runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Vibjerg (V), 2004-11-23:
Det, der først og fremmest er vigtigt, når man er blevet ledig, er at komme ud og få et nyt job.
Heldigvis, heldigvis, er det sådan, at langt, langt de fleste hurtigt finder et job igen enten af sig selv eller ved hjælp af de systemer, vi nu har.
Når det ikke lykkes, så skal vi jo sætte massivt ind for at hjælpe dem tilbage; nogle skal have noget uddannelse, for andre er det bedst at komme ud i privat jobtræning, og vi har jo været enige om i »Flere i arbejde«, at det er et rigtig godt værktøj til at komme tilbage i ordinær beskæftigelse, hvor man er selvforsørgende.
Det er jo det, vi skal satse på, alt muligt andet er jo en nødløsning.
Det handler først og fremmest om at komme tilbage i ordinær beskæftigelse.
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-23:
Vi må jo konstatere, at regeringen ikke evner at skabe en eneste ny arbejdsplads, selv om man har skåret ned på velfærdsordningerne, og det var ellers det modsatte, vi hørte på Venstres landsmøde.
Vi må så også erkende, at der desværre er blevet 52.800 færre job i den private sektor i regeringens periode, men det er hr. Jens Vibjerg nærmest stolt af.
Når man så kigger på, hvad det er for nogle instrumenter, regeringen bruger, ja, så er det jo de internationale konjunkturer, blev der sagt.
Nej, Venstre har en meget mere raffineret måde at nedbringe arbejdsløshedstallene på, de sminker nemlig tallene ved at lave støttede job, og så udsender ministeren til arbejdsmarkedsrådene en opgave til AF om, at de skal oprette flest muligt støttede job.
Jeg tror, det er 29.000 job, der er blevet oprettet.
Hvad er målet med det i stedet for at satse på uddannelse, således at folk kan få en ny uddannelse i stedet for de job, der er forsvundet i den private sektor?
Var det ikke det, der var budskabet fra Venstres landsmøde?
Jens Vibjerg (V), 2004-11-23:
Derudover har vi jo gennemført nogle initiativer, der skal være med til yderligere at sætte skub i den udvikling, og det er så de initiativer, der er kommet efterfølgende.
Nu vurderer regeringen også, at vi stadig væk tager nye initiativer med, sådan at man hele tiden doserer i forhold til det, markedet har brug for.
Det er jo vigtigt, at hver eneste, der bliver ledig, har mulighed for hurtigst muligt at komme tilbage i job, og det er derfor, vi sætter ind på alle de områder, vi gør.
Ole Sohn (SF), 2004-11-23:
Er det slet ikke gået op for hr. Jens Vibjerg, at Finansministeriet indtil flere gange har bekræftet over for Folketinget, at den ubetinget dårligste måde, man kan investere offentlige kroner i jobskabelse på, er ved at øde dem væk til skattelettelser?
Det er jo også derfor, at vi kan se, at arbejdsløsheden stort set ikke er faldet som følge af forårspakken.
Er det virkelig perspektivet?
Vil man efter den her forespørgsel gå ud og sige til vælgerne
: Ved I hvad, vi har 170.000 arbejdsløse, vi har ikke flere initiativer, vi må håbe, at konjunkturerne vender og hjælper os, for regeringen er kørt fast?
Er det sådan, vi skal forstå det?
Jens Vibjerg (V), 2004-11-23:
Nu er det jo sådan, at det, der først og fremmest trækker beskæftigelsen i Danmark, er vendingen i de internationale konjunkturer, og det tror jeg hr. Ole Sohn er enig med mig i.
Herudover har regeringen jo gennemført en lang række initiativer til at sikre en højere beskæftigelse, en bedre konkurrenceevne i landet, og først og fremmest er skattestoppet og skattelettelserne jo i den grad med til at trække i den rigtige retning.
Forårspakken var også doseret til at være med til at trække beskæftigelsen og trække konkurrenceevnen i Danmark.
Regeringen kommer løbende med en række initiativer, gennemfører en række initiativer, som er med til at sikre, at vi får vendt udviklingen i Danmark, på trods af at vi har været presset meget af de internationale konjunkturer.
Ole Sohn (SF), 2004-11-23:
Man kan jo diskutere tal og procenter i en uendelighed uden rigtig at komme videre, men nu har vi i hvert fald fået konstateret, at der er sket en stigning i arbejdsløsheden under den borgerlige regering.
