runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Lund Jepsen (V), 2004-02-19:
Venstre kan, måske ikke overraskende, støtte det af videnskabsministeren fremsatte forslag.
Vi kan støtte de ændringer, som har til hensigt at styrke konkurrencen, ikke mindst på ADSL-markedet.
Konkurrencen på telemarkedet er vigtig, og forslaget er da også en konsekvens af den telepolitiske konkurrenceredegørelse fra maj 2003.
Ved forslaget sikres det, at alle former for eksisterende og kommende kommunikationsnet er omfattet af loven, specielt med hensyn til samtrafikprodukter.
Samtidig præciseres det, at samtrafikprodukter, uanset i hvilken sammenhæng de indgår, også er omfattet af ikkediskriminationsforpligtelsen.
Endvidere omfatter forslaget en ny bestemmelse om bødestraf, hvis man overtræder forpligtelsen til at offentliggøre kommende samtrafikprodukter.
Det er Venstres opfattelse, at de foreslåede sanktioner er på et passende niveau.
Jeg har naturligvis bemærket, at der er selskaber, som har ønsket andre og stærkere sanktioner, men finder den foreslåede form tilstrækkelig og tror, at det er tilstrækkeligt til at sikre, at konkurrencen bliver fornuftig.
De foreslåede ændringer i lov om radiofrekvenser er præciseringer, som Venstre naturligvis kan støtte.
Næsten dagligt er der debat i medierne om mobiltelefonmaster og placeringen af disse.
Meget af debatten baseres på usikkerhed og følelser.
Det er ikke ukendt og heller ikke unaturligt, at man er usikker over for noget nyt, ikke mindst, hvis der er hemmelighedskræmmeri omkring emnet.
Venstre er derfor særdeles tilfredse med, at offentligheden nu får adgang til at vide, hvor masterne er placeret, og hvor der forventes placeret kommende master, ikke fordi vi har nogen relevant viden om, at der er en sundhedsrisiko ved stråling fra mobilmaster, men netop derfor er der jo heller ikke nogen grund til at omgærde det med hemmelighed.
Strålingsproblematikken er jo langt mere omfattende end debatten om master
Disse er jo synlige, og derfor er det også fint, at vi begynder at synliggøre dem på nettet.
Vi er tilfredse med, at IT- og Telestyrelsen etablerer en webbaseret løsning, som vil skabe let og gratis adgang til de relevante oplysninger.
Det er den bedste løsning, sådan som vi ser det, for derved undgår vi dobbelt vedligeholdelse
af offentlige databaser
Vi forventer, at borgerne senest i løbet af sommeren kan gøre sig bekendt med masternes placering.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-02-19:
Jeg tror, at alle er klar over, at Dansk Folkeparti ikke var med i den telepolitiske aftale, man indgik i 1999.
Men det betyder jo ikke, at Dansk Folkeparti ikke vil være med til at ændre på de forhold, der nu er gældende, for at give større sikkerhed og tryghed for borgere i Danmark, som man netop også har lagt op til i det her lovforslag.
Det hilser
Dansk Folkeparti
selvfølgelig meget velkommen
Derfor skal der heller ikke herske nogen tvivl om, at Dansk Folkeparti selvfølgelig vil støtte op omkring lovforslaget.
Vi har sagt, at vi ønsker, at internettet bliver udbredt så hurtigt som overhovedet muligt og så godt som overhovedet muligt.
Derfor er det selvfølgelig glædeligt, at man ønsker præciseringer, bl.a. vedrørende bødestraf, hvis man ikke overholder sine forpligtelser i henhold til den aftale, man nu engang har indgået på det her område.
En anden vigtig ting, som vi har lagt vægt på, og som man kan sige kommer frem her i lovforslaget, er, at offentligheden får adgang til oplysninger om, hvor det er, man ønsker at placere de såkaldte sendemaster.
Der har i den sidste tid være meget utryghed hos borgerne omkring den stråling, man eventuelt bliver udsat for.
Nu kan man se planerne for, hvor man har placeret eller vil placere en mast, og den diskussion er vi nødt til at tage, sådan at man også kan få tryghed tilbage til borgerne.
I Dansk Folkeparti har vi den holdning, at man skal være ærlig over for borgerne og fortælle, hvad det er, man har tænkt sig at gøre også på længere sigt.
Men der kunne jo være andre ting, som kunne være relevante at tage med ind og vurdere, når man er i gang med at vurdere den telepolitiske aftale fra 1999, og det kunne bl.a. være, om der var afsat penge nok til forskning på det her område.
