runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2005-05-03:
Jeg synes, at det, der er det store problem i denne her sammenhæng, og det, som jeg også er inde på, jo altså er, som også hr. Rune Lund konstaterede i sidste uge, at Europarådet fuldstændig ud af den blå luft opfinder en lang række områder at blande sig i, fordi man søger at finde en ny identitet.
Det anser jeg for at være så klart et nationalt anliggende, at man ikke bør anvende Europarådet til den slags beslutninger.
Det synes jeg er et godt eksempel på, at man er gået for vidt, og man burde få en selvransagende effekt igennem alle organerne i Europarådet for at gøre klart, hvad det egentlig er, man skal arbejde med.
Rune Lund (EL), 2005-05-03:
Tak for indlægget.
Det her illustrerer jo meget godt forskellen på Dansk Folkepartis og Enhedslistens EU-modstand.
Dansk Folkeparti kommer her i dag med et passioneret indlæg mod mere europæisk samarbejde, mens Enhedslisten f.eks. anbefaler et nej til EU-forfatningen, fordi vi vil have mere europæisk samarbejde.
Vi vil have mere Europa, men vi vil have mindre EU, og hele debatten om Europarådet viser også meget tydeligt, at der er forskel på EU og Europa.
EU er kun en delmængde af Europa.
Til ordføreren: Er det så fornuftigt at hive politikområder ud af samarbejdet i Europarådet med de 46 lande? Sagen er jo, at der er lande, som meget ønsker, at der kommer flere områder ind, f.eks. Rusland, som jo ikke er interesseret i, at det kun kommer til at handle om menneskerettigheder, for menneskerettighederne spanker heldigvis Rusland hele tiden.
Vil det derfor ikke være med til at undergrave kampen for menneskerettigheder, at man tømmer Europarådet for politisk indhold?
Kim Mortensen (S), 2005-05-03:
Hr. Rune Lund kan få en garanti for, at Socialdemokratiet på ingen måde vil være med til at gradbøje menneskerettigheder, hverken i EU’s eller Europarådets arbejde.
Rune Lund (EL), 2005-05-03:
Kan vi så få en meget kontant garanti fra Socialdemokraterne her i dag for, at hvis EU-forfatningen skulle blive vedtaget – gud bedre det, lad os håbe, at det bliver et stort og rungende nej over hele Europa – vil Socialdemokraterne her i landet på ingen måde være med til at udsulte Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i Strasbourg på bekostning af Menneskerettighedsdomstolen i EU, hverken politisk eller økonomisk.
Kan vi få en garanti for det?
Kim Mortensen (S), 2005-05-03:
Ja, det kan jeg sådan set godt kommentere.
Som der også påpeges i redegørelsen, er der ganske rigtigt nogle institutionelle kompetencer, som vi skal tage fat på, og noget, som skal forebygges.
Men jeg tror ikke, det ændrer ved den kendsgerning, at ved at få forankret disse værdier i et europæisk samarbejde i EU vil der også være en større garanti for, at vi kan brede værdierne ud i det samlede europæiske samarbejde.
Rune Lund (EL), 2005-05-03:
Jeg må indrømme, at jeg ikke er så optimistisk som ordføreren for Socialdemokratiet med hensyn til at vurdere, hvad det vil betyde, at charteret om menneskerettigheder bliver skrevet ind i EU-forfatningen, hvis den skulle blive vedtaget.
Der står helt klart i den redegørelse, vi diskuterer i dag, at i forholdet mellem Europarådets domstol, som 46 lande står bag, og EU’s domstol, som kun 25 lande står bag, vil der ske det, at såfremt forfatningen vedtages, vil der opstå kompetencetvivl og uheldig overlapning på menneskerettighedsområdet.
Det er jo det samme som at sige, at vi lige pludselig får to menneskerettighedsdomstole – den i Europarådet, som Enhedslisten er tilhænger af, og som har 46 lande bag sig, og den i EU, som har 25 lande bag sig.
Efter at jeg har været til en uges møde i Europarådet i sidste uge, er det min klare overbevisning, at vi er i gang med en udvikling, hvor Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol er ved at blive kørt ud på et sidespor af EU-Domstolen.
Kunne vi få en kommentar til det fra ordføreren for Socialdemokratiet?
