Rune Lund (EL), 2006-04-20:
I foråret stillede Enhedslisten en lang række spørgsmål om servicedirektivet, og vi har også nu her for et par uger siden stillet en lang række spørgsmål, som vi fik svar på i går.
Vi har stillet alle de spørgsmål, fordi de høringssvar, som vi fik dengang i 2005 i forbindelse med det oprindelige forslag til det oprindelige forslag til servicedirektivet, der lå fra Kommissionen, og den gennemgang af direktivet, som en række ministerier havde udarbejdet, indeholdt en omfattende kritik af direktivets anvendelsesområde, oprindelseslandsprincippets konsekvenser og rækkevidden af direktivets forbudte krav, en kritik, som den danske regering var god til at følge op på.
I Enhedslisten har vi været særlig interesserede i, hvilke konsekvenser direktivet ville have for vores solidariske velfærdssystem og hele uddannelsessektoren.
Det bemærkelsesværdige ved behandlingen af det forrige direktiv, det oprindelige forslag, var netop, at regeringens oversigt over de lovgivningsmæssige konsekvenser på uddannelsesområdet ikke var omfattet.
Vi forventer naturligvis, at denne undladelse ikke gentager sig i den kommende behandling.
De studerende har krav på at få klar besked om, hvad direktivet kan komme til at betyde, og på samme måde har den øvrige befolkning krav på at vide, hvornår en velfærdsydelse pludselig forvandles til en serviceydelse, der er genstand for økonomisk aktivitet og derfor skal omfattes af EU's markedslogikker.
Det, som jo er et stort problem i det forslag til servicedirektiv, der stadig ligger, er to overordnede ting.
Den ene er, at vi har at gøre med et meget, meget tåget direktiv, som er uklart på en lang, lang række områder.
Det gælder f.eks. med hensyn til oprindelseslandsprincippet, som nu er blevet til et princip om, at man frit skal kunne levere tjenesteydelser hen over grænser.
Men det er stadig væk superduperuklart, hvor den præcise grænse ligger i forhold til det oprindelige oprindelseslandsprincip.
Og vi ved også alle sammen, at det er EF-Domstolen, der i sidste ende kommer til at afgøre, hvor grænsen ligger.
Mit bud vil, ud fra den måde EF-Domstolen normalt arbejder på, være, at vi vil få en række domme, som vil dreje den her frihed til at levere ydelser hen over grænser mere og mere i retning af det oprindelige oprindelseslandsprincip.
Det andet store problem drejer sig om rækkevidden af selve direktivet, om, hvilke områder der er omfattet.
Og der må man sige, at det også stadig væk er meget uklart, hvorvidt et område som uddannelse er med.
Denne uklarhed kan vi ikke leve med, for den betyder, at det er et domstolsdirektiv, der i sidste ende kommer til at definere, hvordan rækkevidden af det nye oprindelsesland light-princip bliver, og som vi alle sammen ved, er light usundt – bare på en anden måde – så derfor kan vi komme til at stå med et meget stort problem.
Desuden er der også hele diskussionen om, hvad rækkevidden af direktivet er.
Det står totalt uklart i øjeblikket, men der ligger en masse faremomenter i det.
Så vil jeg egentlig gerne spørge: Vil regeringen og de øvrige partier, som overvejer at støtte servicedirektivet, garantere, at ingen ydelser, som udgør en økonomisk aktivitet, skal underkastes EU's regler om fri konkurrence, specielt hvis det er et velfærdsområde?
Det fremgår af direktivet, at det er op til medlemsstaterne selv at bestemme, hvad der udgør en velfærdsydelse, men i svaret på spørgsmål nr. S 3915, som jeg selv har stillet, står der jo, at hvorvidt en ydelse betragtes som almen eller almenøkonomisk, er det i udgangspunktet op til medlemsstaterne selv at definere – og så kommer det – i overensstemmelse med traktatens og EF-Domstolens praksis.
