Poul Nødgaard (DF), 1998-01-16:
I 1854-1855 var der i Danmark ni højskoler, og Grundtvig havde en finger med i spillet, da disse højskoler blev oprettet, sådan som han også havde lod og del i mange andre ting.
F.eks. er de mange sange og salmer, der har været sunget på vore højskoler i snart 150 år, også Grundtvigs værk.
I begyndelsen af 1950'erne var mine to brødre på Vrå Folkehøjskole, der ligger oppe i det nordlige Jylland, og de besøg, jeg dengang som 14-årig gjorde på denne skole, gjorde et uudsletteligt indtryk på mig og står stadigvæk prentet i mit sind.
Jeg har aldrig selv været på en højskole.
Det har tiden simpelthen ikke tilladt, havde jeg nær sagt, men det kan jo være, at det kan komme engang, når jeg er færdig med at være her i Folketinget. Efter disse indledende bemærkninger skulle det vist stå klart, at Dansk Folkeparti har et særdeles positivt syn på hele højskoletanken, som vi vistnok kan sige at mange lande ser op til.
Udviklingen i antallet af højskoler sammenholdt med det faldende elevtal må selvfølgelig vurderes ret nøje, men i de tilfælde, hvor højskolerne kan drives pædagogisk forsvarligt - hvis man kan bruge det udtryk - vil det efter Dansk Folkepartis opfattelse være noget betænkeligt at gå i gang med at nedlægge disse højskoler. Efter Dansk Folkepartis opfattelse er hele hovedgrundlaget for et vellykket højskoleophold, at eleverne bor og spiser på skolen.
Muligheden for at optage en mindre procentdel dagelever har vi ikke noget imod, men dér må jeg som min egen personlige tilføjelse sige, at jeg ikke mener, at disse elever får det udbytte, som de egentlig skulle have ud af et højskoleophold.
Men det er selvfølgelig et frit valg, som de pågældende selv kan foretage. Jeg synes bare ikke, de kommer
til at deltage i det fællesskab, der er under et normalt højskoleophold.
Der er selvfølgelig ikke uenighed i Folketinget i dag om, at et højskoleophold skal udvikle den enkelte elev, men at gøre højskolen til et kompetencegivende sted med f.eks. eksamener og lignende vil efter Dansk Folkepartis opfattelse være en fatal fejltagelse.
Og det lægges der jo heller ikke op til, men jeg vil bare nævne det for at slå helt fast, at hvis nogle ad åre skulle komme på de tanker, mener vi altså, at det vil være en total fejlopfattelse af, hvad folkehøjskolen er, og hvad den også fremover skal stå for.
I debatten i dag har bl.a. hr. Frank Dahlgaard vendt sig imod forskellige kortere kurser på højskolerne.
Her vil Dansk Folkeparti gerne slå fast, at højskolernes bestyrelser og forstandere osv. naturligvis må drive skolerne som en form for erhvervsvirksomhed, forretning eller lignende, og derfor mener jeg ikke, at Folketinget på nogen måde skal blande sig i dét.
Det er trods alt
selvejende institutioner, og de må have frihed til selv at fastlægge deres forretningsgang.
Så har der været noget fremme om, at elevbetalingen for et højskoleophold har været for høj - bl.a. har Venstres ordfører været inde på det - og man har sammenlignet den med betalingen på daghøjskolerne.
Men jeg synes ikke, man i denne debat med rette kan sammenligne de to ting med hinanden udgiftsmæssigt set.
I min egen kommune, Ringsted, driver vi to daghøjskoler, og der er altså forskel på, at eleverne kommer til et undervisningslokale om morgenen og går igen om eftermiddagen, og at eleverne på de højskoler, som debatten i dag bør centrere sig helt om, altså de rigtige højskoler - hvis jeg må bruge det udtryk - trods alt bor og spiser på skolen.
Men når det er sagt, kan jeg da ikke afvise, at der kan være tale om, at disse priser skal justeres, men jeg synes ikke, det er en rigtig måde at sammenligne de to højskoleformer på.
