runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tove Videbæk (KRF), 2003-03-27:
Lovforslaget er en udløber af finanslovaftalen for 2002, og regeringen nedsatte i foråret 2002 et embedsmandsudvalg om større valgfrihed i pensionsordningerne.
Udvalgets delrapport om valgfrihed i SP danner grundlag for nærværende lovforslag.
SP er jo en opsparingsbaseret ratepensionsordning uden forsikringselementer, der blev etableret ved lov i 1998 som led i pinsepakken.
Og fra og med 1999 indbetaler lønmodtagere, selvstændige og modtagere af overførselsindkomster 1 pct. af deres bruttoindkomst til SP, og pengene kan først udbetales, efter at man som lønmodtager er fyldt 65 år, og de vil blive udbetalt over en periode på 10 år.
Med lovforslaget får den enkelte lønmodtager større valgfrihed med hensyn til, hvordan en del af pensionsopsparingen skal investeres, nemlig den såkaldte SP-del, der udgør 1 pct. af bruttoindkomsten.
I bemærkningerne til forslaget hedder det, at med SP-valg vil kontohaveren få mulighed for at vælge sin egen investeringsprofil.
Valget kan f.eks. stå mellem graden af risikovillighed i investeringen eller ønsket om miljørigtige eller etiske investeringer.
Desuden vil man som kontoindehaver eller lønmodtager få en flytteret, der betyder, at man kan lade et andet pengeinstitut end ATP administrere SP-opsparingen.
Lovforslaget giver altså den enkelte lønmodtager større ansvar for, hvordan vedkommendes egen pensionsopsparing investeres.
Desuden giver valgfriheden lønmodtageren mulighed
for at anbringe en del af pensionsopsparingen i f.eks. mere etiske eller miljørigtige investeringer.
Dog er der nogle tekniske spørgsmål, vi skal have afklaret, inden Kristeligt Folkeparti eventuelt vil kunne stemme for det her lovforslag.
Bl.a. mener vi, det er urimeligt, at alle lønmodtagere skal være med til at betale for frit valg-ideen, også i de tilfælde, hvor borgerne selv ønsker bare at lade deres pension stå i ATP, hvor den har stået hele tiden, og ikke ønsker at benytte deres ret til frit valg med hensyn til, hvor de alternativt vil placere deres penge.
Det kan faktisk anskues som en ekstra beskatning
for lønmodtagerne.
Kristeligt Folkeparti ser frem til en konstruktiv behandling af forslaget i udvalget, men da der er disse problemer, vi skal have kigget på, er vi fra Kristeligt Folkeparti på nuværende tidspunkt ikke klar til at udtale støtte til forslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2003-03-27:
Når vi nu behandler forslaget om valgfrihed med hensyn til placeringen af de særlige pensionsmidler, vil jeg godt starte med at slå fast, at Enhedslisten altså ikke har noget religiøst forhold hverken til ATP eller til de øvrige store pensionsselskaber.
Når vi alligevel er skeptiske over for forslaget, skyldes det altså ikke, at vi synes, at alt er godt i den måde, pensionsmidlerne bliver forvaltet på i dag.
Derimod skyldes det, at en liberalisering af pensionsområdet kommer til at koste i hvert fald en del af lønmodtagerne penge gennem øgede administrationsomkostninger og ved, at pensionens størrelse i endnu højere grad end i dag kommer til at afhænge af en heldig hånd i valget af investeringer.
Udviklingen de senere år
er derimod i stadig højere grad gået i retning af individuel opsparing, hvor pensionens størrelse kommer an på, hvor meget man tjener i arbejdslivet. Arbejdsmarkedspensionerne er et dårligt eksempel, som ikke alene knytter pensionens størrelse sammen med lønnen, men i endnu højere grad koster penge for de mennesker, der er arbejdsløse eller helt uden for arbejdsmarkedet i perioder.
En liberalisering af Den Særlige Pensionsopsparing vil fjerne os endnu mere fra en målsætning om øget lighed i folks pensionisttilværelse.
Nok så væsentligt er det, at forslaget, som vi har hørt, også vil føre til øgede administrationsomkostninger og dermed til et lavere afkast af lønmodtagernes opsparede midler.