Det vil sige, at vi har lov til selv at bestemme det, så længe det ikke er EF-Domstolen og EU, der bestemmer.
Det er jo i realiteten en ret til ikke at bestemme noget som helst, og dermed har man igen lagt afgørelsen hos EF-Domstolen.
Hvad nu, hvis f.eks. deltagerbetalingen på VUC stiger?
Er der så tale om en økonomisk aktivitet, og er den dermed omfattet?
Eller hvad nu, hvis taxameterordningen på universiteterne lige pludselig begynder at følge den enkelte studerende, frem for – som det er i øjeblikket – at det er en støtte til selve læreanstalten efter det antal studerende, der går på den?
Man må sige, at der ligger nogle farer i en sådan taxameterordning, der er møntet på den enkelte studerende, som får en personlig pose penge og dermed bliver en forbruger af uddannelse, frem for at man i øjeblikket støtter den enkelte læreanstalt på baggrund af det antal studerende, der gennemfører en uddannelse.
Det kan jo godt betyde, at man vil sige, at så er der i højere grad tale om en tjenesteydelse af almen økonomisk interesse, fordi der er penge involveret, og vupti, så er den omfattet af direktivet.
Den slags ting står superuklart i dag.
Afslutningsvis vil jeg sige, at vi i Enhedslisten sådan set er trætte af politikere og erhvervsfolk, der tuder over, at globaliseringen tvinger os til det ene og det andet, for det første fordi det er at bedrage befolkningen at sige, at globalisering nødvendiggør ændringer, og for det andet fordi man let får det til at fremstå, som om globaliseringen bare er en naturlov, som vi ikke har nogen indflydelse på.
Servicedirektivet er et af de tiltag, som fremmer den negative side af globaliseringen, fordi det styrker virksomhederne på bekostning af demokratiet, de folkevalgte politikere og befolkningen, og på den baggrund og på baggrund af min ordførertale vil jeg gerne på vegne af Enhedslisten fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»I forbindelse med forslag til servicedirektiv pålægger Folketinget regeringen at arbejde for: – at den danske regering, i lyset af den igangværende tænkepause, afsætter tilstrækkelig tid og ressourcer til at få belyst direktivets konsekvenser – at der laves en større redegørelse over direktivets mulige konsekvenser, herunder for hele velfærds- og uddannelsessektoren, – at offentlige velfærdsydelser friholdes fra direktivet, og at det er op til medlemsstaterne at definere, hvad der er velfærdsydelser, uanset at der måtte indgå brugerbetaling i velfærdsydelsens levering, – at værtslandsprincippet indskrives direkte i direktivteksten, – at kontrol med tjenesteydere på dansk territorium tilkommer og er mulig for danske myndigheder, – at vende sig imod de forbud der opremses i art. 14 og 15, der lægger begrænsninger på medlemsstaternes mulighed for at regulere forhold for tjenesteydere, og – at de uklarheder, der er i servicedirektivet i forhold til ovenstående områder, præciseres i direktivteksten, for at retstilstanden ikke fastsættes af EF-Domstolen.«
Begrundelsen for den her forespørgselsdebat er, at Kommissionen nu har fremlagt sit reviderede forslag til det såkaldte servicedirektiv.
Det revi derede forslag forsøger at tage højde for nogle af de kritikpunkter, der tidligere har været fremme i debatten om servicedirektivet, men det reviderede forslag, der er kommet, er bare langt fra godt nok.
Det direktiv, der nu ligger,
og dets overordnede formål om at skabe yderligere liberaliseringer og dermed lempeligere vilkår for virksomheder er bare grunden til, at adskillige europæiske bevægelser har protesteret kraftigt.
Det skyldes, at borgerne helt grundlæggende er demokratisk indstillede og derfor ønsker, at de kan have indflydelse på, hvilke krav der stilles i vores samfund, bl.a. til adgangen til at udøve virksomhed, som jo er det, servicedirektivet handler om.
