runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Adam Møller (KF), 2004-04-15:
Som jeg sagde for 1 time og 37 minutter siden, var det ikke tilfredsstillende, da justitsministeren hed Frank Jensen og vi havde flere tusind, der gik og ventede på afsoning.
Det var ikke tilfredsstillende.
Tilsvarende er det heller ikke tilfredsstillende i dag, at der er adskillige tusind, der venter på afsoning.
Derfor er det jo godt, at der er kommet en regering, som har støtte fra et parti, Dansk Folkeparti, så vi har kunnet afsætte 1.500 mio. kr. mere, så vi har bygget foreløbig over 300 nye pladser og året før yderligere 100 pladser og i løbet af et år 500 nye pladser.
Det er godt, at vi har iværksat den narkohandlingsplan, det er godt, vi har lavet flere behandlingstilbud.
Vi har nemlig fået en regering, der reagerer på de ting, der sker i samfundet og ikke bare lægger armene over kors.
Jeg synes, det er tilfredsstillende, at vi arbejder på at løse problemerne; den gamle regering lod dem bare opstå.
Lissa Mathiasen (S), 2004-04-15:
Jeg vil godt spørge hr. Helge Adam Møller: Mener hr. Helge Adam Møller virkelig, at det går så godt?
Finder hr. Helge Adam Møller - og det vil jeg godt spørge om én gang til - at det er tilfredsstillende, at vi har små 6.000 mennesker, der går ude på gader og stræder, som er dømt, en tredjedel for vold?
Jeg kan lige høre, hvad hr. Helge Adam Møller i en anden sammenhæng ville sige om det.
Er det tilfredsstillende?
Er det tilfredsstillende for befolkningen?
Er det tilfredsstillende, at vi ikke ser en ordentlig indsats med hensyn til udslusningen?
Det vil sige, at vi for øjeblikket må konstatere, at vi i kraft af nedskæringer får endnu flere, der falder tilbage i kriminalitet. Er det det, man gerne vil fra konservativ side?
Er det tilfredsstillende?
Er det sådan en politik, så vil jeg kun sige: Ja, vi har afvist at tage medansvar for det morads, man her laver.
Det vil og det kan vi ikke tage et ansvar for, men vi er parate til at tage et ansvar, hvilket vi også viste med hensyn til betaling, dækning krone for krone, i forbindelse med finanslovforhandlinger og i forbindelse med at lave et nyt flerårsforlig.
Jeg har givet et tilbud til justitsministeren.
Vi kommer med glæde.
Det kan kun gå for langsomt med at få det her rettet op.
Helge Adam Møller (KF), 2004-04-15:
Nej, det er det heller ikke, og det er også derfor, vi - bl.a. socialministeren - har satset yderligere på særlige foranstaltninger over for helt unge, 10-, 12-, 13-årige, unge under den kriminelle lavalder, der er på vej ud på en kriminel løbebane, således at vi tager fat i dem på det tidspunkt og søger at få dem ud af kriminaliteten i stedet for dybere og dybere ind i den.
Det er derfor, der i dag er indgået et forlig med den konservative socialminister og syv andre partier i Folketinget, og tak for det, hvor man også prøver at se på, hvordan man eventuelt kan fjerne de børn, der har store vanskeligheder helt ned til spædbørnsalderen, men fjerne dem, så de bliver i deres eget netværk eller familiens netværk frem for at komme over til en anden familie.
Det er jo netop det, der karakteriserer denne her regering.
Vi vil straffe dem, der virkelig har behov for straf, men vi vil først og fremmest hjælpe folk med at undgå at blive forbrydere.
Og det har jeg det godt med.
Lissa Mathiasen (S), 2004-04-15:
Jeg synes egentlig, at på baggrund af, at jeg netop illustrerede så klart før, at rettidig omhu havde været, at man var gået i gang, da det begyndte at gå skævt i foråret 2002, kan ministeren ikke smyge sig væk fra ansvaret.
Det er den siddende justitsministers ansvar at handle, når tingene begynder at forandre sig, og havde man udvist rettidig omhu, var vi ikke kommet i den situation, vi kom i i resten af 2002 og i 2003.
Hver gang kom man alt, alt for mange måneder for sent med indgrebene, og det vil sige, at problemerne nåede at hobe sig op.
Ministeren sagde til mig i et svar i slutningen af januar, at alt fungerer efter 4-års-aftalen, men hvad er der så kommet i februar af nye tal, som vi ikke kendte i januar?
