runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2002-05-07:
Jeg vil gerne starte med at sige tak til hr. Ole Stavad.
Tak for tilsagnet om, at skattestoppet vil blive fjernet, og at ejendomsværdiskatterne igen vil stige, såfremt Socialdemokratiet kommer til.
Tak for tilsagnet om, at trygheden ved, at udgifterne ligger fast, bliver fjernet, hvis ulykken skulle ske, at Socialdemokratiet igen kommer til at sidde i regeringssæderne.
Jeg tror netop, at en af de ting, som har været af interesse ude blandt borgerne, ude blandt husejerne, er: Hvad er egentlig baggrunden for hele den indædte modstand, der har været mod de ændringer i vurderingssystemet, som regeringen har foreslået?
Det har vi jo fået fastslået nu.
Det er et tilsagn, som jeg er sikker på at mange i de danske hjem vil skrive sig bag øret og også huske på næste valgdag.
Ole Stavad (S), 2002-05-07:
Der er et lille problem, når man indskriver folk til debatten, som ikke har fulgt med i sagen, som ikke har læst lovforslaget, og som, hvis de har læst det, i hvert fald ikke har forstået det.
Det er faktisk et vigtigt element i det forslag, som skatteministeren har fremsat, sagt til hr. Jens Rohde, Venstres ordfører, politisk ordfører, at fremover vil man på amtsplan foretage automatiske, skematiske edb-mæssige fremskrivninger hvert andet år efter et gennemsnit, og det år kan man ikke klage fra borgernes side.
Man må betale den forkerte skat, selv om alle må erkende, at det, der kommer ud af den fremskrivning med et gennemsnit på amtsplan, er forkert.
Når der kommer en vurdering næste år, kan man klage, men det kan man kun gøre med fremtidig virkning.
Det år, man har haft med den forkerte vurdering, forkerte skat, må man betale.
Det er selvfølgelig meget smart, at når man laver et gennemsnit, som næsten ikke kan undgå andet end at blive forkert med risiko for, at det giver en masse bøvl, fratager man samtidig folk muligheden for at klage.
Jeg tror, Venstres politiske ordfører, der jo sidder centralt i Venstres gruppe, skulle gøre sig ulejlighed med, inden vi mødes til tredje behandling om en uge, at læse det her forslag, læse de spørgsmål, der er stillet til skatteministeren, læse referatet fra det åbne samråd og så måske være den, der samlede centrale folk hos Venstre til en diskussion, om ikke saglige hensyn og borgernes retssikkerhed i den her sag alligevel måtte give det resultat, at Venstre støttede de fem partiers forslag om at give os tid til at gøre det her ordentligt. Jeg kan i hvert fald høre, at hr. Jens Rohde har behov for at gå hjem og gøre et stykke hjemmearbejde.
Lissa Mathiasen (S), 2002-05-07:
Jeg vil da godt sige tak, selv om det måske ikke var den store begrundelse.
Jeg synes bare, at når et udvalg stiller nogle spørgsmål, og udvalget endda to gange skal ind og spørge om, hvad ministerens holdning er til det her, så synes jeg ikke, det er godt nok, at vi får et svar, der hedder »ingen bemærkninger«. Vi plejer faktisk at få et svar - det er sådan set det, jeg har været vant til i alle de mange år, jeg har været herinde, og det forventer jeg også, at vi fremover vil kunne få - på, om det er noget, regeringen kan støtte, eller det er noget, regeringen ikke kan støtte, når vi spørger, om ministeren kan støtte det.
Det er såmænd det hele, men tak for svaret.
Jeg vil godt sige ministeren tak for svaret.
Det er vi sådan set ikke i tvivl om.
Både når vi taler om nedlæggelsen af BUR, når vi taler om afskaffelse af beboerrådgiverne, og når vi taler om at nedlægge den der særlige pulje til udstødte grupper i samfundet, er vi helt på det rene med, at det er besparelsesforslag.
