runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2005-05-31:
Jeg vil godt forsøge at få en afkodning af det, som kom fra hr. Thulesen Dahl.
Hr. Thulesen Dahl sagde, at selv om man ikke bliver enig om en ny ordning inden november 2005, så vil Dansk Folkeparti stå frit.
Jeg går ud fra, at det skal afkodes sådan, at man så vil være med til at udsætte den bekendtgørelse yderligere, at det er det, som skal ligge i det.
Omkring det andet med fagbladene, hvor der med bemærkningerne fra hr. Mogens Jensen blev lagt op til den helt store forbrødring, vil jeg godt høre: Hvad er der egentlig af konkret om det?
Jeg forstod det som en lille bemærkning om, at det da godt kunne være, at man også skulle se på det.
Ligger der noget konkret i forhandlingerne mellem Dansk Folkeparti og regeringen om, at man specifikt skal se på det punkt?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-05-31:
Det, der er afgørende for os, er jo, at vi selvfølgelig står ved de aftaler, vi laver.
Det er hævet over enhver tvivl.
Det betyder jo ikke, at vi ikke kan tage initiativer til at diskutere, om de beslutninger, vi har været med til at træffe, og som vi selvfølgelig står ved, bør genovervejes i lyset af, hvad der så rent faktisk sker i den virkelige verden.
Det skal vi jo en gang imellem lade os påvirke noget af, synes vi.
Derfor har vi jo også haft det udgangspunkt, at selve det at lave omlægning, der betyder, at man ikke giver støtte til én distributør, men i højere grad giver den støtte, man vil give, til udgiveren, som så kan gå hen og få distribueret dér, hvor vedkommende vil, er en konkurrencesituation, det er fornuftigt at få skabt, så flere kan gå ind og byde sig til.
Med hensyn til de objektive kriterier, som transportministeren har været inde på, kan der også ligge noget fornuft i, at man siger, at der skal ligge en eller anden efterspørgsel af et produkt for, at man giver støtten.
For det er jo også noget, der virker naturligt, at man etablerer det.
Så der er mulighed for at gå ind og placere nogle objektive kriterier og se på, hvordan det så i øvrigt vil virke, hvis man kan blive enig om det regelsæt, og hvis vi også lader det virke på områder, hvor vi i forvejen har været inde og gøre noget.
Det er en diskussion, vi i hvert fald vil tage med regeringen for at se, om vi kan finde bedre løsninger end de løsninger, der allerede er fundet.
Per Clausen (EL), 2005-05-31:
Ja, den kan også blive kort.
Jeg forstår jo sådan set godt, at hr. Kristian Thulesen Dahl gerne vil beholde vetoretten over for regeringen i den her sag.
Jeg tror, at hvis jeg havde været i samme position, kunne det godt være, jeg havde haft samme synspunkt.
Det kan man ikke udelukke.
Så kan jeg selvfølgelig tænke over, hvilken rolle Enhedslisten spillede i det her spil, nemlig ved at medvirke til at fastholde Dansk Folkepartis kontrol over regeringen.
Men hvor jeg nok i mange tilfælde ville være bekymret over det, må jeg sige, at det er jeg ikke i det her tilfælde.
Jeg er meget glad for hr. Kristian Thulesen Dahls udtalelser, som jeg fortolker på den måde, at hvis det skulle vise sig i det her arbejde, at der har været nogle uhensigtsmæssige konsekvenser af tidligere ændringer, som gør, at man får mindre mangfoldighed og mindre bred folkelig debat ud af det, så er Dansk Folkeparti også indstillet på at gå ind i det.
Bare allerførst til, hvad den der stigning på portoen betyder for fagblade: Jeg står her med en artikel fra Århus Stiftstidende fra den 16. april 2004, hvor overskriften er: Forhøjelse af portoen koster arbejdspladser og kultur.
