runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-18:
Jo, men som jeg nævnte, så går de forhandlinger meget trægt, og det skyldes, tror jeg, at ministrene ikke fra statsministerens side har fået et tilstrækkelig rummeligt forhandlingsmandat.
Det er derfor, jeg stiller spørgsmål til statsministeren.
Så jeg vil bare anmode statsministeren om at være behjælpelig med at få disse forhandlinger til at føre til et fornuftigt resultat.
Det er faktisk en meget konstruktiv hensigt, jeg har med det her forslag, og det er nærmest en bistand til statsministeren og hans regering, kunne man fristes til at sige.
Derfor håber jeg, at regeringen vil reagere positivt på dette spørgsmål: Ville det kunne gøres ved, at vi så nedsætter f.eks. promilleafgifterne?
For promilleafgifterne er en skat, som er inden for fødevareområdet, og fødevareområdet er jo med i vandmiljøplanområdet.
Derfor vil jeg godt høre statsministerens opfattelse: Vil det være inden for den definition af skattestoppet, som statsministeren nævnte?
For hvis det er tilfældet, er vi allerede langt i retning af en løsning.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-02-18:
For at kunne tale om et ærligt skattestop skal det selvfølgelig være sådan, at hvis man forhøjer en miljøafgift ét sted, skal pengene ubeskåret gå til at sænke en afgift eller en skat et andet sted. Der er ikke i definitionen af skattestoppet taget stilling til, hvor dette andet sted så skal være.
Det må bero på en konkret vurdering og en konkret forhandling.
Men i øvrigt vil jeg slet ikke gå ind i hr. Keld Albrechtens mange antagelser og hypoteser, for hele den sag bliver nu forhandlet mellem de partier, der deltager i forhandlingerne om en vandmiljøplan.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-18:
Så vil jeg godt spørge statsministeren, hvad det dybest set betyder, når vi ser konkret på de afgifter, der kan blive tale om inden for vandmiljøområdet.
For hvis vi nu antager, at der i drøftelserne kunne blive enighed om at indføre en afgift på overforbrug af kvælstof og fosfor, så er altså den ene af de to betingelser, statsministeren opregner, nemlig at det skal være adfærdsregulerende, indlysende opfyldt.
Det går jeg ud fra at statsministeren er enig i.
Men så opstår det andet problem.
Jeg hører det sådan, at så vil statsministeren deroveni have en anden betingelse opfyldt, nemlig at der skal findes nogle andre afgifter, som skal nedsættes.
Er det ligegyldigt, hvad det er for nogle afgifter, eller er det inden for et bestemt område, f.eks. miljøministerens og fødevareministerens områder, at der så skal findes en afgiftsnedsættelse?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-02-18:
Det burde være almindelig kendt, også for hr. Keld Albrechtsen, at regeringens skattestop ikke på nogen måde i sig selv er en hindring for at indføre miljømæssigt begrundede afgifter.
Det er sådan, og sådan er skattestoppet udtrykkeligt defineret, at hvis en afgift har en adfærdsregulerende virkning, som er til gavn for miljøet, og hvis provenuet vel at mærke ubeskåret går til at sænke en anden skat eller afgift, så kan man gøre det.
Det er fuldt ud i overensstemmelse med skattestoppet.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-18:
Man må jo håbe, at statsministeren nu, når vi efterhånden kommer længere frem i spørgetiden, vil bevæge sig ind i selve spørgsmålene, i selve substansen.
Hvis det er tilfældet, er der jo brug for statsministerens hjælp, således at de to ministre kan blive udstyret med et forhandlingsmandat, der gør det muligt at få seriøse forhandlinger om en vandmiljøplan i gang.
»Indebærer regeringens skattestop efter statsministerens opfattelse, at det ikke vil være muligt at indføre nye afgifter på overforbrug af kvælstof- og fosforgødning?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-02-18:
Det tillader Folketingets forretningsorden, og jeg stiller op gladeligt hver gang.
Det er en stor fornøjelse.
Det er jo et meget simpelt spørgsmål at svare på, og derfor er svaret også meget enkelt, nemlig - og jeg er nødt til at gentage det: Jeg er ikke bekendt med, at Forsvarets Efterretningstjeneste skulle have ændret sin vurdering.
