runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torben Hansen (S), 2004-01-22:
Fru Inger Støjberg sagde i sin ordførertale, at det her var useriøst, og at Enhedslisten lagde op til udokumenteret hysteri.
Jeg vil sige, at når man ser på årsrapporterne fra bl.a. GEUS, som overvåger det danske grundvand, så synes jeg ikke, man kan sige, at der her er tale om utidigt hysteri; der er i nogle af forslagene måske nærmere tale om rettidig omhu.
Men i forhold til det saglige-faglige grundlag og 300-meter-zoner hørte jeg også fru Inger Støjbergs indlæg sådan - det kan fru Inger Støjberg jo så bekræfte - at nu må man jo så kigge på udvalgets arbejde, og det kunne være, at det nogle steder var ganske få meter, der var vandindvindingsområdet, og andre steder kunne det være flere kilometer.
Dernæst: Hvem skal så betale?
Bliver det forbrugerne, eller bliver det dem, der forurener?
Inger Støjberg (V), 2004-01-22:
Jeg må sige, at det overrasker mig noget at skulle blive kaldt for hykler, og det overrasker mig i øvrigt også noget, at regeringen her bliver kaldt for hyklere.
Tværtimod synes jeg egentlig, der bliver taget utrolig godt netop sagligt-fagligt hånd om lige præcis det her problem.
Først arbejdede den arbejdsgruppe, som har aflagt rapport her for nylig, nu kigger vi på det og ser, hvad der kan gøres, og så har jeg forstået, at miljøministeren vil vende tilbage.
Det synes jeg virkelig er et yderst sagligt fundament for netop at beskytte grundvandet.
Vi beskytter grundvandet, vi vil have rent drikkevand, vi vil beskytte det, men vi vil gøre det ud fra de saglige-faglige argumenter, ikke sådan noget pjat med bare at tegne en radius, som giver befolkningen falsk tryghed og måske lidt ekstra stemmer i stemmeurnen.
Nej, det skal være sagligt, og det skal være fagligt.
Jørn Jespersen (SF), 2004-01-22:
Så har vi hykleriet fuldstændig blotlagt.
Først siger fru Inger Støjberg: Vi er tilhængere af at træffe beslutninger på et fagligt-sagligt grundlag, og når man så henviser til en fuldstændig entydig anbefaling fra det udvalg, der er nedsat for at lave en faglig-saglig vurdering, så siger fru Inger Støjberg: Ja, vi er indstillet på at arbejde videre med det.
Det skal altså skydes ud i fremtiden; det skal begraves i endnu en syltekrukke; man vil ikke agere.
Der er ikke tale om, at Venstre vil træffe politiske beslutninger om at beskytte vores fælles drikkevand, selv om der ligger en faglig-saglig indstilling.
Det er Venstres intentioner.
Kunne vi så ikke blive fri for hykleriet om det fagligt- saglige grundlag for beslutninger?
Inger Støjberg (V), 2004-01-22:
Vi er i hvert fald i Venstre meget tilhængere af, at man kigger videre på det her, og præcis derfor har ministeren jo også nedsat endnu en arbejdsgruppe, som skal kigge på mulighederne for det her.
Jørn Jespersen (SF), 2004-01-22:
Det her spørgsmål om, hvorvidt man skal lave nogle beskyttelseszoner til vandindvinding, har jo været genstand for et udredningsarbejde på et fagligt-sagligt grundlag, og det udvalg anbefaler, at der skabes hjemmel til at fastlægge nogle zoner, hvor man tager udgangspunkt i de lokale forhold.
Er Venstre tilhænger af, at man følger anbefalingen på baggrund af den faglige-saglige rapport og nu skaber hjemmel til at lave en beskyttelse af vandindvindingen og vores fælles drikkevand?
Kamal Qureshi (SF), 2004-01-22:
Jeg tror i og for sig ikke, at der er uenighed, hverken fra forslagsstillernes side eller fra de andre partier i salen, om at prøve at kigge på effekten af de omkostninger, der nu bliver lagt frem og også at kigge på sammenhængen.
