runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Stavad (S), 1999-04-13:
Det her afklarede meget.
Jeg forstod, at bemærkningerne i relation til konkurrenceevnen intet har med det her forslag at gøre, for det her forslag går på, hvad det er for afgifter, vi har på diesel.
Derfor er jeg glad for den afklaring, for det betyder jo, at det, hr. Christian Jensen argumenterede for, ikke var, hvorfor han måtte stemme imod det her forslag
Det var i hvert fald ikke på grund af konkurrenceevnen.
Med hensyn til om lastbilvognmændene får afgiftsfritagelse, hvis de påmonterer forskellige ingredienser, er svaret: Nej, det gør man ikke.
Svaret på hvorfor er, at den kollektive trafik støtter vi ud fra nogle helt andre betragtninger.
Det må heller ikke være en nyhed for hr. Christian Jensen.
Tom Behnke (FP), 1999-04-13:
Fokuseringen på doping i sportsverdenen gennem de sidste år har rejst et krav om, at også politikerne gør noget ved misbruget, og Folketinget har ikke været sent til at vedtage
en lov om forbud mod visse dopingmidler.
Denne lov har nu vist sig at være utilstrækkelig, og ministeren har derfor fremsat nærværende forslag om udvidelse af lovens anvendelsesområde.
Spørgsmålet er imidlertid, om doping overhovedet er et moderne fænomen, eller om doping altid har fundet sted.
Jeg er helt sikker på, at doping i en eller anden form altid har fundet sted. Sportsfolk har gennem alle tider gjort, hvad der var muligt for at spise og drikke det, som dels har været sundt, dels har haft en positiv indvirkning på kroppens ydeevne.
Alle ved, at det er vigtigt med energi og vel at mærke hurtigtvirkende energi, hvis man skal kunne yde noget ekstra.
Hvilke madvarer, drikkevarer eller præparater, som har kunnet givet ekstra ydeevne,
har der været meget varierende meninger om gennem tiderne.
Der er også i dag mange eksempler på sportsfolk, som træner i tynd luft i højlandet for at kunne forbedre præstationerne i lavere højder, og der er endda eksempler på sportsfolk, som sover i trykkammer for at øge ydeevnen.
Man kan stille det spørgsmål: Er det også doping?
Doping i en eller anden form har således altid eksisteret, men det nye er, at nogle sportsfolk har taget syntetiske stoffer for at opnå den samme effekt, som man tidligere kunne opnå på anden vis.
Det er naturligvis ikke rimeligt, og det er ganske usportsligt, at nogle få sportsfolk på den måde prøver at blive bedre, end de egentlig er.
Spørgsmålet er imidlertid, om det er sportsverdenen selv eller politikerne, der skal genoprette balancen og forbyde stofferne og dermed genskabe mottoet om god sportsånd.
Sagen er, at doping skader sportsverdenen og sportsverdenens rygte, og det gælder i øvrigt også for sponsorpengene.
Sponsorerne forsvinder, når de opdager, at der er snyd med i spillet, så alene af hensyn til sportsverdenens rygte og sponsorpengene burde sportsverdenen således selv have et incitament til at gøre noget ved sagen.
Fremskridtspartiet er af den opfattelse, at det er et problem, som sportsverdenen selv skal håndtere.
Fremskridtspartiet mener ikke, at Folketinget med lovgivning skal gribe ind, hver gang der er et problem, og slet ikke når problemet er så isoleret, som tilfældet er her.
Med lovgivning flyttes ansvaret fra sportsverdenen og over til lovgivningen, hvilket bestemt ikke er hensigtsmæssigt.
Tværtimod bør opgaven ligge hos sportsverdenen alene - det er dens ansvar.
Fremskridtspartiet kan således ikke støtte, at Folketinget lovgiver yderligere på dette område og kan således heller ikke støtte nærværende forslag om ændring af lov om forbud mod visse dopingstoffer.
Ikke fordi vi anerkender doping, og ikke fordi vi mener, doping er i orden - tværtimod - men vi mener, det er et anliggende for sportsverdenen og ikke et anliggende for Folketinget.
Carsten Koch (S), 1999-04-13:
Det skal kun blive en meget kort bemærkning, og den går på, at jeg har svært ved at se, at lovgivning og initiativer blandt f.eks. sportsfolk udelukker hinanden.
Jeg synes, hr. Tom Behnke skal se dette lovforslag som et supplement, som et signal til sportsverdenen om, at vi arbejder sammen om denne problemstilling.
