Frank Aaen (EL), 2006-10-26:
Som andre har været inde på, er det et meget omfattende lovforslag, og jeg er ikke utilbøjelig til at mene, at der for f.eks. hvidvask er nogle fordele ved at lave et sådant lovforslag her.
Den grundlæggende filosofi er, at bare det, at vi har et kæmpestort åbent og frit marked, der er reguleret af fælles regler, i sig selv er en fordel, som man skal støtte.
Den filosofi køber vi ikke.
Vi har aldrig nogen sinde ment, at bare det, at man åbnede de finansielle markeder og havde kapitalens fri bevægelighed hen over grænserne, var en fordel for almindelige borgere og for muligheden for at udvikle demokratiet.
Jeg tror faktisk, at muligheden for at styre kapitalbevægelser og styre, hvad der foregår blandt dem, der har rigtig mange penge, var bedre betrygget ved, at vi i højere grad havde mulighed for nationale regler og på den måde kunne følge selskabernes gøren og laden meget tættere, end vi kan i dag.
Jeg tror faktisk, at det, der foregår med f.eks. det lovforslag og hele den proces, der har været med at lave mere åbne finansielle markeder, svækker demokratiet.
Derfor vil vi bare af den principielle grund stemme imod det samlede lovforslag, selv om der utvivlsomt er dele af lovforslaget, som vi støtter gennemførelsen af – eller ville kunne støtte, hvis det lå som en selvstændig lovgivning.
Med hensyn til høringer vil jeg sige, at normalt er det, at forslag er i høring, jo afgørende for os, når vi skal tage stilling til, om et lovforslag er godt eller dårligt, eller til, hvad der måtte være af problemer i et lovforslag.
Jeg ved ikke, om f.eks. Datatilsynets indvendinger imod lovforslaget og dets implementering er taget til efterretning, og jeg vil gerne høre det fra ministeren eller have det i et skriftligt svar efterfølgende.
Som jeg før har nævnt, ville det være godt her, hvis man f.eks. havde en anden høringsrunde.
Af rent bureaukratiske årsager er jeg ikke sikker på at man altid skal have to høringsrunder, men nogle gange ville det være rigtig godt med en anden høringsrunde, hvor man spørger dem, der har fået det i høring første gang, om de så efter de bemærkninger, der kommer i høringsnotatet, og de tilretninger, der er sket af selve lovforslaget, er tilgodeset, eller om de stadig væk har indvendinger.
Det kan man jo ikke se nogen steder, og jeg kan f.eks. ikke se nogen steder, om Datatilsynet synes, at de indvendinger, de har gjort, er imødekommet.
Der er et andet problem, som jeg måske synes er endnu værre, og det er, at når vi så får et høringssvar fra Forbrugerrådet, som er et af de steder, vi normalt kigger på, så står der, at Forbrugerrådet på grund af manglende ressourcer desværre kun har haft mulighed for at forholde sig til forslagets § 11.
Det vil sige, at med hensyn til resten af loven har Forbrugerrådet altså ikke afgivet noget høringssvar.
Det synes jeg er en alvorlig svækkelse af mine muligheder for at være sikker på, at det her også er ordentligt gennemarbejdet set ud fra et forbrugersynspunkt.
For det er jo nemlig sådan, at de, der har gavn af det her, jo er de rigtig store investorer, altså banker osv.
Men de er jo professionelle, og de har deres eget ansvar for, at tingene går ordentligt til.
Når man her fra Folketingets side og særlig fra de borgerlige partiers side siger »borgeren«, så skal vi jo oversætte det til »de store virksomheder«.
Det er dem, man kigger på, og det er også dem, der har ressourcer til at gå ind i sådan noget her, hvorimod den almindelige borger, dig og mig, der ikke har så mange penge, i langt højere grad kommer i klemme i de her systemer, fordi vi hverken har ressourcer til at gennemskue det, når det drejer sig om det indre marked, eller til at gennemskue det, når man bevæger sig ud på et marked med andre regler end dem, der gælder i Danmark.
Derfor synes jeg, at det er meget alvorligt, at Forbrugerrådet ikke har haft tid til at gå igennem det hele, altså ikke har haft ressourcer til det.
Og det siger mig, at Forbrugerrådet altså skal have nogle flere penge, for vi kan ikke have, at Forbrugerrådet i forbindelse med så vigtig en del, som erhvervslovgivningen jo er, ikke har ressourcer til at gennemgå det hele.
Hvem skal så gøre det på forbrugernes vegne, når Forbrugerrådet ikke kan?
Og det synes jeg også er et principielt problem, som gør, at jeg ikke bare trygt tør vedtage denne lov.
Så med de bemærkninger vil jeg sige, at vi altså ikke er indstillet på at støtte lovforslagets gennemførelse.