Den er ikke skrevet af en eller anden sur socialdemokrat, den er skrevet af hr. Eyvind Vesselbo, som er medlem af Folketinget, vistnok for Venstre.
Han finder vel ikke på sådan noget.
Han kan vel ikke finde på at anklage regeringen for den slags, uden at det har noget på sig.
Det er det første spørgsmål.
Det andet spørgsmål, jeg vil stille, er: Er det sådan, at Venstres ordfører forventer, at de blade, der i dag får adgang til distributionsstøtten, altså de der 17, også er dem, der får den fremover, eller kunne det eventuelt blive nogle andre?
Vi ved jo, at der er andre, som føler, at de bliver uretfærdigt behandlet med de regler, der eksisterer i dag.
Jesper Langballe (DF), 2005-05-31:
Jeg vil takke for den afsluttende tale og betro hr. Høgni Hoydal, at dette med fortrængningen, fornægtelsen af problemerne, hvor man først handler og så finder ud af bagefter, hvad man skulle have gjort, er noget, vi er ganske vant til i EU-spørgsmål.
Når jeg rejser mig, er det egentlig, fordi jeg vil gøre lidt afbigt og bede om hr. Høgni Hoydals vurdering af det.
Da fru Marianne Jelved sagde, at der ikke findes uafhængige politiske analyser – det var i sig selv interessant – lod jeg mig trække med af fru Marianne Jelved.
Det viste sig så, at ingen af os faktisk ordentligt havde læst, hvad der stod i vedtagelsesteksten.
Der stod nemlig ikke noget om en uafhængig politisk analyse.
Men der stod noget om en uafhængig analyse af, hvilke politiske og økonomiske konsekvenser osv., og det er jo noget ganske andet.
Jeg vil gerne have hr. Høgni Hoydals bekræftelse af, at jeg nu har forstået vedtagelsens tekst rigtigt.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2005-05-31:
Det, man kan regne med, er, at der er en afklaring inden den 1. november.
Jeg tror ikke, at hr. Holger K. Nielsen behøver at bekymre sig.
Vi har her i Danmark en meget handlekraftig regering, der nok skal sørge for, at det er på plads inden den 1. november.
Per Stig Møller (KF), 2005-05-31:
Jeg beklager, hvis jeg gav et forkert referat af »gennem bagdøren«, men det afgørende er, at man ikke bliver trukket ind i EU ad bagdøren, og det er jeg fuldstændig enig i at man ikke skal, uanset hvem der finder på at trække en ind.
Det skal være ad hoveddøren, hvis man vil ind,
det er vi helt enige om.
Det, der er tale om i den første analyse, er jo det, at det er en legalistisk analyse, altså en analyse af: Hvad betyder forfatningstraktaten?
Den har Udenrigsministeriet lavet i forbindelse med den almindelige offentlige informationsvirksomhed, så det er helt naturligt og normalt, at vi laver det.
Det er da glimrende, at forslaget er kommet fra den nordatlantiske gruppe, men det har vi jo lavet om alle elementer af forfatningstraktaten.
Det er klart, at Færøerne og Grønland kan udtrykke sig mod EU og gør det jo også i visse sammenhænge, og i den udenrigspolitiske aftale, vi har lavet, øges den mulighed jo også, men der vil jeg så også gøre opmærksom
på, at selv om den mulighed ikke skulle være til stede, så fungerer rigsfællesskabet, for der har man altså på en regeringskonference i forbindelse med Maastrichttraktaten noteret sig i en erklæring, at der under ganske særlige omstændigheder kan opstå interessekonflikter mellem Unionen og de lande og territorier under en medlemsstat, som står uden for EU, herunder Færøerne og Grønland, og her erklærer konferencen sig enig i, at Rådet skal søge at finde en løsning, der stemmer overens med Unionens holdning.
