runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2003-02-18:
Hr. Villy Søvndal vil have mig til at bekræfte nogle gamle historiske ting, som vi sikkert er ret enige om.
Jeg kan bare sige med hensyn til det med herresving, at det er mig, der er ordfører for Dansk Folkeparti i denne her sag, og jeg oplever ikke, at der er foretaget noget herresving overhovedet.
Vi har hele tiden sagt, at det er utrolig vigtigt, at FN spiller en hovedrolle her, at vi skal gøre alt for at undgå en krig, og at våbeninspektørerne skal have tilstrækkelig tid.
Men det, hr. Villy Søvndal glemmer, er, at våbeninspektørerne har haft meget tid.
De har fået mange fristforlængelser, og Saddam Hussein har fået mange fristforlængelser, men hvad er det Saddam Hussein skjuler, siden han stadig væk ikke vil give dem fuld adgang?
Det er det store spørgsmål.
Hvad er det, han ikke vil vise os, siden de ikke kan få nøjagtig det, som Blix, el-Baradei og alle andre blandt våbeninspektørerne gerne vil have adgang til? Det er jo det store spørgsmål, og det synes jeg ikke SF har givet noget reelt svar på.
Derfor er det klart, at nu begynder det at være sandhedens time for Saddam Hussein, men jeg synes, det er i orden, at Hans Blix, når han holder en tale i FN, hvor han siger, at der er brug for lidt mere tid, så får lidt mere tid, men det kan bare ikke være ubegrænset; man er nødt til at sætte en frist på et tidspunkt: dertil og ikke længere.
Omkring den 1. marts regner vi med, at man får nogle nye oplysninger fra våbeninspektørerne.
Har de ikke fået fuld adgang på det tidspunkt, så begynder det at være sidste time.
Så siger hr. Søren Søndergaard, at vi ikke - og det tror
han heller ikke jeg mener - vil dø for amerikanske olieinteresser.
Det var sådan set heller ikke det, jeg mente.
Jeg tror ikke, der er nogen, der vil dø for amerikanske olieinteresser, men det er jo ikke det, det her handler om.
Det her handler ikke om det.
Det handler om, at vi har en diktator, som undertrykker sin egen befolkning, som holder hånden over terrorister, og som producerer masseødelæggelsesvåben i strid med alle FN-resolutioner de sidste 12 år.
Der er det så, jeg spørger Enhedslisten: Skulle vi også have ladet som ingenting, dengang Hitler puttede jøderne i gaskamre? Skulle vi tro på, at det var nok okay - lad os prøve at give ham lidt mere frist?
Nej, det skulle vi ikke.
Og på et eller andet tidspunkt må hammeren også falde over Saddam Hussein, hvis han fortsætter i det spor, han gør.
Villy Søvndal (SF), 2003-02-18:
Hr. Peter Skaarup synes ikke, udtrykket et herresving var betegnende for Dansk Folkepartis kovending.
Så lad os anvende udtrykket kovending i stedet for.
Altså først går man ud og lægger sig fuldstændig i kølvandet på Rumsfeld og bruger enhver lejlighed til at understrege, at der skal være krig nu, og så bliver man pludselig lidt blød i koderne og går ud og siger, at nu skal våbeninspektørerne have lov til at arbejde, dog forstod jeg på hr. Skaarup nu lige præcis indtil omkring 1. marts.
Hvorfor det?
Blix' hovedkonklusion i hans afrapportering forrige fredag,
var, at våbeninspektionen skred fremad.
Siden da har de fået lov til at flyve over med spionfly, U2-flyene, som giver dem langt større bevægemulighed til at undersøge og finde masseødelæggelsesvåben. Hvorfor er det så en fiksdato, der hedder lige præcis den 1. marts?
Hvad nu, hvis der er et fransk forslag om, at det skal forlænges til den 14. marts?
Synes hr. Peter Skaarup, forskellen på den 1. marts og den 14. marts er nok til at starte en krig, der efter FN's egne oplysninger vil betyde en halv million dræbte?
Hvorfor lige sætte fokus på 1. marts?