Jeg har meget svært ved at se, at det ene initiativ skulle udelukke eller gøre det andet initiativ mindre effektivt, så jeg stiller mig uforstående over for hr. Tom Behnkes betragtninger.
Tom Behnke (FP), 1999-04-13:
Det giver mig anledning til at præcisere, at det, der kommer til at ske, er ikke, at det bliver et supplement.
Det, der kommer til at ske,
er, at man flytter ansvaret derfra, hvor det retteligt hører hjemme, nemlig i sportsverdenen, og over i lovgivningen, og det er et problem at flytte ansvaret.
Det skal man lade være med, det skal ligge dér, hvor problemet er, for dér kan det bedst løses.
Poul Nødgaard (DF), 1999-04-13:
Det lovforslag, som Folketinget formentlig vedtager om et øjeblik, indeholder jo ikke mindre end ca. 3.900 personer, der gøres til danske statsborgere, og det hviler på det kontorcirkulære, som har fungeret i nogle år, og som en lang række politiske partier har vedtaget her i Folketinget.
Jeg kunne godt tænke mig at rette en henvendelse til Venstre og De Konservative, for jeg har læst noget om i aviserne, at man er ved at lave et nyt kontorcirkulære, hvor Det Konservative Folkeparti tilsyneladende ikke er med.
Det vil jeg da gerne rose dem for, hvis det skal forstås sådan, at Det Konservative Folkeparti synes, at de regler, man nu vil fastlægge fremover, er for lempelige.
Jeg kunne godt tænke mig at høre Venstres ordfører - jeg tror, det er hr. Svend Aage Jensby, som netop sidder og kigger mig i øjnene - redegøre for, om Venstre går ind for nogle stramninger af reglerne, eller om det er nye lempelser, Venstre går ind for sammen med den socialdemokratisk ledede regering.
Det synes jeg kunne være spændende at få afdækket her i dag.
Svend Aage Jensby (V), 1999-04-13:
Ja, jeg kan bekræfte over for hr. Nødgaard, at vi arbejder med at få et bredt flertal bag nogle stramninger.
Indholdet af disse skal nok blive kundgjort til sin tid.
Poul Nødgaard (DF), 1999-04-13:
Jeg kan næppe tro, at den socialdemokratiske regering vil gå ind for nogen som helst form for stramninger, og jeg er bange for, at man rent ud sagt er på vej til at tage Venstre på sengen.
Jeg savner at høre Det Konservative Folkeparti gøre rede for sine synspunkter med hensyn til, hvordan man vil administrere reglerne for tildeling af dansk statsborgerskab fremover; men tavsheden er tilsyneladende udtryk for, at man ikke rigtig ved, hvad man vil.
Når nu hr. Helge Adam Møller har bevæget sig op på talerstolen, synes jeg, det virker lidt underligt, at han så ikke gør rede for, at Det Konservative Folkeparti - i hvert fald ifølge pressen - er på vej ud af forhandlingerne om nye regler for tildeling af dansk statsborgerskab.
Det må jeg tage som udtryk for, at Det Konservative Folkeparti ligesom Dansk Folkeparti er betænkelig ved de meget, meget lempelige regler, der er for at tildele dansk statsborgerskab.
Jeg synes også, det er beskæmmende for folkestyret, at hverken Venstres ordfører, hr. Svend Aage Jensby, eller nu hr. Helge Adam Møller overhovedet vil løfte sløret for, hvad de forhandlinger går ud på.
Jeg synes dog, det må være rimeligt i fuld offentlighed at fortælle os, hvad det egentlig er, man er på vej til.
Jeg nægter at tro, at Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre med de ordførere, de har på de her områder, overhovedet vil overveje at lave en eneste stramning.
Det tror jeg ikke på.
Jeg tror, at de to partier er på vej til at blive rigtig godt søbet ind i noget, de ikke rigtig ved hvad er.
Pernille Frahm (SF), 1999-04-13:
Jeg er så nødt til at sige til fru Dorte Bennedsen, at jeg sådan set er enig i mange af de ting, fru Dorte Bennedsen har sagt, men at en sådan evaluering af den samlede virkning jo omfatter meget mere end bare økonomi og bosættelse.
Men hvor længe skal man vente på resultatet af en undersøgelse af den økonomiske situation, før man vil handle?
Hvor længe må et land efter fru Dorte Bennedsens mening bryde med FN's flygtningekonvention, før der er grund til at foretage sig noget for at ændre på det?