Hvad er det for nogle nye ting, siden man igen laver en hovsaløsning?
Lene Espersen (KF), 2004-04-15:
Jeg vil for det første sige, at det ikke er nogen hovsaløsning, der er lavet.
Når man gør brug af de nedlagte flygtningelandsbyer forskellige steder i Danmark, er det ikke udtryk for nogen hovsaløsning.
Det er udtryk for, at der etableres nogle flere pladser, og de kan i årevis blive brugt som ganske udmærkede pladser.
Jeg vil da sige til fru Lissa Mathiasen, at jeg gerne sender de endelige tal fra kriminalforsorgen om, hvornår de forelå, over til Retsudvalget og vil også her redegøre for, hvornår regeringen og Dansk Folkeparti tog et initiativ, så fru Lissa Mahiasen med egne øjne kan se, at der rent faktisk var tale om en ganske hurtig reaktion på de endelige tal for 2003, som forelå, mener jeg, i midten af februar måned.
Jeg må sige til fru Lissa Mathiasens første spørgsmål, at det simpelt hen er utroligt, at man bliver ved med at komme med den påstand, at hvis det er en konservativ justitsminister, så skal man udvise rettidig omhu og se flere år frem i tiden og sige, hvor mange fængselspladser der er behov for, men hvis det er en socialdemokratisk justitsminister, jamen så er der bare ikke noget at gøre ved, at fængselspladserne så ikke bliver etableret til tiden.
Det er altså en mærkelig måde at argumentere på.
Ellers må jeg jo sige, at det var hr. Frank Jensen, der ikke udviste rettidig omhu ved at sørge for, pladserne var til stede de der 8-9 måneder efter, at han selv var afgået som minister.
Lissa Mathiasen (S), 2004-04-15:
Det kan jo lyde som en strid om ord, men det er interessant, at man fra justitsministerens side overhovedet kan være i tvivl om, hvem det er, der har udvist rettidig omhu, og hvem der ikke har udvist rettidig omhu.
Hvis man laver sådan lidt af en fritegning her, så må man sige, at kurven, hvis vi tager den fra midten af 1990'erne og indtil 1998, hvor det nye kriminalforsorgsforlig, som skulle række fra 1999 til 2003, blev lavet, så var det en meget pæn kurve.
Så var der nogle små krusninger, men da vi nåede 2001, var vi faktisk nede på - hvis ministeren har tid til at høre efter - en ventetid på 24 dage for at komme ind ved årsskiftet 2002, altså fra 2001 til 2002.
Derfor blev der taget en beslutning i enighed med alle partier, også Venstre og Konservative, om, at selvfølgelig nedlægger man pladser, hvor der ikke er behov for dem.
Men når man så pludselig i løbet af foråret og sommeren 2002 ser, at nu går det den anden vej, hvem har så ansvaret for at udvise rettidig omhu?
Vi påtog os ansvaret, flere af forligspartierne påtog sig ansvaret, men ministeren ville ikke anerkende, at der var et behov.
Vi fik hele tiden at vide: Lad os nu vente og se, lad os nu vente og se.
Heldigvis vil jeg sige, at tingene jo taler deres eget tydelige sprog, for vi kan jo se det, f.eks. i samtlige pressemeddelelser, der er sendt ud fra ministeren.
Jeg nævnede i min første tale, at i maj 2003 kommer ministeren med en pressemeddelelse, der siger: Nu garanterer jeg, at nu stopper det, nu vender det.
Nå ja, sådan var det for resten ikke.
Så her i efteråret: Nu er vi sikre på, at vi har styr på det.
Jeg spørger i slutningen af januar og får at vide: Vi har styr på det.
Mindre end 2 måneder efter siger ministeren: Nå nej, vi havde for resten ikke styr på det.
Det er ikke at udvise rettidig omhu.
Man må hele tiden følge tallene nøje og så indrette sig efter det, ellers får vi en kriminalforsorg, hvor de mange får lov at gå derude, også dem, der er dømt for vold.
Derfor kommer de ansatte til at betale prisen i form af menneskeliv, der bliver tabt, og derfor lægger justitsministeren regningen over til socialministeren.
Vi synes, det er en ubehagelig form for personalepolitik.
Det er derfor, det går så galt med kriminalforsorgen.