Vi har fra Dansk Folkepartis side givet tilsagn om at være med til at finde de her 30 mio. kr., som det koster at få en bedre viden omkring stråling.
Det er ikke kun gjort med, at man nu får mere viden om, hvor antennerne bliver placeret, vi er simpelt hen nødt til at have en bedre viden om, hvordan det påvirker unge mennesker, børn og også ældre mennesker.
Alle de ting mener jeg ikke man tog hensyn til, dengang man lavede den telepolitiske aftale i 1999, som Dansk Folkeparti ikke er en del af.
Jeg mener simpelt hen, at det er for slapt, at man dengang ikke fik afsat penge til bl.a. de her problemer.
Med det her forslag er vi selvfølgelig kommet et lille skridt, et lille, mikroskopisk skridt, videre i det her forløb.
Man kan sige, at det med tiden udvikler sig, og her har ministeren set, at der var et område, som der skulle tages hånd om.
Som sagt støtter vi lovforslaget.
Thomas Adelskov (S), 2004-02-19:
Jeg vil godt spørge hr. Dohrmann: Er det sådan, at vi kan forvente et forslag fra Dansk Folkeparti om at tilføre flere forskningsmidler til det her område, for det er næsten det, jeg hører?
Jeg skal ikke afvise, at man kunne bruge flere penge inden for det, men der forskes, sådan som jeg er orienteret, ikke alene i Århus, men også i særlig grad i Aalborg på det her område, og nu bliver der så afsat 2 gange 15 mio. kr. til det.
Er det sådan, at der i forlængelse af den debat her i dag kommer et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti
Jørn Dohrmann (DF), 2004-02-19:
Jeg tror, at hr. Thomas Adelskov udmærket er klar over, at vores klare holdning på det her område er, at når man får flere milliarder kroner ind på et eller andet, man går ud og sælger, så må man også være parat til at tage ansvar for de penge og gå ind og sige, at her afsætter vi noget af det beløb til netop at forske, hvis man har nogle problemstillinger, man skal have løst, i stedet for kun at sælge en vare, og så sige: Lad de andre løse problemet, der kommer efterfølgende.
Det går vi ikke ind for i Dansk Folkeparti.
Vi mener, at sådan nogle ting bør man kunne se i en aftale og så afsætte penge til uforudsete ting.
Der må vi jo sige, at Socialdemokratiet og de andre partier ikke har været dygtige nok, dengang man lavede denne aftale, dengang man solgte de her ting.
Så jeg mener, at der bør forligspartierne være storsindede og gå tilbage og sige: Her er nogle penge; vi trækker det tilbage eller omfordeler i det forlig.
Nu ved jeg ikke, hvordan man vil gøre det, men det skal selvfølgelig være op til forligspartierne.
Thomas Adelskov (S), 2004-02-19:
Jeg forstår det sådan, at Dansk Folkeparti ikke ville være med til at lave den telepolitiske aftale, men Dansk Folkeparti mener at vide, hvad pengene, der er kommet ind på baggrund af den, skal bruges til, og det er fair nok, at Dansk Folkeparti har meninger omkring det.
Så pengene er sådan set ikke nogle, vi har liggende i en eller anden sparebøsse et sted, som man kan bruge af.
Derfor er mit spørgsmål til hr. Dohrmann, som ønsker flere penge afsat til forskning omkring mobiltelefoner: Kommer Dansk Folkeparti med et beslutningsforslag og med nogle penge, som vi kan tage stilling til her i Folketinget, om mere forskning på området?
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-02-19:
Hvis vi prøver at brede diskussionen lidt ud i forhold til det, som hr. Jørn Dohrmann nævner, kan hr. Jørn Dohrmann så i forbindelse med alle de aftaler, som Dansk Folkeparti har indgået med regeringen, oplyse, i hvilke andre aftaler Dansk Folkeparti har sikret sig en portion penge til uforudsete hændelser og begivenheder, således som hr. Jørn Dohrmann står og argumenterer for her på det her område? På hvilke andre områder har Dansk Folkeparti fulgt den linje og politik, som hr. Jørn Dohrmann anbefaler her?
