Kristian Jensen (V), 2004-12-03:
Det her er det første lovforslag i forbindelse med kommunalreformen, eller rettere: det er de to første lovforslag i forbindelse med kommunalreformen.
Det, vi har tænkt os at gøre, er at lave en enstrenget skatteforvaltning og tage den kommunale skatteforvaltning og den statslige skatteforvaltning og så smelte dem sammen, hvor vi bruger de bedste egenskaber fra de to forvaltninger til at danne en ny enhedsorganisation.
Det gør vi, fordi vi tror på, at det giver en mere effektiv og kvalitativt bedre skatteligning.
Vi gør det, fordi det giver os mulighed for langt bedre og langt mere effektivt end med den nuværende opdelte organisation at flytte rundt på ressourcerne, så vi kan sætte kræfterne ind, hvor der er brug for flere kræfter.
Det er muligt at benytte sig af den effektiviseringsgevinst, der ligger i at have en organisation, til at styrke ligningen, til at gøre den kvalitativt fagligt bedre og samtidig også frigøre nogle ressourcer, som enten kan bruges på at forøge kontrollen de steder, hvor der er behov for det, eller som kan bruges andre steder i den offentlige sektor.
Det er kort sagt et ganske fornuftigt forslag at lave én skatteforvaltning i stedet for at bevare den nuværende struktur opdelt i en kommunal del og i en statslig del.
Det er klart, at det giver nogle omvæltninger, når vi skal gøre det, og det giver nogle forandringer for de ansatte, og vi forsøger i så høj grad, det er muligt, at inddrage de ansatte i den her proces.
Det gør vi, fordi vi tror på, at det er vigtigt at inddrage de enkelte parter.
Vi tror på, det er vigtigt at orientere så godt som muligt, så præcist som muligt og så hurtigt som muligt over for de medarbejdere, der bliver berørt her.
Selv om der har været meget snak om medarbejdernes forhold, og det er også vigtigt, at vi sørger for, at de er gode, er det altså lidt væsentligt at holde fast i, hvorfor vi laver det om.
Det gør vi, fordi vi mener, at den skatteforvaltning, vi får ud af det, er bedre end den, vi har i dag.
Vi får en mulighed for at kunne ligne bedre, at kunne lave nogle områder, hvor vi kan få specialister, der matcher de krav, der er til skatteligning i det samfund, vi har i dag, og i det samfund, vi får i fremtiden, hvor det jo er mere specialiserede krav, det er mere specialiserede ønsker, det er ønsker, som er specielle, fordi de måske er grænseoverskridende eller vedrører snævre afgiftsområder.
Det kan vi gøre i en enstrenget skatteforvaltning, og derfor er det et helt rigtigt forslag, og det er også helt rigtigt, at det bliver gennemført med virkning fra den 1. juli 2005.
Det, vi har valgt at gøre i forbindelse med den her omlægning, er at skrive et helt nyt lovforslag til skatteforvaltningsloven.
Det vil sige, at en lang række af de paragraffer, vi kender i dag, som er blevet føjet til i forløbet, og som står i lovforslaget såsom § 20 a, § 20 b, § 20 c, osv. ikke er nye paragraffer.
Den harmonika, der sådan set kan siges at være, har vi trukket ud.
Lovforslaget er bare skrevet igennem for at sikre, at det for brugeren er mere læsevenligt og dermed også mere forståeligt.
Det synes jeg er ret væsentligt.
Så har der været nogle ganske alvorlige misforståelser blandt ordførerne.
Hvis man kigger på, hvilke bemyndigelser disse to lovforslag henholdsvis giver, viderefører til og fjerner fra ministeren, er det sådan, at der kommer 11 nye bemyndigelser, mens der fjernes 92 bemyndigelser, og vi skal gerne i forbindelse med udvalgsarbejdet lave en oversigt over, hvilke bemyndigelser der gives og fjernes.
Billedet, som nogle har forsøgt at tegne op, af, at det her er et lovforslag, som virkelig skulle give – i al beskedenhed – mig selv som skatteminister utrolig stor mulighed for at kunne lave en hel masse forskelligt nyt, er desværre ikke et rigtigt billede.
Eller rettere sagt: Det er heldigvis ikke et rigtigt billede, for selv om det kunne være interessant som skatteminister i dag, tror jeg ikke på, at det retssikkerhedsmæssigt eller lovgivningsmæssigt ville være særlig fornuftigt, hvis man bare fyldte nye bemyndigelser på.
Heldigvis er det, der sker, også, at en lang række bemyndigelser bliver fjernet.
Jeg synes også, at en anden stor debat, der har været, bygger på en misforståelse.
Det er debat ten om det, der i dag er Ligningsrådet, og som fremover bliver Skatterådet.
Der er altså tale om, at vi sidder med en række paragraffer, der siger, at det er et skøn, der afgør, hvad der skal behandles af Ligningsrådet, hvor vi i den kommende lovgivning har en paragraf, der siger, hvad der skal behandles i Skatterådet.
Derudover er der så for at sikre, at der er en vis fleksibilitet, et femte kriterium, der giver mulighed for, at der kan være lidt luft.
Det er ikke en svækkelse, det er en præcisering af Skatterådets bemyndigelser.
Der har været usikkerhed om, hvad intentionen var med det lovforslag, der har været sendt til høring.
Intentionen har ikke været at svække Ligningsrådet, det kommende Skatteråd.
Intentionen har faktisk været at sikre, at rådet fik redskaber til at koncentrere sig om de sager, som har principiel betydning eller betydning for en større gruppe mennesker.
