runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2004-12-09:
Jeg spørger jo også, om det er et udtryk for den enighed, der er imellem Radikale Venstre og Socialdemokratiet, idet Det Radikale Venstre har helt anderledes beløb på miljøområdet.
Nicolai Wammen (S), 2004-12-09:
Allerførst må jeg lige rette et par misforståelser hos den konservative spørger.
For det første kom den konservative spørger meget tæt på det, regeringen har sparet.
Den konservative spørger indrømmede, at der er sparet 3,5 mia. kr. Jeg må nu sige, at der er lige et lille stykke endnu, for det er 3,7 mia. kr.
Men det er rart at høre, at man også i konservative kredse erkender, at det er der, vi er henne.
Så blev det sagt, at Socialdemokratiet kun vil give 200 mio. kr. til miljøforbedringer.
Vi har altså i vores finanslovforslag foreslået 350 mio. kr., og hvis man går ind og kigger – det er på side 22 i vores finanslovforslag – vil man kunne se en masse visionære bud på, hvad vi gerne vil med miljøet i Danmark.
Det er noget af det, som vi synes det er værd at satse på, og der er en klar linje hos os.
Men vi kan ikke på 1 år nå at rydde op efter alle de ulykker, som den her regering har lavet i sin levetid.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2004-12-09:
Det er jo også gået op for os her i Det Konservative Folkeparti, at der har været en væsentlig kritik af regeringens miljøpolitik, og man har nævnt så store beløb som 3,5 mia. kr.
Så leder jeg jo efter det visionære forslag fra Socialdemokratiet og ser til min skuffelse, at man kun har afsat 200 mio. kr. i 2005 til genopretning af miljøpolitikken.
Samtidig har Det Radikale Venstre afsat helt op til 650 mio. kr.
Er det udtryk for den enighed, der er imellem Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre, og er det udtryk for Socialdemokratiets visioner på det her område?
Nicolai Wammen (S), 2004-12-09:
Vi opfatter ikke det radikale forslag, som om der nødvendigvis skal komme flere.
Vi opfatter det, som om man vil have en økonomisk sikkerhed i tilfælde af, at der sker en udvikling på det her område.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-12-09:
Kan hr. Nicolai Wammen uddybe, hvad det vil betyde i ekstra antal, der kommer til landet?
Forslaget går ud på, at man afsætter et meget stort millionbeløb til forventet flere familiesammenførte.
Hvis der skal være ræson i at støtte sådan et ændringsforslag, må det bygge på en eller anden antagelse om, at der rent faktisk kommer flere.
Hvad er det for et omfang, vi taler om?
Nicolai Wammen (S), 2004-12-09:
Socialdemokratiet har ingen problemer med at støtte, at vi sørger for, at der er et økonomisk fundament, hvis det skulle blive tilfældet.
Rikke Hvilshøj (V), 2004-12-09:
Er der nogle, der har fået skattelettelser, så er det de danske familier.
Socialdemokratiets svar med alle deres gode forslag på daginstitutionsområdet er jo, at de, der skal betale det, sådan set er forældrene selv, bl.a. via en reduktion i børnechecken, så det tror jeg ikke at de danske børnefamilier ser som nogen særlig stor gave.
Til gengæld har de set, at den her regering har leveret et skattestop, der har gjort, at de ikke hvert år på det her tidspunkt skal sidde og være nervøse for, om Folketinget nu vedtager nogle store løft i de grønne afgifter, som i høj grad rammer børnefamilierne.
Der kan de sove roligt om natten med den her regering, og de har fået nogle skattelettelser, de første reelle skattelettelser i 30 år, som er nogle meget synlige økonomiske forbedringer for børnefamilierne i Danmark.
René Skau Björnsson (S), 2004-12-09:
Jeg vil opfordre fru Rikke Hvilshøj til at læse vores finanslovforslag en gang til.
Det er jo rigtigt, at vi siger, at det maksimalt skal koste 1.000 kr. at få sit barn passet, men derudover er der en hel masse andre initiativer, f.eks. gratis mad til børn i vores vuggestuer.
Rikke Hvilshøj (V), 2004-12-09:
Regeringen har allerede taget en række initiativer, bl.a. læreplaner i daginstitutionerne, fordi vi anerkender vigtigheden af, at der kommer fokus på, at alle børnene bliver fulgt på vej, når de nu er så mange timer i institutionerne, og der er også sat penge af til kvalitet i daginstitutionerne.
det, som jeg mener vil være det mest sandsynlige scenario, hvad det angår, er netop, at kommunerne reelt ikke har nogen muligheder for at lave et kvalitetsløft, når man fastlåser brugerbetalingen på et absolut minimum.
