runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Dohrmann (DF), 2004-03-12:
Jeg synes jo bare, at det bliver mere og mere klart, at det her bare er noget, man ønsker at få sat igennem, uden at man er klar over, hvad det egentlig er, man foretager sig.
Det er også klart, at når man ligesom vil have skatteyderne til at betale for den forurening, der kommer på et eller andet tidspunkt, så mener jeg, man er ude på et skråplan. Men jeg vil godt spørge hr. Thor Gunnar Kofoed: Hvorfor er der ikke lagt op til i lovforslaget, at det skal være en forsikringsordning, der betaler, hvis det er, uheldet kommer - eller når det kommer?
Er det ikke, fordi der ikke er et eneste forsikringsselskab, der vil gå ind på sådan nogle præmisser?
Nu lægger man det ud til skatteborgerne.
Kan hr. Thor Gunnar Kofoed ikke se, at det er fuldstændig urimeligt, at det er skatteborgerne, der bliver taget som gidsler i det her?
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-03-12:
Med hensyn til de 30 kr. til at rense en mejetærsker fra mark til mark, er det jo slet ikke det, det drejer sig om.
Det, der står i reglerne, er, at når landmanden kører fra en gmo-mark og skal over til en konventionel mark, skal der være en forsvarlig rengøring af mejetærskeren.
Som landmand og som bl.a. frø- og udsædsavler igennem mange år kan jeg sige, at det er en afgørende vigtig ting, som alle moderne landmænd, der har med det at gøre, helt klart ved, hvordan man gør.
Sådan gør man i godt landmandskab, og det er også det, reglerne beskriver.
Med hensyn til spredning af gmo, og om der er sket spredning af gmo fra én mark til en anden mark andre steder i verden: Ja, det er der, men man skal lige holde fast i, at når der sker en spredning, så behøver spredningen ikke nødvendigvis gøre skade.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-03-12:
Jeg vil godt spørge Venstres ordfører, hvordan det kan være, at man ikke har taget alle de elementer med, som Kommissionen selv har foreslået at man kunne bruge til at dæmme op over for spredning af gmo'er?
Jeg vil så også godt spørge hr. Thor Gunnar Kofoed
Man kan læse om gmo her, at der er afsat 30 kr. til rensning af en mejetærsker, når man skal flytte den fra mark
til mark
Er det realistisk set med landmandsmæssige briller
- som jeg er klar over at hr. Thor Gunnar Kofoed har - at man kan rense en mejetærsker for 30 kr.?
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-03-12:
Vi skal lige holde det her helt fast.
Forurening er ikke et spørgsmål om, at noget er absolut farligt.
For når en gmo-afgrøde kommer til dyrkning i Europa, som den dyrkes i dag, er det lige så garanteret, som noget kan garanteres, at det ikke er farligt for hverken mennesker, natur, dyr eller miljø, for ellers bliver afgrøderne ikke godkendt - i modsætning til andre afgrøder, f.eks. økologiske og konventionelle afgrøder; de skal ikke igennem nogen godkendelsesprocedure, før man kan producere dem, men det skal gmo-afgrøder, de er godkendt, før de kan komme ud.
Det er kun et spørgsmål om, at vi har en politisk holdning i Europa, som er speciel i Europa i modsætning til andre dele af verden, hvor vi ønsker politisk, at vi skal kunne have en opdeling mellem økologi, konventionel og gmo.
Det er det, denne lovgivning er med til at sikre, og den er faktisk unik, idet det er den bedste lovgivning til at sikre, at vi fortsat har en mulighed for at have en økologisk produktion, konventionel produktion og gmo-produktion uden at sige, at gmo-produktion på nogen måde er farligt.
Nicolai Wammen (S), 2004-03-12:
Tak, tak.
Vedrørende hr. Dohrmanns spørgsmål opfatter jeg det
egentlig mere som et spørgsmål til regeringen, om man prøver at haste et eller andet igennem i forhold til EU.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-03-12:
Jeg kunne godt tænke mig så at spørge hr. Nicolai Wammen om, hvor mange punkter det er, man er utilfreds med i det lovforslag, som er fremsat her.
Er det sådan set ikke hele lovforslaget, man egentlig er utilfreds med?
Jeg kan jo nævne nogle eksempler.
Jeg ved så ikke, om hr. Nicolai Wammen er enig i dem.