Alle kommer til at bidrage til festen, uanset om man har tænkt sig at deltage eller ej, uanset om man har tænkt sig at bruge valgfriheden eller ej.
Dertil kommer så, at de, som vælger at flytte rundt på deres pensionsmidler, kommer til at bidrage lidt mere til den øgede administration.
I dag administreres SP-midlerne af ATP, og den administration er faktisk billig i sammenligning med andre pensionsforvaltere.
ATP bruger 13 kr. om året for hver af de 3,2 millioner mennesker, som bidrager til SP-ordningen.
Efter Enhedslistens opfattelse er det lidt tankevækkende, at så godt som hver eneste gang, regeringen udmønter sine ideer om frit valg, kommer det til at koste penge til administration og bureaukrati, og de, der skulle have glæde af en valgfrihed, får ikke meget glæde af det.
Derfor kan Enhedslisten ikke støtte forslaget.
Nu kunne man måske drage den konklusion af det, hr. Oppfeldt sagde, at det rent faktisk er, fordi det er udlændinge, at man mener, ydelsen skal være særlig lav, og at det er det motiv, der ligger bag.
Jeg vil alligevel ikke konkludere det, for jeg har jo været her i salen hele dagen, og jeg har været med til at behandle de tidligere forslag, og der var det ikke kun udlændinge, det gik ud over.
Regeringens politik er ikke specielt vendt mod udlændinge.
Den er vendt mod udlændinge med en løs tilknytning til arbejdsmarkedet, men den er også vendt mod de dårligst stillede danskere.
Det er derfor, vi er så meget imod den.
Villy Søvndal (SF), 2003-03-27:
Jeg synes, hr. Søren Krarup igen leverede et eksempel på, jeg ved ikke, om man kan kalde det overfladiskhed, men i hvert fald en fuldstændig tom retorik, der var tømt for eksempler.
Når man nævner New York, så siger hr. Søren Krarup: Jamen det kan jo være, at det senere går galt.
Ja, det kan jo altid være, at ting senere går galt.
Men der ligger vel også i hr. Søren Krarups udtalelse en indrømmelse af, at det faktisk er en spændende by, at det er spændende at lade kulturer mødes, hvis man er fri for fantaster, der ønsker at skabe had mellem etniske grupper.
Der er jo mange eksempler på, at det kan lade sig gøre.
Det kan formentlig også lade sig gøre for hr. Søren Krarup.
Men hvis man er fri for den slags og har et samfund, der er optaget af at bygge bro over modsætninger, så er bl.a. New York blevet så spændende en by, fordi, tror jeg, at man var fri for den type af tomme retorikere, der ønskede at skabe splid frem for at bygge bro.
Det tror jeg havde været en stor fordel i mange samfund.
Men det er jo en krudttønde, som vi fra europæisk historie ved at det ikke er lykkedes alene hr. Søren Krarup at tænde; Europas historie er én lang historie
om, hvordan det er lykkedes for mennesker at bygge de der voldsomme modsætninger mellem etniske grupper, hvilket i øvrigt hver gang har ført til had, hver gang har ført til nogle modsætninger, der nogle gange er eksploderet i krig
Så jeg har et historisk blik for, at der er en mulighed for at gå ud med det budskab, hvis man synes, man kan forene det med sin samvittighed.
Så vil jeg sige til hr. Oppfeldt, der synes, at vores forslag ikke er vidtgående nok: Jeg har sagt, at vi gerne vil gå videre.
Starthjælpen var en start, men vi vil bestemt gerne gå videre.
Vi har så valgt at skrive det, det drejer sig om, nemlig at det her for 99,99999 pct.s vedkommende vil rette sig mod folk af fremmed herkomst.
Søren Søndergaard (EL), 2003-03-27:
Der har vi jo en af de store forskelle, som er mellem Dansk Folkeparti og Enhedslisten.
Vi opfatter det som Folketingets og regeringens opgave at sørge for, at Danmark er et godt land for dem, der bor her.
Det forstår vi godt.
Og det er jo, som det skal være.
Men jeg vil godt give den erkendelse, at det jo var forkert at snakke om en dårlig sag uden at sige: En dårlig sag i forhold til hvad?
For jeg er da fuldstændig enig i, at hvis det, det handler om, er at give indvandrere og flygtninge så dårlige muligheder som muligt, så har man en god sag fra regeringens side.