Så jeg tror, at i forhold til den diskussion er forældrene bedst sikret med den her regering med hensyn til at få en god kvalitet på daginstitutionsområdet.
Det kan godt være, at den her regering giver skattelettelser til erhvervslivet, men de største skattelettelser har vi nu givet til de danske borgere på bundskatten.
De største skattelettelser er gået til borgerne, og for os er den bedste måde at skabe arbejdspladser på at få skabt et større incitament til at gå i arbejde, at få skabt en forbrugsdrevet vækst, som er med til at skaffe arbejdspladser herhjemme i Danmark, og vi har allerede i dag et tydeligt bevis på, at det virker.
Det er ikke ensbetydende med, at vi ikke har fokus på forskningen og forskningens evne til at skabe arbejdspladser.
Det er netop derfor, vi også på forskningsområdet har satset massivt med den her finanslov, hvor vi også sammen med Enhedslisten har udmøntet en forskningsreserve til miljøområdet.
Line Barfod (EL), 2004-12-09:
Det er lidt utroligt, at det eneste, regeringen bryster sig af, er, at man lader pengene fosse ud af statskassen til sine venner.
De rigeste og største selskaber får den ene skattelettelse efter den anden, samtidig med at man pisker de arbejdsløse og skærer ned i deres ydelser, så vi får alarmerende meldinger om, at der bliver flere og flere børn, der lever i fattigdom i Danmark.
Det er utroligt, at man overhovedet ikke vil se på f.eks. investeringer i vedvarende energi.
Og bare til oplysning for fru Rikke Hvilshøj, som åbenbart ikke har læst vores forslag, foreslår vi ikke, at vi skal have en stor offentlig fabrik, der fremstiller bølgehøvle eller andet.
Vi foreslår, at vi gentager eventyret fra vindmøllefabrikkerne, at vi investerer målrettet i forskning i vedvarende energi, så vi kan skabe arbejdspladser på det område, nøjagtig som det skete med vindmøllerne.
Men regeringen vil åbenbart ikke andet end at lade pengene fosse ud til sine venner.
Rikke Hvilshøj (V), 2004-12-09:
Det vil jeg gerne, men jeg er også bange for ikke at kunne tilfredsstille fru Line Barfod, for i fru Line Barfods verden er den eneste måde, man kan skaffe arbejdspladser på, ved at det offentlige går ind og skaffer dem.
Altså ud over at den offentlige sektor er vokset med 14.000 i den tid, regeringen har siddet, og ud over de initiativer, som jeg med den nærværende finanslov allerede har nævnt over for hr. Nicolai Wammen om de ledige og de kortuddannede, så har forårspakken givet et ordentligt skub i forhold til at få skabt beskæftigelse.
Vi har sat en række investeringer i gang, og derudover arbejder vi løbende på at få skabt bedre vilkår for det erhvervsliv, som skal skabe de arbejdspladser.
Senest – og det er jo ikke en del af finansloven – bliver selskabsskatten, som er en meget stor konkurrenceparameter i forhold til andre lande og i forhold til at tiltrække udenlandske investeringer, sænket.
Line Barfod (EL), 2004-12-09:
Det er jo tydeligt, når man hører fru Rikke Hvilshøj, at regeringen ikke har en eneste plan for at gøre noget som helst aktivt for at skabe arbejde.
Man forsøger sig med en masse prognoser, ligesom Brixtofte i Farum forsøgte sig med en masse luftkasteller for at overbevise kritikerne om, at der ikke var nogen problemer.
Man har ikke et eneste konkret bud på, hvor det er, man vil skaffe arbejdspladser, og hver gang, vi andre kommer med forslag til helt konkret at skabe arbejde, hvilket vi har gjort tidligere og også har gjort i alle de ændringsforslag, vi stiller til finansloven, bliver de totalt afvist af Venstre.
Kan man ikke komme med bare et bud på, at man aktivt vil gøre noget for at få folk i arbejde?
Rikke Hvilshøj (V), 2004-12-09:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at i den tid, hvor SR-regeringen sad, red de også på en højkonjunkturbølge, og så er det ikke nogen kunst at få ledigheden til at falde.
Det skal jeg gerne give Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre.
