runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-05-31:
Ja, men tak for det.
Sagen er jo, at vi nu kan forstå, at der mellem det udspil, der var præsenteret i Børsen af Det Radikale Venstres skatteordfører, og det, der nu er blevet radikal skattepolitik, er nogle væsentlige forskelle.
Det ved jeg sådan set godt.
er, at der også vil være væsentlige forskelle mellem det, Det Radikale Venstre nu har spillet ud med, og så det, der vil blive gennemført senere.
Sandheden er jo, at der er mange borgere i det her land, som er dybt bekymrede over, at næste gang der skal laves ændringer i skattesystemet, hvis det er den nuværende regerings partier, der skal have lod og del i en skatteomlægning igen, vil det medføre øget beskatning af borgerne: øget beskatning af boligen, øget beskatning i form af grønne afgifter, måske nye afgifter, og øget beskatning måske endda uden at personskatterne af den grund bliver sat væsentligt ned, selv om man vil kalde det en skatteomlægning.
Derfor er det da interessant at bore i det her og finde ud af, i hvilket omfang det vil være afgørende for Det Radikale Venstre at få visse punkter igennem.
Man har forsøgt at spørge andre partier om det her, også fra radikal side, så er det vel ikke ulogisk, at man også forsøger at afæske Det Radikale Venstre nogle svar.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-05-31:
Hr. Kristian Thulesen Dahl kan ikke være i form i dag, når han kan komme med sådan nogle spørgsmål. Det udspil, der var i Børsen for knap 1 år siden,
er ikke det samme, som det, der nu er Det Radikales Venstres skatteudspil.
Hvis hr. Kristian Thulesen Dahl havde interesseret sig lidt for detaljerne, ville han have set, at der var ganske væsentlige forskelle.
Derfor vil den jo ikke indgå i lovprogrammet efter sommerferien her, men det er da klart, at den vil indgå som et element i et nyt regeringsgrundlag, hvor Det Radikale Venstre skal deltage, og det håber vi da meget bliver muligt.
Så er det klart, det vil indgå.
Det er da fuldstændig klart, det burde selv hr. Kristian Thulesen Dahl kunne forstå.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-05-31:
Det er altså meget svært at blive klog på.
Det forsøgte vi dengang at afæske nogle svar om fra Det Radikale Venstres ordfører, men fik at vide, at det bare var sådan nogle tanker, der var gjort, så det skulle man ikke tage for pålydende, og det stod for hr. Samuelsens egen regning.
Så kommer der et oplæg, der har den radikale gruppes velsignelse, kan vi forstå, som altså må være radikal politik.
Så spørger vi, i hvilket omfang det så er et krav
fra Det Radikale Venstre, at det indgår i et regeringsgrundlag og i det kommende arbejde omkring skattepolitikken, og så får man et fuldstændig undvigende svar, som overhovedet ikke går ind i kernen af det, der bliver spurgt om.
Derfor må jeg spørge fru Elisabeth Arnold, hvad meningen egentlig er.
Er det ikke muligt at få at vide præcis, hvad det er for nogle dele af det radikale skatteudspil, som Det Radikale Venstre vil have skal bæres videre i forhold til et kommende regeringsudspil, regeringsgrundlag?
Der må da være en vis idé omkring de her forhold.
Det kan da ikke nytte noget, at man nu for andet år i træk bare vil forsøge at holde Folketinget hen med snak.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-05-31:
Det vil indgå i diskussionerne om, hvad der skal efterfølge pinsepakken, når den er færdigindfaset.
Det Radikale Venstre har ønsket at bidrage til den almindelige debat om, hvad der skal følge efter pinsepakken.
Derfor ligger det der nu, og vi er glade for, at det radikale skatteudspil har mødt så meget forståelse og fået så meget ros også fra borgerlig side, fra erhvervslivets side, fra visse fagbevægelsers side.
Vi er godt tilfredse med den skæbne, det har fået.
Derfor er vi helt fortrøstningsfulde med hensyn til, at det vil være en væsentlig del af den skattereform, som vil efterfølge pinsepakken. Om fagforeningerne vil jeg blot sige, at hvis fagforeningerne ikke lever op til deres ansvar, som de udmærket godt kender, vil vi selvfølgelig overveje, hvilke skridt vi videre kan tage.
