runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2006-11-24:
Vi mener, det er meget vigtigt, at man sikrer, at organisationerne har en ordentlig høringsfrist, hvis vi skal have en ordentlig lovkvalitet.
Så til indholdet.
I Folketinget er regeringen nu sammen med Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti ved at udmønte den asociale boligaftale, de indgik den 5. november 2006.
Aftalen indebærer, at der igen tages penge fra lejerne til nybyggeri.
M023S15441643KAJE.FM
Page 1640
Wednesday, February 7, 2007 12:50 PM
Enhedslisten tager på det kraftigste afstand fra, at regeringen fortsætter tyveriet af lejernes penge.
Regeringen bør holde fingrene fra lejernes renoveringsmidler.
De penge skal selvsagt bruges til renovering af de eksisterende lejeboliger, ikke til at finansiere nybyggeri.
Det er en samfundsopgave, som burde finansieres over skatten.
Det er usmageligt og ulighedsskabende, at regeringen lader dem, der normalt har en lav indkomst, finansiere nybyggeri, og det burde være indlysende for alle, at man ikke skal lade de svageste betale for de kommende byggerier af ældreboliger og plejeboliger, der jo kommer alle i Danmark til gode.
Samtidig med tyveriet af lejernes penge har regeringen fremsat forslag om, at en pulje på 400 mio. kr. årligt til støtte til nybyggeri inden for den private sektor bliver lukket ned.
Jeg synes, det er fornuftigt at lukke denne pulje, der jo reelt blot er offentlig virksomhedsstøtte til bygherrer, hvorefter bolighajerne kan leje ud privat til ågerpriser, hvis de ønsker det.
Hvad jeg ikke forstår er, hvorfor man ikke har overført de 400 mio. kr. til bygning af almene boliger.
De næste 6 år vil Landsbyggefonden kunne støtte renoveringer for i alt 14,4 mia. kr., og det er da en start på at gøre noget ved det massive vedligeholdelsesefterslæb, som den almene boligsektor lider under.
Men når ministeriets egen store embedsmandsrapport dokumenterer, at renoveringsbehovet svarer til et beløb mellem 59 og 163 mia. kr., så er det alt, alt for lidt.
Enhedslisten foreslår, at regeringen forlader sine store villaer og gårde bare for en dag og tager ud i de almene boligområder og ser på nedslidningen af bygningerne både indvendig og udvendig.
Så kan det være, det vil gå op for regeringen – og de kan jo tage Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre med – at indsatsen er alt for uambitiøs.
Enhedslisten arbejder for en langt mere offensiv strategi i forhold til renovering og nybyggeri inden for den almene sektor.
Det er vigtigt, at den almene boligmasse er af varieret og høj kvalitet, så den kan være attraktiv for forskellige mennesker.
Polariseringen i samfundet må og skal stoppes, og her spiller boligpolitikken en central rolle.
Det er her, det grundlæggende lighedsspørgsmål står i dag, og derfor skal regeringen øjeblikkelig stoppe tyveriet af lejernes penge og i stedet beskatte de milliardgevinster, som boligejerne vinder ved salg af deres boliger.
De penge kunne så bruges til kvalitetsnybyggeri inden for den almene sektor.
Sammenhængskraften i boligområder og i samfundet skal sikres, og det kan man gøre gennem en solidarisk og offensiv boligpolitik.
Enhedslisten kan ikke støtte forslaget.
Morten Homann (SF), 2006-11-24:
Er det bedre at stjæle fra en mand første gang og tage alle hans penge og hans mobiltelefon, eller er det bedre at vende tilbage senere og så plukke tøjet af ham og stjæle hans taske også?
Det er det, der er sandheden.
De Radikale har jo medvirket hele vejen igennem til at tage penge fra de almene lejere.
Så jeg vil godt sende spørgsmålet til De Radikale og spørge: Hvorfor er det de almene lejere, som typisk er blandt de fattigste mennesker i det her land, som skal være med til at betale for byggeriet af nye boliger, hvilket burde være en fælles opgave?
