runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2003-01-23:
Jeg synes, det er glimrende, at vi har en debat i dag om omskæring.
For os i Dansk Folkeparti at se
er debatter bare ikke nok, handling var bedre og hurtigere og nødvendig lige nu. Men jeg vil da godt spørge fru Jette Bergenholz Bautrup, når nu Socialdemokratiet også har fremsat et forslag, som vi debatterer her i dag, hvordan fru Jette Bergenholz Bautrup har det med, at Socialdemokratiet faktisk var det parti sammen med venstrefløjen i Folketinget, der blokerede for, at det her forslag kunne være vedtaget allerede i 1997, for da var der nemlig et forslag til behandling i Folketinget fra fru Lene Espersen, hr. Jan Køpke Christensen, fru Pia Kjærsgaard og hr. Jacob Haugaard, der gik sammen om et forslag, som egentlig, hvis det var blevet vedtaget dengang, i hvert fald havde sendt nogle af de signaler, som Socialdemokraterne gerne vil have, men altså ikke kunne gå ind for dengang.
Mit spørgsmål til fru Jette Bergenholz Bautrup er altså: Hvordan har fru Jette Bergenholz Bautrup det med at stå her i dag og argumentere for noget, som Socialdemokratiet sagtens kunne have støttet og dermed fået igennem - så havde der nemlig været flertal - allerede i 1997?
Pia Kristensen (DF), 2003-01-23:
Jeg kan sige til fru Birthe Rønn Hornbech, at vi ikke under nogen omstændigheder ønsker, at somaliere skal drive os rundt i manegen, men vi tænker på somaliernes stakkels små piger, der udsættes for det forfærdeligste forfærdelige af smertehelvede og lidelser, de skal igennem, og skamferinger for resten af livet.
Vi synes, vi er nødt til at gøre et eller andet, og vi mener, det har en effekt ved, at det bliver lavet på en særlov.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2003-01-23:
Jeg vil gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører.
Jeg vil gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører, må jeg det?
Må jeg stille et spørgsmål til Dansk Folkepartis ordfører? Nu har vi altså fået at vide, at man i strid med danske retstraditioner vil tage omskæring ud af straffeloven af hensyn til somalierne.
Er det en generel opfattelse hos Dansk Folkeparti, at det er somalierne, der skal trække det danske Folketing rundt ved næsen, så vi handler helt i strid med vore grundlæggende retsprincipper, for det skal somalierne bestemme?
Pia Kristensen (DF), 2003-01-23:
Jeg vil gøre det meget kort til fru Anne Baastrup, hvor jeg vil sige: SF går ind for, at det skal være i straffeloven; Dansk Folkeparti går ind for, at det skal være en særlov, det står vi fast ved, og vi mener, det er det bedste.
Til hr. Jann Sjursen er svaret nøjagtig det samme.
Det viser sig, at vi har somaliske grupper her i landet, der ikke kan finde ud af, at det er ulovligt, fordi det ikke står præciseret i en lov for sig selv.
Det er bl.a. derfor, vi mener, en særlov vil være uhyre effektiv, virkelig god.
Til fru Elisabeth Arnold vil jeg sige, at vi faktisk har stillet et § 20-spørgsmål om de ting, fru Elisabeth Arnold efterlyser, både med hensyn til indberetning, politianmeldelse osv., for det undrer os jo, at ingen sager er havnet et sted, når vi ved, at der findes somaliske piger her, der er blevet omskåret.
Justitsministeren har også lovet her i dag, at der vil blive delt oplysninger rundt under udvalgsarbejdet
, så det må vi vente på.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-01-23:
Angående resultater af de kampagner, der har været ført i de sidste 6 år, kan jeg kun sige til fru Pia Kristensen: Der har ikke været ført nogen retssager, der har ikke været rejst nogen anklager, og der er ikke sket nogen domfældelser.
Der har kort sagt ikke været fundet nogen, som man kunne straffe for de indgreb, man mener der er foretaget. Hvad angår de faktiske indgreb, der er foretaget, kender jeg ikke tallene, men jeg går ud fra, at fru Pia Kristensen kender tallene, siden hun er så sikker på, at de foregår i det omfang, hun selv siger. Jeg synes, vi skal tage et par spørgsmål i udvalget, når
vi begynder at behandle de her forslag,
og lad os så få de rigtige tal på bordet.
