runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tommy Dinesen (SF), 1997-11-20:
Her på det sidste
har det været en ret spændende debat, synes jeg nok, for det viser sig, at Venstre og De Konservative godt vil være med til at bevilge nogle flere penge til den kollektive trafik.
Der er jo ikke stillet forslag om det, men jeg vil da godt love, at vi fra SF's side under finanslovforhandlingerne vil rejse det. Vi har i forvejen sagt, at vi mener, der skulle afsættes
1 mia. kr. til den kollektive trafik, så derfor vil det da komme med i den debat, og så må man jo holde Venstre og De Konservative fast på den velvillighed, de her har udvist over for den kollektive trafik.
Som hr. Svend Heiselberg sagde: Vi har aldrig været karrige over for den kollektive trafik.
Bare kom med forslagene, så stemmer vi for!
Og det var også det, som fru Jette Gottlieb var inde på, da hun sagde: Bare kom i gang!
Hr. Køpke Christensen, som var inde på bompenge og den slags,
Til hr. Arne Melchior: Jeg fattede ikke rigtig indlægget, for det startede med, at her går det godt.
Alle ordførere har efterhånden har bevist, at det ikke går godt, og vi har fra SF's side, som jeg sagde, i dag diskuteret, hvem der er ansvarlig for, at det går så dårligt, som det gør.
Hvis man går ind på Hovedbanen i dag, vil man kunne se, at der er togforsinkelser alle steder.
Hr. Arne Melchior var i Odense forleden dag.
Der manglede simpelt hen et tog, det blev væk.
Det er da meget muligt, at der ikke er mange med lyntogene, men det er der så med nogle andre tog.
Det er jo ikke nok, at man har været med én aften og set, der ikke var stor belægning, og så tro, at man ved alt om det her.
Det, der næsten er det værste i den her sag, er følgerne for de DSB-ansatte.
Det er dem, der får alle øretæverne
, hver gang der er forsinkelser.
Det er dem, der får folks frustationer over ikke at kunne møde på deres arbejde, og det er en daglig foreteelse i dag.
Og som jeg har været inde på en gang før: Hvem er det, der er ansvarlig?
Vi har i SF i dag diskuteret, om vi skal gøre bestyrelsen for DSB ansvarlig for det og stille et forslag om, at den bliver fyret.
Det vil vi tage op, hvis der ikke bliver en bedre regularitet på området inden nytår.
Så har man muligheden for at rette op på det så længe.
Hr. Poul Nødgaard var inde på Ringsted og det med terminalen, og hertil kan jeg sige, at SF har rejst de her ting i Finansudvalget, og vi forventer at få et svar på det inden ret længe.
Martin Glerup (S), 1997-11-20:
På tværs af partierne er der enighed om, at det vil være meget værdifuldt at få en grundig debat om, hvordan UNGASS-generalforsamlingens anbefalinger kan opfølges nationalt og internationalt.
Besvarelse
Bent Hindrup Andersen (EL), 1997-11-20:
Jeg synes, der er rigtig mange gode ting i det forslag til vedtagelse, som hr. Martin Glerup fremsatte.
Der er dog to ting, som næsten konsekvent udelades, og som vi skal skændes om hver gang og får med i sidste øjeblik, og det er begreberne økologi og fair trade.
Jeg vil gerne henvise til statsministerens efter min opfattelse udmærkede tale på FN's generalforsamling, hvori det klart hedder, at fair trade er en nødvendighed, og samtidig slutter afsnittet også med, at en bæredygtig fremtid er en økologisk fremtid.
Jeg synes, det er ærgerligt, at de to signaler ikke er med i dette forslag, og derfor vil jeg gerne spørge hr. Martin Glerup, om det ikke var muligt at tilføje det under den sidste pind, så det kunne komme til at hedde: »herunder at arbejde for en økologisk omstilling og fair trade til en del af strategien for bæredygtighed«.