Hvorfor kunne man ikke sige, at de almene lejeres opsparing, det, de har betalt over deres husleje til Landsbyggefonden, skal komme de almene lejere til gode i form af modernisering og renovering af deres boliger?
Morten Østergaard (RV), 2006-11-24:
Jeg er altid åben over for frisk retorik.
Det er selvfølgelig sådan, at også Boligselskabernes Landsorganisation har erkendt, at der juridisk set ikke er tale om noget tyveri, bare som en oplysning til folk, der måtte følge debatten.
Der er så tale om en anden type tyveri, som jeg forstår hr. Morten Homann, men juridisk er der ikke noget i vejen for det, hvilket vi også ved fra flere tidligere socialdemokratiske ministre.
Jeg vil gerne spørge hr. Morten Homann: Hvis man synes, at der skal tages 0 pct., er det så bedre at tage 25 pct. end 50 pct.?
Hvis man synes, der skal sættes mange penge af til renovering, er det så bedre at sætte 1,5 mia. kr. af end 2,4 mia. kr.?
Morten Homann (SF), 2006-11-24:
Man kan forestille sig, at en mand blev overfaldet og groft frarøvet alle sine penge, og så var han så uheldig, at han blev liggende på fortovet efter røveriet.
Lidt senere kom nogle andre folk og stjal også hans tøj, hans taske og de ting, som var tilbage.
Jeg kan ikke vurdere, hvilket af de to røverier der var værst.
For sandheden er jo, at der har været et røveri i gang mod de almene lejere igennem flere år, og nu er der stort set ikke noget tilbage; man skal frem til 2025, før der er penge tilbage.
Så det tør jeg slet ikke begive mig ud i at vurdere.
Jeg forstår godt, at Socialdemokraterne har lidt svært ved at forklare sig ud af det, fordi de selv har medvirket til det her, men det skal jeg ikke gøre mig til dommer over.
Jeg har fra starten sagt, at det her ikke var noget, SF ville medvirke i, og SF har ikke været med til at stjæle en krone fra Landsbyggefonden.
Morten Østergaard (RV), 2006-11-24:
Nu har vi tidligere haft en diskussion med Socialdemokraterne om, hvilken aftale der var bedst vurderet ud fra, hvor mange penge der går til nybyggeri, hvor mange penge der er afsat til renovering, og hvor mange penge der går til social indsats.
Da vi ikke kunne få et klart svar fra hr. Carsten Hansen, Socialdemokraternes ordfører, der snakkede udenom, så det satte nye rekorder for Folketinget, så tænkte vi, det kunne være, at hr. Morten Homann måske ville være opmand i den diskussion, vi har med Socialdemokraterne.
Hvis man sammenligner den aftale, der i dag ligger foran os, med den, som Socialdemokraterne var med til at indgå i 2002, hvilken aftale – ud fra de principper, som hr. Morten Homann mener er SF's – er bedst set ud fra lejernes interesser?
Charlotte Fischer (RV), 2006-11-24:
Hvis man spørger en hvilken som helst økonom i det her land om, hvad der er med til at skabe ulighed, så er det skattestoppet.
Og derfor må jeg bare sige, at når jeg hører et medlem, som i M023S15441643KAJE.FM Page 1638 Wednesday, February 7, 2007 12:50 PM øvrigt forsvarer skattestoppet og er med til at holde hånden over de rigeste boligejere i det her land, tale om ulighed, så synes jeg ikke, det er rimeligt.
Så vil jeg stadig gerne sige, at den her aftale sikrer, at der bliver afsat 2,4 mia. kr. til renovering.
I 2002, hvor S var med, afsatte man kun 1 mia. kr. til renovering.
I den her aftale afsætter man 400 mio. kr. – kun 400 mio. kr. går til nybyggeri.
