runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steen Gade (SF), 2006-05-11:
Det er et udmærket forslag med gode argumenter, som Socialdemokratiet har fremsat her.
Det har jo været debatteret før, og jeg skal bare tilkendegive, at SF overordnet synes, at det er et godt forslag.
Vi har vore egne udarbejdede programmer, som vi bl.a. gik til valg på ved det sidste folketingsvalg, og som er mere ambitiøse, men jeg vil ligesom De Radikales ordfører sige, at det jo ikke skal hindre os i at støtte det her.
Jeg vil hæfte mig lidt ved spørgsmålet om, hvorvidt man kan løse vores problemer med drivhuseffekten.
Kan vi løse eller begynde at løse de sikkerhedspolitiske problemer, der er knyttet til energiforsyning, og kan vi i et langsigtet perspektiv frem til år 2025 løse det problem, at vi bør skabe en energiforsyning i det her land, som er næsten uafhængig af fossile brændstoffer?
Og kan vi så gøre det uden bindende målsætninger?
Det vil jeg sige at man ikke kan.
Det, jeg sagde – og det er så til energiministeren – var, at vi skulle have klare mål og pejlemærker.
Men energiministeren fik jo nærmest det med pejlemærker til at lyde, som om jeg ikke ønsker klare mål.
Jeg ønsker klare mål, SF ønsker klare mål.
Vi kommer simpelt hen ikke igennem uden også at have klare mål for udbygningen af vedvarende energi.
Det kan udformes på forskellig vis, men jeg vil bare henvise til det, som også Socialdemokraterne har henvist til i deres beslutningsforslag, nemlig at en samlet energibranche på Energy Camp 04, altså i 2004, understregede, at der er behov for en ambitiøs samfundsmæssig målstyring.
Hvis regeringspartierne ikke indser det – det gør de vel også, men de har jo brug for så mange besværgelser om, at det skal være markedsbaseret osv. – så tror jeg sådan set ikke, vi får lavet en langsigtet plan, som rykker tilstrækkeligt i den rigtige retning.
Og det er afgørende for SF under de forhandlinger, som foregår.
Foruden at få sat en lang række vedvarende energiting på dagsordenen handler det jo altså også om at sikre, at det, der går godt i forvejen, f.eks. vindmølleindustrien, fortløbende har et hjemmemarked.
Og det handler jo så om, at de hele tiden kan få lov og få plads til at få afprøvet deres nyeste teknologi.
På den måde kunne vi give det bedste bidrag, også hvad angår diskussionen om at koble forskning, udvikling af nye produkter og satsning på miljø og energi sammen på en begavet måde.
Det håber jeg at man under de forhandlinger, der foregår på det her område, også vil tage højde for, for ellers kommer vi til at forspilde for mange chancer.
Man kan vel sige, at under den her regering er der allerede spildt en del chancer på miljø- og energiområdet.
Lad os nu se at få stillet målsætningerne så stærkt op, at vi med sikkerhed kommer i den rigtige retning.
Martin Lidegaard (RV), 2006-05-11:
Jeg vil gerne takke Socialdemokratiet for det fremsatte forslag.
Jeg opfattede det som et indspark i de forhandlinger, vi har gang i, og der er jo flere partier, der har fremlagt deres bud på, hvordan vi kommer videre over for de ganske betydelige udfordringer, vi har på energiområdet.
Hr. Per Clausen nævnte tidligere både forsyningssikkerhedsproblemerne og miljøproblemerne, som jo er stærkt voksende og har nået et niveau, der gør, at man ikke længere bare kan lukke øjnene, hvilket jeg er enig i – og heldigvis er den erkendelse også ved at brede sig på europæisk plan.
Jeg må sige, at jeg har svært ved at se – og jeg synes godt, man kan starte den debat her fra talerstolen, så befolkningen har en mulighed for at følge, hvad det er for tanker, der rører sig herinde – hvordan man kan undgå at have nogle politiske mål.
Jeg er helt enig i, at markedet må vurdere, hvordan man så opfylder de mål.
Men hvad nu, hvis markedet pludselig bevæger sig i retning, hvor olieprisen falder til det halve, fordi der, hvad ved jeg, bliver lavet et kæmpe nyt oliefund i Atlanterhavet?
Det løser jo ikke verdens CO2-problem.