Jørn Dohrmann (DF), 2004-02-19:
Til det vil jeg sige, at når man indgår nogle aftaler, så skal man jo også være parat til, hvis man kommer i den ulykkelige situation, at man opdager, at her er noget, som man ikke har belyst ordentligt, at gå ind i det og sige, hvordan man finder pengene, komme med et tilsagn om, at nu kommer pengene også på det her område. Så det er ganske klart, at hvis man ikke har afsat penge til det i sin aftale, så skal man være parat til at lægge pengene på bordet bagefter eller være med til at finde dem.
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-02-19:
Nu hørte jeg hr. Jørn Dohrmanns indlæg som en kritik af de forligspartier, der står bag aftalen, for ikke at have været dygtige nok på det tidspunkt; sådan tror jeg hr. Jørn Dohrmann formulerede sig.
Så er det bare, jeg er nysgerrig efter at høre i forbindelse med alle de aftaler, som Dansk Folkeparti i øvrigt indgår med regeringen, om Dansk Folkeparti så i dag er dygtig nok til at sikre sig, at der også forskes i eventuelle kommende problemstillinger.
Kan hr. Jørn Dohrmann give bare to eksempler på sådanne aftaler, hvor Dansk Folkeparti har levet op til det?
Jørn Dohrmann (DF), 2004-02-19:
Nu er det sådan - vil jeg sige til det - at vi er klar til at finde pengene, hvis det skulle vise sig, at det er nogle aftaler, som ikke holder, og at man skal have mere viden på området; så ser vi på de problemer, og om der skal tilføres nogle ekstra penge på det område.
Man skal jo ikke tage sorgerne på forskud, man skal bare erkende det, hvis man har lavet en fejl; hvis man ikke har leveret den vare, der skal til, så skal man være parat til at sige: O.k., vi finder de 30 mio. kr. - som det er i det her tilfælde - og hvor vi ovre hos videnskabsministeren alle sammen var enige om, at det var på det niveau, man ville lægge sig. Så synes jeg ikke, man skal krybe udenom bagefter og sige, at man ikke vil være med til at finde de penge, eller at det bliver svært at finde de penge.
Selvfølgelig skal man finde en løsning hurtigst muligt på det problem.
Peter Skaarup (DF), 2004-02-19:
Vi mener helt grundlæggende, som jeg også tror hr. Jeppe Kofod gør, at det skal afklares, hvad der skal ske med personer, der har været involveret i terrorisme.
De personer skal selvfølgelig for en dommer, og man skal retsforfølge de pågældende personer.
Jeg kan ikke vide med sikkerhed, hvad der er tilfældet med den danske statsborger.
Det er der ikke nogen der kan ud fra de regeringsoplysninger, vi har fået i dag, og derfor kan jeg heller ikke vurdere det.
Men jeg kan i hvert fald sige, at det ligger os meget på sinde, at personer, der samarbejder med Al-Qaeda eller andre om terrorisme, skal man sørge for at komme til livs ved at sikre, at alle initiativer til at overvåge dem bliver taget, og at der føres sager ved domstolene mod de pågældende personer, hvis det kan lade sig gøre.
Jeg synes nok, der er brug for, at Folketinget står sammen om det i stedet for at grave grøfter, som jeg har set Enhedslisten forsøge under den første debat, vi havde i dag, og som også Socialdemokraterne, Det Radikale Venstre og venstrefløjen i det hele taget har forsøgt efterfølgende.
De forsøger bare at så splid og skabe mistillid til regeringen, som om regeringen ikke gør det, den helst skal gøre som regering.
Vi bør være enige om kampen mod terrorisme, men jeg kan konstatere, at den ønsker Socialdemokraterne ikke at bidrage til i det omfang, man godt kunne ønske sig.
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-02-19:
Det Konservative Folkeparti ønsker en åben, gennemsigtig og fair konkurrence på teleområdet.
Det skal ske til fordel for erhvervslivet, men så sandelig også til fordel for forbrugerne.
Det lovforslag, vi nu skal tage stilling til, bærer i den rigtige retning.
Der er tale om nogle justeringer under hensyn til, at vi skal tilpasse os markedsudviklingen, navnlig på ADSL-området, og det kan vi fuldt ud give vores tilslutning.
Derudover er vi meget glade for, at lovforslaget lægger op til, at offentligheden får krav på adgang til oplysning om, hvor der er placeret og hvor der ønskes placeret master og antennesystemer.
Så alt i alt er det et godt forslag, og jeg vil gerne kvittere for, at det er lykkedes at få fuld opbakning til forslaget i forligskredsen.
