Jytte Andersen (S), 2000-11-16:
Dette er et forslag, man kan nikke sådan til, for det har man ligesom set før, og jeg vil ikke sige ret meget andet end det, jeg sagde ved den sidste førstebehandling af det her
lovforslag, som jo lægger op til, at vejen til større byggeaktivitet er, at der sker nogle ændringer i finansieringsreglerne.
Jeg synes også, at det er værd at hæfte sig ved, at i den finanslov, som Enhedslisten jo er en del af, er der lagt op til en undersøgelse af mulige barrierer for kommunernes etablering af almene ungdoms- og familieboliger, herunder finansierings- og likviditetsmæssige overvejelser, og jeg vil faktisk mene, at det må afklares, om der overhovedet er barrierer, før vi beslutter os for, hvad der skal gøres.
De regler, vi har i dag,
er jo nogle, der går tilbage
til 1997, hvor vi vedtog styringsreformen, hvor den kommunale grundkapital blev forhøjet med 7 pct., altså fra 7 til 14 pct.
Det var efter Kommunernes Landsforenings eget ønske, at der skulle ske nogle ændringer i finansieringsreglerne, og det blev så aftalt med regeringen og udmøntet i kommuneaftalen for 1998.
Et væsentligt element i reformen var jo, at den samlede kommunale udgift skulle være uændret med henblik på at fastholde kommunernes incitament til at begrænse anskaffelsudgifterne.
Og det er rigtigt - som Enhedslisten fremfører - at der umiddelbart efter skete et fald i byggeaktiviteten.
Vi har nu offentliggjort rapporten om evaluering af styringsreformen for det støttede byggeri, og den er sendt over til Boligudvalget.
Her konkluderes det, at tilsagnsgivning til det støttede byggeri ikke vurderes at være blevet påvirket nævneværdigt af reformen.
Nu tænker jeg altså på det lange sigt, og når jeg siger det, er det, fordi byggeaktiviteten er ved at være tilbage på tidligere års niveau, altså før hamstringen op til styringsreformen.
Jeg synes også, det er vigtigt at sige, at vi her den 1. januar åbner op for en lånemulighed til grundkapitalen for kommunerne - 200 mio. kr. - og det vil sige, at kommunerne nu kan lånefinansiere grundkapitalen.
Et af de argumenter, kommunerne har haft, har jo været: Ja, ja, det kan godt være, at det ikke koster mere på det lange sigt, men vi skal dykke dybere i kommunekassen i første omgang.
Så her har de muligheden for at få en fuld låneadgang til hele grundkapitalen i år 2001.
Med de her ord vil jeg sige til Enhedslisten, at man kan sige, at samtale fremmer forståelsen, gentagelse fremmer forståelsen, men at jeg vil sige: Ikke nok endnu.
Lad os prøve at se på den undersøgelse, vi skal have, lad os prøve at kikke på, om der er nogle barrierer og i øvrigt også prøve at se på, hvordan beskæftigelsessituationen ser ud.
Jeg har i hvert fald så sent som i dag eller i går hørt, at det der med at bygge mere eksempelvis i København bliver overmåde svært, fordi der faktisk ikke er ledige bygningshåndværkere, og det skal der nu engang til, når man skal bygge.
Så regeringens svar til forslaget er et nej.
Tak for tilslutningen.
Det viser sig jo at være en god dag
for de svage grupper på boligområdet, så det er da værd at notere. Venstre var optaget af, om nu også private foreninger ville kunne komme ind i den pulje og få støtte via den pulje.
Nu er hr. Karsten Nonbo vistnok gået, men jeg kan da i hvert fald sige her, at det er muligt, og jeg kan i øvrigt så også invitere til spørgsmål i udvalget for netop at få afklaret, hvem det så er, der kan få støtte via den her pulje.
Det er vigtigt, at den er så åben, som det overhovedet er muligt. Jeg vil godt sige til hr. Keld Albrechtsen, at egentlig var det ikke et fair angreb på kommunerne.
Det kan skyldes, at Berlingske Tidende i dag har en historie, som de har hentet fra Danske Kommuner, hvori man kan få det indtryk, at kommunerne ikke har været aktive.
Det er ikke det korrekte billede.
Det korrekte billede er faktisk, at der er brugt 18 mio. kr. i to ansøgningsrunder i den første pulje, som jo var på 30 mio. kr.