Hvis man går tilbage i 2002, hvor S var med, blev det over 3 mia. kr. Så kan man godt tale om mange ting, men det er så rystende synligt, hvor meget bedre den her aftale er, også efter en socialdemokratisk målestok.
Det er jo gået med, jeg havde nær sagt med lyntempo, men i vidt omfang er det gået i den helt rigtige retning.
Vi har fået markant flere penge til renovering og et markant lavere bidrag til nybyggeri.
Lissa Mathiasen (S), 2006-11-24:
Jamen når man fra radikal side og fra fru Charlotte Fischers side anerkender, at uligheden er stigende, hvorfor mener man så hos De Radikale, at det er rigtigt at skubbe den vogn videre, så uligheden bliver større, ved at sige, at lejerne nu godt kan lægge 3.000 kr. mere pr. lejer for at deltage i særskatten fremover?
Hvorfor er det ikke samfundet?
Der er penge nok.
Hvorfor er det så ikke samfundets opgave at sørge for vores plejehjemsboliger og for de almene boliger?
Når uligheden vokser, hvorfor vil man så fra radikal side – det må fru Charlotte Fischer jo naturligt kunne svare på – være med til at skubbe, så uligheden bliver endnu større, ved at tage endnu flere penge fra lejerne?
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-11-24:
Jamen jeg kan da sagtens anerkende behovet for en større renoveringsindsats i den almene sektor, og det er jo lige præcis også det, vi lægger op til i forliget, hvor investeringsrammen forøges fra 1,5 mia. kr. årligt til 2,4 mia. kr. årligt.
Det anerkender jeg gerne, og det er også derfor, vi lægger op til at opprioritere den indsats, fordi det føler jeg selvfølgelig også er vigtigt.
Tom Behnke (KF), 2006-11-24:
Da den konservative boligordfører, hr. Jakob Axel Nielsen, ikke kan være til stede, har jeg som fredagsordfører fået fornøjelse af at sige følgende: Igen i år har ansvarlige partier i Folketinget, nemlig Venstre, Konservative, Dansk Folkeparti og De Radikale, taget ansvar og lavet en ansvarlig og fremsynet boligaftale for den almene sektor.
Imens har Socialdemokraterne igen blot beskyldt forligspartierne for tyveri.
Det har ikke været særlig seriøst at høre på.
Denne gang er der lavet en 4-årig aftale, det vil sige frem til og med 2010.
Der satses fortsat meget på renovering og forskønnelse af boligerne i den almene sektor.
Der sættes penge af til forebyggende sociale indsatser, der sættes penge af til huslejenedsættelser, og der sættes penge af til nybyggeri, så også sygeplejersken og politibetjenten kan få sig en bolig i København og meget, meget mere.
Med hensyn til renovering sker der en fordobling af beløbene frem mod 2010 i forhold til i 1990'erne.
Der afsættes 14.400 mio. kr. til renovering, altså 14,4 mia. kr.
Socialdemokraternes skræmmekampagne om, at der sker tyveri, og at forligspartierne ignorerer renoveringsindsatsen er derfor åbenlys forkert.
Jeg kan ikke lade være med at nævne, at der ikke sker andet end det, som Socialdemokraterne selv gjorde i 1990'erne.
Måske skyldes det af Socialdemokraterne påståede tyveri, at de ikke selv er med denne gang.
Det har samfundet brug for, og vi vil gerne takke forligspartierne for det udviste medansvar.
Vi Konservative kan støtte forslaget.
Anita Knakkergaard (DF), 2006-11-24:
Man har indgået en klar aftale om, at lige så snart lånene blev amortiseret, så skulle de bruges bl.a. til nybyggeri.
Den har været klar hele tiden.
Den var klar, da man i 1933 sagde, at der skulle ske mere selvfinansiering.
Den har også været klar siden 1967, med at man skulle betale ind til Landsbyggefonden, og så skulle den være mere selvfinansierende i boligorganisationerne, når lånene udløb.
