runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-26:
Det er bare, fordi jeg kan høre på hr. Jann Sjursen, at der må være nogle, som har fejlinformeret ham på det seneste. Hvis hans bekymring for missilskjoldsprojektets konsekvenser er blevet mindre, så ved jeg ikke rigtig, hvad det kan baseres på.
Hr. Jann Sjursen skal i hvert fald så nok modtage materiale fra Enhedslisten om den seneste amerikanske debat, inden vi skal have debatten i næste folketingssamling. Jeg kan da oplyse over for hr. Jann Sjursen, at f.eks. den nuværende forsvarsminister, Donald Rumsfeld, som desværre må antages at have betydelig indflydelse på tingene, har skrevet en rapport, der kaldes »Mission 2020«, hvor han ikke alene arbejder med et missilskjold, men hvor han også arbejder med, at der skal opstilles rumbaserede våbensystemer, der kan kontrollere verden, oppe i rummet. Det må da også hos hr. Sjursen, håber jeg, give anledning til betydelig bekymring.
Jeg vil godt takke ministeren for svaret på det spørgsmål, jeg stillede om, hvad det dybest set er, der ligger i forslaget til vedtagelse.
Jeg har forstået det sådan, at man alene tager stilling til den konkrete henvendelse, som vedrører en opgradering af det eksisterende anlæg.
Det er noget med computer software og sådan noget.
Men efter ministerens opfattelse tager Folketinget i dag ikke nogen principiel stilling til missilskjoldet.
Sådan forstod jeg også ministerens besvarelse.
Det synes jeg var vigtigt at få præciseret.
Det er også vigtigt for os, for at vi kan undlade at stemme til det forslag til vedtagelse, der er, og ikke vil blive tvunget til at stemme imod det.
Det blev vi så heller ikke tvunget til af ministeren, og det takker jeg for.
Kuupik Kleist (IA), 2004-05-26:
Jeg har under en tidligere debat spurgt - jeg tror, det var statsministeren - om aspektet ved den retssag, der kører mellem Thulebefolkningen og staten.
Som bekendt er sagen jo nu formodentlig indbragt for Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i Strasbourg.
Er det noget, som regeringen har sikret sig ikke er tilfældet?
Freddy Dam (V), 2004-05-26:
Da Venstres ordfører i denne sag, hr. Jens Vibjerg, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne fremføre følgende: I Venstre er vi meget opmærksomme på, at den fremtidige vækst og velfærd er afhængig af Danmarks position i den globale videnskonkurrence.
Det er vigtigt for os at sikre, at Danmark på dette punkt ikke sakker bagud, da det er en betydelig faktor for den fortsatte økonomiske vækst og til sikring af velfærdssamfundet. På trods af den gode hensigt i beslutningsforslaget kan vi i Venstre dog af flere grunde ikke støtte B 197, som det fremsættes af SF.
Forslaget om 1 mia. kr. til forskning er ikke finansieret.
Ud over at være ufinansieret mener vi i Venstre ikke, at denne del af forslaget er specielt konkret set i forhold til regeringens plan om en højteknologisk fond, en aftale, der sikrer en forsknings- og innovationsfond på mindst 16 mia. kr. til styrkelse af højteknologi samt beskæftigelse.
Med hensyn til isbryderordningen for akademikere mener vi, at den er helt overflødig.
»Flere i arbejde« og løntilskudsordningen, som findes nu, dækker i princippet over det samme indsatsområde som isbryderordningen.
Det gør de endda med en bedre enkelhed og et bredere sigte end selve isbryderordningen.
Det er efter vores mening uhensigtsmæssigt at fremprovokere et generationsskifte på gymnasierne.
Gymnasierne står jo allerede over for et stort generationsskifte.
De unge årgange bliver større med flere elever til følge, og mange af de fastansatte lærere vil fratræde på grund af deres alder.
Desuden findes der allerede gunstigere forhold for underviserne i deres overenskomst i kraft af et reelt lavere timetal, efter de er fyldt 60 år, det, der kaldes aldersreduktion.
Vi mener på den baggrund ikke, at der er brug for flere senioraftaler på gymnasierne.
Hvad angår forslaget om at fremrykke investeringer i digital forvaltning og elektroniske patientjournaler, mener vi, at forslaget er overflødigt.
