runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Larsen-Jensen (S), 2004-12-02:
Byggeomkostningerne i Danmark er generelt for høje sammenlignet med situationen i en lang række andre sammenlignelige lande.
Derfor er der altså et stort behov for, at vi i Danmark i et tæt samspil mellem det offentlige, byggesektoren og boligsektoren får skabt øget produktivitet og effektivitet i byggeriet, uden at det medfører en sænkning af kvaliteten.
Derfor er der brug for en række initiativer til at øge produktiviteten og effektiviteten i byggeriet.
Det lovforslag, der ligger, L 96, om, at staten som bygherre kan indgå i et såkaldt innovationsorgan for statsligt byggeri sammen med private partnere, forskningsinstitutioner m.fl.,
kan derfor støttes af Socialdemokraterne.
Kun gennem øget forskning og udvikling med aktiv deltagelse af aktørerne kan målet om øget produktivitet og effektivitet nås og dermed også forhåbentlig en billiggørelse af byggeriet lykkes.
Det gælder i statslige og i statsstøttede byggerier, uanset om staten selv er bygherre eller indgår i det, der hedder OPP eller offentlig-private partnerskaber.
Vi går ud fra, at det her forslag også tænkes i sammenhæng med det andet forslag, der ligger fra socialministeren, om billiggørelse af byggeri af almene boliger, for der er naturligvis en sammenhæng med hensyn til at opnå produktivitets- og effektivitetsfordele og dermed en billiggørelse af byggeriet.
Og lad mig så bare give et godt råd til ministeren til sidst: Man kunne måske overveje en lidt mere folkelig, forkortet og mundret titel på det her lovforslag.
Det er en af de allerlængste og mest uforståelige titler, som man først forstår, når man går ned i lovforslaget.
Det er kun en lille brugervejledning.
Men ellers støtter vi forslaget.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2004-12-02:
Dan den konservative ordfører, fru Carina Christensen, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne fremføre følgende: Penge under bordet ved salg af andelsboliger er desværre blevet et meget udbredt fænomen, og det er efter sigende ikke småpenge, interesserede købere skal lægge sort, hvis de skal gøre sig noget som helst håb om at få fat i en andelsbolig.
Denne praksis er i høj grad ødelæggende for formålet med andelsboligerne, nemlig at det skal være en relativt billig boligform i forhold til ejerboligen.
Hidtil har det ikke været strafbart at kræve penge under bordet ved salg af en andelsbolig, men det bliver det nu.
Og det er vi Konservative meget tilfredse med.
Vi tror, at straffen vil virke præventivt, og at det forhåbentlig vil holde de fleste fra at sælge deres andelsboliger til overpris.
Vi er tilfredse med, at vi nu sikrer køberne af andele i andelsboligforeninger, der er under stiftelse, de oplysninger, som er nødvendige for at vurdere, om det er et fornuftigt køb.
Hidtil har der ikke været en sådan oplysningspligt for andelsboligforeninger under stiftelse.
Vi Konservative kan støtte dette forslag.
Vi ser frem til, at mange forhåbentlig fremover vil kunne købe en andelsbolig uden at skulle være tvunget til at betale store beløb under bordet, og at alle væsentlige oplysninger vil være tilgængelige, når man ønsker at købe en andel i en andelsboligforening under stiftelse.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-12-02:
Det er selvfølgelig problematisk, og det bliver også svært at konstatere, hvem der har betalt en overpris for lejligheden.
Derfor er jeg heller ikke sikker på, at det her er den rigtige måde at gøre det på.
Men det her er i hvert fald et skridt i den rigtige retning, hvad det angår.
Hvad angår ventelisterne, så synes jeg, at vi bør se på, om vi sammen kan finde en løsning på de ting.
Men jeg har ikke sagt, at vi vil være med til at ændre på det forslag, som ligger her; jeg har bare sagt, at vi godt vil prøve at se på, om det er noget, vi kan finde ud af samlet i udvalget.
Carsten Hansen (S), 2004-12-02:
Jeg takker Dansk Folkeparti for tilsagnet.
Og hvordan skal man opdage, at nogle har taget 50.000 kr. for skabet henne i hjørnet og 150.000 kr. for de gamle spisebordsstole?