Når vi overdrager eller indskrænker adgangen til at udstede regler, så begrænser vi samtidig vores eget politiske råderum.
Det er Enhedslisten meget imod
, og derfor synes vi, at det reviderede udkast til servicedirektiv er meget bekymrende.
Den bekymring skal ses i forlængelse af en udvikling, som er en generel tendens i EUsammenhænge.
Det var formentlig også derfor, at protesterne mod servicedirektivet i Frankrig spillede en så afgørende rolle i modstanden mod EU-forfatningen.
Vi befinder os som bekendt midt i en tænkepause.
Den handler om at skabe engagerede EUborgere og inddrage dem i debatten om EU og om Europas fremtid.
Enhedslistens holdning er, at dette forslag om servicedirektivet netop må være et af de emner, hvor vi sætter grundigt fokus på at inddrage og engagere borgerne, og derfor finder vi det afgørende, at vi i dagens forespørgselsdebat får diskuteret og afdækket nogle af de konsekvenser, som direktivet kan have.
I Enhedslisten er vi særlig interesserede i, hvad det her direktiv kan betyde for vores velfærds- og uddannelsessektor.
Vi står over for en omfattende velfærdsdebat i Danmark, der drejer sig om adgangen til dagpenge, efterløn og flere pisk til studerende.
Det er i den forbindelse relevant at holde sig for øje, hvilken risiko der ligger i servicedirektivet her.
Det handler om, hvorvidt vores solidariske velfærdssystem, som er noget unikt og helt grundlæggende, skal forvandles til profitvirksomhed, eller hvorvidt vi skal have et solidarisk velfærdssystem, hvor velfærden kommer alle til gode, hvor velfærden er til gavn for alle.
I Enhedslisten håber vi, at vi med denne forespørgselsdebat kan få større klarhed over direktivets rækkevidde.
Det er nemlig totalt uklart i øjeblikket, selv om det er klart, at der er en tendens.
På en lang række områder er direktivet uklart, og det kan desværre føre til, at det ikke er os som folkevalgte lovgivere, men derimod EFDomstolen der beslutter, hvordan fremtidens velfærdssamfund vil komme til at se ud.
Det er vi bekymrede for, og derfor ser vi frem til en god og afklarende forespørgselsdebat.
Besvarelse
var i november måned 2005, hvor jeg redegjorde for regeringens holdning til Kommissionens forslag.
Siden vi havde den sidste debat, er der faktisk sket en del.
Europa-Parlamentet behandlede forslaget i februar i år og vedtog det sammen med en række ændringsforslag.
Kommissionen har desuden fremsat et revideret direktivforslag den 4. april, der lægger meget tæt op ad Parlamentets afstemningsresultat.
Mit indtryk er, at der er tale om et balanceret forslag, der vil udgøre et godt grundlag for de videre forhandlinger.
Det reviderede forslag er et skridt fremad, navnlig set i forhold til Kommissionens oprindelige forslag.
Det tror jeg at et stort flertal af Folketingets partier kan være enige i.
Det oprindelige forslag indeholdt en række stærkt problematiske elementer.
Det reviderede forslag ser imidlertid ud til at tage hånd om mange af de bekymringer, som vi havde til det oprindelige forslag, og som blev lystigt debatteret, sidst vi havde sagen i Folketingssalen.
Det er således vigtigt, at vi får det analyseret meget grundigt, at vi får inddraget relevante parter i denne proces, og mine bemærkninger i dag skal således ses i lyset af, at vi er midt i forslagets høringsproces.
En beslutning om en dansk forhandlingslinje vil selvfølgelig blive truffet i tæt samarbejde med Folketingets partier efter de procedurer, der gælder for behandlingen af EU-forslag.
Inden jeg redegør for de seneste ændringer af direktivforslaget, vil jeg indledningsvis gerne gentage det, som jeg fremhævede i forbindelse med den sidste forespørgselsdebat.