Er der fødselsdag eller noget andet i den nærmeste familie?
Hvorfor lige den dag?
Per Kaalund (S), 2003-02-18:
Det er Socialdemokratiets opfattelse, at vi bør undgå magtanvendelse mod Irak, og hvis magtanvendelse kommer på tale, skal det være som sidste mulighed, og i givet fald skal den kun kunne iværksættes på baggrund af et FN-mandat.
Men det er også vigtigt, at Irak og Saddam Hussein på alle måder lever op til FN-resolution 1441, og som det jo er fremgået af de redegørelser, der på det seneste er afgivet og forelagt i Sikkerhedsrådet, har dette ikke været tilfældet.
Det er derfor efter vores opfattelse vigtigt, at der over for Irak opretholdes et maksimalt pres, også en trussel om militær intervention.
I den sammenhæng er det naturligt, at Danmark også foretager visse forberedelser.
Forberedelserne fremgår jo i øvrigt delvis af et svar, som forsvarsministeren har givet den 10. februar på spørgsmål nr. S 1743 stillet af folketingsmedlem fru Line Barfod fra Enhedslisten, at der har været - og er - forbindelsesofficerer ved det amerikanske hovedkvarter i Florida, at der er tekniske og uddannelsesmæssige forberedelser, herunder bl.a. også vaccinationer.
Ubåden »Sælen« er jo som bekendt på vej mod Suezkanalen og videre mod Den Persiske Golf.
Og der er jo også efter Socialdemokratiets forslag iværksat planer for et humanitært bidrag.
Det taler jo om åbenhed omkring de forberedelser, der er.
Og der har jo også, som hr. Villy Søvndal nævnte, været andre elementer inde i diskussionen.
Dermed mener vi, at der er den offentlighed omkring disse ting, som der skal være.
Og efter møder i Det Udenrigspolitiske Nævn er der jo som regel et stort presseopbud, hvor der også bliver redegjort nærmere for, hvad der er nævnt på mødet.
Så vi mener, det er rigtigt at gå ind i forberedelser.
Vi har fra Socialdemokratiets side ikke afgjort, hvilke bidrag vi i en given situation skal stille med, men vi er helt enige i, at forberedelser selvfølgelig skal finde sted.
Og med disse bemærkninger kan Socialdemokratiet ikke støtte forslaget.
Thomas Adelskov (S), 2003-02-18:
Jeg tror, at jeg meget klart sagde, at vi var indstillet på at deregulere, når forudsætningerne for deregulering var opfyldt, bl.a. konkurrence, bedre forhold for forbrugerne, som jo for os at se vil være en naturlig følge af den bedre konkurrence, lavere priser osv.
Men vi er også nødt til at have nogle værktøjer dertil, altså nogle værktøjer, så man kan vurdere: Er der behov for, er der baggrund for at foretage en deregulering? Her har vi jo den redegørelse, som It- og Telestyrelsen kom med sidste år om konkurrenceforholdene, at holde os til, hvor man jo konkluderede, at der på udenlandstelefonien, hvilket jo også er en del af lovforslaget her, var grundlag for at tilbageregulere, mens der ikke er det på samtaletrafikken, altså på indlandstelefonien for at sige det populært.
Derfor har der for os at se
ikke været nogen anledning til at gå ind
og gøre det på nuværende tidspunkt.
Men det er klart, at teleselskaberne jo gerne vil stå i en situation, hvor vi siger: Nu pålægger vi jer ikke længere årlig, at I skal sænke priserne med 4 pct. Så kunne de nemlig få lov at prisfastsætte, som de har lyst til, og markedet kunne måske stabilisere sig, som det er nu.
Det ville til gengæld, må jeg sige til fru Tina Nedergaard, være en politisk udmelding om, at vi synes, priserne har fundet et fast naturligt leje.
Hvis man har fulgt med her bare den sidste uges tid, kan vi jo se, at Tele2 er et af de små selskaber, som ret offensivt nu er ude og igen konkurrerer på prisen.
