runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bendt Bendtsen (KF), 2003-10-08:
Spørgsmålet er, om jeg finder det rimeligt, at den danske befolkning i 39 år er afskåret fra at forhøje beskatningen af Nordsøressourcerne, selv i tilfælde af, at olieprisen stiger til f.eks. 50 eller 100 dollar.
Jeg vil gerne sige, at jeg godt kan læse alle de besvarelser, som er skrevet ned til ministeren, op.
Det er jo sådan, at den beskatning, vi nu har lavet, er mere robust, set i lyset af at tidligere har kulbrintebeskatningen ingenting givet, og så er vi inde på den diskussion, jeg havde med hr. Keld Albrechtsen: Hvad betyder hvis og hvis og hvis for kulbrintebeskatningen derude?
Her er jeg bare nødt til at sige, at vi gør selve grundlaget for beskatningen større, og når fradragene er ophørt, er der i den sidste ende en marginalskat på 73 pct. Jeg kan selvfølgelig godt forstå, at man i SF og specielt i Enhedslisten mener, at vi mere eller mindre bare skal tage det hele, uden at de firmaer, der arbejder derude, skal have noget.
Men jeg mener faktisk, at vi med ordningen her har skabt en meget solid måde at beskatte på
, i og med at vi må konstatere, at 250-pct.-fradraget aldrig har givet noget.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-10-08:
»Vil ministeren oplyse, om han finder det rimeligt, at den danske befolkning i 39 år er afskåret fra at forhøje beskatningen af Nordsøressourcerne, selv i tilfælde af, at olieprisen stiger til f.eks. 50 eller 100 dollar?«
Bendt Bendtsen (KF), 2003-10-08:
Jeg ved ikke, om hr. Keld Albrechtsen og jeg forstår det samme ved ordet forære, for hvis man forærer noget væk, gør
man det jo uden at få noget for det.
Vi har oven i købet i et svar til hr. Svend Auken regnet på, hvad det havde betydet i kroner og øre til statskassen de sidste 3 år, hvis aftalen
var lavet tidligere, så man kan sammenligne de to systemer.
Det er det, hr. Svend Auken har bedt om, og det er det, vi
har svaret på.
Med de meget forsigtige beregninger, vi har lavet, giver det ca. 7 mia. kr. Det kan måske svinge lidt frem og tilbage, men det er en beregning, som Energistyrelsen har prøvet at lave på bedst mulig måde. Til det med, at vi forærer det hele væk: Hvis hr. Keld Albrechtsen mener, at jeg stiller tingene på hovedet, må jeg sige, at så er det altså på samme måde, hr. Keld Albrechtsen argumenterer.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Det er det, jeg må konkludere.
Jeg mener, det er en god idé, at der er en statsdeltagelse på 20 pct. efter 2012, idet det giver Danmark indsigt i at udnytte felterne optimalt, og jeg mener faktisk også, en overskudsdeling er det bedst opnåelige forhandlingsresultat, vi kunne få, når vi ikke kunne få statsdeltagelsen her og nu.
Jeg er jo vant til at underskrive mange § 20-spørgsmål til hr. Keld Albrechtsen, og det gør jeg også gerne i denne sag.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-08:
Ja, men så vil jeg godt bede ministeren sende os en redegørelse for, hvad det i givet fald ville koste at overtage de platforme.
Jeg synes da, det er fair nok, at vi får det belyst, for jeg er nemlig ikke sikker på, at det ville have været så frygtelig dyrt for staten simpelt hen at overtage dem.
Derfor mener jeg også, vi ganske givet står i den situation, at det, ministeren har lavet, er en kæmpe foræring til selskaberne ved allerede nu at sige, at de bare kan beholde 80 pct. af koncessionen, som vi ellers kunne have taget hjem og sandsynligvis til en meget lille betaling, fra 2012 og helt frem til 2042.
Jeg vil gerne bede om at få belyst det spørgsmål: Hvor meget ville det have kostet os, hvis vi havde taget det hele hjem?
Så vil jeg gerne vende tilbage til spørgsmålet: Hvis der f.eks. er tale om noget nedslidt materiel, som burde være fjernet, kan man bare lade det stå og vente, indtil staten er med, og så kan staten være med til at rydde op.
Det er det, jeg synes er forkert, men det kan vi også få en mere detaljeret redegørelse for på et senere tidspunkt, når vi kommer i gang med udvalgsarbejdet.