Skal man så bare lukke øjnene og sige, at hvis olien bliver billig igen, så må vi jo bare springe op og falde ned på CO2-problemet?
Det er ikke den opfattelse, jeg har forstået at regeringen har.
Så bliver man da også nødt til at have en politisk målsætning om at ville nedbringe CO2-udslippet.
Og så er jeg med på, at den måde, vi gør det på, skal være markedskonform.
Det samme gælder forsyningssikkerheden.
Jeg har egentlig fået opfattelsen af, at Dansk Folkeparti gerne vil undgå afhængigheden af flere af de muslimske lande og regimer, der i øjeblikket sidder på langt størstedelen af olieproduktionen i Mellemøsten.
Det har ikke noget at gøre med, hvad markedsprisen er.
Derfor vil vi i hvert fald gå til forhandlingerne med et stort ønske om at få nogle politiske målsætninger, og derfor kan vi også støtte de intentioner og mål, der ligger i det socialdemokratiske forslag.
Vi har jo fremlagt vores egen energiplan, den er lidt mere ambitiøs end den socialdemokratiske, men det skal jo ikke forhindre os i at støtte det her forslag, som vi synes er et godt skridt på vejen.
Henriette Kjær (KF), 2006-05-11:
Da den Konservative ordfører, fru Charlotte Dyremose, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne sige følgende, og lad mig starte, som jeg gjorde under det sidste beslutningsforslag: Fra konservativ side er vi meget optaget af, hvordan fremtidens energiforsyning kommer til at se ud.
Det handler både om miljø og om forsyningssikkerhed, og som sagt er vi glade for både »Energistrategi 2025« og aftalen om energispareindsatsen fra sidste sommer.
Dette beslutningsforslag er en god anledning til at få drøftet de pejlemærker, der bør opstilles for fremtidens udfordringer på energiområdet, men fra konservativ side bryder vi os ikke om at opstille meget bindende målsætninger.
Der skal være plads til fleksibilitet i den måde, tingene ender med at fungere på.
Alt sammen er faktorer, som kan ændre sig utrolig meget.
Derfor finder vi det mest fornuftigt at opstille nogle pejlemærker for, hvordan vi sikrer en stabil energispareindsats og en markant udvikling af de vedvarende energiformer.
Der er ingen tvivl om, at der i de kommende år skal satses på både forskning og udvikling og på demonstration og markedsmodning.
Det er en fælles opgave for offentlige og private, og det bør også være en fælles politisk målsætning for partierne.
Det er vi i gang med at drøfte under forhandlingerne om energistrategien.
Fra konservativ side ønsker vi at fortsætte disse konstruktive drøftelser og kan på den baggrund ikke støtte dette forslag, men håber i stedet, at Socialdemokraterne fortsat vil være med i forhandlingerne.
Tina Petersen (DF), 2006-05-11:
Det er et forslag, som er fremsat af Socialdemokratiet, og med et par enkelte forbehold synes jeg egentlig forslaget er meget positivt.
Samtidig kan det her undre mig, at man lige netop nu fremsætter sådan et forslag, når vi faktisk er midt i nogle forhandlinger om »Energistrategi 2025«.
Men det er også samtidig rart at vide, hvor man har Socialdemokratiet, og hvad de ønsker til de her forhandlinger.
Dansk Folkeparti synes, at der netop i »Energistrategi 2025« netop er sat fokus på vedvarende energi, bl.a. på vindenergien både offshore og onshore.
Når vi snakker onshore, er der nogle punkter, som Dansk Folkeparti er mere skeptisk over for end regeringen.
I forslaget nævnes der også andre gode tiltag, som vi nok alle er enige om at søsætte.
Det handler bl.a. om brinten, bioætanolen, metanolen og biogassen.
Vi er måske bare ikke enige om, som jeg også sagde i det foregående, hvordan vi ønsker at søsætte det.
Dansk Folkeparti er ikke tilhænger af de skjulte skatter, som man nu pålægger elforbrugerne eller har gjort tidligere ved en ekstra afgift, som man så det i Aukentiden.
Dansk Folkeparti ser heller ikke nogen grund til, at vi ændrer på de aftaler, som foreligger fra den 29. marts, altså aftalerne om PSO-afgifterne.
Derudover ønsker Dansk Folkeparti ingen bindinger eller bindende målsætninger for vedvarende energi.
Vi ønsker et frit marked med en fri konkurrence.
