Ritt Bjerregaard (S), 2001-02-28:
Fiskeriet står i dag i en problematisk situation.
Indtjeningen i år 2001 er under pres, især i torskefiskerierne, flåden er delvis forældet og samtidig stærkt belånt, og vi har overkapacitet i en række fiskerier.
Det er regeringens opfattelse, at det meget hurtigt er nødvendigt at sætte ind over for de store strukturelle problemer, der er i fiskeriet, for at sikre det på lang sigt.
Den aktuelle situation medfører vanskeligheder for den enkelte fisker i dag, og den forværrer de langsigtede perspektiver.
Dertil kommer, at vi ikke udnytter vores fiskerflåde på en økonomisk rationel måde.
Der er flere tegn på, at kapaciteten i flåden er for stor, og de mekanismer, vi anvender for at fordele kvoterne mellem de enkelte fartøjer, virker ikke i alle situationer godt nok. Der er behov for en stabilisering af bestandene, og der er behov for at forbedre selektionen i fiskeriet og ikke mindst udsmidet af fisk.
Efter regeringens opfattelse er det afgørende, at fiskerierhvervet får mulighed for at se fremad.
Vi kan ikke på kort sigt skaffe flere fisk, og selv om man kan kritisere EU-kvotepolitikken, ja, så ændrer det ikke ved, at der jo er blevet færre torsk.
Vi har imidlertid stor frihed til at indrette vores flåde og vores fiskeriregulering, som vi selv ønsker.
Regeringen ønsker at regulere fiskeriet på en måde, der giver fiskerne bedre mulighed for at disponere langsigtet og for at opnå en rimelig indtjening.
Fiskeriets natur er, at indtjening og fangstmuligheder svinger stærkt fra år til år, og de danske reguleringer bør sikre, at der i de gode år bliver mulighed for at investere i flådens fornyelse. Regeringen har taget hul på en ændring af forvaltningspolitikken, og vi har inviteret erhvervet til en dialog på andre områder.
Regeringen gennemfører den 1. marts i år en kapacitetsbekendtgørelse, der betyder, at det bliver lettere at skaffe kapacitet til nybygning af fiskefartøjer til de fiskerier, hvor indtjeningen er tilfredsstillende.
Den strukturpolitiske konsekvens er selvfølgelig, at der købes kapacitet op fra de fiskerier, hvor indtjeningen er utilstrækkelig. Det er regeringens opfattelse, at denne strukturelle fleksibilitet er nødvendig i flåden.
Jeg skal dog nævne, at muligheden for handel med kapacitet sker inden for nogle fartøjskategorier, således kan f.eks. fartøjer under 12 m ikke opkøbes og genanvendes til større fartøjer.
Forudsætningen for, at kapacitetsreglerne kan bidrage til en fornyelse af flåden, er først og fremmest, at indtjeningen er tilstrækkelig stor.
Regeringen finder, at fiskerireguleringerne skal afspejle de forskellige forhold i de enkelte fiskerier.
Kystfiskeriet, det demersale fiskeri efter bundfisk og det pelagiske fiskeri efter stimefisk har hvert deres særlige forhold, som jeg ikke tror at et enkelt reguleringssystem kan tilfredsstille fuldt ud.
Det er regeringens opfattelse, at en ændring af fiskerireguleringen i en mere markedsorienteret retning er nødvendig for især de dele af flåden, hvor finansieringen af nye fartøjer er meget byrdefuld.
Det gælder især det pelagiske fiskeri og industrifiskeriet, hvor et nyt fartøj i dag koster omkring 100 mio. kr.
Regeringen arbejder derfor for, at der i disse fiskerier kan etableres en regulering, der skaber bedre planlægningsgrundlag og økonomisk mulighed for fornyelsen af denne del af fiskerflåden.
Vi afsøger i øjeblikket mulighederne for at formulere en dansk model for omsættelige fiskekvoter især for dette fiskeri.
En række lande med Island og New Zealand som de bedst kendte eksempler har gennemført forskellige varianter af omsættelige kvoter, men ingen af dem passer til, hvad vi har brug for i Danmark.