Med hensyn til den seneste diskussion mellem Dansk Folkeparti og enkelte andre her i salen kan jeg konstatere, at det ikke var muligt at få forligskredsens opbakning til at skaffe penge til en forskningsmæssig indsats.
den nødvendige forskning på området
Det er jeg naturligvis meget tilfreds med. Lidt ærgerligt, at vi ikke kunne få forligskredsen til at give et finansielt sikkerhedsnet for denne aktivitet, men sådan er der jo så meget i disse tider.
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-02-19:
Jeg skal gøre det rimelig kort.
Det Radikale Venstre er som bekendt et af de partier, der står bag teleforliget, og den lovgivning, der er med som opfølgning, er vi selvfølgelig også med på at støtte.
Det konkrete forslag, vi står med i dag, er jo helt fornuftigt.
Det er jo glimrende at kunne indføre mulighed for at give de nævnte bøder, og registre over mastepositioner er jo også sund fornuft. Jeg kan kun sige, at vi fra Det Radikale Venstres side vil følge konkurrencesituationen på telemarkedet nøje, og jeg forudser, at det er noget, vi kommer til at bruge energi på også fremover forhåbentlig med det slutresultat, at teleområdet som alle andre områder kan blive underlagt den almindelige konkurrencelovgivning.
Men indtil det er tilfældet, er vi nødt til i hvert fald at følge det meget nøje også fra politisk hold, og det vil vi også gøre fra Det Radikale Venstres side. Vi kan støtte lovforslaget.
Jeppe Kofod (S), 2004-02-19:
Jeg deler da fuldstændig hr. Peter Skaarups ønske om, at
folk, der står i ledtog med terrorister, selvfølgelig skal for en domstol og dømmes og sættes bag lås og slå.
Men hvis det nu viser sig, at den danske statsborger og mange andre statsborgere har været tilbageholdt i flere år på Guantánamo, men er uskyldige og altså ikke kan dømmes og derfor bare bliver sat på fri fod, mener hr. Peter Skaarup så, at det er en tilfredsstillende situation?
Jeg spørger altså, om hr. Peter Skaarup mener, at vi skal håndhæve nogle grundlæggende retsprincipper i et samfund, nemlig at når man er mistænkt, skal man stilles for en domstol, og når man har gjort noget ulovligt, skal man selvfølgelig dømmes og sættes bag lås og slå, men har man ikke gjort noget ulovligt, skal man selvfølgelig frigives. Så jeg skal spørge hr. Peter Skaarup: Er det, der er sket, acceptabelt? Deler hr. Peter Skaarup ikke den bekymring, mange andre har over, at man kan sætte folk bag lås og slå i flere år og så pludselig sige, at der ikke er grundlag for at rejse en sag imod dem, og frigive dem?
Jeg vil sige ligesom hr. Søren Søndergaard, at jeg står undrende over for hr. Peter Skaarups udtalelser.
Jeg vil bare spørge hr. Peter Skaarup, hvordan hr. Peter Skaarup har det med, at man har tilbageholdt en dansk statsborger sammen med mange andre på Guantánamobasen i over 2 år?
Vi må gå ud fra, at når man tilbageholder folk i over 2 år, er det, fordi det er nogle farlige mennesker, og at de er taget til fange i forbindelse med kampen mod terrorismen i Afghanistan og andre steder i verden.
Hvordan har hr. Peter Skaarup det med, at der nu er fundet en løsning, hvor man ikke retsforfølger den pågældende person, men får personen udleveret til frigivelse?
Det forekommer mig altså lidt uklart, hvad Dansk Folkeparti mener i denne sag.
Per Stig Møller (KF), 2004-02-19:
Jeg synes faktisk, vi nu er kommet dertil, at man ønsker at diskutere en personsag i Folketingssalen, men det kan Folketingssalen ikke bruges til.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-02-19:
Det her lovforslag er en rodebutik af ret forskellige små bidder af nogle lovforslag, men de har selvfølgelig alle sammen det til fælles, at de handler om teleområdet.
Den gængse metode på teleområdet her i landet har jo været at liberalisere området fuldstændig, hvorefter liberaliseringspartnerne kommer tilbage og vil have ryddet en lille bitte smule op.
Her er der så tale om mindre ændringer og præciseringer i forhold til udviklingen på ADSL-markedet.
Men den interessante del af det her lovforslag handler om revisionen af masteloven.
Hele debatten om sundhed og stråling ligger den 10. marts ved en høring i Landstingssalen, så det vil jeg lade være med at beskæftige mig med i denne her sammenhæng.