Regeringen har allerede iværksat en lang række initiativer med henblik på at fremme digitaliseringen, og vi mener derfor, at vi er på forkant med denne udvikling.
Bl.a. er der i »Projekt Digital Forvaltning« lagt fokus på de muligheder, der er i digital forvaltning.
Som jeg indledningsvis startede med at sige, er vi i Venstre meget opmærksomme på at fastholde og udvikle Danmark i en gunstig position i forhold til den globale videnskonkurrence.
Det er dog vores vurdering, at de tiltag, som SF bringer frem i B 197, ikke er af stor nok relevans.
Da vi - som jeg netop har redegjort for - mener, at der allerede er fokus på disse områder i andre af de tiltag, regeringen i den seneste tid har gennemført, kan vi som sagt ikke støtte forslaget.
Helge Sander (V), 2004-05-26:
Når jeg kiggede op på tavlen, var det for at konstatere, om der stod 2010.
Der står altså maj 2004, og hr. Ole Sohn taler altså, som om vi allerede er ved 2010.
Jeg vil gerne minde om, at der er seks finanslove, vi skal have behandlet, inden vi når så langt, og bare på de to sidste har man løftet forskningsbevillingerne med 7,3 mia. kr. Og så skal jeg ikke gå ind i noget teknik om, at når først det er løftet osv.
Men det er en stor, stor opgave, det erkender vi.
Men jeg synes, at der er god grund til - i stedet for at være så opgivende, som hr. Ole Sohn er i dag - at være optimistisk og kvittere for den linje, som regeringen har udstukket.
Lad os fortsætte den og så gå aktivt ind i stedet for lidt fornærmet at konstatere, at den fond slet ikke rækker.
Nej, fonden er ikke alt, men den er bare et af de mange initiativer, vi har taget, og jeg er overbevist om, at der kommer flere.
Men samtidig vil jeg gerne sige - nu lyser lampen allerede rødt igen - at vi også skal fokusere på, hvad vi får for pengene.
Derfor er det ikke bare et spørgsmål om at bruge pengene, men det drejer sig også om, hvordan vi får dem brugt bedst og mest effektivt.
Det vil jeg gerne sige noget yderligere om, hvis jeg får mulighed for det.
Ole Sohn (SF), 2004-05-26:
Det er korrekt, hvis man ser finanslovene, at med de penge, der er fyldt op i forskning, er der under den her regering i de aller-, aller-, allermest positive vurderinger holdt et status quo på forskningsudgifterne.
Der er ikke tale om, at man har hævet forskningsudgifterne.
De er status quo
i forhold til tidligere
Hvis man skal opfylde Barcelonamålsætningen, skal forskningsudgifterne rundt regnet stige fra de nuværende 10 mia. kr. til 16 mia. kr.
Det vil sige, at der skal bruges 6 mia. kr. i ekstra penge, nye penge, penge ovenpå, frem til 2010.
Det er der sådan set kun 5 år til.
Den forskningsfond, som regeringen har foreslået - som bliver implementeret, om alt går vel, og hvis man kan få det for salget af arvesølvet, som man forestiller sig - skal så give 16 mia. kr. i 2012.
Forrentningen deraf skal bruges til forskning.
Med den nuværende rentetilvækst svarer det ca. til 500 mio. kr.
Det forslår jo langt fra.
Derfor vil jeg spørge: Hvor kommer de sidste 5,5 mia. kr. fra? Hvis vi skal opfylde Barcelonamålsætningen, kan det ikke nytte, at man bare siger, at man er enig med SF i intentionen om, at forskning og uddannelse er afgørende.
Mit spørgsmål er: Hvordan vil regeringen konkret skaffe de 5,5 mia. kr. ud over de initiativer, man har sat i søen for at opfylde den Barcelonamålsætning, som regeringen mig bekendt har tilsluttet sig?
Helge Sander (V), 2004-05-26:
Jo, og jeg synes også, at regeringen klart har vist med både ord og handling, at vi forfølger det mål.
Nu har hr. Ole Sohn allerede markeret for næste spørgsmål, inden jeg har svaret,
men det, jeg gerne vil fortælle hr. Ole Sohn, er, at i de to finanslove har vi bidraget med 7,3 mia. kr. - på bare to finanslove. Vi har nu besluttet at oprette en højteknologisk fond - jeg håber, at SF vil være med, når vi kommer til behandlingen af det forslag til efteråret - for at sætte yderligere fokus på forskning og udvikling og i relation til netop erhvervslivet, fordi vi i den grad fokuserer på beskæftigelse.