Men det med, at man faktisk kun har 14 dage, fra man ser, at her er der måske en forurening, og så er der en hel masse punkter dernedad, som skal opfyldes, for at man kan få erstatning.
Er det rimeligt over for de økologiske landmænd?
Der er også det, jeg nævnte for lidt siden, om 30 kr. til at rense sin mejetærsker.
Er det rimeligt, at man sætter sådan nogle forudsætninger ind i sådan et lovforslag her?
Jeg mener, man er ude på gyngende grund, hvis man fra Socialdemokratiets side er med til at vedtage sådan noget lovsjusk, som jeg vil kalde det.
Nicolai Wammen (S), 2004-03-12:
Jeg vil egentlig gerne bede Dansk Folkepartis ordfører om at læse min tale igennem, når den nu kommer på et tidspunkt.
For i den siger jeg meget klart, at vi mener, at der er en lang række ting i det, regeringen har lagt frem, der er fuldstændig utilstrækkeligt.
Jeg siger også meget klart, at vi vil lade udvalgsbehandlingen være afgørende for, hvilken beslutning vi til sin tid vil træffe vedrørende det konkrete forslag fra regeringen, og det er jo, fordi vi ikke er tilfredse med det, der er kommet fra regeringen.
Men hr. Dohrmann må jo også være opmærksom på, at vi kan komme til at stå i en situation, hvor moratoriet falder i EU, og hvor der bliver adgang for genmodificerede afgrøder til danske marker, og i den situation er vi jo nødt til at have et regelsæt.
Og dér er vi meget opmærksomme på, at det bliver så godt, så kontant og så beskyttende i forhold til forbrugere, økologi og fauna som overhovedet muligt.
Det har været den røde tråd i det indlæg, jeg har holdt, og det tror jeg også hr. Dohrmann vil se, når han får lejlighed til at læse det nærmere igennem.
Peter Christensen (V), 2004-03-12:
Det er med lidt forundring, jeg hører hr. Jens Peter Vernersen sætte spørgsmålstegn ved de kommunale ligningsmyndigheder, for det, der er tale om her, er jo, at
det er de samme mennesker, som i dag ligner det pågældende selskab, som også ville skulle svare på den bindende forhåndsbesked.
Hvis man ikke har tillid til, at de samme mennesker, der ligner, kan svare - og det er sådan, jeg hører hr. Jens Peter Vernersen - så er det vel, fordi man dybest set ikke har tillid til den måde, man ligner opgaven på i dag.
Det kunne jeg da godt tænke mig at høre et svar på fra
Socialdemokratiet
Har man ikke tillid til det system, vi har til at ligne selskaber i dag?
Jørn Dohrmann (DF), 2004-03-12:
Jeg mener stadig væk, som jeg sagde, at når man er producent af en vare, så må man også tage det fulde ansvar for de varer, man producerer.
Derfor mener jeg, at hvis man vil presse gmo-produkter igennem på markedet, så må det også være producenten, der går ind og tager ansvaret for produktet, og dermed også betaler, når forureningen sker; så står man også til ansvar for det.
Derfor mener jeg stadig, som jeg har sagt hele tiden, at det bør være en forsikringsordning.
Hvis det er muligt, er det o.k. for os, at man opretter en sådan ordning, men efter hvad der er oplyst over for mig, er der ikke nogen forsikringsselskaber, som vil røre det her med en ildtang, fordi de ved, at der kan komme nogle store erstatningskrav. Men svaret på spørgsmålet er, at det bør være producenten af varen, som betaler.
Nicolai Wammen (S), 2004-03-12:
Jeg vil gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører, som jo både i sine spørgsmål til Venstres ordfører og i sin tale her har gjort meget ud af, at det ikke skal være skatteborgerne eller nogen andre, der skal betale for gmo-forureningen.
Samtidig stemte hr. Dohrmanns parti for ganske kort tid siden for, at promillefondene skal kunne betale for det her.
Det hænger ikke sammen.
Har man det synspunkt - og sådan forstod jeg hr. Dohrmann for en halv times tid siden - at de her folk skulle ud at forsikre sig, og at det er deres egen risiko, og at det i hvert fald ikke er andre, der skal betale regningen, så kan man vel ikke samtidig sige, som for få uger siden, at det skal promillefondene betale.