Men så kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren: Når nu ministeren selv er meget optaget af, at man skal kigge på effekten af et forslag, at man skal kigge på, om det virker, og hvad folk siger, og hvor meget det vil koste,
så kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren, hvordan det kan være, at regeringen og Dansk Folkeparti så gennemførte et forslag om at give gratis influenzavaccinationer til alle over 65 år, alle, uanset folks i øvrigt gode købekraft.
Ministeren fortæller, hvordan folk har råd til at investere det hele, men på trods af at fagpersoner fortalte, at influenzavaccinationer altså ikke var nødvendige, bare fordi man kom over 65 år, og at det var nogle særlig udsatte grupper, der havde brug for det, så gik regeringen alligevel ind og lavede en hovsaløsning på et lille atom i et meget stort hav af alle de tilbud for nu at følge den retorik, ministeren brugte.
Hvad er det så, der gør, at lige præcis influenzavaccinationerne var de 75 mio. kr. værd, og at det her ikke er de millioner af kroner værd, forslaget lægger op til?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-01-22:
Nu skal jeg være meget varsom med at indlade mig i en stor teknikdebat med SF's influenzaordfører, som jo bestrider langt større faglige forudsætninger, end jeg gør, for at diskutere det her emne.
Men jeg mener nu ikke, det er rigtigt, når hr. Kamal Qureshi siger, at der ikke er en faglig anbefaling af, at det er en god idé at lade sig influenzavaccinere, hvis man er over 65 år.
Det er der sådan set en rimelig entydig faglig anbefaling af.
Så er der også en faglig anbefaling af, at en række andre risikogrupper med fordel kan lade sig influenzavaccinere.
Det er sådan set et udmærket tiltag, der dér er taget, som er i overensstemmelse med det, der også er den faglige anbefaling.
Når vi har de her debatter, så vender vi næsten altid tilbage og næsten altid kun tilbage til spørgsmål om influenza.
Jeg tror da alligevel, at hr. Kamal Qureshi også har den bredere tilgang til arbejdet her i salen, at han er bekendt med, at der også er noget, der hedder politik, og at der er noget, der hedder, at partier møder med nogle særlige krav, og så køber man, og man giver, man tager, og man får.
Det er vist en kendt sag, og jeg tror ikke, jeg afslører nogen hemmelighed ved at sige, at det har været et meget, meget højt prioriteret ønske fra Dansk Folkeparti, som jo altså har løftet og båret i forhold til regeringens økonomiske politik, lige præcis at fremme den her sag.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-01-22:
Det var lige præcis ingen lapsus.
Det er nemlig det, jeg forsøger at fortælle hr. Keld Albrechtsen.
Hr. Keld Albrechtsen tror, at det her kommer regeringen i tanke om på baggrund af hr. Keld Albrechtsen og hr. Jørn Jespersen.
Det er en hel misforståelse.
Det har vi besluttet at vi synes
er en god idé, dem, der står bag ved det her.
Vi har en interesse i det, og derfor går vi i gang med det. Jeg vil ikke stå her og begynde at give bud på, hvornår det kommer.
Det ville da også være helt uansvarligt, men enhver, der følger med i den her debat, ved jo, at det her er et højt prioriteret område, og at vi gør en ekstraordinær indsats på drikkevandsområdet, i forhold til hvad der er sket før.
Så hvorfor skulle det da være sådan, at vi forsøgte at hindre at få et lovforslag frem?
Det skal bare hvile på et fagligt, sagligt grundlag.
Jeg må sige til hr. Keld Albrechtsen, at nu er det jo ikke sådan, at hr. Keld Albrechtsen plejer at rådføre sig med miljøministeren om, hvornår miljøministeren bliver kaldt i samråd eller til orientering i udvalget, så det skal nok komme. Jeg giver ingen bud på noget, for jeg har sagt én gang, at vi ikke vil stå og gætte.
Det hviler på et fagligt, sagligt grundlag, men jeg har en interesse i, at det kommer
så hurtigt, det kan, og det er også den opgave, mine folk har fået stillet i udsigt.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-01-22:
Jeg synes, det er en god idé, at man foretager en sådan beregning, og jeg kan bekræfte, at vi almindeligvis også gør det, når det gælder introduktion af ny medicin m.v.,
altså gør os kvalificerede overvejelser, og det er måske også det, der er lidt af en anke mod forslaget her.