Det, vi også kunne konstatere under den tidligere regering, var, at på trods af den højkonjunktur og på trods af, at demografien var med regeringen, så steg arbejdsstyrken ikke.
Vi har kæmpet med en lavkonjunktur.
På trods af den lavkonjunktur er det lykkedes denne regering at holde økonomien på det rette spor og få vendt ledighedsudviklingen.
Det er de fakta, der ligger.
Nicolai Wammen (S), 2004-12-09:
Jeg vil gerne sige, at jeg er glad for den undskyldning – sådan må jeg forstå det – der kom fra fru Rikke Hvilshøj for de meget hårde beskyldninger, der blev fremsat.
Jeg synes, det klæder fru Rikke Hvilshøj, at hun omgående trak de bemærkninger til sig igen.
Er det ikke også rigtigt, at regeringens prognoser indtil videre har passet meget, meget dårligt, og at de hver gang, man har skullet give et skøn over, hvordan ledigheden vil udvikle sig, har været for optimistiske?
Rikke Hvilshøj (V), 2004-12-09:
Det, jeg i hvert fald kan sige, er, at det en gang imellem lyder, som om det er ønskerne fra Socialdemokratiet.
Venstre og regeringen har meget fokus på beskæftigelsessituationen.
Forårspakken gav et rigtig godt løft, hvilket vi specielt kan se i udviklingen i privatforbruget i det her efterår, en udvikling, som forventes at fortsætte i de kommende år.
Samtidig har regeringen jo netop også med den her finanslovaftale sat fokus på opkvalificering af de kortuddannede, opkvalificering af de ledige og vejledning af de ledige.
De ordninger styrker vi, og vi fortsætter med dem i 2005, netop fordi vi er optaget af, at vi får den mest fleksible arbejdsstyrke, at folk er så kort tid som overhovedet muligt i ledighed, og at de så hurtigt som muligt, hvis der er behov for det, kan omstille sig til de nye arbejdspladser, hvor der er behov for arbejdskraft.
Så den her regering har i allerhøjeste grad fokus på at få flere i beskæftigelse.
Nicolai Wammen (S), 2004-12-09:
Jeg vil også gerne starte med at sige, at jeg synes, fru Rikke Hvilshøj skylder Folketinget en undskyldning for at påstå, at der skulle være nogle partier herinde, herunder Socialdemokratiet, der skulle have et ønske om, at arbejdsløsheden stiger.
Jeg synes, at det er helt utilstedeligt af fru Rikke Hvilshøj.
Derudover vil jeg, som også flere andre har været inde på,
spørge fru Rikke Hvilshøj: Hvorfor er der ikke nogen konkrete initiativer i den aftale, regeringen har lavet med Dansk Folkeparti, som kan skaffe flere i arbejde?
Problemet er jo, at finansministeren år efter år har lovet, at nu skulle der nok komme fut under kedlerne, men det er bare ikke sket.
Under denne regering er der samlet set blevet tabt og ikke skabt arbejdspladser.
Nu er finansministeren så ude med et skøn på 20.000, man kan håbe, at det kommer til at gå sådan, men både Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, de økonomiske vismænd, en række bankøkonomer og andre fagfolk har sagt, at det tror de ikke er realistisk.
Kl. 9.25 Vil fru Rikke Hvilshøj punkt 1 ikke være venlig at beklage og undskylde sine udtalelser og punkt 2 forholde sig til, hvorfor man ikke tog nogen initiativer til at skaffe flere i arbejde?
Rikke Hvilshøj (V), 2004-12-09:
Det gør der til hver en tid.
OECD har de samme prognoser, som regeringen har.
Men det, som jeg synes at vi skal fokusere på, er, at alle er enige om, at ledigheden vil falde næste år, ligesom den er faldet i år.
Det synes jeg at vi skal holde fast i og selvfølgelig være med til at understøtte.
Jan Petersen (S), 2004-12-09:
Jeg synes, det er ualmindelig groft af fru Rikke Hvilshøj at sige, at Socialdemokratiet ønsker, at ledigheden stiger.
Derfor må jeg sige til fru Rikke Hvilshøj, at den prognose på 20.000 færre ledige næste år tror jeg at vi skal tage med et gran salt, for regeringen står ret alene med den prognose.
Det er ikke sådan, at alle er enige i, at den prognose holder.
Jeg forstår godt, at fru Rikke Hvilshøj ikke kan lide Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, men kan fru Rikke Hvilshøj så heller ikke lide Den Danske Bank og en række andre ret uafhængige prognosemagere?