Men jeg vil altså gerne have det belyst, for det støder mig, hvis skatteyderne skal være med til at betale for noget, som vitterlig burde være ordnet af de private selskaber, inden staten kommer med.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-10-08:
Jeg vil gerne sige til hr. Keld Albrechtsen, at nu får jeg på det nærmeste skyld for, at jeg laver en kulbrintebeskatning om til et andet system, som staten får for lidt ud af, et system, hvor der var 250 pct. i fradrag, som regeringen nu laver om til et 30-pct.-fradrag, men efterfølgende skal beskyldes for, at der nu er en 250-pct.-grænse.
Til det kan jeg bare sige til hr. Keld Albrechtsen, at vi har ageret efter det gældende regelsæt, hvor der var 250 pct. i fradrag, og det er det, vi laver om. Så vil jeg bare konstatere, at hr. Keld Albrechtsen synes, det er en dårlig idé at gå ind med en statsdeltagelse,
så vi skal betale de 20 pct., men også får en statsdeltagelse.
Vi mener faktisk, at en statsdeltagelse på de 20 pct. er ufattelig god, i og med at vi har indsigt i, hvornår man begynder at løfte sugerørene i Nordsøen og måske flytter værktøjet et andet sted hen, hvor man får forrentet sine penge højere end i Nordsøen.
Det vil sige, at vi sikrer at få de optimale værdier ud til den danske befolkning.
At staten skulle overtage det hele i 2012, så man bare kan pumpe alt, hvad man kan, uden at få det optimale ud af det frem til 2012, anser vi som en rigtig dårlig forretning for familien
Danmark
I øvrigt er platformene derude ikke gratis.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-08:
Jamen jeg undskylder da over for ministeren.
Hvis jeg stiller for mange spørgsmål i for hurtigt tempo, må vi jo tage dem et
ad gangen.
Det afgørende spørgsmål for mig er, at jeg synes, ministeren står i en situation, hvor han kan tage 100 pct. Han kan tage hele produktionsapparatet hjem til staten, endda med boreplatforme og det hele, så vidt jeg har forstået det, og så ville staten køre videre med 100 pct. ejerandel og hele overskuddet.
Men lad os nu tage en boreplatform, som er blevet afskrevet to en halv gang.
Skatteyderne har altså i realiteten betalt den to en halv gang på grund af skatteordningen, og den skal pilles ned i 2014, fordi man ikke kan bruge den platform mere, og så aftaler ministeren, at nu skal staten være med til at betale for rydningen af en platform, som skatteyderne allerede i forvejen har betalt to en halv gang.
Det er ikke bare det, at jeg synes, det støder min retfærdighedssans, hr. minister.
Jeg vil sige, at vi er ved at være til grin for vore egne penge.
Det kan godt være, ministeren bliver en lille smule ophidset over, at jeg siger det på den direkte måde, men det ser altså sådan ud for mig, at ministeren havde muligheden for at tage det hele hjem.
Det er klart, at hvis vi havde taget det hele hjem og overtaget det hele, ville vi dermed også have pålagt os selv at rydde op, men det kan da ikke være rigtigt, at vi skal rydde op efter nogle ting, som måske er kørt ned dagen efter, og som selskabet har fået fradrag for to en halv gang.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-10-08:
Jeg vil starte med at sige til formanden, at jeg godt vil prøve at besvare det, spørgsmålet går ud på, for indimellem blev der jo stillet 17 spørgsmål, som jeg også skal svare på i dag.
Hvis jeg nu tager hr. Keld Albrechtsens skriftlige spørgsmål først, går det på, om ministeren kan oplyse, hvor store merudgifter til oprydning i Nordsøen Nordsøaftalen påfører staten.
Der har været et bredt ønske i Folketinget om statsdeltagelse, og det er den, økonomi- og erhvervsministeren har forhandlet på plads med en 20-pct.-ejerandel.
Det vil sige, at nu får vi 20 pct.s overskudsdeling frem til 2012, og så får vi en 20-pct.-ejerandel efterfølgende.
Vi har også valgt at sige, at ved at forlænge denne kontrakt kan vi få en stabil udvikling omkring den olie, der er i Nordsøen.
Det er et andet spørgsmål, men jeg vil gerne svare på det.
Men det er korrekt, at vi skal betale 20 pct. af det, det koster at lukke ned, og det er i øvrigt med i de beregninger, der viser, hvor stort et overskud staten får.
