runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jann Sjursen (KD), 2004-04-16:
Jeg sagde, og jeg kan udtrykke det endnu tydeligere, at hvis hr. Villy Søvndal, der jo meget gerne stiller spørgsmål, også selv om det skal være i en hurtig vending, når vi skal behandle forslag om at gå i krig osv., ville stille spørgsmål, så har hr. Villy Søvndal dog haft flere uger til at stille sine egne spørgsmål, der vedrører det her lovforslag, uafhængigt af den her første behandling, som jo trods alt ikke bringer så meget nyt for dagen, når det endelig gælder det at stille spørgsmål.
Så er der kommet her til morgen - det har jeg også først modtaget her til morgen - et forslag om fondsmodellen med vedtægter osv.
O.k., det kan måske tage længere tid at vurdere det særskilte spørgsmål, det er så fair nok.
Det, jeg var åben over for, da jeg svarede hr. Villy Søvndal før, er, at når vi får svarene efter første runde af spørgsmål, så kan vi diskutere tidsfrister igen, også for at se, om der er mulighed for en anden runde af spørgsmål, som jeg ville synes ville være helt rimelige at få stillet.
Tove Videbæk (KD), 2004-04-16:
Det er jo egentlig en vanskelig sag at tage klart stilling til, at være klart for eller klart imod.
Jeg er helt enig med forslagsstillerne i, at det kan virke stødende, at personer, der er efterlyst for grove lovovertrædelser, uhindret kan få udbetalt social pension fra Danmark, hvad enten de så bor i Danmark eller i udlandet.
På den anden side mener vi jo her i Danmark, at så længe et menneske ikke er dømt, regnes det menneske som uskyldigt.
En sigtelse i sig selv er jo ikke noget bevis for, at vedkommende er skyldig i den påståede lovovertrædelse.
Dog ved vi jo så, at en politiefterlysning af en person kun foretages, når der er særlig bestyrket mistanke om, at en person har begået en lovovertrædelse, der efter loven kan medføre fængsel i minimum 1 år og 6 måneder.
Hvis man skal forsvare dette forslag, kan man jo argumentere med, at vedkommende, som er efterlyst for en lovovertrædelse, jo har den mulighed og er velkommen til at komme til Danmark for at blive retsforfulgt og renset
, hvis vedkommende ikke mener, at han er skyldig.
Den mulighed ligger jo helt åben.
På den anden side skal vi være meget forsigtige med at begynde at knytte værdighedskrav til udbetaling af sociale pensioner, men som forslagsstillerne også siger, handler forslaget alene om viljen til at stille sig til rådighed for afgørelse af strafbare forhold efter reglerne i retsplejeloven, og det virker jo enkelt og overbevisende.
I anden lovgivning om overførselsindkomster, som f.eks. sygedagpenge, kontanthjælp, boligstøtte osv., er der jo betingelser for udbetaling, som f.eks. at personen har kendt bopæl og ophold i Danmark eller positivt medvirker ved sagens opfølgning hos myndighederne i form af f.eks. fremmøde.
Hos Kristendemokraterne hælder vi faktisk mest mod at være positive over for forslaget, netop fordi det også på os virker krænkende, at en person kan sidde i et fremmed land eller i Danmark og indkassere sin sociale pension, på trods af at han modsætter sig retsforfølgelse i Danmark.
Vi er også positive over for det element i forslaget, der indebærer, at den efterlyste person får sin pension tilbage, hvis vedkommende møder frem på en dansk politistation og ikke længere unddrager sig almindelig retsforfølgning.
Så der er rigtig mange positive elementer i forslaget.
Men vi er samtidig også meget positive over for ministerens tilsagn om at fremsætte et lovforslag efter en grundig gennemgang af alle de juridiske aspekter i sagen, for dem har vi jo fundet ud af at der er en række af.
Så vi er positive over for intentionerne i forslaget, og vi ser frem til det lovforslag, der så kommer på grund af denne her sag.
Lars Christian Lilleholt (V), 2004-04-16:
Lovforslaget her består af tre hovedelementer: Implementering af EU's energibeskatningsdirektiv, forenkling af energiafgifterne og endelig indførelse af nettoafregning af energiafgifter for virksomheder med et højt energiforbrug.
Implementeringen af EU's energibeskatningsdirektiv får ikke de store konsekvenser for de danske energiafgiftssatser, fordi de i forvejen ligger over det indførte minimum.