Ulla Tørnæs (V), 2001-05-31:
Så må jeg altså konstatere, at det hele bare er varm luft.
Skatteudspillet er varm luft.
Hr. Anders Samuelsens udmeldinger om, at lønmodtagerne ikke skal være tvunget til at give partistøtte til Socialdemokraterne, er også ren varm luft.
For det, jeg spurgte fru Elisabeth Arnold om, var, om det radikale skatteudspil vil blive en del af et kommende lovprogram.
Hvis det skulle gå så galt, at den nuværende regering får mulighed for at lave endnu et lovprogram, vil det radikale skatteudspil så blive en del af det lovprogram?
Med hensyn til den anden problemstilling, som jeg rejste, er jeg helt med på, at det er et kæmpeproblem for fagforeningerne, og det burde de have løst for længst.
Det er jeg helt enig med fru Elisabeth Arnold i.
Det vil sige, at det, der foregår, er helt i strid med loven.
Vil fru Elisabeth Arnold sørge for, at lovgivningen i det mindste bliver overholdt?
Nu kan jeg forstå, at det er en sag, som man må ordne internt i fagforeningerne.
Hr. Anders Samuelsens udtalelser er altså ren varm luft.
Men vil fru Elisabeth Arnold så i det mindste sørge for, at den lovgivning, der er, bliver overholdt?
Elisabeth Arnold (RV), 2001-05-31:
Til det første spørgsmål, som handlede om skattesystemet og skattelettelserne, vil jeg sige: Jamen der er da plads til skattelettelser, hvis det er sådan, at vi har afdraget gælden.
Det synes jeg da ville være helt fint.
Men det har vi altså ikke.
Jeg synes, det er det rimeligste, at vi afleverer et gældfrit samfund til vores børn og børnebørn.
Det er dem, der skal trækkes med at afdrage den gæld, vi andre ikke gider afdrage.
Det er jo os, der er de velbjærgede.
Det er jo os, der står for det enorme overforbrug, som har været op gennem 1970'erne og 1980'erne, og som nu skal afdrages.
Det er vi helt villige til at gøre, og det er vi jo i gang med dag for dag.
Da er skattelettelser jo mulige, hvis man har sørget for, at pengene er til stede på en eller anden måde.
Vores skatteudspil går jo på, at man nedsætter skatten på arbejdsindkomst og i stedet sørger for at forhøje de grønne afgifter.
Vi lægger så også skat på ressourceforbrug, og det er vi helt parat til at tage den offentlige diskussion om.
Det er ikke noget problem for os.
Så vil jeg godt sige noget om det andet problem med bidragene.
Jeg synes først og fremmest, at det er fagforeningerne, der har et problem.
Det problem skal de tage op med deres medarbejdere og deres medlemmer.
Det er dér, slåskampen skal stå.
Indtil videre vil vi i hvert fald se, hvordan det slagsmål bliver taget ude omkring i fagforeningerne.
Det er ikke et lovgivningsanliggende på nuværende tidspunkt.
Jette Gottlieb (EL), 2001-05-31:
Jeg vil gerne vende tilbage til mit spørgsmål om vilkårene på arbejdsmarkedet.
Jeg må jo konstatere, at De Radikale mener, at det er fuldstændig rimeligt, at man ikke kan uddanne sig, mens man er arbejdsløs, på dagpenge forstås, selv om man i modsætning til SU-modtageren står til rådighed for arbejdsmarkedet døgnet rundt og er parat til at gå i arbejde i samme sekund, man får et tilbud, og det gælder for øvrigt også - men det er så en servicemeddelelse - den tømrer, der f.eks. har gået på aftenseminarium, mens han arbejdede.
Men det tager jeg så til efterretning.
Men så vil jeg godt spørge om sanktionssystemet, og der vil jeg godt spørge, om det også er i overensstemmelse med radikal politik, at de stadige stramninger af sanktionssystemet betyder, at systemet i dag er fuldstændig ude af trit med, hvad der er gældende i det almindelige retssystem.
Problemet er jo, at der f.eks. er en sanktion for at komme for sent til bussen, og man dermed mister et møde i arbejdsformidlingen.
For en person i dagpengeperioden er den 1 uges karantæne, mens den for en i aktivperioden simpelt hen er bortfald af selve dagpengeretten.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-05-31:
Mit spørgsmål til statsministeren er sådan set meget enkelt, for det var statsministeren selv, der bragte det ind ved flere lejligheder, ellers kunne jeg sådan set slet ikke drømme om at komme med det nu.