Når jeg siger, at regeringen har en dårlig sag, så er det i forhold til det, regeringen hævder er regeringens målsætning, nemlig integration.
For så er det ikke nogen god sag.
Det tror jeg egentlig hr. Søren Krarup vil være enig med mig i, for det, der jo sker med den meget lave ydelse, er, at folk bliver sat i udkanten af samfundet.
Søren Krarup (DF), 2003-03-27:
Det er jo en interessant principiel diskussion, for om realiteten er der jo ikke tvivl: Naturligvis bliver disse to forslag afvist.
Men det er en interessant diskussion.
Hr. Søren Søndergaard siger, at det gælder om, at regeringen tager vare på dem, der bor i Danmark - dem, der bor her.
Men hvad vil det så sige?
Er Danmark et land, hvor der bor danskere, og hvor regeringen er forpligtet på folket?
Eller er Danmark et herberg, hvor enhver kan flytte ind, og det vil sige, at enhver skal have samme ret som dem, der har boet her hele livet?
Det er jo det, der er det afgørende, og der er hr. Søren Søndergaard desværre meget overfladisk, for han taler, som om Danmark netop kun er et herberg.
Det, der skete ved valget i 2001, var, at folket reagerede mod dem, der gør landet til et herberg.
Det er det, der gør denne sag til en god sag, og det er det, der gør den forrige regering til dem, der har haft en dårlig sag og har svigtet det, der var deres opgave.
Integration har jo været omgivet af en lang, lang række
helt overfladiske betragtninger
Jeg kan desværre ikke nå at komme ind på det, men jeg vil sige, at Danmark jo tidligere har haft indvandrere, som blev integreret.
Hvordan?
Fordi de havde et fællesskab, og fordi de var i et antal, så det ikke var vanskeligt.
Det helt nye er, at situationen er ganske anderledes.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-03-27:
Jeg vil egentlig godt spørge Enhedslisten, om Enhedslisten ikke har bemærket, at der er ret mange flygtninge og indvandrere, som siger til os i det danske samfund, at det jo er manglende respekt ikke at stille krav til dem og altså bare åbne kasserne.
Hr. Søren Søndergaard var inde på temaet om, at de jo ville søge mærkelige job.
For det her skulle føre til, at de gjorde sådan noget.
Hvorfor skulle de dog gøre det?
Hvorfor skulle de ikke være interesseret i at tage regulære job?
Hvorfor skulle de ikke være interesseret i at tage det, der findes? Jeg synes jo, at Enhedslisten ikke har fokus på det, vi andre har fokus på, nemlig systemfaren i vores samfund, at man ikke tilbyder dem, der har brug for de her job, de job, der er til stede.
Søren Søndergaard (EL), 2003-03-27:
Man kan jo altid diskutere, om jeg er specielt overfladisk, vil jeg sige til hr. Søren Krarup.
Det er mere det, end det er et spørgsmål om at være mere eller mindre overfladisk.
Det er da fuldstændig rigtigt, at i vores univers er der noget, der hedder universelle rettigheder.
Det er fuldstændig korrekt.
Vi har ikke den opfattelse, at der er nogle specielle rettigheder - afgørende rettigheder - tilknyttet det at bo i et bestemt land.
Vi kæmper for de rettigheder alle steder.
Men jeg synes, det er tankevækkende, at hr. Krarup jo sådan set ikke rigtigt er interesseret i diskussionen om integrationen.
Det forstår jeg godt ud fra hr. Søren Krarups udgangspunkt.
Jeg forstår det ikke ud fra regeringens påståede udgangspunkt.
Jeg synes, at på et eller andet tidspunkt må regeringen finde ud af, om den er helt enig med hr. Søren Krarup og egentlig ikke synes, det er så relevant med integration, eller om den vil forholde sig til, hvordan man integrerer.
Det er jo det her med de mærkelige job.
Hr. Oppfeldt, Venstres ordfører, siger, at vi skal stille krav, og hvis ikke vi stiller krav, så er det manglende respekt.
Jeg er fuldstændig enig.
Vi skal sige til folk: Her er et ordentligt arbejde, der er ordentlige arbejdsforhold, der er ordentlige lønninger, det skal du tage, og hvis ikke du tager det, så får du ikke noget.
