runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-11-07:
Som justitsministeren nævner i sin skriftlige fremsættelse af dette forslag, kan isolationsfængsling være et særdeles belastende indgreb for en sigtet under efterforskningen i en straffesag.
Med det fremsatte forslag om ændring af retsplejeloven lægges der efter Dansk Folkepartis vurdering op til en ganske betydelig svækkelse af mulighederne for tidsmæssigt at varetægtsfængsle i isolation.
Dog er der fortsat mulighed for længere isolationsfængslinger, såfremt sigtelsen angår en forsætlig overtrædelse af straffelovens kapitel 12 eller 13 om terrorisme, samt i straffelovens § 191 og § 237, der omhandler narkokriminalitet og drab.
Lovforslaget bygger grundlæggende på anbefalingerne fra Strafferetsplejeudvalget, der foreslår de nuværende tidsgrænser for isolation nedsat ganske betragteligt.
Dansk Folkeparti er som udgangspunkt indstillet på at indgå i en politisk dialog, hvor vi sigter efter, at der ikke unødigt anvendes isolationsfængsling i det danske retssystem.
Men samtidig vil vi fra Dansk Folkepartis side også sikre, at målet forsat er, at der i forbindelse med efterforskning og opklaring af forbrydelser ikke opstår situationer, hvor der grundet mindre lovmæssig mulighed for at isolationsfængsle lovovertrædere sker en svækkelse af anklagerens mulighed for en effektiv sagsefterforskning.
Derfor har jeg også noteret mig, at justitsministeren begrunder ønsket om en lovændring med ønsket om at fastholde den nedgang i antallet af isolationsfængslinger, der allerede er opnået efter de tidligere lovændringer på området tilbage fra år 2000.
Såfremt det foreliggende lovforslag bliver vedtaget i sin nuværende form, vil den ufravigelige grænse for isolation blive markant i nedadgående retning.
Jeg vil bestemt ikke her ved førstebehandlingen afvise, at Dansk Folkeparti vil kunne støtte forslaget, men der er nogle spørgsmål, som vi gerne vil have besvaret i forbindelse med den videre behandling af lovforslaget.
Bl.a. har jeg noteret mig, at det ikke er en enstemmig indstilling, der foreligger fra Strafferetsplejeudvalget,
men at et mindretal fremfører, at tidsgrænserne ikke bør ændres i sager med en strafferamme under 4 år og ligeledes heller ikke i sager med en strafferamme over 6 år, idet man finder, at de allerede gældende tidsgrænser er vel korte og i øvrigt begrunder denne anbefaling med, at det allerede nu kan være meget vanskeligt i alle tilfælde at tilvejebringe den nødvendige efterforskning inden for de nugældende tidsfrister.
Med de kommentarer til det fremsatte lovforslag ser Dansk Folkeparti frem til den videre behandling af det.
Tom Behnke (KF), 2006-11-07:
Det er alvorligt, men desværre er det nogle gange nødvendigt at kunne foretage varetægtsfængsling i isolation.
Der er sager, hvor det er nødvendigt, og derfor skal muligheden også være til stede.
Siden år 2000 har der været en meget markant nedgang i antallet af varetægtsfængslinger i isolation, efter at Folketinget besluttede sig for det.
Det vil lovforslaget her fastholde og yderligere reducere, og det er vi fra konservativ side meget enig i.
Isolationsfængsling er nødvendig i visse sager, primært for at undgå at påvirke medsigtede, vidner eller andre, men isolationsfængslingen må ikke vare længere end absolut højst nødvendigt, for det at sidde i isolation er en alvorlig ting, og det er belastende.
Vi er derfor tilfredse med, at justitsministeren har fremsat lovforslag om, at man – groft sagt – halverer længstetiderne, men dog stadig væk opretholder en enkelt mulighed for, at man kan fravige i de allerallergroveste sager.
Når vi taler om terrorsager, når vi taler om drab eller meget grov narkokriminalitet, er der en lille mulighed for, at man kan fravige længstetiderne, men el lers går vi jo, som jeg nævnte, generelt ind og simpelt hen halverer længstetiderne for isolationsfængsling, for det er en belastning for de mennesker, der sidder der.
Det kan godt være, at det bliver lidt mere belastende for politiet, når man i efterforskningen skal være lidt hurtigere, men det er der ikke noget at gøre ved.
Her er et hensyn, vi er nødt til at tage, og så må politiet speede farten op i de her sager og få foretaget den del af efterforskningen, som er nødvendig, mens vedkommende sidder isolationsfængslet.