Vi har fået konstateret, at der er sket et fald i den samlede private beskæftigelse.
Det eneste, vi mangler at få frem her i dag, og det vil jeg da godt lige have hr. Jens Vibjerg til at bekræfte, er, at der er sket en stigning i antallet af langtidsledige, altså folk, som er sakket så langt bagud og er blevet så meget marginaliseret, at de er kommet ud i kategorien af langtidsledige.
Den er steget med 13 pct.
Når det så er på plads, vil jeg gerne høre: Er det virkelig korrekt, at i en tid, hvor der er 170.000 arbejdsløse – et hundrede og halvfjerds tusinde arbejdsløse! – er regeringens bud, hvis jeg forstår det forslag til vedtagelse korrekt, at man vil forlænge jobrotationsordningen og så give nyledige mulighed for ekstra 6 ugers kurser?
Er det, hvad man vil byde på for at skabe nye private job i samfundet?
Jens Vibjerg (V), 2004-11-23:
Der er jo ingen tvivl om, at den ændring, vi har lavet med »Flere i arbejde«, betyder, at vi ikke aktiverer så mange, som vi gjorde tidligere.
Det er jo en ændring, vi har været enige om.
Den påvirker også ledighedstallene.
Tidligere skulle vi aktivere 75 pct. af tiden, når folk var ude over 1 års ledighed.
Det gjorde jo, at der altså var flere, der var aktiveret, og det betød jo, at det reelt pyntede lidt på tallene.
Vi har jo i enighed gennemført en omlægning, så vi får en mere kvalitativ aktivering og derfor aktiverer noget mindre, og det betyder jo så altså, at tallene kommer til at se dårligere ud, men vi har jo været enige om, at det var vigtigere at have kvalitet i aktiveringen.
Jan Petersen (S), 2004-11-23:
Kan hr. Jens Vibjerg ikke føje til, hvor meget vi så har tabt i beskæftigelse under denne regering?
Når nu påstanden er, at toppen er taget af arbejdsløsheden, så kunne hr. Vibjerg måske oplyse os om, hvor meget af det fald i arbejdsløsheden der er reelt, for det er jo en kendsgerning, at når man aktiverer arbejdsløse, så falder de ud af ledighedsstatistikken.
Så hvor meget er det reelle fald i arbejdsløsheden?
Jeg tænker ikke på overflytning til støttet beskæftigelse og anden aktivering, men det reelle fald.
Jens Vibjerg (V), 2004-11-23:
Vi har ikke på noget tidspunkt lagt skjul på, at vi har haft en periode med stigende ledighed, og det skyldes jo udelukkende de internationale konjunkturer, som Danmark i meget, meget høj grad er præget af.
Men takket være den indsats, der har været gjort af den her regering, på nogle punkter også sammen med Socialdemokraterne, har vi taget toppen af konjunkturpåvirkningen.
Derfor er vi sluppet rimelig nådigt igennem, og nu går det den rigtige vej.
Jan Petersen (S), 2004-11-23:
Jeg kunne godt tænke mig, at hr. Jens Vibjerg som grundlag for en fortsat fornuftig debat om det her emne lige ville nævne, hvor stor en ekstra arbejdsløshed der har været i den her regeringsperiode, og hvor stort faldet i beskæftigelsen har været.
En ting er, at hr. Vibjerg nu kan fortælle, at der sker fald i arbejdsløshedstallet, men noget andet er, hvor meget det egentlig er, at arbejdsløsheden er steget, mens den her regering har siddet.
Jens Vibjerg (V), 2004-11-23:
Nu vil jeg forholde mig til de reelle tal, vi har, og ikke til en tilfældig avishistorie.
Det, vi ved, er, at der er kommet 10.600 flere i beskæftigelse.
Vi ved, at de autoriserede fremskrivninger viser, at vi i år 2005 vil få den højeste beskæftigelse nogen sinde i Danmark.
De tal taler for sig selv.
Søren Søndergaard (EL), 2004-11-23:
Det var bare, fordi det var så langt.
Jeg tror, det vil være klogt at spørge Venstre om det.
Men jeg vil godt generelt sige, hvad jeg tror er årsagen til, at vi får denne reaktion fra Ven stre, nemlig at Venstre har et ret stort problem, fordi en del af deres politik er ved at blive afsløret rimelig tydeligt.
Vi har jo f.eks. set på sundhedsområdet, hvordan hele det der med, at ventelisterne skulle afskaffes, har vist sig at være fup og fidus, forstået på den måde, at ventelisterne ikke er blevet afskaffet.