Det kan ikke nytte noget, at hr. Søren Søndergaard prøver at få mig til at svare noget andet end sandheden, bare fordi hr. Søren Søndergaard påstår, at der skulle være sket en sådan ændring.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-18:
Statsministeren er jo den, som har lanceret skattestoppet.
Det er så at sige statsministerens skattestop.
Jeg tror også, statsministeren er en af de få tilbage her i landet, som rigtig tror på det.
Da det er statsministerens ejendom, som han værner så nidkært om,
Derfor synes jeg da ikke, det er urimeligt, at jeg spørger.
Hvis man nu forestiller sig, at vi skal have en afgift på overforbrug af kvælstofgødning, kunne man så løse problemet i forhold til skattestoppet ved tilsvarende at sænke promilleafgifterne?
Det er da et rimelig enkelt spørgsmål at stille til den, der forvalter skattestoppet og har hovedansvaret for, hvordan det skal fortolkes.
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-18:
Så er det jo, man bliver nødt til at spørge, om statsministeren vil gøre sig bekendt med det.
Det er ikke lykkedes for statsministeren at gøre sig bekendt med det i løbet af 2½ dag.
Vi tillader stadig væk statsministeren at holde ferie, det er helt fair.
Men hvis nu vi siger, at vi mødes hernede igen om lad os sige 14 dage, vil statsministeren så have gjort sig bekendt med, om Forsvarets Efterretningstjeneste har skiftet vurdering fra, at der muligvis var masseødelæggelsesvåben i Irak, til, at der sandsynligvis var masseødelæggelsesvåben i Irak?
Det er jo statsministeren, der påstår, i øvrigt fuldstændig udokumenteret, at Forsvarets Efterretningstjeneste har den opfattelse, at der sandsynligvis var masseødelæggelsesvåben i Irak. Men hvis nu statsministeren får 14 dage, vil statsministeren så forespørge de relevante steder, om Forsvarets Efterretningstjeneste hele tiden har haft den samme vurdering af masseødelæggelsesvåben i Irak, eller om man lige præcis har ændret opfattelse på det punkt og er gået fra, at der muligvis var masseødelæggelsesvåben, og over til det, som statsministeren hævder er opfattelsen i Forsvarets Efterretningstjeneste, nemlig at der sandsynligvis var masseødelæggelsesvåben. Det spørgsmål må statsministeren vel kunne svare på.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-02-18:
Hr. Keld Albrechtsen har en forbløffende evne til at vende alting på hovedet og i øvrigt bevidst misforstå alt, hvad jeg siger; men det har jeg vænnet mig til, og det tager jeg ikke så tungt.
Lad mig derfor bare gentage: Skattestoppet er ikke til hinder for at lukke huller i skattelovgivningen, og hvis man lukker et hul i skattelovgivningen, behøver man ikke at bruge det provenu, der måtte komme ind som følge heraf, til at sænke andre skatter og afgifter.
Det har aldrig været meningen, og det ved hr. Keld Albrechtsen også udmærket. Så vil jeg gerne sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg aldeles ikke er på nogen retræte fra det, jeg sagde i går.
Jeg vil gentage hvert eneste ord, jeg har sagt, og jeg står fuldstændig ved dem.
Selvfølgelig er udgangspunktet, at man skal kunne bruge den lovgivning, vi har, også på skatteområdet, og at den skal være så enkel, forståelig og lettilgængelig, at enhver ved, hvor man står.
Men mit grundsynspunkt er udtrykt i klar tekst: Skattelovgivning er såvel som anden lovgivning til, for at man skal kunne benytte den, ikke for at man skal kunne udnytte den.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-18:
Jeg kan forstå, at statsministeren er på hastig retræte fra de udtalelser, han kom med i går.
Men det, man i hvert fald kan konstatere, er, at regeringer, hvori statsministeren deltager, notorisk altid har det problem, at pengene fosser ud af statskassen gennem alle mulige huller og revner og sprækker og i stigende tempo, jo længere regeringerne eksisterer.
Det er i hvert fald en kendsgerning.