Lovforslaget handler jo om at kunne offentliggøre nuværende og fremtidige placeringer af master, og det synes vi sådan set er fint.
Men alligevel er det, vi har med at gøre, lidt tyndt, synes vi. For det første rækker fremtidige placeringer kun 2 år ud i fremtiden.
Som Forbrugerrådet har gjort opmærksom på, er det måske lidt for lidt.
Vi mener, at planerne om placeringer 4 år ud i fremtiden burde være offentligt tilgængelige, selv om tingene selvfølgelig, det er vi godt klar over, bliver mere usikre af at række længere ud i fremtiden. For det andet har vi lidt svært ved at se, om Kommunernes Landsforening faktisk har en pointe, når de mener, at der nu bliver dobbeltregistrering af master.
Derfor vil jeg gerne bede ministeren enten her fra talerstolen eller i forbindelse med udvalgsarbejdet at redegøre nærmere for det forhold.
For det tredje er der heller ikke med det her lovforslag nogen mulighed for dialog hverken for den enkelte eller for en kommune.
Der er ingen mulighed for at flytte master, altså er der ikke noget lokaldemokrati.
Det synes vi er problematisk.
Det er et problem, når det kommunale selvstyre begrænses til at underskrive en byggetilladelse.
Så hvis ministeren mener noget med åbenhed og med gennemsigtighed, så synes vi, at han burde lade det lokale demokrati få en rolle i forhold til placeringen af masterne.
Men det grundlæggende problem med de her master er, at af konkurrencehensyn stilles der næsten fire gange så mange 3G-master op, som det er nødvendigt, nemlig 2.000 pr. selskab.
Jeg synes også, at vi bør diskutere, hvordan vores byer skal se ud, om vi ønsker, at alle husene skal plastres til med master, der ikke engang er nødvendige.
Hvis der nu var et formål med det, så kunne vi diskutere det, men når det faktisk bare er et spørgsmål om, at hvert selskab skal have deres egen, så forstår vi det ikke helt.
Jeg skal alt i alt sige, at i Enhedslisten støtter vi jo selv de mindste fremskridt, men jeg vil sige om de her fremskridt, at de er så små, at det er lige ved, at det er svært at få øje på dem.
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-19:
Nej, vi diskuterer en meget principiel sag.
Under det tidligere punkt hørte vi den ene anklage efter den anden mod venstrefløjen, der ikke ville bekæmpe terrorisme osv.
eller slippes fri, men vi har aldrig nogen sinde krævet, at de skulle slippes fri.
Vi har sagt, at de enten skal dømmes
eller slippes fri.
Det er klart, at folk, der har været involveret i terror, selvfølgelig skal dømmes, og at folk, der har været involveret i at slå uskyldige civile ihjel, selvfølgelig skal dømmes.
Jeg er præcis som hr. Jeppe Kofod meget overrasket over, at vi nu får at vide, at USA, som ministeren jo har et tæt forhold til, har holdt en person tilbage i 2 år uden rettergang og uden at give vedkommende mulighed for at få en forsvarer.
Vedkommende bliver bare sluppet fri, og det lyder da helt fantastisk.
Enten har man løsladt en person, der har haft forbindelse med terrorisme, eller også er den måde, USA har opført sig på, dobbelt katastrofal, for så har man åbenbart ikke skygge af et bevis, der kunne bære en retssag i USA.
Per Stig Møller (KF), 2004-02-19:
Den danske regering har hele tiden sagt, at man må se at få afsluttet denne sag på den ene eller den anden måde.
Vi har brugt det argument, at enten dømmer man, eller også dømmer man ikke, og dømmer man ikke, må man sende vedkommende tilbage.
Det er det ene fundamentale synspunkt, og det andet fundamentale synspunkt har været, at tidsubegrænset tilbageholdelse er uacceptabel.
Nu har vi så fundet en løsning i den konkrete sag, og det skal vi være tilfredse med.
Principielt - og det er jo det, hr. Søren Søndergaard gerne vil høre - siger det da sig selv, at tidsubegrænset tilbageholdelse er uacceptabel, og at der må findes en afgørelse for hver eneste borger, som holdes tilbage.
Det er helt givet, det er også derfor, vi siger, at de afgørelser selvfølgelig skal findes, og det er også det, de diskuterer i USA i øjeblikket.
Man taler om tribunal, parole office og Højesteret, man prøver at finde en løsning i Amerika, og det håber jeg også man gør.