Der er taget hensyn til, at det er, hvad det koster at lukke ned, set i sammenhæng med det government take, der ligger på 61 pct.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-08:
Det er så om et tredje meget alvorligt problem, som ligger i den aftale, jeg stiller spørgsmål om her.
Vi står i den situation, at staten forærer 80 pct. af ejendomsværdien i Nordsøområdet til DUC i 2012, hvor staten kunne have overtaget det hele 100 pct.
Staten nøjes med 20 pct. og forærer altså A.P. Møller og de andre selskaber 80 pct. af formuen.
Er det ikke korrekt, at man faktisk kunne have overtaget det hele, produktionsapparatet og det hele ude i Nordsøen, 100 pct., måske endda uden at skulle betale for det? Men man overlader bare 80 pct. til A.P. Møller, og hvad får man så som modydelse?
Jo, man får lov til at deltage i oprydningen.
Jeg synes altså, det nærmest er en frækhed over for den danske befolkning, at først får DUC nogle kæmpe fradrag, så de mere end én gang, to gange, to en halv gang kan trække deres udgifter fra på selvangivelsen - jeg tror, der er mange skatteydere i al almindelighed, der gerne ville have det - og bagefter får staten så lov til at betale for oprydningen.
Det er da en del af aftalen, som er svær at forklare, hr. minister.
»Kan ministeren oplyse, hvor store merudgifter Nordsøaftalen påfører staten til oprydning i Nordsøen?«
Bendt Bendtsen (KF), 2003-10-08:
Hvis hr. Keld Albrechtsen ville høre en lille smule efter, hvad jeg siger her i dag, er det jo netop, at aftalen med den tekst, der foreligger, har Kammeradvokaten været inde i, og Justitsministeriet har været inde i den, og der er intet grundlovsstridigt i den.
Men det er klart, at vi også er nødt til at have jurister ind i sagen, når vi skal lave kompensationserklæringen, og der skal nok være åbenhed omkring den.
Det er det, jeg siger.
Jeg siger ikke - og fri mig for at drage den konklusion - at Justitsministeriet er fuldstændig ude af takt med, hvad der foregår i denne verden.
De har set på aftalen, men de har ikke set på kompensationserklæringen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-08:
Vi får altså at vide, at ministeren har afklaret spørgsmålet
det, der står om kompensation, betyder, og så siger ministeren: Ja, man kan i hvert fald ikke få overkompensation.
Nej, men det var jo sådan set ikke det, hr. Svend Auken var inde på.
Det var spørgsmålet om underkompensation, og så må man altså stille sig selv og ministeren det spørgsmål: Er der realitet i, at man vil imødekomme hr. Svend Aukens ønske om, at sagen får en fair og ordentlig behandling? Jeg synes, jeg hører på ministeren, at man har allerede lagt sig fast på, at sagen er i orden efter grundloven.
Der er ingen problemer, og der er ingen grund til, at hr. Albrechtsen stiller flere spørgsmål.
Men hvis det er svaret, har hr. Svend Auken jo i realiteten ikke fået tilsagn om noget som helst, for så ved hr. Svend Auken, hvilket svar han får.
Uanset hvad der står i den klausul, vil ministeren sige, at det er i orden efter grundloven.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-10-08:
Hvis jeg må have lov at begynde bagfra: Det er klart, at den formulering, der står i aftalen, er formuleret på den måde, at man ikke kan få overkompensation.
Hvis vi laver en beskatning, forstår jeg det på den måde, juristerne har udfærdiget det på, det vil sige, at hvis vi vil stramme mere, end aftalen lægger op til, kan man ikke få kompensation.
Jeg vil gerne sige, også til hr. Keld Albrechtsen, at jeg ikke vil underkende aftalen, som den ligger nu, og sige, at den ikke er grundlovmedholdelig.
Både Kammeradvokaten og Justitsministeriet har været inde i sagen, og de siger, at der er intet, der strider imod grundloven i aftalen.
Samtidig vil jeg sige til hr. Keld Albrechtsen, til fru Anne Grete Holmsgaard og til hr. Svend Auken: Det er jo sådan, at nu skal kompensationsklausulen udfærdiges og godkendes, og derfor står jeg ikke her i dag og siger, at den skal være sådan og sådan og sådan.
Det ville være fuldstændig tåbeligt af mig at gøre det her fra min plads i dag, og jeg vil blot sige, at nu skal der jurister ind i sagen, og vi laver selvfølgelig ikke noget, der strider mod grundloven nogen steder.
