Peter Skaarup (DF), 2000-01-19:
Nu er det sådan, at Dansk Folkepartis ordfører, hr. Christian H. Hansen, desværre ikke kan være til stede under behandlingen af det her forslag.
Derfor har jeg lovet, og det håber jeg så, at man stiller sig tilfreds med, at jeg svarer på de eventuelle spørgsmål og kommer med de kommentarer, som Dansk Folkeparti har til det her forslag.
Det er jo en genfremsættelse af et tidligere forslag, og sammenhængen med det forslag, vi netop har behandlet om personoplysninger, er jo klar nok.
Derfor er det, som flere andre ordførere har været inde på, også en sammenhæng, der bliver afgørende, når vi skal tage endelig stilling til, om det her forslag skal vedtages, og om Dansk Folkeparti skal støtte det, eller vi ikke skal.
Samtidig er der dog, som flere andre ordførere har været inde på, nogle store, kraftige tidsler, som bestemt skal luges ud, før der bliver en endelig støtte til forslaget fra Dansk Folkepartis side.
Vi havde egentlig håbet, at indenrigsministeren i forbindelse med behandlingen af den her sag allerede nu i debatten havde tilkendegivet, at en af de rigtig store tidsler var blevet taget ud.
Det drejer sig om § 10, stk. 3, hvor det klart fremgår, at regeringens menneskesyn bestemt ikke er særlig godt.
Der står: »Kommunalbestyrelsen kan endvidere afkræve offentlige myndigheder, fysiske og juridiske personer, herunder en husejer eller lejer, som har kendskab til forholdene, de oplysninger, der findes af betydning for en stillingtagen til sagen.
Til oplysning af sagen kan der foretages forhør i retten, jf. retsplejelovens § 1.018.«
Det er selvfølgelig uacceptabelt, at vi skal finde en form for angiveri, som vi skal tilbage til tiden før jerntæppets fald for at genkende. Regeringen, Socialdemokratiet, har jo været inde på, at der er partier herinde i Folketinget, der ikke er stuerene.
Jeg må nok sige, at hvis man skal give forslag eller paragraffer karakter efter den skala, så er denne her paragraf bestemt ikke særlig positiv og er bestemt et udtryk for et menneskesyn, som så i hvert fald heller ikke er særlig stuerent.
Det er en ren dyneløfterparagraf.
Der er noget, som kan bruges, men så sandelig også misbruges af offentlige myndigheder.
Det er en paragraf, som vi simpelt hen ønsker taget ud af forslaget, hvis det skal have vores støtte i sidste ende, og regeringen må også kunne forstå, at det er uacceptabelt, hvis det ikke sker.
Ministeren har jo endda været fremme med, at han overvejede at tage den ud eller i hvert fald prøve at begrænse effekterne, og jeg håber, vi kan få et svar på, om det bliver sådan.
Kommunaludvalget har bl.a. spurgt, om ministeren vil drage omsorg for, at kommunerne alene benytter sig af edb og samkøring af de nuværende registre til at bekæmpe socialt bedrageri, og der henviser ministeren bare til, at et sådant tilsagn kan han ikke give.
Spørgsmålet om bekæmpelse af socialt bedrageri hører under Socialministeriet og har for så vidt ingen direkte sammenhæng med CPR-lovgivningen.
Det er altså noget tyndt, for netop den paragraf, som jeg har læst op her, er jo i klar sammenhæng med bekæmpelsen af socialt bedrageri.
Nogle af tiltagene omkring det her støtter vi selvfølgelig, for socialt bedrageri kan ikke accepteres, men det er altså ikke noget, som man skal starte et nyt angiversamfund for at komme til livs.
Det kan vi ikke acceptere.
Vi har også under debatten om de spørgsmål, som er indeholdt i forslaget,
fremhævet forhold i § 38, som åbner mulighed for videregivelse af oplysninger til private virksomheder og foreninger i langt større udstrækning end hidtil.
Vi kan ikke se, at der er ændret det helt store i hvert fald i intentionerne omkring formuleringen af § 38.
Der er nogle ting i bemærkningerne, der er ændrede, men vi kan ikke se, at der er ændret det helt store i intentionerne.
Derfor er vi i hvert fald også skeptiske over for de nye formuleringer, og det er noget, vi vil bore i under udvalgsarbejdet. Vi mener altså sammenfattende, at der skal ske noget fra regeringens side i den her sag, før den kan komme til en reel afgørelse i Folketinget og få støtte fra et flertal.
Vi har noteret os, at både SF og Venstre og også andre partier, De Konservative, har været lidt sure over denne her fremgangsmåde, og jeg synes egentlig, at regeringen burde rette sig efter det. Lederen i Jyllands-Posten i dag siger det egentlig meget klart: Folketingets behandling af de to lovforslag er af afgørende betydning for, om vi i fremtiden skal leve i et kontrolsamfund med alle de ubehagelige aspekter, det indebærer, eller om vi fortsat skal vægte den personlige frihed højere end samfundets mulighed for i alle detaljer at kontrollere borgerne.
Vi foreslår det sidste, siger Jyllands-Posten, det gør Dansk Folkeparti også.