Det var sådan set ikke det, jeg spurgte ministeren om.
Mit spørgsmål gik såmænd bare på, at vi, i stedet for at det er puljet sammen i en pærevælling her, så har bedt om at få det splittet op i tre enkeltstående forslag.
Ministeren har leveret den tekniske bistand til, at det er blevet splittet op, og vi har stillet ændringsforslag om det.
Det, jeg spørger om, er: Er det fremover ministerens linje, at når vi spørger, hvad ministerens holdning er til, at det bliver splittet op i tre forslag, så får vi et svar, som jeg synes er for arrogant, nemlig: ingen bemærkninger?
Der er det, jeg spørger: Er det egentlig meningen, at det er svaret, vi fremover skal have fra ministeren?
Bendt Bendtsen (KF), 2002-05-07:
Jeg vil gerne sige, at begrundelsen for, at lovforslaget indeholder alle tre forslag, er, at alle jo er besparelsesforslag, forslag, som er et led i regeringens prioritering af de offentlige midler.
Torben Hansen (S), 2002-05-07:
Denne samlede lov er udtryk for den allerhøjeste grad af lovsjusk.
I lovforslag nr. L 133 har regeringen valgt at samle fem forskellige forslag - om den Den Grønne Fond, den grønne jobpulje, Vandfonden, Koordineringsudvalget for skibsrelaterede spørgsmål og Ørestadsrådet - sammen i ét lovforslag.
Helt overordnet set
må man sige, at det i høj grad virker som mangel på respekt for folkestyret, at man slår eksempelvis sådan noget som Vandfonden og Den Grønne Fond sammen med Ørestadsrådet.
Det virker meget, meget besynderligt.
Man kan også spørge regeringen, hvad de partier skal gøre, der måske vil stemme for to og imod tre, når det hele er samlet i ét lovforslag.
Aase D. Madsen (DF), 2002-05-07:
Dansk Folkeparti anmoder om at få forslaget tilbage til fornyet udvalgsbehandling mellem anden- og tredjebehandlingen.
Dansk Folkeparti vil gerne anmode om, at forslaget kommer til fornyet udvalgsbehandling mellem anden og tredje behandling.
Dansk Folkeparti anmoder om, at forslaget går tilbage til fornyet udvalgsbehandling mellem anden- og tredjebehandlingen.
Lone Møller (S), 2002-05-07:
Jeg synes, ministeren er ret grov, når ministeren står heroppe og taler om fristil.
Samtlige partier, inklusive Venstre, De Konservative, Dansk Folkeparti, samtlige partier har i årevis stået på denne her talerstol og sagt: Nu må det være nok.
Nu må vi have en ordning, sådan at patienterne i dette land er sikret, at de kan få en erstatning, hvis de kommer ud for en fejlbehandling.
Vi er aldrig kommet så langt, at vi skulle diskutere kroner og øre.
Men jeg har ikke oplevet, at der på noget tidspunkt har været en blokering for, at vi har kunnet finde økonomien bag det her forslag.
Derfor vil jeg gerne vil have lov at spørge ministeren: Er det regeringens stil, at vi skal herop og klandre os selv for, at vi har stået her i årevis og talt om, at nu skal der gøres noget, og fordi man nu bærer de gyldne kæder, mener man ikke, man kan.
Det synes jeg saftsuseme er groft.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-05-07:
Jo, men jeg forholder mig igen til det, der er fakta.
Så derfor vil vi da ikke starte forfra med den her Vandfond.
Det kan jeg da aldrig nogen sinde sige ja til.
Næ, man skal forholde sig til, hvordan det er gået de sidste mange år.
Det er ikke gået særlig godt, og derfor siger vi, at den her Vandfond ikke har sin berettigelse, som den er nu, så den vil vi ikke være med til at videreføre.