Så alt i alt kan vi fra konservativ side støtte lovforslaget.
Lene Espersen (KF), 2006-11-07:
For at vi ikke starter en stor diskussion om tortur, vil jeg godt sige: Jeg mener, at det må stå helt klart, at der ikke er noget konventionsstridigt i at benytte sig af isolationsfængsling.
Når det så er slået fast, tror jeg altså også, at det er vigtigt at få sagt, at det er helt afgørende, når der kører en efterforskning om ganske alvorlige sager, at der ikke er nogen mulighed for sigtede for selv at gå ind og påvirke efterforskningen undervejs.
Med den måde, som vores kriminalforsorg er indrettet på, altså den måde, vi indretter alle vores institutioner på på det område, vil jeg sige, at så synes jeg, at det er meget, meget svært at tænke sig sådan en løsning, hvor folk, der er sigtet for en meget alvorlig forbrydelse, får lov at bevæge sig frit f.eks. inden for kriminalforsorgens rammer med de muligheder, der er for at blive prøveløsladt, gå på udgang, have besøg osv.
Jeg synes, det er meget, meget svært at forestille sig tilfælde, hvor man, som jeg kan forstå fru Line Barfod forestillede sig det, lader folk være en del af det sådan mere frie samfund, uden at det så betyder, at der er en øget mulighed for at kunne påvirke bevisindsamlingen, som politiet er i færd med.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-11-07:
Det Radikale Venstre er meget kritisk og meget skeptisk indstillet over for brugen af isolationsfængsling.
Men vi anerkender dog, at den i visse særlige tilfælde kan være nødvendig for efterforskningen og opklaringen af forbrydelser.
Men vi mener også, at det er vigtigt at holde sig for øje, at det er alment anerkendt, at det altså er ødelæggende for de folk, som bliver udsat for isolationsfængsling, og at det er skadende for dem.
Jeg synes også, det er værd at bemærke, at der er tale om folk, der er varetægtsfængslet, og altså ikke om folk, der er dømt for forbrydelser.
Når det er sagt, er vi faktisk positive over for ministerens forslag, for det går jo i den rigtige retning.
Generelt havde vi da gerne set, at man var gået endnu længere ned, og derfor holder jeg også nærmest det, jeg vil kalde en spejltale i forhold til det, Dansk Folkepartis ordfører fremførte heroppe fra talerstolen.
Hvad angår børn og unge under 18 år, kunne jeg også godt tænke mig at få ministerens svar på, hvad det er, der gør, at man stadig ønsker at opretholde muligheden for at varetægtsfængsle i isolation.
Til sidst vil jeg sige, at selv om vi godt kunne have ønsket os meget mere, og selv om der også er faldet et par kritiske bemærkninger herfra, er der ros til justitsministeren.
Det siger jeg også som nyvalgt radikal udlændingeordfører.
Vi er nemlig i Det Radikale Venstre meget glade for, at vi nu har en minister i regeringen, der rent faktisk lytter til international kritik af forholdene i Danmark og retter op på sagerne efterfølgende.
Det synes vi at ministeren fortjener stor ros for.
Line Barfod (EL), 2006-11-07:
Jeg anerkender fuldt ud, at man med det her lovforslag forhåbentlig får begrænset brugen af isolationsfængslinger, i hvert fald varigheden af dem, men jeg forstår stadig ikke helt, hvorfor ministeren vurderer, at det er så nødvendigt, at vi i Danmark har muligheden for isolationsfængsling med risiko for, at nogle mennesker kan blive skadet af det, når man i andre lande kan klare sig uden.
Der mangler jeg at få nogle eksempler fra ministeren på, hvor det er, vi i Danmark har forhold, der adskiller sig fra de andre landes, forhold, som gør, at det er nødvendigt i Danmark, når man i andre lande kan klare sig uden.
Hvad er de helt konkrete eksempler på, at det ville være voldsomt skadeligt for Danmark, at vi ikke kunne bruge det, som nogle siger er på kanten af tortur?
Line Barfod (EL), 2006-11-07:
Dette forslag er en forbedring i forhold til de nuværende regler
, så derfor støtter Enhedslisten det.
Men vi mener, det er på tide, at man fuldstændig afskaffer isolationsfængsling frem for kun at lave en indskrænkning, som man gør her.
Det virker noget besynderligt, at flere andre lande godt kan klare sig uden isolationsfængsling og man så påstår, at det ikke skulle kunne lade sig gøre i Danmark.