Jeg er ikke sikker på, at fru Pia Kristensen ved meget mere om det, end jeg gør.
Anne Baastrup (SF), 2003-01-23:
I min ordførertale - hvis fru Pia Kristensen vil lytte - gjorde jeg meget nøje opmærksom på, at jeg var blevet overbevist af justitsministerens argumentation for, at det skulle ind i straffeloven.
Så selv om fru Pia Kristensen nu har forstået, at det lovforslag, Dansk Folkeparti har fremsat, ikke duer med den formulering, det har fået, så vil vi ikke støtte det ved en tredje behandling, fordi vi er blevet overbevist om, at det er det rigtige at sætte det i straffeloven
Per Dalgaard (DF), 2003-01-23:
Dansk Folkeparti er ikke tilhænger af Schengenaftalen, en aftale i EU-regi, som betinger åbne grænser i de lande, der tilslutter sig denne aftale.
Den åbning har Dansk Folkeparti altid advaret imod, og de åbne grænser har tydeligvis medført en øget kriminalitet i Danmark og en øget utryghed hos borgerne. De værste forudsigelser, vi havde om dette, dengang det blev debatteret, har desværre vist sig at holde stik.
Dette viser med al tydelighed, hvad Schengenaftalen har medført for Danmark.
Overfald på rastepladser hører også med til uordenen.
Hos Dansk Folkeparti er vi fuldt ud klar over, at internationaliseringen af kriminaliteten kræver et samarbejde med andre landes politi.
Vi har også accepteret, at dette samarbejde til tider medfører, at politi fra andre lande kommer til Danmark for at deltage eller for at initiere en undersøgelse af spor fundet i et andet EU-land.
Dette er selvfølgelig specielt i forbindelse med bekæmpelse af terror.
I de love, der blev vedtaget i sidste samling, er det blevet tilladt for fremmed politi at deltage i politimæssige aktiviteter i Danmark, men hver gang det sker, skal det fremmede politi meddele dansk politi, at de foretager sig sådan noget, og de skal ledes af en dansk politiofficer.
Dette har Dansk Folkeparti accepteret som en konsekvens
af de åbne grænser, men også som en konsekvens af den øgede internationalisering af kriminaliteten, bl.a. den organiserede kriminalitet, som jo i sit væsen er aldeles skrupelløs og derfor kræver øget opmærksomhed og samarbejde. Men den udbygning, der er tale om med hensyn til Europol, frygter vi bliver til et forbundspoliti på et tidspunkt, og det ønsker Dansk Folkeparti ikke. Det bedste værn mod Schengens uheldige virkninger
er at genindføre grænsekontrollen.
Det så vi under EU-formandskabet.
Her var det helt tydeligt, at den genindførelse af grænsekontrollen, dengang vi havde formandskabet, medførte, at grænsepolitiet stoppede utrolig mange, som egentlig ikke havde noget at gøre her i landet, og som havde dårlige hensigter. Vi vil derfor fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »Folketinget opfordrer regeringen til at genindføre grænsekontrollen ved Danmarks grænser
Helge Adam Møller (KF), 2003-01-23:
Så vi afviser forslaget.
Så burde jeg jo gå ned, men jeg kan ikke lade være med at sige også som udvalgsformand - vi skal jo behandle det her forslag i Forsvarsudvalget - at jeg blankt indrømmer, at jeg er skuffet, ikke over forslaget, for det er, som jeg forventer det fra SF, og det er fair nok, men jeg er skuffet over, at man helt bevidst fortier, at det, som hr. Per Kaalund gjorde opmærksom på, er en direkte afskrift fra et forslag, som Den venstresocialistiske gruppe har fremsat i Nordisk Råd for et halvt års tid tiden, og som har været behandlet af præsidiet, og som et fuldstændigt enigt præsidium med to medlemmer fra hvert af de fem nordiske lande har afvist; og der er givet en begrundelse for afvisningen. Og det siger man ikke noget som helst om.
Debatten skal vel foregå, således at vi ved det.
Specielt når man synes, at de nordiske lande skal arbejde tæt sammen, er det da rimeligt at høre den fornemste parlamentariske forsamling i det nordiske arbejde, som har behandlet det og har en anden holdning.
Det burde man anstændigvis have anført.