Hvor lang tid skal der gå?
Jamen det er da fuldstændig rigtigt, hvad hr. Arne Melchior siger.
Jeg er ganske klar over, at CD deler SF og Enhedslistens - og formentlig også Kristeligt Folkeparti og mange andre partier og medlemmers - synspunkt, nemlig at de fremmede, der kommer hertil, skal behandles ordentligt, og at en del af dem gudskelov bliver her.
Så det er sådan set ikke det, der er problemet.
Men det er jo ikke mig, der vil have, at man skal behandle forskellige grupper ens; det er jo ikke noget, der er opstået i SF's hjerne eller Enhedslistens hjerne.
Det er noget, som Danmark frivilligt har skrevet under på i 195l: flygtninge, der kommer til Danmark, skal vi behandle som vore egne borgere. Det er konventionen, der siger det, og det er noget, Danmark frivilligt har skrevet under på.
Hvorfor er det så vigtigt?
Hvorfor er det noget, vi skal bruge så meget tid på?
Præcis fordi Danmark - som hr. Arne Melchior også sagde - regnes for at være foregangsland, og når et foregangsland som Danmark kan tillade sig at bøje og strække konventioner og vride dem ud af form, hvad tror hr. Arne Melchior så ikke, det vil medføre i andre lande?
Søren Søndergaard (EL), 1999-04-13:
Hr. Arne Melchior sagde med tydelig utilfredshed i stemmen, at dette her var startet med at være en diskussion om evaluering og nu var endt med at blive en diskussion om satser.
Men jeg synes da, der er en sammenhæng imellem, hvor små, det viser sig, at satserne er, og hvor hurtigt man føler et behov for at få tingene evalueret.
Jeg synes, der er en meget tæt sammenhæng.
Jeg ved ikke, hvordan det var med hr. Arne Melchior,
men jeg vil da i hvert fald indrømme på egne og Enhedslistens vegne, at selv om vi stemte imod og var kritiske og vidste, at der var diskrimination osv., var vi ikke klar over, at resultatet ville blive, at en enlig pensionistflygtning efter at have betalt skat og husleje ville have 1.577 kr. til sig selv - til alt, inklusive telefon, mad, tøj, transport, alt uden undtagelse - altså kun en tredjedel af, hvad en dansk pensionist har.
Det var vi ikke klar over, og jeg vil godt spørge hr. Arne Melchior: Var han klar over det?
Arne Melchior (CD), 1999-04-13:
Jamen det er da godt, vi fik konstateret, at vi deler grundopfattelse med en række partier, og jeg er i øvrigt overbevist om, at også Socialdemokratiet, De Radikale og mange hos Venstre og De Konservative deler vores grundopfattelse.
Men vi har altså en større tillid til ministeren, end de forespørgende partier måske har.
Det står for øvrigt også i flygtningekonventionen, at f.eks. med hensyn til bolig og adgang til arbejde kan og bør de behandles bedre, og de får en hel del hjælp, som andre ikke får, fordi disse andre ikke trænger til den.
Men jeg må altså fastholde, at det er helt pivgalt, når de forespørgende partier hele tiden - også i den offentlige debat, ikke kun i dag - pukker på, at Danmark bryder internationale konventioner, som vi frivilligt er gået ind på.
Det tror jeg dels er helt forkert, og dels vil jeg gerne påpege, at man ikke gør de pågældende mennesker nogen tjeneste, for man vækker nogle forventninger hos dem, som formentlig ikke kan opfyldes.
for den ro og ikke mindst den arbejdsro, de pågældende grupper skal have.
Derfor tror jeg ikke, at I - I er altså partierne bag forespørgslen - tjener det formål, som jeg i øvrigt er enig med de partier i, at vi skal tjene, ved at påstå noget, som er en klar overspilning af temaet.
Pia Kjærsgaard (DF), 1999-04-13:
På en eller anden måde er det jo egentlig en underlig situation at stå og diskutere, om nogle flygtninge, der er kommet til Danmark, får mere eller mindre, eller hvordan det nu ser ud i forhold til integrationsloven.
I øjeblikket der er det jo ligesom andre ting, der gør sig gældende inden for flygtningepolitikken, hvor hundredtusinder af mennesker er på flugt, og hvor jeg tror, at rigtig mange af dem blot ville ønske, at de lige fik den nødvendige hjælp her og nu.
Det var da egentlig lidt mere væsentligt at diskutere, men nok om det. Dansk Folkeparti var modstander af integrationsloven, og vi stemte imod.
