Søren Egge Rasmussen (EL), 2002-05-29:
Enhedslisten finder, at det er umådelig vigtigt, at processen omkring gensplejsede afgrøder i Danmark ikke stopper.
Man må sige, at det ændringsforslag, der nu er kommet frem via udvalgsbehandlingen, hvor der lægges op til, at ministeren skal fastsætte regler for, hvordan man kan begrænse forureningen med gensplejsede afgrøder i naturen, er umådelig vigtigt. Det er også vigtigt, at man i det videre arbejde er åben over for at inddrage andre parter.
Derfor er der to aspekter, som jeg gerne vil påpege, som er vigtige: Det er, at man inddrager parterne, når der skal udarbejdes disse retningslinjer for, hvad det er for nogle regler, miljøministeren mener der kan være.
Og det skal ikke kun være landbrugsorganisationer, det skal også være Danmarks Naturfredningsforening, det skal være forskere, som kan komme med et input til, hvad det er for nogle skærpede regler, der skal fastlægges. Det næste, der vil komme til at foregå, er så, at fødevareministeren i samarbejde med miljøministeren skal lave et arbejde.
I det arbejde synes jeg, det er vigtigt, at der er en åbenhed.
Det må også være væsentligt, at man ikke kun sender ting i høringer.
Det kan være, at det er nødvendigt at nedsætte et udvalg med repræsentanter fra landbruget, med repræsentanter for diverse græsrodsorganisationer, med repræsentanter for forskere for at få et kvalificeret input til, hvor restriktiv man skal være.
Det er Enhedslistens klare holdning, at vi er imod gensplejsede afgrøder i den danske natur og i det danske landbrug.
Vi mener sådan set, at man skulle satse på et landbrug, som er GMO-frit.
Der er enkelte andre lande, som har valgt den klare
- gensplejsede afgrøder dyrkes jo hovedsageligt i fire lande - og vi kan bl.a. se, at Brasilien har stor succes med at eksportere gensplejsningsfri soja til en række lande.
Det er sådan set et eksempel på, at et land kan vælge en GMO-fri strategi og fortsat have et
velfungerende landbrug.
Vi har også set eksempler på, bl.a. fra Canada, at det har nogle meget negative konsekvenser at indføre de gensplejsede afgrøder.
Der er ligesom lagt op til, at der skulle være nogle fordele ved gensplejsede afgrøder, det står også i nogle af bemærkningerne fra fødevareministeren; det er bare svært at få øje på det, når man forholder sig til virkeligheden.
Det, man kan se i Canada, er jo, at generne fra den gensplejsede raps, hvor man har indkodet gener, som gør, at man kan sprøjte med Roundup, uden at afgrøderne tager skade, passerer over i vilde planter, og så får man nogle ukrudtsplanter, som er resistente over for sprøjtemidlerne.
Hvad gør man så?
Ja, så tager men et nyt sprøjtemiddel, så man både skal bruge Roundup og et andet sprøjtemiddel.
Så effekten bliver, at man bruger flere sprøjtemidler ved at anvende gensplejsede afgrøder, fordi man skal til at bekæmpe det ukrudt, som har overtaget de gener, som man som udgangspunkt har forsøgt at manipulere i en retning af, at man skulle have gavn af det.
Det bliver så til en ulempe.
Den ulempe kan også gå på krydsbestøvning med de konventionelle afgrøder og de økologiske afgrøder, og dermed får vi en GMO-forurening, som både kan ramme de økologiske afgrøder, som kan ramme de konventionelle afgrøder, som ikke er gensplejsede, og som kan ramme floraen i de områder, hvor man anvender det.
Man kan sige, at det er en fordel, at der er kommet et ændringsforslag, men Enhedslisten mener, at det langt fra er nok til at sikre, at vi ikke får en omfattende forurening af gener, som vi ikke ønsker.
Man må jo spørge sig selv: Hvad fordel er der ved det gensplejsede materiale, industrien er kommet frem til?
Der er ingen fordele.
Hvis Folketinget var et organ i et fattigt uland i Afrika, hvor man stod over for et sultproblem, kunne jeg godt forstå, at man kunne finde på at forholde sig positivt til en tørkeresistent majs, hvis det var noget, som kunne afskaffe sulten.
Man må spørge sig selv: Er der i det hele taget én eneste fordel for dansk landbrug ved at begynde at udsætte gensplejsede afgrøder i det danske landbrug?
Jeg synes ikke, at de bilag, der er til sagen, indikerer, at vi har behov for gensplejsede afgrøder.
Der er et ufatteligt stort genmateriale, som man bruger, når man udvikler nye afgrøder, når man udvikler den animalske produktion.
Der er et kæmpe genmateriale dér, som vi slet ikke behøver at manipulere med for at opnå nogle forbedringer i det danske landbrug.
Gensplejsning er aldeles overflødigt, det eneste, det er til fordel for, er den industri, som udvikler den, og det er den industri, som samtidig sælger de sprøjtemidler, som man vil anvende på de gensplejsede afgrøder.
Jeg synes også, at det er tankevækkende, at der stort set kun er fire lande i verden, som anvender gensplejsede afgrøder i stor skala.
Jeg synes egentlig, at det kunne være et interessant perspektiv, hvis EU satsede på et gensplejningsfrit landbrug i stedet for bare at implementere noget, som foregår i USA, Canada, Argentina og Kina.
Hvorfor ikke vælge en anden strategi?
Kan det ikke tænkes, at der er en bedre fremtid i at have et eksportmarked, hvor man kan sige, at det er produkter, som er fremstillet under forhold, hvor man ikke bruger gensplejset foder, hvor man har valgt en mere sund strategi?
Hvis man vedtager lovforslaget, synes jeg, at det er et kæmpe tilbageskridt for det danske landbrug.