Så hvordan vil hr. Freddie H. Madsen sikre gennemsigtighed og sikre en reel oplysningspligt, så man kan se, hvem det er, der skal have en bolig her?
Freddie H. Madsen (DF), 2004-12-02:
Vi vil støtte lovforslaget, som det ligger her.
Hvad angår ventelisterne, er det helt klart, at det kan være et problem nogle steder, men det er ligesom noget, vi så kan prøve at tage op og se på i udvalget.
Men vi vil i hvert fald i første omgang støtte lovforslaget, som det ligger her.
Carsten Hansen (S), 2004-12-02:
Mener Dansk Folkeparti ikke, at vi i virkeligheden kunne være med til at løse problemerne og styrke det her lovforslag ved at indføre obligatoriske ventelister i alle andelsboligforeninger?
Det ville jo også kunne styrke det, at almindelige mennesker kunne gennemskue, hvem det er, der står på venteliste, så vi kunne være fri for kammerateri og vennetjenester og penge under bordet.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-12-02:
Dansk Folkepartis holdning til det er, at det er rigtig godt, og at vi også her vil få mulighed for at få nogle reelle priser for de andelsboliger.
Der er en oplysningspligt, således at køberen kan gennemskue de økonomiske konsekvenser ved købet af en andel, således at køberen kender alle de økonomiske forhold ved køb af netop den andel, han hæfter for i den andelsboligforening under stiftelse.
Den store fordel ved denne lov er, at andelsboligforeningen ikke kan skjule, hvis man kommer med en ydelse, der er kunstigt holdt nede ved at hjemtage andre tilpasningslån, afdragsfrie lån uden at gøre køberen bekendt hermed.
Vi støtter forslaget.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-12-02:
For det første, at der stilles krav om, at når man køber en andel i en andelsboligforening, hvor der endnu ikke er stiftet en forening, så sikres man fyldestgørende information om alle de aspekter, der er vigtige for at vide, hvad det er, man køber; det er finansiering, det er den samlede kontantpris, sådan at man også får mulighed for at have en god sammenligning mellem en andelsbolig og en ejerbolig.
Det næste er, at køberen får mulighed for at fortryde købet.
Der er allerede i dag eksisterende regler om fortrydelsesret, når det gælder køb af andelsboliger i allerede oprettede andelsboligforeninger eller ejerboliger.
Nu får man altså også her mulighed for at fortryde købet.
Endelig er der mulighed for at straffe den, som modtager sorte penge under bordet, populært sagt, ved salget af en andelsbolig, altså at man beregner sig en overpris.
Det har tidligere været muligt at straffe sådanne personer.
Det blev afskaffet, fordi man mente, at tilbagebetalingspligten var nok, men nu genindfører vi det her med en skærpelse, så man altså kan straffes, hvis man modtager en overpris.
Vi mener, det er meget væsentligt, og især præventivt mener vi at det her er et meget væsentligt element.
Vi støtter forslaget.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-02:
Jeg synes, det forekommer lidt sært, hvis de trafikselskaber, der har opfyldt deres forpligtelser, ikke skal have noget for det, mens de, der ikke har opfyldt deres forpligtelser, åbenbart skal belønnes med en pose DUT-penge.
Jeg lægger mærke til, at ministeren gang på gang understreger, at forslaget bare er en præcisering af de gældende regler, og at ministeren siger, at en præcisering er i sig selv en forbedring.
Men det er den jo ikke, hvis en præcisering betyder en cementering af ting, der ikke er gode nok.
Det håber jeg vi kan være enige om.
Så vil jeg gerne bede ministeren beskrive lidt nærmere, hvor ansvaret for de ting, som i dag primært ligger i amter og trafikselskaber, flyttes hen, når strukturreformen kommer.
Morten Homann (SF), 2004-12-02:
Jeg vil godt tilslutte mig den anerkendelse, der ligger i, at regeringen faktisk begynder at tage det her problem alvorligt.
SF har i flere omgange fremsat forslag om, at man skulle prøve at lave et indgreb mod det problem, at penge under bordet i forbindelse med salg af andelsboliger er ganske udbredt og er med til at gøre boligmarkedet endnu mere skævt.
Så vi synes, at det er fornuftigt at lave opstramninger på det her punkt, og det kan vi helt tilslutte os – bedre sent end aldrig.
