Lars Barfoed (KF), 2003-09-09:
I Det Konservative Folkeparti har vi flere grunde til at være meget tilfredse med forslaget til finanslov.
Det er jo især, fordi finanslovforslaget indeholder de første lettelser i skatten på arbejde, som vi har set i mange, mange år. Ved frem mod år 2007 at halvere antallet af borgere, som betaler mellemskat, og indføre et jobfradrag, vil borgerne nu opleve at betale mindre i skat og dermed, at det bedre kan betale sig at arbejde og gøre en ekstra indsats.
Det har været en konservativ mærkesag gennem de seneste år, og derfor er vi meget tilfredse med disse skattelettelser.
Der er også flere andre grunde til vores tilfredshed med finanslovforslaget, herunder omlægningen fra tilskud til bedre rammebetingelser for virksomhederne, sikring af forskningsmidlerne i de kommende år og en mere fokuseret indsats for de svageste i samfundet samt ikke mindst den fortsatte styrkelse af indsatsen på sundhedsområdet.
Men der er dog en faktor, og mange har været inde på det her i dag, der giver anledning til bekymring.
Det er ledigheden, der har været stigende i over et halvt år. Ledigheden rammer mange mennesker og familier hårdt, og derfor skal vi gøre en ekstra indsats for at få vendt den udvikling, hvis den fortsætter. De fleste forventer at se, at de internationale konjunkturer og den indenlandske efterspørgsel i løbet af 2004 vil føre til en stigende beskæftigelse igen, men hvornår og med hvilken hastighed er jo vanskeligt at forudsige præcist.
De ledige skal glæde sig over, at vi har en konservativ-liberal regering.
Havde vi stadig væk haft en SR-regering, ville man have strammet op, så ledigheden var steget yderligere.
Det ved vi, fordi SR-regeringen sammen med SF og Enhedslisten med pinsepakken for nogle år siden greb ind over for den stigende beskæftigelse, selv om ledigheden dengang var højere, end den er nu.
På trods af det aktuelle ledighedsproblem er der risiko for, at vi i løbet af ganske få år vil opleve den modsatte situation, nemlig mangel på arbejdskraft.
Stimulerer vi derfor økonomien for meget nu, så kan det hurtigere end ellers føre til mangel på arbejdskraft og dermed en overophedning af økonomien.
Det vil føre til inflation og svigtende betalingsbalance.
Også af den grund er der brug for forsigtighed i finanspolitikken i 2004.
Vi har både i 1980'erne og 1990'erne oplevet situationer, hvor der i en periode skete en stimulering af den økonomiske aktivitet, der førte til en overophedning af økonomien og dermed også til, at der måtte foretages finanspolitiske indgreb for at bremse væksten igen. Derfor skal vi i finanspolitikken finde en knivskarp balance, så vi stimulerer den økonomiske aktivitet, men ikke mere end at der sammen med den forventede indenlandske stigning i efterspørgslen og den forventede opgang i de internationale konjunkturer stadig væk er balance i økonomien.
Det Konservative Folkeparti finder, at der i det finanslovforslag, der nu er fremsat, er en god balance.
Finanslovforslaget vil føre til en stimulering af den økonomiske aktivitet med 0,4 pct. og en stigning i beskæftigelsen på ca. 10.000 personer.
I øvrigt er det jo interessant at konstatere, at finanslovforslaget ud over at være i en fornuftig økonomisk balance tilsyneladende også har fundet sådan sin egen politiske balance.
Her tænker jeg på, at de to tidligere regeringspartier, Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre, tilsyneladende har lagt sig i hver sit spor i forhold til finanspolitikken i 2004.
Hvor der fra socialdemokratisk side har lydt røster om, at der ikke gøres nok i finanslovforslaget for at stimulere den økonomiske aktivitet og dermed få flere i arbejde, så har der fra Det Radikale Venstre lydt helt modsatte røster, i retning af at finanseffekten i finanslovforslaget er helt uansvarlig.
Overskuddet burde have været større, mener man, sådan at den offentlige gæld blev hurtigere nedbragt.
Man kan så glæde sig over, at det ikke er de to partier, der danner regering og dermed skulle fremsætte et finanslovforslag.
Der er simpelt hen ikke nogen samlet opposition til det finanslovforslag, regeringen har fremsat.
Tanken om, at en SR-regering i en overskuelig fremtid skulle kunne føre en betryggende økonomisk politik, er derfor også med det, vi her har set og hørt i dag, helt absurd.
Jeg synes også på den baggrund, at der er grund til at glæde sig over, at vi har en handlekraftig konservativ-liberal regering.