Jeg vil godt gentage: Vi vil gerne være med til - justitsministeren ved også, at vi havde pengene og vi var parate til at betale det, det ville koste - en bedre udslusning, en bedre behandlingsindsats, en bedre indsats
over for misbrugsproblemer
Vi er parate til at udvise den rettidige omhu.
Ministeren kan bare sige til, så kommer vi.
Helge Adam Møller (KF), 2004-04-15:
Det har været en spændende debat, og lad mig ganske kort summere op i forlængelse af det, fru Lissa Mathiasen har sagt, hvad det er, debatten har vist.
Debatten har bekræftet, at siden Socialdemokratiet lagde armene over kors og trak sig ud af enhver indflydelse på dansk kriminalforsorg, er det lykkedes regeringen at skaffe 1.500 mio. kr. ekstra, det største beløb, der nogen sinde har været; det er lykkedes regeringen at fremskaffe næsten 500 nye pladser; det er lykkedes regeringen at afskaffe disse træning til body builder-typer, som florerede under de socialdemokratiske ministre, ved, at vi har afskaffet disse træningsinstrumenter, således at det er sværere at banke de øvrige indsatte og fængselsfunktionærerne; vi har iværksat flere narkobehandlingstilbud, end der nogen sinde har været.
Alt dette er sket efter, at Socialdemokratiet har lagt armene over kors.
Vi har samtidig iværksat den største plan
for at få narkoen ud af fængslerne, der nogen sinde er set.
Alt dette er sket, siden Socialdemokraterne trak sig ud.
Socialdemokratiet et velkommen, hvis de vil være med til at medvirke til denne positive kriminalforsorg i fremtiden.
Men det kan altså konstateres, at der er foregået ufattelig meget godt, efter at vi fik en borgerlig regering, efter at vi fik en konservativ justitsminister, og desværre endnu mere, efter at Socialdemokratiet nedlagde arbejdet.
Lissa Mathiasen (S), 2004-04-15:
Er det hensigtsmæssigt, at vi i dag ved, at der går små 6.000 dømte, hvoraf en tredjedel er dømt for vold, rundt på gader og stræder?
Det er krænkende for befolkningen, og det er ødelæggende for retsfølelsen, sådan som vi gerne vil have den.
Og hvor mange af dem når at begå ny kriminalitet, inden de kommer ind?
Ministeren ved det ikke.
Er det at have føling med situationen, er det hensigtsmæssigt?
Det er det, vi egentlig har prøvet at spørge til her i dag.
Undskyld, jeg var ikke klar over, at det var anden omgang.
Lene Espersen (KF), 2004-04-15:
Ja, og jeg har sådan set også givet et meget klart svar.
Vi etablerer i løbet af denne periode 550 nye fængselspladser - 550!
Jeg har allerede erkendt én gang i dag, at jeg ikke kan bebrejde hr. Frank Jensen, at han ikke kunne forudsige, at i midten af forligsperioden begyndte tallet at eksplodere, så der ikke var fængselspladser nok.
Men vi begyndte at tage hånd om problemet ganske hurtigt og etablerede midlertidige pladser, og nu er der kommet flere pladser til, og det er naturligvis for at imødegå det pres, der er på kriminalforsorgen.
Jeg står ikke her og siger, at der ikke er nogen problemer i verden.
Vi har gjort en masse for at løse problemerne, og i sidste omgang må man altså sige, at vi har handlet med rettidig omhu ved inden for en meget, meget, meget kort periode, kun nogle få uger, og efter at vi har fået nye tal, at etablere finansiering af 175 nye pladser.
Vi er nu i fuld gang med at få dem op at stå, så de kan komme i drift til efteråret, og det er kendetegnet for en regering, der ikke kun kritiserer og problematiserer, og for en regering og et forligsparti, der rent faktisk handler.
Svend Aage Jensby (V), 2004-04-16:
De, der kommer til at gennemføre den lovgivning, vi nu heldigvis - det kan jeg konstatere - får vedtaget, hvad enten det bliver den ene eller den anden institution,
skal sørge for, at der bliver ryddet op på de historiske anlæg på Christiania.
Det er det, der ligger i det.
Om det er Petersen eller Sørensen, eller hvem det nu er, der kommer til at udføre det rent praktisk, har jeg ikke mulighed for at svare på.
Men nogen kommer til det.
