runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Svend Aage Jensby (V), 1999-11-12:
Det er rigtigt, det, som den socialdemokratiske ordfører har sagt med hensyn til pensioner, at her er der altså status quo.
De, der bor i USA i dag, bliver ikke berørt af den.
Jeg vil sige til skatteministeren, at det, som jeg synes er ærgerligt, for nu at bruge sådan et godt jysk udtryk, er, at vi sidder altså med et hav af overenskomster efterhånden, hvor vi har beløbsgrænser på 200.000 kr., 60.000 kr., 30.000 kr., 40.000 kr.
Det kan selvfølgelig variere efter leveomkostningerne i de pågældende lande.
Men nu har vi altså også forskelle med hensyn til principperne.
Og det er derfor, Venstre hele tiden har sagt: Lad os skære og så køre fremad.
Og det er altså det, amerikanerne har sagt: Vi vil godt lave overenskomst med Danmark, men det går fremadrettet.
Men samtidig står der i bemærkningerne side 27: »Den nye overenskomst er langt mere omfattende end den gældende overenskomst, idet den dels indeholder en række nye bestemmelser, dels har en langt højere detaljeringsgrad.
For så vidt angår beskatningen af de enkelte indkomsttyper, vedrører de væsentligste ændringer udbytte og pensioner.«
Så er der navnlig artiklen om overenskomster, og jeg tror, det er begrænsning af overenskomstfordele.
Der er tre-fire sider i protokollen.
Ministeren kan ikke forlange, at dansk erhvervsliv, enkeltpersoner og endsige Folketingets partier skal tage stilling til på 14 dage, hvad det her drejer sig om. Så jeg kan med det samme sige: Venstre vil have det her uddybet.
En så væsentlig, omfattende, detaljeret overenskomst med et så vigtigt land, en handelspartner som USA, kan vi ikke stå inde for i løbet af 14 dage at kunne vedtage.
Jeg kan godt sige - nu er den debat, vi havde, forbi - men Venezuela og sådan noget kan vi hurtigt, tror jeg, køre igennem, men vi ønsker ikke at medvirke til en gang lovsjusk
på så væsentligt et område som dette på 14 dage.
Lad mig så slutte af med at sige nu, hvor vi for mit vedkommende er færdige med debatten om overenskomsterne fra lovforslag nr. L 70 og til og med nr. L 84: Vil skatteministeren sende samtlige overenskomster ud til de organisationer, vi normalt hører om skatteforslag?
Ellers skal vi bare bede om det gennem Skatteudvalget.
Vi må give mulighed for, at dansk erhvervsliv og enkeltpersoner, revisorerne, kan forholde sig til det her, inden vi siger ja eller nej til det.
Flemming Hansen (KF), 1999-11-12:
Netop i dette lovforslag om dobbeltbeskatningsoverenskomsten med USA er der indarbejdet det hensyn, som vi mener
burde være en selvfølge i alle love om dobbeltbeskatning, nemlig en overgangsordning, der indebærer, at mennesker, der allerede er bosiddende i USA og modtager pension fra Danmark, beskattes som hidtil
Det er præcis en sådan ordning, vi fra konservativ side har efterspurgt i forbindelse med de øvrige lovforslag om dobbeltbeskatning.
En sådan ordning sikrer, at pensionister, bosiddende i USA, ikke pludselig kommer i økonomisk klemme.
Men måske kan ministeren forklare, hvorfor det kun er i USA-overenskomsten, der er en sådan overgangsordning.
Det er meget omfattende, og der er så kort tid; det bliver formentlig vedtaget her i Folketinget i de allersidste dage i november eller de første dage i december.
Det er for lidt tid at give erhvervslivet og andre til at tilpasse sig de nye vedtægter.
Aage Frandsen (SF), 1999-11-12:
SF kan støtte lovforslaget.
Når det her lovforslag har et lidt andet indhold end tidligere lovforslag vedrørende dobbeltbeskatningsoverenskomster, går jeg ud fra, at det hænger sammen med, at når Danmark laver nogle aftaler, så har vi nogle principper, vi forfølger.
Andre lande har måske nogle andre principper, som ikke helt svarer til vores, og det vil jo sige, at det ikke er altid, vi kan bestemme, hvad der så skal være aftalt.