Modsat kan man sige, at direktivet rent faktisk vil være med til at bedre danske virksomheders konkurrenceevne, fordi andre europæiske lande nu pålægges at opkræve energiafgifter.
Forenklingen af energiafgifterne betyder bl.a., at det bliver lettere for virksomhederne at administrere CO2-afgiften.
Samtidig nedsættes satsen for CO2-afgiften fra de nuværende 100 kr. pr. ton til 90 kr. pr. ton CO2.
Modsat bliver energiafgifterne hævet med et tilsvarende beløb.
Summa summarum betyder det, at virksomhederne kommer til at betale det samme, men slipper for en masse administrativt bøvl.
Økonomi- og erhvervsministerens såkaldte testpanel bestående af danske virksomheder har kigget på de administrative konsekvenser af lovforslaget, og 29 pct. af virksomhederne har svaret, at de ændrede regler vil medføre administrative lettelser for dem.
Det betyder, at mere end 60.000 virksomheder vil få mærkbare administrative lettelser. Derfor ligger lovforslaget også i fin forlængelse af regeringens ønske om at mindske det administrative arbejde i landets virksomheder.
Et andet meget væsentligt element i lovforslaget er
indførelse af nettoafregning af energiafgifter for energitunge virksomheder.
Det kommer til at medføre en massiv administrativ lettelse og også økonomisk lettelse for ikke mindst landets mange gartnerier, der med dette lovforslag virkelig får en mærkbar lettelse.
De skal ikke længere som hidtil lægge afgift ud for el, gas og fjernvarme, men kan nøjes med alene at afregne købet af den mængde energi, som de skal bruge.
Hidtil har gartnerierne den 1. i måneden, når de afregnede f.eks. for køb af naturgas, både skullet betale for gassen og for afgifterne på naturgassen for så derefter at indsende en ansøgning om at få afgiften retur, som så kom tilbage igen den 20. i måneden.
Det har betydet og betyder en voldsom økonomisk belastning for mange af Danmarks gartnerier.
For især små og mellemstore gartnerier er der ofte tale om udlæg på flere hundrede tusinde kroner om måneden.
Jeg kender selv et fynsk tomatgartneri, der, hver gang de køber fjernvarme for 100.000 kr., skal lægge yderligere 300.000 kr. ud i afgift, som de så efterfølgende kan søge om at få tilbage.
Det er en tung økonomisk byrde, som jeg er sikker på at de vil være glade for at slippe for.
Venstre kan varmt støtte dette lovforslag.
Sandy Brinck (S), 2004-04-16:
Da partiets ordfører på dette forslag, hr. Erik Mortensen, desværre ikke kan være til stede i salen, skal jeg på hans vegne fremføre følgende: Lovforslag nr. L 210 rummer primært en gennemførelse af EU's direktiv af 27. oktober 2003 om forenkling af energiafgifterne.
Socialdemokraterne kan konstatere, at Danmark allerede forud for direktivets vedtagelse har levet op til flere af de i direktivet indeholdte elementer og er derfor positivt indstillet over for forslaget. De justeringer af allerede gældende dansk lovgivning på energiafgiftsområdet, som L 210 også indeholder,
anser vi ikke for at være specielt vidtgående.
Derfor ser Socialdemokratiet positivt på forslaget, og jeg har også fået den ære at hilse fra Det Radikale Venstres ordfører, hr. Anders Samuelsen, som heller ikke havde mulighed for at være i salen, og give samme melding fra Det Radikale Venstre.
Mikkel Dencker (DF), 2004-04-16:
Lovforslaget vedrører, som også Venstres ordfører var inde på, en række ændringer af afgiftslovene inden for energiområdet, bl.a. indeholder forslaget et EF-direktiv.
Som bekendt siger Dansk Folkeparti ikke automatisk ja til EF-direktiver.
Det kunne vi ønske der også var andre partier der tog ved lære af, for vi behandler nemlig i stedet EF-direktiverne på linje med andre lovforslag.
I det konkrete tilfælde finder vi, at EF-direktivet indeholder en række fornuftige ændringer, og vi forholder os derfor positivt til det.
Det samme gør sig gældende for resten af lovforslaget.
Her foreslås der en række ændringer og justeringer af den eksisterende lovgivning.
