runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2004-12-01:
Jeg vil sige til hr. Per Dalgaard, at nu er det nok indimellem lidt forskellige ting, der virker stødende på os.
Et eller andet sted må jeg sige, at for mig personligt ville det virke mere stødende, hvis man kunne spekulere i ikke at betale til det offentlige og så fik samfundstjeneste i 10 dage, frem for at man vidste, at man havde det åg hængende over hovedet, at vi altså forlænger forældelsesfristen til det dobbelte, så det er i 10 år, hvor man ikke må virke, som om man har nogen penge, før man slipper ud af gældsfælden.
Jeg tror, der er rigtig mange mennesker, særlig når det gælder meget, meget store pengebeløb, der vil synes, at det er meget krænkende, hvis man, om jeg så må sige, hurtigt slap af krogen mod at sige ja til samfundstjeneste og så efterfølgende kunne begynde at oparbejde en ny formue.
Men som jeg også sagde til hr. Per Dalgaard, så synes jeg ikke, at det er en enkel afvejning, for jeg forstår også godt logikken i det, hr. Per Dalgaard siger.
Jeg tror ikke, at det er den lille mand, som ikke tjener nogen penge, men som har oparbejdet en gæld, som ikke har en kinamands chance for at afdrage den, der er den rigtig smarte, men jeg er bange for, at ham, der virkelig er smart, tilhører den type mennesker, der måske vil kunne spekulere i den her slags ting.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-12-01:
Jamen synes fru Charlotte Dyremose så ikke, det er mærkeligt, at det slet ikke er nævnt i forslaget, at 24-timers-reglen og grænsehandelen faktisk er en af grundene?
Det er slet ikke nævnt i forslaget, men for fru Charlotte Dyremose er det hovedargumentet.
Kristian Jensen (V), 2004-12-01:
Det er helt korrekt, at nogle selskaber vil få en klar fordel uden at mærke en stramning her.
De selskabstyper, som ikke har benyttet sig af sambeskatningsinstrumentet, vil være klare vindere.
De selskaber, som har benyttet sig af sambeskatningsinstrumentet til at trække et udenlandsk underskud ind i Danmark for at få reduceret deres skat, vil opleve, at de kommer til at betale en højere skat.
Og der er så nogle branchegrupper, som får en fordel uden at have en ulempe.
Når det er sagt, vil jeg så også sige, at det er endnu et bevis for, at man ikke skal se selskabsskattesænkningen som en kompensation, men som et element i at styrke rammevilkårene for dansk erhvervsliv generelt.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-12-01:
Det var jo interessant at få oplyst, at banker og finansieringsområdet betaler cirka en fjerdedel af selskabsskatten.
Det kan vi se i Danmarks Statistik.
Det betyder jo så også, at de får cirka en fjerdedel af det beløb, der her er tale om, i størrelsesordenen 600-700 mio. kr., uden at have for fem flade øre udgifter.
Det tror jeg da de siger tak til i Danske Bank og Nordea Bank og andre steder.
Derudover er der jo lige lavet en aftale om undergrunden.
Det betyder altså, at man sender – i hvert fald for det her år – mindst 250 mio. kr. over til A.P. Møller og de andre selskaber.
Der har været en betydelig stigning i oliepriserne, formentlig vil beløbet være mere end det dobbelte året efter.
Det er konsekvensen af det, man laver her, altså at man sender meget, meget store beløb ud til selskaber, som endda selv siger: Det har vi ikke engang brug for.
Kristian Jensen (V), 2004-12-01:
Det er korrekt opfattet, at det, at vi vælger de 2 mia. kr., som ændringen af sambeskatningen giver i provenu, til at nedsætte selskabsskatten med, ikke skal ses som en konkret, individuel kompensation til de virksomheder, der tidligere har benyttet sambeskatningsinstrumentet.
Det er det ikke.
Det er et spørgsmål om, at vi har valgt at prioritere en lavere skat for de 110.000 skattepligtige selskaber, der er i Danmark, hvoraf rundt regnet halvdelen har overskud, og de 40.000, der i virksomhedsskatteordningen sparer op, som også får en lille gevinst af den her selskabsskattesænkning.