I øvrigt har det også været fremme - det siger jeg lidt uden for manuskriptet - at det er daghøjskolerne rundt omkring i kommunerne, der stjæler eleverne fra de højskoler, vi debatterer her i dag. Den tanke kan jeg ikke tilslutte mig.
For ud fra det kendskab, som jeg har fra min egen, forholdsvis lille kommune, er jeg helt sikker på, at de elever, der går på vore to daghøjskoler dér, ikke ville være elever på de almindelige højskoler, hvis vi ikke havde daghøjskolerne, for der er en masse specielle årsager til, at de går på en daghøjskole i kommunen. O.k., det kan da godt være, at nogle få procent ville tage på højskole, men jeg mener ikke, at et angreb på daghøjskolerne i kommunerne og en eventuel nedlæggelse af dem ville betyde en stor tilgang af eleverne til de almindelige højskoler.
Men lad det være sagt som min egen opfattelse ud fra det liv, som jeg heldigvis også lever uden for Folketinget.
Et af rapportens spørgsmål går bl.a. på, om der kan gøres mere for at få de 30-60-årige på højskole, og det kan det da sikkert nok, men det er jo noget, der helt må regulere sig selv, og der er utrolig mange grunde til, at folk i den alder ikke kan tage på højskole: Det kan være erhvervet, det kan være børnene, det kan være ægtefællen, og det kan være så mange andre ting.
Så jeg tror ikke, man skal regne med, at der bliver en stor tilgang af elever mellem 30 og 60 år til højskolerne.
Men noget andet, der måske kunne bære nogle flere elever ind på højskolerne, og som jeg ikke ved hvor meget højskolerne har gjort ud af, var måske i højere grad end nu at appellere til folk, der er på vej over på overgangsydelse, efterløn osv., om at søge ind som elever på højskolerne.
Og hvis jeg nu ikke som godt 60-årig var her i Folketinget og havde så travlt, som jeg har, kunne jeg da godt selv tænke mig at tage på et højskoleophold.
Så dér var der muligvis en elevkategori, som man i højere grad kunne henvende sig til.
Men på baggrund af drøftelserne her i Folketinget i dag har jeg så læst i den lille, udmærkede rapport, som ministeren og hans folk har lavet, at nu lægges der op til, at der skal nedsættes et såkaldt særligt udvalg til at se på tingene i forbindelse med en opfølgning af debatten her i dag.
hvordan man havde tænkt sig at det udvalg skulle sammensættes.
For det fremstår lidt kryptisk - hvis jeg må bruge det udtryk - så jeg kunne godt tænke mig, at der kunne siges lidt mere konkret om, hvordan man har forestillet sig det udvalgs sammensætning og specielt, hvilke kategorier af personer der kommer ind i det.
Men alt skal jo have en ende, og med det her indlæg har jeg sådan set bare forsøgt at give udtryk for, at Dansk Folkeparti har et helt afklaret forhold til vore højskoler, og at vi derfor vil se med stor interesse på det resultat, der kommer ud af udvalgsarbejdet i det såkaldt særlige udvalg.
Men afslutningsvis kunne jeg da også godt tænke mig
lige at spørge ministeren: Hvor lang tid har man forestillet sig at det skal vare?
2 måneder eller 6 måneder eller 1 år, eller hvad ved jeg?
For så vidt jeg har forstået, har højskolerne - i hvert fald nogle af dem - problemer, og de problemer har jo tit noget med økonomien at gøre.
Så jeg vil henstille til undervisningsministeren at fremskynde arbejdet i det særlige udvalg, således at både højskolerne og vi her i Folketinget kan få indsigt i tingene.
Og jeg vil i hvert fald sende det signal, at når det særlige udvalg efterfølgende kommer med noget, som Folketinget synes er fint osv., er det en forudsætning for, at Dansk Folkeparti er med, at det er noget, der er bæredygtigt i et pænt antal år fremover.
Det hjælper ikke noget at lave en lappeløsning for 1 eller 2 år, og at det så bare halter videre.
Det må være noget, hvor der forholdsvis permanent i et pænt antal år er skabt en tilpas ramme omkring vore folkehøjskoler.
Det synes jeg vi skylder hele højskoletanken.