M023S15441643KAJE.FM
Page 1630
Wednesday, February 7, 2007 12:50 PM
Det er så det, der sker nu.
Og det ved fru Line Barfod lige så godt som mig, men alligevel vil fru Line Barfod have, at staten fortsat skal betale det hele og garanteret også helst renoveringerne fuldt ud.
Det kan jeg såmænd godt forstå, for vi er to forskellige partier, men jeg har altid haft det sådan, at pengene er der til, at lejerne kan få nogle gode lejligheder og gode renoveringer, som de har trængt til i mange år.
Og pengene er der til huslejenedsættelser.
Man giver en anden mulighed for at bruge dem til ydelsesstøtte via boligorganisationernes dispositionsfond.
Det er et betydelig bedre tiltag, der er taget her, end vi nogen sinde har lavet med Socialdemokratiet, og jeg tror, at lejerne bliver enormt glade for det.
Morten Østergaard (RV), 2006-11-24:
Page 1624
ne, der skal medfinansiere nybyggeri.
Bidrager statskassen ikke?
Bidrager kommunekasserne ikke?
Er det ikke også der alle mulige andres penge?
Så det er altså en forvanskning af sandheden, hr. Carsten Hansen lægger for dagen.
Det, der egentlig er det afgørende, er, at hvis man kigger på de tre aftaler, der er indgået her i det nye årtusind, forstår jeg, at Socialdemokraterne er meget bekymrede over, hvor stor en andel af statens udgifter til nybyggeri, der bliver refunderet fra Landsbyggefonden; det er nu væsentlig mindre end dengang, Socialdemokratiet var med.
Man er meget bekymret over, hvor meget der bliver brugt på renoveringsindsatsen; det er nu markant mere, end dengang Socialdemokratiet var med.
Og så vil man meget gerne have, at der bliver lavet en større social indsats, og dengang Socialdemokratiet var med, kunne man skrabe 13 mio. kr. sammen over 4 år, og nu investerer vi mere end 1 mia. kr.
Er den her aftale ikke isoleret set markant bedre end den, Socialdemokratiet stemte for i 2002 – markant bedre?
Carsten Hansen (S), 2006-11-24:
Nu skal man jo aldrig kimse af erfaring.
Hr. Morten Østergaard kan risikere at ende i samme situation som mig, nemlig at blive mere erfaren, end han er i dag, og forhåbentlig også en lille smule klogere.
Det vil jeg da håbe på Det Radikale Venstres vegne at hr. Morten Østergaard også bliver.
Jeg kan ikke forstå, at De Radikale har fraveget den politik, vi fastlagde sammen igennem 9 år, ja, faktisk gennem næsten 30 år; fra 1978 og frem har Det Radikale Venstre støttet, at pengene var lejernes penge.
O.k., vi indgik med store betænkeligheder, det siger jeg gerne, en aftale i 2002, hvor også hr. Morten Østergaards parti, Det Radikale Venstre, var med.
Vi blev i øvrigt kraftigt presset, både Det Radikale Venstre og Socialdemokraterne, fordi man var hundeangst for at være alene med Dansk Folkeparti og regeringen på det område her.
Vi var i øvrigt blevet stillet i udsigt, at der kun skulle bruges 2,2 mia. kr., og der blev faktisk brugt over 5 mia. kr.
Men det ændrer ikke ved det afgørende princip: Hvorfor er det lejerne, der skal bidrage til ydelsesstøtten, og ikke ejerne?
Hvorfor er det kun lejerne i den almene sektor, der skal være med til at finansiere plejehjemsgarantien, som regeringen har indgået aftale med Dansk Folkeparti om?
Hvorfor er det kun lejerne, der skal finansiere nybyggeri, når statskassen bugner af penge?
Morten Østergaard (RV), 2006-11-24:
Ja tak, jeg beklager, hvis formanden ikke havde set det; jeg mente bestemt, jeg var blevet skrevet på.