Viser dette sig imidlertid umuligt, er konferencen enig om, at den pågældende medlemsstat kan handle isoleret til varetagelse af de pågældende oversøiske landes og territoriers interesse, uden at dette skader Fællesskabets interesser.
Høgni Hoydal (T), 2005-05-31:
Først vil jeg lige lave en lille rettelse.
Jeg har ikke sagt, at Danmark forsøger at luske Færøerne og Grønland ind ad bagdøren, jeg har sagt, at vi gerne vil forsøge at undgå, at vi kommer ind i EU gennem bagdøren.
Jeg vil lige understrege, at jeg ikke har brugt ordet luske.
Derefter vil jeg spørge udenrigsministeren, om det også var utidig indblanding, når man lavede den analyse, der nu ligger på bordet, som netop blev lavet på foranledning af den nordatlantiske gruppe.
Var det også utidig indblanding?
Og er det ikke en pligt for Folketinget, når man nu vedtager en forfatningstraktat her i Folketinget – det er her, den ligger; den er ikke lagt til Færøerne og Grønland til vedtagelse – at man også får belyst alle konsekvenser af traktaten også for Færøerne og Grønland?
Så vil jeg stille to spørgsmål mere: Vil Færøerne og Grønland i internationale organisationer kunne fremsætte synspunkter, der går imod de danske eller imod en EU-beslutning, også når man koordinerer den fælles EU-udenrigspolitik?
Og vil Færøerne og Grønland skulle tilpasse sig EU's asyl- og visumpolitik?
Og så det her med krigen eller med sikkerhedspolitiske opgaver: Vil det grønlandske og færøske territorium også blive stillet til rådighed for en mulig vedtagelse i EU af, lad os ikke kalde det krigshandlinger, men i hvert fald forsvarshandlinger?
Per Stig Møller (KF), 2005-05-31:
Nej, det mener jeg faktisk ikke.
Vi har lavet bemyndigelsesloven; der er overtaget mere og mere; vi har lavet den udenrigspolitiske samtaleaftale med både Grønland og Færøerne; vi har lagt mere og mere over, således at man selvstændigt kan varetage sine egne interesser på flere og flere områder, herunder selvfølgelig også selvstændigt analysere sit forhold til det nye EU.
Jeg mener faktisk, at det ville være utidig omhu og ikke rettidig omhu.
Den legale analyse, den forfatningsretlige analyse, som hr. Langballe først efterlyste, den er jo lavet, og det er rettidig omhu, men det andet ville være utidig omhu, som hr. Kallsberg også var inde på, på andres vegne, for det er jo Færøerne og Grønland, som skal vurdere de politiske konsekvenser af at stå udenfor.
Man valgte det selv, og man opretholder det selv, og man må selv vurdere konsekvenserne af det.
Det vil være utidig omhu, hvis Folketinget gør det for de to styrer.
Jesper Langballe (DF), 2005-05-31:
Det, hr. Langballe efterlyser, er det samme, som vedtagelsesforslaget efterlyser, nemlig at den forfatningsretligt uløselige situation, der foreligger, får nogle politiske og økonomiske konsekvenser, og det er det, der skal udredes.
Udenrigsministeren ser fuldstændig bort fra det, der egentlig var min pointe, og svarer ikke på det: Er det egentlig ikke regeringens problem, før det er Grønlands og Færøernes problem?
De er dybt bekymrede, det er derfor, de har rejst forespørgslen.
Men burde det egentlig ikke først og fremmest være regeringens problem?
Per Stig Møller (KF), 2005-05-31:
Jeg vil sige til hr. Langballe, at det ville være en god idé at være lidt forberedt til debatten, undskyld, jeg siger det, for præcis det, hr. Langballe efterlyser, er jo her.
Det har regeringen jo lavet i den her redegørelse for konsekvenserne for Færøerne og Grønland af forfatningstraktaten.
Den foreligger.