På nogle områder er de endda steget.
Derfor tror jeg, at det modangreb, vi hører her, er for at dække over den kendsgerning.
Jeg synes ikke, at vi skal lade os lokke med på en diskussion om alle mulige tal.
Jeg synes, der er ét tal, der er centralt.
Nu er der 33.000 flere, end der var dengang.
Hvad gør vi for at få det tal væk?
Hvad er der af konkrete planer?
Hvad gør vi for at få bragt arbejdsløsheden ned?
Det er det, jeg synes at vi skal koncentrere os om.
Det eneste, vi hører fra Venstre, er larmende tavshed og så et angreb, hvor de påstår, at alle mulige har fået det meget bedre.
Det kan folk jo så vurdere.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-11-23:
Jeg er nødt til at spørge hr. Søren Søndergaard: Hvad er det, der får Venstre til at komme med andre tal, når sundhedsvæsenet har vist et fald på 4.600 og undervisningen har et fald på 100 og den offentlige administration i al almindelighed er steget med 14.400?
Det er tal, som er konstateret af andre.
Hvad er det, der efter hr. Søren Søndergaards mening får Venstre til at prøve at markedsføre det, som om man sandelig har gjort noget for sundhedsområdet og for undervisningsområdet?
Søren Søndergaard (EL), 2004-11-23:
Ifølge de tal, vi har fået, er der i den periode, fra regeringen trådte til og frem til nu, blevet ansat, jeg tror 14.000 flere i den offentlige sektor.
Det er det tal, vi har.
Vi har så fået at vide, at en del af dem er folk, der er ansat i støttede job.
Det er næppe som læger eller sygeplejersker eller noget i den stil.
Det er det, der er kendsgerningen.
Hvordan de så er blevet brugt, er jo det, vi har diskuteret, hvor jeg netop har understreget, at en alt for stor del af dem er blevet brugt til administration.
Men det ændrer jo ikke ved det, der er udgangspunktet for debatten, selv om jeg sådan set godt kan forstå, at Venstre ønsker at flytte debatten.
Udgangspunktet er, at arbejdsløshedstallet i dag er over 30.000 højere, end da Venstre overtog regeringsmagten.
Det er det, der er kendsgerningen, og det er jo det, man må forholde sig til og prøve at gøre noget ved.
Vi kan konstatere, at uanset hvad man har gjort, har det altså ikke forhindret, at arbejdsløsheden i dag er meget større end på det tidspunkt, da Venstre overtog regeringsmagten.
Vi har bedt om denne her debat for at høre om, hvad man vil gøre ved det.
Jeg forstår på den indsats, der kommer fra spørgerne, at man egentlig synes, det går ganske godt, og at det er acceptabelt, at der er de 30.000 flere arbejdsløse, og at der sådan set ikke er grundlag for at gøre noget særligt ved det.
Jens Vibjerg (V), 2004-11-23:
Jeg vil godt spørge hr. Søren Søndergaard: Er det ikke korrekt, at der er blevet flere ansatte i ældresektoren, flere læger, flere sygeplejersker, flere lærere, under den her regering?
Søren Søndergaard (EL), 2004-11-23:
Som jeg sagde, kunne jeg overhovedet ikke bekræfte det, fru Charlotte Antonsen sagde, og det er ikke bare de tal.
Men jeg er fuldstændig enig.
Der er intet, der understreger, at det, fru Charlotte Antonsen sagde, var korrekt.
Intet!
Thomas Adelskov (S), 2004-11-23:
Når fru Charlotte Antonsen hævder, at det er de borgernære medarbejdere, der er kommet flere af, og at der er færre ansatte i administrationen, og når hr. Søren Søndergaard afviser det, hænger det så sammen med, at hvis man ser på de økonomiske tendenser for 2004 fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, hvor man har været inde at kigge lidt på tallene, kan man rent faktisk se, at der er blevet ansat 14.400 flere i administrationen i den offentlige sektor, hvorimod der f.eks. inden for sundhedsvæsenet er 4.600 færre ansat?
Søren Søndergaard (EL), 2004-11-23:
Det kan jeg slet ikke bekræfte.
Vi kan godt stå her og diskutere tal, men folk, der sidder ude ved tv-skærmene, kan jo bare afgøre det med sig selv.
De ældre kan jo bare afgøre det med sig selv og se, hvordan mulighederne har været for at få mere hjemmehjælp.