Jeg spurgte statsministeren: Er det sådan med det lovforslag, som skatteministeren kommer med, og som altså skal reparere skattehullet og stoppe bankernes fiflerier med aktierne, at bankerne skal have en kompensation for det, så de får en anden skattenedsættelse, og det i virkeligheden bliver skatteyderne, der kommer til at betale skatteministerens lovforslag?
Jeg brugte udtrykket absurd, og jeg mener, at hvis det virkelig er sådan, statsministerens udtalelser skal forstås, er det da absurd, og så er vi langt ude.
Ikke alene risikerer vi at tabe alle disse sager i Landsskatteretten, så milliarderne stadig fosser ud, men der skal oven i købet indføres en anden skattenedsættelse for at få lukket hullet i fremtiden.
Statsministeren kan da forhåbentlig godt selv se ...
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-02-18:
Man kunne jo også spørge: Hvad var det, der førte til, at den daværende regering ingenting foretog sig i 1½ år?
Det er altså et meget indviklet område, hvor man skal tænke sig grundigt om, før man fremsætter et lovforslag, og nu arbejder regeringen med det og vil gerne finde en god model for en forenkling af aktieavancebeskatningen.
Men jeg er bare nødt til at gentage, at den sag har ingenting at gøre med en løsning af f.eks. det spørgsmål, som skatteministeren i mandags bebudede, at han vil løse.
De to ting har ingenting med hinanden at gøre, og derfor må jeg afvise alle påstande - alle påstande - om, at skattestoppet skulle være til hinder for at lukke påståede skattehuller.
Morten Homann (SF), 2004-02-18:
Før anfægtede statsministeren, at man kunne tale om en enkelt problemstilling i forbindelse med aktieavancebeskatning.
Selvfølgelig er der mange delproblemstillinger her, men til statsministerens orientering blev der i september 2000 af en arbejdsgruppe under Skatteministeriet afgivet en betænkning, som nøje beskrev en række problemstillinger på aktieavancebeskatningsområdet, herunder hvordan man kunne løse det problem, som er baggrunden for den igangværende sag om bankernes skattefradrag.
Jeg spørger: Hvis det ikke er skattestoppet, som er årsagen til, at man fra regeringens side har undladt at fremsætte forslag - uanset om det er det brede for hele aktieområdet, eller det er det smalle, som udelukkende drejer sig om bankernes fradrag for annullation af aktier - hvad er så årsagen til, at man har ladet stå til på dette meget velbeskrevne område i de 2½ år, hvor statsministeren har haft det øverste ansvar?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-02-18:
Jeg vil gerne sige, når hr. Jacob Buksti hævder, at jeg taler moral - det er i øvrigt også svar til hr. Keld Albrechtsen, som hævdede, at jeg har talt om etik - at jeg har ikke talt om hverken etik eller moral.
Jeg har bare talt om, at man måske kunne inddrage nogle betragtninger om ret og rimelighed.
Lad mig slå fast, at det klare udgangspunkt selvfølgelig er, at vi skal have en skattelovgivning, der er så klar, så enkel og så forståelig, at ingen er i tvivl om, hvad der gælder.
Sådan må det være.
Men vi ved alle sammen, at i det praktiske liv er vores skattelovgivning utrolig kompliceret. Ved siden af det har vi et efter international målestok meget højt skattetryk, og det gør altså, at der er nogle, som hele tiden føler sig fristet til at afsøge de yderste grænser for at se, om de ikke kan skaffe sig et fradrag eller en anden fordel.
Jeg tager ikke stilling til konkrete sager, for de skal finde deres afgørelser i det administrative klagesystem og ved domstolene, og jeg kender i øvrigt ikke de sager.
Jeg siger bare helt generelt som en henstilling, at mennesker, der har et ansvar, og ikke mindst mennesker, der har et ansvar for store virksomheder, og som rager op i det danske samfund, bør tænke over, hvad der er ret og rimeligt.
Det kan man ikke give nogen facitliste for, men jeg tror, den enkelte i virkeligheden er meget godt klar over, hvad det vil sige at opføre sig ordentligt.
