Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
LO Ungdom har oprettet en hjemmeside med det meget lidt charmerende navn »www.skodregering.dk«.
Jeg er ikke sikker på, at skodregering er et parlamentarisk udtryk, men når jeg citerer LO Ungdom, håber jeg, det går.
Den er en udsøgt samling af de største fejlfortolkninger og bevidste misforståelser af regeringens politik, og alle konsulenterne i LO Ungdom har ganske tydeligt ladet deres frådende galde over regeringen løbe frit.
Selvfølgelig har en sådan hjemmeside også en afstemningsmulighed, hvor besøgende kan udnævne regeringen til enten at være skod eller suveræn.
Nu burde man jo tro, at adressen www.skodregering.dk næppe ville få VU'ere til at gå ind på hjemmesiden, eller at personer, der besøgte hjemmesiden uden en fast holdning til regeringen, ville lade sig påvirke af den meget massive propaganda, der findes på den.
Derfor var det også med en vis spænding, at jeg sent i går aftes klikkede ind for at se de unges dom over regeringen.
Ville regeringen være skod eller suveræn?
Svaret er ganske klart.
Kun 35 pct. af dem, der har besøgt LO Ungdoms hjemmeside, mente, at man kunne kalde regeringen for skod, 3 pct. sagde lunken, og hele 63 pct. sagde, at regeringen er suveræn.
63 pct. er - sådan sagt på jysk - ikke så ringe endda, især ikke når man tænker på den skidtspand, som LO Ungdom starter med at hælde ud over regeringen, inden man kommer til afstemningen.
Her er ordet frit, og jeg forventede, at nu ville vi fra regeringspartierne side virkelig få på puklen.
Men der var også mange gode indlæg.
Der var f.eks. en Allan fra Haderslev, der roste regeringen for endelig at have gennemført skattelettelser og fået gang i det øgede forbrug.
Der var en Jacob fra Århus, som efter at have bakket op om regeringens forslag om ændret portostøtte og ændret regulering af børnefamilieydelsen skrev: Vi kan ikke blive ved med at sætte skatter og afgifter op.
Der var en Allan mere, som skrev, at hans indlæg næppe ville blive læst, men fortsatte, og jeg citerer: »Anyway, så synes jeg, det er rart at se, at der er kommet en regering, der retter op på de håbløse støtteordninger, der blev lavet for alverdens ting. Måtte socialisterne aldrig komme til magten igen.«
Og en Henrik skrev ganske kort: »Anders Fogh Rasmussen har da gjort flere positive ting i hans regeringperiode, end Nyrup gjorde af dårlige, og så er vi i hvert fald højt oppe.«
Jeg vil slutte af med Peter Andreas, der sluttede sit indlæg af med denne svada: »Jeg er ikke medlem af LO Ungdom, og tak for det. Havde jeg været, ville jeg have været svært ked af at se, at mine penge gik til en mavesur gang opstød, som for den udenforstående næsten kunne virke som et desperat forsøg på at kaste mudder imod en, set med LO Ungdoms øjne, sikkert irriterende velfungerende regering.« Ak ja, det kan ikke være nemt at være opposition, når ens venners hjemmeside bliver brugt til at rose regeringen.
Men det kan jo være, fordi at de unge er trætte af den skræmmekampagne med direkte utroværdige og forkerte påstande, som Socialdemokratiet og fagbevægelsen på det seneste har brugt.
De metoder, vi har set, er dybt useriøse og en forkastelig slåen plat på et alvorligt problem, nemlig arbejdsløsheden.
Først var der de fejlagtige annoncer i
For nylig var det LO-København, der frit havde opfundet de personer, de brugte i deres annoncer, og senest har vi afsløret, at to ud af tre arbejdsløse på Socialdemokratiets hjemmeside »Jobplan« slet ikke er arbejdsløse.
Det er da simpelt hen for plat og for lavt.
Kan vi ikke få en ordentlig tone ind i debatten og få Socialdemokratiet ud af hængekøjen og i gang med at hjælpe os andre med at få gjort noget ved det alvorlige problem, som arbejdsløsheden er?
Lad os få noget seriøsitet ind i debatten i stedet for alle de utroværdige påstande.
Også en lang række økonomer har været ude med flotte karakterer til regeringen og til dansk økonomi.
Den danske økonomi har været i stormvejr, det er blevet testet, om økonomien er robust nok til at klare en konjunkturnedgang, og dansk økonomi har bestået.
Der har været nogle urolige måneder på det seneste, hvor både arbejdsløshedstal og den samlede produktion har udviklet sig i den forkerte retning, men vi er kommet godt gennem stormvejret.