Henriette Kjær (KF), 2004-04-16:
Forslagsstillerne finder det stødende, at visse efterlyste personer uhindret kan få udbetalt social pension, og de ønsker derfor, at dette hul i lovgivningen lukkes snarest.
Forslagsstillerne har til hensigt at skabe hjemmel til at standse udbetalingen af social pension til personer, der er efterlyst.
Jeg er helt enig i intentionerne med lovforslaget, for det virker stødende, at visse personer unddrager sig retsforfølgning og straf og så samtidig får udbetalt
social pension.
Vi skal ikke medvirke til, at personer unddrager sig retsforfølgning og straf, og jeg er derfor også enig i, at det er en problematik, som vi skal have løst.
Jeg kan da også nævne, at vi er i gang med at se på det i Socialministeriet, men det fremsatte forslag indebærer en række principielle og tekniske juridiske problemer, herunder forholdet til anden lovgivning.
Det er nødvendigt med en langt grundigere forberedelse af lovforslaget, hvor flere ministerier skal inddrages, og hvor der bliver mulighed for en høring af relevante myndigheder og organisationer.
Det vil være forkert, hvis Folketinget allerede på nuværende tidspunkt lægger sig fast på en ordning uden at give den nødvendige tid til, at vi får lavet et gennemarbejdet forslag.
F.eks. omfatter det fremsatte forslag ikke personer, der opholder sig i udlandet, men kun personer, der opholder sig i Danmark, og det er jo netop i forhold til personer, der opholder sig i udlandet, og som ikke kan udleveres, at vi har set der er et problem.
Jeg vil endnu en gang nævne, at vi i Socialministeriet i øjeblikket overvejer problemstillingerne nærmere med henblik på, at regeringen kan fremsætte et lovforslag til efteråret, men det er utrolig nødvendigt med et meget grundigt forarbejde til et så kompliceret lovforslag, herunder at andre ministerier inddrages, og at der foretages høringer af relevante myndigheder og organisationer.
Regeringen kan derfor ikke støtte dette forslag.
Sandy Brinck (S), 2004-04-16:
Jeg takker da for rosen, selv om jeg godt kunne høre sarkasmen i hr. Nonbos opremsning, og det foranlediger, blot for at debatten ikke kører sådan helt af sporet, at jeg skal bede hr. Nonbo om at bekræfte, at socialministeren så sent som her i januar i år faktisk afviste at gøre noget ved problemet, og at det faktisk er baggrunden for, at vi overhovedet har fremsat det her lovforslag.
Hvis vi endelig skal blive i den sarkastiske del af debatten, så kan jeg også rose regeringen for, at man endelig er nået til en erkendelse af, at det faktisk er noget, vi skal gøre noget ved, og så håber jeg selvfølgelig, at vi på den baggrund er blevet enige om, at her er et problem.
Svend Aage Jensby (V), 2004-04-16:
Bare jeg vidste, hvorledes jeg skulle svare, for der blev spurgt om, hvordan det var med friseringen på Kastellet, hvor hr. Qvist Jørgensen havde ligget ned på græsset, og så blev der draget en parallel over til Christiania.
Jeg ser ikke rigtig mulighed for at svare på spørgsmålet.
Jeg har lidt svært ved at se, hvordan sammenligningen er.
Vi vil have orden på voldene.
Det er det, der ligger i det.
Jeg har selvsagt her på stående fod ikke tallene for, hvor meget hash man har beslaglagt det ene eller det andet sted i Danmark.
Vi har jo, og adskillige har, berørt fondsmodellen.
Jeg tror ikke på den, men jeg ved godt, at det er den, Københavns Kommune har været inde på.
Nu indleder vi drøftelser med alle berørte parter, og så håber jeg, at vi med disse drøftelser med fornøden juridisk rådgivning i det omfang, det måtte være fornødent at få det, finder frem til en løsning om de rigtige ejerforhold.
Som jeg også sagde tidligere i mit svar til hr. Søvndal: Jeg forholder mig ikke til fondsmodellen.
Den er ikke omhandlet i lovforslaget.
Poul Qvist Jørgensen (S), 2004-04-16:
Jeg vil godt lige vende tilbage til den der frisering, hvor jeg har forstået, at det er græsfrisering og sådan noget og ikke mennesker.
Hvis man nu går på et af forsvarets andre anlæg, Kastellet, som jo er friseret, og kommer til, hvad jeg har prøvet på egen krop for et par somre siden, at lægge sig ned på græsset, så kommer der altså en soldat med et skilt på maven, hvor der står vagt eller sådan noget, og han fortæller en, at det må man ikke.