Lad mig gentage over for hr. Jacob Buksti, at jeg ikke tager stilling til de konkrete skattesager, der kører i øjeblikket.
Jeg kender dem ikke, de finder deres afgørelse i det administrative system og ved domstolene, og det blander jeg mig ikke i.
Jacob Buksti (S), 2004-02-18:
Jeg forstår sådan set ikke, at statsministeren mente, at mit spørgsmål ikke havde noget med hr. Jens Peter Vernersens spørgsmål at gøre.
Jeg mener sådan set, det er en meget klar opfølgning på præcis det spørgsmål, al den stund statsministeren jo netop siger, at statsministeren ikke selv anerkender, at der her er tale om et hul, fordi der kører en sag.
Men statsministeren sagde jo netop på sit pressemøde i går - det fremgår af alle dagens aviser - at det ikke ser pænt ud, og at statsministeren rent personlig ikke skal lægge skjul på, at som borger i det danske samfund kan man føle sig en smule krænket over, at der nogle, som føler, at de hele tiden skal gå lige til grænsen.
Det må da være møntet på det
her, og derfor var det, jeg spurgte, hvordan og hvorledes hæderlige erhvervsfolk i dette land skal opføre sig for at tilfredsstille statsministerens moralbegreber. Er det sådan, at statsministeren vil komme med en vejledning?
Og er det sådan, at statsministeren vil gribe ind over for revisorerne, der jo nærmest er en slags pushere på området?
De forsøger at bringe disse følsomme erhvervsledere ud i noget snavs, hvor de kommer til at bruge de skatteregler, som statsministeren altså mener, de skal lade være med at bruge.
Hvornår skal de finde ud af, om det er reglerne eller moralen, der gælder?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-02-18:
Lad mig for det første slå fast, at skattestoppet ikke på nogen måde er til hinder for, at man kan gribe ind og lukke huller i skattelovgivningen, hvis man bliver opmærksom på den slags huller.
Som jeg har sagt mange gange: Bliver man opmærksom på det, skal de lukkes, og det skal ske prompte.
Det er skattestoppet ikke til hinder for på nogen som helst måde.
For så vidt angår aktieavancebeskatningen, er det en helt anden problemstilling.
Det er i højere grad spørgsmålet om 3-års-reglen og 100.000 kr.s-grænsen, og her er skattestoppet ikke til hinder for at finde en løsning, hvis man bare har penge til at finde en sådan løsning, så ingen kommer til at betale mere i skat.
Heller ikke her er skattestoppet altså til hinder for, at man kan lave en omlægning, således at hvis der kommer flere penge ind ét sted, skal de penge bruges til at sænke skatter og afgifter et andet sted.
Det absurde står hr. Keld Albrechtsen fuldstændig alene for, vil jeg godt sige.
Det er sådan - og det vil jeg gerne slå fast endnu en gang - at skattestoppet ikke på nogen måde er til hinder for, at man kan lukke de huller, man opdager i skattelovgivningen, og jeg står også ved det, jeg flere gange har sagt: Bliver man opmærksom på et sådant hul, skal det lukkes prompte.
I den konkrete sag, som jeg i øvrigt ikke kender og ikke vil kommentere - den skal finde sin afgørelse de steder, hvor det nu skal finde sted - bestrider skattevæsenet, at der er ret til et fradrag.
Men for at være på den fuldstændig sikre side har skatteministeren i mandags meddelt, at han vil fremsætte et lovforslag for med syvtommersøm at få slået den retstilstand fast, som skattemyndighederne mener allerede er gældende.
Man kan ikke bare tilsidesætte skattemyndighedernes opfattelse, fordi der kommer nogle og siger, at de har krav på et sådant fradrag.
Alene det viser jo, at man godt kan sætte ind inden for rammerne af skattestoppet, hvis man bliver opmærksom på, at det er nødvendigt at sætte ind på et sådant punkt.
Men det har ikke noget som helst at gøre med forenklingen af aktieavancebeskatningen.
Det kan gøres helt konkret, sådan som skatteministeren har foreslået.
Vi taler altså om to forskellige ting.
Det ene spørgsmål er: Kan man finde en fornuftig model
for en forenkling af aktieavancebeskatningen?