Det, der er tale om, er, at man beder det danske Folketing om at belyse de politiske konsekvenser for Færøernes og for Grønlands vedkommende, og der mener jeg faktisk, og det er jeg enig med hr. Kallsberg i, at det da må være grønlænderne og færingerne, som skal ønske og selv sætte gang i den politiske analyse – sådan som Grønland har gjort før.
Så det, hr. Langballe efterlyser, ligger i hr. Langballes boks.
Jesper Langballe (DF), 2005-05-31:
Udenrigsministeren begyndte med at sige, at det var en relevant debat, der var rejst, og så sluttede udenrigsministeren med at sige: Det er godt, den er rejst, så vi kan slå nogle myter for panden.
Det er jo sådan, pædagogen taler til de små børn, som ikke har forstået noget af det hele, men som skal have lidt beskæftigelsesterapi.
Jeg vil godt sige, at jeg synes, at det er meget flot af udenrigsministeren at sige til Grønland og Færøerne: I kan jo selv sætte den analyse i gang.
Hvad nu, hvis det egentlig ikke først og fremmest er Grønland og Færøerne, der har et problem, men regeringen, der har et problem, regeringen, som jo har det ansvar at sørge for, at det forfatningsretlige er i orden i rigsfællesskabet?
Jeg vil også lige sige, at det jo ikke er rigtigt, når udenrigsministeren siger, at det her er et oplæg til, at Folketinget skulle lave en analyse.
Nej, hvis denne vedtagelse havde fået flertal, så skulle Folketinget pålægge regeringen at røgte det ansvar, som den rent faktisk har, nemlig at sørge for at få udredt de forfatningsretlige implikationer i, at rigsfællesskabets forfatning nu pludselig bliver underlagt en fælleseuropæisk forfatning.
Anfinn Kallsberg (FF), 2005-05-31:
Jeg mener virkelig, at det er en forpligtelse, som ligger på vores landsstyre at sørge for, at det, som sker rundtomkring, foregår på en ordentlig måde både juridisk, politisk og økonomisk.
Hvis det nu var sådan, at hr. Lars-Emil Johansen ikke havde rejst det her spørgsmål, var der så ikke nogen redegørelse?
Jeg ved, at der på Færøerne var en diskussion om at få afklaret disse her spørgsmål, og jeg ved også, at det har været taget op på rigsmødet mellem landsstyreformanden i Grønland og lagmanden og statsministeren.
Det kan ikke være sådan, at det er et spørgsmål om, at det bliver rejst i Folketinget, som er afgørende for det videre forløb både på Færøerne og i Grønland.
Det er for svagt et grundlag.
Høgni Hoydal (T), 2005-05-31:
Tak for svaret.
Jeg vil gerne følge op med nogle andre spørgsmål, for vi har jo mange, som er ubesvarede.
Hvad medfører loyalitetsprincippet, der er nævnt i traktaten, over for Danmark?
Hvad betyder det f.eks. i forbindelse med hvalfangstspørgsmålet, som vi har været inde på?
Vil Danmark skulle være loyal imod en fælles EU-holdning i hvalfangstspørgsmål, og vil Færøerne og Grønland kunne have en anden holdning i disse sager?
Så vil jeg gerne spørge om retsenheden.
Hvis der kræves retsenhed også på de områder, som Danmark i dag administrerer på vegne af Færøerne og Grønland, vil det så også omfatte Færøerne og Grønland, altså EU-love, der er på disse områder, der stadig væk er fælles mellem Danmark og Grønland og Færøerne?
Vil EUDomstolens fortolkning så også få betydning for, hvordan disse love skal tolkes i Færøerne og i Grønland?
Lars-Emil Johansen (SIU), 2005-05-31:
Jeg kunne forstå på hr. Anfinn Kallsberg, at det mere er et procedurespørgsmål om, hvem der rejser sagen, men jeg forstår også, at hr. Anfinn Kallsberg har refereret til den af Udenrigsministeriet afgivne redegørelse af 29. marts 2005 og bruger det som en begrundelse for sin argumentation.