Allerede da finansloven blev præsenteret, vurderede vi, at der ville ske en stigning i ledigheden frem mod nytår.
Det er desværre gået som forudset, men det er ikke gået værre end forudset.
Tværtimod har vi på det seneste set, at beskæftigelsen igen er begyndt at stige for nogle af de faglige grupper, som har været mest presset.
De seneste tal fra Danmarks Statistik viser, at det private forbrug igen er på vej op, og tallene viser samtidig, at erhvervslivet har fået tiltroen tilbage, og at erhvervslivet igen tør investere i fremtiden.
Alle disse pejlemærker peger i den rigtige retning og ligger helt på linje med de forventninger, som alle seriøse økonomer har for 2004, nemlig at regeringens politik med skattestop, lavere afgifter på grænsehandelsvarer og ikke mindst skattelettelserne på arbejdsindkomst vil sætte gang i det private forbrug.
Sammen med et stadig mere tydeligt internationalt opsving vil det sætte gang i de økonomiske hjul og dermed skabe flere arbejdspladser.
Uanset om man ser på forventningerne hos OECD, vismændene i Det Økonomiske Råd eller en række store finansielle institutioner for ikke at tale om regeringens egen økonomiske redegørelse, peger alle i samme retning.
Arbejdsløshedskurven vil flade ud i løbet af 2004 og knække i det andet halvår, og det betyder, at vi vil gå ud af 2004 med en arbejdsløshed, der vil være 15.000 lavere end i dag.
Den periode, vi har været igennem, er blevet sammenlignet med et uvejr, hvor man, efter at uvejret er drevet over, har kunnet konstatere, at nedbøren har været lidt kraftigere og antallet af lyn lidt højere end forventet, men samtidig kan konstatere, at lysere tider allerede er på vej, og at vi er på vej ind i en periode med billedlig talt mere solskin og mere medvind.
Det er naturligvis afhængigt af ens egen indstilling og ens syn på livet, om man vælger at bekymre sig over det uvejr, der er drevet over, eller om man vil glæde sig over, at uvejret er drevet bort, og man dermed går mod bedre tider.
En tidligere finansminister brugte en stor del af sin ministertid på at advare imod at tale opsvinget ihjel for derefter at bruge en stor del af sin nuværende formandstid på netop at udsprede størst muligt sortsyn.
Det virker mest af alt, som om Socialdemokratiets bekymringer over arbejdsløsheden mest er en bekymring for, at det vil lykkes
for VK-regeringen at vende udviklingen og få sænket ledigheden, og jeg tror ikke, befolkningen har glemt, at selv om arbejdsløsheden i dag er alt for høj, er den fortsat lavere, end da de nuværende oppositionspartier som regering gennemførte pinsepakken i 1998 af frygt for, at arbejdsløsheden ville blive for lav. I Venstre mener vi, at enhver arbejdsløs er en arbejdsløs for meget, og derfor vil vi gøre alt, hvad der kan gøres for at nedbringe ledigheden uden at sætte den ansvarlige økonomiske linje over styr.
Det er derfor, regeringen har valgt at fremrykke de investeringer, som det er muligt og fornuftigt at fremrykke.
Det er derfor regeringen har gennemført en forstærket indsats mod arbejdsløshed blandt akademikere, og det er derfor, at finansloven for 2004 pumper flere penge ud til forbrug gennem lavere skatter på arbejde.
December måned er jo måneden for julekort, og i år modtager 2.780.000 danskere et ganske særligt julekort fra regeringen og flertallet i Folketinget.
Det er nemlig skattevæsenets forskudsopgørelse for 2004, og i modsætning til de foregående sidste 30 år vil julekortet i år fra skattevæsenet indeholde mindst én positiv nyhed. Om 14 dage får danskerne nemlig de første ægte skattelettelser i 30 år.
For første gang i 30 år lever politikerne op til løfterne om, at det bedre kan betale sig at arbejde.
For første gang i 30 år sænkes skatterne, uden at politikerne bare samtidig henter pengene op af borgernes lommer gennem andre skatter og afgifter.
Skattelettelserne er målrettet til at give den forholdsvis største lettelse til personerne med de mindste indkomster.
F.eks. vil skattestop og skattelettelser betyde, at en LO-familie i 2004 vil have 6.600 kr. mere til rådighed, end den havde sidste år.
Jeg er utrolig glad for, at Socialdemokratiet ikke fik vedtaget deres ændringsforslag til denne finanslov.