Hvis man kigger på de enkelte brancher, så er det sådan, at industrien sammen med bygge- og anlægsbranchen betaler ca. 20-25 pct. af selskabsskatteprovenuet, handels-, hotel- og restaurationsbranchen bidrager sammen med transporterhvervene ligeledes med 20-25 pct., finansierings- og forsikringsbranchen bidrager med 25 pct., øvrige serviceerhverv med 10-15 pct. og kulbrinteskattepligtige selskaber med ca. 20 pct. Hvad angår kulbrinteselskaberne, så skønnes det, at cirka en kvart milliard af den godt og vel halve milliard, der tilfalder kulbrinteskattepligtige selskaber, ikke vil tilfalde dem, men komme retur til staten gennem kulbrinteskatten.
Hvis man vil have en mere detaljeret opdeling, må jeg henvise til Skatteministeriets hjemmeside, hvor man kan få en meget nøjagtig opdeling af selskabsskatten på brancher.
Ved indførelsen af globalpuljeprincippet vil det provenumæssigt særlig ramme nogle få store koncerner.
Globalpuljeprincippet medfører, at den grundlæggende uhensigtsmæssighed ved de gældende regler elimineres.
Derimod er der gode virkninger ved at sænke selskabsskatten.
Det mindsker skattemotiveret transfer pricing ud af landet, og det tiltrækker og fastholder investeringer i Danmark.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-12-01:
Det, der jo i den sammenhæng er interessant, er at se på, hvordan man så fordeler disse 2,8 mia. kr., som der er i det her skattehul – eller i omegnen af 2,5 mia. kr., som er det udtryk, man bruger.
Sagen er jo, at der er selskaber, der får nedsat deres selskabsskat, som ikke er inde i en væsentlig sambeskatning, og der synes jeg egentlig, skatteministeren skulle have lejlighed til at redegøre for, hvordan det hænger sammen.
»Vil ministeren oplyse, hvordan den økonomiske kompensation i forbindelse med lukning af sambeskatningsskattehullet matcher de forskellige brancher?«
Kristian Jensen (V), 2004-12-01:
Jeg tillader mig nu fuldt ud at overlade det til andre at vurdere, hvorvidt hr. Jens Peter Vernersen eller jeg har størst indsigt i min ressort.
Det, der er sagen, er, at hr. Jens Peter Vernersen gentager den tidligere fejl.
Han ser, at der er et hul – det er korrekt.
Han ser, at sambeskatningen betyder, at der er en mindre skatteindtægt.
Så mener han, at det lille hul er det, der giver det store beløb, og det er ikke korrekt.
Det er sambeskatningen i sin helhed og muligheden for at udskyde skattebetalingen i Danmark, der gør, at der har været en skatteudgift i størrelsesordenen 2,4 mia. kr.
Det, at vi ændrer sambeskatningen nu, betyder, at vi lukker hullet, men at vi samtidig også ændrer alt det andet, der er.
Derfor får vi et provenu ind på 2 mia. kr.
Vi mener så, at det er korrekt, at det provenu skal bruges til at styrke danske arbejdspladser, danske virksomheders udviklingsmuligheder i Danmark og udenlandske virksomheders lyst til at investere i Danmark, fordi vi tror på, at det er det, der er med til at sikre, at vi får det bedste udgangspunkt for at klare os i en situation, hvor bl.a. selskabsskat er et af de parametre, der er afgørende for, hvor virksomheder placerer sig, udvikler sig og skaber job.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-12-01:
Det nytter altså ikke noget, at skatteministeren påstår, som tidligere, at der ikke var noget provenutab.
Det fremgår af skatteministerens egne papirer her: »På baggrund af en stikprøveundersøgelse kan det skønnes, at den internationale sambeskatning koster staten et årligt selskabsskatteprovenu i omegnen af 2 mia. kr.«
2 mia. kr. – det er prisen!
Så skal man ikke tale om Erasmus Montanus.
Det står helt præcist.
Og der står, at det »bl.a. kan skyldes »kreativ« skatteplanlægning«.
Det, jeg så siger, er: Der er kreativ skatteplanlægning.
Det koster 2 mia. kr.
Hullet skal selvfølgelig lukkes.
Men skal man så starte med at betale 2 mia. kr. for at lukke det hul?
Det er jo fuldstændig absurd, og som jeg siger, svarer det jo til, at man havde sendt et milliardbeløb til TDC, da man lukkede det hul, som den tidligere skatteminister lod stå åbent.
Så enkelt er det jo.
Så meget forståelse troede jeg alligevel skatteministeren havde af sin egen ressort.