Den redegørelse er jo heller ikke rekvireret fra landsstyrerne i Tórshavn eller i Nuuk, men er direkte foranlediget af et spørgsmål fra et folketingsmedlem fra Nordatlanten, nemlig undertegnede, til statsministeren.
Er det sådan set ikke lige meget, hvor det kommer fra, blot vi får afklaret, hvilke virkninger der er.
Vi skal vel også lave lidt her i Folketinget – eller hvad?
Kuupik Kleist (IA), 2005-05-31:
Bare for at forstå det ret: Mener hr. Anfinn Kallsberg så, at hvis ikke Lagtinget eller Landstinget eller de respektive regeringer tager initiativ til at få afdækket de her spørgsmål, så behøver man ikke at afdække dem?
Anfinn Kallsberg (FF), 2005-05-31:
Jo, jeg mener absolut, at det er relevante spørgsmål, som bliver rejst her, men jeg mener bare, at proceduren er helt på vildspor, for jeg mener, at det må være landsstyrerne både på Færøerne og i Grønland, som tager initiativet over for den danske regering til at nedsætte det her udvalg, hvis det er det, som det politiske flertal på Færøerne og i Grønland ønsker.
Kuupik Kleist (IA), 2005-05-31:
Nu har jeg så forstået, at hr. Anfinn Kallsberg ikke agter at stemme for forslaget til vedtagelse, men jeg vil alligevel tillade mig at spørge hr. Anfinn Kallsberg, om han mener, at det er relevante spørgsmål, der bliver rejst her, og om ikke det ville være relevant også inden en dansk folkeafstemning så vidt muligt at få afdækket den lange række af spørgsmål, som også er indeholdt i Udenrigsministeriets redegørelse?
Anfinn Kallsberg (FF), 2005-05-31:
Jeg opfatter det sådan, at selv om traktaten træder i kraft for Danmark, så vil jeg ikke mene, at nogen områder overgår til Bruxelles pr. automatik; det tror jeg ikke på.
Men der åbnes nogle muligheder her, og det er på disse områder, vi skal være på vagt, når der kommer nogle politiske drøftelser om, at enkelte sager skal overgå fra de nationale stater til EU.
Det er i den proces, i de politiske forhandlinger, vi skal være meget aktive og meget åbne og påpasselige, og der mener jeg virkelig, at det først og fremmest er landsstyret hjemme på Færøerne, som er aktøren, men vi har også en opgave her i Folketinget i at følge med på nært hold og gøre vores indflydelse gældende.
Høgni Hoydal (T), 2005-05-31:
Nu ved vi jo ikke, hvad der sker med den danske folkeafstemning om EU's forfatningstraktat, men bliver den afholdt, så er det den 27. september, og Lagtinget træder jo ikke sammen før her sidst i juli måned.
Hvordan vurderer hr. Anfinn Kallsberg konsekvenserne af det, der nu ligger på bordet?
Vil der blive overført kompetencer fra Færøerne til EU i forbindelse med forfatningstraktaten, eller hvordan vurderer han EU's forfatningstraktat i henhold til det, han har sagt om, at der ikke må flyttes kompetencer fra Færøerne til EU?
Anfinn Kallsberg (FF), 2005-05-31:
Jeg er helt sikker på, at med den udvikling, som nu sker med integrationen i Europa, vil der komme flere sager, hvor det fra dansk side bliver nødvendigt at finde nogle løsninger.
Det, jeg har sagt, og som jeg vil være meget opmærksom på her i mit arbejde på Christiansborg, er nemlig, at når den danske regering overleverer kompetencer på fælles områder til EU, så skal vi i det politiske forløb sørge for, at den færøske kompetence på dette område ikke går ned til Bruxelles, men hjem til Færøerne.