Vi mangler stadig at se nogle konkrete eksempler på, hvor vi kan sige, at her blev en sag ødelagt, fordi man ikke brugte isolationsfængsling.
Dertil kommer så, at Justitsministeriet selv i høringsnotatet skriver: »Justitsministeriet er opmærksom på, at isolation ikke i enhver henseende kan udgøre et fuldstændig effektivt værn mod, at isolerede varetægtsarrestanter kan kommunikere med omverdenen.«
Man er altså godt selv klar over, at vi alligevel ikke, selv om man laver det indgreb at isolere folk, kan være helt sikre på, at de ikke kan kommunikere med andre, hvilket jo er det, der er formålet med isolationsfængslingen.
Spørgsmålet er, hvorfor man så alligevel skal udsætte folk for det meget store pres.
Især for dem, der er under 18 år, mener jeg klart, at det er på tide, at vi afskaffer isolations fængsling.
Vi ved, at der er nogle, der får psykiske skader af at blive isoleret, og at især unge under 18 år er ekstra påvirkelige over for at kunne få psykiske skader.
Og derfor er det umenneskeligt, at vi fortsætter med at isolationsfængsle dem under 18 år – det er endnu værre, end at vi isolationsfængsler de voksne.
Det virker underligt, at vi siger, at Danmark er en retsstat, som bygger på principper om, at folk er uskyldige, indtil det modsatte er bevist, og alligevel tillader at bruge en metode, som vi ved kan påføre folk varige skader.
Det hænger efter min opfattelse ikke sammen med, hvad man gør i et retssamfund.
Vi kunne i stedet vælge at lave delvis isolation med brevkontrol osv., hvor det begrænses, hvilke andre indsatte i fængslet, man må være i kontakt med, for selvfølgelig skal man ikke kunne sidde og diskutere sin sag med andre, der er fængslet i samme sag.
Endelig vil jeg sige, at man med de her tidsgrænser, der ligger i forslaget, laver en undtagelse for alt det, der står i kapitlerne om terror.
Det er altså lidt voldsomt, hvis det skal kunne udløse, at man kan fængsles i isolation.
Derfor bør vi se på, om isolationsfængsling skulle bruges efter, hvor meget man kan forvente at få for den forbrydelse, man har begået, og ikke efter, om den er omfattet af terrorbestemmelserne, fordi de er blevet så utrolig brede, som de er.
Kristen Touborg (SF), 2006-11-07:
Da SF's ordfører, fru Anne Baastrup, ikke kan være til stede i salen i eftermiddag, har jeg lovet at fremføre SF's synspunkter i sagen.
Det førte til stramninger i 1990'erne, som vi støttede, om end vi gerne havde set, at det blev strammere.
Med dette lovforslag sker
endnu en opstramning.
Også her så vi gerne flere stramninger, men naturligvis vil vi støtte dette forslag.
Charlotte Fischer (RV), 2006-11-08:
Vi mangler mere end 1.000 speciallæger, og vi mangler mere end 1.000 sygeplejersker, så der er virkelig brug for, at vi herinde i Folketinget tænker på, hvad det er, vi bruger de folk til, vi har derude.
Nu vælger vi så at sige, selv når det gælder folk med måske knap så alvorlige sygdomme, det kan være åreknuder eller andet – hvor ubehageligt det end er, så er det måske ikke det, vi har allermest brug for at prioritere superhurtige ventetider til – at vi bruger krudtet på dem, uden at vi ved, om problemet med interne ventetider i virkeligheden er meget større.
Det er så det ene.
Det andet, jeg bed mærke i, var, at Dansk Folkepartis ordfører ikke kunne svare på, hvad det her koster.
For sagen er jo, at der ikke er noget i lovforslaget, der viser, hvad det koster at lave den her sænkning, og det synes jeg faktisk er ret uforsvarligt, når vores opgave er at prioritere og simpelt hen at vide, hvor mange penge vi bruger på det her, for de kunne være brugt et andet sted med større nytte.
Birthe Skaarup (DF), 2006-11-08:
Med hensyn til de interne ventetider synes vi, det er fint, at vi fra den 1. oktober 2007 nedsætter ventetiden til 1 måned i stedet for 2 måneder ved det frie, udvidede sygehusvalg.
Der, hvor jeg siger der kan være nogle knaster, som jeg også sagde det i ordførertalen, er omkring hele behandlingsforløbet.
Det er også på den baggrund, at vi går ind og siger: Hvor er det, der mangler noget i det danske sundhedsvæsen?