Fra børn og fulde folk skal man høre sandheden, og jeg synes, at hr. Carsten Hansen har fået bevist, at han hverken er et barn eller beruset i dag i salen.
Når man f.eks. kan høre den socialdemokratiske ordfører spørge, hvorfor det kun er lejerne, der skal betale ydelsesstøtten til nybyggeri af almene boliger, må vi sige, at det jo ikke er rigtigt.
Det er jo ikke kun lejerne, der betaler ydelsesstøtten.
Det er en lille del.
Der refunderes en stadig mindre del.
Men det er ikke rigtigt at fremstille det på den måde.
Så forstår vi, at Socialdemokratiet var uden vilje i 2002, at det var Boligselskabernes Landsforening, der på det tidspunkt styrede Socialdemokraterne, og det må jo så tale for sig selv.
Så lavede vi en aftale sidste år, hvor det var 50 pct., og nu er der så en aftale, hvor det er 25 pct.
Så vil jeg gerne spørge hr. Carsten Hansen: Synes han, at lejernes interesser er bedre tjent med de aftaler, der er lavet efter sidste folketingsvalg, hvor Socialdemokratiet ikke har været med, end før, hvor Socialdemokratiet var med?
Carsten Hansen (S), 2006-11-24:
Jeg vil godt sige, at hvis jeg skal forklare alt, hvad fru Anita Knakkergaard ikke kan forstå, er dagen ikke lang nok.
Det er der ingen der kan forlange at en ordfører skal heroppefra.
M023S15441643KAJE.FM Page 1623
Wednesday, February 7, 2007 12:50 PM
Men når det er sagt, vil jeg sige, at det jo er, fordi det her er med til at skabe ulighed, og det er det jo, fordi man fraviger det princip, som har været bærende siden 1978, nemlig at det er de bredeste skuldre, der skal bære de største byrder, en aftale, vi indgik med Venstre dengang.
Men nu da Venstre er kommet i regering og har fået opbakning til en højreliberal politik, har man forladt synspunktet.
Det kan jeg jo ikke tage på mig.
Det er endda så galt, at Venstre i deres principprogrammer har vedtaget, at den almene sektor ikke må finansieres, ligesom man gør med den private sektor.
Her er vi altså udsat for virkelig liberalisme.
Og det understøtter Dansk Folkeparti.
Jeg ved ikke, hvor de hører henne i det spekter, ud over at deres synspunkter ligger langt til højre for os på en lang række områder.
Det betyder jo med de 10 mia. kr., der er krævet op, at der er mindre til bekæmpelse af ghettoer, der er mindre til at sikre, at man er konkurrencedygtig i forhold til den private ejersektor, der er mindre til at sætte huslejen ned der, hvor man bor dyrest.
Det er Dansk Folkeparti med til at sikre, og sådan er det.
Anita Knakkergaard (DF), 2006-11-24:
Jeg kan altså ikke forstå, at man i 2002 kan tage næsten 6 mia. kr. fra lejerne.
Det er kun 3,679 mia. kr. nu.
Jeg kan ikke forstå, at hr. Carsten Hansen og hans parti ikke vil give lejerne det gode, at de nu kan tage 2,4 mia. kr. Der bliver taget 2,4 mia. kr. årligt fra 2009 til 2012.
Mener hr. Carsten Hansen ikke, at der er behov for den renovering?
Carsten Hansen (S), 2006-11-24:
Det er, fordi man pålægger folkepensionisterne, førtidspensionisterne, mennesker i den almene sektor, som ikke tjener så meget, en særskat til en plejehjemsgaranti, som fru Anita Knakkergaards parti har lavet sammen med socialministeren.
Det mener vi er uretfærdigt.
Vi mener, de penge kunne have været brugt bedre.
Så er det korrekt, at jeg i 1998, da vi lavede en boligaftale, sagde 35 år.
Første gang, der ville være boliger, der kom til at betale til en anderledes fordeling på baggrund af den meget, meget langsigtede aftale, var i 2035.