Kristian Jensen (V), 2004-12-01:
Jeg nævnte på det pressemøde, jeg holdt, at flertallet i udvalget var uenig i konklusionen, og derfor er der ikke noget, jeg på noget tidspunkt har lagt skjul på.
Det her er ikke et forsøg på at lægge røgslør ud over, hvad flertallet i udvalget har ment.
Vi er i regering; vi kan nedsætte de udvalg, vi vil; vi kan lytte til de råd, vi ønsker; vi kan være uenige i de råd, vi får.
Jeg synes, det er en meget god rapport.
Jeg synes, rapporten er utrolig saglig i alle de kapitler, der vedrører de konkrete paragraffer.
Jeg kan bare ikke forstå, hvordan man kan konkludere – og det er det, flertallet konkluderer – at det ikke gør noget, at der er et hul, at det ikke gør noget, at man kun lukker et hul delvis.
Det er ikke min politiske overbevisning.
Indtil nu har det ikke været mit indtryk, at det var hr. Jacob Bukstis politiske overbevisning, at man bare skulle lade huller stå delvis åbne.
Derfor er det, jeg har valgt at sige: Selv om flertallet i udvalget på baggrund af deres rapport, som peger på, at man skal lukke hullet, siger, at det skal man ikke, så har jeg tilladelsen til at drage en anden konklusion, og det er det, jeg gør.
Jeg mener nemlig ikke, vi skal lade huller i skatteloven stå åbne; jeg mener, vi skal have dem lukket.
Der var to måder at gøre det på, enten ved fuldstændig at afskaffe sambeskatning som begreb eller ved at indføre et globalpuljeprincip, og det er det sidste, vi har valgt.
Det giver mulighed for, at vi kan sætte skatten ned på selskaber.
Jacob Buksti (S), 2004-12-01:
Så kan jeg bare ikke forstå, hvorfor det er regeringen selv, der nedsætter det her udvalg.
Man må da gå ud fra, at regeringen nedsætter udvalget, fordi man også vil høre, hvad udvalget mener.
Så kortslutter skatteministeren processen, idet der jo kun er to i udvalget, nemlig Arbejderbevægelsens Erhvervsråds repræsentant og professor Michael Møller fra Handelshøjskolen, som er enig i, at det, skatteministeren her kommer med, er en god idé.
Så er det bare, jeg spørger: Hvad er så formålet med, at skatteministeren har det hastværk?
Hvorfor kan skatteministeren ikke vente, så man kunne lade udvalget afgive den betænkning, der var?
Det kan jeg da ikke forstå.
Hvad er årsagen til, at skatteministeren skulle skynde sig så meget, når forslaget i øvrigt ikke er fremsat endnu?
Og bliver det fremsat inden jul?
Eller hvad er årsagen til, at man skulle have stoppet den der proces?
Er det, fordi skatteministeren godt vidste, at det udvalg, som ministerens forgænger selv havde nedsat, kom med en anden indstilling end det, skatteministeren nu har valgt?
Jens Peter Vernersen (S), 2004-12-01:
Jeg tror, at skatteministeren i så fald er den eneste, der er i tvivl om, at der er en sammenhæng imellem at sænke selskabsskatten fra 30 til 28 pct. og så at ændre disse regler for sambeskatning.
Jeg tror, at alle andre er klar over, at sådan hænger det sammen.
Det er lagt frem i det samme papir, det er den samme argumentation.
Det, som der bare skal påpeges med det her, er, at man så vælger at give 600-700 mio. kr. til pengeinstitutterne, til det finansielle område, uden at de har haft nogen – eller stort set ingen – udgifter i forbindelse med sambeskatningen.
Det er selvfølgelig et politisk valg.
Der er faktisk masser af områder, hvor der er brug for at gøre en indsats for borgerne frem for at hælde måske næsten 700 mio. kr. over i Danske Bank og Nordea bank osv., det må jeg sige.
Men det er regeringens prioritering, at Danske Bank og Nordea skal have.
Socialdemokraterne har en anden prioritering.
Det er måske så det, vi er enige om, men det kan jeg jo spørge om.
Kristian Jensen (V), 2004-12-01:
Det er næsten overflødigt at skulle gentage det samme over for hr. Jacob Buksti som over for hr. Jens Peter Vernersen, men man kan altså stadig væk ikke konkludere, at det hul, der er i § 5 H, skulle have betydet et skattetab på 2,4 mia. kr.
Det er sambeskatningsreglerne som helhed og muligheden for at udskyde skattebetalingen i Danmark, der gør, at der nu kommer et provenu ind, som vi kan bruge til at sænke sambeskatningen.