Så jeg synes, det er helt urimeligt, når hr. Ole Sohn giver indtryk af, at regeringen ikke vil noget, og at man ikke rigtig giver udtryk for, hvilke mål man har, og ej heller handling.
Jeg synes netop, at jeg har forsøgt meget detaljeret at beskrive de mange, mange initiativer, som vi allerede har taget, dels for at forfølge målet omkring vores forskningsindsats, dels initiativer, der svarer til de mange spørgsmål, som rejses i dagens forslag fra SF.
Ole Sohn (SF), 2004-05-26:
Konklusionen overrasker mig desværre ikke.
Men jeg har et enkelt spørgsmål.
Nu har jeg tidligere i dag hørt finansministeren tale om mål og hvis og forudsætning osv., men finansministeren udtrykker meget lidt vilje til at komme med nogle konkrete initiativer, og det samme sporer jeg hos videnskabsministeren.
Derfor vil jeg gerne spørge: Er det ikke regeringens opfattelse, at Danmark skal stå ved den såkaldte Barcelonamålsætning om, at den offentlige forskning skal udgøre 1 pct. af bruttonationalproduktet i år 2010?
Per Stig Møller (KF), 2004-05-26:
Jamen det her drejer sig om Thulebasen, det drejer sig udelukkende om forvaltning af Thulebasen og derudover om almindelige spilleregler mellem Grønland og Danmark.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-26:
Jeg bliver urolig over, at udenrigsministeren ikke kan svare klart på spørgsmålet, for det har ikke noget at gøre med, om man undtagelsesvis kan få lov at lande nogle steder.
Jeg spørger klart og tydeligt, om den nye aftale om opgradering af Thulebasen betyder, at USA har lukket eller skal lukke alle andre militære anlæg i Grønland.
Per Stig Møller (KF), 2004-05-26:
Der er lavet et aftalekompleks, som Grønland også underskriver, der fornyer og supplerer den tidligere aftale.
Der har vi så også det, som jeg sagde til hr. Søren Søndergaard før, at man har taget stilling til det lokale samarbejde.
Det vil sige, at når man undtagelsesvis planlægger at lande uden for de aftalte områder, så skal der informeres om det og tales om det.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-26:
Jeg vil altså lige gøre udenrigsministeren opmærksom på, at det ikke er et eller andet sted, jeg har læst om den landingsbane.
Det er i den grønlandske selvstyrekommissions beretning, og det synes jeg ikke er et eller andet sted.
Det synes jeg faktisk er et meget relevant sted at læse, når vi diskuterer situationen i Grønland, men det kan være, udenrigsministeren har en anden opfattelse.
Så vil jeg bare gerne have præciseret, om det ikke er korrekt forstået, at den nye aftale om Thulebasens opgradering betyder, at USA har eller vil lukke alle andre militære anlæg i Grønland.
Per Stig Møller (KF), 2004-05-26:
Jeg er meget enig i hr. Lars-Emil Johansens afsluttende betragtninger, at der altså er gevinster at hente i rigsfællesskabet.
Det er jeg glad for, for det er til fælles gavn.
Det er jo til fælles gavn, at vi høster disse gevinster.
Det er til gavn for Grønland og dermed for rigsfællesskabet, og det er til gavn for Danmark, fordi vi kan fortsætte det fornuftige samarbejde, som nu er blevet et trekantssamarbejde: Danmark, Grønland, Island.
Det var jo også Danmark-Grønland, der sammen modtog henvendelsen.
Hr. Josef Motzfeldt og jeg var jo sammen til møde hos mr. Colin Powell, hvor vi modtog brevet med den opfordring, som jeg altså på baggrund af Folketingets vedtagelse i dag og Landstingets beslutning kan svare bekræftende på.
jeg, et eller andet sted, at der var en islandingsbane i 1995
Jeg beklager, at jeg opfatter det som et teknisk spørgsmål, hvorvidt en islandingsbane fra 1995 stadig væk eksisterer.