Kim Mortensen (S), 2005-05-03:
Jeg tror ikke, det er undergravende, og jeg tror, det vil være en styrkelse af demokratiudviklingen i det samlede Europa, at disse væsentlige værdier nu også bliver forankrede i det europæiske samarbejde i EU og ikke kun i Europarådets arbejde.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-05-03:
Jeg har også stor forståelse og respekt for de tanker, man gør sig i den socialdemokratiske gruppe, men jeg synes ikke, jeg fik noget klart svar.
Sagen er jo, at man på den ene side siger, at man støtter menneskerettighedsarbejdet i Europarådets domstol, men på den anden side indfører et charter, der med hjemmel i artikel 8 i forfatningen får forrang frem for enhver anden lovgivning og er langt mere udvidende og langt mere omsiggribende end det oprindelige europarådscharter, nemlig menneskerettighedserklæringen.
Det er da en undergravning af den menneskerettighedserklæring, som hr. Kim Mortensen og hr. Kim Mortensens parti egentlig fører sig frem som fortalere for.
Kim Mortensen (S), 2005-05-03:
Jeg har forståelse for, at hr. Morten Messerschmidt har svært ved at forstå det.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-05-03:
Jeg bemærkede, at hr. Kim Mortensen sagde, at EU’s forfatningstraktat, som hr. Mortensen kalder den, styrker Europarådet.
Det har jeg svært ved at forstå, og derfor vil jeg godt høre, om hr. Kim Mortensen kan uddybe dette synspunkt.
Sagen er jo, at forfatningens afsnit II indeholder et charter, som på en lang række områder udvider Menneskerettighedsdomstolens i forvejen temmelig udvidede kompetenceområde.
Jeg har meget svært ved at forstå, hvordan et forsvar for Menneskerettighedsdomstolen kan kombineres så klart med et forsvar for forfatningen, der vil betyde, at EU-retten, der i øvrigt har forrang frem for al national ret, vil stå langt bedre og langt stærkere end det, hr. Kim Mortensen egentlig søger at advokere for, nemlig Europarådets internationale retsstilling.
Hanne Severinsen (V), 2005-05-03:
Det beror jo på, om man virkelig kan påvise det, og i sidste ende er det altså kun domstolen, der kan påvise det.
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-05-03:
Nej, jeg kan altså ikke se, at en juridisk uenighed og en juridisk diskussion kan påføre den danske stat et regulært problem i forhold til menneskerettighederne; det kan jeg ikke.
Jeg mindes, at den radikale leder, fru Marianne Jelved, på et tidspunkt var meget fortørnet over vores 24-års-regel.
Jeg er helt på det rene med, at det ikke er den, fru Gerner Nielsen taler om lige i øjeblikket.
Men det var fru Jelved meget fortørnet over.
I sin frustration foreslog hun i stedet en 21-års-regel, indtil hun fandt ud af, at det nok var et lige så stort problem, og at den egentlig burde ned på et 18-års-niveau.
Altså en levende politisk diskussion, en levende juridisk diskussion skal der være plads til.
Nej, svaret er klokkeklart.
Jeg anser ikke den diskussion for at være et problem i forbindelse med Danmarks overholdelse af internationale konventioner, herunder menneskerettighedskonventionen.
Morten Østergaard (RV), 2005-05-03:
Jeg vil gerne kvittere for den bekymring, den konservative ordfører udviser over for forholdene i Rusland.
Og så vil jeg bare spørge, om den konservative ordfører finder det passende, hvis en russisk minister skulle finde anledning til i anledning af menneskerettighedskommissærens besøg og aflæggelse af rapport, at sige, at det må være noget, han ikke forstår, fordi han er spanier.
Karen J. Klint (S), 2005-05-03:
Sidst var det jo integrationsministeren, da vi havde debatten.
Jeg synes egentlig, at ministeren svarer lidt udenom.
Ministeren forsøger i hvert fald at få bolden tilbage på vores banehalvdel ved at sige, at vi skal komme med alle svarene, men vi har jo netop lagt op til, at regeringen skal komme med nogle bud på, hvordan man kan etablere en teologisk uddannelse på akademisk grundlag, lige så vel som vi har en teologisk uddannelse inden for kristendommen på akademisk grundlag.
Hvorfor er der så stor forskel, at lovgrundlaget skulle være forskelligt, som der blev sagt, og at vi ikke forholder os til lovgrundlaget?