Forslagene er motiveret af regeringens generelle bestræbelser på at forenkle skattelovgivningen, og det er et formål, som Dansk Folkeparti som bekendt bakker op om, og vi finder også de her foreslåede ændringer meget fornuftige.
Der er desuden indkommet en del høringssvar til lovforslaget, som kan give anledning til en række spørgsmål under udvalgsbehandlingen, og vi vil derfor stille de nødvendige spørgsmål, når vi kommer dertil. Jeg skal på den baggrund sige, at Dansk Folkeparti forholder sig positivt til lovforslaget, men at vi ikke i denne stund kan afgive et endegyldigt tilsagn til alle forslagets dele.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-04-16:
Harmoniseringen i forhold til EF-direktivet får, som andre også har været inde på, ikke væsentlige betydninger for Danmark, idet vi allerede stort set benytter den harmoniserede struktur og derfor ikke vil se rigtig væsentlige ændringer.
Den del af lovforslaget mener vi derfor også blot vil være en fordel for Danmark, idet vi nu får harmoniserede regler og dermed ens standarder og en forbedret konkurrenceevne for danske virksomheder.
Derudover ligger der i forslaget en række forenklinger, som erhvervslivet har efterspurgt, og som er blevet undersøgt i Skatteministeriet.
Der har været en længere række end dem, der er her, men de, der er her, er nogle af dem, man fra ministeriets side har følt var mulige og rimelige.
Jeg vil blot nævne en af dem, nemlig den såkaldte nettoafregning af energiafgifter, hvor det foreslås, at der indføres mulighed for, at virksomhederne under visse betingelser kan registreres efter det, der hedder gasafgiftsloven og elafgiftsloven.
Registrerede virksomheder kan modtage energi afgiftsfrit fra andre registrerede virksomheder og afregne afgiften direkte til de statslige told- og skattemyndigheder efter afgiftsperiodens udløb.
Det betyder kort og godt - for sådan at gøre et forsøg på at sige det på lidt mere jævnt dansk - at man slipper for at have en kæmperegning, hvoraf man så får det meste tilbage, og derfor har et problem med de penge, man har udestående i den mellemliggende periode.
Det er noget, vi ved at særlig gartnererhvervet har efterspurgt en hel del, og det var så bare for at komme med et eksempel på, at der er en række efter vores overbevisning meget saglige forenklinger i dette forslag, som vi derfor bakker op om.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-16:
Da SF's ordfører på området, hr. Aage Frandsen, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre følgende på SF's vegne: Forslaget er dels en gennemførelse af et EF-direktiv om beskatning af energiproduktion og el, dels tekniske ændringer som følge af regeringens forenklingsbestræbelser. Ambitionsniveauet efter omfanget af de samlede ændringer illustreres af, at provenutabet er opgjort til små 2 mio. kr., halvdelen som følge af gennemførelsen af et EF-direktiv.
Regeringen har ikke benyttet lejligheden til at genoprette efterslæbet på de grønne afgifter som følge af inflationen.
Denne justering blev afskaffet med regeringens første finanslov og regeringens skattestop og er dermed en automatisk udhuling af de grønne afgifters formål om at reducere energiforbruget og dermed miljøbelastningen.
Det er heller ikke overraskende, at regeringen ikke benytter lejligheden til at flytte beskatning på arbejde til ressourceforbrug.
Forslaget indeholder ikke miljøforbedringer.
Forslag om nedsættelse af mineralolieafgiften for svovlfri diesel vil indgå i arbejdet med finanslov 2005 ifølge høringsnotat.
Forslaget indeholder ikke bestemmelser vedrørende tilpasning
af EU's kvotesystem og de danske allokeringer af CO2-kvoter.
Ifølge høringsnotatet vil regeringen i løbet af kort tid være klar med et udspil vedrørende dette. SF vil under udvalgsarbejdet bore i forskellige miljøeffekter, bl.a. mulige negative konsekvenser for vedvarende energi, idet der tydeligt ikke er indarbejdet forenklinger, der vil have positive konsekvenser for denne del af erhvervslivet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-04-16:
Da Enhedslistens ordfører, hr. Keld Albrechtsen, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre følgende: Enhedslisten kan ikke støtte det her lovforslag. Ændringerne, der gennemføres, er minimale, og implementeringen af EF-direktivet burde afvente det endelige udfald af CO2-kvoteloven.