Men jeg kan sige, at i aftalen er der taget højde for lige så mange eventuelle islandingsbaner, som hr. Søren Søndergaard kan finde på, for der står i aftalens artikel 3, stk. 1 b, at hvis man undtagelsesvis efter planlægningen vil lande et militært luftfartøj i Grønland uden for lufthavne - og det er altså de store, kendte lufthavne og ikke islandingsbanerne - så skal USA konsultere og informere kongeriget Danmark inklusive hjemmestyret i Grønland for at sikre, at der sker den beskyttelse af miljøet og jagtarealerne i Grønland, som man er forpligtet til.
Det vil sige, at man ikke pludselig kan begynde at anvende noget som helst, uden man har talt med Grønlands hjemmestyre og med Danmark.
Vi har givet os god tid, men tiden er anvendt godt, fornuftigt og konstruktivt.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2004-05-26:
Det er altså med andre ord et område, hvor overskriften må være, at Grønland fremover kan få støtte fra USA til udvikling af et langt mere selvbårent grønlandsk samfund både økonomisk, handelsmæssigt, vidensmæssigt og uddannelsesmæssigt.
Jeg vil gerne have lov til at give udtryk for, at dette
er ubetinget godt, for det er på høje tid, at vi erkender vores egen geografiske placerings muligheder i forhold til det enorme nordamerikanske kontinent og det nordamerikanske marked.
Langt den største del af udviklingen af handel, uddannelse og trafik i Grønland har været baseret på historiens og ikke på den geografiske logiks præmisser.
Med den nye aftale åbnes der klare muligheder for at ændre på det, og det skal vi forstå at udnytte til det yderste.
Mulighederne ligger der, og det er nu op til os selv i Grønland at realisere dem, men med dette aftalekompleks er de der, og vi har nu internationalt Danmarks ord på, at vi er en ligestillet del af kongeriget.
Det skal der kvitteres positivt for her.
Så må fremtiden vise, om alle parter nu også kan leve op til de smukke ord.
til Grønlands udmeldelse af EU eller EF, som det hed dengang. Også dengang var det en rød grønlandsk regering, der sammen med en borgerlig dansk regering fik et afgørende godt resultat hjem, som efterfølgende har udviklet sig til en klar succeshistorie.
Der er åbenbart gevinster at hente i rigsfællesskabet, når modsætninger mødes, i hvert fald over for tredjepart.
Kuupik Kleist (IA), 2004-05-26:
Der var nogle ting, som jeg syntes at jeg ville nå at få sagt under den her debat.
Uanset vores tilslutning til det aftalekompleks, som ligger, så er det jo sådan, at vi stadig må udtrykke den skepsis over for selve missilskjoldsprojektets fortræffelighed, som vi har haft hele vejen igennem i de debatter, vi har haft dels om Thulebasen, dels om selve missilskjoldsprojektet.
Det, vi mener der stadig væk er grund til at tvivle på, er missilskjoldsprojektets fortræffelighed og dets evne til at opfylde de mål, der nu måtte være med et eventuelt missilskjold - større stabilitet i verden, beskyttelse af USA, Europa og Grønland for den sags skyld.
Jeg synes, at der stadig væk må være rimelig tvivl om, hvorvidt det kan opfylde de formål.
Så er der jo selvfølgelig også spørgsmålet om, hvorvidt det ikke ville være fornuftigere at bruge de mange penge, der bliver brugt og allerede er brugt til projektet,
på nogle
fredeligere
formål
og sikre freden med andre midler.
Jeg vil også sige, at jeg har forståelse for den skepsis, som bl.a. SF og Enhedslisten udtrykker i denne her debat, og så vil jeg samtidig også gerne kvittere for den uforbeholdne tilslutning, som partierne har givet vores holdninger.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-26:
Jeg var lidt overrasket over, at udenrigsministeren sagde, at »Raven Skiway«-problematikken var et teknisk spørgsmål, som skulle op i Nævnet.
Jeg synes ikke, det er et specielt teknisk spørgsmål.
Der stod: »Ved den forladte DEW-line station Dye-2 på Indlandsisen har US Air Force anlagt en islandingsbane med kodenavnet »Raven Skiway«, hvor C-130-transportmaskiner, der er beregnet til brug ved antarktiske ekspeditioner, kan øve landing og start på ski.
I 1995 blev eksistensen af dette projekt opdaget ved et tilfælde af den videnskabelige forbindelsesofficer ved Dansk Polar Center og rapporteret til admiralen i Kangilinnguit/Grønnedal, som intet havde hørt om den fra amerikansk side.