Morten Østergaard (RV), 2005-05-03:
Det vil så sige, at hvis en minister fra et land, som bliver kritiseret af den europæiske menneskerettighedskommissær, udtaler, at det må være noget, han har misforstået, fordi han er spanier, så er det ikke noget, den konservative ordfører bifalder?
Marianne Jelved (RV), 2005-05-03:
Så vil jeg spørge på en mere blød måde: Vil udenrigsministeren af hensyn til de andre lande, der er medlemmer af Europarådet, herunder Rusland, hjælpe Det Radikale Venstre med at rejse en debat om, at Danmark går foran med at tage de kritikpunkter alvorligt, som kommer?
Per Stig Møller (KF), 2005-05-03:
Jeg tror ærlig talt, at fru Marianne Jelved skal rejse den debat i et spørgsmål til integrationsministeren.
Som udenrigsminister sidder jeg ikke og har noget at gøre med administrationen af de forskellige love under integrationsministerens ressort.
Jeg kan kun sige det principielle, som har været tilfældet, og give den overordnede vurdering, som jeg kan give.
Men hvis man vil have en detaildiskussion om forvaltningen af ressorten, så skal man altså tale med integrationsministeren, og det er der jo rig lejlighed til i Folketinget.
Det er jo polemik for polemikkens skyld, vi for øjeblikket hører.
Når oppositionen her kun kommer med de ting, som de har kunnet bruge fra Gil-Robles’ rapport, og fuldstændig ignorerer, at der også har været sagt positive ting om den udvikling, der har været, og de anbefalinger, vi har fulgt, så er det da selvfølgelig min pligt af hensyn til almindelig folkeoplysning at gøre opmærksom på, at der også var andet end det, hr. Østergaard og andre har underholdt Folketinget med i dag, for de har kun underholdt med de negative ting. Jeg har prøvet at bringe lidt balance i det ved også at nævne også de positive ting, og jeg synes faktisk det er temmelig rimeligt i folkeoplysningens navn, at man sørger for lidt balance i tingene.
Det er da klart, at en russisk regering både vil hæfte sig ved de positive ting, thi det gør vi alle her i livet, men den vil da også naturligvis skulle hæfte sig ved de negative ting.
Det har vi så også gjort, for som jeg lige har sagt til hr. Østergaard, så har vi jo altså også imødekommet kommissærens kritik på et par punkter.
Morten Østergaard (RV), 2005-05-03:
Skal jeg så bare forstå det sådan, at hvis der nu i den rapport, som menneskerettighedskommissæren fremsætter om Rusland, findes positive elementer, vil den russiske regering på samme måde kunne labbe dem i sig og så med henvisning til, at der faktisk er positive elementer, sidde de resterende dele af kritikken overhørig?
Per Stig Møller (KF), 2005-05-03:
Regeringen er naturligvis altid enig.
Alle redegørelser, der sendes til Folketinget, står en enig regering selvfølgelig bag, så det er der ikke nogen tvivl om.
Men jeg vil da godt understrege igen på baggrund af den debat, der har været, at Gil-Robles også havde positive bemærkninger.
Det gjaldt f.eks. nedgangen i anvendelse af isolationsfængsel, det gjaldt bekæmpelse af vold i hjemmet og integrationsbestræbelserne generelt, det gjaldt også, som fru Pia Christmas-Møller nævnte, hensynet til afsoning for alvorlige kriminelle med psykiske problemer i Grønland, hvor han kom med anbefalinger, som han er glad for, at vi har fulgt.
Den kritik, han kom med, er i den redegørelse, som hr. Østergaard nævner, mere fokuseret på, at reglerne tilsammen udgjorde et restriktivt og uoverskueligt regime, og han opfordrede til forenkling og fleksibilitet, og vi vil da naturligvis altid gerne forenkle og gøre tingene mere fleksible.
Morten Østergaard (RV), 2005-05-03:
Det, at man ikke har krænket menneskerettighedskonventionen endnu, kan altså tages som udtryk for, at man så heller ikke behøver at tage forholdsregler imod det, på trods af at man egentlig får en kommissærrapport, der ganske præcist anviser, hvilke forholdsregler man kunne tage for at imødegå sådanne sager.
Per Stig Møller (KF), 2005-05-03:
Nej, det er ikke rigtigt forstået.