Regeringen har et ønske om at finde en sådan fornuftig model for en forenkling af aktieavancebeskatningen.
Det andet spørgsmål vedrører en sag, der - så vidt jeg er orienteret på nuværende tidspunkt - i øjeblikket kører i det administrative klagesystem, og jeg begynder ikke at kommentere den konkrete sag, for jeg kender ikke den sag.
Der er blot én ting, jeg vil fastslå, og det er: Det kan ikke være sådan, at hver gang nogen kommer og hævder, at de har krav på et fradrag, opfattes det straks, som om der er et hul i skattelovgivningen.
Mig bekendt er det sådan, at skattemyndighederne bestrider, at der er ret til et sådant fradrag, men det er jo ikke en sag, jeg skal afgøre.
Den afgøres i klagesystemet og i sidste instans ved domstolene, og det er her, spørgerne blander to vidt forskellige ting sammen, som ikke har noget med hinanden at gøre.
Morten Homann (SF), 2004-02-18:
Jeg vil godt spørge i forlængelse af statsministerens svar på hr. Jens Peter Vernersens spørgsmål.
Denne reform af aktieavancebeskatningen har optrådt i regeringens lovkatalog gentagne gange, og der er opnået enighed om, at havde man gennemført anbefalingerne fra arbejdsgruppen fra 2000, havde man løst det problem, som i dag er endt i Landsskatteretten og måske ender med et milliardtab for skatteyderne.
I modsætning til sine tidligere udtalelser benægter statsministeren nu, at det var skattestoppet, der var årsag til, at man trak i land og alligevel ikke fremsatte den reform.
Men hvis det er tilfældet, vil statsministeren så prøve at løfte noget af sløret for, hvad årsagen er til, at år efter år har en reform af aktiebeskatningen stået på statsministerens lovkatalog, men lige pludselig står den der ikke længere?
Vil statsministeren løfte sløret for det?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-02-18:
Spørgsmålet har selvfølgelig ikke meget med hr. Jens Peter Vernersens spørgsmål at gøre, men jeg vil da gerne svare på det.
Jeg fastholder hvert eneste ord, jeg har sagt i denne sag.
Udgangspunktet er naturligvis, at vi skal have en lovgivning, der er så enkel og klar, at den er umiddelbart forståelig og tilgængelig for enhver borger, også for vore virksomhedsledere og revisorer; det er helt klart.
Jacob Buksti (S), 2004-02-18:
Vi kan forstå på statsministerens udtalelser i går, at statsministeren føler sig krænket over det, der er sket i denne sag, og derfor er det, som om statsministeren stiller krav om, at der skal være en eller anden form for højere moral for erhvervsledere i dette land.
Er det loven, eller er det moralen?
Og er det sådan, at statsministeren måske vil foranledige, at der bliver udarbejdet en særlig Emma Gad for erhvervsledere på området?
I så fald vil jeg anbefale, at han sætter hr. Asger Aamund, som mener, at han er i stand til at kunne se, hvornår der er tale om et direkte hul, og hvornår der kun er tale om dårlig moral, til at redigere den.
Er det sådan, at der vil komme en eller anden form for moralkodeks?
Eller er det sådan, at statsministeren vil påtage sig ansvaret for, at lovene her i landet er sådan, at de skal overholdes, og hvis de ikke er ordentlige, må de ændres?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-02-18:
Jeg hørte ikke noget spørgsmål i det, hr. Jens Peter Vernersen sagde her, det var vist mere en kommentar.
Men mig bekendt har der ligget en betænkning over spørgsmålet siden 2000.
Dengang havde vi mig bekendt socialdemokratiske skatteministre, og så kunne man jo spørge dem, hvorfor der ikke blev foretaget noget.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-02-18:
Jeg synes, det er et dybt kritisabelt forløb, vi har set her.
Som sagt havde regeringen det med i sit lovprogram fra oktober 2002, som blev fremlagt skriftligt her i Folketinget, men man gjorde ikke noget ved det.