Jeg har forstået, at Venstre foretrækker at bruge Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, når de er enige med Venstre, men det er nu sådan, at de også er ret uafhængige.
Så kort og godt må jeg spørge fru Rikke Hvilshøj: Hvad skulle få os til at tro, at prognosen holder denne gang?
De prognoser, vi kender fra før, viser, at der kan skabes job, men så skal der åbenbart Socialdemokrater til.
Rikke Hvilshøj (V), 2004-12-09:
Jeg ved godt, at Socialdemokratiet allerhelst ser, at ledigheden bliver ved med at stige og beskæftigelsen falder, men virkeligheden er en anden.
Selv om Socialdemokraterne så bruger Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, som man må sige i hvert fald ikke kan kaldes en neutral part og en neutral ekspert på det her område, er alle enige om, at ledigheden falder og beskæftigelsen stiger, så udviklingen går i den rigtige retning.
Vi har set et fald i ledigheden og en stigning i beskæftigelsen.
Men jeg må jo erkende, at Socialdemokraterne helst ser en anden udvikling, det synes jeg er meget beklageligt.
Virkeligheden er, at vi er på rette spor.
Jan Petersen (S), 2004-12-09:
I foråret fik vi indført bestikkelsespakken, og der forudsagde regeringen, at arbejdsløsheden ville falde til 165.000.
Nu kan vi læse i Økonomisk Oversigt, at den bliver på omkring 175.000, så der regnede man 10.000 galt.
Går vi tilbage til sidste år, regnede man 15.000 galt.
Nu påstår man så i Økonomisk Oversigt, at arbejdsløsheden vil falde med 20.000 næste år.
Er det sådan, at de prognoser, som fru Rikke Hvilshøj støtter sig til, hidtil har holdt?
Hvad skulle få os til at tro, at de holder næste år?
Rikke Hvilshøj (V), 2004-12-09:
Det, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil står og siger, er jo simpelt hen ikke rigtigt.
Hun vil jo øjensynligt benægte alle fakta.
Fakta er, at ledigheden i 2004 er faldet med 10.000, beskæftigelsen er steget med 17.000, og alle prognoser siger, at den udvikling fortsætter.
Så vi er klart og tydeligt på det rette spor, alle indikatorer peger i den rigtige retning, både når det gælder en stigning i beskæftigelsen og et fald i ledigheden.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-12-09:
Det eneste, jeg kunne få øje på som svar på mit spørgsmål på, hvad Venstre vil på beskæftigelsesområdet, var, at man ville skabe de bedst mulige betingelser for erhvervslivet.
Det har man nu haft 3 år til.
Man har haft 3 år til at skabe de bedst mulige betingelser for erhvervslivet, og alt, hvad man har fået ud af det, har været stigende arbejdsløshed.
Jeg synes jo efterhånden, at vores finansminister begynder at lyde lidt som hr. Peter Brixtofte.
Det vil jeg spørge om Venstres ordfører kan nikke genkendende til.
Fra Brixtofte hørte vi også den ene jubeloptimistiske prognose efter den anden.
Vi hørte det ene jubeloptimistiske bud efter det andet på, hvordan fremtiden skulle se ud.
Nu har vi i de sidste 3 år hørt på finansministeren i forbindelse med finansloven.
Hvert år er der blevet lovet et løft i beskæftigelsen, og intet er der sket.
Her står vi i dag.
Hvad har vi hørt det sidste par dage?
Løfter og jubeloptimisme.
Er det nu i det fjerde år, vi skal tro på, at det faktisk sker, eller kommer det bare til at være ligesom de sidste år?
Rikke Hvilshøj (V), 2004-12-09:
Nu er det nok ikke den store overraskelse, at indgangen til, hvordan man klarer samfundets opgaver, og hvilket samfund man gerne ser i fremtiden, er væsensforskellig for Enhedslisten og Venstre.
Det, jeg hører fra Enhedslisten, og det, jeg også kan se af ændringsforslagene, er igen en kæmpestor offentlig styret sektor, hvor alle penge skal ind over det her maskineri.
Venstres svar går den anden vej.
Den bedste måde, vi kan skabe arbejdspladser på – og vel at mærke arbejdspladser, der kan skabe en økonomisk vækst her i landet – er ved at skabe de bedst mulige rammer for det erhvervsliv, som skal skabe de her arbejdspladser.
På de specifikke områder, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil nævner, kan jeg blot sige, at allerede tilbage i forårspakken fra dette forår blev det tilkendegivet over for kommunerne, at de kunne bruge yderligere midler særlig til renovering af kloakområdet, som også denne regering har fokus på.