For der sker jo så det, at regningen bliver sendt videre til alle de øvrige landmænd, herunder økologerne, herunder de konventionelle, som ikke har lod eller del i gmo-spørgsmålet, og som egentlig helst er fri for at have det på deres markeder.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-03-12:
Der må jeg give hr. Keld Albrechtsen fuldstændig ret.
Jeg kan heller ikke se, hvorfor det her skal jappes igennem på nuværende tidspunkt.
Jeg mener, det er et forkert signal at sende til resten af EU, at vi faktisk på forhånd har opgivet moratoriet.
Det mener jeg er det, man gør, hvis man siger ja til at vedtage det lovforslag, som er fremlagt her.
Jeg mener, at man skal vente, indtil man står i den situation, hvor man siger, at nu er moratoriet ophævet, så skal vi selvfølgelig være parate til at finde den bedst mulige løsning.
Men jeg mener, at det er for tidligt at opgive på nuværende tidspunkt og signalere, at vi bare lægger os ned på ryggen og siger amen.
Det mener jeg er forkert.
Så jeg mener, at vi skal vente med at tage den endelige beslutning. Vi kan godt undersøge, hvilke ting vi kan gøre bedre, hvilke ting, der er fremlagt nu.
Men jeg mener, det er for tidligt at tage den endelige beslutning, og det håber jeg at resten af Folketinget er enig i.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-12:
Tak for svaret.
Så vil jeg gerne stille hr. Dohrmann et spørgsmål med hensyn til fremgangsmåden for behandlingen af det her lovforslag, for det har vi jo en diskussion af i dag.
Jeg har forstået det sådan - jeg vil gerne høre, om det er rigtigt forstået - at Dansk Folkeparti ligesom Enhedslisten er af den opfattelse, at det lovforslag, der ligger her fra ministerens side, ikke er egnet til vedtagelse i den her folketingssamling, og at vi bliver nødt til at have tid hen over sommeren til at gennemarbejde alle de mange problemer, der ligger i det her.
Er det ikke også korrekt, at selv hvis det forfærdelige skete, at moratoriet faldt her i løbet af foråret, det håber og tror jeg nu ikke det gør, men hvis det skete, så ville man jo ikke kunne nå at udplante noget på markerne før til næste forår?
Så derfor ville det være dybt uansvarligt - det vil jeg godt høre om hr. Dohrmann er enig i - hvis Folketinget jasker noget igennem her i løbet af foråret.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-03-12:
Det er klart, at vi hele tiden har sagt - bl.a. i forbindelse med det forslag, vi havde før jul omkring moratoriet - at det er et godt instrument, for at vi ikke går i gang her i Danmark med det samme.
Det er også klart, at vi skal have alle ting belyst under det udvalgsarbejde, vi skal i gang med, det synes vi er utrolig vigtigt.
Bl.a. de ting, som hr. Keld Albrechtsen nævner, bør også være nogle af de ting, vi arbejder med i udvalget, når vi får tid til at gennemgå hele lovforslaget her.
Jeg mener, at der er så mange ting i lovforslaget, som er uklare, og som slet ikke er noget, der kan realiseres i virkeligheden.
Derfor mener jeg også, at det er vigtigt, at man tager hensyn til borgerne hele vejen igennem, også dem, der er i Spanien, eller hvor de er henne.
De økologiske landbrug må vi ikke tromle hen over og sige: Nu kan I ikke få lov til at eksistere mere i Danmark.
Og det risikerer vi, hvis det her lovforslag går igennem.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-12:
Nu kan man jo godt på baggrund af diskussionen undre sig over, at Dansk Folkeparti før jul aftalte med regeringen, at der kunne tages penge fra promillefondene.
Men lad nu det ligge, for den melding, hr. Dohrmann kommer med i dag, er jo klar, nemlig at det her forslag, regeringen kommer med, ikke duer, og det vil jeg gerne anerkende - også at hr. Dohrmann har været med til at forsvare moratoriet.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-03-12:
I andre sammenhænge på miljøområdet er det jo sådan, at vi standser forureningen, og at vi ikke forholder os til, hvordan vi kan agere inden for forureningen.
Var det ikke bedre at standse den her forurening, standse erstatning osv., i stedet for at fortsætte med at forurene, bare fordi flere gør det?
Det virker, som om Venstres ordfører siger: Jamen nu er der mange, der forurener i forvejen, så lad os fortsætte og så prøve at give erstatning osv.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-03-12:
Hvis moratoriet ophæves i andre lande i EU, er hr. Nicolai Wammen så enig i, at denne lov er med til at sikre den danske økologiske produktion?