Vi undlod ikke at stemme, sådan som Venstre og De Konservative gjorde, men vi var direkte imod.
Men vi er tilhængere af introduktionsydelsen, det kan jeg roligt sige. Samlet set har integrationsloven under alle omstændigheder betydet øgede udgifter til den enkelte udlænding, og det er noget, som kommunerne nu mærker konsekvenserne af.
Flere kommuner har nemlig erkendt, at de slet ikke dækkes ind for alle de nye udgifter, loven medfører.
Vi vil slet ikke modsætte os, at der gives diffentierede ydelser til forskellige grupper i det danske samfund, for sådan er det nu engang.
F.eks. er det jo sådan, at folk mange gange får nedsat deres indtjening, eller hvad man skal kalde det, så snart de går på folkepension.
Det synes vi faktisk er en form for diskrimination, som burde afskaffes, men der er ikke den store opbakning til det i Folketinget.
Så har der været hele spørgsmålet om de konventioner, som vi skal følge, når vi nu er en del af dem.
Den diskussion blev taget både i Retsudvalget og under debatten om integrationsloven, og vi synes ærlig talt, det er en noget søgt debat, som SF og Enhedslisten her er ude i.
Jeg skal bl.a. henvise til det talepapir, som indenrigsministeren havde på et samråd i Retsudvalget: »Nyankomne udlændinge vil for at imødekomme disse behov efter integrationsloven blive tilbudt udvidet danskundervisning, kursus i samfundsforståelse og en særlig kommunal aktiveringsindsats, som er et bedre tilbud end det, der ydes efter de almindelige regler i sociallovgivningen.«
Jo, man kan da godt sige, at det er en form for diskrimination, men måske bare med modsat fortegn.
I bund og grund mener Dansk Folkeparti ikke, at der er noget som helst at komme efter.
En introduktionsydelse kunne vi godt være tilhængere af, selv om vi som sagt stemte imod hele integrationsloven, og debatten er som sagt fra SF og Enhedslistens side noget mere søgt end det, den måske umiddelbart giver udseende af at være.
Henrik Svane (RV), 1999-04-13:
Det Radikale Venstre bakker op om en grundig evaluering af integrationsloven.
Lovens intentioner har aldrig været at diskriminere flygtninge eller indvandrere, men tværtimod at hjælpe dem til at få den bedst mulige begyndelse på det ophold i vort land, som for manges vedkommende bliver af lang varighed og måske for stedse.
Jeg vil gerne benytte anledningen til at opfordre SF og Enhedslisten og andre ligesindede til rent faktisk at afvente evalueringens resultater, inden de fortsætter kritikken af denne lov.
På mange måder er det en kritik, der bør fremsættes gang på gang; men når det tages i betragtning, at loven overhovedet ikke har haft tid til at virke, mener vi, det er for tidligt, man fremsætter kritikken med denne forespørgsel.
De store omlægninger og ambitiøse tiltag, der kendetegner denne lov, kan ikke gennemføres på hverken få uger eller på få måneder.
Det kræver et langt, sejt træk, og hvis vi - deriblandt også SF og Enhedslisten - der vil flygtningene det bedste, ikke arbejder sammen, er jeg bange for, at vi kan overlade indflydelsen til dem, der ikke ønsker, at nydanskere med tiden bliver en velfungerende del af det danske samfund. Så vil jeg også holde fast ved, at der i regeringsgrundlaget mellem de to regeringspartier klart står, at hvis det efter evalueringen viser sig, at dele af denne lovgivning strider mod gældende konventioner, skal der laves om på forholdene.
Vi afventer nu, at Indenrigsministeriet efter denne evaluering i slutningen af året ved en fornyet kontakt til UNHCR får en vurdering af UNHCR's opfattelse af denne lovs samlede virkning.
Hvis det herefter viser sig, at UNHCR påpeger, at der er tydelige brud på konventioner, vil garantien i regeringsgrundlaget selvfølgelig træde i kraft, og så vil Det Radikale Venstre naturligvis gå ind og ændre dér, hvor det måtte være nødvendigt.
Pernille Frahm (SF), 1999-04-13:
Skal jeg forstå hr. Henrik Svanes ordførertale sådan, at der foreligger en aftale mellem regeringspartierne om, at undersøgelsen skal afsluttes med udgangen af dette år, og så vil man kontakte UNHCR, fremlægge en evaluering, og så vil man gribe til handling, hvis det viser sig, at der er problemer?