Så vi starter forfra. Så må vi se, hvordan vi kan gøre det, og derfor har vi afsat de her 3 mio. kr. til at undersøge, hvordan vi bevarer det gode drikkevand i Danmark.
Vi må så se, hvordan det går,
Vi skal jo først lige have det til at køre på bedst mulig måde.
Men det ser vi.
Jeg vil bare sige til hr. Keld Albrechtsen, at vi er med til at sikre det danske drikkevand ved at afsætte de her 3 mio. kr., og at vi må forholde os til, at 90 pct. af de penge ikke er brugt til det formål, de skulle.
Det er det, vi forholder os til, når vi nedlægger Vandfonden, som vi har til anden behandling her.
Det forholder vi os til, og så må vi se, hvordan vi så kan sikre det danske drikkevand fremover.
Vi har været med til at sætte 3 mio. kr. af til det her område, fordi vi mener, det er virkelig vigtigt, at folk får hjælp til det her problem.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-05-07:
Hvis nu Dansk Folkeparti godt ville være med til at sikre dem ude i det åbne land og dem, som selv skal lave en ny brønd, vil jeg godt spørge hr. Dohrmann om, hvorfor det så ikke er sket.
Jeg synes, det er ganske mærkeligt, at Dansk Folkeparti intet har gjort for at sikre, at det så skete, for man har jo fjernet de penge.
Eller skal det, hr. Dohrmann siger, forstås sådan, at Dansk Folkeparti stadig væk godt vil være med til at afsætte penge til det formål her og nu?
Sådan kunne det selvfølgelig forstås.
Så kan forslaget jo gå tilbage til udvalget, og så kan der blive lavet et ændringsforslag, således at vi i hvert fald får de penge sikret.
Jeg synes, det er et ret afgørende spørgsmål.
Hvis hr. Dohrmann ikke kan svare bekræftende på det, viser det jo, at hr. Dohrmann ikke har ment et ord af alt det, han har stået og sagt.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-05-07:
Jamen jeg vil fastholde, hvad jeg har sagt hele tiden om, at vi vil gerne bibeholde de decentrale vandværker.
Jeg mener, man skal have en boring ude på det åbne land der, hvor man henter vandet op.
af alt vandet.
Det skal være sådan, at det bliver hentet op derudefra, at det bliver bibeholdt ude på landet.
Det er det, der var meningen med det.
Det var ikke meningen, at alle skulle kobles sammen til ét stort vandværk i hele Danmark.
Vi hjælper netop alle borgerne, når vi afsætter de 3 mio. kr. til det her forskningsprojekt om at bevare det gode drikkevand.
Det er netop derfor, vi sætter 3 mio. kr. af til det.
Jeg kan ikke se, hvorfor det kun skulle gå til almindelige husejere.
Det skal også gå til landbruget.
Det skal være os alle sammen, der får del i de her penge.
Jørn Jespersen (SF), 2002-05-07:
Jamen jeg er da enig med miljøministeren i, at man ikke skal afsætte flere penge, end behovet nødvendiggør.
Derfor har SF også været med til at nedsætte beløbet til Vandfonden, fordi der ikke fandtes anvendelse for alle pengene.
Jeg synes bare, det er en underlig konklusion, som miljøministeren drager, at når beløbet ikke er blevet fuldt ud udnyttet, fordi man har administreret det meget stramt og ikke har reklameret for ordningen, så fjerner man alle pengene.
Derfor skylder ministeren da et svar på: Hvorfor skal de mennesker, som er blevet hjulpet, den type mennesker med uforskyldt forurening af deres drikkevand, ikke fremover have den hjælp?
Det må ministeren kunne svare på.
Så vil jeg også spørge ministeren om kompensationen til landbruget.
Der forstod
Dansk Folkepartis ordfører åbenbart ikke, hvad jeg refererede til, men det gør ministeren forhåbentlig.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-05-07:
Nu synes jeg, der sker fremskridt i debatten.
Ministeren er oppe at sige: Problemet er, at man ikke har kunnet bruge de penge, der var.