Dansk Folkeparti kan derfor ikke tilslutte sig det fremsatte forslag, og vi føler faktisk et eller andet sted, at det fremsatte forslag er lidt af et spil for galleriet, specielt fordi vi nu sidder i disse forhandlinger om de her gode ting, der skal lægges i »Energistrategi 2025«.
Lars Christian Lilleholt (V), 2006-05-11:
Vi er vel nok det land i Europa, der har den største andel af vindenergi set i forhold til landets størrelse.
Vi har gjort det ganske godt, og det har vi gjort i bred enighed i Folketinget gennem en lang årrække.
Det skal vi være stolte af, vil jeg sige til hr. Jens Christian Lund, både i og uden for landets grænser, det giver muligheder.
Og ganske flot har vindindustrien jo også gjort det med en meget stor, flot og massiv eksport af vindudstyr.
Jens Christian Lund (S), 2006-05-11:
Er Venstres ordfører enig i, at med den udvikling, der har været inden for vindmølleindustrien, hvor danske vindmøller vel nok har været den største succes, vi har haft i den industri, virker udviklingen i Danmark hæmmende for muligheden for at få en ordentlig industri, fordi vi ikke har fået vindmøller nok op i Danmark?
Lars Christian Lilleholt (V), 2006-05-11:
Der er taget initiativ til to havvindmølleparker, der er taget initiativ til en udskiftningsordning.
Og der vil jeg godt sige, at der er regeringen meget optaget af at sikre, at der også bliver plads til nye vindmøller rundtomkring i landet.
Det påvirker vi, og det gør vi alt hvad der overhovedet står i vores magt for at realisere.
Per Clausen (EL), 2006-05-11:
Jamen det lyder jo spændende.
Jeg forstod bare på hr. Jens Christian Lund, at det forslag, Socialdemokraterne her lagde frem, sådan var det absolut mindste, man kunne forvente at komme igennem med, og så synes jeg måske, at det da er et sært skuespil, de borgerlige partier så har opført her i dag, hvor de klart tager afstand fra en række vigtige elementer i Socialdemokraternes forslag.
Så jeg ville bare spørge hr. Jens Christian Lund, om han faktisk har en forventning om, at det, der kommer ud af de forhandlinger, vi skal igennem, er et resultat, som minder om det, der ligger her i Socialdemokraternes forslag.
Lars Christian Lilleholt (V), 2006-05-11:
Jeg er helt enig i de målsætninger, som statsministeren og andre har påtaget sig at leve op til internationalt.
Det afgørende er så, hvordan vi efterfølgende i Danmark vælger at nå de målsætninger.
Jens Christian Lund (S), 2006-05-11:
På det her område har vi jo selvfølgelig en forventning om, at vi kommer igennem med det, ellers havde vi ikke foreslået det.
Og så har jeg egentlig også en forventning på en række andre områder om, at der er muligheder.
Jeg føler, at der har været en meget positiv attitude og nogle positive ændringer hos de borgerlige partier på en række områder.
Nu kan man måske sige, at jeg er en håbløst naiv person, men jeg tror virkelig på, at de såkaldte erhvervsvenlige partier ikke kan leve, uden at de kommer med meget kraftige initiativer inden for vedvarende energi i løbet af forbløffende kort tid.
Jacob Jensen (V), 2006-05-11:
Regeringen har gjort det, at den har indgået en aftale med Amtsrådsforeningen, hvor der klokkeklart står, at hvis taksterne stiger mere på enkelte billettyper end pris- og lønudviklingen, så er det ud fra en lokal prioritering.
Det har intet med den økonomiaftale at gøre.
Det vil sige, at hvis man ser eksempler på det rundtomkring i landet, er det netop en lokal prioritering, og den ønsker vi ikke fra centralt hold at blande os i.
Vi har taget det udgangspunkt, at en aftale er for Venstre en aftale.
Jeg ved godt, at der kan være andre, der har en anden opfattelse af den sag.
Så jeg synes bare, man skal holde fast i det.
Det kan ikke være os fra centralt hold, som skal bestemme den slags ting.
Jens Christian Lund (S), 2006-05-11:
Nej, men det er altså nu engang sådan, at vi i Danmark ikke har gratis el og gratis energi.
Forbrugerne skal betale for den el, de får, forbrugerne skal betale for den varme, de får.