Men til det konkrete spørgsmål: Vi skal fra regeringens side give en indstilling som et led i det udvalgsarbejde, der er.
Vi har haft to repræsentanter siddende med i det arbejde.
Vi vælger så, samtidig med at vi sender indstillingen til udvalget, at offentliggøre det, for det her er en ret væsentlig og indgribende ændring i en række virksomheders beskatningsform, og derfor mener vi, det er korrekt at bringe den ændring til offentlighedens kendskab så hurtigt som overhovedet muligt.
Derfor har vi ikke afventet den endelige aflevering af rapporten.
Den blev i øvrigt offentliggjort samme dag, som min beslutning om at ændre sambeskatningen blev offentliggjort, blot senere på dagen, og det er mit klare indtryk, at der blandt medlemmerne er et overvejende flertal, der ikke syntes, at et hul i skattesystemet var grund nok til at lave reglerne om.
Det er jeg uenig i.
Det er ren Erasmus Montanus, vi oplever her fra hr. Jens Peter Vernersen.
Vi konstaterer, der er et hul i sambeskatningsreglerne, vi konstaterer også, at sambeskatningsreglerne har betydet, at der har været færre midler til beskatning i Danmark, og så konkluderer hr. Jens Peter Vernersen, at det er det hul alene, der betyder, at der er færre midler til beskatning i Danmark.
Det er en forkert sammenligning, og derfor er det, hr. Jens Peter Vernersen minder mig om Erasmus Montanus, som ikke forstår at sætte tingene i perspektiv.
Det, der er væsentligt at slå fast, er, at vi har lukket det konkrete hul, også selv om der ikke er konkrete eksempler på, at det er blevet brugt.
Jeg vil ikke finde mig i, at der er huller, og derfor skal de lukkes.
Det giver så et provenu i statskassen, at vi ændrer hele sambeskatningsregelsættet, og det provenu har vi så valgt at sige skal bruges til at styrke dansk erhvervsliv, danske arbejdspladser og til at styrke Danmarks position i den globaliserede konkurrence.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-12-01:
Jeg vil bare citere fra skatteministerens eget notat: »Der er et konkret hul i de nuværende regler, som skyldes, at en af værnsreglerne i skattelovgivningen ikke fungerer efter hensigten.«
Der er et konkret hul, og det, som er oplyst i svaret på spørgsmål S 4494, folketingssamlingen 2003-04, er, at dette konkrete hul medfører et dræn på 2,5 mia. kr.
Det er det, som er erkendt, vil jeg gerne sige til skatteministeren, det er det, som er oplyst.
Det er så det hul, skatteministeren lukker, og så siger han, at de, som så i øvrigt har brugt hullet til kreativ skatteplanlægning – »hvilket bl.a. kan skyldes »kreativ« skatteplanlægning og manglende mulighed for kontrol« – de, der har haft den mulighed, skal så kompenseres.
Den sammenhæng er da fuldstændig indlysende.
Kristian Jensen (V), 2004-12-01:
Jeg vil gerne starte med at rette en grov fejl, som hr. Jens Peter Vernersen benytter sig af: Der er ikke inden for de senere år påvist nogen, der har benyttet sig af muligheden for hullet i § 5 H.
Jeg har ikke hentydet til, at nogen har brugt det, jeg har ikke sagt, jeg har ikke viden om, at nogen virksomhed skulle have benyttet sig af det hul, der er, ved at omgå § 5 H.
Men muligheden er til stede, og jeg kan love både hr. Jens Peter Vernersen og andre, at jeg ikke vil tillade, at muligheder for omgåelse af skattesystemet står åbent.
Derfor er det forkert at sige, at der har været huller i milliardklassen.
Der har været et potentielt hul, som kunne betyde, at penge i milliardklassen ville blive brugt gennem § 5 H, hvis man har kreativ skatteplanlægning og andet.
Når vi så vælger at sige, at de penge, der så kommer ind her, skal bruges til erhvervslivet, så er det, fordi vi mener, at det er med til at sikre Danmark en bedre konkurrenceposition, med til at sikre danske arbejdspladser, danske virksomheder, udenlandske investeringer i Danmark og gøre, at Danmark generelt set bliver et mere attraktivt land at investere i, og det er nødvendigt, hvis vi skal klare os i den globaliserede konkurrence, som Danmark er en del af, og som regeringen tager yderst alvorligt.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-12-01:
Det, jeg helt præcis sagde, var, at nu lukkede man et skattehul, og så skulle man kompensere.