Men statsministeren benyttede flere lejligheder til at sige noget om private sygeforsikringer.
Jeg synes, det er flot, at arbejderbevægelsen går foran her og siger, at kan den socialdemokratiske regering ikke levere varen, så vil den gøre det.
Det synes jeg ikke man skal klandre den danske arbejderbevægelse for.
Det må man da rose den for.
Jens Hald Madsen (V), 2001-05-31:
Man kan jo ikke lade være med at tænke på, hvordan det mon er
at være på venteliste.
Så kom jeg til at tænke på det her
ordførersystem, vi har, hvor nogle få privilegerede kan vælge og vrage mellem, hvornår de vil sige noget, mens vi andre, som ikke er så privilegerede, må sidde og vente og nogle gange i total frustration må høre på alle mulige mærkelige ordførertaler uden at kunne gøre noget.
Det er plagsomt, det er frustrerende.
Sådan er det at være på venteliste.
Og så tænker jeg på, hvordan mon det må være at være socialdemokratisk vælger og på venteliste og så se på socialdemokratiske politikere, som har penge til at komme på privathospital.
Det må da være frustrerende.
Så har man oven i købet set, at ALKA Forsikring laver en privat sygdomsforsikring for Arbejdernes Landsbanks medarbejdere, og hvorfor mon de gør det?
Det er, fordi de er frustrerede.
Derfor vil jeg gerne spørge statsministeren: Er det virkelig social retfærdighed, at de, som har penge, kan få?
Jens Rohde (V), 2001-05-31:
Jeg troede sådan set, at vi den 15. maj havde opnået topmålet af selvros fra regeringen, men det var jo ingenting ved siden af det, vi hørte statsministeren stå og sige her i formiddag i en tale på 44 minutter.
Jeg må sige, at jeg ikke mener, at regeringen har så meget at rose sig selv for, men jeg har da forståelse for, at statsministeren har behov for at bruge 44 minutter på at stå heroppe og rose sig selv, for der er jo nok ikke så mange andre, der ville gøre det.
Men det, vi kan finde ud af, er jo, at regeringen nu har fået et nyt mantra, nemlig at man nu skal køre frem med angreb på forsikringsdanmark. Statsministeren tror jo fejlagtigt, at det er et angreb på Venstre, men virkeligheden er jo, at det er et angreb på mange af de mennesker, som i afmagt over for vores sundhedssystem, i afmagt over for ventelisterne føler sig nødsaget til at forsikre sig og således også forsikre sig inden for staten.
Vil statsministeren bekræfte det?
Thomas Adelskov (S), 2001-05-31:
Ja, så er der gang i Venstres regnemaskine igen.
Det er altså sådan, at de 75 mio. kr. er den provenugevinst, der er for år 2001 for ét år, hvor der ikke starter nye ordninger.
Men der er altså stadig væk gamle ordninger, som endnu ikke har effekt på provenuet, så derfor virker Venstres regnemaskine ikke på det her område.
Der er ikke noget at komme efter.
Det er et hult forslag, Venstre har lagt frem.
Og det batter ikke noget.
Det lyder godt ude i det danske land, men det er hult.
Kristian Jensen (V), 2001-05-31:
Sniksnak, må jeg sige til hr. Thomas Adelskov.
Thomas Adelskov (S), 2001-05-31:
Ja, så skulle vi også høre Venstres IT-ordfører på banen med en gammel traver: hjemme-pc-ordningen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Kristian Jensen: Når man nu kerer sig meget om hjemme-pc-ordningen, hvordan kan det så være, at Venstres eget forslag er en sølle skrabemodel, der ville åbne op for kun sølle 7.000 hjemme-pc-ordninger årligt i 3 år, og så ville man lukke for kassen, når det var sådan, at da ordningen stoppede omkring 1. januar, var forventningen sidste år 20.000-25.000 ordninger årligt?
Det er en sølle skrabemodel, som Venstre lagde frem i sit forslag, som ikke har nogen grobund i virkeligheden.
Endelig synes jeg, det ville være rart, hvis vi her fra Folketinget så nogle beslutningsforslag, der handlede om andet end skattefritagelse for det ene og det andet, når man tror, at man skal fremme IT-udviklingen i Danmark.