Også i EU er der gennemført omsættelighed
i dele af fiskeriet.
Det gælder i Holland og Storbritannien.
Det demersale fiskeri efter bl.a. torskefisk og fladfisk har som et væsentligt problem, at fiskeriet ikke er tilstrækkelig selektivt.
Regeringen vil udvikle reguleringerne af de demersale fiskerier ved i højere grad at inddrage forhold vedrørende økonomi, ressourceudnyttelse og moderne fiskeriteknologi for dermed at fremme indtjeningen, øge selektiviteten og mindske udsmidet i fiskeriet.
Det er imidlertid allerede nu nødvendigt at se på konkrete muligheder for at reducere discard.
Jeg har med interesse studeret de norske regler, og selv om situationen i vore farvande er forskellig, mener jeg, at vi bør gribe ind over for det unødvendige udsmid af de lovligt fangede fisk
, hvis man ikke synes, at priserne er gode nok - det, vi kalder upgrading.
Jeg vil snarest drøfte mulighederne herfor med erhvervet.
Det giver sig selv, at et egentligt forbud er vanskeligt at kontrollere, og en opbakning fra erhvervet er derfor meget værdifuld.
I lyset af den alvorlige situation håber jeg på en konstruktiv diskussion om dette.
Discardproblemet vedrører mange andre forhold, herunder spørgsmålet om selektiviteten i fiskeriet.
Regeringen vil gå aktivt ind i EU-arbejdet for at etablere en langsigtet genopbygningsplan for torsken i Nordsøen.
Det er regeringens klare mål, at planen på den ene side skal sikre en dokumenteret reduktion i fiskeriindsatsen og på den anden side skal medvirke til at reducere udsmidet af fisk.
Regeringen ønsker at bevare et lokalt og alsidigt kystfiskeri baseret på, at fiskeriet kan finde sted inden for årlige kvoterammer, der fastlægges under hensyn til fiskeriets afhængighed af vejrlig og lokale fiskerimuligheder.
Regeringen er opmærksom på, at lokal erhvervspolitik og adgangen til markedet for ferske fisk også har særlig betydning for dette fiskeri. EU-støtteordningerne for fiskeriet skal bruges mere aktivt for at fremme fornyelsen og reducere fangstkapaciteten.
Regeringen foreslår i sammenhæng med de øvrige tilpasninger, at der gennemføres en nybygningsstøtte for fiskerfartøjer, hvor støtten gives til den fisker, der tager mere kapacitet ud af flåden, end han sætter ind.
Regeringen er meget opmærksom på de aktuelle problemer.
Jeg har nedsat en arbejdsgruppe med deltagelse af fiskerierhvervet til vurdering af konsekvenserne af kvotereduktionerne i 2001.
Det er regeringens opfattelse, at der ikke generelt bør gives økonomisk kompensation ved udsving i en erhvervssektors indtægtsgrundlag.
Det bør imidlertid altid overvejes, hvilke initiativer der kan hjælpe med til at fremme strukturtilpasning og omstilling i erhvervene.
Vores rådgivningsgrundlag er ikke godt nok på det område.
Det må kunne gøres bedre.
Regeringen vil prioritere indsatsen her.
Regeringen vil også nedsætte et udvalg for at afdække
aktuel viden om menneskelige og naturgivne påvirkninger af fiskebestandene og disses betydning for bestandenes fremtidige udvikling, og her tænker jeg bl.a. på forureningen med miljøfremmede stoffer og på konsekvenserne af olieudvindingen. Regeringen vil støtte EU's arbejde for en genopretningsplan for torsk, som er biologisk effektiv, og vi vil i samarbejde med erhvervet arbejde for den mindst mulige negative effekt for danske fiskere. Jeg ser frem til dagens debat, og jeg vil lytte meget til de forslag og ideer, der i dag kommer frem, og som kan danne grundlag for regeringens arbejde for at sikre fiskeriet en god fremtid.