Høgni Hoydal (T), 2005-05-31:
Jeg er ked af, hvis hr. Anfinn Kallsberg ikke kan tilslutte sig forslaget.
Han har ikke gjort opmærksom på det, og han har jo kendt til dette forslag i meget lang tid, det har jo ligget i Folketinget i meget lang tid, og det er blevet debatteret i færøsk presse.
Og hr. Lars-Emil Johansen har talt med den færøske lagmand, der kunne støtte op om dette forslag.
Men det var noget helt andet, jeg ville spørge hr. Anfinn Kallsberg om.
Han har sagt flere gange i den færøske debat, at med Danmarks øgede EU-integration, f.eks. hvis de fire danske forbehold ophæves, så skal Færøerne overtage disse områder under selvstændig kompetence.
Hvordan agter hr. Anfinn Kallsberg at opnå det, når han samtidig har stemt for en lov, der, både når det gælder overtagelser, og når det gælder udenrigspolitiske kompetencer, præcis siger, at disse områder ikke kan overtages?
Hvordan vil hr. Anfinn Kallsberg komme videre med den sag?
Anfinn Kallsberg (FF), 2005-05-31:
Den redegørelse fra Udenrigsministeriet, som er grundlaget for denne diskussion, er et produkt af en aftale mellem regeringen og landsstyrerne på Færøerne og i Grønland, og selvfølgelig, da alle de her spørgsmål om traktaten og dens påvirkning kom på banen, var det nødvendigt at få sat i gang en redegørelse om, hvordan den nye traktat kommer til at påvirke Færøerne i dette forhold.
Denne redegørelse siger, at på det juridiske område er det ikke de store ændringer, som sker.
Man har også taget spørgsmålene op om, hvis Danmark også tager de her fire forbehold ud af systemet, og der viser man så også, hvad der så sker.
Nu er det så den politiske og økonomiske konsekvens, som er på dagsordenen.
Det er blevet sagt her fra talerstolen, at man har ønsket denne her undersøgelse fra færøsk side.
Det må jeg sige er mig fuldstændig ubekendt.
Jeg er en del af koalitionen på Færøerne, og jeg har i hvert fald ikke fået nogen henvendelse fra landsstyret om, at man ønsker en uvildig redegørelse af disse her spørgsmål.
Jeg mener også, at det er et utrolig stort skridt at tage – hvis det er tilfældet, at lagmanden har givet sådan et tilsagn – at sige, at man ønsker, at det skal være den danske regering med beslutning i Folketinget, som skal udrede de politiske og økonomiske konsekvenser for Færøerne.
Jeg vil i hvert fald sige, at hvis jeg var lagmand på Færøerne i dag, så ville jeg ikke finde mig i sådan et forslag.
Det er nødvendigt at få de redskaber, som skal bruges, når tingene ændrer sig.
Derfor synes jeg i hvert fald, at skal sådan et forslag vedtages – det er ikke vedtaget i Lagtinget, det kan jeg i hvert fald sige herfra – så må det være et produkt af forhandlinger mellem landsstyret og regeringen.
Jeg har absolut ikke noget imod at få disse her undersøgelser sat i gang, for de er meget vigtige, men jeg synes ikke, at man ligesom skal gå uden om det etablerede system, som jeg har sagt, som jo er valgt til at forvalte disse spørgsmål.
Så derfor vil jeg ikke stemme for dette forslag.
Man har jo valgt politikere på Færøerne og i Grønland til at varetage de politiske interesser, som er i de respektive lande.
Det er selvfølgelig den politiske kompetence, som skal gå i aktion, hvis man mener, at det er det, man skal gøre.
Jeg ved, at dagligt har man kontakt imellem Færøernes landsstyre – og Grønlands landsstyre tror jeg også – og den danske regering.
Hvorfor så ikke rejse det spørgsmål ad den vej?
Per Stig Møller (KF), 2005-05-31:
Hvalfangstspørgsmålet har vi jo allerede en løsning på.