Skal det forstås sådan, at ved udgangen af dette år kontakter man UNHCR med henblik på at se, om der bliver diskrimineret med hensyn til sociale ydelser?
Findes der sådan en aftale?
Henrik Svane (RV), 1999-04-13:
Jeg går ud fra, at fru Pernille Frahm kender regeringsgrundlaget, som denne regering er dannet på, og som er det grundlag, vi arbejder ud fra, og derfor skal jeg ikke gentage, hvad der står dér.
Det kan fru Pernille Frahm selv læse.
Men jeg ved, der er en aftale mellem Indenrigsministeriet og UNHCR om at følge implementeringen af denne lov tæt, og de signaler, jeg har fået, tyder på, at der ved afslutningen af året vil blive tage kontakt mellem Indenrigsministeriet og UNHCR for at vurdere de nu indhøstede erfaringer.
Herefter må vi så tage stilling til, om vi skal ændre loven, eller om vi ikke skal ændre loven.
Pernille Frahm (SF), 1999-04-13:
Jeg vil gerne høre, om indenrigsministeren kan bekræfte den udlægning, som den radikale ordfører er kommet med nu: at man, når året er slut, vil fremlægge en evaluering for UNHCR, og på baggrund af den vil man tage stilling til, om loven skal ændres eller ej.
Det vil jeg gerne høre om indenrigsministeren kan bekræfte.
Indenrigsministeren ryster på hovedet.
Klaus Kjær (DF), 1999-04-13:
Men principielt drejer forslaget sig om det samme, nemlig at man under påberåbelse af miljøhensyn foreslår en lavere afgiftsklasse for svovlfattig diesel og for at kompensere for det foreslår en tilsvarende afgiftsforhøjelse på ikkesvovlfattig let diesel, anden dieselolie og petroleum.
Jeg skal henvise til mine generelle bemærkninger
vedrørende det tidligere lovforslag, nr. L 52.
Provenugevinsten ved omlægning af afgifterne samt den planlagte forhøjelse af de bebudede forhøjelser som følge af hensynet til grænsehandelen medfører et merprovenu i forhold til gældende regler på 135 mio. kr. i 1999, 270 mio. kr. i år 2000, 295 mio. kr. i år 2001 og 330 mio. kr. i år 2002.
Forhøjelsen af udligningsafgiften vil øge erhvervslivets omkostninger med ca. 175 mio. kr. i 1999 stigende til 360 mio. kr. i år 2002, og afgiftsforhøjelsen vil betyde meromkostninger for erhvervslivet på i alt 225 mio. kr. årlig.
Jeg skal ikke undlade at gøre opmærksom på, at der med det nu foreliggende lovforslag synes at være skabt en acceptabel løsning vedrørende registreringsafgift for tilflyttere fra Færøerne og Grønland, som vi alle kan leve med.
Det kunne såmænd have været et ganske fornuftigt og miljørigtigt tiltag, men det forhold, at man samlet set forhøjer afgiftstrykket i forbindelse med dieselkørsel - oven i købet i en meget væsentlig grad - gør, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte forslaget.
Thorkild Simonsen (S), 1999-04-13:
Jeg vil gerne takke de ordførere, som har omtalt integrationsloven meget positivt, og det er meget væsentligt, for som jeg sagde til indledning, skal man se det som en helhed.
Jeg sagde også i mit første indlæg, at planen her for evaluering er foreløbig, og det gælder også alle aspekter omkring evalueringen.
Men det er i hvert fald aftalt med UNHCR, at vi med udgangen af dette år skal sende dem en foreløbig redegørelse for den evaluering, vi til den tid har foretaget, og jeg går ud fra, at UNHCR, når de har fået disse papirer, er i stand til at vurdere selve evalueringen, og det skal så hurtigst muligt blive meddelt Folketinget.
Jeg kan naturligvis anbefale, at man stemmer for det forslag til vedtagelse, der er fremsat af S, V, KF, CD og RV.
Pia Kjærsgaard (DF), 1999-04-13:
Jamen jeg skal bare sige, for det gjorde jeg ikke i min ordførertale, at Dansk Folkeparti stemmer imod begge forslag til vedtagelse.
Vi ser helt klart flertallets forslag som en afværgedagsorden, som er totalt overflødig og blot fremsat for at gå imod det, som SF og Enhedslisten har fremsat.
Vi ser bl.a. ingen grund til den pind, at evalueringen vil blive påbegyndt nu.