Der sker et utal af bittesmå ændringer af afgifter med den her lov med det resultat, at erhvervslivet tilføres 1,9 mio. kr.
Efter det her kæmpearbejde er der altså ikke flyttet mere end 1,9 mio. kr., og man kan jo så spørge sig selv, om det enorme administrative bøvl, der er med at lave det her lovforslag, overhovedet er værd at spilde Folketingets tid på.
Regeringens skattestop har formentlig en væsentlig andel
i, at man i lovarbejdet overhovedet ikke forholder sig til, at afgifterne har en styringsmæssig virkning på miljøet, men udelukkende koncentrerer sig om, hvorvidt regnestykket går op.
Det kan vi godt undre os lidt over.
Jann Sjursen (KD), 2004-04-16:
Hvis man ser på det formål, der er med lovforslaget, nemlig at sikre en harmonisering til det EF-direktiv, som er vedtaget på området, og som vi alligevel stort set lever op til i dag, og så dernæst en forenkling af de forskellige ordninger, ja, så vil Kristendemokraterne umiddelbart kunne være positive over for lovforslaget.
Da vi i øvrigt også er af den opfattelse, at de grønne afgifter generelt bør reguleres, altså ikke bør være omfattet af skattestoppet, ja, så er der selvfølgelig noget, der trækker i den anden retning.
Vi har nu valgt alligevel at se på lovforslaget som sådan og sige: Jamen o.k., det har et isoleret formål, og regeringen har nu engang flertal for f.eks. skattestop og
dermed også for, at de grønne afgifter ikke skal reguleres, og den kommer senere med et lovforslag, der skal følge op på de kvotebestemmelser, der måtte blive aftalt i EU.
Derfor kan man sige, at vores tilslutning til lovforslaget står og falder med en endelig vurdering af de miljømæssige konsekvenser af lovforslaget.
Der vil vi under udvalgsarbejdet se på, om der er noget at komme efter.
Der er rejst enkelte problemstillinger også i nogle af høringssvarene, som vi vil se nærmere på, men såfremt der ikke viser sig at være negative miljømæssige konsekvenser ved lovforslaget, så man i virkeligheden primært kun fremmer den forenkling af systemet, som der er lagt op til, ja, så vil vi kunne støtte lovforslaget.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-04-16:
Den sidste ærede talers bemærkninger fik mig til at tænke på det gamle ordsprog med, at den, som overvinder sig selv, kan indtage en hel stad.
Det er åbenbart den proces, som Kristendemokraterne i øjeblikket er inde i, og jeg forstår, at der er udsigt til, at det ender positivt i relation til det her lovforslag.
Det er der også god grund til.
Hvorfor?
Jo, der er tre væsentlige årsager, som jeg synes springer helt i øjnene: For det første, at det sikrer en bedre konkurrenceevne; for det andet, at det sikrer masser af forenkling for dansk erhvervsliv, 50.000 virksomheder; for det tredje, at det sikrer en omkostningslettelse for ikke mindst gartnerierhvervet, som mange i høj grad i den meget trængte branche har sukket efter længe.
Derfor kan man selvfølgelig undre sig over, at nogen kan være i tvivl.
Jeg er glad for, at Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti har overvundet enhver form for tvivl.
Hr. Villy Søvndal har indtaget sådan et radikalt standpunkt, hvor han sådan er lidt på den ene og lidt på
anden side
O.k., jeg håber, at det også lander på den rigtige side af midterstregen.
Fru Pernille Rosenkrantz-Theil siger nej, og andet ville også have undret mig.
Lars Christian Lilleholt (V), 2004-04-16:
Da Venstres ordfører, fru Charlotte Antonsen, ikke kan være til stede i dag, skal jeg på Venstres vegne fremføre følgende: Det skal være lettere at gribe ind over for varer, der er varemærkeforfalskede og piratkopierede, samt varer, der krænker patent- og ophavsretten.
Der skal naturligvis fortsat være en begrundet mistanke, før myndighederne griber til konfiskation af en vareforsendelse, og det er også vigtigt at understrege, at den krænkede, rettighedsindehaveren, fortsat står til ansvar, samt at det i sidste ende er den forulempede, der afgør, om der skal ske en anmodning om at gribe ind fra myndighedernes side.