Det er fuldstændig rigtigt.
Sådan nogle krav skal vi stille til indvandrere og til danskere.
Det synes jeg er strålende. Men det er jo ikke det
, vi gør.
Det, der sker i øjeblikket ved at lave denne her utrolig lave ydelse samtidig med, at der ikke er et arbejdsmarked, der er åbent for indvandrere, er f.eks., at indvandrere for at få til dagen og vejen, for at kunne give deres børn en iskage på en varm sommerdag, for at kunne købe en pakke til deres børn til jul, eller hvad det nu er, går hen og tager sort arbejde f.eks. som avisudbringer.
Vi har set en lang række virksomheder der.
Jeg ved ikke, om hr. Oppfeldt ikke helt var opmærksom på det, men der blev faktisk lavet en politiaktion mod avisudbringere, som lige præcis betjente sig af sort arbejdskraft; folk, der følte sig tvunget til at arbejde under elendige arbejdsvilkår.
Ingenting.
Det er den slags ting, man tvinger folk ud i med de lave ydelser, og det er uacceptabelt.
Søren Krarup (DF), 2003-03-27:
Det er jo klart, at det selvfølgelig også handler om integration, og det handler om, som det også hedder i regeringens oplæg, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Hvis man får at vide ude i Sri Lanka eller andre steder, at der ligger guld på gaden i Danmark,
kommer man ikke for at arbejde, men så kommer man for til syvende og sidst at snylte.
Det er nødvendigt at understrege over for dem, der kommer til Danmark, at de skal kunne klare sig selv, og derfor er det nødvendigt at stille krav til dem i retning af, at de altså skal arbejde.
Det er jo det, der ligger som intention i det.
I afkoloniseringsperioden da hed det Indien for inderne, Afrika for afrikanerne osv.
Da vidste man, at der var noget, der hed et land, en national ret til sit land, men pludselig gælder det ikke for Vesten.
Det er racisme, hvis vi siger: Danmark er naturligvis danskernes land.
Disse universelle rettigheder er et ideologisk bedrag, som til syvende og sidst udspringer af oplysningstid og marxisme, men som er forfalskende.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-03-27:
Jeg vil spørge Enhedslisten: Er det ikke uacceptabelt, at socialrådgivere ikke stiller indvandrerne og flygtningene over for de jobmuligheder, der måtte være til stede, såfremt der selvfølgelig er jobmuligheder i et lokalt område som f.eks. rengøringsjob og den slags?
Er rengøringsjob et mærkeligt arbejde?
Var det det, der var under den her kategori?
Eller var det kun sådan helt illegale job?
For det er vi enige om: Det er da et mærkeligt arbejde, og det skal folk jo ikke have.
Men hvis der er sådan et arbejde til rådighed for ufaglærte, skal det så ikke være en sagsbehandlers fornemste pligt at sige: Her er dit arbejde, og så taler vi ikke mere om hverken kontanthjælp, starthjælp eller noget som helst?
Søren Søndergaard (EL), 2003-03-27:
Selvfølgelig skal det det.
Derfor er modellen jo meget simpel.
Alle mennesker i det danske samfund, det være sig danskere eller folk, der er kommet hertil, danskere af fødsel, eller folk, der er kommet hertil siden, skal have et tilbud om beskæftigelse.
Der er masser af ting, der mangler at blive gjort i det danske samfund, masser af ting.
Sådan er det.
Sådan er det allerede i dag, og sådan skal det være, og derfor kan jeg sige, at hvis der er socialrådgivere, som af en eller anden uransagelig grund ikke vil give en bestemt gruppe af deres borgere et ordinært job til en ordinær løn under ordinære vilkår, skal det da påtales på det groveste.
Det er pligtforsømmelse.
Naturligvis er det det.
Men vi understreger, at vi snakker om ordinære job på ordinære vilkår.
Vi snakker ikke om alle mulige fiktive job, hvor man får folk til at arbejde til ingen løn eller underbetaling osv.
Så til sidst til hr. Krarup vil jeg sige: Jamen jeg fornægter kulturrelativismen.
Jeg accepterer ikke kulturrelativismen.