Og vi er jo netop også optaget af forskning på energiområdet, som er en del af udmøntningen af den særlige forskningsreserve, som også er et initiativområde, der kan skabe arbejdspladser i Danmark.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-12-09:
I forbindelse med de her ændringsforslag er Enhedslisten kommet med nogle forskellige bud på, hvordan vi kan skabe mere beskæftigelse i vores samfund.
Det satte jo for vindmølleindustriens vedkommende et helt eventyr i gang i sin tid, som har skabt 20.000 flere arbejdspladser i Danmark.
Det mener vi at vi skal udbrede til andre sektorer.
Så mener vi i øvrigt, at der er en lang række velfærdsopgaver, som ikke er blevet løst i vores samfund, og som der skal investeres i at få løst og på den måde få skabt nogle flere arbejdspladser.
Vi mener, at der skal foregå renovering af offentlige bygninger, vi mener, at vi skal sætte gang i byfornyelsen, og vi mener, at kloaknettet i Danmark trænger til en ordentlig tur.
Hvad vil Venstre?
Hvad er det, Venstre vil på beskæftigelsesområdet?
Jeg kan ikke se det af ændringsforslagene.
Ole Sohn (SF), 2004-12-09:
Nu har der indledningsvis været snakket en del om prognoser, men man kan jo også prøve at se lidt på historien.
Da Hartlingregeringen gik af i sin tid, var der flere arbejdsløse, end da den kom til.
Da Schlüterregeringen gik af, var der flere arbejdsløse, end da den kom til.
Nu har VK-regeringen siddet i 3 år, og der er 33.000 flere arbejdsløse i dag, end der var, da den kom til.
Det er kendsgerningerne.
Så kan man snakke om prognoser.
Vi ønsker alle sammen, at arbejdsløsheden kommer så langt ned som muligt og så hurtigt som muligt.
Det, der kan undre, er, at regeringen slet ikke har initiativer til at skabe beskæftigelse i den private sektor.
Venstres ordfører siger, at den har lavet skattelettelser.
Jamen det er absolut den dårligste måde at skabe ny beskæftigelse på, ifølge Finansministeriet er det ubetinget den dårligste måde at skabe ny beskæftigelse på.
Og når vi nu kan se, at vi har 175.000 arbejdsløse, og at vi ikke kommer særlig meget længere ned næste år, er spørgsmålet, hvorfor VK-regeringen og Dansk Folkeparti ikke er kommet med nogen konkrete beskæftigelsesfremmende initiativer i finanslovforslaget?
Rikke Hvilshøj (V), 2004-12-09:
Helt konkret på beskæftigelsesområdet har vi, fordi vi siger, at der fortsat er behov for at have fokus på det her område, netop fortsat ordningerne fra 2003, som er en del af forårspakken, med henblik på at få opkvalificeret de kortuddannede og de ledige og give dem vejledning, så de hurtigst muligt kan komme ud af ledigheden, kombineret med skattelettelserne, som jeg ikke ser særlig mange benægte har givet en positiv beskæftigelseseffekt.
Så der er en lang række initiativer i finansloven for 2005 fra den her regerings side til også at skabe større beskæftigelse.
Ole Sohn (SF), 2004-12-09:
De prognoser, regeringen kom med sidste år for ledighedstallet, holder ikke.
Der er flere ledige, og så bliver man ved at henholde sig til, at man i foråret lavede en forårspakke, som gav skattelettelser, vel vidende at Finansministeriet har meddelt Folketinget, at det ubetinget er den dårligste måde at skabe ny beskæftigelse på.
Så kunne man da godt have forventet, at regeringen og Dansk Folkeparti i forbindelse med finanslovforslaget i form af nogle ændringsforslag meldte ud, at vi måtte gøre noget aktivt her og nu for at generere ny beskæftigelse i både den private og offentlige sektor, men intet er sket.
Det, der er så forunderligt, er, at man bliver ved at henholde sig til prognoserne og til, at man gjorde noget i foråret.
Hvor er regeringens aktive handling over for de 175.000 arbejdsløse familier, vi har i samfundet?
Rikke Hvilshøj (V), 2004-12-09:
Mit svar er stadig væk det samme.
Der ligger en række konkrete initiativer.
De yderligere investeringer, der blev sat i gang med forårspakken, den vækst, som vi gav kommunerne og amterne tilladelse til med henblik på at sætte investeringer i gang, vil helt klart alt sammen have deres effekt.