Jamen hvorfor kommer ministeren så ikke med et forslag til at lave konstruktionen om, så der er endnu flere, der kan få gavn af de penge her ude på landet?
Det, man kan konkludere efter ministerens seneste indlæg, ja, det er vel, at der er et stort behov for hjælp til folk, der har fået forurenet deres vand.
Men de penge, der var afsat, har vi ikke fået brugt alle sammen, og derfor tager vi resten, så er der ikke flere, der kan få hjælp fremover.
Behovet er stort.
Vi har bare af systemmæssige årsager ikke fået brugt pengene, og derfor tager vi dem væk.
Det er da virkelig fordeling, så det batter.
Er det her ikke bare en dårlig undskyldning, fordi ministeren har haft brug for nogle penge i kassen til at leve op til statsministerens gyldne løfter?
Torben Hansen (S), 2002-05-07:
Først ganske kort til hr. Jørn Dohrmann, der siger, at det er vigtigt at bibeholde den decentrale vandforsyningsstruktur
: Jamen det er jo netop også det, der sker, for selv om man har nogle enkeltindvindinger, hr. Dohrmann har jo også tallene den her gang, hvor det så kan være, at 90 pct. af dem får tilskud til at blive tilkoblet et lille privat, alment vandværk, så er det da stadig væk en decentral vandforsyning. Det må hr. Jørn Dohrmann da give mig ret i.
Hr. Jørn Dohrmann bliver også ved med at tale om vandforsyningsstruktur.
Jamen hvad med de mennesker?
Der er rent faktisk inden for det her område blevet brugt 80-85 mio. kr. for at hjælpe ganske almindelige familier i nød, fordi de bor et sted, hvor vandet er for dårligt på grund af en udefra kommende forurening, som de ikke selv har haft en chance for at gøre noget som helst ved.
Jeg synes, det vil klæde Dansk Folkeparti at begynde at snakke om mennesker, mennesker, der kommer i klemme, og ikke udelukkende om struktur.
Hans Christian Schmidt (V), 2002-05-07:
Ja, jeg føler trang til på det her tidspunkt, hvor vi diskuterer meget, hvilke beløb der er blevet brugt, kun lige at nævne, at jeg bekræfter jo i hvert fald også i dag, at vi ikke har kunnet bruge de penge, der blev afsat til Vandfonden.
Den startede i begyndelsen i 1997, og den er gået fra 70 mio. kr. årlig ned til 38,8 mio. kr., ikke engang dem kunne man bruge.
Vi var nede på 24 mio. kr.
Vi må sige, at det jo selvfølgelig er et utilfredsstillende resultat, og på den baggrund har det været tydeligt, at Vandfonden i alle årene har haft problemer med at bruge de penge, som har været afsat til fonden.
Det er for mig et klart signal om, at konstruktionen med Vandfonden ikke er hensigtsmæssig, og at midlerne kan bruges mere optimalt på anden vis.
Jeg har kun lagt øre til, at man har diskuteret omkring, at alle midlerne blev brugt, og der vil jeg selvfølgelig bare have lov at sige her, at det ikke er tilfældet.
Jeg ved ikke, om alle har haft tallene, men ellers har vi dem i hvert fald nu.
Vi har tal for, at man har brugt 90 pct. af midlerne til tilslutning til et vandforsyningsselskab, og det har vel næppe været det, der var meningen med det.
Men i hvert fald er det konklusionen, at de penge, der har været afsat, ikke er blevet brugt til det formål.
Det var sådan set kun, fordi det blev sagt af et af folketingsmedlemmerne, at alle pengene var blevet brugt.
Det har ikke været tilfældet.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-05-07:
Jamen jeg vil blive ved med at fastholde det, jeg har sagt
hele tiden, nemlig at det, vi ville, var at beholde den decentrale vandværksstruktur i Danmark.