Vi stiller os dog ligesom Socialdemokraterne lidt tvivlende over for, om det her indgreb er tilstrækkeligt.
Det er et skridt i den rigtige retning, men er det tilstrækkeligt?
Derfor vil vi også gerne pege på at indføre obligatoriske ventelister til andelsboligerne som et redskab, som jeg tror er nødvendigt, hvis man skal det her problem
fuldstændigt til livs
Endelig vil jeg godt pege på et par områder, hvor vi synes at der er et par huller i andelsboliglovgivningen, som vi passende kan lukke nu, hvor vi er i gang med at beskæftige os med området, og som altså også er med til at skabe problemer for andelsboligkøberne.
For det første er der det problem, der ligger i, at der ikke er nogen beskatning, hvis man opløser en hel andelsboligforening for at sælge den som en udlejningsejendom.
Det er med til at reducere udbuddet af andelsboliger.
Efter SF's opfattelse gælder det om at have et stort udbud af mange forskellige boligformer, sådan at folk får et reelt frit valg, og sådan at der er en reel mulighed for at få en bolig også de steder, hvor efterspørgslen er meget stor.
For det andet vil vi gerne se nærmere på, om man ikke også kan sikre en reel uvildighed af de valuarer, som benyttes i forbindelse med valuarvurderinger af andelsboligforeninger, sådan at man får en helt reel og fair vurdering, og at der ikke kan ske misbrug på den måde.
Men som sagt er det nogle fornuftige opstramninger.
Vi vil gerne gå videre og se på ventelister.
Og så vil vi også godt under udvalgsarbejdet se på, om ikke også vi kan lukke endnu et par huller inden for andelsboligområdet.
Ida Jørgensen (RV), 2004-12-02:
Den første del af lovforslaget, den del, der handler om, at der skal gives oplysninger, når man køber en bolig i en andelsboligforening under stiftelse, er Det Radikale Venstre så glad for, at hvis ministeren ikke var kommet med det forslag, så havde vi selv fremsat det.
Vi synes, det er ubetinget godt, og vi har været rystede over de eksempler, der har været på, at købere har kunnet gå ind i en andelsboligforening, hvor der jo er solidarisk hæftelse for lånene, med F1-lån.
Det er vi glade for at vi kan være med til at stoppe.
Så er der lidt om nogle tekniske fejl omkring omregning fra hæfte til fængsel.
Det er vi helt med på.
Så kommer vi til det med indførelse af straf for sælgere.
Vi synes, det med straf er lidt uklart.
Det er nemt nok at forstå det med, at man skal straffes, hvis man tager en overpris, men det er de uagtsomme handlinger, som vi ikke helt forstår hvad der egentlig menes med.
Man kan komme til at tage overpris uden at vide det, men så står der, at hvis det skyldes, at regnskabet er udarbejdet forkert, så er det ikke uagtsomt.
Hvis man siger, at den mulighed ikke er strafbar, så har vi svært ved at se, hvad det egentlig er, der kunne være uagtsomme handlinger.
Men det er jo nogle spørgsmål, som vi kan få afklaret under udvalgsarbejdet.
Men samlet set er vi jo altså for, vi støtter forslaget, og vi har så nogle spørgsmål til det om uagtsomhed.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-12-02:
Det overordnede sigte med lovforslaget er at forbedre byggeriets effektivitet og kvalitet.
Denne forbedring skal ske ikke mindst gennem mere innovation i byggeriet og ved øget brug af nye samarbejdsformer.
Staten skal som en væsentlig bygherre bidrage til det arbejde, og lovforslaget har på den baggrund to formål: For det første at sikre, at der stilles de samme krav til statens byggeri, hvad enten staten selv bygger eller vælger at lade andre opføre byggeriet for sig, f.eks. som et led i et offentlig-privat partnerskab.
Det må betyde, at der betales for meget for byggeriet i Danmark, og derfor ønsker vi at øge produktiviteten og lægger vægt på, at staten som stor bygherre deltager aktivt i det arbejde.
For det andet skal det her forslag skabe hjemmel til, at de statslige bygherrer frivilligt kan bidrage til et kommende innovationsorgan for byggeriet på lige fod med private virksomheder og bygherrer.