I det her tilfælde er det ikke helt svarende til de tidligere overenskomstaftaler, som vi har behandlet, men det hænger vel sammen med - og jeg vil i øvrigt spørge skatteministeren, om det ikke er tilfældet - at Danmark er én part, og at der er en anden part, der har nogle andre synspunkter, og man kan jo ikke altid få sin vilje, hvis der er to parter, der skal forhandle indbyrdes.
Derfor støtter vi forslaget, uanset at vi sådan set godt kan se, at det skulle være et andet princip, som Danmark ellers har forfulgt, der skulle være gældende, men at regeringen selvfølgelig ikke alene og Danmark ikke alene kan bestemme, hvad der skal være tale om i forbindelse med en dobbeltoverenskomstaftale.
Klaus Kjær (DF), 1999-11-12:
I lighed med de tidligere forslag om dobbeltbeskatningsoverenskomster drejer forslaget sig om, at personer, der bor i udlandet, denne gang i USA, og som modtager dansk pension, fremover skal betale dansk skat af pensionsudbetalingen fra Danmark.
Her er der oven i købet ikke spændt noget sikkerhedsnet ud i form af et bundfradrag.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte lovforslaget.
Sonja Albrink (CD), 1999-11-12:
Jeg skal kort tilkendegive, at i CD støtter vi lovforslaget.
Vi synes stadig væk, det er godt med disse dobbeltbeskatningsoverenskomster, og derfor vil vi også gå positivt ind i udvalgsbehandlingen.
Morten Helveg Petersen (RV), 1999-11-12:
Også dette lovforslag er Det Radikale Venstre positivt over for.
Vi finder det fornuftigt med den type dobbeltbeskatningsoverenskomster.
Frank Aaen (EL), 1999-11-12:
Spørgsmålet er altså for mig, om man kan ændre sådan en aftale, ikke alene fordi den er indgået, men også fordi den er indgået med et ganske stort land.
Derfor er der alligevel nogle emner heri, vi vil dyrke under udvalgsarbejdet, og et af de emner, vi vil tage op, er det, der er aftalt om muligheden for at beskatte udbytter mellem moderselskab og datterselskaber.
Det er jo en debat, der i øjeblikket også kører i EU om de skatteregler, vi fra Enhedslistens side har kritiseret her i Folketingssalen, nemlig at man gør udbyttebetalinger fuldstændig skattefri under alle forhold.
Det er jo også et emne, der berøres i denne dobbeltbeskatningsaftale, og det vil vi også stille spørgsmål om under udvalgsarbejdet.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-11-12:
Vi er jo fortsat tilhængere af de principper, der ligger bag dobbeltbeskatningsaftaler, og vi synes, så vidt vi kan se her, at det er godt og rigtigt udformet.
Det kan vi tilslutte os.
Men jeg har et spørgsmål vedrørende ikrafttrædelsen.
Det vil kunne få virkning, forstår jeg, fra den 1. januar 2000.
Er ministeren sikker på, at der er tid nok?
Det er sådan noget, vi vil interessere os lidt for under udvalgsarbejdet.
Kim Behnke (FRI), 1999-11-12:
Lad os starte med det positive, nemlig spørgsmålet om virkningen for pensionister.
Dér har ministeren jo i fremsættelsestalen dokumenteret, at ministeren godt ved, hvordan det skal gøres.
Jeg citerer: »For at tage hensyn til personer, der ved overenskomstens ikrafttræden er bosat i Danmark eller USA og allerede modtager pension fra det andet land, er der indsat en overgangsbestemmelse, der betyder, at disse pensioner fortsat kun beskattes i bopælsstaten.«
Bravo, skatteminister!
Det er jo sådan, det skal gøres.
Det var jo det, vi også efterlyste i de andre forslag.
Så over til de lidt mere kritiske bemærkninger:
Vi kan godt være lidt bekymrede, når vi læser en protokol, der har en hel spalte vedrørende SAS.
Det bliver beskrevet i protokollen, at denne bestemmelse, denne artikel, ikke kun drejer sig om SAS Danmark, men også om SAS både i Norge og i Sverige.
Så synes vi, det er lidt uhensigtsmæssigt, når man om ikke i en lovtekst så i hvert fald i en protokol nævner et konkret firma.
Hvorfor, kunne man spørge, er det kun SAS, der bliver nævnt?
Hvad med andre luftfartsselskaber, der måtte operere under lignende vilkår?