Jeg vil gerne foreslå, at man indarbejder det i forslaget til vedtagelse.
Martin Glerup (S), 1997-11-20:
Hertil er der det at sige, at et forslag til vedtagelse har et vist omfang.
Det må højst være på 150 ord, og derfor er det umuligt at tage alle aspekter - alt godt fra havet - med i et forslag til vedtagelse.
Det her er 12. eller 13. udgave af forslaget, som vi har arbejdet med, og jeg mener, at det afspejler et godt helhedsbillede med hensyn til at få en bæredygtig udvikling.
Det forhindrer selvfølgelig ikke, at vi er enige i, at der skal tages økologiske og bæredygtige hensyn, og at der skal være en fair handel.
Det er vi fuldstændig enige i, men jeg mener ikke, at vi kan ændre det forslag, der nu ligger, for så kunne man komme med mange andre gode ideer.
Niels Jørgen Langkilde (KF), 1997-11-20:
Jeg misunder ikke hr. Martin Glerup det arbejde, han har været i gang med for at få alle tingene strikket sammen på denne grænse.
Der er også ting, som Det Konservative Folkeparti gerne ville have haft med, og som der også var fuld forståelse for hos den socialdemokratiske ordfører, men der er nu engang en limit på, hvor mange ord der kan være med i et forslag til vedtagelse.
Jeg finder, det er helt rimeligt, at vi har et sådant princip.
Det er ikke nødvendigt, så jeg vil gerne udtrykke på Det Konservative Folkepartis vegne, at vi selvfølgelig bakker op om forslaget til vedtagelse, som det er.
Bent Hindrup Andersen (EL), 1997-11-20:
Jeg synes, det er kedeligt, som økologi og fair trade hver gang skal behandles.
Nu er begrundelsen så, at der ikke er plads nok, fordi der kun må være 150 ord, og så kan Folketinget ikke tage det med som en retningslinje for det arbejde, der skal laves herhjemme som opfølgning af UNGASS-mødet i New York. Jeg tror, det måske er, fordi det ikke ligger inde under huden på hr. Martin Glerup, at det altid skal være med fremme.
Men for os er det afgørende, også når man skal til at overflytte penge.
Det vigtigste er selvfølgelig at etablere en fair handel med ulandene, så de har en chance for at kunne klare sig.
Hvis jeg kan få et tilsagn fra hr. Martin Glerup, kan jeg indarbejde det og slette nogle tillægsord eller nogle ord, der er unødvendige, så vi kan komme ned på 150 ord, eller vi kan eventuelt søge formandens tilsagn om, at forslaget kan blive 2-3 ord længere end de 150 ord. Jeg synes, det er en rigtig dårlig begrundelse fra hr. Martin Glerup for, at to så centrale ting for opfølgningen af UNGASS ikke kommer med.
Hans Christian Schmidt (V), 1997-11-20:
Nu skal vi så opleve, at vi skal have en debat om, hvor mange ord der skal stå, og hvor lange sætningerne skal være.
Jeg vil gerne sige, at det netop er her, Venstre ser et problem.
Det er altid ord, ord, ord og ingen handlinger.
Vi synes næsten, der står lidt for meget, for vi er nervøse for, at der bliver handlet for lidt.
Men okay, vi accepterer det, som det er, og så synes jeg i øvrigt, at vi skal gå i gang med at løse de problemer, der er omtalt heri.
Martin Glerup (S), 1997-11-20:
Nu er det sådan, at hvis hr. Hans Christian Schmidt havde lyttet efter udviklingsministerens tale i stedet for at stå og snakke med miljøministeren, havde han opdaget, at det aspekt netop meget tydeligt fremgik af talen, idet der står i den, at udviklingslandenes interesser ikke må komme i klemme i forbindelse med eventuelle ordninger herom.
Det er ikke kun enkelte industrilandes interesser, der skal tilgodeses.
