runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2002-02-27:
Ministeren nævnte, at Danmark har gjort det godt på området, og det er naturligvis også tilfældet, når man ser på vindenergien.
Men jeg vil bede ministeren bekræfte, at ud over den dårlige profil, regeringen har skabt i udlandet, og som hr. Ole Vagn Christensen var inde på, står Danmark altså med det problem, at Kommissionen har afsløret, at regeringen fifler med det danske CO2-regnskab, hvilket altså betyder, at Danmark bliver nødt til at gøre en yderligere indsats for ikke at sabotere Kyotoaftalerne om klimaforbedringer.
Danmark har et meget alvorligt efterslæb og et meget stort problem, også et forklaringsproblem, og derfor forstår jeg ikke, at ministeren kan sige, at vi allerede har gjort nok.
Man vil altså få at vide fra Kyotoprotokollen, at Danmark bliver nødt til at gøre endnu mere.
Ole Sohn (SF), 2002-02-27:
Sidst, vi havde forslaget til behandling, sagde jeg, at det kunne være vanskeligt at være imod forslaget, for det er jo det samme som at sige, at man sådan set godt mener, at man kan være lidt småberuset, når man har ansvaret for sig selv og andre, så derfor er vi principielt positivt indstillet over for forslaget.
Et eller andet sted er det vel også principielt rimeligt, at man er skikket til på ædruelig vis at føre et skib, når man tager ud, så alene af den grund ser vi meget positivt på det.
Så har der været et spørgsmål om det her med robåden, om man stadig væk kan have lov at synge: I en lille båd...
Nu er det jo faktisk sådan - man kan måske godt overveje, om man skal tage det med, der kan være for og imod, men i al fald er det vist en kendsgerning - at en stor del af dem, som omkommer ved sejlads i robåde, omkommer, fordi de har gylpen nede, og det er selvfølgelig, fordi man ikke kan stå ordentligt op, hvis man er beruset. Jeg kunne dog sige, at der er et emne, som jeg måske nok mener er i hvert fald mindst lige så væsentligt i forhold til spørgsmålet om alkoholpromiller, og det er spørgsmålet om, at man har et bevis, et duelighedsbevis.
Nu bliver det jo indført her fra den 1. juli for speedbåde, og det kvitterer jeg for, det er faktisk et gammelt SF-forslag, som er blevet realiseret, men vi mener faktisk, at det samme bør være gældende for sejlskibe, nemlig at man er skikket til at føre et sejlskib.
Det viser sig jo, at søredningstjenesten har mange opgaver med at hente folk i land, som ikke er i stand til at betjene et skib, og heri ligger der faktisk en stor opgave.
Jeg er enig i, at der er problemer, specielt i stærkt befærdede områder, med hurtiggående speedbåde og lignende, og det er klart, at selv om man har et duelighedsbevis, er der stadig væk problemer, hvis man drikker sig beruset. Jeg ved ikke, om det ligger i forslaget, men man kunne måske løse det ved det, vi tidligere har foreslået, nemlig at de sejlende får et registreringsnummer på speedbådene, for det, der er problemet for politiet, er jo, at de ikke kan registrere personerne i skibene, når disse sejler for fuld fart.
Hvis der nu var et registreringsnummer på speedbåde, så ville politiet jo efterfølgende kunne sikre sig, at de fik fingre i de knægte, som det ofte er der sejler for hurtigt.
Jeg mener faktisk, der er en lang række andre problemer.
Derfor vil jeg gerne give Kristeligt Folkeparti det tilsagn, at vi under udvalgsbehandlingen vil gå positivt ind i vurderingen af forslaget, men at vi også skal inddrage en række af de andre elementer, som skal til for at skabe en bedre sikkerhed til søs.
Så der er en lang række elementer i forslaget, som jeg mener det er værd at arbejde videre med, for at vi på den bedst mulige måde får større sikkerhed til søs.
Carina Christensen (KF), 2002-02-27:
Jeg vil starte med at sige, som mange af de andre også har sagt, at i Det Konservative Folkeparti er vi meget enige med forslagsstillerne i intentionen i lovforslaget, og det var vi sådan set også, da man fremsatte lovforslaget sidst.
Der er ingen tvivl om, at man må se med stor alvor på de situationer, hvor fritidssejlere under indflydelse af spiritus udgør en fare for sikkerheden til søs.
