesministeren har annonceret, er et beskæftigelsesfradrag, som er aftalt med De Konservative, og om det i givet fald passer sammen med De Konservatives plan.
Så vidt jeg kan se, vil en indførelse af et sådant beskæftigelsesfradrag gøre det umuligt for De Konservative at få gennemført deres plan, eller er der noget, jeg har misforstået?
Aage Frandsen (SF), 2002-01-17:
Jeg vil godt supplere hr. Buksti: Er det ikke rigtigt, at De Konservative har foreslået en skatteomlægning, som betyder, at hvis man tjener 1 mio. kr., får man en skattelettelse på ca. 60.000 kr., og hvis man er på mindsteløn og er medlem af en fagforening, betyder De Konservatives skatteforslag en lille stigning på ca. 1.000 kr.?
Er det ikke korrekt?
Det næste er: Er man ikke fra Det Konservative Folkepartis side bekymret for, at Venstres evne til at gennemtvinge partiets vilje til et skattestop kan betyde, at skattestoppet blokerer for, at man kan få sat skatten ned på indkomst, som De Konservative ellers går ind for, for der skal netop være et stop over hele linjen, og så kan der ikke laves en omfordeling, som De Konservative ellers har foreslået?
Line Barfod (EL), 2002-01-17:
Så vil jeg gerne høre, om De Konservative støtter de ideer, der har været fra regeringen, om, at man skal sænke ydelserne for nogle af dem, der har mindst her i samfundet, herunder indføre halve dagpenge for de unge mellem 25 og 30 år, og at man i øvrigt skal prøve at sænke ydelserne for dem, der er på overførselsindkomster.
Gitte Seeberg (KF), 2002-01-17:
Jeg tror, det er ordførerne bekendt, hvad den går ud på, nemlig at der først iværksættes et skattestop og dernæst, i år 2004, ses på mulighederne for at sætte skatten på arbejdsindkomst ned, noget, som vi synes er meget væsentligt. Så til hr. Aage Frandsen: Selv om vi stadig væk står ved vores skatteoplæg, er det klart, at det er den aftale og det regeringsgrundlag, der er indgået med Venstre, som giver regeringens fremtidige politik.
Men det er da klart, at når man ønsker at give skattelettelser til dem, der går på arbejde, vil virkningen selvfølgelig slå mest igennem for dem, der tjener mest.
Sådan vil det være.
Det er ikke rigtigt, når hr. Aage Frandsen siger, at der vil være nogle, der får en skattestigning.
Det er simpelt hen forkert, for i det konservative oplæg har vi afsat en pulje på 2 mia. kr., som skal målrettes de laveste indkomster.
Men det er altså ikke aktuelt nu, det er fortid, og det er noget, der skal diskuteres i regeringen, når vi når lidt længere frem. Til hr. Jacob Buksti om beskæftigelsesfradraget: De Konservatives indstilling til det er, at selv om jeg har haft meget sympati for forslaget gennem årene, er det jo belyst i en rapport - såvidt jeg husker, blev den udarbejdet under tidligere skatteminister Carsten Koch - og det gjorde, at vi ændrede vores skattetanker i retning af lettelser på mellemskatten, fordi det var forbundet med nogle komplikationer at indføre et beskæftigelsesfradrag.
Men vi er selvfølgelig åbne for at se på alle løsninger, som kan hjælpe på beskæftigelsen.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-01-17:
Jeg vil, ligesom jeg spurgte Venstre, spørge De Konservative:
Nu hvor De Konservative ligesom Venstre fører sig frem med, at de bredeste skuldre skal bære det tungeste læs, kan De Konservative så give en forklaring på, hvorfor man i regeringen har lavet et forslag om at ændre Den Særlige Pensionsordning på en sådan måde, at det ikke længere er de bredeste skuldre, der skal bære det tungeste læs? Hvorfor har man fra konservativ side bakket op om, at man skal ændre det på en måde, så de, der har mindst, altså de pensionister, der er fattigst, i fremtiden skal have mindre udbetalt i forbindelse med den ordning?
Jeg kan ikke helt forstå, hvordan det hænger sammen med, at det er de bredeste skuldre, der skal bære det tungeste læs.
Aage Frandsen (SF), 2002-01-17:
Jeg ved godt, at der i det konservative skatteoplæg er afsat en pulje, men det er noget underligt noget, hvis man mener, at vedkommende på mindsteløn skulle have glæde af den pulje, for hvorfor har man ikke indrettet skatteforslaget sådan, at man sørgede for, at ingen fik skattestigninger?
Det kan man meget, meget enkelt gøre, for det er jo ikke noget med, at man automatisk, ved at lave en sænkning af indkomstskatten, behøver at give det til de højeste indkomster.
Man kan vælge, om man vil sænke eller fjerne mellemskatten.
Man kan også tage fat i bundskatten.
Man kan tage fat i fradrag for arbejdsmarkedsbidrag.
Der er en masse forslag til at løse det problem på anden vis. Derfor vil jeg godt spørge efter: Er det så meningen, at det netop er mindstelønsmodtagerne, der skal have skattelettelserne fra den dér pulje?
Og så det næste: Forventer Det Konservative Folkeparti, at deres skattetanker bliver tilgodeset på samme måde om 2-3 år, som de er blevet tilgodeset i forbindelse med regeringsdannelsen, hvor man valgte et skattestop i stedet for?
Jacob Buksti (S), 2002-01-17:
Jamen jeg er meget glad for, at fru Gitte Seeberg bekræfter, at beskæftigelsesfradraget er belyst, at der er lavet et omfattende udvalgsarbejde, hvor der var hele fem ministerier involveret, som blev afsluttet i oktober 1996, og som har den virkning, som også fru Gitte Seeberg nævner, og som var årsagen til, at De Konservative tænkte nyt, altså forlod tanken om beskæftigelsesfradrag. Så er det bare, jeg spørger: Skal vi så forstå det
sådan, at beskæftigelsesministeren bare taler som privatperson, eller tegner beskæftigelsesministeren regeringen?
Eller er det sådan, at regeringens ministre går sådan og kaster alle mulige løse tanker op i luften, og så kan det være, at regeringen på et eller andet tidspunkt finder ud af, hvad den mener?
Så er det jo svært at være i opposition, for det er svært at finde de ledige standpunkter,