Derfor oprettede vi Vandfonden, og på det tidspunkt i 1997 sagde vi ja til det, fordi vi godt kunne se et formål med det.
Men når man ligesom ikke bruger pengene til det, som de egentlig var afsat til, så er vi da nødt til at sige, at så må vi fjerne de her penge igen. Vi hjælper jo alle ved, at vi har afsat de her 3 mio. kr.
Det kan jeg altså ikke se at der er noget forkert i, og hvis det måtte vise sig, at der er behov for nogle flere penge, jamen så må vi prøve at se, hvor vi kan finde dem henne.
Det er jo ikke det, der skal vælte hele læsset her.
Vi vil bibeholde det decentrale vandværk, altså ude i den åbne natur.
Det er det, vi har arbejdet for, og vi kan bare konstatere, at det ikke er lykkedes for den forrige regering.
Jørn Jespersen (SF), 2002-05-07:
Det er dog den værste gang udenomssnak, jeg længe har hørt.
Pengene er gået til at hjælpe mennesker, præcis som det var formålet, der har fået forurenet deres drikkevand, og som nu skal have noget rent drikkevand.
Det er pengene gået ubeskåret til.
Hvorfor vil Dansk Folkeparti fjerne hjælpen til de mennesker?
Det er det, man har gjort.
De 3 mio. kr. er fint, men det er på lang sigt, 10, 20, 30 år, og hjælper ikke nogen, der har fået forurenet deres drikkevand.
I øvrigt må jeg sige, at det er en noget besynderlig måde at forhandle på fra Dansk Folkepartis side.
Man fjerner 60 mio. kr., som går til almindelige mennesker, og så får man 3 mio. kr. ind i stedet for - fra 60 mio. kr. til 3 mio. kr. - og så fremstiller man det som en sejr.
Så må jeg endelig sige, at hr. Jørn Dohrmann åbenbart slet ikke er klar over, hvad det er hans parti medvirker til.
Der er blevet nedsat et udvalg, som skal lave retningslinjer for kompensation til landbruget for at overholde landets miljøregler.
Alle vi andre får da ikke kompensation for at overholde miljøreglerne, det skal vi bare gøre.
Hvorfor skal landbruget have kompensation?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-05-07:
Jamen jeg spurgte ikke hr. Dohrmann om de 3 mio. kr.
Vi har hørt om de 3 mio. kr. mange gange; de har ikke noget med den her sag at gøre.
Det, der har med sagen at gøre, er, at de penge, som går til det formål, som hr. Dohrmann siger at Dansk Folkeparti går så meget ind for, nemlig støtten til de decentrale løsninger, er fjernet.
Så spørger jeg hr. Dohrmann: Vil hr. Dohrmann være med til at sætte de penge ind igen - de penge, som Dansk Folkeparti jo taler så rørstrømsk om, som vil sikre en decentral ny boring?
Vil Dansk Folkeparti være med til at sætte de penge ind igen?
For hvis Dansk Folkeparti ikke vil være med til det, viser det jo, at hr. Dohrmann ikke har ment et kvidder af alt det, hr. Dohrmann selv har stået og sagt fra denne talerstol.
Man må da lade handling følge på ord, sagt til hr. Dohrmann.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-05-07:
Jeg synes, at det spørgsmål har jeg egentlig besvaret mange gange.
Altså vi vil gerne bevare det decentrale vandværk ude i det åbne land.
Det var jo det, der var formålet i 1997, dengang man oprettede Vandfonden.
Så mener vi også, at når vi dengang sagde, at det var formålet, at det var betingelserne, så skal vi også overholde dem.
Så skal vi ikke begynde at tilkoble alle de her vandværker til byvandværker, altså til et samlet vandværk.
Vi vil beholde det decentrale vandværk.
Det var det, der var meningen med den her Vandfond.
Vi siger så også, at de her 3 mio. kr. er da en støtte til den enkelte borger, uanset om man vil sige, at det er til landbruget, eller det er til den enkelte borger, der bor ude i det åbne land.