Nicolai Wammen (S), 2004-03-12:
Jeg tror, at Venstres ordfører var lige hurtig nok på aftrækkeren, da han mente, at jeg skulle have sagt, at det lovforslag, der ligger fra regeringen, skulle sikre økologerne.
Tværtimod gjorde jeg en del ud af at sige, at det var helt utilstrækkeligt i forhold til at sikre økologerne.
Det andet spørgsmål, hr. Kofoed stillede, var, om Danmark ikke har spillet en positiv rolle på det her punkt. Jo, jeg er meget glad for, at et flertal i det her Folketing, bl.a. med Socialdemokratiet og andre partier her i salen, har pålagt regeringen, at vi skal være i front her, at vi skal holde Europa-Kommissionen og de lande, der er parate til at køre hurtigere, end vi synes er klogt, i ørerne.
Så jeg er helt enig i, at der har et flertal i Folketinget med bl.a. Socialdemokratiet spillet en meget positiv rolle, i forhold til at Venstre og regeringen i øvrigt har været nødt til at følge en kurs, som var fornuftig.
Til det tredje spørgsmål, nemlig om der findes lande i denne verden, der tager let på de her ting: Jo, det gør der desværre.
Vi vil tænke os grundigt om, og vi vil have sikre regler, og vi vil
allerhelst have - og det er det, vi arbejder for - at moratoriet i EU opretholdes, sådan at vi kan få stærke fælles EU-regler.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-03-12:
Jeg lytter meget til hr. Nicolai Wammen.
Han ser lovforslaget som den vej, vi skal for at sikre økologerne.
Det er vi meget enige i.
Men er hr. Nicolai Wammen ikke også enig i, at Danmark sådan set har været foregangsland i denne her sag med at finde ud af, hvordan man kan sikre en sameksistens, og at der er lavet et stort udredningsarbejde om, hvordan vi kan være sikre på, at afgrøderne kan sameksistere - også selv om vi vælger ikke at have det, for det kommer også udefra? Er vi ikke også enige om, at der er andre lande, der ikke har denne frygt for sameksistens, og at denne ikkefrygt i andre lande kan være et problem for den danske økologiske produktion f.eks., og at vi derfor bør have denne sameksistenslov af hensyn til de lande, der ikke har den frygt?
Nicolai Wammen (S), 2004-03-12:
Hvis vi tager problemstillingen omkring ulandene, som jeg ved optager hr. Martin Lidegaard meget, er noget af det, man har set jo, at det har været et tveægget sværd, hvor man i nogle tilfælde har opnået nogle gevinster ved det, men der er så fulgt nogle ting med af problematisk karakter.
Vi har set det i Bangladesh, hvor gmo ikke har været en lykke, og vi har set det i hele ulandsdiskussionen og også på det topmøde, der var i Johannesburg omkring miljø og udvikling, hvor der var en meget stor debat, hvor ulandene var kritiske med hensyn til, om det her er den rette vej at gå, fordi de jo også har de samme problemer som vi, nemlig at oprindelige sorter i disse lande kan blive hårdt ramt, hvis der går noget galt på gmo-kontoen.
Derfor er det et kompliceret billede, og det her er altså nogle af de væsentlige risici, der er, også i de ulande, som Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet jo i fællesskab meget gerne vil gøre noget godt for.
Hvis man tager gmo-teknologi i al almindelighed, eller hvad man nu skal sige om det store spørgsmål: Vi er bestemt ikke teknologiforskrækkede i Socialdemokratiet, men vi har en meget grundlæggende tro på, at det er fornuftigt at tænke sig meget om, før man sætter nogle ting i værk på det her område.
F.eks. på det medicinske område er der meget gode grunde til mange af de ting, man laver her; der er der menneskeliv, der kan reddes, og der er nogle helt andre problematikker.
Med hensyn til de her afgrøder er det altså meget vigtigt, at vi får beskyttet de økologiske landbrug og de nuværende konventionelle landbrug herhjemme mod, at deres afgrøder lige pludselig bliver inficeret med gmo-afgrøder.
Derudover er der jo en meget stor debat i gang både internationalt og herhjemme om, hvilke konsekvenser gmo-afgrøder i øvrigt måtte have.