Det er sådan set ikke noget, som vi behøver at gøre os til dommere over.
Det kan folk selv afgøre.
Jeg tror, at folk har en fuldstændig klar opfattelse af det.
Charlotte Antonsen (V), 2004-11-23:
Jeg kan høre, at hr. Søndergaard har været væk meget længe, for det er jo kommet frem for lang tid siden, at det, der er sket, er, at der ud over de traditionelt kommunalt ansatte hjemmehjælpere nu også er blevet ansat en hel masse privat.
De indgår selvfølgelig ikke på samme måde i statistikken som de offentligt ansatte, og derfor er mit billede korrekt.
Det kunne jo fremme debatten lidt, hvis vi talte på et korrekt grundlag og indrømmede, at de 16.000 flere offentligt ansatte, der er kommet i denne regerings periode, primært er kommet på borgernære områder, mens vi har holdt igen i væksten i statsadministrationen, altså i bureaukratiet og i administrationen.
Det er det generelle billede.
Kunne hr. Søndergaard indrømme det her ved starten af debatten, ville det jo blive en mere frugtbar debat, uanset om hr. Søndergaard har været længe ude at rejse.
Søren Søndergaard (EL), 2004-11-23:
Jeg kan fuldstændig bekræfte, at de ord, jeg ikke lige kunne finde, var det der om regeringens resultater.
De lå simpelt hen så langt væk, at jeg havde svært ved at fremkalde dem.
Derudover kan jeg overhovedet ikke bekræfte det, som Venstres ordfører siger.
Overhovedet ikke bekræfte det!
Når jeg ikke kan bekræfte det, kan vi jo tage et konkret eksempel, nemlig spørgsmålet om hjemmehjælp.
Regeringen har jo med hele den der frit valg-naragtighed fået ansat en masse mennesker til at sidde og lave planer om frit valg, udarbejde udbudsmaterialer osv., men de, der har brug for hjemmehjælpen, har ikke fået en eneste hjemmehjælpstime mere ud af det.
Alle de investeringer, der er gået til det projekt, er jo ikke nogle, der er blevet forvandlet til hjemmehjælpstimer til dem, der har brug for det.
Så nej, regeringen har desværre gjort det, at nogle af de offentligt ansatte bruger tid på bureaukrati i stedet for på hjælp til f.eks. de ældre, og det synes jeg er meget beklageligt.
Charlotte Antonsen (V), 2004-11-23:
Jeg vil godt hjælpe Enhedslistens ordfører, hr. Søren Søndergaard.
Jeg kan forstå, at hr. Søndergaard gerne vil rose regeringens resultater her i Danmark.
Det kan godt være, det er svært efter at have været lang tid i USA, men her i Danmark kalder vi det resultater, og jeg kan godt forstå, at hr. Søndergaard gerne vil rose regeringens resultater.
Det er sådan set det, jeg har hørt hr. Søndergaard gentage gang på gang, for Enhedslisten siger jo, at man gerne vil have flere offentligt ansatte.
Det er det, denne regering har leveret, og derfor er det, jeg meget gerne vil høre, hvad det er for nogle ansatte, hr. Søren Søndergaard gerne vil have.
I regeringen og i Venstre har vi været meget optaget af at fjerne nogle af de bureaukrater i den offentlige sektor, der sidder langt væk fra folk, og derfor har vi gennemført en besparelse over hele linjen i den offentlige sektor.
Til gengæld er der sket en vækst i antallet af offentligt ansatte, der er tæt på de mennesker, der har problemer.
Så vil jeg gerne høre: Er det ikke lige præcis det, hr. Søndergaard siger på en måske kompliceret måde med engelske udtryk?
Og bør Enhedslisten ikke rose regeringen på i hvert fald det punkt?
Thomas Adelskov (S), 2004-11-23:
Nu skal jeg ikke gøre mig klogere end som så, og derfor plejer jeg at gøre det, at jeg læner mig op ad nogle, som jeg tror ved noget om tingene.
Når jeg ser, at cheføkonomer fra Nordea og Danske Bank siger, at der ikke er kommet nogen som helst job ud af den bestikkelsespakke fra foråret, hvor man gav store skattelettelser, så betvivler jeg ikke – men det kan jeg forstå at hr. Jens Vibjerg gør – hæderligheden i deres udtalelser.
Hvis vi lægger den avisartikel til side og så konstaterer, at der altså er forsvundet 52.800 job inden for den private sektor, siden den borgerlige regering kom til, så må vi jo konstatere, at der jo i hvert fald er et stort slip i forhold til den investeringspolitik, som man som liberal regering netop burde føre for at skabe vækst i den private sektor.