Så må vi se på det, og vi får jo mulighed for at få sagen behandlet her i Folketinget.
Jeg har sagt, jeg lægger den herned, så nu synes jeg, mistænksomheden skulle prøve at lette en lille smule.
Torben Hansen (S), 2003-10-08:
Man må jo sige, at når man hører ministerens lidt famlende svar, så breder forvirringen sig totalt herinde i Folketingssalen: Hvad er det egentligt, vi taler om? Jeg står faktisk med en udskrift af en tale, som ministeren har holdt den 19. august 2002, og der vil jeg da gerne gå så langt, at dér er det da nævnt - men der er det en pulje.
Så er spørgsmålet: Hvad er der sket inden for de sidste 14 måneder, siden det da var en pulje, og så var det driftsmidler, og så var det pulje, og så var det driftsmidler?
Er det sådan en normal lemfældig omgang med midlerne?
Det tror jeg næppe.
Det kunne jo være rart for definitionen, at ministeren her så vil stå fast på, hvad det egentlig er, det er.
Undrer det ikke ministeren, nu når ministeren har brugt så meget tid på at forklare og fortælle om den her pulje?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-08:
Ja, men så vil jeg godt spørge ministeren, om vi ikke kan blive enige om en fremgangsmåde, hvor vi først bliver enige om, at man ikke kan tage stilling til grundlovsproblemet, før man kender den konkrete tekst.
Jeg forstår ikke, at Kammeradvokaten og Justitsministeriet kan tage stilling til det på forhånd.
Det er mig ubegribeligt, og det gør det jo også svært at tro på det, der kommer efterfølgende, for de vil jo næppe ændre deres opfattelse.
Men er ministeren ikke enig i, at vi faktisk først kan tage stilling til grundlovsspørgsmålet, når vi ser den konkrete tekst? Ingen jurist kan jo udtale sig om det, før man har set den konkrete tekst.
Ministeren må da kunne se, at det duer altså ikke.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-10-08:
Vi kan da godt tage den med de forsigtige beregninger
: Hvis vi nu i stedet for siger en prisstigning på 20 pct. på olien, det er jo sådan set realiteterne i forhold til det scenario, der er arbejdet med, så vil det give DUC en mergevinst - igen efter skat - på 1 mia. kr. om året.
Er det rimeligt?
Synes ministeren, det er rimeligt, at et selskab får den mergevinst uden at have haft nogen omkostninger med yderligere investeringer på grundlag af noget, som dybest set er samfundets eje - hvis det altså ikke bliver foræret væk?
Synes ministeren, det er rimeligt?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-08:
om de er fiktive, eller hvad ministeren mener de er, men vi vil altså gerne kunne se, hvad virkningen af det her er sammenholdt med det nuværende system. Nuvel
, men det får vi så måske en strid om i Folketingets Energipolitiske Udvalg.
Så vil jeg også godt spørge: Finder ministeren ikke, det vil være rimeligt, hvis olieprisen stiger, eller hvis det viser sig, at der er meget større oliemængder, end man hidtil har regnet med - og ministeren bliver jo ved med selv at opskrive vurderingen af oliemængderne - at vi så kunne gå ind og beskatte den ekstra profit, som selskaberne så henter?
Jeg må altså indrømme, at jeg ikke forstår, at når jeg siger, at jeg foreslår 100 pct.s statsdeltagelse fra 2012 - 100 pct.s statsdeltagelse - får ministeren det til, at jeg ikke ønsker statsdeltagelse.
Jeg må indrømme, at det var en besynderlig måde, ministeren fik det stillet op på.
Det, jeg kritiserer, er jo, at i tidsrummet fra 2012 til 2042 forærer ministeren de 80 pct. af koncessionen til A.P. Møller, selv om ministeren sandsynligvis ikke havde behøvet at gøre det, og det, vi må have undersøgt, er: Hvad ville det have kostet staten at overtage koncessionen, og hvilke værdier har man foræret selskaberne ved bare at forære dem koncessionen 30 år frem på nuværende tidspunkt?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-10-08:
Overhovedet ikke.
Jeg synes sådan set, der er meget god værdi i det der med noget for noget.
Derimod bryder jeg mig
overhovedet ikke om den, der hedder: Mer' skal have mer' - og det er sådan set det, der er tale om her.
Jørn Jespersen (SF), 2003-10-08:
Der er altså tale om driftsmidler og ikke noget, man kan søge.