Jeg mener også, og dette er til hr. Bent Hindrup Andersen, at man nok skal pudse sin glorie engang imellem, men man skal også passe på ikke at gøre det sådan, at glorien falder ned og skygger for horisonten.
Jeg mener, at når statsministeren støttet af alle os andre er gået så kraftigt ind for en økologisk og bæredygtig udvikling, er det et virkelig stærkt udgangspunkt.
At det så ikke fremgår af et bestemt forslag til vedtagelse, mener jeg er af sekundær betydning.
Arne Melchior (CD), 1997-11-20:
Jamen jeg kan da ikke glæde hr. Dyrlund med at rejse til Kalundborg, hvis jeg ikke har ærinde i Kalundborg.
Desuden har Kalundborg jo sin egen ordfører her, nemlig hr. Tommy Dinesen, så han tager jo ikke ordet i trafikspørgsmålet uden at få nævnt den by og den landsdel.
Men jeg er enig i, at der er strækninger, der ikke er gode nok.
Jeg siger bare: Der er aldrig i danmarkshistorien satset så meget på kollektiv trafik i den nærmeste fremtid og den lidt fjernere fremtid.
Indkøbet, de 11 mia. kr., er en kendsgerning og skaffer for øvrigt mange gode arbejdspladser.
Lad mig så nævne Randers, som altså er i mit pastorat, hvor jeg er valgt.
Det er jo derfor, jeg udtrykkelig sagde, at det er DSB's ledelses og personales pligt at gøre det bedre
inden for de slet ikke så ringe rammer, som de har
Det kan vi ikke blive uenige om, vil jeg sige til hr. Dyrlund.
Jeg har læst hr. Dyrlunds rædselsberetninger om hans rejser, og det ærgrer jeg mig også over.
Hr. Tommy Dinesen har gjort det gang på gang.
Det ærgrer jeg mig over.
Det skal være bedre.
Men det er altså ikke primært et spørgsmål om penge.
Poul Erik Dyrlund (S), 1997-11-20:
Jeg vil anbefale hr. Melchior at køre nogle ture fra København til Kalundborg, så vil hr. Melchior opdage, at tingene ikke fungerer.
Når der kommer et udsagn om, at man dårligt kan komme med toget, ja, så hænger det jo sammen med de mange aflysninger, der er, og det er ikke et udtryk for, at det er en succes, men tværtimod et udtryk for det modsatte.
Tommy Dinesen (SF), 1997-11-20:
Jeg synes, at det er mærkeligt at høre hr. Arne Melchior her tale om en teatertur og sådan noget, når der er tusindvis af pendlere, der hver eneste guddommelige dag er udsat for forsinkelser.
Det er så meget, at man ikke kan blive ved med at rejse.
B.T. laver endda store artikler om det, og hvad ved
jeg, fordi de kan sælge stoffet, fordi der er så mange.
Folk kan dårlig komme på arbejde om morgenen mere, og det er blevet dårligere, efter at Storebæltsforbindelsen er blevet færdig.
Og så kan man jo sagtens nedgøre det og sige, at den her forespørgsel er inderlig overflødig.
Jeg ved ikke, hvor mange gange jeg har hørt hr. Arne Melchior sige det.
De eneste forespørgsler, der ikke er overflødige, er dem, hr. Arne Melchior kommer med.
Men der er nogle ...
Afbrydelse
Melchior
Undskyld!
Men der er altså nogle hver dag.
Det er sådan, at vi i SF's folketingsgruppe har diskuteret, hvem der er ansvarlig for det her.
Når det er sådan, at man rejser det over for ministeren, så bliver der sagt: Ja, men DSB er et selvstændigt firma.
Vi overvejer meget, om ikke vi simpelt hen skal gøre det, at vi stiller et forslag om, at DSB's bestyrelse bliver fyret, således at der kommer en anden.