Regeringen er generelt positiv over for at få skabt et mere velfungerende indre marked for tjenesteydelser, og i forhold til det indre marked for varer halter det indre marked for tjenesteydelser langt bagefter.
Det er vigtigt, at vi får rettet op på det her.
Omsætningen af tjenesteydelser i EU bidrager betydeligt til økonomien i EU, og potentialet med et velfungerende indre marked er stort.
Derudover rammer barrierer ikke mindst et land som Danmark, da vi har en lille, åben økonomi samt mange små og mellemstore virksomheder.
Europa-Parlamentet sendte med deres afstemningsresultat et tydeligt og også et klart signal til Kommissionen om, at der skulle foretages væsentlige ændringer i forslaget, hvis Parlamentet skulle kunne acceptere det.
Det samme gjorde Det Europæiske Råd i slutningen af marts måned.
Kommissionen har nu lyttet og fremsat et forslag, der på mange væsentlige punkter er ændret radikalt, og jeg vil tage fat på de væsentligste af dem her i dag.
Et af de væsentlige elementer for regeringen har været forslagets konsekvenser på arbejdsmarkedsområdet og den danske arbejdsmarkedsmodel.
Forslaget er imidlertid på dette punkt nu ændret i en retning, som vi kun kan bifalde.
Det fremgår nu klart af Kommissionens reviderede forslag, at servicedirektivet ikke berører arbejdsmarkedsområdet.
Denne undtagelse omfatter også kollektive overenskomster og retten til at konflikte.
Servicedirektivet vil altså ikke få konsekvenser for den danske arbejdsmarkedsmodel.
Forslaget vil heller ikke berøre danske arbejdsmiljøregler eller mulighederne for myndighederne og arbejdsmarkedets parter for fremover at føre en effektiv kontrol af regler og overenskomster for udstationerede medarbejdere.
Præciseringen af, at arbejdsmarkedsområdet ikke berøres af direktivet, er helt i overensstemmelse med regeringens ønske.
Der er på dette punkt altså tale om et væsentligt fremskridt i forhold til det oprindelige forslag.
Jeg vil nævne nogle væsentlige undtagelser.
Først og fremmest præciseres det, at tjenesteydelser af almen interesse ikke er omfattet.
Det drejer sig bl.a. om myndighedsudøvelse og den form for virksomhed, som staten udfører som led i sine opgaver på det sociale, kulturelle, uddannelsesmæssige og retlige område.
Eksempler herpå er det offentlige uddannelsessystem som folkeskolen, gymnasiet, universiteterne, og denne præcisering har regeringen også ønsket.
Derudover undtages sundhedsydelser, strafferetten, den internationale privatret, skatteområdet samt lotterier m.v. fra direktivet.
Regeringen bifalder også, at bestemmelsen om refusion af udgifter for sundhedsydelser er fjernet.
Dermed undgår vi, at direktivet får en række uhensigtsmæssige konsekvenser for det danske sygesikringssystem i relation til refusion af sundhedsydelser.
Sociale tjenesteydelser, der har med socialt boligbyggeri, børnepasning, familieforhold og personer i nød at gøre, undtages også.
Det samme gør nationale sikringssystemer.
Den umiddelbare vurdering af disse undtagelser er, at de sammen med undtagelsen for sundhedsydelser vil betyde, at danske sociale ydelser ikke bliver omfattet af forslagets anvendelsesområde.
Det tror jeg at vi alle kan være glade for.
Oprindelseslandsprincippet er i det reviderede forslag erstattet af et alternativt princip om frihed til at levere tjenesteydelser.
Princippet, der blev foreslået af Europa-Parlamentet, slår fast, at medlemsstaterne skal respektere tjenesteudøvernes ret til at udøve tjenesteydelser i andre medlemsstater.
Det fremgår desuden, at medlemsstaterne kun må betinge, at adgangen til eller udøvelsen af serviceerhverv er krav, som er ikkediskriminerende, nødvendige og proportionale.