Hvor vi fra konservativ side derfor kan glæde os over den finanspolitiske balance i finanslovforslaget, den i øvrigt sunde og solide danske økonomi og udsigterne til, at beskæftigelsen vil stige de kommende år, er der ude i horisonten helt anderledes store udfordringer for dansk økonomi og dermed for finanspolitikken.
Som jeg tidligere har nævnt, vil der være et stigende behov for at øge arbejdsstyrken i de kommende år.
Derfor er det også en del af 2010-målsætningen at få flere i arbejde ved at nedbringe ledigheden og øge arbejdsstyrken.
Det er en stor udfordring. Arbejdsmarkedsreformen »Flere i arbejde«, som et bredt flertal her i Folketinget blev enige om sidste år, og de lettelser i personskatterne, som vi gennemfører i de kommende år, er vigtige skridt på vejen, men det er nødvendigt at tage yderligere skridt for at øge incitamentet til at arbejde.
Vi skal også skaffe flere muligheder for seniorgruppen til at få et arbejde.
Og ikke mindst skal vi forbedre integrationen af indvandrere på arbejdsmarkedet.
Alt sammen vil det være værdifulde bidrag til at øge arbejdsstyrken.
Og der vil i arbejdsmarkedspolitikken i øvrigt blive gjort en række særlige tiltag for at styrke beskæftigelsen.
Det skal ledsages af, at der i den offentlige sektor bliver gennemført en seniorpolitik, der giver plads for flere ældre på de offentlige arbejdspladser.
Og så skal vi også arbejde for, at de unge hurtigere gennemfører en uddannelse med erhvervskompetence, så de hurtigere kan bidrage til arbejdsstyrken.
Endelig er der et stort potentiale i at forbedre integrationen af indvandrere i vores samfund.
I Det Konservative Folkeparti glæder vi os også over, at der er masser af værdier og holdninger i finanslovforslaget, der skaber en bedre balance i det danske samfund, en balance, der i høj grad hviler på konservative værdier.
Det er som sagt historisk, at der nu for første gang i mange år gennemføres reelle skattelettelser. Det er også i fuld overensstemmelse med konservative grundholdninger at fjerne statslige erhvervstilskud for så til gengæld at styrke rammebetingelserne ikke mindst for erhvervslivet og for samfundets udvikling som helhed.
Danmark har i alt for stor udstrækning udviklet sig til et socialdemokratisk tilskudsland, hvor vi opkræver alt for høje skatter og derefter fordeler pengene til hinanden gennem forskellige former for tilskud.
Det er konkurrenceforvridende, og det skaber et mere bureaukratisk og ineffektivt samfund.
Derfor ser vi med tilfredshed, at en lang række tilskudsordninger bliver afviklet eller reduceret, og at der til gengæld sker en styrkelse af rammevilkårene for at skabe vækst og udvikling i Danmark.
I Det Konservative Folkeparti er vi også meget tilfredse med, at regeringen fortsætter arbejdet med effektivt at bekæmpe vold og kriminalitet.
Efter at strafferammerne for en lang række forbrydelser er blevet skærpet, er der nu behov for at tilføre kriminalforsorgen flere ressourcer, så vi kan få bygget flere fængselspladser.
Ikke mindst finder vi det vigtigt, at regeringen vil styrke indsatsen over for unge kriminelle bl.a. gennem
etablering af særligt sikrede pladser.
Vi ser frem til, at forhandlingerne om politiets og kriminalforsorgens flerårsaftaler i den kommende tid fører til yderligere og mere effektiv indsats på alle områder, og konstaterer, at der i finanslovforslaget er forudset, at der skal afholdes øgede udgifter for 550 mio. kr. til det formål.
Også en større indsats på sundhedsområdet har gennem flere år været en konservativ mærkesag.
De gode takter med tilførsel af flere ressourcer til bl.a. nedbringelse af ventetiderne
fortsætter i det nye finanslovforslag.
Der sker et yderligere løft.
Og for Det Konservative Folkeparti er det også helt afgørende, at der nu også sættes ind i højere grad på hele forebyggelsesområdet.
En række livsstilssygdomme skyldes forkert ernæring og for lav fysisk aktivitet ikke mindst blandt børn og unge.
Det skal der sættes ind over for.
Og som det fremgår af det netop offentliggjorte konservative sundhedsudspil, har det høj prioritet i Det Konservative Folkepartis samlede sundhedspolitiske indsats fremover.
Det skyldes især den ændrede demografiske sammensætning af befolkningen, der jo fører til, at flere vil stå uden for den normale erhvervsaktive alder.
Der er derfor også behov for at foretage forandringer for at sikre velfærdssamfundet i fremtiden.
