Søren Gade (V), 2006-02-22:
Det er måske lige før, jeg som repræsentant for regeringen skal starte med at tage skylden for det dårlige vejr, vi har haft her i sommer.
Jeg vil gerne her prøve at redegøre for forløbet vedrørende Tårnfalken og starte med at sige til hr. Holger K. Nielsen, at jeg jo er lige så hamrende træt af den sag, som hr. Holger K. Nielsen er.
Det har jeg givet udtryk for i Folketingets spørgetid, og jeg har før sagt, også her fra talerstolen, at jeg har samme interesse som hr. Holger K. Nielsen i at få belyst denne sag til bunds.
Beslutningen om, at forsvaret har stoppet projektet vedrørende Tårnfalken, har givet anledning til mange spørgsmål.
Jeg har flere gange svaret på spørgsmål i denne sag, som jeg allerede har nævnt, mundtligt og skriftligt bl.a. til hr. Holger K. Nielsen, og jeg vil starte med at give en kort gennemgang af hele sagsforløbet.
Som led i forsvarsaftalen helt tilbage i 19951999 – den blev indgået den 8. december 1995 under en anden regering end den, vi har i dag – blev det besluttet, også med Venstres stemmer, at der skulle anskaffes et opklaringssystem til hæren, som skulle bestå af ubemandede luftfartøjer.
Finansudvalget tiltrådte den 2. december 1998 ved aktstykke nr. 55 Forsvarsministeriets ansøgning om anskaffelse af materiel til fjernopklaring for et beløb på 396 mio. kr.
Anskaffelsen af Tårnfalken blev gennemført ved en udbudsrunde i 1998.
Blandt fire tilbudte systemer valgte forsvaret det franske system fra firmaet Sagem, bl.a. fordi dette som det eneste tilbud tilgodeså de operative krav og virkede udviklet på et tilstrækkeligt niveau.
Systemet blev overdraget til operativ brug i hæren i september 2002.
I indkøringsfasen viste der sig at være flere fejl end forventet, og der forekom en række hændelser i forbindelse med flyvningen.
Det førte til, at forsvaret inddrog luftdygtighedsbeviset med et længerevarende flyveforbud i 2003 til følge.
Sagem påtog sig en del af ansvaret for disse hændelser.
Flyveforbuddet blev ophævet i 2004.
På baggrund af endnu en alvorlig hændelse blev der igen udstedt flyveforbud for Tårnfalken i februar 2005.
Som følge af flyveforbuddet var der i foråret 2005 en del omtale i medierne af Tårnfalken.
Konklusionen på Forsvarskommandoens undersøgelse forelå ultimo maj 2005 og blev præsenteret for offentligheden ved en pressekonference i ministeriet den 2. juni 2005.
Som bekendt var anbefalingen, at Tårnfalken skulle afvikles.
Der kunne ikke gives sikkerhed for, at der fremover ikke opstod lignende alvorlige tekniske fejl og mangler på systemet.
Forsvaret pegede på leverandøren som den ansvarlige for de tekniske problemer, men erkendte også selv at have en del af ansvaret for systemets manglende operative status.
Endvidere havde forsvaret ikke i rette tid erkendt, at Tårnfalken var et avanceret system, hvorfor mangel på og hyppige udskiftninger af teknisk og øvrigt personel havde medført utilstrækkelig viden og erfaring med systemet.
Som jeg dengang udtalte til pressen, var det jo et spørgsmål om, hvor længe vi skulle bruge penge på noget, der ikke virkede eller kun virkede hver anden gang.
I 2005 var der budgetteret med 33 mio. kr. alene til Tårnfalkens driftsomkostninger.
Hertil kom løn til personellet.
Endvidere var det vigtigt at sikre de ca. 60 mio. kr. fra aktstykket, som endnu ikke var anvendt til Tårnfalken.
Det handlede om anskaffelse af et radarsystem til flyet.
Derfor var jeg enig i beslutningen om at afvikle Tårnfalken.