Så der er al mulig grund til at sige, at der stadig væk også i årene fremover vil kunne ske noget på prisen.
Så var der et spørgsmål mere.
Det fik jeg ikke lige noteret ned, men jeg kan se, at der er markeret, så jeg får det nok stillet igen.
Kim Andersen (V), 2003-02-18:
Vi befinder os heldigvis i nogle år, hvor det går rigtig godt for den danske handelsflåde.
Der er generelt set en rigtig god beskæftigelse, der er en stigende nettovalutaindtjening, og søfarten som erhverv er et af de erhverv, der er i allermest fremgang.
Det kan vi kun glæde os over.
Derfor er det naturligvis også relevant at sikre, at medarbejdere og interessenter i det hele taget i denne erhvervssucces har gode forhold på arbejdspladsen; gode vilkår, som gør, at det er attraktivt at komme ind i erhvervet.
Her har Handelsflådens Velfærdsråd i mange år løftet en vigtig opgave med at stille faciliteter til rådighed for de søfarende i form af idrætsfaciliteter, nyhedstjenester og video og andet underholdningsmateriale.
Det er sådan, man har defineret sin opgave, og det anerkender og respekterer vi i høj grad.
Derfor synes vi også, det er rimeligt, at finansieringen er nutidig og på niveau med, hvad der i øvrigt kræves for finansiering af den slags ydelser.
Beløbene er ikke blevet reguleret de sidste 12 år, så det er vist ikke for tidligt, at det bliver gjort.
Vi noterer os også, at der her er tilkendegivet, at økonomi- og erhvervsministerens bidrag til ordningen, som er reguleret over finansloven, ikke vil blive forøget, men vil være det, der var gældende i 2001.
Det interessante er jo imidlertid, at den statslige medfinansiering netop er hjemlet på finansloven.
Den forudsætter sådan set ikke lovhjemmel i en lov om Handelsflådens Velfærdsråd, og derfor skal følgende være de sidste bemærkninger fra min side i den sammenhæng.
Men det behøver man ikke denne lov til.
Så med dette lille råd til erhvervets parter et tilsagn om støtte til forslaget, men samtidig et fromt håb om, at det næste, vi ser til denne lov, er et forslag om afvikling.
Niels Sindal (S), 2003-02-18:
Lad mig indledningsvis sige, at Socialdemokraterne selvfølgelig støtter lovforslaget.
Egentlig behøvede vi ikke
have den i salen, medmindre det ikke var en lov, men det er det så.
Jeg kan kun bidrage med et ønske om, at det så efterfølgende bliver ordnet parterne imellem.
Hr. Kim Andersen var også inde på et tal, nemlig 2,85 mio. kr., som er det, ministeren bidrager med.
Da der er tale om en frivillig ordning, synes jeg jo, selv om vi har en finanslov løbende, at ministeren måske kunne overveje at finde en ordning i fremtiden, der gjorde det sådan mere ligeværdigt med hensyn til, hvad de søfarende og rederne betaler, og hvad staten betaler.
Det er utrolig vigtigt ude om bord, at man får nyheder, videoer og information hjemmefra, når man sejler langt fra Danmark.
Derfor er det en lille, men væsentlig ting, så vi tilslutter os fuldstændig forslaget.
Jeg skal på vegne af hr. Ole Sohn meddele, at SF også støtter forslaget.
Colette L. Brix (DF), 2003-02-18:
Dette lovforslag er jo en smal sag.
Arbejdsgivere og lønmodtagere er enige om at bede Folketinget om at hæve redernes og de søfarendes samlede bidrag fra 1 kr. til 1,40 kr. pr. søfarende pr. dag.
Det vil gavne Handelsflådens Velfærdsråds aktiviteter for danske søfolk under ophold i Danmark og i udlandet.
Og statens tilskud forbliver uændret.
Dansk Folkeparti støtter gerne forslaget.
Carina Christensen (KF), 2003-02-18:
Jeg skal gøre det meget kort: I Det Konservative Folkeparti ser vi positivt på den her forhøjelse af velfærdsafgiften, som vil sikre en videreførelse af velfærdsarbejdet for søfarende på det hidtidige serviceniveau.