Så over til spørgsmålet om forskelle mellem 1948-overenskomsten og så den, der ligger her, og dér var det naturligvis fristende at bede ministeren om at lave en tabel, der viste, hvor de væsentligste forskelle er.
Men det er jo klart, at den verden, skattepolitisk osv., der var i 1948, ikke er den samme som den, vi kender i dag. Derfor vil mit forslag til ministeren være, at man i stedet for laver en oversigt over, hvor denne dobbeltbeskatningsoverenskomst afviger på væsentlige punkter fra OECD-modellen - for jeg kan forstå af teksten, at OECD-modellen har været udgangspunktet, men at der også er en række forskellige afvigelser - sådan at vi i udvalget får mulighed for at se, hvor der er afvigelser i forhold til OECD-model-overenskomsten.
Endelig kan jeg tilslutte mig det, som flere andre ordførere har fremført: at tiden til at gennemgå denne meget omfattende overenskomst nok er lidt for optimistisk beregnet fra ministerens side, og da vi jo nødig skulle blive bragt i den situation, at ministeren forsøger at sælge nok en brugt vogn til Folketinget, så var det måske en god idé, at det fik lov til at tage den tid, det her forslag nu engang skal tage.
Hvis denne aftale skal holde lige så længe som den foregående, som har holdt siden 1948, så gør det jo ikke noget, at Folketinget bruger en uge mere på at få det helt på plads.
Ole Stavad (S), 1999-11-12:
det, at vi udskyder det i et år, og det synes jeg er noget som må indgå i udvalgets og Folketingets overvejelser om, hvordan man behandler det.
Men i øvrigt er det Folketinget, der beslutter, hvornår den sag gøres færdig, men man bør bare kende konsekvensen af, hvordan man håndterer den.
Det siger jeg så også i relation
til, at der jo i hvert fald har været meget betydelig interesse for, at vi får denne sag på plads. Det har jo været, som det fremgår, den ældste dobbeltbeskatningsoverenskomst, vi har, der stadig eksisterer, og det er ikke, fordi der ikke tidligere har været gjort forsøg.
For en del år siden blev der faktisk indgået en aftale, som aldrig nåede igennem til at blive ratificeret i den amerikanske kongres.
Det skulle der ud fra det, jeg har fået oplyst, være sikkerhed for ikke er en retstilstand, vi ender med her.
Men derfor den oplysning til hr. Jensby og andre, der har været inde på det.
Altså ud over, at dobbeltbeskatningsaftaler forholder sig til en række konkrete forhold, som kan være forskellige fra land til land, så er der også en forhandling her, som der er, når man sidder og forhandler politisk.
Det er i hvert fald ikke ukendt for ordførerne her, at man kommer med en ønskeliste over, hvordan man gerne vil have tingene til at se ud, men også i det danske Folketing er det ret sjældent, at man går fra en forhandling med andre parter og har fået lige nøjagtig alting, som man selv gerne ville have det.
Derfor vil der jo være en forskellighed i aftalerne, både en forskellighed, der skyldes, at det er forskellige forhold, man skal løse, og også en forskellighed i forhold til, at det er to forskellige parter, der sidder og skal finde hinanden.
Med hensyn til at sikre kommentarer fra forskellige brancher, virksomheder og organisationer: Vi er meget omhyggelige med, så snart vi har det klar, at lægge det på Internettet, men forudsætningen for, at vi får gjort vores hjemmearbejde godt nok, og at vi ender med det rigtige resultat, er faktisk, at Skatteministeriets folk har meget tætte kontakter til relevante kredse i det danske samfund; det kan være virksomheder, det kan være organisationer, det kan være andre i forløbet.
Så derfor kan jeg sige, at der, også hvad det her angår, har været et sådant forløb, som jo ikke skal betyde, at Folketinget ikke beskæftiger sig grundlæggende med alt det, der er heri.
Men det er i hvert fald også en vigtig oplysning om den arbejdsmetode, vi anvender.
Jeg vil ifølge sagens natur svare på de spørgsmål, der måtte være, så grundigt og så godt jeg overhovedet kan, og som sagt er det så op til Folketinget, om overenskomsten skal have virkning fra næste år, eller den først får virkning fra 2001.
Pernille Blach Hansen (S), 1999-11-12:
I dag er det en god dag for miljøet.