Det er jeg skuffet over.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2003-01-23:
Jeg skal blot sige tak for den overmåde positive modtagelse
af forslaget
Jeg ser frem til et hurtigt og effektivt udvalgsarbejde, hvor jeg naturligvis stiller mig til rådighed for at afklare de spørgsmål, der trænger til en afklaring, herunder det netop af fru Tove Videbæk rejste spørgsmål.
Tove Videbæk (KRF), 2003-01-23:
Da Kristeligt Folkepartis ordfører på området, hr. Mogens Nørgård Pedersen, ikke kan være til stede, skal jeg sige følgende: Kristeligt Folkeparti er umiddelbart positive over for forslaget, bl.a. ud fra den forudsætning, at beskyttelsesrummene primært er nyttige i forhold til deciderede krigssituationer og ikke er en væsentlig del af beredskabet på de største trusselsscenarier anno 2003. Vi har alligevel en bemærkning vedrørende hjemlen til udtrykket »i givet fald at pålægge kommunalbestyrelserne at udnytte mulighederne for at pålægge sikringsrumspligt i forbindelse med opførelse af nye bygninger«.
Line Barfod (EL), 2003-01-23:
Også Enhedslisten kan støtte forslaget.
Vi er enige i, at det ikke er nødvendigt, at rummene, som tiden er i dag, kan gøres klar i løbet af 24 timer, men er også glade for, at ministeren kan fastsætte strammere regler, hvis der bliver behov for dét.
Det eneste, der måske kunne få én til at overveje lidt, om man skulle ændre opfattelse, var den melding, der kom fra udenrigsministeren her for et par dage siden, om, at vi er i krig og kan risikere at være det i de næste 20-30 år, men foreløbig er der heldigvis ikke noget, der tyder på, at den krig umiddelbart skaber risiko for civilbefolkningen i Danmark.
Derfor mener vi godt, at vi kan være med til den lempelse, der er lagt op til her i loven.
Marianne Jelved (RV), 2003-01-23:
Vi er meget tilfredse med Beredskabsstyrelsens rapport fra august sidste år, hvor denne lempelse af reglerne om sikringsrum er anbefalet. Vi er enige i, at den sikkerhedspolitiske situation har ændret sig meget, og derfor er det ganske relevant med en mere pragmatisk tilgang til sikringsrummene og deres antal, som vi gerne lægger ud til kommunerne.
Jeg mener ikke, at nogen behøver at være bekymret over det, netop fordi ministeren beholder beføjelsen til at kunne stramme op i det øjeblik, det bliver nødvendigt.
Så vi støtter forslaget.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2003-01-23:
Tidligere ordførere har gennemgået forslagets indhold og begrundet forslaget, og derfor kan jeg nøjes med på Det Konservative Folkepartis vegne at meddele, at vi kan tilslutte os forslaget.
Uno Larsson (DF), 2003-01-23:
Lovforslaget drejer sig om smidiggørelse af reglerne for opførelse og indretning af sikringsrum m.v. samt forlængelse af klargøringsfristen.
Lovforslaget fremsættes med henblik på ændring af lov om beskyttelsesrum fra december 1992, hvor loven blev overført fra staten til kommunerne.
Det skete bl.a. ud fra en vurdering af, at kommunalbestyrelsen bedst selv kunne tage stilling til behovet for sikringsrum i kommunerne på baggrund af den lokale vurdering af bebyggelsestætheden, kommunernes beliggenhed, udsathedsgraden og særlige risici.
Formålet med loven er endvidere en smidiggørelse af reglerne om opførelse af sikringsrum.
Selv om verden har ændret sig efter den 11. september
2001, kan Dansk Folkeparti tilslutte sig ministerens forslag.
Forslaget er en udmøntning af anbefalingerne i Beredskabsstyrelsens rapport fra august 2002, en rapport, der gennemgår udviklingen på beskyttelsesområdet siden 1933.
Rapporten konkluderer, at set i lyset af den sikkerhedspolitiske situation samt det betydelige antal pladser, der allerede findes, findes der ikke tilstrækkelig vægtige argumenter for yderligere sikringsrumbyggeri.
Ligeledes mener Dansk Folkeparti, at mange af de eksisterende bunkeres sikkerhedsrum er i så ringe stand, at det ville være utopi, at de kunne finde anvendelse i en krigssituation. Dansk Folkeparti mener, at Beredskabsstyrelsen skal sikres bevillinger på nuværende niveau.
