Frank Jensen (S), 2000-11-21:
Ligesom udenrigsministeren er jeg glad for resultatet af det arbejde, som det særlige EU-konvent nu har tilendebragt.
Jeg synes, at det er lykkedes at få formuleret de rettigheder, som borgerne allerede har i dag efter EU-retten, på en let og forståelig måde.
Jeg finder endvidere, at udkastet er i overensstemmelse med det mandat, som Det Europæiske Råd gav på sit møde i Köln sidste år, og med den dagsorden, den vedtagelse, som Folketinget vedtog i marts måned i år.
EU-charter-udkastet opregner i et samlet dokument en række grundlæggende rettigheder, som borgerne har i forhold til EU's institutioner, når medlemsstaterne gennemfører EU-retten.
Charterudkastet synliggør de eksisterende grundlæggende rettigheder, som beskyttes i EU, og det skaber en større gennemsigtighed på dette vigtige område.
Det vil kunne styrke menneskerettighedsbeskyttelsen i EU og dermed borgernes tillid til EU.
EU respekterer allerede i dag de grundlæggende rettigheder, men det kan være svært at orientere sig om, hvilke rettigheder der er tale om.
At EU allerede i dag respekterer de grundlæggende rettigheder, fremgår af Unionens Traktat, artikel 6, hvorefter Unionen bygger på principperne
om frihed, demokrati og respekt for menneskerettighederne.
Jeg kan i den forbindelse nævne, at det udtrykkelig fremgår af artikel 6, at EU skal respektere den europæiske menneskerettighedskonvention og medlemsstaternes fælles forfatningsmæssige traditioner som generelle principper for EU-retten.
Endvidere findes forskellige grundlæggende rettigheder allerede i dag i en række EU-regler.
Der er både tale om traktatbestemmelser, direktiver og forordninger.
Det siger imidlertid sig selv, at når borgerne skal læse i så mange kilder for at få et overblik over deres rettigheder, er der tale om en næsten umulig opgave.
Charteret vil på dette punkt styrke borgernes retsstilling
over for EU
Charterteksten giver i et tydeligt og letforståeligt sprog et hurtigt overblik over de eksisterende grundlæggende rettigheder.
Nogle vil måske indvende, at charterteksten er blevet for enkelt udformet, og at den rejser mange fortolkningsspørgsmål.
Hertil vil jeg dog sige, at konventet har udarbejdet forklaringer til hver enkelt bestemmelse i charteret.
Disse forklaringer giver den mere præcise definition af rettighedernes rækkevidde.
Jeg vil godt understrege, at EF-Domstolens rolle ikke ændres med vedtagelse af charteret.
EF-Domstolen vil fortsat skulle træffe afgørelser i de samme sager som hidtil og tidligere, f.eks. når en borger påstår, at en EU-retsakt er vedtaget i strid med de grundlæggende rettigheder.
Charteret udvider heller ikke borgernes mulighed for at gå til EF-Domstolen.
Der vil således fortsat være en meget begrænset adgang for borgerne til at gå direkte til EF-Domstolen.
Som bekendt kan en borger få sin sag prøvet ved EF-Domstolen, hvis borgeren er direkte og individuelt berørt af en EU-retsakt, eller hvis en dansk domstol vælger at spørge EF-Domstolen til råds om fortolkningen af EU-regler, som berører borgerne.
Charteret vil heller ikke ændre i dette forhold.
Jeg vil godt i den forbindelse understrege, at jeg er lodret uenig med Jens-Peter Bonde, når han sammenligner charterudkastet med ost i en musefælde.
Jens-Peter Bonde mener således, at selv om der på papiret er tale om en moderne samling af borgernes grundlæggende rettigheder, vil charteret uvægerlig komme til at virke som en godkendelse af EU's grundlæggende rettigheder og kan fortrænge de nationale grundlove og den europæiske menneskerettighedskonvention. Det har været et helt centralt punkt i regeringens arbejde med charteret, at det blev formuleret og udformet på en sådan måde, at det respekterer grundloven og de internationale forpligtelser, som Danmark er bundet af, især den europæiske menneskerettighedskonvention.
Dette er også lykkedes.
Charteret vil ikke skabe konflikt med grundlovens bestemmelser.
Det fremgår udtrykkeligt af charterudkastets artikel 53.
Charteret indebærer derfor ingen indskrænkning i de frihedsrettigheder, som er sikret efter den danske grundlov.
Charteret vil heller ikke skabe nye kompetencer eller nye opgaver for Fællesskabet og Unionen, og det ændrer ikke i kompetencefordelingen mellem medlemsstaterne i EU.
Det fremgår klart af charterudkastets artikel 51.
En vedtagelse af charterudkastet indebærer med andre ord
ikke suverænitetsafgivelse, og grundlovens § 20 skal derfor ikke finde anvendelse.
Jeg kan her henvise til udenrigsministerens besvarelse af spørgsmål nr. S 132 fra fru Lene Espersen, hvori Justitsministeriets notits om forhold mellem grundlovens § 20 og udkastet til EU-charteret er vedlagt.
Forholdet til den europæiske menneskerettighedskonvention har været indgående drøftet under forhandlingerne i konventet.
Der er på dansk initiativ fundet en tilfredsstillende løsning i charterudkastet.
Det betyder, at rettighederne i charteret skal fortolkes på samme måde som menneskerettighedskonventionens bestemmelser, selv om der
visse steder er anvendt andre ord og formuleringer.
Det er samtidig blevet præciseret i præamblen og i forklaringerne til charteret, at EU's institutioner skal respektere Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols praksis.
Den danske regering har fundet, at denne præcisering er vigtig, selv om EF-Domstolen allerede i dag respekterer Menneskerettighedsdomstolens afgørelser i sin fortolkning af de grundlæggende rettigheder.
Langt de fleste rettigheder i charteret, som stammer fra menneskerettighedskonventionen, har samme betydning og omfang som konventionens rettigheder.
Der er dog enkelte bestemmelser i charterudkastet, som har et bredere anvendelsesområde end de tilsvarende bestemmelser i menneskerettighedskonventionen.
Jeg har for nylig redegjort for, hvilke bestemmelser i charteret det drejer sig om, i et svar på et spørgsmål fra Folketingets Retsudvalg.
Jeg vil i øvrigt gerne fremhæve, at observatørerne fra Europarådet og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol har tilkendegivet, at de kan støtte charteret i dets nuværende form.
Charteret vil heller ikke berøre borgernes mulighed for at indbringe klager over den danske stat ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i Strasbourg.
Nogle vil måske rejse det spørgsmål
: Hvorfor er det overhovedet umagen værd at vedtage charterudkastet?
Tilføjer det noget nyt?
Dertil vil jeg svare: Charteret er et menneskerettighedsdokument, som vi har behov for.
Formålet er at tydeliggøre grænserne for EU's institutioners myndighedsudøvelse, når de lovgiver eller træffer afgørelser i forhold, hvor borgernes grundlæggende rettigheder berøres.
Disse grænser præciseres nu i charteret.
Ganske vist eksisterer grænserne allerede i dag, men som jeg har nævnt tidligere, skal man læse i mange forskellige dokumenter for at få et samlet overblik over de grundlæggende rettigheder. Jeg vil til slut gerne takke forhenværende justitsminister og formand for Folketinget, Erling Olsen, for et solidt og grundigt arbejde med udformningen af charteret.
Det har været et meget omfattende arbejde, hvor Erling Olsen har ydet en stor indsats.
Jeg vil derfor gerne opfordre Folketinget til at støtte regeringens ønske om, at charteret vedtages på Det Europæiske Råds møde i Nice.
Forhandling