Det er det, vi fokuserer på, og derfor er meget af den debat, der har været om det kommende Skatteråds kompetencer, baseret på det lovforslag, der har været til høring, og ikke på det lovforslag, vi behandler her i Folketingssalen i dag.
Vi har valgt at bevare den samme bemanding af Skatterådet, som det nuværende Ligningsråd har.
Det har vi valgt at gøre, fordi vi mener, at den besætning og bemanding meget godt afspejler, hvilken type sager Skatterådet også fremover vil komme til at beskæftige sig med.
Så har der været en diskussion om antallet af ansatte fremover.
Jeg skal bare gentage, hvad der også er blevet sagt af statsministeren tidligere, nemlig at det forudsættes, at den eventuelle personalereduktion, der måtte komme – og jeg tror godt, man kan sige, at der kommer en personalereduktion – vil foregå ved naturlig afgang.
Så har der været en række diskussioner om detaljer og ting i småtingsafdelingen.
Jeg tror, at langt de fleste af disse bedst egner sig til at blive afklaret under udvalgsarbejdet, og jeg vil allerede nu give tilsagn til fru Margrethe Vestager om, at vi gerne stiller op til en teknisk gennemgang i Skatteudvalget for at forklare det her lovforslags elementer grundigere.
Hvad der så ellers måtte være, man måtte have ønske om blev taget op, er det naturligvis muligt at stille skriftlige spørgsmål om, som vi skal forsøge at besvare så hurtigt som muligt.
Jeg vil dog gerne lige kommentere nogle enkelte ting.
Når man kigger på det, der står om løn- og arbejdsvilkår, er det ganske rigtigt, at der i det bilag, der er optrykt fra Personalestyrelsen, nederst på side 98 står, at man overvejer, at en løsning kunne være at yde et udligningstillæg, der reduceres i takt med enhver fremtidig lønstigning.
Det er en af de muligheder, der overvejes.
Vores ønske er at sikre, at når vi har lavet den nye organisation, har vi medarbejdere, som kommer til at arbejde under samme vilkår.
At vi ikke har medarbejdere, der sidder med samme stillingsbetegnelse og på samme arbejdsområde, hvor den ene medarbejder qua sin baggrund har en markant bedre eller markant ringere indkomst- eller pensionsforløb end det, kollegaen har, men at medarbejderne kommer til at arbejde under præcis samme vilkår.
Vi tror, at andet ville give en skævhed, og at et andet udgangspunkt vil være et problem for samarbejdet i den nye organisation.
Så var der en lille kommentar om, hvorvidt der ville blive et udgående skattemedarbejderkorps.
Det er en af de ting, som jeg har valgt at lægge over til overvejelse i den fusionsorganisation, der sidder.
Jeg tror nemlig på, at vi kan drage nogle erfaringer fra de kommunale skattesamarbejder, der er i dag, f.eks. om der er nogle, der har benyttet sig af det her, om det er ideer, man kan drage nytte af.
Jeg ved, at man i fusionsorganisationen i den fusionsstyregruppe, der er, gør sig disse overvejelser i øjeblikket.
Derfor kan jeg hverken bekræfte eller afkræfte, at det vil komme, men jeg kan sige, at det er noget af det, der overvejes.
Så var der et par ting angående antallet af centre.
Vi har valgt 30 centre, fordi vi mener, det giver den bedste balance mellem en effektiv skatteforvaltning og en regional tilstedeværelse og dermed også nærhed til borgerne.
Vi ved godt, at der for nogle borgeres vedkommende vil være et stykke vej til et skattecenter.
Det er netop også derfor, det er så vigtigt at slå fast, at vi med den her ændring øger bestræbelserne på at give skatteyderne flere indgange til skattevæsenet, det være sig servicetelefonerne, internettet eller de kvikskranker eller borgerservicebutikker, som de kommende kommuner sandsynligvis vil opføre, og som vi lægger op til at kommunerne skal opføre.
Her vil det være så dan, at kommunale medarbejdere med en baggrund og en uddannelse i skattevæsenet vil have mulighed for at kunne give rådgivning og vejledning og opfylde de basale ønsker – f.eks. ændring af forskudsskema m.v. – som borgerne typisk måtte komme med.
Derfor er det en mere borgerrettet og mere serviceorienteret skatteforvaltning, vi får ud af det.
Jeg tror på, at det her bliver en skatteforvaltning, som både kvalitativt og fagligt vil blive styrket, og som også giver borgerne en bedre betjening.
Det er trods alt det, der er væsentligt, samtidig med at vi skal sikre, at der kommer de penge ind i statens kasse, som skattelovgivningen foreskriver, hverken mere eller mindre.
Det er naturligvis min forhåbning, at det her lovforslag bliver vedtaget med det bredest mulige flertal, og også at vi igennem udvalgsbehandlingen kan skabe afklaring om nogle af de bekymringer, som ordførerne har rejst her i dag.
Jeg mener, at en lang række af bekymringerne ikke er reelle og kan skyldes, at det er et meget stort og meget omfattende lovforslag, men jeg håber, at vi igennem udvalgsarbejdet kan få besvaret de spørgsmål, der måtte være, og dermed også kan imødekomme nogle af de bekymringer, som ordførerne måtte have.
Hvad angår fru Margrethe Vestagers konklusion på mine vegne: Jeg vil ikke konkludere noget på nuværende tidspunkt, for vi er i samarbejde med Personalestyrelsen i gang med at kigge på, præcis hvilke elementer der skal tages med bl.a. med hensyn til lønforholdene.