Annette Just (FP), 1997-11-20:
Med gensyn til L 10 vil jeg gøre opmærksom på, ikke blot at
vi har stillet et ændringsforslag, men også hvad man kan risikere at der kommer til at ske, fordi EU her går længere, end man har aftalt i både IMO og ILO, altså de internationale organisationer, hvor vi hele tiden fra dansk side har sagt at reglerne for søfart skal fastsættes.
Det har vi ikke kunnet få afvist kan ske, og derfor mener jeg, at man ikke blot skal være morderlig forsigtig, men selvfølgelig også skal stemme for det ændringsforslag, der går ud på, at EU ikke på noget tidspunkt må komme i den situation, som vi oplever for USA's og visse andre landes vedkommende, og som vi prøver at bekæmpe både i WTO, Verdenshandelsorganisationen, og i IMO, Den Internationale Søfartsorganisation, nemlig at der indføres handelstekniske hindringer, for det er det, der er den største fare i det her lovforslag; resten er såmænd meget fornuftigt.
Tommy Dinesen (SF), 1997-11-20:
Når vi fra SF's side gerne vil have en forespørgselsdebat om, hvorledes regeringen stiller sig med hensyn til de store investeringer, der vil komme i fremtiden, er det selvfølgelig med baggrund i de store investeringer inden for trafikområdet, der i forvejen er i gang eller er færdige.
Her kan man selvfølgelig nævne Storebæltsbroen - det er jo en stor del af en større investering, omkring 21 mia. kr.
som bliver færdig til sommer, og Øresundsforbindelsen, der også snart bliver færdig.
Og der er de nye ER 4-tog til HT-området og Øresundsregionen, som der er vedtaget et aktstykke om i Finansudvalget, samt de nye, 2- og 3-strøms godslokomotiver, som, når Øresundsforbindelsen er færdig, er beregnede på at køre i Øresundsregionen og Tyskland, og hertil kan man så lægge de 108 nye S-tog, som også kommer i HT-området.
I de sidste 10 år er der ikke sket så meget, som der burde på det område, og det er derfor, tingene har hobet sig op - her tænker jeg især på, at dobbeltsporet mellem Ringsted og København, som der er et akut behov for, bør fremmes - og det er baggrunden for den debat, vi gerne vil have her.
Besvarelse
Svend Erik Hovmand (V), 1997-11-20:
Det, der kalder mig herop, er den bemærkning, som både hr. Dinesen og trafikministeren kom med vedrørende forbindelsen Ringsted-København.
Jeg er helt enig i de bemærkninger, der faldt om, at man skal søge at udnytte skinneforbindelsen bedre ved en bedre regularitet og bedre teknik osv.; men jeg beder blot til, at disse udvidelser af kapaciteten ikke standser ved Ringsted, men føres videre til i hvert fald Vordingborg.
Jeg ved, man har mulighed for at klare det for et rimeligt beløb, og at man derved sikrer, at der kommer en større kapacitet og dermed også en højere hastighed på strækningen til Vordingborg, plus at lyntogene kan stoppe i Ringsted.
Begge dele vil betyde en væsentlig aflastning ud over det, som en øget kapacitet på strækningen København-Ringsted vil bidrage til.
Tommy Dinesen (SF), 1997-11-20:
Jeg mener nu ikke, det ligefrem er det største problem, om toget stopper i Ringsted; men da jeg ikke kunne nå det under min ordførertale, skal jeg nu benytte lejligheden til på vegne af Socialistisk Folkeparti, Socialdemokratiet, Venstre, Det Konservative Folkeparti, Det Radikale Venstre, Enhedslisten og CD at fremsætte dette forslag til vedtagelse.