I forhold til pvc er problemet især bortskaffelsen.
Det skyldes, at pvc indeholder klor, som ved forbrænding udvikler saltsyre.
Restprodukterne fra affaldsforbrændingsanlæggene ved forbrænding af pvc er derfor efter røgrensning et miljøskadeligt affaldsprodukt.
Hertil kommer, at forbrænding af 1 kg pvc skaber op til 2 kg affald.
Vi ved også, at ftalaterne, det vil sige blødgørerne,
måske forringer forplantningsevnen og kan være kræftfremkaldende.
Samtidig skader de vandmiljøet på lang sigt.
Det er miljøproblemer, som vi i Socialdemokratiet tager meget alvorligt.
Derfor er vi også utrolig glade for, at regeringen nu lægger op til en politik, der skal øge incitamentet til anvendelse af andre blødgørere end ftalater og reducere mængden af pvc, der forbrændes eller deponeres.
Et af midlerne til at opnå dette er en afgift på pvc og ftalater.
Vi støtter en sådan afgift.
Det skyldes ikke mindst, at den hidtidige frivillige aftale med industrien har spillet fallit.
Målene er slet, slet ikke nået, og derfor er der nu behov for handling.
Ved at lægge afgifter på både pvc og ftalater sikres det, at varerne i højere grad end i dag kommer til at afspejle de reelle omkostninger.
Dertil kommer, at vi forhåbentlig også kan få en reduktion af både ftalater og pvc i produkterne samt en øget genanvendelse af pvc.
Men pvc- og ftalatproblemerne skal ikke kun løses ved afgifter.
Med indførelsen af en afgift på pvc og ftalater vil Danmark endnu en gang vise, at vi er et foregangsland på miljøområdet, som sætter konkret handling bag de fine ord.
Den danske indsats kan naturligvis ikke stå alene; vi skal også internationalt kæmpe for en restriktiv pvc-politik.
Hans Christian Schmidt (V), 1999-11-12:
Jeg synes måske nok, at hvis man fra talerstolen siger, at en frivillig aftale med industrien vedrørende pvc har spillet fallit, så er det vel i grunden rimeligt, at man lige uddyber lidt, på hvilke områder den har spillet fallit.
Og mener fru Pernille Blach Hansen, at man i forslaget har taget hensyn til de områder, hvor fru Pernille Blach Hansen mener der er spillet fallit?
Pernille Blach Hansen (S), 1999-11-12:
Jeg synes, det her er et meget godt eksempel på, at frivillige aftaler er en god idé, hvis de bliver overholdt.
Men hvis frivillige aftaler ikke bliver overholdt, er der helt klart behov for, at man også tør tage diskussionen om, hvad der så mere skal til.
Når man i 1991 laver en aftale, som siger, at man skal op på at indsamle 41 pct. af pvc'en i 1995 og 77 pct. i 2000, og man i dag, i 1999, kun er oppe på 15-20 pct., så mener jeg da helt klart, at man ikke har nået målene.
Det må selv Venstre kunne se.
Hans Christian Schmidt (V), 1999-11-12:
Der er ingen tvivl om - sådan oplever jeg det også - at pvc-industrien netop er interesseret i at gøre noget for miljøet, og derfor indgik man den frivillige aftale, og det er jeg da enig i at man skal rose industrien for.
Men når vi nu taler om skoleeksempler, sådan som fru Pernille Blach Hansen gjorde her, er det her så ikke et skoleeksempel på, at man kan fremsætte et lovforslag, uden at man fra talerstolen her kan gøre rede for, hvor det er, den aftale har spillet fallit.
Er det ikke store ord at sige om en industri, at den har spillet fallit, når man, når man så bliver spurgt, om man godt lige vil redegøre for de områder, hvor den har spillet fallit, så ikke kan gøre det her fra talerstolen?
Er det en rimelig måde at behandle dansk industri på, at man bare skærer alle over én kam og siger: De små nuancer med hensyn til, hvem der lever op til aftalen, og hvem der ikke gør det, går vi ikke op i?
Jeg vil gerne endnu en gang bede den socialdemokratiske ordfører komme herop og fortælle, på hvilke områder industrien har spillet fallit med hensyn til pvc-planen.