Det er faktisk først ved den politiske aftale her omkring finansloven, at det nu er sikret, at vi ikke kommer i pengenød.
Så dér var skudt forbi både af hr. Keld Albrechtsen og af Berlingske Tidende i forhold til kritikken af kommunerne.
Jeg vil godt sige, at der lige nu er 135 boliger, og det er forskellige typer af boliger.
Det er lige fra husbåde til pavilloner og til opgange og sådan noget.
De ligger i København, Slagelse, Århus, Ålborg, Randers, Esbjerg, Viborg, Silkeborg, Odense og Svendborg.
Det er de kommuner, der har fået tilsagn om tilskud til boliger.
Alle er ikke opført endnu - det vil jeg godt sige -
men de er i gang, de er projekterede, de er besluttede, og man er gået ind i det med meget stort engagement.
Den synes jeg faktisk kommunerne skal have, og når jeg tager det op her, er det, fordi jeg selv var sådan lidt generet af historien i dag i Berlingske Tidende, som altså har sit afsæt i Danske Kommuner, hvor man godt kan få det indtryk.
Det er også lidt derfor, at det er noget, jeg gør lidt ud af at sige her, nemlig at sådan er billedet ikke. Jeg synes, at de her lovforslag, det med de skæve huse, kan bidrage til at gøre vores boligpolitik mere mangfoldig. Det skal forstås på den måde, at vi godt ved, at der er nogle, der ikke lige kan passes ind i en almindelig bolig. Det være sig de unge fysisk handicappede, eller det kan være dem, som af forskellige grunde ikke kan fungere i en lejlighed.
Dér er vi nødt til som lovgivere at sikre, at der er boliger, som passer til de her mennesker, som har særlige behov.
Derfor er jeg selvfølgelig glad for, at det her også har været en del af finansloven.
Man har også i lovforslaget her taget et spørgsmål op, som jeg kan forstå et eller andet sted generer hr. Flemming
Kofod-Svendsen, men dog ikke så meget, at han ikke vil støtte det, nemlig at få sikret, at der faktisk kommer flere ældreboliger.
Det er utrolig vigtigt, at kommunerne her rykker frem på banen i forhold til at få sat gang i noget mere med hensyn til ældreboliger med serviceareal.
Dér kunne bemærkningerne måske være mere velplacerede. Men de er i gang i kommunerne, og jeg tror faktisk, at det her lovforslag vil rykke temmelig meget.
Om det bliver 1.000, eller det bliver mere, det ved vi jo ikke i dag, men der er ingen tvivl om, at det, at man går fra en 14-årig lånemulighed til 30.000 kr. og så til at give et engangstilskud på 40.000 kr., er menneskepenge, som kommunerne kan forstå, og det vil garanteret også udløse en aktivitet.
Det er også det, der er meningen, for der er faktisk for mange ældre, der bor i boliger, som er uhensigtsmæssige, som ikke er indrettet til, at man måske bruger stok, kørestol eller rollator, eller hvad det nu kan være, eller indrettet til, at der faktisk kan være noget service og omsorg omkring de ældre.
Apropos det vil jeg slutte med at komme med en lille annonce.
Vi prøver i de her dage i By- og Boligministeriet, og med mig i spidsen selvfølgelig, med en ældreboligkampagne, hvor der også er sendt et hæfte med overskriften »Flyt i tide«, »Bolig til tiden« eller sådan noget over til Boligudvalget. Og det er sådan set et udtryk for, at jeg tror, vores boligpolitik kunne være mere mobil, mere fleksibel, hvis vi anstrengte os for at sikre, at lidt ældre mennesker kan flytte, mens de kan overskue det, og ikke på det tidspunkt, hvor det er nogle andre, der træffer en beslutning om, at nu skal de på plejehjem, eller nu skal de i en ældrebolig, men at man faktisk kan orientere sig lidt bredere på boligmarkedet.
Det har vi så også i løbet af december måned
forskellige aktiviteter om sluttende med en større høring om, hvordan vi i fællesskab kan skabe et mere fleksibelt boligmarked i forhold til de ældre - på tilsvarende måde, som vi nu gør med de fysisk handicappede og også de skæve eksistenser, som vi giver nogle bedre bomuligheder, end de har i dag.
Tak for tilsagnet.
Jeg håber på en positiv og velvillig behandling.