Jeg står her med et brev fra ministerens partikollega Jens Vibjerg, som den 11. august i år sendte et brev til Miljøministeriet under overskriften: Ansøgning om midler fra miljøpuljen.
Jens Vibjerg har åbenbart på det tidspunkt også troet, at det var nogle midler, man kunne søge.
Og det viser sig så, at det kunne man godt, for den 24. september samme år får han et brev om, at tilskuddet er bevilget.
Det vil sige, at nogle har kunnet søge.
Hvorfor er det stort set kun ministerens venner, der har kunnet søge nogle midler, man ikke kan søge, og som er driftsmidler?
Det hænger da ikke sammen, hr. minister.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-10-08:
Jeg vil gerne sige til fru Anne Grete Holmsgaard, at vi forsigtigt har regnet på det, og hvis de her tal holder, jamen så vil vi få et provenu på 80 mia. kr. for perioden fra 2004 til 2012.
Hvad sker der så, hvis denne her forsigtigt beregnede oliepris stiger med 20 pct. til 26,8 dollar pr. tønde?
Så betyder det lige pludselig, at det merprovenu, som var 80 mia. kr. til staten, bliver 106 mia. kr. til staten.
Vi har altså lavet en model, der gør, at tjener A.P. Møller penge, så tjener staten penge; tjener A.P. Møller færre penge, så tjener staten færre penge.
Jeg synes, det er rimeligt.
Hvis man går ind og laver en aftale, og så det går godt, så synes jeg ikke, man skal være ked af, at der er et firma, der tjener penge.
Man kan se et government take, hvor der tidligere var en høj søjle til firmaet og en lav til staten, og hvor det nu er byttet om.
Hvad betyder det så, hvis olien koster flere penge?
Hans Christian Schmidt (V), 2003-10-08:
Skov- og Naturstyrelsen har indsamlet en stor mængde projektforslag, faktisk i alt ca. 350 gode projekter.
Skov- og Naturstyrelsen har gennemgået dem efter de kriterier, der har været enighed om, og har på den måde udvalgt de mest velegnede af de 350 projekter.
Skov- og Naturstyrelsen har forelagt mig de udvalgte projekter.
Jeg har ikke haft nogen bemærkninger til styrelsens valg, og jeg vil bare sige, at det er foregået fuldstændig efter de spilleregler, som jeg da regner med at folketingsmedlemmerne kender: Budgetvejledning 2001 fra Finansministeriet.
De spilleregler bruger vi - sådan er det.
Jeg er politisk chef; jeg er selvfølgelig også administrativ chef, og det er klart, at når man er inde og kigge på de her projekter, som er blevet beskrevet, så er det sådan, at vi både har sendt pressemeddelelser ud, dengang vi indgik aftalen, og det står i finansloven, at de her penge er afsat.
Det er jo klart, at når det er Skov- og Naturstyrelsens driftsmidler, så dækker det selvfølgelig over, at der er en speciel teknik i forhold til vejledningen, som skal følges - en bestemt procedure.
Det er jo kun, fordi man begynder at anvende udtrykket pulje, som om det skulle være noget mærkeligt noget.
Det er jo helt ligegyldigt, for Skov- og Naturstyrelsen skal have nogle penge.
Pulje betyder bare, at man har nogle penge til et formål.
Det her foregår fuldstændig efter de spilleregler, der
er lavet i Budgetvejledning 2001.
Og jeg har jo sagt, at nu oversender jeg til Folketingets Miljø- og Planlægningsudvalg, inden vi har et samråd på fredag om det, en redegørelse om Skov- og Naturstyrelsens forvaltning af de her midler.
Jørn Jespersen (SF), 2003-10-08:
Indtil i slutningen af sidste uge sagde miljøministeren offentligt, at alle da bare kunne have søgt.
Så det lå fuldstændig åbent, alle kunne bare søge.
Nu forstår jeg, at det slet ikke er en pulje, man kan søge.
Det er mit første spørgsmål.
Mit andet spørgsmål er: Da det nu i dag tilsyneladende ikke længere er en pulje, man kan søge, kan ministeren så ikke forklare, hvorfor nogle af de ansøgere, der alligevel har troet, det var en pulje, man kunne søge, og har søgt, så har fået bevilget penge, når det ikke er en pulje, man kan få bevilget penge fra? De to ting ville det være rart at få belyst.