Så vores holdning er: Vi er ikke forskrækkede over de gode ting, der kan være ved ny teknologi, men vi vil godt have lov at tænke os om, før vi slipper det løs, ikke mindst fordi vi ved, at hvis det først går galt, så bliver det meget, meget vanskeligt, for ikke at sige umuligt at rette op på skaderne.
Martin Lidegaard (RV), 2004-03-12:
Netop derfor kunne jeg godt tænke mig at høre Socialdemokratiets ordfører: Opfatter Socialdemokratiet denne form for bioteknologi som et onde i sig selv, eller opfatter Socialdemokratiet den måde, som teknologien ligesom har været udmøntet på indtil nu, som problematisk?
Når jeg er spørger, er det jo, fordi den politiske kamp afhænger lidt af, hvilken indfaldsvinkel man har til det, altså om det er teknologien som sådan, man er bekymret over, eller det er udmøntningen af den.
Nicolai Wammen (S), 2004-03-12:
I tilfælde af at moratoriet falder og der bliver indført EU-bestemmelser, der gør, at der kan dyrkes ømu-afgrøder, nej, ikke ømu-, men gmo-afgrøder - hvad hjertet er fuldt af! - på danske marker, så er det nødvendigt, at vi får nogle klare regler.
Naturligvis.
Vi ser helst, at det bliver fælles klare EU-regler.
Kan det ikke lade sig gøre, så er det vigtigt, at vi får nogle stærke danske regler.
Og der har vi sagt, at det, regeringen har lagt frem her, er regeringens bud, men vi mener, at det er et utilstrækkeligt bud, vi mener ikke, at det i tilstrækkeligt omfang sikrer forbrugerne, sikrer økologerne.
Vi mener, at der er en masse indbyggede problemer i det, og det var også det, jeg gjorde rede for i min ordførertale. Jeg kan love hr. Kofoed, at vi sammen med andre partier virkelig vil dykke ned i det her under udvalgsarbejdet, virkelig vil sætte fingeren på de ømme punkter, ikke for at drille regeringen eller hr. Kofoed, men fordi det her er så afgørende vigtigt for dansk landbrug, dansk fauna og forbrug og miljø i de næste mange, mange år.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-03-12:
Stigningen er endnu stærkere, end den nogen sinde har været.
To tredjedele af verdens befolkning lever i dag af eller med gmo, og vi har det også i Europa.
Derfor er det afgørende vigtigt, at vi får en lovgivning, fordi vi har disse forskellige produktionsformer, økologi og konventionel, som vi har i Danmark i dag.
Men vi kan ikke udelukke gmo fra Danmark, ikke engang hvis vi forbyder det, for vi har en samhandel med produkter over grænserne.
Derfor er gmo en realitet også i Danmark, og når det er en realitet, så er vi nødt til at lave en lovgivning om, hvordan vi kan få tingene til at fungere, så vi ikke ødelægger specielt den økologiske produktion.
Nicolai Wammen (S), 2004-03-12:
Det er et klart svar, men problemet er bare, at det har overhovedet ingen sammenhæng med, hvad Dansk Folkeparti tidligere har sagt.
For få uger siden stemte man for, at promillefonden skal kunne betale for gmo-forurening.
Det vil sige, at økologer og konventionelle landmænd skal betale regningen, og derfor kan jeg ikke forstå, at hr. Dohrmann kan sige her i dag, at Dansk Folkepartis holdning er, at gmo-producenterne selv skal bære risikoen og ansvaret for det, når hr. Dohrmanns parti for få uger siden indtog den stik modsatte holdning. Derfor vil jeg spørge hr. Dohrmann: Er man parat til at ændre den beslutning?
Er man parat til at forlade det synspunkt, at promillefonden skal betale regningen?
Så er det i tråd med det, hr. Dohrmann siger i dag, det vil være interessant, og det vil jeg byde meget velkommen.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-03-12:
Jeg tror altså ikke, at jeg behøver gentage TDC-sagen og Jyske Bank-sagen, hvor man i 2002 vidste besked.
Man havde set Socialdemokraternes forslag, som lå i 2001, man tog beslutning i 2002 om ikke at gennemføre et lovforslag, som kunne have lukket et hul, som har kostet velfærdssamfundet et milliardbeløb.
Så har fru Else Theill Sørensen da fuldstændig ret i, at det nok vil være sjældent, at vi vil stå over for en situation, hvor det i forbindelse med ét selskab ville dreje sig om et milliardbeløb.