Så mit spørgsmål er til hr. Jens Vibjerg: Hvad har man tænkt sig at gøre ved det?
Altså at forlænge en jobrotationsordning er jo ikke midlet til igen at skabe de 52.800 job, som er forsvundet.
Hvad er Venstres svar på det, når man nu ikke vil gå sammen med de partier, som rent faktisk har en aktiv og effektiv politik?
Jens Vibjerg (V), 2004-11-23:
Altså ud over de der initiativer har jeg jo nævnt det, men jeg skal gerne gentage det for hr. Thomas Adelskov.
Først skattestoppet.
Skattelettelserne har i den grad bidraget til en ændring i udviklingen til det positive.
Forårspakken har sat en masse ting i gang plus alle de ting, der nu ligger i den nye finanslov.
Regeringen kom med en lang, lang række initiativer, som tilsammen er med til at bane vej for den udvikling, vi har fået i beskæftigelsen nu, hvor beskæftigelsen stiger og ledigheden falder.
Tallene for 2005 viser, at vi aldrig nogen sinde har haft så mange i beskæftigelse i Danmark, som vi vil få i 2005.
Så det går den rigtige vej.
Det giver mig nemlig anledning til også at svare hr. Søren Søndergaard på det, hr. Søren Søndergaard ikke ville svare på, da han stod heroppe.
70.000 flere operationer er der kommet igennem vores sundhedsvæsen på grund af regeringens initiativer.
Ventelisterne er afkortet.
Så der er i den grad sket noget på det her område.
Jan Petersen (S), 2004-11-23:
Nu repræsenterer hr. Vesselbo jo et parti, som har reduceret den private beskæftigelse med 53.000, så jeg ved ikke, om vi skal fortsætte på det her niveau.
Det er i øvrigt frivilligt for hr. Vesselbo at være i salen.
Der er ikke noget, der pålægger ham at sidde og høre på mine svar, hvis ikke han er tilfreds med dem.
Jeg nægter at tro på, at virkningen af Socialdemokratiets miljøpolitik er et sådant tab af beskæftigelsen.
Det er muligt, at hr. Vesselbo har nogle kampagneargumenter, som han vil køre den anden vej.
Jeg skal ikke benægte, at de findes.
Men der er jo statistiske fænomener, man kan forholde sig til.
Regeringen bruger dem selv i stort omfang.
Jeg har sådan set heller ikke nogen forventning om, at hr. Vesselbo overhovedet vil få svar fra mig, han kan være tilfreds med.
Det er hr. Vesselbo sjældent.
Lars Barfoed (KF), 2004-11-23:
Som sagt er det lidt tidligt at komme med bud på, hvordan der endeligt skal prioriteres.
Jeg synes, at forespørgselsdebatten på den måde kommer lidt tidligt, når spørgsmålet er, hvad prioriteringerne skal være efter 2005.
Jeg vil ikke stå her og gøre mig til arbejdsmiljøekspert, jeg er bare politiker og skal lytte til kloge folk, der kan sige, hvad man så skal gøre for at forbedre det psykiske arbejdsmiljø.
Men jeg tror da ikke mindst, at sådan noget som stress set i lyset af de faktorer, som jeg nævnte spiller mere og mere ind på arbejdspladserne i de kommende år, vil være et område, der skal ses nærmere på.
Med hensyn til hvordan vi forebygger, så må andre kloge folk bidrage til det, og jeg er sikker på, at fru Lene Garsdal, som jo selv er læge, bedre kan bidrage til den kvalificerede debat, end jeg kan.
Men det må vi jo se på og så lytte til, hvad eksperterne siger vi kan gøre.
Det skal vi vel ikke som politikere fastlægge endeligt.
Det er muligt, at det skulle have været prioriteret højere.
Det skal jeg ikke kunne tage stilling til her.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-11-23:
Det er jo helt urimeligt at komme her i salen og sige: Jeg vil gerne på et tidspunkt sætte mig ind i vandmiljøplan III.
I forbindelse med vandmiljøplan III blev det simpelt hen foreslået fra Socialdemokratiets side sammen med hele oppositionen at fjerne 27.000 arbejdspladser i Danmark.
Det er vel egentlig en ret væsentlig pointe.
Da man så fandt ud af, at det måske ikke var så smart, kom man med nogle andre forslag, som skulle være bedre.