Hver eneste ulykke er én for mange, og det vil vi selvfølgelig også gerne være med til at forhindre.
Forslagsstillerne lægger bl.a. op til at sidestille færdsel til søs med færdsel på landjorden.
Det mener jeg nu ikke helt at man kan, intensiteten og hastigheden er nu engang betydeligt højere i trafikken på vejene, end den er i trafikken til søs.
Jeg kan derfor også være en smule i tvivl om, hvorvidt promillegrænser til søs vil have den samme præventive effekt, som de har haft på land, hvor de jo helt sikkert har haft en god virkning.
Som også ministeren var inde på, udtalte Søsportens Sikkerhedsråd, da lovforslaget blev behandlet sidst, at man ikke mente, at indførelse af faste promillegrænser ville nedsætte antallet af ulykker forårsaget af spiritussejlads i fritidsfartøjer.
I Det Konservative Folkeparti deler vi dette synspunkt
om, at det, der bør satses på, er mere oplysning, mere information og mere uddannelse på området, ikke mere kontrol.
Det er også vigtigt at understrege, som det også er blevet det, at der jo allerede i den gældende lov om sikkerhed til søs er hjemmel til at straffe fritidssejlere, der optræder uagtsomt til søs med risiko for andres helbred.
Alt i alt: Vi er meget enige i intentionerne, men vi kan ikke støtte forslaget.
Jeg vil dog gerne ligesom Venstres ordfører takke Kristeligt Folkeparti for, at det har sat problemet på dagsordenen og dermed også skabt mere oplysning.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-02-27:
Jeg vil sige, at hvis det under udvalgsbehandlingen skulle vise sig, at vi kan få flertal for forslaget med en ændring, der imødekommer fru Brix' indvendinger her, så er jeg bestemt til at handle med.
Colette L. Brix (DF), 2002-02-27:
Der vil jeg ikke give hr. Ole M. Nielsen helt ret.
Hvis nu sådan en båd kæntrer med fire unge mennesker, og der er et andet fartøj omkring den der lille båd, så vil man jo forsøge at redde dem, og alene det kan jo være farligt.
Det er til fare for andre.
Hvis man drikker, er man, uanset hvilket fartøj man er i, til fare for andre mennesker.
Det at unge mennesker i drukken tilstand tager ud på havet er farligt.
Hvis der er andre mennesker til stede, børn omkring osv., og de springer ud, kan det gå galt.
Vi har jo lige set en ulykke, hvor det netop var unge mennesker, der var ude, og hvor en anden prøvede at redde dem, og manden druknede simpelt hen.
Det er faktisk farligt, og jeg vil altså sige, at det er ligegyldigt, hvem det er, der dør.
Spiritus hører ikke til, det gør det ikke.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-02-27:
Nu har vi måske vendt debatten på hovedet - men det gør jo ikke noget, bare den er nyttig - når det er fru Brix, der stiller spørgsmålene, og mig, der svarer, det burde måske være omvendt.
Når vi ikke har taget de der både med - i en lille båd, der gynger, eller hvordan den nu er; det lyder vældig hyggeligt - så er det, fordi når man er i en robåd, er man ikke til gene eller til risiko for andre mennesker, og folk må altså også have lov til at have ansvar for sig selv.
Men det var en afvejning, som vi diskuterede meget, da vi diskuterede det her.
I vort første forslag har vi heller ikke sejlbåde med, men kun motorbåde, og det er faktisk en imødekommelse af hr. Kim Andersens indvending, da vi havde forslaget til behandling for 2 år siden, at vi har taget sejlbåde med.
Dengang var afvejningen altså den, at i robåde og i sejlbåde er farten ikke så høj, at man er til gene for andre mennesker, men kun for sig selv.
Så det er altså dér, den ligger.
Colette L. Brix (DF), 2002-02-27:
Jeg siger tak til hr. Ole M. Nielsen, men jeg må bede om noget mere dokumentation.
Jeg må se, hvad der står i de forskellige breve fra de forskellige styrelser, og se, hvad der ligger af dokumentation for, at det her vitterlig er et problem. Så er der en ting til i lovforslaget, der undrer mig, og det er, at hvis nu fire unge mennesker ravende fulde, døddrukne, ror ud på vandet, én har ansvaret, han tager de der årer og ror - tag bare med, kammerater - og så vælter båden, og de dør alle sammen.