Så vi har fokus på det her område, vi har konkrete initiativer i finansloven for 2005, som jeg efterhånden har nævnt nogle gange.
Vi vil selvfølgelig holde udviklingen under observation, men vi må også konstatere, at alle de, der laver prognoserne for beskæftigelsen og ledighedsudviklingen, er enige om, at ledigheden fortsat vil falde og beskæftigelsen stige.
Vi har også observeret, at vi har nogle oliepriser og en dollarkurs, som ikke arbejder med os, men til trods for det har vi heldigvis i Danmark en positiv udvikling.
René Skau Björnsson (S), 2004-12-09:
Det er jo ikke ret mange uger siden, at fremtrædende erhvervsfolk og andre gode folk kom med en sønderlemmende kritik af dagtilbuddene til vores børn.
De kaldte det for noget af det mest forsømte i dagens Danmark.
De samme folk har også sagt, at vejen til at få gjort noget ved den negative sociale arv er at starte i vuggestuer og børnehaver.
Rikke Hvilshøj (V), 2004-12-09:
Det har tidligere været valgfrit for kommunerne, men det sikrer vi nu kan være i alle kommuner.
Og indsatsen for de økonomisk svage, f.eks. at børn kan deltage i idrætsaktiviteter,
er også en konkret forbedring, vi har lavet med den her finanslov.
Kl. 9.55
Hvis vi så hopper over til ulandsbistanden, vil jeg sige, at vi stadig væk er det land i verden – vi ligger lidt under Norge – der betaler næstflest penge i andel af vores BNP i ulandsbistand, og det synes jeg sådan set vi kan være ret stolte af.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-12-09:
Jeg er slet ikke uenig med fru Rikke Hvilshøj i, at det bedste middel er at arbejde, men der skal jo så også være et arbejde at tage fat på.
Så der mangler vi nogle initiativer fra regeringens side.
Det er jo børnene, det går ud over.
Det er jo den enlige forsørgers børn, som det i sidste ende går ud over.
Her til morgen kunne vi på tv se, at over halvdelen af verdens børn lever under sultegrænsen, og alligevel skærer regeringen i ulandsbistanden og opfordrer folk til, at der bare skal bruges mere, for så kommer der rigtig gang i den.
Er det ikke svært at have en god forklaring på, at det, at vi bruger mere af det, vi ikke har brug for, skulle hjælpe dem, som ingenting har?
Rikke Hvilshøj (V), 2004-12-09:
Jo, og vi vil meget gerne have også den enlige forsørger i beskæftigelse, og derfor sikrer vi også både med skattelettelser og med aftalen om »Flere i arbejde«, at det bedre kan betale sig at arbejde.
For den bedste mulighed for at komme ud af den situation er, at man kan komme i beskæftigelse, og at det kan betale sig at arbejde.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-12-09:
Jeg er enig med fru Rikke Hvilshøj i, at øget privatforbrug kan være med til at stimulere beskæftigelsen i positiv retning, men vi må også konstatere, at det øgede privatforbrug kun er tiltænkt nogle og ikke alle danskere.
Vi befinder os i en tid, hvor vi oplever flere og flere familier søge julehjælp.
Er det ikke noget, som er bekymrende for Venstres ordfører?
Bjarne Laustsen (S), 2004-12-09:
Venstres ordfører har to muligheder: Enten at svare på de spørgsmål, der bliver stillet, eller at svare udenom.
Venstres ordfører har så valgt det sidste.
Jeg spurgte konkret om, hvad det var, man ville gøre for at skaffe de dårligst stillede folk i arbejde, kontanthjælpsmodtagerne.
Dem er vi enige om der bliver flere af, og at de har fået dårligere vilkår.
Løsningen på problemet kunne være, at de får det arbejde, som regeringen har lovet dem, men der har regeringen svigtet.
Så det må være en kendsgerning, at det er sådan.
Borgerne er blevet snydt.
Man lovede, at folk kunne komme i arbejde, at endnu flere folk ville komme i arbejde, og at styrke beskæftigelsen.
Det er gået den stik modsatte vej.
Man har fjernet vilkårene for seniorerne, og man fjerner praktikpladserne.
Der er stort set ikke dem, man ikke har generet, og resultatet er klart: Der er blevet flere arbejdsløse.
Jeg efterlyser et svar: Hvad vil man gøre ved de dårligst stillede i vores samfund?