Forslaget indebærer, at de nugældende regler opretholdes, dog får ministeren hjemmel til at pålægge kommunalbestyrelsen opførelse af sikringsrum i forbindelse med nybyggeri.
Det er den vægtigste årsag til, at Dansk Folkeparti kan stemme for ministerens forslag.
Dog vil Dansk Folkeparti sætte spørgsmålstegn ved, hvorvidt 24-timers-reglen bør lempes.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2003-01-23:
Jeg er blevet bedt om at læse Socialdemokratiets ordførers tale op, da hr. Thomas Adelskov ikke kunne være til stede i salen.
For Socialdemokraterne er det vigtigt, at det danske beredskab er i orden.
Befolkningen har krav på, at der eksisterer et beredskab, der står klar den dag, hvor truslen om krig i Danmark igen skulle blive nærværende.
En del af beredskabet er beskyttelsesrummene.
I en tid, hvor medierne flyder over med beretningerne om farerne ved nuklear, biologisk eller kemisk krigsførelse, må vi ikke glemme, at krige stadig væk føres med konventionelle våben, og at et luftangreb stadig væk kræver mange civile menneskeliv i klodens krige selv de steder, hvor den ene part er i besiddelse af våben af langt farligere karakter.
Der er ingen grund til at betvivle, at de danske beskyttelsesrum ville være en vigtig del af beskyttelsen af den danske befolkning i tilfælde af krig.
Danmark har et højt og betryggende antal pladser i vores beskyttelsesrum.
Derfor er det også relevant, at vi nu lemper lidt på nogle af reglerne for oprettelse og nedlæggelse af beskyttelsesrum.
Med den nuværende sikkerhedspolitiske situation og det nuværende trusselsbillede
mener Socialdemokratiet også, at der kan lempes på kravet om, at samtlige beskyttelsesrum skal kunne gøres klar til brug i løbet af 24 timer.
Vi støtter derfor også forslagets intentioner om at kunne lempe på disse krav, så længe der er mulighed for at stramme kravene igen, hvis den sikkerhedspolitiske situation skulle ændre sig.
Socialdemokraterne støtter derfor lovforslaget.
Kristen Touborg (SF), 2003-01-23:
Lovforslaget ser ud til at være en rimelig afbalancering mellem ønsket om at have tilstrækkeligt med sikringsrum, hvis krigen kommer, og dagligdagen i det danske samfund, herunder muligheden for, at kommunerne kan dispensere fra kravet, et forhold, som staten vil kunne præcisere opstrammet ved lovforslaget. Vi kan støtte lovforslaget.
Jens Vibjerg (V), 2003-01-23:
Lovforslaget her er en udmøntning af den politiske aftale om redningsberedskabet efter 2002, en aftale, som jeg synes der er grund til at være tilfreds med, både hvad angår indhold og det, at alle partier både var særdeles aktive i tilblivelsen og sluttelig også med i aftalen.
Lovforslaget ophæver den forpligtelse, en række kommuner har haft til at opretholde et udvidet krigsmæssigt beredskab.
Den ophæver den obligatoriske samordning for kommunerne i det storkøbenhavnske område.
Det er dog mit håb, at de københavnske kommuner ikke lader de kortsigtede løsninger tage magten over de mere langsigtede og økonomisk rigtige løsninger.
Med lovforslaget nedlægges Redningsrådet, når der er etableret et system med elektronisk registrering og indberetning af redningsberedskabets udrykningsaktiviteter.
Den styrkelse af det frivillige element, der ligger i aftalen, kommer også her til udtryk ved, at de frivillige får en observatørpost i beredskabskommissionerne.
En række kommuner har allerede set værdien af at have de frivillige med, men nu sikrer vi det i alle kommissionerne.
Kommunalbestyrelserne skal med mellemrum vurdere behovet for gennemførelsen af brand- og evakueringsøvelser på institutioner m.v., hvilket jeg tror er en god forebyggende foranstaltning.
Sluttelig præciseres det i lovforslaget, at det er en landsdommer, der skal være formand for ankenævnet.
Venstre støtter selvfølgelig forslaget.