Altså der er jo ingen restriktioner over for dem, de kan jo bare tage ud.
Det er sådan nogle ting, der nager mig lidt.
Altså man skal lave et lovforslag, der siger, at for al fart på havet gælder 0,5 promille, ligesom den gør for bilkørsel.
Jeg har svært ved det der hele tiden med lidt her, lidt der og lidt til den anden side.
Det er altså, ligesom det virker forkert på befolkningen.
Sådan har jeg det med det.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-02-27:
Mit indlæg her skal ikke være et spørgsmål til fru Colette Brix, det var sådan set hende, der stillede spørgsmål til mig.
Men det, jeg bare vil gøre opmærksom på, er, at det eksemplar af lovforslaget, som blev omdelt i første omgang, ikke var det rigtige.
Der var altså sket en fejl i udvalgsafdelingen, så det var et gammelt forslag, der blev fremsat for et par år siden.
Dette er et nyt, og deri er bemærkninger, som er svar på det, fru Colette Brix spørger om, nemlig om myndighederne.
Efter vores behandling for 2 år siden fik vi ikke nogen særlig respons, oven i købet er det helt rigtigt, som ministeren nævnte, at der fra en enkelt af de her søsportsorganisationer var en indvending imod det.
Men efterfølgende var der så en del opbakning til det i søsportsblade, søsportskredse, fra havnefogeder osv.
Det gav anledning til, at vi tog det op igen og fremsatte det i efteråret, hvor det så ikke nåede at komme til første behandling.
Vi havde så kontakt med havnefogeder og med politifolk i henholdsvis Svendborg og Frederikshavn, begge de to steder, hvor der var sket ulykker, i Frederikshavn en meget, meget alvorlig ulykke.
Det er vist ikke, fordi sydfynboere og folk fra øhavet er værre end andre, men der er en større søsportsintensitet, og der har man altså for ofte problemer med berusede sejlere, som er til fare for sig selv, men desværre jo også for andre, og specielt unge mennesker i speedbåde osv. kan være til ganske stor gene og fare for andre mennesker.
Så det er baggrunden for forslaget.
Colette L. Brix (DF), 2002-02-27:
Ja, man skal passe på ikke at komme ud på for dybt vand.
Jeg vil nu alligevel sige til hr. Ole M. Nielsen, at jeg giver ham lidt ret, for jeg kan ikke se, at der er forskel på at være ravende fuld i et fritidsfartøj ude på havet og så køre rablende fuld rundt på Smakkegårdsvej i Gentofte.
Jeg har altså meget svært ved at se den forskel.
Er man fuld, og man omgås med noget så vigtigt som at føre et fartøj, er det en kedelig, kedelig affære.
Jeg vil gerne sige til forslagsstilleren fra Kristeligt Folkeparti, at Dansk Folkeparti principielt har sympati for tanken bag forslaget.
Der er ikke nogen grund til at tro, at det ikke skulle være forbundet med en risiko at sejle i sprutpåvirket tilstand både for føreren, de ombordværende og måske også for omgivelserne.
Lige så vel er jeg klar over, at der eksisterer spirituspåvirkede fritidssejlere, men jeg må på den anden side også bemærke, at jeg savner altså noget mere dokumentation for problemets omfang.
Hvad er den konkrete baggrund for dette her forslag?
Jeg synes, at vi i denne sag bør gå i udvalget og finde ud af, om der er et krav fra myndighederne, og om det her er et stort problem.
Er det et stort problem, må vi lovgive om det.
Jeg har stadig den principielle opfattelse, at vi lovgivere skal omgås vor kompetence til at give love med megen ydmyghed, kun lovgive, hvis der er et klart dokumenteret behov derfor, og loven skal kunne kontrolleres, og den skal være i stand til at løse et problem.
Jan Trøjborg (S), 2002-02-27:
Jo, jo, formålet er o.k. og sympatisk, men jeg vil gerne gøre hr. Ole M. Nielsen opmærksom på, at i praksis er det altså sådan, at er der nogen, der får på puklen, er det altså folk, der ikke forstår at føre deres fartøj efter reglerne og bestemmelserne.
Når sådan nogle er observeret til søs og kommer i havn, falder alle de venlige sejlere over vedkommende.