Der er en lang række initiativer sat i gang af regeringen, som jo netop tager sigte på at fremme Danmarks førerposition inden for IT-området.
Venstre har ikke bidraget på det område.
Kristian Jensen (V), 2001-05-31:
Jeg skal starte med at beklage, at debatreglerne her ved afslutningsdebatten først giver lejlighed til at tage ordet nu.
Men til gengæld kan jeg trøste med, at jeg ikke skal bruge den fulde tid.
Statsministeren talte for mange timer siden bl.a. om de mange, som »går på arbejde med et ønske om hurtigst muligt at komme hjem igen«.
Og jeg skal gerne indrømme, at når vi i løbet af dagen har skullet høre på statsministerens og Socialdemokratiets selvros, så er der mange gange, jeg har set frem til at kunne komme hjem.
Men det skulle som sådan ikke være emnet her.
Det er derimod en udtalelse, som kom i statsministerens nytårstale, en udtalelse om, at det nu var regeringens mål at få verdens bedste IT-nation.
Oven på statsministerens udtalelse må jeg sige, at jeg så havde forventninger om, at vi her skulle se en stribe konkrete, handlingsorienterede forslag.
Ja, jeg havde i min idérigdom sådan nærmest forestillet mig et IT-eventyr a la H.C. Andersen.
Resultatet er nærmest blevet en roman af Hans Scherfig, »Det forsømte forår«.
Sandheden er nemlig, at der intet er sket.
Det er også her for nylig blevet konstateret af Finn Helmer, manden, som nogle måske bedre kender som Gigamanden, der jo har sagt, at på trods af de store udfordringer, der ligger, på trods af de muligheder, der er for at få Danmark i front som IT-nation, så har regeringen ikke turdet tage problemstillingerne op.
Jo, jo.
Regeringen har nedsat råd, IT-kredse, ja, selv en statsbetalt weekendlejr har vi set.
Og det er godt, at der er nogle, der tænker visioner og kommer med ideer.
Der er godt, der er nogle, der tør tage de langsigtede debatter,
Og det har de faktisk gjort siden 1999, da Det digitale Danmark-udvalg afleverede deres rapport.
Men har vi set handling?
Desværre ikke.
Det, vi har hørt, er, at også dagens tale var klinisk renset for ethvert IT-initiativ.
Venstre er gået anderledes til værks.
Jeg havde gerne set, at regeringen havde taget teten.
Jeg er ked af, at det ikke er sket.
Jeg er sikker på, at hvis vi skal leve op til de visioner, er det nødvendigt, at det ikke bare er tomme ord, fine floskler og masser af studiekredse.
Så skal der også komme lovforslag og handling her i salen.
Og så til sidst, når jeg nu kan se, at hr. Holger K. Nielsen er kommet tilbage i salen,
vil jeg bare give en servicemeddelelse.
I Venstres folketingsgruppe er der ingen døde sild.
Til gengæld er der ret mange gode sild.
Lissa Mathiasen (S), 2001-05-31:
Jeg vil godt takke hr. Knud Erik Hansen for det meget klare svar fra SF om, at man er enig i, at hvis der er offentlige midler i, så bør der også være en anvisningsret.
Men så vil jeg også godt spørge, om hr. Knud Erik Hansen og SF er enig i, at i det øjeblik, vi går ind og taler om f.eks. ombygning af selvejende institutioner, så må det være naturligt, at der skal være ensartede retningslinjer, at der ikke skal laves en forskelsbehandling, alt efter om man hører til den ene eller den anden form for institution.
Kan SF bekræfte det over for mig her i dag?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-31:
Jeg vil gerne takke SF for det tilsagn, som vi har fået her i aften, om, at alle plejehjem, hvad enten de er kommunale eller selvejende, naturligvis også med statslig støtte skal kunne renoveres og moderniseres, sådan at vi når op på en tilstrækkelig ordentlig boligstandard.
Jeg havde heller ikke forventet andet svar.
Så forventer jeg selvfølgelig også, at det udmønter sig i praktisk stemmeafgivning fra SF's side i morgen.
Jeg ved, at det ikke vil være tilfældet med Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre, men nu er det jo hr. Knud Erik Hansen, jeg diskuterer den her sag med, og som hr. Knud Erik Hansen var inde på, får vi lejlighed til at diskutere det med regeringen i morgen.