Det, jeg siger, er, at vurderingen af den nuværende vindkraft er, at den er konkurrencedygtig, og jeg er overbevist om, at med de priser, der er på olie og andre fossile brændstoffer, så vil den øgede vindkraft ikke gøre det dyrere for forbrugeren.
Men ja, hvis ordføreren for Dansk Folkeparti tror, at vi ville foreslå, at man skulle have gratis el, må vi skuffe; det har vi ingen intentioner om.
Walter Christophersen (DF), 2006-05-11:
Jeg ønsker ikke at indgå i den polemik, Socialdemokraterne har med regeringen.
Jeg vil blot konstatere, at man fra lokalt hold har forholdt sig til at opjustere enkelte billettyper, og det er helt i deres regi, og det er helt deres ansvar.
Vi ønsker ikke at indgå i en debat, hvor vi ikke hører hjemme, eftersom vi vægter det kommunale selvstyre meget højt.
Martin Lidegaard (RV), 2006-05-11:
Nu håber jeg meget, at hr. Lars Christian Lilleholt er enig med statsministeren, der har underskrevet den sluterklæring fra Det Europæiske Råd, hvor man lægger sig fast på nogle absolutte målsætninger i tal.
Når jeg spørger, er det selvfølgelig, fordi det er interessant, hvis man gerne vil tilslutte sig nogle absolutte målsætninger i europæisk regi og i øvrigt vil rejse rundt i hele verden for at få andre lande til at tilslutte sig det samme, men som det eneste sted åbenbart ikke vil fastlægge konkrete målsætninger her i Danmark.
Magnus Heunicke (S), 2006-05-11:
Vi har en regering, som Dansk Folkeparti støtter, som har sagt noget i valgkampen om det her emne, og vi har også læst flere citater op fra forskellige avisartikler og andet, hvor regeringens fremtrædende ministre, ordførere, statsminister og andre meget klart har udtalt, at nu skal det være slut med de her takststigninger.
Derfor lavede de aftalen, og de reklamerede meget for, at den her aftale gjorde, at nu skulle det være slut med disse stigninger i billettaksterne.
Hvad kan vi så konstatere?
Undersøger man, om der lokalt er grund til det?
Nej, det gør man slet ikke.
Man siger, at nu er det ikke vores ansvar mere og lader igen priserne stige.
Har man det ikke dårligt i Dansk Folkeparti med, at man endnu en gang må se, at danskerne skal betale meget mere end pris- og lønudviklingsstigningen for at bruge den offentlige trafik?
Walter Christophersen (DF), 2006-05-11:
Det er Dansk Folkepartis opfattelse, at i forbindelse med den budgetaftale, der er indgået for 2006 mellem staten og kommunerne og amterne, er det således, at vi ikke skal gå ind i den problematik.
Det er alene et lokalt anliggende, som kommunerne og amterne selv styrer.
Man har foretaget en prioritering i nogle amter, her nævnte vi fem amter og HUR, sådan er det, og det ønsker vi ikke at indgå i.
Det er et lokalt anliggende, det er deres ansvar, og de står til ansvar over for de vælgere, som har valgt dem ind.
Sådan er det.
Magnus Heunicke (S), 2006-05-11:
Det er en sandhed, at hvis vi Socialdemokrater havde været i regering, havde vi ikke været med til at skære ned på den offentlige trafik.
Så havde vi ikke taget de 300 mio. kr. væk, som vi ellers gav i 1990'erne.
Så havde vi ikke accepteret, at priserne stiger år efter år.
Det er også en sandhed, at da vi lagde vores finanslovforslag frem, havde vi også vores takststop, som fastfrøs taksterne på kroner og øre bl.a. på offentlig trafik, og som ikke tillod dem at følge pris- og lønudviklingen.
Det ville vi naturligvis så kompensere for.
Men det skal ikke forhindre os i at have et naivt håb om, at et parti som Dansk Folkeparti kunne have en interesse i at støtte et sådant forslag, hvor man siger, at det ikke engang er så vidtgående, som det er rent socialdemokratisk.
Men vi rækker hånden frem og spørger: Kan I dog ikke bare være med til den her del, hvor man siger, at taksterne gerne må følge pris- og lønudviklingen?