Pernille Blach Hansen (S), 1999-11-12:
Med hensyn til kræftrisikoen sagde jeg, at det kan være kræftfremkaldende, og det sagde jeg, fordi vi i Socialdemokratiet har det grundsyn, at vi tror på forsigtighedsprincippet, og fordi der er en risiko for, at det indeholder kræftfremkaldende stoffer.
Men fakta er jo også, at forskerne ikke er helt enige: Nogle mener, at der er en risiko for kræft; andre siger, at det er der ikke.
Det synes vi faktisk skal komme miljøet og danskerne generelt til gode.
Derudover synes jeg da, at specielt Venstre med hensyn til især ftalaterne burde være opmærksom på, at netop landmændene, når de modtager slam fra kommunerne, jo ikke er særlig glade for, at der er blødgørere i det.
Så det er vel også et eksempel på, at der er miljøproblemer.
Jeg synes ikke, det klæder Venstre, at man nu begynder at diskutere, hvorvidt der overhovedet er et problem her.
Et godt eksempel er, at EU jo med hensyn til ftalaterne lige nøjagtig i denne her uge er kommet med det, at dem skal vi tage fat i i forhold til småbørn og bidelegetøj.
Med hensyn til konkurrenceevnen synes jeg faktisk, at der i det her forslag er taget alt muligt hensyn til virksomhedernes konkurrenceevne.
Der fritages for afgift ved eksport af produkter, og der sørges også for, at importerede produkter pålægges en afgift.
Så der sørges faktisk for, at danske virksomheder har en god konkurrenceplatform.
Jeg tror da på, at det her netop kan være en platform for, at danske varer kan få et endnu grønnere ansigt, og det kan da forhåbentlig også blive en konkurrencefordel.
Først og fremmest
har man ikke nået målene.
Der er opstillet nogle konkrete mål, og de er ikke blevet nået.
Hvis ikke det er at spille fallit, så ved jeg ikke, hvad det er.
Men fakta er, at på nogle områder har nogle dele af industrien været bedre til at indsamle og anvende disse materialer, og det er jo netop også derfor, vi har fritaget døre og vinduer og rør for afgift, fordi dér har man en fornuftig ordning.
Men ét godt eksempel på, hvor man ikke har nogen ordning, er jo specielt med hensyn til gulvene.
Dér fungerer den i hvert fald ikke.
Flemming Hansen (KF), 1999-11-12:
Jeg finder det usmageligt og pinligt, at den socialdemokratiske ordfører står heroppe og taler om en trussel, en frygt for, at det er kræftfremkaldende.
Så jeg vil gerne spørge fru Pernille Blach Hansen: Er det ikke korrekt, at der står, at det kan være kræftfremkaldende på mus og på rotter?
Hvor står det, at det også kan være kræftfremkaldende på mennesker?
Jeg vil meget gerne have det præciseret, for jeg har ikke set det noget sted.
Jeg har tværtimod set argumenter, der siger det modsatte: Det kan være det på mus og rotter, men det er det ikke på mennesker.
Så er det urimeligt at stå her og sige det og få folk til at frygte for pvc.
Hans Christian Schmidt (V), 1999-11-12:
Det var jo først, da store virksomheder og fagforbund kunne gøre opmærksom på, at dette forslag som så mange andre blot har til hensigt med ord at tage hensyn til miljøet, men i virkeligheden er et rent fiskalt instrument, at det blev undtaget.
Men lad os så endelig komme i gang, for nu synes jeg da, vi er ved at komme til noget.
Hvorfor er tagrender så ikke fritaget for afgift?
Og er der andre ting, som fru Pernille Blach Hansen har i godteposen, vi skal have kigget på?
Hvad med undervognsbehandling af biler?
Kan fru Pernille Blach Hansen ikke lige, mens hun alligevel er heroppe, svare på, om det er noget, der bliver fritaget?
Svend Aage Jensby (V), 1999-11-12:
For det her lovforslag gælder næsten det samme som for det foregående, at her er den samme problemstilling med hensyn til beskatning af pensioner.
Og hvorfor skulle jeg stå og gentage det, jeg lige har sagt?
Så jeg kan henholde mig til dét.
Men jeg kan jo så benytte lejligheden til at spørge skatteministeren: Har hele denne her problematik om dobbeltbeskatninsoverenskomst og beskatning af lønindkomster og pensioner været oppe i EU-regi, eller er der skridt på vej til det?