Men jeg havde bare den lille smule tvivl i mit sind
efter mødet i Folketingets Boligudvalg
, om det virkelig kunne være rigtigt, at SF ikke var indstillet på at være med til at sikre, at plejehjemmene bliver moderniseret.
Den tvivl er fjernet nu, for hr. Knud Erik Hansen har givet et klart tilsagn om, at SF selvfølgelig er med på en modernisering.
Så jeg er villig til at vente til i morgen for at se, om den grønne knap også lyser fra SF's side.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-05-31:
Jeg er helt sikker på, at vi får lov til at videreføre denne her debat i morgen, når vi kommer til B 76, det er jo i virkeligheden det, vi debatterer.
Men klart: Der er et stort behov for ældreboliger, og det ligger også i vores forslag.
Der er et stort behov for at få renoveret en hel del plejeboliger.
Det er klart, det skal ske, og det skal også ske med støtte, så det er der ingen tvivl om.
Men det, der er problemet, når vi går ind i det her, og vi går ind i B 76 - jeg synes ikke, vi skal tage diskussionen om B 76 i det omfang nu, det gør vi i morgen - er klart, at det her i høj grad er en kommunal opgave.
Det er en kommunal opgave at sørge for - det er til fru Lissa Mathiasen - at det her sker, således at det ikke er de velstillede, det ikke er de specielle, der pludselig kan få nogle goder, men at kommunerne får mulighed for at regulere anvisning og visitering efter de behov, som de ældre har.
Det er utrolig vigtigt.
Lissa Mathiasen (S), 2001-05-31:
Nu sad jeg og lyttede meget intenst til hr. Knud Erik Hansens meget udmærkede indlæg omkring boligpolitikken og SF's ønsker
i den sammenhæng
, og jeg kan sige, at jeg også var enig i mange af de betragtninger, der blev sagt.
Men der er én ting, som jeg lyttede efter, men ikke hørte, og derfor vil jeg godt høre, om SF er enig, fordi det for Socialdemokratiet er et meget væsentligt spørgsmål, i, at netop når vi går ind og taler om at give støtte, det være sig f.eks. til plejehjemsbyggeri, men det kunne også være til den øvrige form for almene boliger og generelt, så må det også være helt naturligt, at der så skal være en anvisningsret forbundet dermed, når vi går ind og bruger offentlige midler.
Det vil sige, at når jeg på denne her måde spørger, om man er enig fra SF's side, så skal det også sikres, at det rent faktisk er dem, der har de største behov, der også bliver tilgodeset.
Deler SF det synspunkt, som Socialdemokratiet har her?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-31:
Jeg var glad for hr. Knud Erik Hansens indlæg.
Derfor vil jeg bare stille et enkelt spørgsmål sådan for en sikkerheds skyld.
Den forbedring, renovering, modernisering, som skal ske af boligerne, skal selvfølgelig også omfatte plejehjemmene.
Alle de plejehjem, vi har i Danmark
, hvad enten de er selvejende eller kommunale, skal selvfølgelig moderniseres, det går jeg ud fra, at SF og Enhedslisten er helt enige om.
Og det skal selvfølgelig også være med et større statsligt bidrag, f.eks. 7 pct. af indskuddet.
Derfor går jeg ud fra, at hr. Knud Erik Hansen kan bekræfte over for mig, at det er SF's mål, at såvel de kommunale plejehjem som de selvejende plejehjem skal have et 7 pct.s statsligt indskud til en modernisering, således at vi kan sikre, at alle plejehjem får en ordentlig vedligeholdelses- og boligstandard, for det er jo en del af vores boligmasse, hvor det er meget vigtigt, at Folketinget går ind og sikrer en minimumsstandard.