Walter Christophersen (DF), 2006-05-11:
Dansk Folkeparti forstår ved gennemgang af bemærkningerne til beslutningsforslaget, at de socialdemokratiske forslagsstillere gør opmærksom på, at når der for året 2006 i fem amter og i HUR-området er foretaget stigninger på enkelte billettyper inden for den kollektive trafik, er det ikke i overensstemmelse med Socialdemokraternes takststop, som indgår i partiets finanslovudspil.
Skulle man være i tvivl, refereres der for god ordens skyld til Socialdemokraternes hjemmeside desangående.
Det er jo interessant.
Dansk Folkeparti vægter det kommunale selvstyre meget højt, hvorfor Dansk Folkeparti ikke ønsker at kommentere disse af de fem amter samt HUR foretagne prisjusteringer for enkelte billettyper for året 2006.
Amterne og HUR har prioriteret således, og det betragtes af Dansk Folkeparti som et lokalt anliggende.
Det er Dansk Folkepartis opfattelse, at der med lov om trafikselskaber, som blev vedtaget af Folketinget i forbindelse med kommunalreformen i juni måned 2005, er skabt grundlag for, at fremtidige takststigninger vil blive ensartede og holde sig inden for lovgivningens fastsatte rammer, nemlig at taksterne ikke må stige mere end pris- og lønudviklingen.
Det er endvidere Dansk Folkepartis opfattelse, at der gennem trafikselskaberne opnås stordriftsfordele i forbindelse med køb af transportydelser, som ganske givet vil medføre billigere kollektiv trafik for fremtiden.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
Jacob Jensen (V), 2006-05-11:
Jeg forholder mig til det forslag, som ligger fra Socialdemokratiets side, og jeg kan konstatere, at hvis vi her i Folketinget vedtager Socialdemokraternes forslag, betyder det, at vi fra centralt hold vil gå ind og støtte de amter, som ikke har prioriteret den kollektive trafik lokalt, dvs. netop de områder, hvor man har prioriteret anderledes.
Det ønsker vi ikke.
Vi ønsker netop at støtte op om de amter, som ønsker at gøre noget for den kollektive trafik, og derfor har vi lagt rammen for det i en økonomiaftale for 2006, hvor der klokkeklart står, at hvis taksterne stiger ud over pris- og lønudviklingen, er det ikke på grund af økonomien i den aftale, men på grund af en lokal prioritering.
Rasmus Prehn (S), 2006-05-11:
Tror Venstres ordfører virkelig, det er sådan, at når man i Nordjylland stiger på bussen og oplever, at prisen er steget mere end pris- og lønudviklingen, så tænker man, at det selvfølgelig er, fordi det er en lokal prioritering?
Det giver rigtig meget mening!
Tror Venstres ordfører ikke, at folk rent faktisk har tillid til, at når Venstres politiske ordfører i avisen lover, at den her regel skal overholdes, når statsministeren tilmed lover det, og når transportministeren lover det, så er det, fordi man overholder det? Er det sådan, at Venstres ordfører tror, at man f.eks. i Aalborg eller i Hjørring, hvor man oplever de her prisstigninger, bare tænker, at det jo er logisk nok, for det er bare en lokal prioritering?
Det giver rigtig meget mening!
Tror Venstres ordfører ikke, der er mange, der rent faktisk oplever et miskmask mellem det, der er blevet lovet, og det, der så er faktum?
Tror Venstres ordfører ikke, at der er nogen, der oplever, at Venstre siger ét, men gør noget andet?
Nu er det jo sådan, at Socialdemokratiet er sig fuldt bevidst, at vi ikke har flertal i Folketinget og derfor ikke bare kan gennemtvinge den politik, vi gerne vil have.
Vi bakker naturligvis fru Helle Thorning-Schmidts holdning om, at der skal være et takststop, op.
Men vi vil gerne indgå et kompromis med regeringen, og vi kan bare konstatere, at trafikministeren har sagt det, statsministeren har sagt det, Venstres politiske ordfører har sagt det, nemlig at priserne på billetter ikke må stige mere end pris- og lønudviklingen.
Vi må så bare konstatere, at priserne er steget mere, så det, der er blevet sagt af transportministeren, af statsministeren og af Venstres politiske ordfører, holder ikke.
Priserne er steget mere.
Så har vi lavet et forslag til at gøre noget ved det for at sikre, at borgerne kan få en pris på billetter, som svarer til pris- og lønudviklingen.
Jeg vil gerne vide, hvad det er, Venstre vil gøre, hvis det er sådan, at de ikke vil støtte det her forslag.