Vi kan derfor støtte forslaget.
Jeg vil samtidig tilslutte mig
Venstres ordførers forslag om en afvikling.
Kim Sejr (RV), 2003-02-18:
Det Radikale Venstre kan støtte forslaget, som det foreligger.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-02-18:
Enhedslisten kan på baggrund af den enstemmige støtte fra såvel Sømændenes Fagforening og fra arbejdsgiversiden tilslutte sig forslaget.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-02-18:
Kristeligt Folkeparti kan også tilslutte sig forslaget.
Alt andet ville da også være tåbeligt, idet de, der beder om forslaget, selv finansierer det.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-02-18:
Jeg kan også gøre det meget kort og sige tak for den positive modtagelse.
Det er jo et ganske lille forslag, men der er jo, som Socialdemokratiets ordfører, hr. Niels Sindal, oplyste her fra talerstolen, tale om et bidrag, og derfor har vi sagen her i Folketingssalen.
Så vil jeg også gerne sige til fru Carina Christensen og hr. Kim Andersen: Hvis parterne fremover vil finansiere det her, så synes jeg også, at det er en idé at se på det i fremtiden.
Thomas Adelskov (S), 2003-02-18:
Det lovforslag, vi står med her, er jo dels en implementering af EF-direktiver, dels et forslag, der vil gøre regulering af telemarkedet mere operationel.
Det går fra et regime, der har haft med bekendtgørelser at gøre, over til et regime, hvor markedsanalyser skal danne baggrund for IT- og Telestyrelsens regulering af telemarkedet.
Vi går også over til et regime, der betyder, at de primære reguleringer vil pålægges de selskaber, der har dominerende stilling på markedet.
Der har i forbindelse med debatten om det her lovforslag været en debat om, hvorvidt der skulle ske yderligere tilbageregulering, særlig på maksimalprisområdet.
Fra Socialdemokratiet er vi ikke indstillet på på nuværende tidspunkt at stille os op og sige, at priserne på teleområdet har fundet et fast, naturligt leje.
Derfor er der ingen grund til på nuværende tidspunkt og med de foreliggende undersøgelser at tilbageregulere yderligere.
Vi er modsat heller ikke indstillet på at fastholde den lovgivning i al evighed og mener, at øget konkurrence og faldende priser vil være til gavn for forbrugerne og mener derfor også, at en øget tilbageregulering skal finde sted, når de nødvendige forudsætninger er til stede.
De nødvendige forudsætninger må være, at der sker forbedrede forhold for forbrugerne ved tilbageregulering, at priserne vil kunne falde og der vil være bedre konkurrence på markedet.
Vi ser frem til, at IT- og Telestyrelsen i løbet af foråret vil komme med en redegørelse om konkurrencesituationen på hele telemarkedet.
Særlig vil vi i den forbindelse lægge vægten på og kigge meget nøje efter
vurderingerne af konkurrencesituationen på bredbåndsmarkedet. Det er klart vores opfattelse, at der er behov for regulering på det her område, en sikring af, at flere får mulighed for at komme på bredbånd, en sikring af mere konkurrence og flere aktører.
At teleregulering skulle være årsag til ledighed og til afskedigelser blandt teleselskaberne er nok en overdrivelse.
Det er vores klare opfattelse, at når der sker den reaktion i teleselskaberne, at man står over for fyringer af 900 medarbejdere - som TDC tror jeg var ude med i december måned - så er det ikke med baggrund i den lovgivning, som vi laver herinde, men mere på baggrund af rationaliseringer, som teleselskaberne har planlagt i forvejen.
Vi er ikke af den opfattelse, at teleselskaberne føler sig sat i verden for at fastholde høj beskæftigelse i Danmark.
Modsat mener vi, at det kan være relevant at diskutere, hvordan man kan opsamle de mange medarbejdere fra it-sektoren, fra telesektoren, som i de her år bliver ledige.