Som jeg forstår det, sigtes der mod regler, som udmønter regeringens byggepolitiske indsats, som regeringen kom med for kort tid siden, f.eks. med hensyn til kunstnerisk udsmykning og kvalitet.
Der vil ikke blive tale om at regulere forhold, der i forvejen er taget højde for, f.eks. totaløkonomi.
Der kan blive tale om at fastsætte krav om anvendelse af nøgletal i byggeriet eller krav om kunstnerisk udsmykning af det byggeri, der skal opføres.
Vi mener samlet set, at de to hovedelementer, der er i det her lovforslag, er vigtige med henblik på i fremtiden at skabe bedre og billigere byggeri, og derfor støtter vi forslaget.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-02:
Det synes jeg er en interessant melding fra ministeren, for nu synes jeg, ministeren kommer ud i nogle selvmodsigelser.
For det vil sige, at ministeren i virkeligheden anerkender, at der er forskel på en ejerbolig og en andelsbolig, for det forhold, at man altså har en andelsboligforening, gør, at der også er mulighed for nogle fælles regelsæt, hvorimod det, når det er ejerlejligheder, så bare er markedet.
Det synes jeg er interessant.
Derfor synes jeg også, at ministerens principielle indvending mod obligatoriske ventelister falder, fordi ministeren hermed anerkender, at man altså godt fra samfundets side kan gå ind og lave en regulering på det her område af hensyn til fællesskabet.
Det er derfor, der er forskel på det rene ejerprincip og andelsboligforeningstanken.
Så nu synes jeg ikke, ministerens argumentation her til slut hænger helt sammen.
Den hænger forhåbentlig ikke helt sammen på den rigtige måde, havde jeg nær sagt, men det vil jeg gerne høre om.
Det er der jo også for alle vores ejerboliger med beskatninger og alt muligt andet.
Det er jo beboerne selv, det er beboerne i den ejendom, der ligger, det er deres afgørelse, om de skal indføre en venteliste.
Der siger regeringen: Det er jeres afgørelse.
Det fælles regelsæt skaber I på jeres møde i jeres boligforening.
Det kan godt være, at det lyder grimt, at en andelsboligforening selv må bestemme sine vedtægter på det her område.
Det synes vi faktisk de skal have lov til.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Ja, nu står det jo rimelig klart, at hvis der skal indføres obligatoriske ventelister, så bliver det et flertal uden om regeringen, der skal gøre det, hvis det skal være i det her Folketing.
Den situation kommer jo så også til at indgå i valgkampen, så det vil jeg ikke stille yderligere spørgsmål til ministeren om.
Men så vil jeg spørge ministeren, som jo nu siger, at det er ejerboliger, at ministeren opfatter det som ejerboliger, og at princippet er, at der skal være den samme dispositionsret over de ejerboliger, som der er for alle mulige andre ejerboliger: Betyder det, at vi kan vente, at regeringen vil fremskynde det ideologiske mål i det her, nemlig fuldstændig at få afviklet andelsboligtanken?
For det er jo logikken i det, ministeren siger.
Han betragter det ikke som en andelstanke, men som en ejersag.
Dertil har vi andelsboligerne, som jeg synes er et rigtig godt supplement til den boligmasse, vi har i Danmark.
Det er da rigtigt, at skal man ændre det her, jamen så må man jo skabe et flertal uden om regeringen.
Sådan er politik nu engang.
Og hvis hr. Keld Albrechtsen mener, at det er lavet om efter næste valg, så må vi sige, at håbet jo altid er lysegrønt.
Der er ikke andet at sige til det, end at vi vil fastholde andelsboligerne på den tankegang, på det niveau.
Det går jeg ind for, og jeg går ikke ind for en totalliberalisering på det her område.
Morten Homann (SF), 2004-12-02:
Jeg tror, ministeren glemte at svare på mit spørgsmål om, hvorvidt han virkelig mente, at hvis man ejer sin ejendom, hvis man hæfter for gælden, så kan man ikke underlægges regulering.
Det synes jeg kunne være interessant at få svaret på.
Men grunden til, at den her diskussion omkring de sidste 5 pct. stadig er vigtig, er, at det i hvert fald er SF's opfattelse – jeg ved ikke, om det er regeringens og ministerens opfattelse – at det er bedre at forebygge, at der er noget, der går galt, end at straffe bagefter, også af de grunde, som hr. Carsten Hansen var inde på.