Det amerikanske militær har fuld bevægelsesfrihed på grønlandsk territorium, men det er en aftale, at de giver besked, såfremt de iværksætter nye, mere permanente tiltag.
Det var ikke sket i dette tilfælde.
Det er simpelt hen bare et spørgsmål om at få afklaret, om den tekst, som ligger, og det indhold, som ligger i den aftale, er fulgt til dørs.
Per Stig Møller (KF), 2004-05-26:
Det er der jo tidligere taget stilling til, og det vurderes ikke at være tilfældet.
Jeg kan kun bekræfte, at det, man tager stilling til, er Colin Powells anmodning, som jeg har refereret her, og ikke andet.
Et parti kan godt stemme for det her, fordi man respekterer den grønlandsk-danske aftale.
Man kan f.eks. have sagt, at hvis Grønland vil, så vil vi også.
Men dermed har man ikke forpligtet sig til f.eks. hele det øvrige missilskjoldsprojekt, når det engang måtte foreligge.
Jeppe Kofod (S), 2004-05-26:
Verden kan ikke leve med de våbentyper, som skaber et forfærdeligt kapløb, og heller ikke med, at der bruges oceaner af kroner og øre på militærteknologi.
Hvis man brugte bare en brøkdel af de penge til f.eks. at bekæmpe årsagerne til, at truslerne overhovedet opstår, så der er behov for at lave masseødelæggelsesvåben, og så nogle åbenbart føler behov for at udøve terrorisme, tror jeg, vi kunne komme meget langt.
Jeg kan kun bekræfte, at selvfølgelig er vi skeptiske over for projektet.
Men jeg vil gerne understrege, at det er jo en beslutning, som den amerikanske regering har taget, og i den konkrete sag, Folketinget skal tage stilling til i dag, synes jeg, det er godt og nødvendigt, at vi har et tæt og godt forhold til USA.
Det er derfor, vi har sagt, at vi godt kan acceptere aftalen og godt kan acceptere, at de opgraderer
Thuleradaren, for vi har en interesse i at have et tæt og godt forhold til USA, uanset hvilken regering der sidder.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-26:
Jeg synes, det er en langt mere afbalanceret holdning, den socialdemokratiske ordfører, hr. Jeppe Kofod, fremlægger.
Den er ikke båret af den kærlighed, som Venstres ordfører har, og kærlighed gør som bekendt nogle gange blind.
Jeg synes, det er rigtigt set, at holdningen må afhænge af, i hvilket aftalekompleks den nye aftale samlet set indgår sammen med nedrustningsaftaler osv. Jeg vil spørge hr. Jeppe Kofod: Når vi ser på den nuværende situation, kan vi så være enige om, at det, der kendetegner den nuværende amerikanske administration, er forsøget på at vikle sig ud af enhver type internationale aftaler, f.eks. ABM-aftalen, og nægtelsen af at underskrive
aftalerne om Den Internationale Straffedomstol, torturkonventionen, prøvesprængningstraktaten osv. osv.?
Jeppe Kofod (S), 2004-05-26:
Jeg vil gerne bekræfte over for hr. Keld Albrechtsen, at vi mener meget klart, at vi ikke skal tabe det, vi vandt ved den kolde krigs afslutning, nemlig den nedrustning, der fulgte i kølvandet på den kolde krig.
Den forfærdelige oprustning, der var i hele den periode, må ikke begynde igen.
Det er meget vigtigt, og derfor er vi stærke tilhængere af, at man imødegår nye trusler, f.eks. spredning af masseødelæggelsesvåben og international terrorisme. Der er mange midler til at imødegå de nye trusler.
Der er traktater, der er bindende aftaler osv., og det er vi stærke tilhængere af, fordi vi tror på, at sådanne aftaler kan være med til at forhindre rustningskapløbet.
Hvis der ikke er nogen aftaler, kan landene jo individuelt træffe beslutninger, der starter et nyt rustningskapløb.
Det bekymrer os selvfølgelig, og det er også derfor, vi er noget skeptiske over for den nuværende Bushregering, fordi den ikke vil underlægge sig internationale aftaler - det være sig på torturområdet, som vi har diskuteret i mange sammenhænge, og det være sig angående Den Internationale Straffedomstol. Når det gælder spredning af masseødelæggelsesvåben, er det utrolig vigtigt, at man laver aftaler, og at man selvfølgelig overholder ikkespredningsaftalen, som desværre ikke er blevet overholdt af mange lande.
