Lisbeth L. Petersen (V), 2004-10-07:
Nu er det ikke hr. Høgni Hoydals tale, som er til debat, så derfor vil jeg holde mig til statsministerens tale.
Det går godt i Danmark, siger statsministeren i sin åbningstale, og det kan vi ikke andet end glædes over.
For os, som er en del af rigsfællesskabet, kan det kun være en god og positiv konstatering.
Personligt plejer jeg at sige om rigsfællesskabet, at i et fællesskab er man stærkere, man står sammen, og man hjælper hinanden, hvis det skulle blive nødvendigt.
Vi skal kunne bruge de muligheder og de rettigheder, som fællesskabet giver, men vi skal ikke misbruge mulighederne og rettighederne.
Men det vil jeg vende tilbage til senere i mit indlæg.
Som det har været tradition i statsministerens tale ved Folketingets åbning blev både Grønland og Færøerne også i år nævnt, og det har jeg nogle bemærkninger til.
Vi vil fortsætte med at forny og modernisere rigsfællesskabet.
Indflydelse, medansvar og samarbejde er nøgleord i et moderne fællesskab, siger statsministeren.
Og det er både den danske regering og det nye færøske landsstyre enige om.
I koalitionsaftalen mellem de tre færøske partier, Sambandspartiet, Folkeflokken og Socialdemokraterne, står der bl.a.: Målet er at afklare forholdet mellem Færøerne og Danmark.
Det skal gøres med en lov, sådan at Lagtinget har bemyndigelse til at overtage alle områder med undtagelse af sagsområder, der har med rigsenheden at gøre.
Det er også i overensstemmelse med Sambandspartiets forslag til en nyordning, som vi vedtog for efterhånden nogen tid siden, og som vi selvfølgelig holder fast ved.
Den aftale, som statsministeren og lagmanden er blevet enige om, skal gennemføres ved en lovgivning, som vil give de færøske myndigheder mulighed for at overtage ansvaret for en lang række nye områder.
Vi vil have det spørgsmål afklaret, så vi igen kan komme til at arbejde med de problemer og udfordringer, som virkeligheden på Færøerne byder på.
Den færøske økonomi er inde i en afmatning, det er der flere tegn på.
Væksten i lønudbetalingerne i årets første 8 måneder af 2004 i forhold til samme tidsrum sidste år har været meget lav, 2,4 pct.
Tages lønstigningerne i betragtning, er der tale om et reelt fald i lønudbetalinger.
Arbejdsløsheden er stigende, og nettoindvandringen til Færøerne er faldende.
Med udsigten til store besparelser i den færøske centraladministration, som jeg også vil komme ind på senere, og fortsat store problemer i opdrætserhvervet har man god grund til at forvente, at arbejdsløsheden vil stige, hvis der ikke findes nye muligheder for beskæftigelse.
Og det arbejder vi hårdt med.
Når vi taler om aftalen om overtagelse af sagsområder, vil jeg her understrege, at dette ikke betyder, at Sambandspartiet er kommet ud af kurs, tværtimod.
Det er nok de fleste bekendt, at vi i Sambandspartiet var meget skeptiske over for den bebudede overtagelseslov, som vi godt nok ikke kendte indholdet af, men som det forrige landsstyre havde i deres program, for vi var bl.a. bange for den enkelte borgers retssikkerhed.
Det kan ikke bortforklares, at vi er et lille samfund, også sammenlignet med f.eks. vore nordiske naboer, som vi ellers gerne vil sammenlignes med.
Men spørgsmålet om habilitet er ikke til at komme uden om.
Derfor er vi stadig væk på vagt over for dette punkt.
Rammerne for lovgivningen skal ellers være grundloven og rigsfællesskabet, siger statsministeren, og det føler vi os trygge ved i Sambandspartiet.