Hvad er alternativet?
Hvad for en alternativ plan har Venstre for at sikre, at de ting, som er blevet lovet både af statsministeren og af Venstres politiske ordfører, bliver indfriet i virkeligheden?
Hvis det er sådan, at der er faktuelle fejl i de informationer, vi har fremlagt, er det så sådan, at Venstre nu her, hvor man ikke har gjort noget i lang tid, vil tage initiativ til at få lavet en uvildig undersøgelse af de her ting, så det ikke skal bero på, at et folketingsmedlem skal sidde og bruge sin tid på at ringe rundt for at få de informationer?
Vil Venstre stå for, at der bliver lavet en undersøgelse, så vi kan få de her ting på det rene?
Jacob Jensen (V), 2006-05-11:
Nu skal man jo altid passe på med at slynge om sig med prisstigninger af forskellig karakter.
Jeg kan forstå, at hr. Magnus Heunicke har været ude at spørge de enkelte amter om prisstigningerne, men jeg kan så også konstatere, at i de bemærkninger, som ligger til forslaget her, indgår der jo faktuelle fejl, eksempelvis fra Vejle Amt, eksempelvis fra Århus Amt.
Så man skal passe på med at stå i Folketingssalen og sige, at nu er priserne altså steget så og så meget, når man ikke selv har faktuelle oplysninger, der er helt i overensstemmelse med sandheden.
Det synes jeg godt vi kan understrege.
Men så vil jeg også gerne sige ganske kort, at det også er bemærkelsesværdigt, at Socialdemokraterne nu svinger sig op til at sige, at vi skal have et takststop, der følger pris- og lønudviklingen, når man samtidig kan konstatere, at fru Helle Thorning-Schmidt, formanden for Socialdemokratiet, sidste år ved Venstres sommertræf udtalte, at en billet, der koster 17 kr. i 2005, også skal koste 17 kr. i 2006.
Men det er åbenbart ikke længere Socialdemokratiets politik.
Så også på det her område har man tilsyneladende skiftet holdning.
Magnus Heunicke (S), 2006-05-11:
Jeg vil så igen understrege, at der i forslaget er nogle eksempler på billettyper, der stiger meget.
Men selve forslaget siger, at man skal se takststigningsstoppet for et trafikselskab, så selskaberne må altså stadig væk have frihed til at sætte priserne op og sætte dem ned på de billetter, de udbyder.
Det er jo helt nyt, at hr. Jens Rohde åbenbart således skal tolkes i modstrid med den lov, som blev vedtaget for næste år, og som jo gælder pr. trafikselskab, nemlig at det nu pludselig altså skal være for hele landet.
Det vil sige, at folk i Nordjylland, som jeg ved oplever store stigninger, skal stå oppe i Aalborg og sige: Nå, men det er alligevel godt, at de falder lidt, eller at de ikke stiger så meget i Ribe, for godt nok tager jeg aldrig bussen i Ribe, men det kan jeg alligevel varme mig lidt på.
Det er da en logik, som jeg tror man har svært ved at forstå de steder, hvor priserne er steget så meget.
Jeg må bede ordføreren bekræfte, at det jo ikke er den måde, som den lov, vi har vedtaget, og som træder i kraft næste år, skal fungere på.
Jacob Jensen (V), 2006-05-11:
Jeg vil gerne understrege, at det, hr. Jens Rohde har udtalt sig om, har været en gennemsnitsbetragtning for hele landet, og jeg vil gerne understrege, at vi i Venstre klart er tilhængere af, at de enkelte trafikselskaber ude i amterne har den frihedsgrad, som skal til, for at de kan tilrettelægge deres politik også ud fra kommercielle betragtninger.
Det kan ikke være sådan, at vi her fra centralt hold skal lægge en stram trøje over de enkelte trafikselskaber, så de ikke kan bevæge sig, ikke kan udvikle de enkelte produkter.
Hvis man i et amt ønsker at udvikle, give en speciel rabat til børn eller til andre, så skal vi da ikke herfra gå ind og diktere anderledes.
Det er jo det, der er hele pointen med, at vi har et decentralt system, at vi har nogle lokale trafikselskaber, som netop tager sig af den slags opgaver.
Vi har lagt rammen for det ved den økonomiaftale, der er indgået mellem regeringen og Amtsrådsforeningen, men det er op til de lokale trafikselskaber at udfylde den ramme.