Ikke bare ville Socialdemokratiet fjerne regeringens forslag til skattelettelser, de ville også hæve beskatningen med yderligere 3 mia. kr., og dermed er skillelinjen mellem regeringen og Socialdemokratiet ganske klar: Vi vil sænke skatterne og give mulighed for flere penge til danskerne; Socialdemokratiet vil hæve skatterne med 8,7 mia. kr. i forhold til regeringens forslag.
Vi vil gøre det mere attraktivt at arbejde; Socialdemokratiet vil hente flere penge op af borgernes lommer.
Der er i forbindelsen med finansloven indgået en stribe gode aftaler og forlig, og jeg vil især gerne fremhæve aftalerne om politiets økonomiske rammer.
Vi har med aftalen mellem regeringspartierne og Dansk Folkeparti sikret en nødvendig udvidelse af politistyrken.
Der vil over de næste 3 år komme 720 flere betjente på gaden, og samtidig vil politiets arbejde blive effektiviseret gennem investering i nyt it-udstyr.
Der har været et efterslæb i mange år, som har gjort, at politiets arbejde er blevet hæmmet af alt for gammelt udstyr og mangel på e-mail og adgang til internettet.
Det retter vi nu op på og giver dermed politiet langt bedre værktøjer til at løse deres opgaver.
Derudover er vi i Venstre glade for, at det med finansloven er lykkedes at fylde hullet i forskningsbevillingerne, som SR-regeringen efterlod, op.
Da vælgerne sendte SR-regeringen på porten, efterlod den en gigantisk skrænt, hvor bevillingerne til forskning bare ville falde og falde og falde i de kommende år.
Det har vi nu rettet op på, således at forskerne har en længe savnet budgetsikkerhed for, at der i de næste 4 år vil være lige så mange penge til rådighed, som der vil være i år.
Det er det nødvendige første skridt for at rette op på den tidligere regerings efterslæb og øge indsatsen for at styrke forskning og udvikling i Danmark.
Venstres ønske med denne finanslov var at skabe et rigere Danmark.
Det er imidlertid ikke kun et økonomisk spørgsmål, men også et spørgsmål om, hvilke muligheder vi skaber for borgerne.
Venstre er meget tilfredse med, at regeringen har nedsat en Velfærdskommission, som skal se ud i fremtiden og vurdere, hvordan vores velfærdssamfund kan blive endnu bedre, både økonomisk og solidarisk.
Velfærdskommissionen er ikke nedsat, fordi vi har akutte økonomiske problemer, for det har
dansk økonomi ikke.
Faktisk er vores økonomi grundlæggende sund med udsigt til et stort overskud på betalingsbalancen, et flot overskud i de offentlige kasser og en afdæmpet vækst i det offentlige forbrug.
Faktisk er der så godt styr på statens indtægter og udgifter, at overskuddet netop er blevet opjusteret med først 7 mia. kr. i forbindelse med den økonomiske redegørelse og derefter yderligere 6 mia. kr. i forbindelse med flere selskabsskatter.
Velfærdskommissionen er altså ikke nedsat, fordi vi tvivler på, om vi kan nå de ambitiøse mål, vi i fællesskab har sat os.
Vi ved godt, at det kræver yderligere tiltag og flere reformer for at sikre, at målet om vækst i arbejdsstyrken kan nås, men vi har også forpligtet os til at komme med flere tiltag.
Velfærdskommissionen er ganske enkelt nedsat, fordi vi skylder at gøre det bedste for vores børn og børnebørn, og fordi vi hele tiden ønsker at vurdere,
om vi får det optimale ud af de ressourcer, vi bruger, eller om der er brug for at ændre vores velfærdsordninger for at gøre samfundet bedre og dermed skabe en rigere fremtid.
En af forudsætningerne for at skabe en rigere fremtid for vores børn og børnebørn er, at vi får nedbragt den offentlige gæld.
Gælden i stat, amter og kommuner er med til at tynge budgetterne, fordi vi naturligvis skal betale renter af gælden, og dermed bliver borgernes skattekroner låst fast til betaling af renter i stedet for enten lavere skatter eller mere velfærd.
Venstre vil holde bindende hårdt fast i, at den offentlige gæld skal sænkes, og at målet om en halvering i gælden inden 2010 skal nås.
Vi har derfor i regeringens første år haft et markant overskud på statens saldo, den såkaldte DAU-saldo.
Når man renser tallene for engangsindtægter som salg af statens aktiver og TDC og andet, bl.a. fremrykning af indbetalinger, er overskuddet i VK-regeringens første år markant større end i SR-regeringens sidste år
Den tidligere regering smykkede sig med lånte fjer ved at bruge engangsindtægter på gennemsnitligt 20 mia. kr. om året i de sidste 5 år under Nyrup og Lykketoft.