Hvad er det for kvalificerede overvejelser, der ligger bag buddet på de 14.000 patienter, der vil efterspørge det her tilbud, når der potentielt er 1,2 millioner, der har muligheden for det?
Det synes jeg ikke er gennemargumenteret her.
Jeg skal ikke stå og belære nogen om politik.
Tværtimod var jeg før meget rosende i min omtale af SF's ordfører.
Jeg synes bare, at jeg lige ville tage den vinkel med.
Og jeg skal da heller ikke udelukke, hvis SF som Dansk Folkeparti gik ind og tog et totalt medansvar for regeringens økonomiske politik, var med til at sikre skattestoppet, sådan at danskerne over tid ville opleve en lempet skattebyrde etc., at det også kunne give sig udslag i, at der på et eller andet tidspunkt kunne afsættes 15 mio. kr. til et målrettet forsøg på området her.
Poul Qvist Jørgensen (S), 2004-01-22:
Jeg synes, det her er lidt interessant.
Kundgørelse II står jeg med her, syv sider, den er underskrevet af rigspolitichef Torsten Hesselbjerg, og den træder i kraft den l. august 2001, og - og jeg citerer fuldstændig ordret - »... samtidig ophæves Kundgørelse II, nr. 55 af 28. marts 1994«.
Vi er vist ude i et eller andet, som kan være lidt interessant, men det her dokument er taget direkte fra Folketingets Biblioteks samling, der er lagt frem til debatten i dag.
Det må vi lige have fundet ud af, for jeg kan da have overset noget, der kan være sket nogle andre ting.
Hans Andersen (V), 2004-01-22:
Den kundgørelse, jeg refererer til, er Rigspolitichefens kundgørelse II af 27. juni 2002 om detentionsanbringelse af berusede personer.
Så spørger hr. Poul Qvist Jørgensen, om Venstre finder, at vi skal undersøge yderligere for at sikre, at vi tager hånd om disse personer på den bedst mulige måde.
Jeg synes, at man ude lokalt i amter i samarbejde med politikredse får vedtaget et sæt klare retningslinjer for, hvordan man tager hånd om disse personer.
Det fungerer forskelligt i amterne og i politikredsene, men jeg synes - det er også det, ministeren refererer til - at det brev, der gik ud i december måned om, at der nu skal være klare retningslinjer på det her område, er tilfredsstillende.
Poul Qvist Jørgensen (S), 2004-01-22:
Det bliver lidt tricky, men jeg vil godt spørge hr. Hans Andersen, som jo refererer til Rigspolitichefens kundgørelse, om hr. Hans Andersen vil bekræfte, at den kundgørelse er fra august 2001 og ikke, som indenrigsministeren sagde, fra 2002.
Jeg håber, at jeg kan nå at få den berigtigelse, inden jeg skal på talerstolen om lidt, for min ordførertale er faktisk bygget op omkring, at den kundgørelse er fra den tidligere regerings tid.
Hans Andersen (V), 2004-01-22:
Med dette forslag ønsker SF, at der skal etableres lokale/regionale afdelinger til modtagelse af berusede personer, som ikke kan tage vare på sig selv med henblik på akut afrusning.
Formålet skulle være at sikre en forsvarlig sundhedsfaglig behandling og omsorg samt tilsyn med den berusede under afrusningen, hertil rådgivning umiddelbart efter afrusning med henblik på forebyggelse.
Det er en kompleks problemstilling med samspil mellem flere myndigheder, og den er jo langtfra ny.
Et af problemerne er, at berusede personer, der kommer i detention, som oftest i forbindelse med beruselsen har begået noget ulovligt, og at politiet derfor tvangstilbageholder dem af hensyn til deres egen og andres sikkerhed.
Så ligger opgaven hos politiet og ikke hos sundhedsmyndighederne.
Når det så er sagt, kan vi også se, at politiet udmærket godt er klar over denne problemstilling.