Med opbakning fra forligskredsen kunne jeg konstatere, at der også var politisk enighed om, at Tårnfalken skulle afvikles, men jeg skal her sige, at alle i forligskredsen udtrykte beklagelse over det sagsforløb, jeg her har fremstillet.
I juni 2005 blev kammeradvokaten anmodet om at undersøge, om der kunne rejses erstatningskrav mod den franske leverandør, Sagem.
Endvidere besluttede statsrevisor sig for, at Rigsrevisionen skulle undersøge forsvarets håndtering af Tårnfalken.
Denne undersøgelse er endnu ikke afsluttet.
Det er oplyst, at Rigsrevisionens beretning om sagen vil foreligge inden sommerferien, måske allerede i maj 2006.
I juni 2005 fremsatte Sagem et ekstraordinært tilbud om fortsat samarbejde med forsvaret om klargøring af en dansk kapacitet – det, der hedder UAV-kapacitet – til operativ tjeneste.
Tilbuddet gik i store træk ud på følgende: Sagem ville tage Tårnfalken tilbage i bytte for det nyere Sparrowsystem uden beregning.
Sparrow er den franske og canadiske version af Tårnfalken.
Sagem lovede, at Sparrowsystemet hurtigt ville være klar til international tjeneste; det hed medio 2007.
Såfremt løftet ikke kunne indfries, ville Sagem købe Sparrowsystemet tilbage.
Sagems tilbud ændrede ikke på beslutningen om at afvikle Tårnfalken.
Skulle samarbejdet med Sagem fortsætte, ville det blive med det nye Sparrowsystem og på nye vilkår.
Det er min vurdering, at et såkaldt trade in af Tårnfalken mod at få et nyt og fuldt flyvedygtigt Sparrowsystem retur burde overvejes, især hvis det kunne medføre, at de hidtidige investeringer i Tårnfalken ikke helt gik tabt.
Forsvaret var i efteråret 2005 i dialog med Sagem for at undersøge, om der var grundlag for at fortsætte samarbejdet.
Sagems tilbud gik i hovedsagen ud på, at Danmark returnerede materiellet fra Tårnfalkenprojektet, og Sagem ville derefter ombygge det til et UAV-system, som jeg sagde før, af Sparrowudgaven og levere det til Danmark.
Ved udgangen af historikken var forsvaret skeptisk over for det her.
Forsvarets bekymring gik på, om man kunne få det gamle system retur i en ny indpakning, og på, om Sagem, i modsætning til de erfaringer man havde gjort sig, ville kunne understøtte systemet i tilstrækkeligt omfang.
Selv om Sagems tilbud umiddelbart så fordelagtigt ud, var det ikke omfattet af en tilfredsstillende garantiordning.
Forsvaret krævede, at Sagem skulle give en sådan garanti.
Sagem kunne ikke acceptere disse vilkår for et fremtidigt samarbej de.
Hvorvidt mine udtalelser om ikke at kaste gode penge efter dårlige penge gjorde udslag i denne sammenhæng, er mig uvist, men jeg er tilfreds med den forsigtighed, man her udviste.
Havde forsvaret fortsat samarbejdet med Sagem, måtte margenen for fejltrin være meget smal, derfor måtte der være hundrede procent sikkerhed for, at Sagem mente tilbuddet seriøst.
Derfor tog jeg Forsvarskommandoens konklusion til efterretning og tilsluttede mig indstillingen om at afbryde samarbejdet med Sagem.
Denne indstilling forelagde jeg forligskredsen, som ligeledes gav sin opbakning.
Jeg vil ikke her i dag drage konklusioner i sagen.
Rigsrevisionen er godt i gang med en undersøgelse af hændelsesforløbet.
Alle involverede parter og myndigheder, herunder mit eget departement, har i forbindelse med undersøgelsen haft besøg af Rigsrevisionen.
Derfor afventer jeg Rigsrevisionens beretning i sagen til sommer, og på baggrund af den kan vi så tage en debat og se, hvilke konklusioner der skal drages i forlængelse af denne sag, som startede i december 1995.
Forhandling