Der findes jo andre ministre end udenrigsministeren, og det er i øvrigt heller ikke udenrigsministerens møde, det er statsministerens møde.
Så der kommer en minister.
Men der kommer en minister til topmødet.
Om sidesporet: Jamen vi har jo lige hørt en kæmpe debat mellem forskellige ordførere om, at EU tiltræder menneskerettighedskonventionen og altså på den måde styrker Menneskerettighedsdomstolen.
Så det er da ikke at køre Europa ud på et sidespor, det er tværtimod at give Europarådet og Menneskerettighedsdomstolen en mere central position i Europa, end de har i dag.
Rune Lund (EL), 2005-05-03:
Vil det så sige, at til det her meget vigtige møde i midten af maj vil der så bare blive sendt en embedsmand fra Udenrigsministeriet?
Er det sådan, jeg skal forstå ministerens svar?
Jeg må sige, at jeg også er ked af at høre, at man ikke fra regeringens side er interesseret i at bevilge flere penge til Europarådet.
Men det bekræfter mig jo i virkeligheden i den opfattelse, at vi har at gøre med et samarbejde her, som er ved at blive kørt ud på et sidespor af EU, hvis det står til EU.
Det gælder de politiske områder bredt, men det gælder så sandelig også, hvad angår Menneskerettighedsdomstolen.
Men er det rigtigt forstået, at der bare bliver sendt en embedsmand til mødet i Warszawa den 16.-17. maj?
Per Stig Møller (KF), 2005-05-03:
Om det med flere ressourcer: Det har jo både været denne regerings og den tidligere regerings opfattelse, at der ikke skal leveres flere ressourcer.
Men Europarådet skal effektivisere og koncentrere sit arbejde noget bedre og have mere fokus på sit arbejde – også sin arbejdsmåde og sin praksis.
Det har den tidligere regering haft som opfattelse, den opfattelse deler jeg også, men der kan stadig væk gøres mere.
Det er bl.a. også derfor, vi prøver at lave ændringer i domstolens regelsæt.
Vedrørende topmødet er jeg i den situation, at jeg faktisk er tilsagt af Folketinget.
Rune Lund (EL), 2005-05-03:
Det er ikke så tit, man oplever at blive rost af udenrigsministeren, så det er da noget, man kan samle lidt på.
Men jeg stillede to konkrete spørgsmål, og det ene var: Mener ministeren, at Europarådet skal tilføres flere ressourcer?
De 21 mio. kr., der årligt bliver givet fra Danmarks side, synes vi i Enhedslisten er en temmelig tynd bevilling og slet ikke nok til at vise, at man prioriterer det her samarbejde højt nok.
Det andet var: På hvilken måde vil den danske regering være repræsenteret på det møde i Warszawa den 16.-17. maj, som skal diskutere Europarådets fremtid?
Jeg går ud fra, at udenrigsministeren og også statsministeren vil være til stede ved det møde for at diskutere den meget vigtige fremtid, som Europarådet og EU går i møde sammen, og hvordan man skal samarbejde.
Men hvordan vil man være repræsenteret på det møde?
Martin Lidegaard (RV), 2005-05-03:
Skal jeg forstå det svar sådan, at hvis Gil-Robles havde sagt eksplicit, at det og det og det bør Danmark ændre, fordi det er i strid med menneskerettighederne, ville regeringen også have ændret det?
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-05-03:
Nej, det bekymrer os ikke.
Vi ser det som en naturlig udvikling.
Det, at der skrives menneskerettigheder ind i forfatningstraktaten, er en styrkelse af menneskerettighederne, og længere er den ikke.
Rune Lund (EL), 2005-05-03:
Men er det så ikke bekymrende, at med EU-forfatningen – en forfatning, som SF desværre anbefaler et ja til – vil vi, hvis den vedtages få en udvikling, hvor EU i højere grad skal repræsentere alle medlemsstaterne i internationale fora, hvilket yderligere vil forstærke en blokdannelse også i Europarådet?
Bekymrer det ikke SF’s ordfører, at EU-forfatningen også på dette område vil være med til at køre Europarådet, det alteuropæiske samarbejde med 46 lande, ud på et sidespor til fordel for det mere snævre samarbejde med de 25 lande?
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-05-03:
Det er ikke specielt SF-politik, at EU-landene skal opføre sig som en blok på det der felt, for der er stor forskel på EU-landene.