Den konservative folketingsgruppe ser det som et stort gennembrud, at regeringen nu har besluttet at nedsætte en velfærdskommission, der frem mod slutningen af 2005 skal fremlægge forslag til omlægninger, der kan sikre velfærdssamfundets fremtid.
Vi lægger vægt på, at det er en åben kommission, der løbende afgiver delrapporter, så der i samfundet og ikke mindst blandt de politiske partier løbende kan være en dialog og en meningsudveksling om de forandringer, der må og skal gennemføres.
Omprioritering vil være et nøgleord i den forbindelse.
Det Konservative Folkeparti har jo længe næsten været ene om at præge velfærdsdebatten. Derfor har det virkelig været en mærkesag at få velfærdstemaerne sat til debat.
Det får vi nu, og vi Konservative vil uanfægtet fortsætte den linje.
Vi har allerede lagt udspil frem, og vi vil fortsætte med at gøre det, og nu ser vi frem til konkret handling.
Forhåbentlig kan det føre til, at vi får et bredt nationalt velfærdskompromis.
Alternativet til reformer er jo højere skatter eller dramatiske velfærdsnedskæringer i løbet af få år.
Det er et alternativ, som vi Konservative under ingen omstændigheder vil acceptere.
Vi vil i stedet for fremtidssikre samfundet ved at investere i bedre skoler, mere forskning, bedre sundhed og sikring af tilstrækkelige midler til de ældre og til samfundets svageste.
Vi må ikke vælte regningen over på vores børn og børnebørn.
Derfor er det også glædeligt at konstatere, at der er en klar prioritering af de offentlige udgifter i forslaget til finanslov, der peger frem mod at styrke indsatsen over for netop de svageste grupper i vores samfund.
Vi skal øge indsatsen for at bryde den negative sociale arv, og der er også behov for at gøre en ekstra indsats for de handicappede, ikke mindst for at sikre boliger til de handicappede.
Også indsatsen over for stofmisbrugere skal forstærkes.
En sikring af samfundets velfærd på længere sigt hænger imidlertid uløseligt sammen med, at vi kan skabe den fornødne vækst og velstand.
I sidste ende er det jo indtjeningen i landets virksomheder, der skal betale gildet for os alle sammen.
for landets virksomheder.
Hertil hører ikke mindst de fornødne investeringer i udvikling af viden og infrastruktur.
Vi har jo tilsluttet os den såkaldte Barcelonamålsætning
om at øge forskningsindsatsen i EU til 3 pct. af bruttonationalproduktet i 2010.
Den tidligere regering havde jo ikke sikret forskningsbevillingerne ind i fremtiden.
Det retter
den konservativ-liberale regering nu op på.
Nu kan forskerne være sikre på dette grundlag for deres videre arbejde. For Det Konservative Folkeparti er det imidlertid vigtigt at understrege, at vi over de kommende år gerne ser, at vi finder yderligere ressourcer til forskningen, så vi frem mod år 2010 kan leve op til målsætningerne i Barcelonaerklæringen.
På en række andre områder er der også fundet midler i finanslovforslaget til at styrke viden og infrastruktur.
Det gælder bl.a. brugen af it på skolerne, og det gælder infrastruktur.
På det udenrigspolitiske område lægger
Der er et stort behov for, at vi yder en indsats for at udvikle den tredje verden.
Der vil hele tiden være behov for omlægninger i lyset af den internationale udvikling, og det er glædeligt at konstatere, at der også i finanslovforslaget for 2004 er skabt mulighed for omlægninger og omprioriteringer med henblik på at afstemme ulandsbistanden i forhold til, hvor behovene er størst.
Udviklingen af EU med en række øst- og centraleuropæiske lande fører naturligvis også til ændringer i den udenrigspolitiske prioritering.
Der sker således i de kommende år en styrkelse af det danske bidrag til EU's nye medlemslande og også til de nye naboer, som EU nu får.
Det er således lykkedes samlet at fastholde Danmarks finansielle bistand både i forhold til vores nærområde og i forhold til den tredje verden, samtidig med at der sker omlægninger i forhold til den dynamiske udvikling, der sker i verden omkring os.
Fra konservativ side ser vi frem til de kommende forhandlinger om den endelige finanslov baseret på regeringens finanslovforslag.
Vi finder, at forslaget er et godt udgangspunkt for forhandlingerne, både når det gælder den finanspolitiske balance i forslaget, og når det gælder de principielle omlægninger og omprioriteringer, der foretages.
Med disse ord skal jeg tilsige en konstruktiv konservativ deltagelse i de kommende finanslovforhandlinger.