Forslag til vedtagelse
»Folketinget pålægger regeringen: 1. At denne i overensstemmelse med bemærkninger til lov om projektering af jernbaneanlæg København-Ringsted tidligst muligt i Folketingsåret 1998-99 fremsætter forslag til anlægslov for udbygning af banestrækningen mellem København og Ringsted. 2. Tidligt i 1998 at indkalde Folketingets partier til rammeaftaledrøftelser vedrørende DSB og Banestyrelsens aktiviteter for perioden 1999-2003, herunder drøfte behovet for togmaterielanskaffelser.«
Jette Gottlieb (EL), 1997-11-20:
Jeg forstår på den socialdemokratiske ordfører, at man har gjort, hvad man kunne, og at alt går godt, men det er jo ikke rigtigt.
Der er alle de problemer i togdriften, som blev skitseret af forespørgeren.
Jeg vil godt spørge: De midler, som vi nu skal bruge til udbygning af infrastrukturen, og som vi alle sammen er enige om skal bruges, indebærer de så også, at man skal bruge den infrastrukturudviklingsmilliard - eller 6 mia. kr. som det reelt drejer sig om - til at udbygge forkortningen af linjen
mellem Eriknauer og Horsens
Eller ligger der i den manglende omtale af det, at man er i færd med at prioritere de penge over til at fremskynde banen Ringsted-København med?
Tommy Dinesen (SF), 1997-11-20:
Til hr. Søren Hansen vil jeg sige: Selvfølgelig vil vi sammen med andre partier være med til at presse på, for at det her går så hurtigt som muligt.
Men det er selvfølgelig ikke meningen at gå imod en VVM-høring, og hvad det nu hedder, for det er lovligt at indkalde til den.
Det er ikke det, der skal skæres ned på.
Det, der er det vigtige i denne debat, synes jeg, er, at der kommer et signal fra trafikordførerne til resten af Folketinget og videre til ministre og andre, således at de forstår, at Folketinget er indstillet på, at der skal ske noget.
Jeg synes også, det er et vigtigt signal til de pendlere, som bare får at vide, at der ikke er plads til flere tog, at de i hvert tilfælde kan få at vide, at vi prøver at gøre alt, hvad vi kan.
Det er det, der er budskabet
i det her.
Søren Hansen (S), 1997-11-20:
Jamen så kan forespørgeren, hr. Tommy Dinesen, jo indtil videre være glad og fornøjet med de meldinger, der er givet her fra talerstolen til det øvrige Folketing.
Til fru Jette Gottlieb vil jeg gerne sige, at hun må vist helt have misforstået, hvad opgaven gik ud på.
Det er ikke et spørgsmål om en banestrækning fra Eriknauer til Horsens, det er kun sådan en lille bitte bid, og beløbet på 6 mia. kr. har slet ikke noget med den sag at gøre, det har noget med København-Ringsted at gøre. Det beløb derovre er i en helt anden størrelsesorden og omfatter altså som bekendt en jernbanestrækning fra Eriknauer til Skanderborg.
Den vil vi meget gerne have undersøgt, for, som det er fremhævet nogle gange i debatten, mange bække små kan i den sammenhæng gøre en stor og meget vigtig å.
Jette Gottlieb (EL), 1997-11-20:
Mit spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører gik på, om man var villig til at lægge den baneudretningsplan til side, som i sin konsekvens, når man tager alle delelementer med, kommer til at koste 6 mia. kr. Er man villig til at lægge den til side for at opprioritere den lokale togtrafik - pendlertrafikken - og også de muligheder, der måtte være for at anskaffe ekstra materiel?
Svend Heiselberg (V), 1997-11-20:
Når der er problemer i DSB, skyldes det ikke, at Folketinget har været karrig med investeringer i infrastruktur.
Så vidt jeg erindrer, har DSB fået alle de investeringer, der har været søgt om, og det må jo siges, at det ikke er småinvesteringer, vi taler om.
Det er milliardinvesteringer til nye S-tog, nye lokomotiver, IC3-tog og elektrificeringer. Den samlede investering er foreløbig oppe på ca. 11 mia. kr., og dertil kommer en lang række flere investeringer i baneudretningen og København-Ringsteds nye spor.