Myndighederne får altså fortsat ikke mulighed for at gribe ind på må og få.
Det er også et stort problem i andre EU-lande, og derfor er det vigtigt, at vi i fællesskab i EU gør noget ved problemet.
For blot at pege på et eksempel er der vist ingen tvivl om, at ulovlig import af varemærkeforfalskede cigaretter er et kæmpestort problem i hele EU.
Venstre kan klart støtte dette lovforslag.
Jann Sjursen (KD), 2004-04-16:
Jamen hvad er så problemet med det forslag, regeringen her lægger frem, og som i virkeligheden går ud på, at alle love - så vidt det er muligt, men med visse hensyn til Christiania, som vi ser det nu - også skal overholdes på Christiania?
Svend Erik Hovmand (V), 2004-04-16:
Også her vil jeg gerne takke repræsentanter for et flertal af Folketingets partier for tilslutning til dette lovforslag.
Jeg har mærket mig de kommentarer og bemærkninger, der har været, og det vil vi naturligvis gå i dybden med under udvalgsbehandlingen.
Jann Sjursen (KD), 2004-04-16:
Kristendemokraterne er for så vidt også med på et lille stykke gravearbejde i det her lovforslag, men uanset det, så vil vi sige, at fordelene ved det langt er at foretrække, og derfor skal jeg meddele, at vi vil støtte dette forslag til lov om ændring af lov om anvendelse af Det Europæiske Fællesskabs forordninger om fastsættelse af visse foranstaltninger i forbindelse med indførsel i Fællesskabet og udførsel og genudførsel fra Fællesskabet af varer, der krænker visse former for intellektuel ejendomsret.
Når jeg nu har tilladt mig at læse hele titlen på lovforslaget op, så er det, fordi hvis man endelig skulle noget ud over at grave bl.a. i de høringssvar, som Advokatrådet er kommet med, og som fru Pernille Rosenkrantz-Theil var inde på, så var det måske at overveje et ændringsforslag til selve titlen af lovforslaget, som er urimelig lang og uforståelig.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-04-16:
Det kan godt være, at solen skinner, og at det er fredag eftermiddag, men derfor synes jeg ikke, der er nogen grund til ikke at behandle den her lovgivning ordentligt, for når man læser høringssvarene til det her lovforslag, så er det jo altså ikke alle, der er lige så begejstrede som flertallet af de ordførere, der har været heroppe.
Faktisk er det sådan, at både Advokatrådet og revisorerne er betænkelige ved den lovgivning, som det ser ud til at et massivt flertal fuldstændig ukritisk kører igennem første behandling en fredag eftermiddag.
For at referere fra Advokatrådet, så man får en idé om, hvad jeg taler om, så siger Advokatrådet, at Advokatrådet er betænkelig ved den ændring, hvorefter toldmyndighederne kan gribe ind, såfremt der er tilstrækkelig begrundet mistanke om, at varerne krænker intellektuel ejendomsret, og at det således ikke længere kræves, at toldmyndighederne helt klart kan konstatere, at varerne krænker en intellektuel rettighed.
Advokatrådet slutter af med at skrive, at det derudover frygtes, at bortfald af gebyrer vil medføre, at der modtages flere anmodninger om indgriben, hvor der muligvis ikke er det fornødne grundlag for en indgriben.
Det er stort set de samme bemærkninger, revisorerne kommer med i forbindelse med denne her lovgivning, og derfor synes jeg måske, det er lige hurtigt nok, at samtlige partier i det her Ting giver deres ubetingede opbakning til lovforslaget.
, fordi partierne ikke tager henvendelserne fra de to høringsparter seriøst.
I hvert fald vil Enhedslisten grave lidt mere i det, før vi kan give vores tilslutning til forslaget.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-04-16:
Jeg skal ikke komme så meget ind på teknikken, da tidligere ordførere har været det, men vil godt sige, at det jo for os i Det Konservative Folkeparti er vigtigt at slå fast, at mange virksomheder netop har et behov for, at de har den mulighed, at det bliver håndhævet, at de har visse rettigheder, f.eks. at et varemærke ikke bliver forfalsket og udnyttet af andre, og at de har mulighed for at håndhæve et patent, sådan at de får de indtægter, som de har været berettiget til på baggrund af den forskning, de måtte have lavet forud for at skabe et nyt produkt.