Hvis der er tilfælde, hvor der er spiritus involveret, er jeg da sikker på, at der også vil være en mulighed for, at der kan tilkaldes myndigheder, således at de kan håndhæve de pligter, de har i henhold til søloven.
Det er jo klart ulovligt i forhold til lov om sikkerhed til søs at føre et skib i en tilstand, hvor man ikke er i stand til at gøre det forsvarligt.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-02-27:
Jeg vil sige til den socialdemokratiske ordfører, at med hensyn til handelsflåden og ham dér, der var ved at sejle Kronborg i sænk, gjorde han det jo, indtil han kom i nærheden af kysten, i internationalt farvand, og der kan man ikke håndhæve den slags ting her.
Det er også derfor, at man ikke skal farte rundt efter fritidsfartøjerne ude på vandet, for de er også det meste af tiden, hvis de er ret langt ude i hvert fald, i internationalt farvand, og der kan man ikke gøre det.
I øvrigt har handelsflåden ganske strenge krav og også
en ganske streng selvjustits
Det gælder måske ikke visse udenlandske nationaliteter, men danske har det i hvert fald, og der ser vi ikke den slags problemer.
Det er sådan set det eneste, der kræves.
Ligesom vi ikke mener, at politiet hele tiden skal jagte rundt efter folk på landevejene, mener vi heller ikke, at man skal jagte rundt efter fritidssejlere.
Men man har en mulighed, når problemet er der, og så har man en fast grænse, og det letter, som det er beskrevet i bemærkningerne, retsforfølgelsen.
Jan Trøjborg (S), 2002-02-27:
Jamen jeg tager såmænd ikke ordet for at ødelægge den gode stemning.
Men sagen er jo seriøs, og Kristeligt Folkeparti skal da ikke have utak for, at vi kan få en debat i Folketinget om søloven.
Forslaget handler som bekendt kun om at indføre promillegrænsen for fritidsfartøjer og ikke for erhvervsfartøjer, dvs. altså heller ikke for den fører af det fartøj, der var ved at sejle Kronborg ned forleden.
Men fritidsfartøjer er nok så væsentlige. Punkt 1: Jeg tror indledningsvis, at det er vigtigt at sige, at de regler, vi har i dag, er skrappe.
Som ministeren var inde på, er det skrappe regler.
Imidlertid er virkeligheden også sådan, at det sker, at de regler bliver overtrådt.
Der er brodne kar alle steder.
Det er der også blandt sejlere, desværre.
Punkt 2: Det er imidlertid også min egen erfaring som sejler, at også førere af fritidsfartøjer er meget ansvarlige i forhold til det store ansvar, der ikke alene påhviler dem i overensstemmelse med søloven, for det er de også i høj grad for at beskytte både sig selv og de øvrige fartøjer, som er i sejlads, og så er der naturligvis også det store ansvar, der påhviler dem i forhold til de store værdier, som de forvalter.
Så mit indtryk er, at det er seriøse mennesker.
Punkt 3: Hr. Kim Andersen var inde på spørgsmålet om implementering, og jeg tror nok, at de fleste, der kender lidt til sejlads, kan indse, at det er meget, meget, meget vanskeligt at forestille sig, at forslaget kan implementeres på en rimelig måde.
Punkt 4: Vil det være en rimelig måde at anvende samfundets ressourcer på at skulle opbygge en fornuftig form for effektiv virkende kontrol af en sådan regel?
Det ville det næppe.
Så Socialdemokratiets holdning til forslaget er, at det er vigtigt at føre kampagner på området, således at man er opmærksom på, at spiritus og sejlads ikke hænger sammen.
For det andet vil det være vores holdning til spørgsmålet og debatten om forslaget, at det måske er en god idé for tiden at slå lidt koldt vand i blodet.
Kim Andersen (V), 2002-02-27:
Altså hvis man er en nogenlunde habil svømmer, hvilket jeg antager, at de fleste sejlere er, er det langt mindre risikabelt at falde ud af en båd, end det er at falde ud af en bil, der er i fart.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-02-27:
Alt det, vi kender, er jo opbygget gennem Folkecenteret for Vedvarende Energi, og hvordan man kan tilpasse nye teknologier og nye måder at håndtere vedvarende energier på sammen med lande, som har behov herfor, er jo netop det, der skal give den fremtidige udvikling, også på eksportområdet.