Det kan man ikke; det er rigsfællesskabet, der forhandler i Hvalfangstkommissionen.
Det er jo derfor, vi altid prøver at finde og altid har haft held til at finde en fælles rigsfællesskabsholdning mellem Grønland, Færøerne og Danmark, og det vil jo fortsat være tilfældet.
Så der kan man ikke få pålagt noget af andre.
Der vil rigsfællesskabet stadig væk handle, og det er altid sådan, at det er Færøerne, Grønland og Danmark, der prøver at finde en fælles holdning.
Det er rigsfællesskabet, der forhandler dér.
EU-love omfatter jo ikke Færøerne og Grønland, og skulle nogle på grund af ændringer komme til automatisk at omfatte Færøerne og Grønland, så kan det danske Folketing vedtage, at disse ikke omfatter Færøerne og Grønland, eftersom Færøerne og Grønland ikke er medlem af EU.
Og Domstolen har ikke kompetence på Færøerne og Grønland.
Kuupik Kleist (IA), 2005-05-31:
Jeg er glad for, at udenrigsministeren i sit indlæg fik sagt de sidste sætninger om, at debatten var relevant osv., for indtil da var jeg lige ved at føle, at udenrigsministeren sammen med en række andre ordførere her i dag helst havde været fri for en debat af denne her karakter.
Det gælder jo så også for denne her sag; det er jo Folketinget og regeringen, som har kompetencen til at tage beslutninger om sådanne forhold.
Mener udenrigsministeren set i det lys så ikke også, at regeringen som øverste myndighed vedrørende de her forhold skulle være den instans, der var forpligtet til at belyse de aspekter og facetter, som man måtte have behov for i en beslutningsproces, som Folketinget jo er inde i?
Per Stig Møller (KF), 2005-05-31:
Det er jo oplagt, at de fire folketingsmedlemmer fra Nordatlanten kan stille alle de spørgsmål og har krav på alle de svar, som kan gives i Folketingets arbejde med EU's forfatningstraktat, som jo er til behandling i Folketinget – jeg tror, der er anden behandling i den nærmeste fremtid.
Det er jo en almindelig – det er jo derfor, man er medlem af Folketinget – folketingspolitisk virksomhed, som også omfatter hr. Kleist, og som hr. Kleist naturligvis også udnytter kvalificeret og godt; jeg glæder mig altid til at svare på de spørgsmål.
Alle disse spørgsmål, hvoraf mange er blevet rejst i dag, kan jo stilles i den løbende udvalgsbehandling omkring EU, det siger jo sig selv, og det vil regeringen naturligvis svare på.
En anden ting er, hvis det danske Folketing, sådan som hr. Kallsberg var inde på,
Holger K. Nielsen (SF), 2005-05-31:
Jeg går ud fra, at Venstres ordfører er enig i, at mobiltelefoner i hvert fald ikke kan erstatte et fagblad; så meget kan der ikke stå på en mobiltelefon.
Det, jeg vil spørge til, er til det forslag til vedtagelse, til det, der er konceptet i det.
Jeg skal da også sige, det er fint, at vi har fået den her åbning fra regeringen og Dansk Folkeparti, for så kan man sige, at forespørgslen virkelig har haft en virkning, og det er jo godt nok.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2005-05-31:
Overalt i samfundet sker der til stadighed en udvikling, og det sker der også inden for det område her.
Jeg har nævnt, at mange foreninger og organisationer i de senere år er gået over til at bruge de elektroniske medier.
Det er, som jeg har nævnt, internettet, hvor der er en række muligheder for de forskellige organisationer, hjemmesider, chat rooms osv. osv.
Der findes også forskellige tjenester, der kører ind over mobiltelefonen osv.
Det er en helt ny måde at agere på i det politiske landskab og i det debatterende landskab, end vi har kendt tidligere.