Jeg har ikke den opfattelse, at det skal accepteres, bare fordi man nede i Iran har en eller anden religion, hvor nogle, havde jeg nær sagt - undskyld, jeg siger det - tosser tror, at man i Guds navn eller i Allahs navn, eller hvem det er, har lov til at stene kvinder.
Jeg går imod stening af kvinder, også i et »Iran for iranerne«.
Det samme med kvindelig omskæring.
Det samme med en række andre ting.
Jeg er fuldstændig ligeglad, hvad folk i Iran mener om stening af kvinder.
Jeg er imod det.
Jeg vil arbejde imod det, og jeg vil kæmpe imod det.
Jeg afviser kulturrelativismen.
Søren Krarup (DF), 2003-03-27:
Jeg lytter altid med stor interesse til hr. Søren Søndergaard, fordi han - vil jeg sige - som den eneste i sit parti virkelig er værd at høre på. Og han udkaster i dag begrebet: Regeringen har en dårlig sag - en dårlig sag.
Må jeg sige: Regeringen har en fremragende sag, en nødvendig sag, en sag, der ikke kan understreges nok.
Måske kan man sige, at regeringen har gjort det lidt dårligt ved ikke klart at understrege, at dette naturligvis også er et led i udlændingepolitikken, hvor man forhindrer, at en bunke falske forhåbninger opstår rundtomkring i verden.
Jeg husker, da min kone var au pair i London i 1957-58.
Hun oplevede, hvordan vestindere kom til London, fordi de hjemmefra vidste, at der lå guld på gaden.
Og det har jo været lidt det samme, man har kunnet opleve vedrørende Danmark.
At udlændinge troede, der lå guld på gaden.
Her er der en regering, der tager sit ansvar alvorligt og laver en lovgivning, der fortæller fremmede, at der ikke ligger guld på gaden.
Og det er en god sag.
Det er en sag, der først og fremmest tager vare på det, der naturligvis er regeringens opgave: at sørge for, at Danmark er et ordentligt land for danskerne.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-03-27:
Venstre ønsker at understrege, at den danske starthjælp med børnetilskud, boligsikring osv. faktisk udgør verdens næsthøjeste kontanthjælp kun overgået af den svenske og selvfølgelig også den danske kontanthjælp.
Derudover kan vi godt betragte os som verdens næsthøjeste givere, så det er ikke et proletariat, vi er ved at danne.
Vores fokus er, at indvandrerne via job, via danskundervisning danner netværk og kommer ud, og på den måde med de erfaringer, der er ude i vores samfund, også bidrager til deres familier, så de kan få en god tilværelse.
Når jeg kommer op, vil jeg stille SF et enkelt spørgsmål.
Det er den lille detalje, der ligger i SF's forslag om afskaffelse af starthjælpen for udlændinge.
Trækker SF forslaget, fordi der ligger en diskrimination mellem danske statsborgere, der kommer fra udlandet, og så udlændinge?
Hvordan gør SF rent teknisk det her?
Villy Søvndal (SF), 2003-03-27:
Jeg tror, at hr. Søren Krarup forveksler overfladiskhed med uenighed.
Det jo klart, at SF er fundamentalt uenige med Dansk Folkeparti i synspunktet om, hvorvidt etniske grupper kan leve sammen, om vi har et ansvar, der rækker længere end til Dybbøl.
Det er vi fundamentalt uenige i, og sådan er det bare.
Det har ikke noget med overfladiskhed at gøre.
Jeg synes, at Dansk Folkepartis argumentation om, at det ikke kan lade sig gøre, er overfladisk, for man fornægter jo de eksempler, hvor etniske grupper lever smukt sammen.
Jeg ved ikke, om hr. Søren Krarup nogen sinde har været i New York og oplevet en by, der vel nok er den mest blandede kulturelt, etnisk osv. af alle byer i denne her verden, som har frembragt et fantastisk spændende møde mellem kulturer, som har et fantastisk kulturel liv, et fantastisk multikulturelt liv, som er flerkulturelt i forhold til musik, i forhold til at gå på restaurant, i forhold til at nyde gadebilledet.
Det, der foregår i en by som New York, er det, der efter hr. Søren Krarups meget dybsindige analyse, forstår jeg, slet ikke kan lade sig gøre.