Vi risikerer, at en kommune ikke vælger at gøre det, der står i lovens tekst.
Det er jo ikke, at de skal overføre det til en central myndighed.
Det er, at de kan vælge at overføre det til en central myndighed med det resultat, at vi risikerer, at en kommune blåstempler en sag af den størrelsesorden, som TDC-sagen og Jyske Bank-sagen har været.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-03-12:
Ja, vi taler jo meget, meget store beløb, medmindre ligningsmyndigheden har læst, hvad der står i loven, for der står, at skattemyndigheden kan afvise at give et bindende ligningssvar i nogle tilfælde, bl.a. der hvor sagen angår et betydeligt beløb.
Så milliardbeløb synes jeg nu ikke rigtig, jeg skimter i horisonten her.
Men det gør fru Rosenkrantz-Theil nok.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-03-12:
Det er ren teknik.
Det ændrer altså ikke på det udgangspunkt, at hvis man lagde de her ting ind centralt for hele baduljens vedkommende, så ville der være størst chance for, at de svar, fimaerne fik, ville være korrekte.
Problemet her er altså sådan set ikke, at jeg mistænker den kommunale eller andre myndigheder for ikke at ville gøre deres arbejde godt nok.
Det er ganske simpelt et spørgsmål om, at vi ved, at der forekommer fejl i systemet.
Spørgsmålet er, hvordan vi undgår så mange fejl som muligt.
Og når der bliver begået fejl på lige præcis det her område, så taler vi om meget, meget store beløb for velfærdskassen, og derfor bekymrer det mig, at man ikke vil være med til at etablere et centralt organ i stedet for.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-03-12:
Fru Pernille Rosenkrantz-Theil har adskillige gange sagt, at man ude i kommunerne ikke kan magte det.
Men det her handler jo om juridiske personer, som lignes i selskabsligningen, og selskabsligningen er ikke nogen kommunal ligning.
Det er ganske vist udliciteret til nogle kommuner, men det er ikke hver enkelt lille kommune, der sidder og behandler de her sager.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-03-12:
Jeg vil jo håbe på, at det er sådan, at skattemyndighederne ude i kommunerne laver en indirekte boykotaktion af det her ved simpelt hen at sende alle sagerne videre.
Jeg vil håbe, at det er sådan, at kommunerne siger: Ved I hvad, kære venner, det her arbejde bliver ikke gjort ordentligt, hvis betingelsen er, at vi skal kunne give et svar inden for 1 måned, og derfor vil vi ikke gøre det.
Men det ville jo være en civil ulydighedsaktion, som jeg alt andet lige nok ville undre mig over hvis kommunerne gennemførte. Jeg mener, at problemet er, at vi lægger for stort et pres på kommunerne.
Så er det klart, at de i nogle tilfælde vil sende sagerne videre, men jeg mener, at man åbner op for, at man i alt for mange sager går ind og får vurderet på for tyndt et grundlag, ganske simpelt fordi man ikke har haft tid til andet.
Det nytter ikke noget, at vi bare går ud i blind tillid til kapaciteten i kommunerne eller til virksomhederne for den sags skyld.
Og det synes jeg lidt, der ligger i det her lovforslag.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-03-12:
Nu er det jo sådan, at verdenssensationer ikke nødvendigvis er positive.
Er det ikke faldet Venstres ordfører ind, at der er en voldsom risiko på det her område ved at indføre gmo, i og med at der skal så stort et lovkompleks til?
Og så bruger vi udtryk som erstatning og forurening.
Er det ikke en forkert vej at gå?
Når vi også tager hensyn til de høringssvar, der er, så virker det vældig voldsomt.
Kan Venstres ordfører ikke blive bekymret for det her område?
Bodil Kornbek (KD), 2004-03-12:
Da Kristendemokraternes ordfører på området, hr. Jann Sjursen, ikke kan være til stede, skal jeg på partiets vegne fremføre følgende: Vi kan i udgangspunktet støtte regeringens lovforslag om bindende ligningssvar til selskaber, hovedaktionærer m.v. og ser det i forlængelse af lovforslaget fra sidste folketingssamling om bindende forhåndsbesked til personer, et lovforslag, som Kristendemokraterne støttede. Men vi vil selvfølgelig i forbindelse med udvalgsarbejdet se på de indvendinger, enkelte høringsparter har haft, og de bemærkninger, Skatteministeriet har hertil.