Vi synes måske, at ministeren i andre sammenhænge burde gøre en indsats for, at der kunne planlægges f.eks. at sikre en overvintring af netop de medarbejdere, som nu står uden job på grund af de mange afskedigelser i telesektoren.
Jeg skal til sidst sige, at Socialdemokratiet kan støtte forslaget, som det foreligger.
Tina Nedergaard (V), 2003-02-18:
, for så vidt der er mulighed herfor og der er opnået de vilkår, der skal til, for at der er reel konkurrence. Jeg skal også spørge, om det ikke gør indtryk på hr. Thomas Adelskov, at den samlede telebranche også de små selskaber mener, at der er delmarkeder, der nu er klar til liberalisering og deregulering.
Og jeg skal spørge, om hr. Thomas Adelskov derfor ikke også er indstillet på, når vi får de endelige undersøgelser fra IT- og Telestyrelsen, og hvis de er entydige i deres konklusioner om, at markedet er klar til en liberalisering, at det så er det, vi arbejder for i forligskredsen.
Nej, jeg er såmænd meget godt tilfreds med svaret, det var fyldestgørende.
Men jeg har endnu et spørgsmål: Skal jeg forstå det på den måde, at hr. Thomas Adelskov mener, at det er vigtigere, at vi fastsætter den pris på denne vare, som vi som politikere mener er rigtig, end at markedet fører hen til den pris, som markedet nu engang vil føre hen til?
Det kan jo godt være en lavere pris, det kan også være en højere, og det kan også meget let være en differentieret pris.
Hvis det ikke er tilfældet, vil det jo svare til, at vi også herindefra skulle fastsætte prisen på mælk, da vi jo må forudsætte, at mælk er vigtig for små børn, og at vi derfor må fastsatte den. Hvis markedet er åbent, vil markedet jo i sig selv fastsætte den naturlige pris.
Thomas Adelskov (S), 2003-02-18:
Det er jo sådan set meget enkelt at svare på, for der er jo klart givet et svar fra IT- og Telestyrelsens side: Der er ikke tilstrækkelig konkurrence til, at man kan deregulere på maksimalprisen.
Så enkelt er det.
Så behøver man jo ikke at diskutere det nærmere.
Til gengæld er jeg ikke klar til at sige, at nu har priserne nået et fast lavt leje, og jeg synes, at det vil være en meget mærkværdig melding fra Venstre i dag at sige til forbrugerne ude i det ganske land: Vi synes, at priserne på telefoni har nået et fornuftigt leje, og derfor stopper vi reguleringen og slipper det nu bare fri, og nu kan selskaberne låse sig fast i den position, hvor de er på nuværende tidspunkt.
Det er vi ikke klar til, for vi kan også se, at teleselskaberne nu er ude at konkurrere.
Så der er masser af plads til konkurrence heri, og der er masser af mulighed for, at man stadig væk konkurrerer, selv om vi holder øje med prisen.
Det er jo det, der rent faktisk er tilfældet nu.
Det befinder vi os ganske godt med.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-02-18:
Det her lovforslag kommer primært på baggrund af EF-direktiver, og der er naturligvis nogle gode og mindre gode ting i lovforslaget.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren om, hvor meget dette lovforslag går ud over direktivet fra EU.
Hvad er grunden til, at man tager nogle ekstra ting med i lovforslaget?
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at Dansk Folkeparti ønsker et så sikkert og brugervenligt telemarked som muligt.
Jeg tænker her på de sidste ugers beskrivelse af problemer
på telemarkedet, som har været fremført i forskellige aviser.
I nogle af høringssvarene bliver det også nævnt, at man gerne så, at man fik mere tid til at lave et gennemarbejdet svar til ministeriet, og jeg må sige, at jeg forstår godt deres synspunkt, når man har et så stort lovforslag til behandling, og de hørte parter har kun fået 3 uger til at svare.
Hvorfor har man ikke givet de spurgte parter den nødvendige tid til at lave det optimale forarbejde?
Nogle af de gode ting, som eventuelt kan blive indført ved det her lovforslag, er, at man bliver beskyttet mod nogle af de uanmodede reklamehenvendelser via den elektroniske post, som mere og mere bliver brugt over hele verden, uden at modtageren har givet sit samtykke til modtagelsen.