Man kan sige, at der kan være den forskel, at de fleste EU-lande også er de mest etablerede demokratier i Europa, og den blok, som knytter sig til, at det er de mest etablerede demokratier, er naturlig, men jeg går ikke ind for, at vi skal lave en speciel blokdannelse der, nej.
Rune Lund (EL), 2005-05-03:
Jeg deler nu ikke optimismen i forhold til menneskerettighederne.
Jeg ser et meget stort problem i, at hvis EU-forfatningen bliver vedtaget, har vi to domstole, som skal beskæftige sig med det samme, og jeg tror godt, at jeg ved, hvem der vil trække det længste strå i den situation, nemlig den domstol med mest økonomisk magt.
Men jeg vil egentlig stille et andet spørgsmål.
Det er jo desværre sådan, at EU-landene i Europarådet er begyndt at opføre sig som en blok, og det skyldes jo, at EU består af 25 lande, og der er 46 lande i Europarådet.
Hvordan opfatter SF’s ordfører den udvikling, at EU-landene opfører sig som en blok på 25 i Europarådet, hvor der er 46 lande?
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-05-03:
Jeg vil også takke ministeren for en god og grundig redegørelse og så sige, at jeg også er ny i det her og har mit første møde i sammenhængen til gode, men det skulle gerne komme her til sommer.
Det er menneskeret, demokrati og retssamfund.
Det kommende topmøde vil jo som andre topmøder skulle lægge sin vægt, og den bagvedliggende russiske dagsorden er formentlig at udvande fokus på menneskerettighederne og rette det andre steder hen.
Det er vi ikke med på.
Vi er med på, at fokus på det her område er det allervigtigste.
Med opbruddet i Østeuropa og de nye medlemmer er det blevet endnu vigtigere, og fokus på menneskerettighederne er også blevet endnu vigtigere.
Danmark er et etableret demokrati, og vi burde om nogen være rollemodellen.
Hvis vi kigger lidt tilbage, så mener jeg også, at vi har været det.
Det ser vi som et virkeligt problem.
Vi, som er etablerede demokratier, er dem, der kunne gå foran, vi er dem, der burde være rollemodellen.
Det kan vi ikke være med fuld styrke nu, og det er skidt.
Man kan yderligere sige her, at vi går ind for den aflastning, eller det forsøg på aflastning, af domstolen, så den ikke sander til i sager, som ikke er relevante.
Det støtter vi fuldt ud.
Vi ser ikke den konflikt, der er blevet lagt vægt på andre steder.
Vi giver det gode ord med på vejen, men vi er kede af, at Danmark ikke er den rollemodel, som vi har været tidligere.
Morten Østergaard (RV), 2005-05-03:
Jeg synes jo netop, man må sige, at det fremgår ret klart af redegørelsen, at der er behov for en afklaring, og at det arbejde er i gang.
Det, jeg synes er så afgørende i det her, er, at man netop fra EU’s side har sagt: Når det kommer til at dømme i menneskerettighedsspørgsmål, så er det domstolen i Strasbourg, fordi vi tilslutter os menneskerettighedserklæringen.
Rune Lund (EL), 2005-05-03:
Grunden til, at vi i Enhedslisten ikke bryder os særlig meget om, at EU-Domstolen skal have mere magt på det her område, er jo, at EU-Domstolen også skal tage hensyn til andre ting, f.eks. statens indre sikkerhed, f.eks. varernes frie bevægelighed, som kan komme i konflikt med strejkeretten.
Så synes ordføreren fra Det Radikale Venstre ikke, at der i det mindste ligger nogle problemer her, som trænger til en meget præcis afklaring?
Eller vil ordføreren ligefrem garantere, at der ikke kommer den slags konflikter?
Morten Østergaard (RV), 2005-05-03:
Jeg deler slet ikke den opfattelse.
Så kan man diskutere med hensyn til de andre institutioner, der fremhæves, og der må jeg bare sige: Det er vores opfattelse, at vi skal opprioritere arbejdet med at varetage menneskerettighederne – det håber jeg også fremgik af min ordførertale – og at der er behov for øget rådgivning rundtomkring.
Vi synes, det vil være udmærket, om der kommer endnu et agentur, der kan rådgive den danske regering, da de, der indtil videre har gjort det, ikke har haft stort held hermed.