Vi er skeptiske over for hele den konstruktion, som kaldes missilforsvaret, og i øvrigt vil jeg understrege, at det tæller jo også, hvilken værdi det har for USA.
Kan man forestille sig, at dette missilforsvar i realiteten kan forsvare mod missilangreb?
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-26:
Jeg takker hr. Jeppe Kofod for svaret, for jeg tror, det betyder, at vi må dele sagen op i to.
Den ene del er det forhold, at det grønlandske landsstyre har valgt at indgå en aftale med USA, som vitterlig giver Grønland større indflydelse på egne forhold, end Grønland nogen sinde tidligere har haft.
Aftalen er velsagtens indgået ud fra den antagelse, at USA under alle omstændigheder vil bruge Thulebasen, som det passer USA, og det har vi respekt for i Enhedslisten.
Kl. 9.35 Men samtidig ønsker vi, ligesom jeg nu forstår, at hr. Jeppe Kofod også gør, at når det amerikanske projekt er ved at være nærmere udkrystalliseret, skal vi tage stilling til, om vi skal sige til USA: Nej tak, det projekt synes vi I skal lade være med at lave.
Derfor vil vi foreslå en debat om det spørgsmål i næste folketingssamling, og jeg tolker hr. Jeppe Kofods svar sådan, at Socialdemokratiet stadig er af den opfattelse, at der kan blive tale om et uacceptabelt oprustningskapløb, som Socialdemokratiet så ikke vil støtte.
Jeppe Kofod (S), 2004-05-26:
Jeg vil gerne sige til hr. Keld Albrechtsen, at her har vi en konkret anmodning, en forespørgsel fra en tæt allieret - i dette tilfælde altså USA - om en opgradering af Thuleradaren i forbindelse med missilforsvarsprojektet.
Og hvis det var sådan, at Danmark sagde nej til det, ville USA så stoppe missilforsvarsprojektet?
Nej, under ingen omstændigheder.
Som jeg nævnte i min ordførertale, mener jeg, det er utrolig vigtigt at have et godt forhold til USA som NATO-allieret i dette spørgsmål, uanset om vi er skeptiske over for den konstruktion, som hedder missilforsvarsprojektet eller stjernekrigsprojektet, som hr. Keld Albrechtsen kaldte det, og vi har virkelig nogle bekymringer.
Vi er bekymrede for, at det kan starte et nyt rustningskapløb, vi er bekymrede for, at det ikke skaber en mere fredelig og sikker verden, men snarere det modsatte, og det er jo ikke bekymringer, som vi står alene med.
En række anerkendte forskere og institutioner, også i USA, er bekymrede for, at projektet ikke vil føre til en mere fredelig verden
, og den bekymring skal man tage alvorligt. Men lad mig gentage, at for os er det afgørende at have et godt forhold til USA, og for os er det afgørende, at der er forståelse og enighed mellem Grønland, Danmark og USA om denne opgradering af Thuleradaren, som jo er en del af et tidligt varslingssystem mod missiler og også har været et vigtigt led i det samarbejde, vi har haft med USA.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-26:
Det glæder mig, at hr. Jeppe Kofod understreger, at det, der skal besluttes i dag her i Folketinget,
ikke er en endelig stillingtagen til Danmarks og rigsfællesskabets holdning til selve det amerikanske missilskjold.
Det er en stillingtagen til et aftalekompleks, som er indgået mellem Grønland og USA.
Det bringer mig videre til det næste spørgsmål: Så må det vel også være rigtigt, at vi på et tidspunkt skal have en afklaring af Danmarks og rigsfællesskabets holdning til selve missilskjoldplanen?
Vi vil fra Enhedslistens side foreslå en ny forespørgselsdebat i Folketinget i næste folketingssamling for at få afklaret den principielle holdning til sagen.
Jeg er er glad for, at Socialdemokratiet skelner mellem spørgsmålet om den aftale, som nu er indgået, og selve holdningen til missilskjoldet, for jeg kan ikke forestille mig, at Socialdemokratiet grundlæggende kan være tilhænger af, at man laver et missilskjold, som kan forårsage et nyt oprustningskapløb mellem USA og Kina.