Jeg tror og mener, at mange bliver irriteret over at få utallige reklamehenvendelser via mail på den måde, og har man ikke ASDL, kan det tage meget lang tid at downloade de her reklamer.
Og vi ved jo alle sammen, at tid er penge.
Så det er glædeligt at konstatere, at man vil gøre noget aktivt for at stoppe det.
Det er selvfølgelig også godt, at man kan standardisere på nogle andre områder, bl.a. når det gælder tv-signaler.
Andre positive ting ved dette lovforslag kan være, at det vil medføre, at det giver et fald i mængden af papirer, som skal transporteres imellem afsender og modtager. Det har selvfølgelig en positiv effekt på miljøet, og det synes Dansk Folkeparti også er godt.
En af de ting, som jeg ikke synes så meget om, er, at de her firmaer kan pålægges en særlig forpligtelse.
Her tænker jeg på, at man kan bestemme en pris, hvor det var udbud og efterspørgsel, der burde bestemme, hvor meget en vare skulle koste.
Sådan er det i mange andre brancher, og sådan burde det også være i telebranchen.
Det er sikkert noget af det, som vi kommer til at tale meget mere om i fremtiden, for vi kan se, at den udvikling, som sker i andre lande, går i retning af et meget mere frit marked.
Pia Christmas-Møller (KF), 2003-02-18:
De foregående ordførere har på loyal vis gennemgået hovedelementerne i dette lovforslag, som jo primært drejer sig om implementering af en række EF-direktiver.
Det vil jeg ikke gentage.
Jeg vil blot bekræfte, at for Det Konservative Folkeparti er det afgørende, at dette lovforslag har fundet vej frem til Folketingssalen i fuld respekt for det telepolitiske forlig, der blev indgået den 8. september 1999. Jeg vil også gerne på Det Konservative Folkepartis vegne bekræfte, at det fortsat er vores målsætning at få liberaliseret og dereguleret hele telemarkedet, men det skal naturligvis ske på en måde, så vi hele tiden har fokus på den egentlige målsætning, nemlig at sikre forbrugerne de bedst tænkelige vilkår.
Og her handler det jo både om pris og om forsyningssikkerhed.
Det er vores tilgang til det hele, og så vil jeg afvente de telepolitiske redegørelser, der kommer senere på året, til den store telepolitiske diskussion.
Må jeg ikke sige om spørgsmålet om manglende tid til høringssvar, at jeg i hvert fald er indstillet på, at vi i udvalget tager os den tid, der skal til, sådan at alle kan komme med de oplysninger, indvendinger og kommentarer, der er behov for, så vi får sikret en god behandling af det rimelig omfattende lovforslag. Jeg vil indstille forslaget til en positiv og velvillig udvalgsbehandling.
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-02-18:
Det Radikale Venstre er med i den telepolitiske aftale, og derfor er vi selvfølgelig også med til at bakke op bag lovforslaget her.
Vi synes, der er god fornuft i princippet om markedsanalyser, og vi synes også, at de diskussioner, som vi jævnlig har om telepolitikken, netop begrunder, at der lægges stor vægt på meget grundige markedsanalyser, således at vi har solide grundlag at træffe beslutninger på. Tidligere i diskussionen brugte Venstres ordfører eksemplet med prisfastsættelse af mælk som en parallel til teleområdet.
Der må man da sige, at der er en stor virksomhed, der om muligt har endnu større markedsandel end det, der gælder på teleområdet, så det er måske et meget ringe valg eksempel, i forhold til hvad en liberalisering på sigt skal afstedkomme og opnå.
Det kommer nu ind som følge af EU's direktivpakke, og det er selvstændigt godt, det er en selvstændig, god pointe.
Vi er ligeledes optaget af hele spørgsmålet om forbrugerområdet, af mulighederne for yderligere forbrugerbeskyttelse.
Det vil vi forfølge under udvalgsbehandlingen.
Men alt i alt kan vi støtte lovforslaget.