Det er jo muligheden for at håndhæve disse ting, der giver det incitament, der er nødvendigt for at finde på nye ting og for at udvikle nye produkter, som jo er til glæde for os alle sammen også i det danske samfund.
Vi støtter implementeringen af dette EF-direktiv, der jo er en videreudvikling af den fælles EU-indsats, der gøres på området.
Vi er glade for, at indsatsen kan foregå fælles inden for det europæiske samarbejde, og støtter derfor også denne direktivændring.
Mikkel Dencker (DF), 2004-04-16:
Jeg skal gøre det kort.
Lovforslaget indeholder nogle mindre justeringer af toldmyndighedernes procedure i forbindelse med behandling af indførelse af varepartier, som er mistænkt for at indeholde piratkopierede eller på anden måde forfalskede varemærker.
Justeringerne er en så begrænset ændring af den eksisterende praksis, at vi i Dansk Folkeparti ikke kan se nogen grund til ikke at gennemføre lovforslaget.
Med andre ord har Dansk Folkeparti i sinde at stemme ja ved tredjebehandlingen.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-16:
Lovforslaget er en følge af forordning nr. 1383/2003 om toldmyndigheders indgriben over for varer, der mistænkes for at krænke visse intellektuelle ejendomsrettigheder, og om de foranstaltninger, som skal træffes over for varer, der krænker sådanne rettigheder.
Forordningen træder i kraft den 1. juli 2004.
Både nu og efter den ny forordning kan en rettighedsindehaver indgive en anmodning til Told og Skat om at gribe ind, hvis der er mistanke om, at der indføres varer, som f.eks. er varemærkeforfalskede, piratkopierede, eller som krænker patent- og ophavsrettigheder.
Toldmyndighedernes indgriben består i at suspendere varernes frigivelse.
Lovforslaget forudsættes at medføre et provenutab
på ca. 185.000 kr. Da forslaget er en følge af en EU-forordning, som gælder for alle EU-landene, er SF umiddelbart positiv over for forslaget, men da der under en række tekniske ændringer også kan ligge andre konsekvenser, som der skal tages forbehold over for, vil SF i forbindelse med udvalgsarbejdet undersøge dette nærmere.
Det er også rigtigt, at den helt principielle forskel på højrefløjen og SF og andre partier er, at højrefløjens principielle synspunkt er, at vi skærer ned på det offentlige område, vi letter folk i skat, derefter må de selv betale for uddannelse, de må betale mere i transport, de må betale mere
for børnepasning osv
Det er jo helt traditionelt, og det har jo altid været sådan, at det var højrefløjens ønske.
Det betyder så, at de, der har store indkomster og derfor betaler meget i skat, bliver lettet meget, og derfor rammer en skattelettelse solidt ned i de konservative kerneområder i Gentofte og nærmeste omkreds, og det er der intet underligt i, mens brugerbetalingen rammer solidt ned i de områder, der er indkomstsvage, og det er der heller intet underligt i.
På den måde er der en god grund til, at fru Charlotte Dyremose har valgt at organisere sig i Det Konservative Folkeparti, og jeg har valgt at organisere mig i SF.
Karsten Nonbo (V), 2004-04-16:
Jeg markerede for at få ordet lige efter starten af fru Sandy Brincks tale, for der var det, som om fru Sandy Brinck gentog den misforståelse, som fru Sandy Brinck kom med i starten, altså i forhold til efterlyste personer og uretmæssigt efterlyste personer.
Men det var, som om den sidste del af talen rettede op på det.
Men jeg vil lige for at være helt sikker spørge fru Sandy Brinck, om ikke fru Sandy Brinck er enig i, at der jo selvfølgelig kan foretages efterlysninger, og de skal være velbegrundede - der skal være bestyrket mistanke om, at man har begået et offentligt påtalt kriminelt forhold og alt det her - men desuagtet sker det jo, at en sag kan ende med en frikendelse ved domstole.
Så forklarer man sig, og man bliver eventuelt frikendt osv.
Og sker det, er det vel også sådan, at man har krav på en eller anden form for erkendtlighed eller erstatning, og så kører det.
Jeg tror nok, det var det, fru Sandy Brinck sagde til sidst, men jeg vil lige være helt sikker.
Sandy Brinck (S), 2004-04-16:
Det har hr. Nonbo fuldstændig ret i.