Jeg stiller spørgsmålet, om jeg så må sige, fordi jeg er helt stensikker på, at SF naturligvis vil bekræfte, men på baggrund af mødet i Folketingets Boligudvalg i dag opstod en lille smule tvivl, og det bør der jo ikke kunne være.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-05-31:
Jeg skal bare meddele på vegne af Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre, at jeg gerne vil fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Folketinget opfordrer regeringen til: - at forstærke indsatsen for yderligere nedbringelse af sagsbehandlingstiden til det kortest mulige tidsrum, herunder ansætte flere medarbejdere i Udlændingestyrelsen og arbejde for yderligere effektivitet og - at sikre tilstrækkelige og passende indkvarteringsforhold for asylansøgere ved etablering af asylcentre i landets kommuner - eventuelt ved at bruge bestemmelserne i planloven.«
Knud Erik Hansen (SF), 2001-05-31:
Det er klart, at vi opfatter den samlede pleje for de ældre som en opgave, kommunen skal stå for, og den får man ikke, hvis man pludselig giver de selvejende institutioner mulighed for frit og uden kommunal accept at modernisere.
Så får vi en situation, hvor kommunerne har svært ved at styre det, og hvor nogle kan gå foran.
Derfor har vi også forsøgt at redde Enhedslisten fra at komme ud i noget snavs.
Det er ikke rigtig lykkedes, men det vil vi så se i morgen, når der skal trykkes på knapperne.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-05-31:
Før sagde hr. Frank Aaen, han var ved at være rundtosset.
Det var jeg sådan set også i starten, men nu synes jeg, jeg har fundet linjen.
Linjen i De Konservatives politik er tilsyneladende: De stærkeste først.
De, der har flest penge, skal have
, og de, der har den dårligste sundhed: ældre, handicappede og førtidspensionister, de skal sidst behandles.
Det er simpelt hen den konservative politik.
Jeg vil gerne bede hr. Bendt Bendtsen om at forklare mig det, for jeg er ikke sikker på, jeg helt forstod det.
Prioriteringer: Hvad er forskellen, punkt 1, om kommunen direkte vælger at betale for de erhvervsaktive og ikke for andre borgere, punkt 2, hvis man indirekte gør det ved at tegne en forsikring?
Resultatet bliver jo nøjagtig det samme, nemlig at det er de erhvervsaktive, der bliver behandlet, det er førtidspensionisten, det er den handicappede, og det er den ældre, der ikke bliver behandlet.
Hvad er forskellen?
Egil Møller (DF), 2001-05-31:
Statsministeren nævnte i sit indlæg tidligere på dagen, at regeringen har gennemført en lang række love, og han nævnte i den forbindelse, at det var vigtigt, at der blev større retfærdighed i disse love. Så vil jeg godt spørge statsministeren: Hvor er retfærdigheden henne i dagens boligpolitik, hvor flygtninge har et retskrav på at få en bolig inden for 3 måneder?
Er det retfærdigt i forhold til de mange danskere, der har været skrevet op på en venteliste i meget lang tid?
Det er ofte skatteplagede danskere. Så, for at ingen skal misforstå det, vil jeg godt sige, at Dansk Folkeparti mener, at det er dybt, dybt uretfærdigt.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-05-31:
Skal jeg forstå hr. Bendt Bendtsens svar sådan, at han er enig i, at det først og fremmest er afrikanernes egen skyld, når Afrikas børn sulter?
»De accepterer skruppelløse dikatorer og korruption.«
Er der nogen sinde nogen, der har spurgt Afrikas sultne børn, om de vil have den diktator, der nu er anbragt i det land, hvor de har den ulykke at være født?
Er det ikke først og fremmest dem, vi skal hjælpe?
Pernille Blach Hansen (S), 2001-05-31:
Jeg er enig med hr. Holger K. Nielsen i de områder, han nævner, hvad enten det så er hofter eller knæ eller andet.
Det forringer livskvaliteten, og derfor skal vi selvfølgelig også tage det alvorligt og kigge på det.
Om det så lige nøjagtig skal være 3 mia. kr., tør jeg måske ikke sige fra denne talerstol i dag midt i de kommunale forhandlinger.
Det vil i hvert fald ikke gøre prisen mindre fra amternes side, hvis jeg kender dem ret. Men vi er også interesseret i, at kapaciteten er der, at de læger og sygeplejersker, som skal udføre de her job, også reelt er til stede, så det sker på en effektiv og god måde.
Noget af det, vi også hele tiden skal huske i den her debat, er, at det jo ikke er, fordi vi har en overkapacitet af personale, tværtimod.
De skal jo findes et eller andet sted.
Og den del af debatten skal selvfølgelig også med i den her sammenhæng, når vi skal have det her til at hænge sammen, så vi ikke får et forsikringssamfund, og det skal vi.