Rigspolitichefen har ved kundgørelse om detentionsanbringelse af berusede personer understreget, at berusede personer straks skal indbringes til sygehus, lægehus eller lignende, hvis der er den mindste mistanke om, at den tilbageholdte er syg eller har pådraget sig behandlingskrævende skader.
Men med et antal detentionsanbringelser på godt 11.000 personer om året, hvoraf de ca. 8.000 er berusere, som fortsat skal tilbageholdes, vil der til resten, ca. 3.000, ifølge forslagsstillerne skulle oprettes afrusningsafdelinger. Jeg har svært ved at se, at der er befolkningsgrundlag nok til at oprette egentlige afrusningsafdelinger lokalt med politi, social- og sundhedspersonale, udstyr m.v. Denne løsning vil være alt for dyr og dyrere end afrusning eksempelvis på et sygehus eller forsorgshjem. I Venstre er vi derfor på linje med regeringen og vil opfordre til, at man lokalt/regionalt afhængig af forholdene finder frem til den mest hensigtsmæssige måde at løse disse problemer på.
Og på den baggrund kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-01-22:
Alt kan lade sig gøre.
Det er sådan det korte svar på det spørgsmål.
Altså alt kan lade sig gøre.
Hvis man har viljen og pengene og også de menneskelige ressourcer til det, så kan alt lade sig gøre.
Så spørgsmålet er sådan set om metodevalg.
Og selv om jeg anerkender, at alt kan lade sig gøre, så sætter jeg altså bare et spørgsmålstegn ved, om det er den rigtige metode, der anvises her - jeg sætter et stort spørgsmålstegn ved det.
Jeg tror, at vi skal forfølge den vej, vi sådan set befinder os på i øjeblikket.
Line Barfod (EL), 2004-01-22:
Der er jo ikke nogen, der snakker om, at der er andre end politiet, der skal have magt til at tvangstilbageholde - og så glemmer vi, at psykiatrien også har magt til at tvangstilbageholde i denne her sammenhæng.
Man kunne vel godt forestille sig, at man på sygehusene, hvor man har det sundhedsfaglige personale, havde
et sted, hvor man kunne sætte dem ind, uden at der behøver at være fem læger og syv sygeplejersker på vagt døgnet rundt, hvis der en gang om ugen kommer én.
Det kan vel godt lade sig gøre at have nogle faciliteter, på samme måde som vi har skadestuer og brandvæsen osv., Også selv om der forhåbentlig ikke bliver en storbrand hver dag, så sørger vi for at have et vist beredskab og prøver så samtidig at udnytte ressourcerne bedst muligt.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-01-22:
Ja, nu er jeg jo indenrigs- og sundhedsminister og ikke justitsminister, men jeg tror nu nok alligevel, at jeg med min begrænsede ressorttilgang må udtrykke en vis bekymring ved, at man skal give andet end politiet opgaven med hensyn til tvangstilbageholdelse af folk, der f.eks. har begået noget kriminelt.
De tal, jeg har nævnt her i mit indlæg, understreger jo, at langt størstedelen af de detentionsanbragte sådan set er detentionsanbragte af to grunde, dels på grund af deres beruselse, dels altså også fordi der er et behov for tvangstilbageholdelse.
Den opgave kan ikke flyttes væk fra politiet, det har jeg ikke fantasi til at forestille mig.
Tilbage står vi så med de rene berusere, og der er vi altså nede på et antal, som hvis man forestiller sig, at man lokalt skulle indrette sig med enheder, der alene har denne specifikke opgave for øje, så er man altså ude i et ekstremt, jeg vil tillade mig at kalde det ressourcefrås.
Jeg skal bare henvise til de tal, jeg nævnte.
Hvis vi altså statistisk taler om en beruser pr. uge pr. hvad der svarer til indbyggertallet i Vejle, så giver det jo altså ikke nogen mening at etablere et tilbud isoleret fra det her. Derfor er min hovedkonklusion, at vi inden for de rammer, der eksisterer, og i en kombination af de rammer, der eksisterer, skal forfølge det formål, som også er SF's, og som jeg jo helt overordnet også er enig i.