Charlotte Fischer (RV), 2006-11-08:
Jeg vil vende tilbage til frit valg-garantien, der nu bliver sænket til 1 måned.
Det er jo hele tiden et spørgsmål, og det er der meget hårdt brug for på sundhedsområdet at vi hele tiden stiller sig selv: De penge, vi har, hvor bruger vi dem bedst henne?
Vores overbevisning i det her spørgsmål er, at når vi sænker frit valg-garantien fra 2 måneder til 1 måned, er det en forkert prioritering.
Jeg mener i hvert fald, vi burde kunne blive enige om, at vi gør det i blinde.
Derfor vil jeg spørge om to ting.
M013s08560926tojo.fm Page 897
Friday, January 5, 2007 12:54 PM
Dansk Folkepartis ordfører var selv inde på, at de interne ventetider kan være et problem.
Nu vælger vi at sænke frit valg-garantien og bruge pengene der i stedet for at bruge dem på interne ventetider, som måske er et meget større problem.
Så her vil jeg gerne spørge: Hvad ved Dansk Folkepartis ordfører om, hvor stort et problem det er?
Det andet spørgsmål er, når nu det handler om prioritering: Hvad koster den her indførelse af frit valg-garanti til 1 måned?
Kan Dansk Folkepartis ordfører finde noget sted i det her forslag, hvor man faktisk kan læse, hvad det koster, og hvor mange penge det er, vi bruger på det frem for noget andet?
Birthe Skaarup (DF), 2006-11-08:
Jo, det er rigtigt.
Det er da rigtigt, at det er lægen, der har ordinationsretten.
Problemet er blot, at vi har set mange ældre mennesker, der er afhængige af medicin hver dag, og hvor alene et navneskift gør, at de ældre bliver forvirrede.
Endelig vil jeg sige, at apotekerne også har et meget stort ansvar for at informere patienten om, hvad det nye præparat indeholder, at det er lig det, de har fået før.
Det er her, tingene går galt mange gange, når patienten går hjem med et nyt præparat, hvor der er et helt andet navn på.
Så er det, der opstår problemer med medicinen, at man får to slags præparater, til trods for at man kun skulle have den ene slags.
Nu vil jeg sige, at der lige er indgået et finanslovforlig, som fru Lone Møller siger, og det anser jeg for et rigtig godt forlig.
Der er tænkt på mange områder, både på de svage, på sundhedsvæsenet og på det sociale system.
Med hensyn til bagatelgrænsen har det før været oppe, at patienterne får tilskud til det billigste synonyme præparat på markedet, men vi er selvfølgelig optaget af, at patienterne, der hver dag er afhængige af medicin, ikke skal skifte præparat så tit, som vi har hørt – og så alligevel få et tilskud hertil.
Om vi kan få løst det her problem i udvalgsbehandlingen, ved jeg ikke, men jeg siger, at det er et af de problemer, vi skal ind og kigge på, også i forhold til det, vi har diskuteret før.
Vi har forskellige grupper, som fru Lone Møller ved, der har været meget berørte af det her.
Lone Møller (S), 2006-11-08:
Jeg hørte, fru Birthe Skaarup sagde, at Dansk Folkeparti også synes, det er lidt bekymrende med de der mange medicinskift, der er, at det er meget små prisforskelle, det drejer sig om, og at man gerne ville kigge på det i udvalget.
Jeg vil nu gerne bede fru Birthe Skaarup om at være lidt mere konkret om, hvorvidt Dansk Folkeparti er indstillet på at lave en bagatelgrænse.
Der er jo lige indgået et finanslovforlig, og de gode meninger og hjerter, og at det snart er jul, gør altså ikke, at borgerne kan se frem til, at de ikke skal skifte medicin i tide og utide, medmindre der er et flertal i det her Folketing, som vedtager en beløbsgrænse, som vi må finde ud af hvad er.
Men jeg vil gerne spørge: Er Dansk Folkeparti indstillet på at finde en beløbsgrænse og også lægge stemmer til, at pengene skal findes?
Birthe Skaarup (DF), 2006-11-08:
Ja, det kan jeg godt.
Det er jo sådan, at vi en gang imellem bør gå ind og kigge på, om vi gør tingene på den rigtige måde.
Har vi nogle arbejdsgange her, der gør, at patienterne bliver behandlet på den rigtige måde?