Altså ganske almindelige folk kunne søge Vandfonden dengang, men de her 3 mio. kr. går til alle sammen.
Det kommer ikke kun én gruppe til gode, det kommer alle sammen til gode, både dem i landbruget og også enkeltpersoner derude.
Vi vil gerne hjælpe dem, vi vil gerne hjælpe alle sammen, hvis det kan lade sig gøre, men vi må jo bare konstatere, at de her penge er ikke gået til det, som vi ligesom ville bruge dem til, og det er jo en stor skam, at man så på den måde skal straffe nogle folk for det.
Jeg indrømmer blankt, at det ikke er særlig smart, men det er jo, hvad der sker, når det er, at man ligesom ikke har sat nogle klare regler op for, hvem det er, der kan få hjælp her.
Vi sagde jo, at det skulle være enkeltmandsboringer, der skulle have den her hjælp, men det har jo vist sig, at det er ikke det, pengene er gået til.
De er gået til at koble sig ind under alle mulige andre vandværker, nogle større vandværker, og det var ikke det, der var formålet med det.
Derfor synes vi, at når de ikke gør det, som var formålet, så nedlægger vi fonden.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-05-07:
Jeg kan simpelt hen ikke se, hvori hr. Dohrmanns problem består.
Man har brugt alle pengene til at hjælpe folk, der har fået forurenet deres drikkevand, og så mener hr. Dohrmann, at de er blevet brugt forkert. Jamen er sagen ikke, at alle pengene er gået til at hjælpe folk, der har fået forurenet deres drikkevand?
De 90 pct. af pengene er brugt til folk, der så er blevet tilkoblet et andet vandværk, og resten af pengene er brugt til folks egne boringer, men det centrale må da være, at det er folk, der har fået hjælp.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor hr. Jørn Dohrmann ikke vil hjælpe de mennesker.
Det er små mennesker, vel i Dansk Folkepartis klassiske forstand.
Det er børnefamilier med mange børn, der ikke lige kan rykke 13.000 kr. op af lommen, det er pensionister, det er arbejdere, og så er Dansk Folkepartis eneste svar til dem, at 13.000 kr. er jo ikke så mange penge, og da vi ikke kan hjælpe alle sammen, så vil vi ikke hjælpe nogen. Er det virkelig et udtryk for Dansk Folkepartis sociale sindelag, at man ikke vil hjælpe nogen overhovedet, man vil bare have pengene ned i kassen, så man kan bruge dem til noget andet?
Jørn Dohrmann (DF), 2002-05-07:
Jamen jeg vil da give fru Lissa Mathiasen ret i, at det er ikke så godt, at man skal af med 13.000 kr., det er rigtig mange penge.
Men kan man ikke også sige det sådan, at den forrige regering har været alt, alt for dårlig til at stille krav til, hvem der skulle sidde og dele de her penge ud?
Den har simpelt hen ikke kunnet stille nogle krav, der duede.
Er det, man kan konstatere her ikke, at de folk, der har siddet og delt de her penge ud, såmænd ikke vidste, hvad de skulle dele ud til? Der er da sådan, jeg vil udlægge det, og på den måde kan man jo egentlig sige, at den forrige regering er skyld i, at fonden bliver nedlagt.
Sådan vil jeg fremlægge det.
Som sagt er de 3 mio. kr. jo med til, at man ligesom kan se på, hvor det er, vi kan gøre en indsats, altså med grundvandsbeskyttelse, vandindvinding, vandbehandling og alt det der.
Det kan man bruge de her 3 mio. kr. til.
Det er da en god start, ville jeg sige, på det her.
Men jeg vil altså tegne det sådan, at den forrige regering har været for dårlig.