Men det, fru Anita Knakkergaard og Dansk Folkeparti har gjort, er, at de foreløbig har tømt Landsbyggefonden frem til 2025 – der er ikke en bøjet 5-øre i.
Det skal fru Anita Knakkergaard få lov til at bekræfte, når hun kommer på talerstolen som ordfører.
Der er ikke en bøjet 5-øre i, og samtidig er der ikke én offentlig krone.
Og så har man indført et nyt princip godt hjulpet af Dansk Folkeparti, nemlig at det er lejerne, der skal finansiere skattelettelser i det her land.
Det er vi bare ikke med på.
Vi indgik en aftale i 2002, hårdt presset af Boligselskabernes Landsforening, hvor vi skaffede 400 mio. kr. ekstra, og vi sagde, at så ville vi aldrig være med mere.
Men det var en aftale, der var indgået med nogle, som syntes, at de gerne ville være med til at beskytte de svage i samfundet; det er ikke det, der er fakta her.
Anita Knakkergaard (DF), 2006-11-24:
Jeg kan se, at hr. Carsten Hansen omgås sandheden lidt lemfældigt indimellem, og det er jo ikke første gang.
Vi har skullet høre på det mange gange, bl.a. hver gang han slynger ud, at der er taget 8 mia. kr.
Hr. Carsten Hansen glemmer altid at sige, at han selv var med til at tage de næsten 6 mia. kr. I den tale, hr. Carsten Hansen holdt den 3. november 1998, sagde hr. Carsten Hansen: »Der er faktisk ikke noget nyt i disse tanker.
Helt tilbage fra 1933 har baggrunden for en konstruktion med byggefonden og principperne om, at lejen ikke nedsættes, når prioritetslånene udamortiseres, som det hedder, været at gøre det almennyttige boligbyggeri selvfinansierende på lang sigt.«
Der er mit spørgsmål, for jeg ikke kan se, at der er noget useriøst i, at vi, når pengene er der og lånene bliver udamortiseret, bruger pengene til bl.a. nybyggeri og til betydelig færre ting, end hr. Carsten Hansen har gjort: Hvorfor ville hr. Carsten Hansen ikke deltage i de boligforhandlinger, der foregik?
Det vil jeg gerne have at vide.
Carsten Hansen (S), 2006-11-24:
Nu skal jeg bare for fuldstændighedens skyld oplyse, at jeg ikke var boligordfører i 2002, da man indgik aftalen, det var andre kollegaer.
Men det skal jo ikke forandre på, at det er Socialdemokratiet, der indgik den aftale, hårdt presset af Boligselskabernes Landsforening, men i øvrigt sammen med De Radikale, og vi diskuteM023S15441643KAJE.FM Page 1622 Wednesday, February 7, 2007 12:50 PM rede meget på daværende tidspunkt, om vi overhovedet skulle gå med.
Prisen var jo, at vi fik 400 mio. kr. til renovering.
De Radikale har en anden politik på området, de mener godt, at man kan tage fra lejerne.
Det synes vi er usympatisk.
Derfor er vi ikke med nu, og derfor har vi sagt tak for kaffe, lad nu De Radikale sluge kamelen med hår og det hele i en mundfuld og fortsætte med at udbygge.
Jeg kan bare ikke forstå, at De Radikale har forladt den politik, vi havde i fællesskab i vores regeringstid, nemlig at de penge, der lå i Landsbyggefonden, skulle bruges til at gøre den almene sektor konkurrencedygtig, de skulle bruges til ghettoindsats, de skulle bruges til renoveringsindsats.
Jeg forstår ikke, hvorfor De Radikale bliver ved med at øge uligheden i samfundet på det område.
Lad mig bare sige, at problemet jo ikke er, at vi ikke får penge nok ind i forhold til skattestoppet, problemet er, at regeringen ikke vil være med til at bruge dem, fordi de sparer op til nogle skattelettelser.
Det er en helt anden diskussion.