Vi stemmer imod begge forslag.
Pernille Frahm (SF), 1999-04-13:
om udenrigsministerens redegørelse om Europarådet.
på forskellige områder for at sikre svage gruppers menneskerettigheder og retssikkerhed mod tilfældige politiske stemninger og eksperimenter.
På et tidspunkt har jeg hørt, at man mente, det ville være integrationsfremmende, hvis udlændinge i Danmark fik en mindsteløn, der lå betydeligt under, hvad andre fik, for så ville de hurtigere komme i arbejde.
Det er den slags sociale eksperimenter, konventionerne skal sikre os imod.
Ministeren vil jeg gerne spørge, for jeg synes ikke, det er helt klart: Er det sådan, at man, når loven har fungeret i et år, vil foretage en evaluering, så UNHCR sammen med ministeren kan vurdere, hvorvidt man har brudt med FN's flygtningekonvention eller ej?
Med andre ord: Er der en deadline nogen som helst steder i det her papir?
Jeg har ledt meget grundigt i papiret, jeg kan ikke se en eneste deadline.
Hvis ikke ministeren kan sige, der er 1 års grænse for denne her lov, må jeg konstatere, at den radikale ordfører har taget fejl i sin udlægning af, hvordan loven skal behandles.
Der er med andre ord ikke tale om nogen aftale, som løber 1 år, om, at man bagefter vil evaluere den, at UNHCR så vil komme med en vurdering, og at man så vil tage loven op til revision.
Den aftale eksisterer ikke; hr. Henrik Svane tager fejl.
Hvordan har hr. Henrik Svane det med, at der netop i dag er sket det, at Radikal Ungdom har valgt at tilslutte sig det netværk, der ønsker at få lavet loven om, at fremtrædende radikale har valgt at tilslutte sig netværket og tilslutte sig kritikken.
Folketingskandidater, europaparlamentskandidater, nummer to på den radikale liste, Naser Khader, mener, at reglerne bør være ens for flygtninge og for danskere.
Jeg har ikke fået et klart svar på, hvordan loven skal evalueres, hvornår evalueringen skal afsluttes, hvilke konsekvenser man vil drage af evalueringen, og jeg må derfor meddele, at vi under ingen omstændigheder kan stemme for den foreslåede vedtagelse, fordi den er så upræcis.
Til Fremskridtspartiet vil jeg bare ganske kort sige: Det, konventionen præciserer, er, at med hensyn til sociale ydelser har flygtninge og danske statsborgere krav på samme behandling.
At der er en række undtagelser, prøvede
den danske regering at bruge som et argument for, at loven ikke diskriminerede, men man fandt hurtigt ud af, at hvis man kaldte arbejdsmarkedsydelser for sociale ydelser, fik vi nogle problemer i forhold til EU, så den taktik har regeringen i hvert fald fraveget.
Men Fremskridtspartiet holder åbenbart fast i den.
Brian Mikkelsen (KF), 1999-04-13:
Til fru Pernille Frahm: Vores holdning er klar nok.
Vi venter selvfølgelig på de resultater af den evaluering, som indenrigsministeren kommer frem til.
Der er nogle tidsterminer i den fem sider og ti linjer lange redegørelse, som man har sendt; så er der nogle andre bilag med, som understøtter det - det er derfor, det er en tyk handlingsplan - og som fortæller, hvornår man regner med at evalueringen er færdig, og det er den ultimo 1999 for nogle af punkternes vedkommende.
Så har indenrigsministeren jo også signaleret, at man vil tage det op igen efter en treårig periode.
Det har jeg også sagt at jeg sådan set synes er rimeligt nok.
Men ellers foregår al politik jo herinde sådan, at man, hvis der er et misforhold, hvis der er nogle ting, som skal rettes, så retter det ved at snakke med forligspartierne om det eller i hvert fald prøve at finde og konstruere et flertal for det.
Så det kigger vi på hele tiden.
Pernille Frahm (SF), 1999-04-13:
Bare ganske kort: Af den dér store, tykke handlingsplan, som i hvert fald i den udgave, jeg kender, fylder fem sider og ti linjer, fremgår det ikke, hvor længe vi skal vente på et resultat af den undersøgelse.
Hvordan har hr. Brian Mikkelsen det med dét?
Det fremgår ikke af den, hvor længe man skal vente, før man kan afgøre, om loven skal laves om.
Hvordan har hr. Brian Mikkelsen det med dét?