Her har hr. Søren Krarup et ønske om, at de folk skal skilles ad.
De skal skilles ad, det duer ikke, at de lever sammen, for så holder Dansk Folkepartis argumentation om, at forskellige grupperinger ikke kan leve sammen, ikke.
Til hr. Flemming Oppfeldt bare det, at vi jo udtrykkeligt har skrevet i det her, hvad det drejer sig om, nemlig at det her for 99,99999 pct.s vedkommende rammer folk, der kommer udefra, og det ved hr. Flemming Oppfeldt jo også godt.
Søren Krarup (DF), 2003-03-27:
Jeg ved jo godt, at hr. Villy Søvndal ikke kan lide ordet overfladiskhed, når det hæftes på ham, men jeg kender desværre ikke andet ord til at beskrive den opløsthed i intellektuel sammenhæng, der ligger i, at man altså på den ene side taler om et samfund, der skal hænge sammen, og på den anden side søger at udrydde det, som skaber sammenhængskraft.
Det var ganske tankevækkende, at fru Elsebeth Gerner Nielsen citerede Grundtvig, der om nogen har understreget den sammenhængskraft, der skaber et folk.
Det er den sammenhængskraft, som bl.a. Socialistisk Folkeparti systematisk har søgt at ophæve.
Det er ikke integration, man skaber, det er opløsthed, det er tomhed, og det er en ulykke både for indvandrere og for det folk, der bor der.
Må jeg så sige med hensyn til USA: USA's situation er jo den, at det er grundlagt på et ganske bestemt kulturelt grundlag, nemlig det, som kom fra »Mayflower«, kom fra England, kom fra den engelske protestantiske puritanistiske tradition, og det er den, som har skabt et USA, hvor man så har givet andre mulighed for at komme.
Det er den tradition, der måske er ved at blive udhulet, og det er muligt, at hr. Villy Søvndals skønbillede af New York ikke holder i forfærdelig lang tid, hvis ikke amerikanerne begynder at besinde sig på det.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-03-27:
Hvis man har en flygtning, der, når det her forslag er blevet gennemført, kommer fra Iran og kommer hertil, så skal denne flygtning efter det her forslag ikke på starthjælp.
Hvis man har en dansk ingeniør, der har boet i Iran i mange år og kommer hertil, så skal vedkommende efter det her forslag være på starthjælp.
Det synes jeg da ud fra forslagsstillernes intention må være en alvorlig fejl ved forslaget, og derfor synes jeg bare, det var godt, hvis man var gået sammen om bare ét forslag, der ikke havde den fejl.
Søren Krarup (DF), 2003-03-27:
Desværre er betingelserne i en sådan diskussion håbløse her i Folketingssalen, fordi man har 1 minut til at skulle redegøre for, hvad det amerikanske problem er. Jeg kunne have lyst til at bede hr. Villy Søvndal om at prøve at sammenligne USA's og Danmarks historie, men jeg kunne også bede ham om at overveje, hvorfor man mon i USA har haft en meget, meget bevidst understregning af det amerikanske med flaget, med at sværge på uafhængighedserklæringen osv.
Det er naturligvis, fordi man ved, at det, der skaber sammenhæng i et land, er en fælles vilje til at høre sammen, både sprogligt, nationalt og på anden måde, og det er jo alt det, som SF herhjemme gør alt for at foragte og reducere.
Derfor er og bliver det jo fuldstændig overfladisk - jeg beklager ordet, men der er ikke et andet - når man tror, at man plæderer for sammenhæng i et land, og samtidig ophæver alt det, som er sammenhængens forudsætning.
Det er overfladisk, og jeg er ked af, at jeg ikke har længere tid til at fortælle hr. Søvndal hvorfor.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-03-27:
SF har fremsat et forslag her i dag, der sondrer mellem danske statsborgere og udlændinge, hvor danske statsborgere, der har boet lang tid i udlandet, skal leve på starthjælp, mens udlændinge, der kommer her til landet, skal op på kontanthjælpsniveau.
Hvis den danske regering fremsatte et lovforslag efter SF's beslutningsforslag, der lavede en sådan sondring, ville SF's ordfører anse dette for lovligt i henhold til de internationale konventioner?
Det er jeg meget interesseret i at få svar på.