Line Barfod (EL), 2003-01-23:
Hr. Jens Vibjerg var inde på situationen i Storkøbenhavn, som vi jo ikke drøftede specifikt under forhandlingerne sidste sommer.
På nogle af de høringssvar, vi har fået, ser det ud til, at det ikke er sikkert, at man fortsætter den koordinering af beredskabet, som man har i dag.
Derfor vil jeg godt høre, om Venstre under udvalgsarbejdet vil være med til at se på, hvad vi kan gøre for at sikre, at der fortsat er en koordinering af beredskabet i Storkøbenhavn.
Også set i lyset af den Strukturkommission, der arbejder, kunne det være fornuftigt at fastholde den nuværende ordning, indtil vi ser, hvilken struktur der bliver for Storkøbenhavn i fremtiden.
Jens Vibjerg (V), 2003-01-23:
Jeg har selvfølgelig også set med nogen bekymring på nogle af de signaler, vi har fået fra det storkøbenhavnske område.
Jeg synes i hvert fald, at det er værd at diskutere i udvalget, hvordan den situation løses.
Vi skulle jo nødig tabe det værdifulde element, vi har i det storkøbenhavnske område.
Hans Andersen (V), 2003-01-23:
Dette lovforslag indeholder nye regler for markedsføring af sundhedsydelser.
Med forslaget indføres tilsvarende regler for markedsføringen af sundhedsydelser, som er kendt fra den almindelige markedsføringslov.
Det betyder bl.a., at princippet om, at der ikke må anvendes urigtige, vildledende eller urimelig mangelfulde angivelser, indføres i stedet for de nuværende regler.
Lovforslaget omfatter al reklamering for sundhedsydelser, der udføres af autoriserede eller ikkeautoriserede sundhedspersoner inden for sundhedsvæsenet samt dele af apotekernes virksomhed.
Dog opretholdes det gældende forbud mod reklamering for sundhedsydelser i tv.
Venstre støtter helhjertet regeringens intention om at sikre de danske patienter bedst mulig information omkring valget af sundhedsydelser.
Når vi sikrer borgeren frit valg af praktiserende læge og frit valg af sygehus, skal borgeren naturligvis også gøres i stand til at træffe et kvalificeret valg, og her spiller tilstrækkelig adgang til informationer en afgørende rolle.
Selvfølgelig adskiller sundhedsydelser sig fra de fleste andre varer, der udbydes, og derfor adskiller markedsføringen af disse ydelser sig også fra den almindelige markedsføring.
Men Venstre er enig med regeringen i, at den nuværende meget restriktive lovgivning ikke er til gavn for hverken borgerne eller for udbydere af sundhedsydelser.
F.eks. kan en praktiserende læge, som har erhvervet sig særligt kendskab til udredning af demens, f.eks. ved kursusdeltagelse, ikke fortælle potentielle patienter om dette efter de nuværende regler - eller en læge, som har særlig interesse og viden om småbørn.
I dag er vi borgere jo helt på herrens mark
, når vi skal vælge læge.
Vi har reelt intet informationsgrundlag for vores valg.
Som sagt er sundhedsydelser en speciel form for ydelser, hvor markedsføringen ofte vil rette sig mod mennesker i en situation, hvor ønsket om bedring og helbredelse kan gøre dem meget påvirkelige.
Derfor lægger Venstre stor vægt på, at der i lovforslaget understreges vigtigheden af en kvalificeret kontrol af lovens bestemmelser, og vi støtter fuldt ud, at denne rolle tildeles Sundhedsstyrelsen, som vi mener ligger inde med den nødvendige faglige viden og indsigt.
På denne baggrund støtter Venstre lovforslaget, som vi mener er et vigtigt skridt til at sikre borgerne i Danmark et reelt frit valg på sundhedsområdet.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2003-01-23:
Tak for den positive modtagelse af lovforslaget.
Jeg må sige, det ikke overrasker mig, for, som det også er fremgået af debatten, ligger der jo forud for lovforslaget et grundigt politisk arbejde sidste sommer bag, hvor det ved fælles hjælp lykkedes at bøje holdninger og synspunkter mod hinanden, således at et samlet Folketing kunne påtage sig ansvaret for indretningen af det danske beredskab i en 4-årig periode.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til her at kvittere for de positive bemærkninger, der har været fra nogle af ordførerne, og så returnere dem til kredsen, der er samlet her i dag, og i øvrigt også til mit embedsværk.