Lissa Mathiasen (S), 2002-05-07:
Jeg vil allerhelst høre, at jeg rent faktisk har misforstået svaret fra hr. Jørn Dohrmann, hvis svaret er, at vi ikke kan hjælpe alle, derfor skal vi ikke hjælpe nogen, og derfor afskaffer vi Vandfonden.
De mennesker, som jeg f.eks. nævnte, de 15 familier, der bliver ramt af Hylke Vandforsynings forurening, skal ikke af med 13.000 kr., nej, de skal af med 35.000 kr., og det er mange penge.
Jeg er egentlig også overrasket over, hvis hr. Jørn Dohrmann har været herinde så længe, at det for ham er et lille beløb at skulle af med 13.000 kr.
Jeg tror, at de fleste familier - det kan være en pensionistfamilie, det kan være en børnefamilie - føler, at selv 13.000 kr., som er gennemsnitsprisen, er fantastisk mange penge at skulle finde, og som de ikke bare har mulighed for at stikke hånden i lommen og tage op.
Jeg synes, det er udtryk for en grad af arrogance, når Dansk Folkeparti siger: »13.000, nå, ja, det kan enhver vel have råd til at betale.«
Når folk uforskyldt er blevet ramt af en vandforurening, så de ikke kan få rent vand, så er det mindste, vi kan, da at holde fast i, at Vandfonden har mulighed for at hjælpe dem.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-05-07:
I årene fra 1997-2001 er der udbetalt godt 44 mio. kr. til støtte til enkeltindvindinger, hvilket svarer til lidt over halvdelen af de udbetalte midler.
Hovedparten, dvs. ca. 90 pct., af disse midler er givet som støtte til grundejerne til tilslutning til vandværker og ikke til etablering af nye brønde eller boringer.
Det gennemsnitlig udbetalte beløb til enkeltindvindingsbrønde er godt 13.000 kr. og er i mine øjne
ikke et uoverskueligt beløb.
Jeg forventer derfor ikke, at nedlæggelse af Vandfonden vil medføre en væsentlig ændring i den decentrale vandstruktur.
Jeg vil stå ved, at i mine øjne er de her 13.000 kr. ikke uoverkommeligt for den enkelte borger. Fru Lissa Mathiasen vil gerne snakke om Hylke Vandforsyning, men jeg vil ikke snakke enkeltsager, og jeg kan ikke se, at det skulle være det store argument for, hvorfor man lige nøjagtig skulle opretholde denne Vandfond.
Vi siger jo også, vi har de her 3 mio. kr. til at finde ud af, hvordan vi løser det her problem.
Vi ved da godt, at der er problemer rundtomkring, men vi kan ikke løse alles problemer med de her penge, der er afsat her.
Derfor spørger vi: Hvordan kan vi forske i, at de problemer ikke opstår?
Det vil vi gerne være med til at se på hvordan vi løser, men vi kan ikke bare komme med en stor sum penge og sige, at nu hjælper vi alle sammen.
Det er vores argument for at nedlægge Vandfonden.
Jørn Jespersen (SF), 2002-05-07:
For nylig kunne man se en pressemeddelelse fra Miljøministeriet, hvor det blev meddelt, at nu var der nedsat
et udvalg, som skulle finde ud af, hvordan man lavede nogle retningslinjer for at give kompensation til landbruget fremover for at overholde landets miljøregler.
Miljøministeren sagde, at det var sket på foranledning af Dansk Folkeparti.
Det vil sige, at Dansk Folkeparti på den ene side arbejder for at bruge skatteydernes penge på at give kompensation til landbruget for at overholde almindelige miljøregler og på den anden side medvirker til at fjerne de midler, som hjælper almindelige familier til at få en kompensation bare delvis for uforskyldt at have fået ødelagt deres drikkevandsforsyning.
Vil hr. Jørn Dohrmann ikke forklare det rimelige i, at landbruget skal have kompensation for at overholde landets miljølove, men at almindelige forbrugere, der uforskyldt får ødelagt deres vandforsyning, ikke skal have nogen hjælp fra samfundet?