Rune Lund (EL), 2005-05-03:
Enhedslisten og Det Radikale Venstre har en fælles kamp for menneskerettighederne, det skal der ikke være nogen som helst tvivl om.
Jeg vil gerne igen i mit spørgsmål, og denne gang til Det Radikale Venstre, vende tilbage til redegørelsens side 9, hvor der står om menneskerettighederne og forholdet mellem EU og Europarådet, at der kan opstå kompetencetvivl og uheldig overlapning.
Så synes ordføreren egentlig, at det er et specielt godt argument for EU-forfatningen, at den vil være med til at køre Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol ud på et sidespor?
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-05-03:
Jeg går ud fra, at der primært er tale om en fortalelse.
I det omfang, man skal tage udsagnet fuldstændig bogstaveligt, giver det ikke mening.
Hanne Severinsen (V), 2005-05-03:
Der var faktisk et kritisk argument, som regeringen lyttede til, og det gjaldt den situation, hvor man havde kendt sin senere ægtefælle, før man flygtede.
Her er praksis blevet ændret, og det er netop, fordi der kom en reel kritik.
Der er ikke tale om, at man ikke lytter til kritik, men regeringen har altså argumenteret imod den, og jeg synes faktisk med nogle udmærkede argumenter.
Martin Lidegaard (RV), 2005-05-03:
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge Venstres ordfører: Kan man forestille sig, at GilRobles kunne have sagt noget, der havde fået den danske regering til at ændre holdning i dette spørgsmål?
Hvis Gil-Robles havde været eksplicit og offentligt fordømt politikken, ville regeringen så have ændret sin politik på området?
Hanne Severinsen (V), 2005-05-03:
Jamen den danske regering har jo forholdt sig til kritikken.
Den danske regering har udgivet en lang rapport, hvor man netop har forholdt sig til kritikpunkterne og har tilbagevist dem, og kommissæren er altså ikke det samme som en domstol.
Bertel Haarder (V), 2005-05-03:
Jeg forstår godt sammenhængen mellem det tidligere spørgsmål og så det spørgsmål, jeg får stillet nu.
Men alting har jo en pris.
Hvis vi forbyder tørklæder og andet, som har med den muslimske tro at gøre, i den danske skole, så går der ikke lang tid, før vi har en sag verserende ved indenlandske eller udenlandske domstole om, at så skal salmesang og fadervor og små kors om halsen osv. også forbydes, sådan som, så vidt jeg husker, den tyske Forbundsdomstol har dekreteret.
Så alting har sin pris.
Måske skal vi være glade for, eller rettere sagt: Vi skal være glade for, at vi ikke har en sekulær skole, en sekulær religion i Danmark.
Det har man i visse andre lande, men det har vi ikke.
Til gengæld er vi nødt til at give en vis plads for symboler fra andre religioner end den kristne.
Søren Krarup (DF), 2005-05-03:
Jeg får lyst til at bore lidt i det der begreb neutralitet, også fordi jeg ikke skal benægte, at ministerens tidligere afvisning som integrationsminister af at forholde sig kritisk til muslimske tørklæder og spiseritualer udfordrede mig noget, hvor ministeren sagde, at han ikke var minister for leverpostej og tørklæder.
Vil ministeren ikke indrømme, at symboler, der er religiøst betingede, og dvs. har en forkyndende mission, ikke kan bagatelliseres som neutrale, men at de altså har en funktion, som betyder, at de i sig selv er en anmasselse, når de optræder bl.a. i en skolesammenhæng?
Kort sagt: Er både et tørklæde og i høj grad en rituelt påklædt imam ikke en bevidst provokation af en dansk folkeskole, der naturligvis som en dansk folkeskole er knyttet til den evangelisk-lutherske tradition her i landet?
Bertel Haarder (V), 2005-05-03:
Jeg vil ikke bagatellisere det problem, som hr. Søren Krarup her rejser.
Der er netop forleden blevet offentliggjort en rapport, der hidtil har været hemmelig, om islamiseringen af visse franske skoler.
Den beskrivelse, der gives, er ret så chokerende.
Nu kan vi være så glade for, at noget lignende nok ikke sker i Danmark, i hvert fald ikke på en lang række skoler.
Men i ghettoområderne på visse ghettoskoler kan der komme franske tilstande, og det skal vi være umådelig opmærksomme over for.
Så langt er jeg ganske enig med spørgeren.