Niels Helveg Petersen (RV), 2004-02-19:
Jeg vil gerne takke statsministeren og udenrigsministeren for deres meddelelser til Folketinget her i dag.
De er glædelige set ud fra alle synspunkter, og vi får jo lejlighed til at diskutere de nærmere omstændigheder videre i Nævnet.
Så vil jeg gerne takke udenrigsministeren for den meget klare tilkendegivelse af, at tidsubegrænset tilbageholdelse er uacceptabel.
Dermed mener jeg, at der er et meget bredt flertal her i Folketinget bag regeringen i det videre arbejde med at sikre frigivelsen af alle fangerne på Guantánamo, for når tidsubegrænsede tilbageholdelser er uacceptable - og det er der jo stor enighed om her i Folketingssalen - har den danske regering også et stærkt grundlag i det videre arbejde med at få løst dette problem.
Jeppe Kofod (S), 2004-02-19:
Jeg vil bede Venstres ordfører præcisere, hvad Venstres ordfører mener, når han siger, at hele situationen omkring Guantánamo rejser nogle spørgsmål, som ikke er besvaret af international ret; sådan tror jeg formuleringen var.
Hvad er det for nogle spørgsmål, der ikke er besvaret af international ret, som ordføreren tænker på?
Det kunne jeg godt tænke mig en uddybning af.
Troels Lund Poulsen (V), 2004-02-19:
Jeg vil blot i mit svar til hr. Jeppe Kofod henholde mig til det, som udenrigsministeren sagde: at der har været en løbende dialog om, at det ikke længere er stat mod stat, der kæmper, men at det er civile, der kæmper mod civile og bruger civile mål.
Det er jo det, der har været drøftet, og det er også den drøftelse, der har været, bl.a. i form af Harvardprocessen.
Jeppe Kofod (S), 2004-02-19:
Jeg anerkender fuldt ud, at der er en diskussion, en Harvardproces, i gang.
Det er meget vigtigt.
Men i tillæg til det, for jeg frygtede lidt, at det var det, der blev svaret, vil jeg spørge, om hr. Troels Lund Poulsen mener, at der er forskel på, om et land er bundet af et internationalt princip eller det er omfattet af en retsregel.
Er der forskel på de to ting?
Vi hører gentagne gange både Venstres ordfører og regeringens repræsentanter sige, at de handler i overensstemmelse med nogle principper, men her taler vi om retsregler, vi taler om folkeret.
Er der forskel på, om man er bundet af et internationalt princip eller en international retsregel?
Troels Lund Poulsen (V), 2004-02-19:
Jeg må sige til hr. Jeppe Kofods spørgsmål, at jeg ikke ser, at der er nogen divergens, at der er nogen forskel.
Jeg vil bare henholde mig til det, som både statsministeren og udenrigsministeren har oplyst Folketinget om.
Line Barfod (EL), 2004-02-19:
Jeg vil gerne holde fast i det her med, hvad der fra Venstres side og de andre, der står bag forslaget, ligger i det om principperne.
Betyder det, at man mener, at USA skulle have overholdt Genèvekonventionen og for længe siden skulle have sikret, at disse mennesker enten blev stillet for en domstol, hvis man mente, at man havde nogle beviser mod dem, så de kunne dømmes, eller blev løsladt?
Er det det, der ligger i, at man mener, at principperne skal overholdes?
Troels Lund Poulsen (V), 2004-02-19:
Jeg kan blot konstatere over for fru Line Barfod, at det netop er USA, der selv siger, at man overholder principperne
i den tredje Genèvekonvention.
Line Barfod (EL), 2004-02-19:
Jeg spørger ikke til, hvad USA siger.
Jeg spørger til: Hvad er Venstres holdning?
Er Venstres holdning, at USA allerede for længe siden, da man fangede disse mennesker, burde have sørget for, at de enten kom for en domstol, hvis man mente, at man havde beviser, så man kunne dømme dem, eller have løsladt dem?
Er det Venstres opfattelse, at det fremgår af Genèvekonventionen, at man skal sørge for, at folk enten kommer for en domstol eller bliver løsladt?
Troels Lund Poulsen (V), 2004-02-19:
Jeg kan blot føje til det svar, jeg før gav fru Line Barfod, at fangerne bliver behandlet i henhold til den tredje Genèvekonvention.
De behandles humant.
Både statsministeren og udenrigsministeren har i deres besvarelser redegjort for det, som fru Line Barfod spørger om.