Ulrik Kragh (V), 2003-11-13:
Danmarks sikkerhedspolitiske situation er en anden.
EU og NATO står for udvidelse.
Danmark er ikke længere en randnation i vores frie, demokratiske verdensdel.
Til gengæld er nye trusler blevet mere aktuelle.
International terrorisme skaber frygt hos borgerne, indskrænker friheden og ødelægger initiativet i den vestlige, demokratiske verden.
Spredningen af biologiske, kemiske og radiologiske våben forstærker terrortruslen.
Endelig giver spredning af atomvåben anledning til regionale konflikter og våbenkapløb, som kan føre til humanitære katastrofer og flygtningestrømme, der kan true stabiliteten i vores del af verden.
Regeringen har i sin sikkerhedspolitiske redegørelse på glimrende vis beskrevet disse ændrede trusselsbilleder, samt hvordan Danmark med fordel kan ændre sit forsvar, således at der bliver mere relevans til fremtidens opgaver.
Samtidig har regeringen opbygget en udenrigs- og sikkerhedspolitisk profil, hvor Danmark tager ansvar og deltager aktivt i de internationale militære alliancer og koalitioner, så vi kan forhindre humanitære katastrofer
med heraf følgende flygtningestrømme, fremme demokrati og menneskerettigheder samt deltage i krigen mod international terrorisme.
Med det nye trusselsbillede og den udenrigspolitiske profil som mål skal det kommende forsvarsforlig omstille forsvaret til fremtiden.
Det vil være naturligt at frigøre ressourcer ved nedlæggelse af det kendte territorialforsvar og i stedet bygge forsvaret op om to hovedopgaver.
For det første et nyt totalforsvar til beskyttelse af Danmark og for det næste et stærkt internationalt orienteret forsvar til imødegåelse af truslen, hvor den trænes og udvikles, samt at forfølge Danmarks udenrigs- og sikkerhedspolitiske mål.
Det nye totalforsvar af Danmark får opgaven at overvåge mod terror og beskytte befolkningen mod terror, som vi har oplevet den i USA, på Bali og i Saudi-Arabien.
Det skal beskytte infrastruktur, kommunikation og forsyning imod lammelser og angreb og i det hele taget sørge for, at vi i Danmark kan beskytte os imod terror, enten fra herboende mennesker, som af ubegribelige grunde sympatiserer med de internationale terrornetværk, eller fra fundamentalister, som vil gøre gengæld mod Danmark for den aktive udenrigs- og sikkerhedspolitik, som vi fører.
Til løsningen af det nye totalforsvar er politiet, forsvaret, med særlig vægt på hjemmeværnet, og beredskabet vigtige institutioner.
Danmark har store ressourcer til rådighed i de frivillige organisationer.
Det er klart, at de nye opgaver kræver nye strukturer og nye uddannelser for de værnepligtige og hjemmeværnet.
I Venstre er vi parate til at tage disse beslutninger om ændringer, når der ligger et kvalificeret beslutningsgrundlag senere på året.
Med etablering af det nye totalforsvar til erstatning for det tidligere kendte forsvar med mange kampvogne, F-16-fly og tunge strukturudgifter vil vi kunne frigøre midler, som kan målrettes til et internationalt orienteret forsvar.
For at kunne forfølge de udenrigs- og sikkerhedspolitiske mål ser Venstre et dansk forsvar, som i rammen af FN- og NATO-koalitioner og efter folkeafstemning også gennem EU vil kunne virke effektivt i hele verden.
Jeg har en række hovedpunkter, som er Venstres ambition
for et internationalt orienteret forsvar
: Det skal kunne deltage aktivt i NATO's Response Force for derigennem løbende at opgradere det danske forsvar til det teknologiske niveau, som kræves for at kunne deltage i aktioner i verdens brændpunkter. Det skal kunne investere i de nødvendige våbensystemer og udstyr, således at de danske soldater kan virke i samarbejde med vore alliancepartnere.
Det skal kunne stille med kvalificeret mandskab til internationale operationer i nogenlunde dobbelt omfang af, hvad vi har set igennem de sidste 10 år, herunder også med mandskab, der kan rykke meget hurtigt ud.
Det skal kunne udsendes til verdens brændpunkter via forbedret transportkapacitet. Denne forbedrede logistik opnås både igennem danske investeringer og et samarbejde i NATO-regi.
Det er klart, at så ambitiøse mål for et internationalt orienteret forsvar kræver benhård prioritering.
Forsvaret kan ikke fastholde alle våbensystemer og udstyr på samme niveau som i dag, men må finde områder, hvor Danmark internationalt kan gøre relevant forskel.
Disse prioriteringer skal tages under hensyn til dansk tradition, erfaring og kompetence, samt hvad der efterspørges i NATO-regi.
Forsvarskommandoen og Forsvarsministeriet arbejder intensivt på at skabe et kvalificeret beslutningsgrundlag for de valg, vi står over for, og vi ser i Venstre frem til, hvilke forslag regeringen kommer med, når de mange analysegrupper er færdige.
I den forbindelse vil jeg på vegne af Venstre, Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti, Det Radikale Venstre og Kristendemokraterne fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »Folketinget noterer sig og tager til efterretning, at - regeringens overvejelser om forsvarets udvikling efter 2004 tager udgangspunkt i de sikkerhedspolitiske vilkår, som er skitseret i redegørelsen for den af regeringen nedsatte arbejdsgruppe, - forsvaret på den baggrund skal styrke sin evne dels til at bidrage til totalforsvaret, bl.a. for at imødegå og afbøde virkningen af terrorhandlinger, dels til at opstille veludrustede militære styrker til udsendelse i internationale opgaver, - bl.a. hjemmeværnets opgaver og struktur, værnepligtens indhold og længde samt det civile beredskab og forsvarets opgaver og struktur overvejes for at opnå den mest fleksible og effektive anvendelse af samfundets ressourcer til at imødegå de ny udfordringer, - de militære styrker skal kunne anvendes både internationalt, herunder i rammen af FN, OSCE og NATO's Response Force, og inden for rigets grænser i forsvaret af Danmark, og - det er regeringens hensigt at indlede politiske drøftelser om et nyt forsvarsforlig i foråret 2004.«