Pernille Blach Hansen (S), 2003-10-08:
Ministeren siger den 2. oktober til Politiken: »Pengene er der, og vi beder om projekter.«
I et andet citat, med hensyn til om andre kunne søge, siger ministeren: »Jeg har da gjort opmærksom på velfærdspuljen i taler over hele landet: Kom nu i gang og søg, har jeg sagt.«
Så på det tidspunkt mente ministeren jo tilsyneladende, at der var tale om en pulje, man kunne søge, i hvert fald så meget, at han har offentliggjort det på de møder, han har deltaget i.
Det, der er mærkeligt, er jo, at det så tilsyneladende kun er de projekter, der dækker ministerens egen hjemkommune og de andre ordføreres hjemkommuner, der i hvert fald har fået en pæn del af kagen. Jeg vil gerne igen spørge: Hvor har det stået, at her var tale om en pulje, man kunne søge?
Og hvis det ikke har stået nogen steder, synes ministeren så ikke, det er en pudsig fremgangsmåde, at der på tilfældige møder rundtom i landet bliver oplyst om, at her er en pulje, man kan søge, og det er så de eneste, der ved det; resten ved det faktisk ikke. Samtidig kan jeg jo se af dagspressen, hvor der også er aviser, der har fået aktindsigt, at ministeren personligt har sendt brev til forskellige ansøgere og meddelt, at han syntes, at de her projekter var gode. Der er eksempelvis i Jyllands-Posten i lørdags et citat fra et brev til Jens Vibjerg, som er folketingsmedlem for Venstre og sidder i Miljø- og Planlægningsudvalget, hvor ministeren selv skriver: »Derfor vil jeg, såfremt begge projekter gennemføres, støtte disse med et tilskud på op til 100.000 kr. i 2004.«
Det er et brev, ministeren selv har underskrevet.
Jeg vil gerne spørge, om det er en almindelig fremgangsmåde, når der tilsyneladende er tale om driftsmidler fra en styrelse, at ministeren personligt går ind og bevilger til de projekter, han godt kan lide.
Hans Christian Schmidt (V), 2003-10-08:
Spørgsmålet lyder: »Vil ministeren svare på, hvilken procedure for offentliggørelse og formidling der blev fulgt ved fordelingen af den såkaldte velfærdspulje, samt hvilke ansøgningsvilkår der lå til grund for fordelingen?«
Jeg vil understrege for at rydde enhver misforståelse af vejen, at den såkaldte velfærdspulje ikke er en tilskuds- eller støtteordning.
Det fremgår i øvrigt af finansloven for 2003 side 57.
Der er altså tale om en del af Skov- og Naturstyrelsens driftsbevilling, hvor der inden for en ramme på 6 mio. kr. i 2003 og 7 mio. kr. 2004 kan iværksættes projekter med henblik på øget brugerinddragelse i Skov- og Naturstyrelsens arealforvaltning og velfærdsfremmende initiativer bl.a. rettet mod børn og unge.
Friluftsrådet har efterfølgende afsat 13 mio. kr. af tips- og lottomidlerne til friluftsprojekter i Danmark, så der i alt i 2003 og 2004 vil være 26 mio. kr. til rådighed til forbedring af danskernes muligheder for oplevelser i det fri.
Da der har været en del debat om forvaltning af disse midler, og da der i den sammenhæng er fremkommet forkerte oplysninger i enkelte medier, har jeg allerede i går over for Miljø- og Planlægningsudvalget tilkendegivet, at jeg vil oversende en skriftlig redegørelse om Skov- og Naturstyrelsens forvaltning af midlerne.
Jeg kan dog allerede nu oplyse, at der ved fordeling af midlerne især er blevet lagt vægt på initiativer og projekter, som for det første kan fremme aktivt og direkte inddragelse af borgere, foreninger m.v. i forvaltning af styrelsens arealer og naturen i øvrigt, for det andet udvikle og udarbejde undervisnings- og friluftsmateriale med henblik på øget naturforståelse bl.a. for børn og unge, for det tredje udvikle og etablere faciliteter til bedre naturoplevelser for børn og unge, for det fjerde udvikle og forbedre og etablere mulighederne for familieskovturen, for det femte udvikle og etablere fritluftsfaciliteter tilpasset naturen, og for det sjette udvikle og etablere handicapvenlige faciliteter og muligheder for oplevelser og ophold i naturen.
Disse kriterier er aftalt mellem Miljøministeriet og Friluftsrådet som fælles kriterier for anvendelsen af både Miljøministeriets velfærdsmidler og Friluftsrådets tips- og lottomidler.