At afgørelsen om vores fremtid ifølge aftalen skal tages på Færøerne er vigtigt at understrege, og selvfølgelig skal det økonomiske ansvar følge med, ellers er der ikke tale om en overtagelse.
I koalitionsaftalen er der enighed om at overtage fem områder: folkekirken, medieansvarsloven, selskabslovgivningen, beredskabet og tilbagetagelse af tinglysningen.
Flere overtagelser bliver der ikke tale om.
Statsministeren omtaler i forbindelse med Færøerne og Grønland et forslag om selvstændig udenrigspolitisk optræden på rigets vegne i egne anliggender, og ministeren nævner i den forbindelse muligheder for en udenrigspolitisk fuldmagt.
Mere indflydelse på det udenrigspolitiske område er ellers helt på linje med det færøske landsstyres ønske og den koalitionsaftale, som landsstyrets partier blev enige om, og hvor der også står, at dette skal gøres på grundlag af en aftale med de danske myndigheder.
For at vende tilbage til det, som jeg i begyndelsen af mit indlæg nævnte om muligheder og rettigheder, som fællesskabet rummer, vil jeg komme ind på nogle andre ting, som statsministeren nævnte i sin tale.
Statsministeren sagde: Vi har en solid økonomi, en af de stærkeste i Europa.
Overskuddet på de offentlige finanser er blandt de største i Europa.
Der blev også talt om solide overskud.
Og dertil må jeg til sammenligning desværre sige, at det samme ikke er gældende for Færøernes vedkommende i øjeblikket.
I dag er der i det færøske Lagting første behandling af næste års finanslovforslag.
Desværre er der nu for andet år i træk et underskud på budgettet, og det er der ingen, som er stolt af.
Men vi håber og tror, at forholdene bliver bedre efter 2005.
Underskuddet skal væk, det er vi enige om, men vi er også opmærksomme på de negative indvirkninger, som alt for voldsomme besparelser kan have.
Vi foretog besparelser på budgettet for indeværende år, og det gør vi også nu for 2005.
Et af de første signaler fra landsstyrets side var, at landsstyret først fejede for egen dør ved at give alle ministerierne besked på en besparelse på 10 pct. ekstra af lønudgifterne.
For 2004 blev der ikke givet fuld kompensation for lønforhøjelser, og i det kommende år, 2005, skal der som sagt skæres yderligere ned med 10 pct.
Det er en del af besparelserne.
Det, jeg siger her, betyder ikke, at vi beder om penge, men jeg siger det for at tilbagevise de fejlagtige udtalelser, som det meget omtalte bloktilskud har været årsag til, og udtalelser fra visse danske politikere, som har misforstået situationen.
Der er absolut ikke tale om misbrug af rigsfællesskabet.
Jeg håber, at disse oplysninger kan dæmpe sindene i forbindelse med omtalen af bloktilskuddet, som vi ikke kan være foruden i den nuværende situation, hvis vi fortsat skal være et moderne velfærdssamfund.
Jeg vil afslutningsvis nævne, at for det kommende års budget er der dog enighed om at give fuld lønkompensation på sygehus- og undervisningsområdet, og hvor der kræves døgnvagt, herunder på de nye plejehjem og i bofællesskaber, hvor driftsbevillingerne øges i 2005, mens der er besparelser på mange andre områder.
Med en vis portion optimisme regner vi med bedre tider, håber på godt fiskeri, gode markedspriser, held med nedkæmpelse af sygdommen i opdrætserhvervet og ikke mindst et fortsat godt samarbejde i rigsfællesskabet i pagt med tiden.
Vi har stadig væk store spørgsmål at behandle og diskutere og helst finde en løsning på.
Vi har Færøernes forhold til EU, til NATO, og der har Sambandspartiet ikke noget problem.
Som sagt: Jeg håber på, at tiderne bliver bedre for Færøerne.
Jeg håber også på fortsat fremgang i Danmark, og at vi kan fortsætte det gode samarbejde – som sagt: i pagt med tiden.