Jeg forstår, at Enhedslisten mener, at det er spildte penge ovre i Østjylland, men det vil vi vende tilbage til.
Vi kan selvfølgelig bruge pengene til udbygning af motorveje i stedet for, men det får vi en snak om ved en senere lejlighed.
Venstre ønsker ligeledes, at materiellet og skinnerne på sidebanerne og yderdistrikterne skal være mere komfortable, end de er i dag.
Det er også forudsætningen for, at vi kan have en attraktiv kollektiv transport.
Men når det siges, må det også siges, at situationen for pendlerne flere steder er meget kritisk.
Ventetiderne er uhyrlige, forsinkelserne hyppige og aflysningerne utallige.
Sådan tegnede billedet sig for Sjællands og Lolland-Falsters tusinder af pendlere, og på Sydbanen er togene endda begyndt at køre langsommere efter den nye køreplan.
Sådan set
kunne man godt få den opfattelse, at den køreplan, som DSB havde lavet i år, var udtrukket i en tombola på Dyrehavsbakken.
Regeringen svigtede pendlerne, synes vi.
Vi får nu en ny jernbanelov, der giver mulighed for konkurrence på skinner og gods, således at private jernbaneoperatører selv kan anskaffe materiel, hvis DSB ikke har det nødvendige.
Der bliver også senere flere muligheder for konkurrence på jernbanepassagerer.
Det synes vi i Venstre er godt.
I øvrigt vil vi gerne fra Venstres side sige, at vi er positive over for, at vi søger anlægsloven København-Ringsted fremmet, og vi ønsker ligeledes en hurtig afklaring af den østjyske projekteringslov, så vi kan tage stilling til, om det er en rimelig udretning, der er tale om, eller om vi skal satse på den eksisterende bane.
Men som sagt er vi positivt indstillet over for, at der skal foretages de nødvendige investeringer.
Jette Gottlieb (EL), 1997-11-20:
Skulle jeg forstå hr. Svend Heiselberg sådan, at man på denne måde kan få en garanti for, at Venstre vil bidrage til finansiering af ekstra materiel, hvis det er muligt at fremskaffe det?
Og jeg tænker her specielt på Vestbanen og Sydbanen.
Svend Heiselberg (V), 1997-11-20:
Jeg mener aldrig, at Venstre er gået imod en investering i trafik, og det vil vi formentlig heller ikke gøre, hvis det er sådan, at der kommer en henvendelse fra regeringen om øgede trafikinvesteringer.
Det har vi jo allerede givet tilsagn om, så jeg vil tro, at vi måske allerede har besluttet os for det, der er behov for.
Regeringen kan trygt komme.
Vi har i øvrigt lavet mange gode aftaler på trafikområdet, og det vil vi fortsat kunne gøre.
Tommy Dinesen (SF), 1997-11-20:
Når jeg hører de to sidste ordførere, hr. Svend Heiselberg og hr. Brian Mikkelsen, lyder det for mig, som om der hos dem er større forståelse for nye og hurtige investeringer i den kollektive trafik end den, som regeringen lægger op til, og det vil jeg godt bede ministeren om at besvare.
Vibeke Peschardt (RV), 1997-11-20:
Det er blevet sat på sporet, at man køber 112 nye S-tog,
der er lavet en ny bane til Frederikssund, der er lige givet bevilling i Finansudvalget til 13 nye ellokomotiver, og der er sat 125 mio. kr. af - ekstra, vil jeg sige - til indkøb af tog til sydbanen.
Det vil altså sige, at regeringen er opmærksom på, og alle er opmærksomme på, at pendlertrafikken specielt i Københavnsområdet er et stort problem.
Derfor er det også naturligt, at den aller, allerstørste prop i hullet, nemlig banelinjen København-Ringsted, bliver lavet og bliver lavet hurtigst muligt.
Det skal den efter alle solemærker at dømme tidligt i folketingssamlingen 1998-99, og det er vi tilfredse med.