Nogle gange kunne man jo godt forestille sig, der var folk, der hellere ville betale overprisen end at stå uden tag over hovedet.
Men er det ikke bedre at forebygge end at skulle straffe bagefter?
Og er den eneste måde at forebygge det her på, som andelsboligforeningerne selv siger, ikke også at sige, at så skal vi have de ventelister udbredt til hundrede procent af andelsboligmarkedet, sådan at der er åbne og klare retningslinjer for alle?
Der er vi jo netop inde og regulere en andelsboligforening.
Men igen til de sidste 5 pct. Skal vi tvinge dem, eller skal vi ikke tvinge dem?
Regeringen ønsker ikke at tvinge 5 pct. af de beboere, der ejer deres egen ejendom.
De laver et sæt vedtægter, og hvis de ønsker en venteliste i den andelsboligforening, er det fint for mig.
Men jeg ønsker ikke at tvinge beboerne til at lave en venteliste for de sidste 5 pct.
Det ønsker vi ikke.
Det var et ret vidtgående synspunkt, som kom fra erhvervsministeren, nemlig at hvis man hæfter for gælden i sin ejendom, eller hvad det nu måtte være, jamen så skulle man sådan set ikke underlægges nogen regulering.
Jeg kunne jo godt tænke mig at høre, om det er det, der i virkeligheden er ministerens synspunkt, for så tror jeg, vi ikke mindst på erhvervsområdet kan imødese ganske mange lovforslag fra ministeren i den kommende tid.
Men det synes jeg lyder spændende.
Hvorfor vil ministeren holde hånden over dem, som holder folk uden for boligmarkedet og udnytter den boligmangel, der er?
Det skal være folks egen afgørelse.
Det er grimt at høre.
Det ved jeg godt.
Vi mener faktisk, at det er beboerne i lige nøjagtig den ejendom, der skal bestemme det.
Carsten Hansen (S), 2004-12-02:
Det er et spørgsmål om at skulle bestemme over folk, der ejer deres egen bolig.
De, der bor i en almen bolig, ejer jo også afdelingen.
Det fik vi afdækket i foråret og sidste år, da vi havde hele diskussionen omkring salg af almene boliger.
Men spørgsmålet er: Vil vi det her til livs, eller vil vi bare føre symbolpolitik?
Tilbagebetalingpligten hjælper ikke, det har ministeren selv skrevet i sit eget lovforslag, og man kan sige, at sidste gang, der var bøde og straf for det her, hjalp det heller ikke.
Så er det vi spørger: Hvordan kommer vi videre?
Og Andelsboligforeningernes Fællesorganisation anbefaler det selv.
Hvorfor ikke tage det sidste skridt i stedet for holde fast ved, at de sidste 5 pct. selv skal have lov at bestemme?
I virkeligheden er det spørgsmålet om at få åbnet op, at få sikret ordentlige vilkår for de unge mennesker, der kommer uheldigt ind her.
Det forstår jeg simpelt hen ikke at Det Konservative Folkeparti ikke vil være med til, i stedet for at tro, at man kan straffe sig ud af alting.
Det er i øvrigt vist, at det ikke hjælper.
Regeringen mener ikke, at man, når folk ejer deres egen bolig, skal gå ind og bestemme hen over hovedet på deres egne vedtægtsbestemmelser i deres andelsboligforening.
Vi mener simpelt hen, at når så stor en del af vedtægterne i dag indeholder, at der er de her ventelister, så synes vi, det er fint.
Men så er det, vi spørger: Skal man så gå ud og tvinge de sidste?
Det er altså mennesker, der hæfter for gælden i deres ejendom.
Skal vi gå ud og sige: I skal gøre det her?
Ja, undskyld, hr. minister!
... peger på, at det at indføre obligatoriske ventelister kunne være en løsning på det, så forstår jeg ikke den der ideologiske kamp imod ventelister.
Man har jo indført det i de almene boligorganisationer, hvor de jo også ejer hver enkelt afdeling selv.
Det har vi jo fået fastslået efter en lang proces, hvor erhvervsministeren selv var minister på området.