Har vi ikke frisering nok?
Det er det ene af mine spørgsmål.
Det andet er nok ikke så meget til forsvarsministeren, men mere til justitsministeren.
Forsvarsministeren tager frem, hvad der måtte være af beslaglagt hash på Christiania, men så har vi et forsigtigt skøn om, at i gamle dage, det vil sige for omkring 2 år siden, var der 380.000 aktuelle hashmisbrugere i Danmark.
Det er baseret på forskellige skøn.
Et af dem var politiets beslaglæggelser.
Giver de nye beslaglæggelser på Christiania gennem en massiv indsats anledning til at forhøje antallet?
Karsten Nonbo (V), 2004-04-16:
Men jeg kan jo høre, at der er nogle opgaver, der skal løses, før der kommer et dueligt lovforslag, og det er formentlig det, socialministeren har forholdt sig til.
Men de problemer, de opgaver, skal jo løses, så det tror jeg nok vi skal finde ud af.
Men som sagt er socialministeren nok den bedste til at svare på spørgsmål til socialministeren.
Line Barfod (EL), 2004-04-16:
Når nu forsvarsministeren synes, det er helt i orden, at Københavns Kommune har nogle aftaler med aktieselskabet Tivoli om, hvordan den del af voldene skal forvaltes, og hvordan tingene skal foregå der, og de oven i købet kan få lov til at lukke en del af året og opkræve betaling osv., hvorfor vil forsvarsministeren så ikke være åben for - det vil forsvarsministeren måske - at Københavns Kommune tilsvarende kan have aftaler med en fond, der så ejer Christiania, og som bestemmer, hvordan tingene skal foregå på Christiania, så det kan reguleres på samme måde, som man aftaler mellem Københavns Kommune og Tivoli?
Ville det ikke være en mulighed at sige, at på Christiania skal man også have lov til at tage specielle hensyn som i Tivoli?
Poul Qvist Jørgensen (S), 2004-04-16:
Det kan jo være, at jeg har udtrykt mig kluntet.
Det, jeg prøvede på at antyde over for forsvarsministeren i en forventning om en rimelig fantasi,
var, at friseringen altså betyder, at man bliver jaget væk i den ene Kastellignende situation i Danmark.
Det andet sted har jeg en anden forventning til.
Men det er det, jeg spørger om: Skal man der også jages væk?
Og af hvem?
Henriette Kjær (KF), 2004-04-16:
For at rydde en misforståelse af vejen så er det, jeg har svaret på og været negativ over for, at fratage en person pensionen.
Det er såmænd forbudt ifølge grundloven, det kan man ikke gøre.
Jeg synes også, det er et stort brud på den tradition, vi har i Danmark, med, at folkepension er for alle.
Det, forslaget går ud på her, og som jeg vil arbejde for at lave, er midlertidigt at standse pensionen, indtil vedkommende melder sig eller kommer til Danmark på anden vis, dukker op, så man kan indlede en sag mod vedkommende for at få afgjort de tvister, der er.
Så det er altså en forkert tolkning af de svar, jeg har afgivet til hr. Peter Skaarup, der har stillet § 20-spørgsmål til mig.
For det første kan jeg ikke drage den konklusion, som
fru Sandy Brinck gør, at hr. Karsten Nonbo mente, det var Socialdemokratiet, der havde skiftet holdning.
Sådan hørte jeg slet ikke hr. Karsten Nonbo.
For det andet er præmissen forkert i det, fru Sandy Brinck fremhæver, for det, der blev spurgt til, var, om man ville fratage en person pensionen.
Det er ikke det samme som midlertidigt at holde den tilbage, og det bliver jeg nødt til at slå fast.
Det er baggrunden for mit svar, også sidste del af svaret, hvor jeg ikke mener, at det overhovedet er en farbar vej at bevæge sig ud på.
Pia Kristensen (DF), 2004-04-16:
Dansk Folkeparti mener ligesom forslagsstillerne, at det er stødende, at personer, der er efterlyst efter reglerne i retsplejelovens § 819, uhindret kan få udbetalt en social pension.
Den 3. januar - nu vender vi tilbage til et § 20-spørgsmål, der blev stillet af hr. Peter Skaarup - fremgik det af TV 2, at en eftersøgt og sigtet våbensmugler i 16 år har hævet dansk folkepension fra sit eksil i Sydafrika.