Men i øvrigt synes jeg, det er endnu mere problematisk - og det kommer vi nok også til at vende tilbage til - at på sit pressemøde i går skældte statsministeren disse virksomheder ud og talte om, at nu må de altså til at overholde et eller andet moralsk skattestop - et nyt begreb ved siden af det, vi kender i forvejen, nemlig det følelsesmæssige skattestop.
Jeg synes sådan set, det er meget trist, at for at skjule, at man ikke selv gjorde noget ved problemet i tide, da man havde lagt programmet frem, begynder statsministeren nu at skælde ud på andre. Men det kan selvfølgelig være metoden, når man virkelig er i knibe i en sag.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-02-18:
Jeg kan fuldstændig afvise hr. Jens Peter Vernersens påstand, for den har intet som helst på sig.
Regeringen har et stærkt ønske om en forenkling af aktieavancebeskatningen, men her som andre steder, hvor vi gerne vil forenkle og forbedre skattelovgivningen, skal det selvfølgelig ske på en sådan måde, at man ikke øger beskatningen.
Det arbejder regeringen med, og kan der findes
en sådan model, hvor man forenkler uden at skærpe beskatningen, vil regeringen uden tøven gennemføre en sådan ændring.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-18:
Jeg må indrømme, at jeg synes ærlig talt, det er statsministerens besvarelser, der er helt uden hoved og hale.
Tidligere har statsministeren sagt, at hvis der er et skattehul, skal det bare lukkes, og det skal ske prompte.
Men nu får vi så at vide, at der er en hel masse ting, der skal ordnes, for at det så kan lade sig gøre at lukke sådan et skattehul, og nu er skattehullet åbenbart beskyttet af statsministerens skattestop, selv om det er en aktivitet, som statsministeren selv har kaldt uetisk.
Kan statsministeren ikke selv høre, at nu hænger det simpelt hen ikke sammen mere?
Det har statsministeren tidligere sagt.
Men nu skal skattehullet åbenbart ikke lukkes alligevel, for nu er det beskyttet af statsministerens skattestop, og så skal der findes en anden besparelse. Skal bankerne så have de samme penge tilsendt pr. check eller på en eller anden anden måde?
Det er da et helt absurd teater, statsministeren bevæger sig ud i.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-02-18:
Jeg kan ikke føje mere til.
Jeg kan kun gentage, at skattestoppet ikke på nogen som helst måde er til hinder for, at man kan lukke huller, og at man kan gøre det prompte, når man opdager dem.
Jeg tror bare, hr. Jens Peter Vernersen må være så realistisk, at han vedgår, at næsten uanset hvordan vi får indrettet vores skattelovgivning, vil der altid være nogle, som prøver at teste, om de kan udnytte en eller anden regel til egen fordel.
Det er de ubønhørlige vilkår, vi er oppe imod, og det er ikke alt, man kan lovgive sig ud af.
Men hver eneste gang, vi opdager en utilsigtet udnyttelse af skattelovgivningen, kan jeg forsikre hr. Jens Peter Vernersen om, at regeringen vil gribe ind uden tøven for at stoppe en sådan utilsigtet udnyttelse af reglerne.
Må jeg så i øvrigt sige til hr. Jens Peter Vernersen, som vist kom til at hævde, at vi retter smed for bager, at som jeg husker historien, kom man faktisk til at rette bager for smed.
En minister skal naturligvis svare i Folketinget i overensstemmelse med sandheden, og da sandheden er, at jeg ikke er bekendt med det, så svarer jeg det, og det kan jeg da forsikre hr. Keld Albrechtsen om at jeg udmærket kan svare, og derfor gentager jeg det.
Jeg er ikke bekendt med, at Forsvarets Efterretningstjeneste skulle have ændret sin vurdering.
Det, vi oplever i øjeblikket, er nærmest kafkask.
Blot fordi hr. Søren Søndergaard påstår, at Forsvarets Efterretningstjeneste skulle have ændret sin vurdering, så skulle jeg pludselig gå ind på hr. Søren Søndergaards præmis. Det kunne jeg da aldrig drømme om.
Jeg er ikke bekendt med, at Forsvarets Efterretningstjeneste skulle have ændret sin vurdering, og derfor svarer jeg i overensstemmelse med sandheden: Jeg er ikke bekendt med det.