Den slags prokuratorkneb kan selvfølgelig ikke fortsætte, og derfor er finansloven under VK-regeringen langt bedre funderet end under den tidligere regering.
Vi lægger op til at sænke gælden opgjort efter ØMU-kriterierne markant, nemlig med ikke mindre end 40 mia. kr., i perioden 2002-2005, når der korrigeres for genudlån.
Vi ved som sagt godt i Venstre, at der fortsat er brug for reformer og forbedring af strukturerne på arbejdsmarkedet.
Netop derfor er der i tirsdags offentliggjort en stor handlingsplan for at nedbringe sygefraværet, og det er derfor, vi har fremsat et lovforslag om at præmiere lønmodtagere, der vælger at tage et par år mere på arbejdsmarkedet i stedet for at gå på folkepension.
Vi skal arbejde videre for at sikre en hurtigere og bedre integration af flygtninge og familiesammenførte på arbejdsmarkedet.
Den bedste måde at lære dansk og blive integreret på er ved at blive det på arbejdsmarkedet.
Vi skal have yderligere fokus på, at unge mennesker ikke venter alt for lang tid med at påbegynde og gennemføre deres uddannelser.
Uddannelserne skal selvfølgelig ikke bare være en pølsemaskine, som man presser de unge igennem, men det er på den anden side vigtigt, at der ikke tages alt for mange sabbatår, ikke kun fordi en hurtig gennemførelse af uddannelse vil styrke en nedbringelse af gælden, men også fordi vi ved, at alt for mange sabbatår giver større frafald og dermed efterlader de unge uden en gennemført uddannelse.
Målet om at nedbringe den offentlige gæld sætter nogle ambitiøse mål og grænser for Folketinget.
Det sætter grænser
for, hvor meget vi kan lade det offentlige forbrug stige år for år, og samtidig stiller det krav om, at nye, dyre forslag enten finansieres gennem lavere vækst i den offentlige sektor eller gennem konkrete besparelser.
Derfor er det nogle utrolig dyre gaver, som Socialdemokratiet foreslår i deres syvpunktsplan.
Det er syv punkter, som på overfladen kan se meget pæne ud, men som har en dyster bagside i form af en underfinansiering på hele 10-15 mia. kr. Den slags velfærdsgaver vil ganske enkelt være ødelæggende for målet om at nedbringe gælden.
De er ganske enkelt en bombe under velfærden for de kommende generationer, det har formanden for Danmarks Socialdemokratiske Ungdom, Kristian Madsen, da også gennemskuet, og derfor har han taget kraftigt afstand fra forslagene og den manglende finansiering.
I et interview i Politiken i lørdags kalder han først forslagene for overbud og siger derefter: »Problemet er, at det er hamrende utroværdigt, at man ikke angiver, hvor pengene skal komme fra.
Det er udtryk for økonomisk uansvarlighed, som man med rette vil kunne kritisere partiet for i en kommende valgkamp.« Det kan jo være, at finansieringsforslagene står i det hemmelige velfærdsoplæg, som vi nu er begyndt at se lidt af med beskæringer af folkepensionen, forringelser af efterlønnen og flere tvangsfjernelser.
Jeg synes imidlertid, at Socialdemokratiet skylder at lægge de hemmelige planer frem, så vi kan se dem og debattere dem, og befolkningen kan se, hvad alternativet egentlig er til regeringen.
Målet for Venstre har fra starten, dvs. fra fremsættelsen af finanslovforslaget for 2002, været, at Danmark skal gøres rigere.
Danmark bliver rigere, ved at vi skaber yderligere tryghed for borgere gennem en styrkelse af politi og kriminalforsorg; Danmark bliver rigere gennem en god og langsigtet trafikaftale, som styrker både vejene og den kollektive trafik; Danmark bliver rigere gennem en kulturaftale, der sikrer vores fælles kulturarv bedre og dermed sikrer vores fælles hukommelse for vores børn og børnebørn; Danmark bliver rigere gennem en økonomisk politik, der øger det private forbrug og dermed er med til at få ledigheden til at falde i 2004; Danmark bliver rigere gennem en skattelettelse, som sammen med skattestoppet giver en typisk LO-familie 6.600 kr. mere til forbrug i forhold til sidste år, og Danmark bliver rigere gennem en finanslov, der fastholder den ansvarlige økonomiske linje og lægger op til at afdrage den offentlige gæld.
Alt dette lever finanslovforslaget for 2004 op til, og derfor er det et finanslovforslag, som Venstre med glæde stemmer for.