En sag af disse dimensioner skal naturligvis undersøges ordentligt, og det er det, tiden bliver brugt til, indtil anlægsloven kommer.
Vi kan støtte forslaget til vedtagelse.
Jette Gottlieb (EL), 1997-11-20:
Det er jo fortidens synder, som vi nu er oppe imod.
I årevis har man undladt at investere passende i at vedligeholde og udbygge jernbanedriften, og nu halter vi bagefter.
Men jeg vil meget gerne takke ministeren for den gode vilje, og så må vi se, om realiteterne også bliver derefter. Der er to prioriteringer, som vi vil lægge særlig vægt på.
Den ene er prioriteringen af forholdene for pendlerne.
Den indebærer, at der skal gøres alt for at skaffe ekstra materiel til syd- og vestbanen og til området omkring Århus.
Det fremgik af den åbne debat, vi havde i Trafikudvalget,
at også Venstre og De Konservative var villige til at medvirke til finansieringen, og det er også blevet bekræftet i dag, så der er ingen barrierer for, at det sker, hverken økonomisk eller på anden måde. Den anden prioritering er prioriteringen af pendlerne, lokal- og regionaltrafikken.
Den indebærer, at det nye spor, som bliver anlagt mellem København og Ringsted, skal anlægges sådan, at det støtter og styrker lokal- og regionaltrafikken.
Hvis sporet ender med at blive beslaglagt af godskørsel fra Sverige til Tyskland, er vi lige vidt.
Det må også indgå meget nøje i projekteringsfasen, at man undersøger, hvordan lokal- og regionaltrafikken bedst kan fremmes.
Til gengæld er vi meget opsat på, at det er på alle de andre faser.
En satsning på pendler-, regional- og lokaltrafikken indebærer også, at vi ved, at der går 3, 5 eller måske flere år, før det nye materiel, som alle tydeligvis er enige i skal bestilles, rent faktisk kommer på skinnerne.
Det nye materiel bør være kurvestyrede elektriske tog f.eks. af X 2000-typen eller materiel med mulighed for omstilling til elektricitet. Der er ingen tvivl om, at man med en investering i den nye type materiel fuldstændig vil overflødiggøre den baneudretning, der har været omtalt i Østjylland, fordi man her kan opnå de samme besparelser.
Flere investeringer i denne type materiel vil samtidig indebære en betydelig hurtigere kørsel også for de lokaltog og regionaltog, som siden hen vil komme til at benytte materiellet.
Jeg vil minde om, at det eneste sted i Danmark, hvor man faktisk kører med kurvestyret materiel, er på Nærumbanen, og det kan dog ellers ikke kaldes nogen højhastighedsstrækning.
Mulighederne ligger i denne form for fremsynethed.
Mulighederne ligger i, at det er denne type investering, man foretager.
I en mellemfase vil det så frigøre intercitytog, som kan bruges på vestbanen, sydbanen og i regionaltrafikken omkring Århus.
Jeg kan ikke se, at der er nogen barriere.
Debatten tyder - i hvert fald i ord - på, at der er fuldstændig enighed i Folketinget om, at det er den type prioritering, der skal foregå.
Jeg kan ikke se andet, end at det bare er at komme i gang.
Tommy Dinesen (SF), 1997-11-20:
Igennem mange år har jeg godt nok hørt, at når Fremskridtspartiet skulle snakke trafikpolitik, drejede det sig ene og alene om veje, men jeg har nu aldrig hørt det forslag, at man skal indføre bompenge, som betales af bilisterne, og som så skal tilbageføres.
Det er måske sådan, at de jyske bilister skal have billige biler, og så betaler man noget mere i København, eller hvad er det for noget?
Det er dog noget af det mest bureaukratiske forslag, jeg nogen sinde har hørt, og det vil overhovedet ikke have nogen som helst indvirkning på noget som helst.