Jeg har selv oplevelsen af, at vi havde en målrettet, god dialog, og jeg hører til dem, der ikke pr. definition mener, at man altid skal være enig om alting, men præcis i det her spørgsmål, som handler om samfundets sårbarhed og samfundets sikkerhed, er det af selvstændig værdi og selvstændig styrke, at vi er enige.
Det er et spørgsmål, som vi bør diskutere under udvalgsarbejdet.
Så tak for debatten.
Jeg ser frem til et positivt udvalgsarbejde.
Tove Videbæk (KRF), 2003-01-23:
Da Kristeligt Folkepartis ordfører på området, hr. Mogens Nørgård Pedersen,
ikke kan være til stede, skal jeg sige følgende: Kristeligt Folkeparti er med i den politiske aftale om redningsberedskabet for perioden fra 2003 til 2006.
Vi er således enige i forslagets centrale del om at sikre et ensartet planlægningsgrundlag for beredskabet i forhold til de nye trusselsbilleder og dermed arbejdsopgaver.
Vi er ligeledes enige i de øvrige delelementer i forslaget, som udmønter den politiske aftale. Kristeligt Folkeparti er derfor positive over for forslaget.
Line Barfod (EL), 2003-01-23:
Jeg vil også gerne sige, at jeg synes, det var et godt arbejde, vi havde omkring det her forlig, og det var rart at være med i et arbejde, hvor alle var optaget af sagligheden
og af, hvordan vi bedst muligt kunne sikre at få et godt beredskab
Vi er som også flere andre optaget af de problemer, der har vist sig at være i forhold til Storkøbenhavn, og vi håber, at det kan lykkes at finde en løsning under udvalgsarbejdet.
Jeg er fuldstændig enig med fru Marianne Jelved i, at det er besynderligt, at kommunerne i Storkøbenhavn ikke selv kan se fordelene i at have en fælles beredskabskommission. Jeg synes også, det er meget væsentligt, at vi har taget hul på at få forebyggelse mere ind i forhold til beredskab, at kommunerne i større omfang skal se på, hvad man kan gøre med hensyn til brandøvelser, og forhåbentlig kan vi, når vi skal kigge på forliget igen, også få et endnu større forebyggelseselement med, i forhold til at der skal være hyppigere brandsyn, i forhold til at få et større omfang af bedriftværn ude på virksomheder, diskoteker og andre steder, hvor det kan være væsentligt, at de, der arbejder dér, også ved noget om, hvordan de skal håndtere det, hvis der udbryder brand, eller hvis der sker ulykker.
Jeg vil gerne understrege, fordi der har været nogen usikkerhed om det, også i nogle af de mange henvendelser, vi har fået, at ideen ikke er, at de frivillige skal ind og erstatte de professionelle brandfolk - det er jo heller ikke det, som de frivillige organisationer har lagt op til - men derimod at vi kan få en langt større del af befolkningen til at medvirke til at sikre, at vi har et godt beredskab. Vi kan aldrig nogen sinde ansætte så mange, som der er behov for i en krisesituation.
Der er nødt til at være langt
flere, der kan hjælpe til, når der er behov for det
Det betyder også, at hvis folk har fået en uddannelse i førstehjælp og elementær brandbekæmpelse, har de så i hverdagen mulighed for at tage bedre vare på hinanden.
Derfor håber jeg, at vi, når vi skal se på forliget igen, kan få afsat flere ressourcer til at få uddannet en langt større del af befolkningen i at kunne klare førstehjælp og de mest basale ting i forhold til brandbekæmpelse osv.
Det giver også folk i hverdagen bedre påpasselighed i forhold til andre mennesker og bedre mulighed for at hjælpe, hvis de overværer ulykker eller andet.
Så er jeg også glad for, at vi fik med, at vi skal have ressourcer til at kunne deltage i internationale opgaver, og også for den ændring, vi lavede om de værnepligtige.
Det betyder, at der vil være endnu flere, der er godt uddannet til at kunne hjælpe til, når der sker oversvømmelser, jordskælv eller andet i andre lande.
Det er en væsentlig del af vores internationale forpligtelser.
Så vi er også meget glade for den aftale, der er opnået, og kan støtte det lovforslag, der ligger.