Men ude omkring sker der jo sådan set det, at de står og ryster på hovedet og siger: Hvad er det, der foregår i Danmark?
Er de virkelig ved at bombe sig selv tilbage til kun det, de allerede kan, vil de ikke være med til at forme fremtiden?
Bendt Bendtsen (KF), 2002-02-27:
Nej, det er jeg ikke.
Men der er da ingen tvivl om, at når vi taler statslige arbejdspladser, tror jeg næsten, enhver kommune i dronningeriget vil være klar til at stille lokaler til rådighed.
Jeg mener dog, vi bør se frem til den redegørelse, der kommer, og som vi skal diskutere i løbet af maj måned.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-02-27:
Dette spørgsmål er forårsaget af ikke så få breve, jeg har modtaget, og jeg ved også, at erhvervs- og økonomiministeren har modtaget breve rundtomkring fra hele verden, hvor man sådan set står målløse over for, hvad det er, der foregår i det danske samfund.
Netop når det drejer sig om vedvarende energier
Har det slet ikke gjort indtryk på ministeren, at en lang, lang række regeringer og en lang række folk, som er involveret i energiudviklingen i de udviklede lande, har reageret over for det, der sker i Danmark?
Vil det sige, at det er ministerens opfattelse, at der ikke er kvalitet i det arbejde, der er lavet i Forskningscenteret for Vedvarende Energi i Ydby gennem årene?
Sådan må jeg forstå det svar, der her blev givet.
Jeg vil godt takke for, at jeg må få et notat om, hvordan udviklingen har været inden for lov om tilskud til energiforskning.
Men når ministeren siger, at der er lavet en stor pengepulje til universiteterne og de andre forskningsinstitutter, savner jeg altså en begrundelse for, at man lige vil ramme Sydthy, hvor der er et lille forskningsinstitut, som har mange og også internationale forbindelser.
Men det kommer vi jo ind på senere.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-02-27:
Jeg vil sige til hr. Ole Vagn Christensen, at jeg kan ikke stå her i dag og sige nøjagtigt, hvor mange projekter om vedvarende energi som fik støtte fra puljen sidste år.
Det kan spørgeren få et notat om, så vi nøjagtigt kan se, hvor mange det var.
Til hr. Keld Albrechtsen: Nu er det ikke sådan, at vi i ministeriet tror, vi er dygtigere end Energistyrelsen på dette område, men det er klart, at vi ud fra kvalitative ansøgninger vil vurdere, hvordan vi anvender den pulje, som nu engang er til rådighed.
Det lyder, som om der ikke er afsat penge til området, men der bliver faktisk afsat 600-700 mio. kr. til offentlig og privat forskning, og en række universiteter i Danmark, DTU, Risø og andre, er jo i gang med at forske på området.
Men det er rigtigt, at de nedskæringer, der kommer området, skyldes prioriteringer af regeringen i finanslovforslaget.
Det har været en politisk prioritering, det prøver vi ikke at kravle uden om.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-02-27:
Jeg vil gerne spørge ministeren, om prioriteringen af de midler er noget, som ministeren og denne regering har tænkt sig at øve indflydelse på.
Jeg synes, det vil være interessant at vide, om regeringen har en prioritering på området eller det er noget, ministeren har tænkt sig at overlade til embedsmændene.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-02-27:
Vi må konstatere, at der i forhold til 2001 er skåret ned med ca. 74 mio. kr. i det beløb, som er til rådighed, og derfor må jeg stille det konkrete spørgsmål: Hvor mange af disse projekter, som har fået tilskud gennem lovgivningen om tilskud til energiforskning i 2001, har omhandlet vedvarende energi?
Bendt Bendtsen (KF), 2002-02-27:
Jeg finder det vigtigt, at loven om teknologi prioriteres, når der gives statstilskud til forskning og udvikling på energiområdet.
Jeg kan sige, at Energistyrelsen endnu ikke har taget stilling til, hvilke konkrete projekter der kan få støtte fra energiforskningsbevillingen på de 40 mio. kr., som spørgeren henviser til, og som er afsat på forslag til finanslov for 2002.
Det må afvente
finanslovens vedtagelse.