Jeg er fuldstændig klar over, at man giver overkompensation til dem, som overhovedet ikke har gjort brug af sambeskatningen.
Det vender vi nemlig tilbage til, det har skatteministeren fuldstændig ret i.
Men sagen er jo, vil jeg gerne sige til skatteministeren, at man nu accepterer det, som var påvist via mit spørgsmål tilbage i juni, at der var et skattehul, et kæmpe skattehul, større end de der småting, skatteministeren hidtil har beskæftiget sig med, som måske lå på omkring 20-25 mio. kr.
– her er det milliardbeløb.
Da det nu bliver så stor en sag, hvad er det så, skatteministeren gør?
Så siger han til dem, som nu har udnyttet det hul – som skatteministeren selv skriver: til planlægning uden muligheder for kontrol – at de, der har gjort det, starter man med at kompensere.
Det svarer fuldstændig præcis til, da man havde det skattehul, som medførte, at TDC fik et fradrag i milliardklassen, at man så bagefter havde sagt: Så vil vi i øvrigt kompensere TDC.
Det er det, der sker på den måde, man ordner det her på.
Det troede jeg egentlig var ret indlysende.
Det fremgår faktisk af dokumenterne fra ministeren.
Kristian Jensen (V), 2004-12-01:
Det er lidt interessant, at hr. Jens Peter Vernersen nu siger, at vi i forbindelse med at ændre sambeskatningsreglerne kompenserer præcis de samme, som måtte have benyttet sig af hullet.
Det tror jeg er en udtalelse, jeg vil vende tilbage til i det næste spørgsmål, hr. Jens Peter Vernersen har stillet, hvor han antyder det stik modsatte.
Det, vi har valgt at gøre, er at sige
: Ligningslovens § 5 H, en værnsregel, der er indsat for at sikre, at man ikke skal kunne benytte det danske skattesystem som et sted, hvor man kan tørre underskud af, kan omgås.
Beskyttelsen er altså ikke længere til stede.
For at sikre mod, at den her del af sambeskatningsinstrumentet misbruges, er vi derfor nødt til at lægge det helt om.
Det får stor betydning også for virksomheder, som overhovedet ikke ville have brugt, ikke har brugt, ikke har planer om og aldrig ville have brugt hullet i § 5 H.
Derfor mener vi også, det er rimeligt, at de midler, der kommer ind i forbindelse med, at vi strammer op og indfører et globalpuljeprincip, bliver givet tilbage til den del af samfundet, som totalt set kommer til at svare noget mere.
Det betyder nemlig også, at vi kan gøre den danske selskabsskattesats mere konkurrencedygtig i den internationale omverden.
Flere udenlandske virksomheder vil få lyst til at lægge deres investeringer i Danmark i forhold til tidligere.
Vi kommer under niveau for OECD, vi kommer under det gennemsnitlige niveau i de 15 gamle EU-lande, og dermed kommer vi til at ligge meget, meget godt, når vi snakker om at tiltrække udenlandske investeringer til Danmark.
Og det vil være til gavn både for arbejdspladser og for samfundet generelt.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-12-01:
I et halvt år har det været kendt i offentligheden via et spørgsmål, jeg stillede til den daværende skatteminister, at der var et kæmpe sambeskatningshul.
Det, skatteministeren nu vælger at gøre, er at lukke det hul på en lidt interessant måde, synes jeg måske nok.
Skatteministeren skriver her i sit notat: »Der er et konkret hul i de nuværende regler«, og det medfører »»kreativ« skatteplanlægning og manglende muligheder for kontrol«.
Det må jeg i øvrigt sige at den tidligere skatteminister faktisk har afvist i flere svar, men nu står det her.
Så lukker man et skattehul, og der er tale om milliardbeløb.
Og hvad gør skatteministeren så?
Så siger han, at de, det hermed går ud over, og som har benyttet et skattehul, skal kompenseres.
Det er jo ikke den måde, man hidtil har diskuteret lukning af skattehuller på.
Det er en helt ny måde at gå ind i en sådan diskussion på: at man kompenserer dem, som har udnyttet et skattehul.
forbindelse
med lukning af sambeskatningsskattehullet
Kristian Jensen (V), 2004-12-01:
Nu er fru Margrethe Vestager ved at være helt tilbage i den tidligere regerings skattepolitik, hvor man fodrede hunden med dens egen hale, og hvor man lagde skatteomlægninger frem, uden at det havde nogen effekt.