Han var flygtet fra Danmark efter at være sigtet af den danske stat for at have smuglet 6.000 t våben og sprængstoffer til det tidligere apartheidstyre.
et § 20-spørgsmål til socialministeren, hvori han spurgte, hvilke initiativer ministeren ville tage for at forhindre lignende sager.
Og dengang mente ministeren desværre ikke, at der var grundlag for at gennemgå hele det offentlige systems praksis for udbetaling af sociale ydelser, ej heller, at der skulle ske ændringer i pensionsloven med henblik på at inddrage folkepensionen til personer, der forgæves er forsøgt udleveret fra udlandet til strafforfølgning i Danmark. Jeg kan så nu forstå, at socialministeren har ændret holdning, og at der vil blive fremsat et lovforslag til efteråret, så det kan vi da kun glæde os over.
Der skal ikke herske tvivl om, at Dansk Folkeparti ønsker, at det hul, der er i lovgivningen, skal lukkes så hurtigt som muligt.
Derfor er vi også meget positive over for det forslag, som Socialdemokraterne har fremsat.
Jeg kan så forstå på socialministeren, at forslaget indebærer en række problemer, bl.a. at det kun omfatter personer, der opholder sig i Danmark.
Hvis det er tilfældet, mener vi selvfølgelig også, at det er et problem, for lovgivningen skal også gælde for personer, der opholder sig i udlandet.
Jeg vil godt til sidst sige, at vi som sagt er meget positive over for det her forslag, men vi ønsker selvfølgelig, at de problemstillinger, som socialministeren omtalte i sin ordførertale, skal løses.
Så vores forslag er, at vi måske under udvalgsarbejdet kan lave nogle ændringsforslag, som kan rette op på de mangler, der er i det her forslag.
Det er i hvert fald noget, Dansk Folkeparti gerne vil være med til at se på.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-04-16:
I Det Konservative Folkeparti har vi naturligvis også fulgt med i debatten og også fulgt med i den konkrete sag, som er blevet anledningen til det lovforslag, vi her behandler.
Der er ikke nogen tvivl om, at vi naturligvis også har følt vores retssikkerhed krænket.
Det virker fuldstændig urimeligt, at den danske stat bruger ressourcer på at eftersøge en person, som man så i øvrigt også skal sende penge til, og endnu mere surt virker det jo, at personen kan holde sig væk på en adresse, hvor vedkommende så får den pension.
Derfor er vi fuldstændig enig med Socialdemokraterne i, at der skal gøres noget ved den fuldstændig paradoksale problemstilling. Problemet er så bare, for vi har jo naturligvis undersøgt det lidt, og vi kan forstå på de mange juridiske eksperter, at der er en del problemer i det lovforslag, vi her behandler, at man ikke med den paragraf, der omtales, kan efterlyse personer i udlandet, og det betyder derfor, at den i pressen omtalte person faktisk slet ikke ville få frataget sin pension efter det lovforslag, vi her arbejder med.
Samtidig er der så problemet med, hvordan man kan oplyse om, hvem der ikke skal have den pension, eller hvorfor de ikke skal have den.
Så har vi også tænkt lidt på, hvad med de andre ydelser, som man eventuelt måtte få, mens man er efterlyst?
Sidst, men ikke mindst, er der en af de ting, som vi også har været lidt inde på i debatten, som vi i Det Konservative Folkeparti også tillader os at bekymre os om, nemlig retssikkerheden for de personer, som så måtte være uretmæssigt efterlyst.
Jeg skal ikke sige, at det er i mange sager, at det kunne være tilfældet, men der kunne være personer, som måske oven i købet er uvidende om, at de er efterlyst.
Derfor må vi overveje, hvordan vi kan gøre det her.
set på problemstillingen i forhold til grundloven, at man simpelt hen ikke må fratage personer deres folkepension, men man kunne måske overveje at tilbageholde den og så udbetale den på et senere tidspunkt eller noget i den retning. I hvert fald er vi utrolig glade for samarbejdet med socialministeren og justitsministeren om at få løst den her problemstilling, og få det gjort på en måde, hvor vi er sikre på, at det lovgivningsmæssige og juridiske ikke mindst selvfølgelig i forhold til grundloven er fuldstændig holdbart, så vi heller ikke får krænket vores retssikkerhed med de situationer, vi har set omtalt i pressen.