Line Barfod (EL), 2004-01-22:
Som ministeren også var inde på, er det her jo en tilbagevendende debat.
Enhedslisten har også rejst den tidligere.
Og selv om ministeren ønsker centralisering og effektivisering osv. i Sundhedsvæsenet, så er det, så vidt jeg har forstået, stadig meningen, at der skal være sygehuse rundtom i landet, så det burde vel være muligt at lave med udgangspunkt i de lokale forhold.
Man kan jo ikke være uenig i, at man lokalt skal se på, hvad der kan lade sig gøre, og lave nogle lokale løsninger, så vi får flyttet afrusningen fra detentionerne.
Hans Andersen (V), 2004-01-22:
Jamen jeg har her fået oplyst, at det er hr. Poul Qvist Jørgensen, der har ret i den her sag, og vi skal ikke fortsætte ud ad den linje.
Det fører ikke til en bedre behandling af berusere i Danmark.
Så det er hr. Poul Qvist Jørgensen, der har ret.
Så synes jeg, at vi skal arbejde med det udgangspunkt, at vi nu får nogle klare regler udeomkring i amter og mellem politikredse for behandling af disse personer.
Det synes jeg vi skal bestræbe os på at arbejde efter.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-01-22:
Jeg har ikke yderligere at tilføje.
Så kan jeg jo kvittere tilbage igen, og så kan vi jo bruge tid på det.
Jeg synes, det står rimelig klart.
Jeg er meget enig med fru Anne Baastrup i, at det her bør være et vedvarende fokusområde, og at alting ikke løses godt nok.
Jeg er sådan set også enig i - det mener jeg egentlig også jeg har tilkendegivet i mit indlæg her - at i den ideelle verden, hvor alting kan lade sig gøre, kunne der være meget fornuft i beslutningsforslaget fra SF.
Men vi lever jo ikke i den ideelle verden; vi lever i virkelighedens verden, som vi så skal prøve at gøre mere og mere ideel, og til det hører jo altså også en vurdering af, hvordan vi anvender vores ressourcer, herunder også vores menneskelige ressourcer.
Når fru Anne Baastrup selv trækker en oplysning fra Bornholm frem, som jeg så ikke i øvrigt kan forholde mig til, fordi vi ikke ved, hvilket belæg der er for den, så må man sige, at hvis man lægger det til grund, altså synspunktet om, at lægerne ikke ønsker at påtage sig det her arbejde, så må man jo spørge sig selv, hvordan man i øvrigt i en sundhedssektor, hvor der er knaphed på personale, hvor det nogle steder er svært at rekruttere, kan tro på, at man kan rekruttere personale til specifikke afrusningsafdelinger.
Det vil jeg sætte et spørgsmålstegn ved.
Så også det argument trækker jo sådan set i retning af, at vi skal løse problemerne med afsæt i de lokale forhold.
Det har jeg fokus på, og jeg bidrager også gerne ved at benytte udvalgsarbejdet omkring det her beslutningsforslag som mit springbræt til at tage temperaturen på, hvordan det så egentlig går.
Anne Baastrup (SF), 2004-01-22:
Jeg takker for ministerens sådan efter omstændighederne rimeligt åbne tilgang til det her problem.
Det er fuldstændig rigtigt, at det af Rigspolitichefens kundgørelse fremgår, at lægeundersøgelse skal være obligatorisk.
Problemet er bare, at der for det første er steder, eksempelvis på Bornholm, hvor der ikke nogen læger, der vil deltage i det her arbejde. Det har jeg just fået at vide fra nogle hjemmelsmænd på Bornholm.
Det synes jeg i sig selv isoleret set er et
problem.
For det andet handler det rent faktisk om en person, der døde i en detention.
Der kom lægen, undersøgte den pågældende, og på det tidspunkt, hvor lægen undersøgte, var der ikke nogen problemer.
Overvågningsapparatet var sort/hvidt; politibetjenten, der skulle sådan følge med i forløbet, kunne ikke se, at den pågældende skiftede farve i hovedet, og han døde altså.