Men det er bare uretfærdigt, at de allerede nu har taget 10 mia. kr. fra lejerne – i øvrigt med De Radikales medvirken.
Charlotte Fischer (RV), 2006-11-24:
Hvis man virkelig vil gøre noget ved uligheden i samfundet, burde man jo afskaffe skattestoppet, men der har Socialdemokratiet jo andre prioriteter.
Jeg vil sige, at det svar, ordføreren giver, er meget mærkeligt, for det må jo enten betyde, at hr. Rasmus Prehn i oktober sidste år ikke anede det, som ordføreren fremfører, nemlig at der var kommet et stort dræn, for han siger jo sådan set, at det er o.k., at vi bruger nogle af Landsbyggefondens penge til nybyggeri.
Det er det, han siger.
Så enten taler han ikke på Socialdemokraternes vegne, eller også har han bare ikke forstået situationen.
Så fik jeg ikke et svar på: Hvad for en af de to aftaler er bedst, den, som hr. Carsten Hansen selv var med til at indgå i 2002, eller den, som vi lige har indgået?
Carsten Hansen (S), 2006-11-24:
Se, det er sådan – og det kan jeg jo ikke forlange at fru Charlotte Fischer skal kunne huske – at op til aftalen i 2002, hvor regeringen jo havde en aftale med Dansk Folkeparti, og hvor De Radikale også efterfølgende gik med, var det sådan, at der fra Socialministeriet var papir på, at der her skulle bruges lige godt og vel 2 mia. kr.
Det endte med at blive over 5 mia. kr., nemlig 5,7 mia. kr.
Vi sagde, da vi indgik aftalen, at det var sidste gang, vi gjorde det – i øvrigt meget kraftigt støttet af boligbevægelsen, der sagde: Hvis I ikke går med, er vi overladt til Dansk Folkeparti og regeringen, og de vil tage endnu mere.
Vi sikrede faktisk 400 mio. kr. mere om året til renovering – 400 mio. kr. mere om året! – og så sagde vi: Det er sidste gang, vi gør det.
Og det har vi stået ved.
Den aftale, der ligger om fordelingen, nemlig at pengene i lejernes kasse, Landsbyggefonden, skal gå til lejerne, indgik vi i 1978, hvor vi havde en SV-regering med Henning Christophersen og Anker Jørgensen.
Da indgik vi den aftale, og den har vi overholdt lige siden.
Vi mener, at det her er med til at øge uligheden.
Fru Charlotte Fischer og De Radikale kan ikke komme uden om, at de penge, som man bruger til ydelsesstøtte, kunne have været brugt til at forbedre forholdene i den almene sektor.
Jeg kan ikke forstå, at man ikke fra Det Radikale Venstres side vil anerkende, at det her øger uligheden i samfundet.
Hvis man lod være med at lade lejerne betale til ydelsesstøtten, kunne vi have fået en markant bedre aftale.
Man kunne markant bedre have sikret, at ghettoindsatsen blev bedre, hvad stort set samtlige borgmestre inden for KL har været ude at sige, hvis man lod være med at tage det.
Har hr. Østergaard i øvrigt fået en garanti for, at det kun bliver 1,6 mia. kr.?
For det er afhængigt af, hvor mange boliger der bliver bygget.
Det er korrekt, at staten er medfinansierende, men det er også korrekt, at de eneste, der betaler en særskat på det område, er lejerne.
Det må hr. Morten Østergaard give mig, det er kun lejerne, der er med til at betale og finansiere her.
Og så medvirker man selv til den finansieringsform.
Man er i øvrigt ved at spare op til en skattelettelse, og på det område tror jeg De Radikale er uenige.
Derfor må jeg sige, at her overtager det socialliberale eller også højrefløjen hos De Radikale fuldstændig dagsordenen, og det er urimeligt, det er min holdning.
Men det forandrer da ikke ved, at De Radikale har ændret princip i forhold til de 30 år, man havde nogle andre principper.