Princippet er som udgangspunkt bygget over samme model, som kendes fra gældende EU-ret, og udgangspunktet er her, at tjenesteyderen skal overholde værtslandets regler, medmindre tjenesteyderen er omfattet af tilsvarende regler i sit hjemland.
Princippet er stadig ved at blive analyseret nærmere.
Vi skal bl.a. have klarlagt, hvor princippet adskiller sig fra gældende ret, samt have vurderet betydningen heraf.
Det kan vi først færdiggøre, når høringen vedrørende forslaget er tilendebragt.
Ud fra de foreløbige analyser peger meget dog på, at princippet er et væsentligt bedre alternativ end oprindelseslandsprincippet.
Oprindelseslandsprincippet gav anledning til en række fundamentale problemer bl.a. i relation til kontrol og håndhævelse.
Oprindelseslandsprincippet ville således have ændret på gældende praksis, i forhold til hvem der er ansvarlig for kontrol og håndhævelse, og nærmest have gjort det umuligt at opretholde en ordentlig kontrol.
Det gør det nye princip imidlertid ikke.
For ifølge det nye princip vil danske myndigheder stadig være ansvarlige for kontrol og håndhævelse af egne regler over for egne og udenlandske tjenesteydere, ligesom de er i dag.
Med hensyn til det nye princip er der dog to elementer, som jeg godt lige vil nævne.
Det ene er forbrugerbeskyttelse.
Vi er ved at analysere princippets betydning for forbrugerområdet nærmere.
En foreløbig vurdering tyder på, at langt hovedparten af de danske forbrugerbeskyttelsesregler kan fastholdes i uændret form.
Det andet element er miljøbeskyttelse.
Her har problemstillingen tidligere været, om tjenesteydere fra andre medlemsstater var undergivet de danske miljøbeskyttelsesregler i forbindelse med midlertidig levering af tjenesteydelser.
Det fremgår imidlertid nu af det nye princip, at danske krav, der er begrundet i hensyn til miljøbeskyttelse, stadig kan kræves overholdt af tjenesteydere fra andre medlemsstater, når de leverer miljøydelser i en midlertidig periode.
Kravene skal dog være ikkediskriminerende, nødvendige og proportionale.
Afslutningsvis vil jeg så kort orientere om forhandlingssituationen.
Kommissæren for det indre marked, Charlie McCreevy, forventes at præsentere Kommissionens reviderede forslag på det uformelle rådsmøde i Graz den 21. og 22. april, og det østrigske formandskab har tilkendegivet, at de vil forsøge at opnå politisk enighed om direktivet.
Forslaget forventes drøftet på konkurrenceevnerådsmødet den 29. og 30. maj 2006.
Det er nu op til medlemsstaterne og Kommissionen at bringe forslaget videre.
Det forslag, som ligger på bordet, er væsentligt bedre end det forslag, vi gennem de sidste to år har forholdt os til.
Mange af de elementer i forslaget, som vi fandt var problematiske, er nu fjernet.
Det er vigtigt, at vi alle sammen noterer os det.
Samtidig med at vi umiddelbart synes, at forslaget vil udgøre et godt grundlag for de videre drøftelser, er det et skridt i den rigtige retning med hensyn til at få skabt et mere velfungerende marked.
Vi må også huske på, at der faktisk er en række medlemsstater, der gerne så forslaget trukket i retning af det oprindelige forslag.
Der er faktisk en række parter her, der mener, at det her forslag er alt for uambitiøst.
Det forslag, der ligger på bordet, er et balanceret forslag.
Jeg vil sige, at regeringen ønsker at kunne deltage aktivt i de kommende forhandlinger, så scenen ikke overlades til andre, som kan få held med at trække forslaget i en anden og set med vores øjne forkert retning.
Så jeg mener faktisk, at det forslag, der ligger på bordet i dag, og som vi har diskuteret her i huset, er et forslag, som også er præget af de holdninger, vi fra starten har givet udtryk for.