Så det er spørgsmålet, hvor godt det rent faktisk foregår rundtomkring med det grundlag, der er i dag.
Lone Møller (S), 2004-01-22:
Ja, det er jo så måske netop en af grundene til, at vi ikke skal sygeliggøre alle.
De behøver nemlig ikke alle sammen at gå til deres praktiserende læge, men kunne komme til en sundhedsperson, som decideret er uddannet i lige nøjagtig ernæring.
Og så vil jeg næsten vove den påstand, men det kan vi jo få afdækket i udvalget, at selv om slankemedicinen måske er gået ned, så vil jeg tro, at vi betaler mere i sygesikringstilskud til slankemedicin, som måske er af mere eller mindre tvivlsom karakter, end vi overhovedet vil komme til at betale ved at støtte det her forslag.
Men lad os få afklaret det og også, hvad det ville koste, hvis samtlige overvægtige skulle gå til vægtkontrol hos de praktiserende læger.
Det tror jeg bliver et meget stort beløb.
Birthe Skaarup (DF), 2004-01-22:
Jamen de foretager jo allerede den slags helbredsundersøgelse og helbredstjek, når man vejer for meget.
Før i tiden blev der brugt et stort antal slankemidler.
Vi så lige i går på en konference i Landstingssalen, hvordan slankemidlerne er gået ned
, men når man får ordineret et slankemiddel hos sin læge, så går man også til kontrol.
Og at erstatte det med en direkte diætvejledning synes jeg kunne være en af de måder, man tacklede overvægt på.
Der er fokus på fedme.
Den nationale handlingsplan har vist, at det er gavnligt at gå ind og kigge på, når man er overvægtig.
Man får et bedre liv, man bliver fritaget for mange fedmerelaterede sygdomme, og jeg synes som sagt heller ikke, at vi skal omklamre alle i det her land.
KL. 13.35
Lone Møller (S), 2004-01-22:
Nu lyder det jo nærmest, som om fru Birthe Skaarup mener, at det er gratis at gå til lægen i dag.
Det kan godt være, der ikke er penge mellem patient og læge, men jeg vil tro, at det koster nogenlunde i størrelsesordenen det samme beløb at gå til vægtkontrol en gang om ugen hos den praktiserende læge, som det ville gøre at gå til en vejledende og uddybende ernæringssamtale hos en person, som decideret er uddannet til at tage sig af det.
Hvis vi gør det op i kroner og øre, tror jeg ikke, vi sådan vil finde ud af, at der er det store beløb sparet ved at gå til lægen, som måske ikke er særlig god til det, og som har hulens travlt.
Enhver, der har prøvet at sidde hos sin praktiserende læge, ved også, at venteværelset altid er stoppet.
Så hvis fru Birthe Skaarup mener, at det er gratis for samfundet, så er der noget, hun har misforstået.
Men lad os prøve at få en beregning på, hvad lægerne eventuelt skal have for kontrollerende vægtbesøg, og hvor meget diætbehandling koster i en normal praksis.
Jeg tror, det er dyrere.
Birthe Skaarup (DF), 2004-01-22:
Fru Lone Møller nævnte mig i den afsluttende tale her og sagde bl.a., at jeg skulle have sagt, at det kan lægerne selv klare.
Ja, det er et af de områder, som de har mulighed for at klare.
De har også mulighed for at anvise en diæt.
De har mulighed for at tage patienten ind igen for at kontrollere: følger patienten diæten?
Det er noget af det, jeg har givet udtryk for.
Jeg tror ikke, der er nogen, der lukker øjnene for, at de kliniske diætister også har deres mission i det her samfund.
De bruges i sundhedsvæsenet.
Det, det handler om, er bl.a. økonomien i det her, men det handler også noget om, at vi ikke skal klientgøre alle mennesker i det her samfund, hvor Socialdemokraterne vil omklamre hvert enkelt menneske.
Vi skal altså også have lov til selv at gøre en indsats.
Jeg er fuldt overbevist om, at mange, der ønsker at tabe sig, også kan tabe sig med en god vejledning fra det danske sundhedsvæsen.