Kunne hr. Jan Petersen ikke bare forholde sig til, at det har hans parti foreslået?
Hvor er det, de mennesker skulle finde et andet job, de 27.000 eller 17.000, som ville blive afskediget i forbindelse med Socialdemokratiets forslag?
Jan Petersen (S), 2004-11-23:
Jeg synes sådan set ikke, at jeg vil deltage på det niveau, hr. Vesselbo lægger op til her.
Jeg vil gerne sætte mig nærmere ind i den der vandmiljøplan.
Jeg ved bare, at når Socialdemokratiet tidligere har stået for miljøindgreb af også større karakter, har det ikke haft de negative beskæftigelseskonsekvenser, der her fremhæves.
Så ved jeg ikke, om det er et privilegium alene for Venstrefolk at sige på en talerstol her, at det vil jeg gerne have lov at studere nærmere.
Jeg har ikke studeret den vandmiljøplan specielt.
Hr. Vibjerg, der er formand for Arbejdsmarkedsudvalget,
anvendte den samme besvarelsesform, så jeg ved ikke, hvad forskellen er på mig og hr. Vibjerg i hr. Vesselbos øjne.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-11-23:
Jeg må sige, at det er yderst pinligt at sidde her og lytte til hr. Jan Petersen, som indleder svaret på det første spørgsmål, han bliver stillet, med at sige: Jeg har desværre ikke sat mig ordentligt ind i tingene, for jeg ved ikke rigtig helt, hvad jeg taler om, når jeg bliver spurgt om arbejdspladser.
Den drejer sig om beskæftigelse.
Og når hr. Jan Petersen bliver spurgt om noget, så er det skræmmekampagner eller noget, der er taget ud af en sammenhæng osv. Hr. Jan Petersen har slet ikke svaret på noget spørgsmål endnu, og det er måske, fordi hr. Jan Petersen er dårligt forberedt.
Det er helt klart, at det må vi så tage til efterretning.
Men det, at et parti kommer sammen med en hel opposition og foreslår 27.000 arbejdspladser fjernet i forbindelse med vandmiljøplan III, er det ikke noget, der interesserer hr. Jan Petersen så meget, så han kunne have sat sig ind i sagerne og kunne have svaret på det spørgsmål i stedet for at bortforklare det med alle mulige undskyldninger om, at han ikke har sat sig ind i tingene?
Jan Petersen (S), 2004-11-23:
På det punkt er der jo ikke nogen grund til at skifte politik, når vi har dokumenteret, at det virkede.
Man kunne ligefrem stille det interessante spørgsmål til hr. Kofoed, at efter der er blevet så meget fokus på lige præcis det, hr. Kofoed selv nævner, er arbejdsløsheden steget.
Men da der ikke var fokus på det, og da vi gjorde noget andet, steg beskæftigelsen.
Det kunne hr. Kofoed tænke lidt over.
Så må hr. Kofoed i øvrigt undskylde, at jeg antydede noget om Venstres politik, der ikke var sandt, men hr. Kofoeds spørgsmål gav mig anledning til det, for det var hr. Kofoed selv, der sagde, at vi skulle konkurrere på de her vilkår med netop Kina og Vietnam og andre lande, der har lave omkostninger.
Så kunne jeg ikke forstå det anderledes, end at sådan syntes hr. Kofoed også at det skulle være her.
Mon ikke også hr. Kofoed alligevel mener lidt af det?
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-11-23:
Nu kan det være, at hr. Jan Petersen var helt færdig af gråd, da han havde mulighed for at høre statsministerens tale i søndags om, hvordan man netop ikke i Danmark ville gå på kompromis med løn- og arbejdsvilkår.
Så det, hr. Jan Petersen siger der, er slet ikke Venstres politik.
Det er lodret usandt.
Men det, jeg vil ind på, er de fordyrende omkostninger, Socialdemokratiet hele tiden kører på: forhøjelse af afgifter på arbejde, forhøjelse af afgifter på lønsum osv.
Det er jo bevist indtil mange gange, at det er noget, der gør vores virksomheder ukonkurrencedygtige, og dermed taber vi arbejdspladser.
Vi taber især arbejdspladser for ufaglærte og dårligere uddannede arbejdere, og det er i yderområderne, hvor vi har disse arbejdspladser, hvor vi i forvejen har den største arbejdsløshed.
Er det ikke et kæmpeproblem, at Socialdemokratiet aldrig kommer videre og skifter politik?