Hvis man skulle gøre, som fru Margrethe Vestager siger og øge satsreguleringen og øge overførselsindkomsterne, så vil det jo ikke være en provenuneutral omlægning.
Så ville det komme til at koste i form af, at der så vil være øgede offentlige udgifter, der i givet fald skulle finansieres enten ved højere skatter eller ved lavere gældsafvikling, og så er vi gået væk fra princippet om, at det, vi snakkede om, var finansierede skattelettelser.
Vi har gennemført skattelettelser for 10 mia. kr.
Det betyder, at næste år vil en typisk LO-familie med to børn i ejerbolig have 17.000 kr. mere til rådighed, end de ville have haft, hvis den tidligere regerings politik var ført.
Jeg deler fru Margrethe Vestagers ønske om at få sat skatten ned, men ikke hendes metoder.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jacob Buksti (S), 2004-12-01:
Jeg vil gerne spørge skatteministeren, om ikke det er korrekt, at da vi påpegede, at det her hul fandtes, og vi også fik svar på, at det altså var et hul i størrelsesordenen 2,6 mia. kr., reagerede skatteministerens forgænger med at nedsætte et udvalg til at se på det her.
I det udvalg blev der sat en hel masse kyndige folk; det håber jeg også skatteministeren kan bekræfte.
Jeg vil gerne høre skatteministeren, hvorvidt det udvalg nåede at afgive sin rapport, før skatteministeren kom med sit indgreb, og om skatteministeren havde nogen fornemmelse af, hvordan stemningen, holdningen i det udvalg var i forhold til det, skatteministeren i øvrigt har gjort.
Kristian Jensen (V), 2004-12-01:
Vi er tværtimod gået ind og har sagt: Hvis vi skal forbedre rammevilkårene bredt i dansk erhvervsliv for alle typer på en enkel og administrativt nem måde, der samtidig vil være med til at tiltrække udenlandske investeringer, der vil være med til at sikre, at danske virksomheder har en større fordel ved at udvide i Danmark frem for at udvide andre steder, ja, så er en sænkning af selskabsskatten et meget godt redskab, fordi det også vil betyde, at vi kommer til at falde mere i tråd med gennemsnittet i EU-15 – altså de gamle EU-lande – og med gennemsnittet i OECD.
Vi kommer groft sagt til at være et mere attraktivt land at investere i, og det vil være til gavn for samfundet.
Jacob Buksti (S), 2004-12-01:
En af konsekvenserne af globaliseringen, internationaliseringen af økonomien og arbejdsmarkederne har jo været, at danske virksomheder i stigende grad har flyttet arbejdspladser til udlandet.
Vi ser den ene dag efter den anden virksomhedslukninger, afskedigelser – senest 300 afskediget på Tulip i Ringsted.
En af årsagerne til, at det har været lukrativt at flytte ud, er jo, at man har haft en skatterabat, fordi man så kunne sambeskattes.
Gør det trods alt ikke indtryk på ministeren, at først udflytter man med tab af danske arbejdspladser til følge for at få en skatterabat, og når ministeren så vil lukke det hul, så lukker han hullet ved at give en kompensation til dem, som har flyttet arbejdspladserne ud?
Pernille Blach Hansen (S), 2004-12-01:
Så må jeg konstatere, at regeringen går ind for brugerbetaling på uddannelse, og at finansministeren synes, det er fint, at brugerbetalingen for uddannelse er steget markant de sidste 3 år.
Det synes jeg ikke.
Jeg synes faktisk, det er et problem, og jeg synes ikke, problemet bliver mindre, når man af tal, som bl.a. undervisningsministeren har givet i svar til Folketingets Uddannelsesudvalg, kan se, at efteruddannelsen i Danmark er faldet markant de sidste 3 år.
Fra 2001 til 2004 er der forsvundet over 100.000 kursusuger.
Det er ret voldsomt.
Jeg skal gerne give finansministeren en kopi af svaret, så han har mulighed for også at eftertjekke tallene i sit eget system.
Der står også direkte i svaret, at det sandsynligvis er en konsekvens af indført brugerbetaling og loft for styring af aktiviteten.
Jeg må så bare konstatere, at det mener finansministeren ikke er et problem, og det synes jeg er ærgerligt for de mennesker, det går ud over.