Det synes jeg er flot, men det er da klart, at der selvfølgelig kan foregå ulovligheder.
Det kan der altid gøre i et samfund.
Nu bliver det her strafbart, og jeg synes jo, at pressen i de eksempler, der har været vist, har kunnet afdække, når der sker noget ulovligt, og så er der bevismateriale.
Og jeg tror faktisk på, at risikoen for at komme i fængsel vil være en alvorlig barriere for en ganske almindelig sælger, som overvejer at tage en overpris for sin andel.
Får man tilbudt en andelslejlighed, hvor der forlanges penge under bordet, kan man jo henvende sig til politiet, så kan det aftales med politiet, hvordan man sikrer tilstrækkeligt bevis til at få både tiltalt og dømt sælgeren.
Ida Jørgensen (RV), 2004-12-02:
Jeg glemte før at hilse fra fru Tove Videbæk fra Kristendemokraterne og sige, at de støtter forslaget.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-02:
Dette forslag, som regeringen kommer med, er jo forårsaget af nogle problemer, regeringen har skabt, nemlig ved at lave en ordning for byggeri af private andelsboliger, som bliver overladt til private entreprenører, i stedet for at gøre det på ordentlig vis, sådan at det var foreningen, der byggede.
Det var sådan set det, der var meningen med andelsboligtanken, at det var foreningen, der byggede, og ikke, at det skulle være en malkeko for private entreprenører.
Det er det så blevet til, og det har naturligvis omgående givet en række utilsigtede, men egentlig forudsigelige konsekvenser.
Og det er da bedre end ingenting, men smukt er det jo ikke at se på, hvordan man har ødelagt en god tanke, nemlig andelsboligforeningstanken.
Den er ødelagt i dag, fordi det er lavet om til en privatiseret sektor, og prisniveauet vil efterhånden være ligesom på den øvrige del af det private boligmarked, og om få år, hvis det fortsætter på den måde, som regeringen kører det her på, kan man såmænd lige så godt ophæve al lovgivning vedrørende private andelsboliger.
Det synes vi er ærgerligt.
Vi vil prøve i den kommende tid at fremsætte nogle forslag til at gå den modsatte vej; det kan så næppe gennemføres under den her regering, men forhåbentlig vil der efter et folketingsvalg kunne gøres noget ved det.
Det var sådan det mere principielle i det.
Det er jo sådan, at det her er et problem – også det med penge under bordet – som jo skabes af, at regeringens ulyksalige skattestop driver ejendomspriserne i vejret.
Måned for måned stiger priserne på jord og fast ejendom med den virkning, at de, der sidder i villaerne, den ældre generation, opsparer store formuer i friværdier, mens de, der skal ind på boligmarkedet, især de unge naturligvis, som kommer med mindre indkomster og skal ind på boligmarkedet, ikke kan finde noget at bo i, fordi regeringen har drevet ejendomspriserne op, så en ejerbolig er ude af billedet.
Og hvis det er i de store byer, så er en almen bolig også ude af billedet, fordi der er så lange ventelister, og så er der altså folk, der i desperation griber til at betale penge under bordet.
Så er det jo en konservativ tanke, som har grebet om sig i det her samfund, at hvis der er et problem her i samfundet, så skal nogen straffes.
Det gælder på alle områder efterhånden.
Derimod vil det ændringsforslag, som Socialdemokratiet har bebudet, om indførelse af ventelister løse problemet.
Jeg vil også opfordre ministeren til ikke at foregøgle nogen, at det i den sammenhæng er en løsning.
Så vi vil stemme for det med bedre oplysning.
Det er lapperi på noget kludder, regeringen har lavet, det løser heller ikke grundlæggende det problem, men det er da et lapperi.
Og vi har jo i Enhedslisten det princip, som vi er bundet af, at vi stemmer for den mindste forbedring.
Men vi vil altså gerne i udvalget prøve at undersøge mulighederne for også at få gjort noget ved de sorte penge og få indført ventelister, også for at give en rimeligere adgang til dem, der virkelig trænger til at kunne få en bolig, og som i dag står så dårligt på boligmarkedet som følge af den politik, regeringen har ført.
Erling Bonnesen (V), 2004-12-02:
Det er vist ikke kun efter Venstres opfattelse, at det ikke kan lade sig gøre.