Vi snakker om interne ventetider også, og jeg vil da godt sætte spørgsmålstegn ved, om ikke det kan gøres bedM013s08560926tojo.fm Page 896 Friday, January 5, 2007 12:54 PM
Det er jo sådan, at der med økonomiaftalen for 2007 er afsat en økonomisk ramme til at finansiere den her aktivitetsstigning på 3 pct. fra 2006 til 2007.
Lise von Seelen (S), 2006-11-08:
Med hensyn til at behandlingsfristen sættes ned fra de 2 måneder til den ene måned, hørte vi tidligere Venstres ordfører nævne, at den kapacitetsudvidelse skulle hentes ved hjælp af 3-procents-effektiviseringer.
Deler fru Birthe Skaarup den opfattelse, at man henter ressourcerne til udvidelsen ved at lave den 3-procents-effektivitetsudvidelse på nuværende tidspunkt i sundhedsvæsenet?
Birgitte Josefsen (V), 2006-11-08:
Jeg vil gerne spørge fru Birthe Skaarup, om ikke hun er enig i, at det er lægen, der skriver recepten, når en patient skal have medicin, så det sådan set også er lægen, der fastsætter, hvilket medicinsk præparat patienten skal have.
Lise von Seelen (S), 2006-11-08:
Kan fru Birthe Skaarup komme lidt mere præcist ind på, hvor man opfatter at de effektivitetsgevinster skal hentes henne?
Birthe Skaarup (DF), 2006-11-08:
Jeg har sådan set givet udtryk for, at jeg synes, det er en god idé, at man nedsætter ventetiden fra 1. oktober 2007 til 1 måned.
Det er en aftale, der er lavet med regionerne, og jeg går ud fra, at regionerne også lever op til den aftale.
M013s08560926tojo.fm Page 898 Friday, January 5, 2007 12:54 PM
Per Clausen (EL), 2006-11-08:
Det har man valgt at prioritere højere end at gøre noget ved de interne ventetider, som typisk rammer mennesker med meget alvorlige, livstruende sygdomme, hvor selv meget kort ventetid kan være meget, meget alvorlig, også for den psykiske tilstand.
Helle Sjelle (KF), 2006-11-08:
Det er selvfølgelig en afvejning, men efter vores opfattelse er der ikke nogen tvivl om, at det er meget væsentligt, at man faktisk kan blive behandlet inden for ganske kort tid, når man er alvorligt syg, og derfor synes vi selvfølgelig, at ventetiderne rent principielt skal ned, uanset hvor de er i systemet.
M013s08560926tojo.fm Page 901 Friday, January 5, 2007 12:54 PM
Per Clausen (EL), 2006-11-08:
Jeg er sikker på, at den konservative ordfører har den tilgang til politik, at det kan handle om at prioritere, fordi man ikke kan løse alle udfordringer på en gang.
Fru Helle Sjelle sagde bl.a., at patienter ikke skal opbevares i behandlingssystemet, men behandles.
Men synes fru Helle Sjelle ikke, at det største problem, vi i virkeligheden har i dag, når vi snakker om opbevaring i stedet for behandling, er alle de mange patienter med meget alvorlige sygdomme, hvis behandlingsforløb gang på gang bliver afbrudt?
Og er det ikke vigtigere at få gjort noget ved det problem end at fokusere på, om man kan blive behandlet efter 1 måned eller 2 måneder?
Per Clausen (EL), 2006-11-08:
Jeg kunne godt tænke mig, hvis fru Birthe Skaarup kunne være lidt mere præcis med hensyn til, om hun synes, det er en rigtig prioritering at vælge at reducere de her ventetider fra 2 måneder til 1 måned, i forhold til at man kunne bruge de samme ressourcer på at reducere de indre ventetider og dermed reducere meget alvorlige ventetider for meget syge mennesker.
Birthe Skaarup (DF), 2006-11-08:
Jeg blev spurgt, hvem der udskriver recepten, og det er selvfølgelig den praktiserende læge.
Han skriver på recepten, hvad vedkommende skal have, og apoteket skal selvfølgelig udlevere det præparat.
Det kan jo ske, at patienten får en anden medicin end den, der står på recepten, men de to mediciner skal jo være identiske, så patienten får et produkt, der indeholder nøjagtig det samme som det ordinerede.
Men jeg kunne måske godt ønske, at apotekerne ydede en bedre service, hvis patienten ikke vil have det andet præparat.
Så burde man fortælle patienterne, at nu får de altså et andet produkt, men hvis de vil have det produkt, som de har fået tidligere, kan de måske få det, hvis de betaler 2-3 kr. ekstra.