Jeg kan imidlertid sige, at Energistyrelsen har oplyst, at projekter vedrørende udnyttelse af vedvarende energikilder vil blive vurderet på linje med andre energiteknologier i overensstemmelse med intentionerne i lov om statstilskud til forskning og teknologisk udvikling på energiområdet.
Der vil ved udvælgelse af projekter blive lagt vægt på projektområder, hvor Danmark er international førende, på projekter, som har et markant forskningsindhold, og på projekter, der kan føre til eksportpotentiale.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-02-27:
Når man ved, at Sydthy har den laveste gennemsnitsindkomst i dette land, når vi tager de kommunale nøgletal, og at der foreløbig er afskediget 15 personer, glæder det selvfølgelig én, når man får at vide i et svar fra den fungerende økonomi- og erhvervsminister, at der er mulighed for at søge penge fra bevillingen på 40 mio. kr.
Derfor er jeg selvfølgelig meget interesseret i at høre lidt nærmere, ligesom jeg har anført i mit spørgsmål: Hvad er det, der ligger i forslaget?
»Vil ministeren drage omsorg for, at nye og ikkekommercielle vedvarende energiformer får en høj prioritet i forslag til lov om statstilskud til forskning og teknologisk udvikling på energiområdet?«
Skriftlig begrundelse
Bevillingen vil i fremtiden være det eneste sted, der kan søges om midler til erhvervsrettet udvikling af vedvarende energikilder.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-02-27:
Jeg har tidligere i Folketingets spørgetid diskuteret, om Søfartsstyrelsen skulle placeres i Svendborg, og nu er der altså en kommune i Jylland, der lægger billet ind på dette område.
Men jeg mener, det vil være rigtigst at behandle det under ét i maj måned, når Folketingets arbejde med sagen går i gang.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Arne Toft (S), 2002-02-27:
Så kan jeg fortælle ministeren, at der foreligger et tilbud
fra en kommune, der ligger på kanten af Nordjyllands Amt og Århus Amt, og som netop har bygninger med udsigt over Mariager Fjord, der vil passe godt for et sådant institut.
Jeg vil spørge ministeren, om det ikke var en overvejelse værd, så man kan leve op til den målsætning, man har sat sig om også at tilgodese andre områder end København, når man skal placere statslige arbejdspladser.
Så vil jeg godt spørge ministeren, om han er vidende om, at der ligger tilbud andre steder fra om lokaler, der står klar til indflytning.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-02-27:
I starten skal der, så vidt det er mig oplyst,
ansættes seks personer og fuldt udbygget ti personer.
Vi har jo et arbejde i gang, som vi skal behandle her i Folketingssalen.
Jeg regner med, at redegørelsen om udflytning kan være færdig i maj måned.
Jeg har noteret mig, at miljøministeren har sagt, at det er en foreløbig placering, men om det så kommer til at ligge her i København eller kommer til at ligge andre steder, skal jeg lade være usagt.
Arne Toft (S), 2002-02-27:
Jeg vil så godt spørge ministeren, om han er enig med mig i, at når først man har placeret Institut for Miljøvurdering, at det så er svært at flytte det som en bestående virksomhed.
Så har man ansat personale, og man har ansat personale i København.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-02-27:
Det er rigtigt, at regeringen ønsker, at alle borgere i Danmark i såvel hovedstadsområdet som provinsen sikres både gode og ligelige vilkår i hverdagen.
Det politiske mål her er, som hr. Arne Toft sikkert er bekendt med, en del af regeringsgrundlaget.
Det nye Institut for Miljøvurdering er foreløbig placeret i København i lokaler, som Miljøministeriet råder over.
Miljøministeren har oplyst, at der er tale om lokaler, der er blevet ledige efter den sanering af en række råd og nævn, som regeringen gennemførte tidligere i år.
Med instituttets foreløbige placering i København er der med andre ord tale om, at staten udnytter noget ledig bygningsmasse, som alligevel står ubenyttet hen.
Dermed bruges statens midler optimalt.
Lad mig derudover understrege, at regeringen lægger afgørende vægt på instituttets uafhængighed af miljøministeren og regeringen.
Ledelsen af instituttet, hvor direktøren først blev udnævnt i går, skal derfor sikres en væsentlig indflydelse på udformningen af de fysiske rammer for instituttet samt på, hvor det placeres rent geografisk.