Jeg tænker på Italienoverenskomsten, Belgienoverenskomsten og Spanienoverenskomsten.
Det kunne være interessant nok at høre, for så vidt jeg er orienteret, rumles der meget kraftigt med det i EU, også fra fransk side. Men ellers er Venstre positiv over for lovforslaget, bortset fra det forbehold.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-11-12:
Også principiel tilslutning til dette forslag.
Frank Aaen (EL), 1999-11-12:
Da jeg læste dette her igennem, var jeg faktisk ikke indstillet på at støtte det.
Og det var, fordi jeg ledte forgæves efter, hvordan vi beskattede pensioner, der bliver udbetalt fra Danmark, som er opsparet med skattebegunstigelse i Danmark, og som udbetales til personer bosiddende i Spanien.
Så er det jo rigtigt, så står der i den her hensigtserklæring, som jeg er helt uforstående over for
at Venstre er bekymret over - det er sådan set det eneste, der overhovedet er at hænge sin hat på i denne her aftale - at det dog tages op, at vi i dag ikke kan beskatte. Jeg har faktisk forstået debatten sådan, som vi har haft den hidtil både fra Venstres og De Konservatives side, at man var enige i, at vi fremover skulle ændre på beskatningen vedrørende udbetaling af pensioner, der er optjent og opsparet i Danmark, og at de også beskattes i Danmark.
Så jeg vil sige, at hvis vi skal stemme for den her aftale, så er det, når vi gennem udvalgsarbejdet har fået meget stærke forsikringer om, at det problem, der er nævnt i bemærkningerne, fører til en snarlig løsning med hensyn til det urimelige hul, der er i vore beskatningsregler her.
Kim Andersen (V), 1999-11-12:
Den socialdemokratiske ordfører hævder heroppefra, at de stoffer, vi her taler om, kan være kræftfremkaldende.
Hvordan kan fru Pernille Blach Hansen dokumentere dét?
Der står, at det kan have en skadelig effekt på vandmiljøet, og at det ikke kan afvises, at det har en effekt på forplantningsevnen, men hvor står der, at det er kræftfremkaldende?
Der er alene tale om, at man har haft få år til at gennemføre indsamling og regenerering af disse produkter, og vi ved, at det er produkter, som har en meget, meget lang levetid, brugstid, og derfor ikke naturligt kan være inde i den cirkulation allerede på nuværende tidspunkt.
Det skulle med i ordførerens overvejelser.
Endelig vil jeg gerne høre Socialdemokratiets vurdering af, hvad det her vil betyde for konkurrenceevnen for de berørte virksomheder.
Sonja Albrink (CD), 1999-11-12:
Også CD kan støtte forslaget med de samme forbehold, som vi har nævnt under behandlingen af de tidligere forslag.
Aage Frandsen (SF), 1999-11-12:
Som det allerede er fremført, er principperne i det her lovforslag de samme som i lovforslag nr. L 70, som vi behandlede for et øjeblik siden, og derfor kan vi også tilslutte os dette forslag, ligesom vi kunne med det tidligere forslag.
Morten Helveg Petersen (RV), 1999-11-12:
Det Radikale Venstre kan støtte lovforslaget ud fra tidligere anvendt argumentation.
Klaus Kjær (DF), 1999-11-12:
Forslaget indeholder en ændring i overenskomsten, som i princippet svarer til den foregående sag, her blot Belgien.
Det indeholder således på tilsvarende måde, at personer i Belgien, der modtager pension fra Danmark, fremover skal betale dansk skat af denne pension, hvor de hidtil har betalt belgisk skat. Af samme årsag som nævnt i lovforslag nr. L 70 kan Dansk Folkeparti ikke støtte lovforslaget.
Sonja Albrink (CD), 1999-11-12:
Jeg skal ikke forlænge debatten, men henvise til det, jeg sagde under det foregående lovforslag: Også vi er tilhængere af aftaler om dobbeltbeskatninger, men vi vil også lige have undersøgt visse ting i det her lovforslag.
Frank Aaen (EL), 1999-11-12:
Enhedslisten er også positiv over for lovforslaget.
Jeg vil sige til skatteministeren, at debatten om dem, der har ret til at beskatte renteudgifter, kan vi vende tilbage til ved en anden lejlighed.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-11-12:
Vi er positive over for principperne i lovforslaget, men vi må jo se lidt mere på netop de 40.000 kr.