Jeg har selv for ganske nylig hentet et produkt til en hjertepatient.
Det var et andet produkt end det, vedkommende plejer at få, og jeg måtte betale 5 kr. ekstra for at få det normale produkt.
Lone Møller (S), 2006-11-08:
Nu siger fru Birthe Skaarup, at hun er sikker på, at de medicinske patienter bliver ordentligt behandlet, men jeg er helt sikker på, at der er mange medicinske patienter, der ikke bliver ordentligt behandlet i dag, selv om der er en 2-måneders-ventetidsgaranti.
Det har jeg oplevet ved selvsyn.
Men det er ikke det, der er mit spørgsmål.
Mit spørgsmål går på, at jeg kan undres over, hvor lidt og hvor meget man kan garantere fra Folketingets talerstol.
Det er selvfølgelig korrekt, men kan fru Birthe Skaarup ikke bekræfte, at så kommer patienten til at betale ekstra?
Vi har nemlig vedtaget her i dette Folketing, at hvis der skal gives det højeste offentlige tilskud til medicin, er apoteket forpligtet til at udlevere den billigste medicin og ikke den, lægen har ordineret, uanset hvad der står på recepten?
Lægen har mulighed for at ordinere et andet præparat, men så kommer patienten også til at betale.
Er det ikke korrekt?
Er det ikke også korrekt, at hvis lægen skriver, at der f.eks. skal udleveres et andet epilepsipræparat, er det sådan, at hvis patienten skal have tilskud, skal der afleveres ansøgninger til lægemiddelindustrien og afgives blodprøver, og hvad ved jeg?
Vi er nødt til at forholde os til, hvad der er op og ned i denne sag, og til, hvad der er korrekt.
Birthe Skaarup (DF), 2006-11-08:
Jeg tror ikke, der er mange, der vil komme godt fra ikke at give de medicinske patienter en ordentlig behandling, så selvfølgelig får de medicinske patienter en ordentlig behandling.
M013s08560926tojo.fm Page 899
Friday, January 5, 2007 12:54 PM
Når fru Anne Baastrup nu nævner de private sygehuse, og at man muligvis vil prioritere det område, hvis man sætter ventetiden ned til 1 måned, vil jeg godt sige – og det står faktisk også i ministerens bemærkninger – at de private klinikker udgør ca. 0,75 pct.
Det vil sige, at af hver 100-krone-seddel, som bliver anvendt på sygehusområdet, går de 75 øre til de private klinikker, så derfor tror jeg ikke, der er nogen medicinske patienter, der kommer til at lide nød.
Det er i hvert fald ikke med Dansk Folkepartis stemmer, at et område som de medicinske patienter ikke vil blive prioriteret.
Anne Baastrup (SF), 2006-11-08:
Fru Birthe Skaarup påpegede i et af sine tidligere svar, at vi har problemer med at antage folk, der overhovedet er i stand til at arbejde på et hospital, fordi der ikke er nok uddannede.
Hvordan vil fru Birthe Skaarup sikre, at de mennesker, som nu arbejder på de medicinske afdelinger, ikke bliver overflyttet til andre afdelinger, hvor det er absolut nødvendigt at overholde den korte venteliste, fordi regionen ellers må af med penge til de private hospitaler?
Tror fru Birthe Skaarup ikke, at regionen for overhovedet at få økonomien til at hænge sammen faktisk bliver nødsaget til at nedskære antallet af varme hænder på de medicinske afdelinger for ikke at få røde tal på bundlinjen?
Birthe Skaarup (DF), 2006-11-08:
De har fået tilført over 1 mia. kr. i den aftale, og der skulle sandelig gerne være plads til de medicinske patienter også.
Anne Baastrup (SF), 2006-11-08:
Det, vi ved, er, at 90 pct. af de medicinske patienter er akutpatienter.
Det, vi også ved, er, at der ikke kommer flere ressourcer til de medicinske afdelinger.
Har fru Birthe Skaarup overvejet, når man nu kaster enøjede blikke på at nedsætte ventetiden fra 2 måneder til 1 måned, at man så i virkeligheden udsulter de medicinske afdelinger, fordi der ikke rigtig er noget at komme efter der, fordi der ikke rigtig er nogen risiko for, at disse mennesker går over og vælger frit, for de kommer simpelt hen bare ind akut?
Kan vi så ikke se frem til, at de medicinske patienter kommer til at ligge på gangene og i skyllerummene?
Har fru Birthe Skaarup genovervejet hele det her område?