Tove Videbæk (KRF), 2000-03-22:
I december sidste år råbte Mødrehjælpen vagt i gevær.
I Ekstra Bladet den 5. december 1999 udtalte Mødrehjælpens leder, Hanne Simonsen, at det er helt nødvendigt at få lempet på reglerne for økonomisk hjælp til mødre på SU.
De har intet økonomisk råderum til uforudsete udgifter.
Det er en katastrofe for den enlige mor på SU, når køleskabet bryder sammen, eller når der er brug for et par nye vinterstøvler.
Det vil Kristeligt Folkeparti gerne have gjort noget ved.
Vi vil målrettet gå efter at forbedre vilkårene for de ringest stillede børnefamilier, og derfor fremsættter vi det her forslag om bedre økonomiske vilkår til forældre på SU med henblik på at sikre bedre vilkår for enlige forsørgere på SU og parfamilier, hvor begge forældre er på SU.
Vi foreslår derfor at indføre et særligt børnetilskud
til børn af enlige uddannelsessøgende på 12.000 kr. pr. barn og til uddannelsessøgende par på 19.000 kr. I Kristeligt Folkeparti mener vi, at forslaget bygger på et solidt fundament, og at der er mange gode grunde til at indføre det her forslag.
Når vi tager i betragtning, at Danmark i dag er et videnssamfund, og at alle eksperterne spår, at nutiden og fremtidens vigtigste ressourcer er viden og kompetence og uddannelse og atter uddannelse, ja, så virker det absurd, at de unge studerende med børn skal leve under særlig trange kår.
Disse unge mennesker udgør jo et af de vigtigste fundamenter i skabelsen af vores fremtidige videnssamfund.
Kristeligt Folkeparti mener, at det er en samfundsmæssig pligt at skabe de bedst mulige økonomiske rammer for også denne gruppe af studerende, og det kan vi gøre ved bl.a. at yde dette ekstra tilskud til forældre på SU.
Derved skabes der bedre muligheder for at fastholde de studerende i uddannelsessystemet, samtidig med at de får tid til at være forældre.
Vi undgår dermed også spild af ressourcer på grund af uddannelser, der ikke bliver færdiggjort, eller uddannelser, der trækkes i langdrag på grund af alt for meget erhvervsarbejde.
SU-rådets formand, Jakob Lange, siger i dag i Kristeligt Dagblad, at det vil være både menneskeligt og samfundsøkonomisk fornuftigt at sikre studerende med børn en bedre økonomi.
Samtidig vil forslaget også have en positiv indvirkning
på antallet af aborter
Socialforskningsinstituttet skriver i en rapport »Abort eller fødsel« fra 1994, at 27 pct. af kvinder under 25 år, der får foretaget provokeret abort, begrunder deres valg med, at de var under uddannelse.
Dette er den hyppigst anvendte begrundelse for kvinder til at vælge abort i den aldersklasse.
Som reglerne er i dag, forhøjes det årlige fribeløb for en studerende med knap 18.000 kr. for hvert barn, man har.
Studerende, som er forældre, har altså ret til at tjene flere penge end andre studerende.
Det virker ikke hensigtsmæssigt for nogen af parterne, hverken for børnene eller forældrene, at der lægges op til mere erhvervsarbejde til studerende forældre.
Som hverdagen ser ud for de fleste unge par med studier og børn, er det jo ikke ligefrem mere erhvervsarbejde, man higer efter, men derimod tid til studier og til børn.
Det burde være en selvfølge, at studerende forældre ikke skal presses til at tage mere erhvervsarbejde for at få pengene til at slå til.
Ved at indføre en ekstra ydelse til enlige og studerende par med børn mener vi, at der ydes en nødvendig og fremtidssynet støtte til både barn, forældre og samfund på én og samme tid.
På et mikroniveau betyder dette et ekstra økonomisk løft for de studerende med børn, at de som forældre vil kunne undgå at skulle knokle i samme grad med erhvervsarbejde ved siden af studierne.
Derved får de studerende forældre forbedrede betingelser
for at opbygge en hverdag, hvor der er både tid og kræfter til børnene
Samtidig vil denne økonomiske håndsrækning betyde, at de studerende vil få mere tid til at passe studierne på en tilfredsstillende måde og lige så vigtigt: at gennemføre studiet på den normerede tid, hvilket kun kan være en samfundsøkonomisk fordel i sidste ende. Tilskuddet, som vi foreslår, vil samtidig i tråd med Kristeligt Folkepartis politik give studerende bedre mulighed for at blive forældre i en gennemsnitlig yngre alder end den, vi ser i dag.
De ringe økonomiske forhold for uddannelsessøgende medfører, at mange venter med at få børn, til de har færdiggjort deres uddannelse, og om dette udtaler Jakob Lange også, at han ser det som en af de vigtige begrundelser for, at studerende gravide eller studerende forældre bør have tilbudt yderligere tilskud.
Kristeligt Folkeparti opfordrer til, at der tænkes visionært på uddannelsesområdet, og at vi styrker de økonomiske vilkår for den gruppe af mennesker, som vælger både at berige samfundet med at tage en uddannelse og med at få børn samtidig.
Og jeg vil samtidig også her sige tak for alle de positive meldinger, der kom til det her.
Det virker næsten, som om hele salen, alle partier, vil være med til at se, om vi kan få det her igennem.
Og tak for en god debat.
Jeg vil også se frem til den rapport, der kommer fra SU-rådet.
Og med alle de citater, som jeg i hvert fald her i dag har givet fra Jakob Lange, tror jeg, at rapporten fra SU-rådet vil stemme rigtig godt sammen med det forslag, som vi er kommet med her.
Så lad os se, om vi ikke i fællesskab kan finde de midler, der skal til for at give forældre, studerende par, enlige studerende lidt bedre økonomiske forhold.