runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2002-12-05:
Først og fremmest vil jeg godt gentage
Enhedslistens grundopfattelse af lovforslaget fra førstebehandlingen: Det er noget rod, og der er tale om en sammenkædning af vidt forskellige og indbyrdes uafhængige forslag.
Under udvalgsbehandlingen har ministeren i et svar til udvalget begrundet sammenkædningen med, at alle forslagene handler om forsørgelsesydelser, og at der skulle være tale om en indre sammenhæng i forslagene.
Der er godt nok mange forslag, som kan kædes sammen, hvis udgangspunktet er, at de omhandler forsørgelsesydelser!
Kunne man forestille sig, at ministeren ville sammenkæde et forslag om forbedrede muligheder for erstatning til arbejdsskader med en afskaffelse af efterlønnen?
Ja, intet er øjensynlig umuligt, men det ville næppe være hensigtsmæssigt.
Der er en indre sammenhæng mellem elementerne i dette forslag, siger ministeren så.
Jeg har svært ved at se det.
Hvad er f.eks. den indre sammenhæng mellem barselorlov til uddannelsessøgende, der føder eller adopterer inden afsluttet uddannelse, og så omregning af DIS-hyre til bruttoløn i forbindelse med beregning af ledighedsydelse?
Der er altså ingen grund til at fastholde forslaget udelt.
Derfor har Enhedslisten stillet ændringsforslag om en opdeling, så lempelse af beskæftigelseskravet for uddannelsessøgende, der føder eller adopterer før afslutning af uddannelsen, bliver adskilt fra den øvrige del af lovforslaget.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi i længere tid har arbejdet for at få udfyldt det barseldagpengehul, som uddannelsessøgende risikerer af havne i, hvis de føder eller adopterer kort tid, inden de er færdige med deres uddannelse.
Og for at gøre det helt klart: Vi støtter i alle tilfælde ministerens ændringsforslag, uanset om vores bliver vedtaget eller ej.
Men hvis vores ændringsforslag forkastes, står vi tilbage med det oprindelige sammenrodede forslag, hvor forbedringerne for de uddannelsessøgende med hensyn til barselorlov så at sige betales af forringelser for kontanthjælpsmodtagere og andre udsatte grupper.
Lars Barfoed (KF), 2002-12-05:
Under indtryk af ministerens bemærkninger om at se på en opdeling af lovforslaget vil jeg foreslå, at vi afbryder andenbehandlingen og genoptager udvalgsbehandlingen af forslaget.
Jens Vibjerg (V), 2002-12-05:
Det er utroligt, som hr. Bjarne Laustsen hælder vand ud af ørerne uden at sige noget som helst.
Jeg fik ikke ét eneste svar på mine spørgsmål.
Med hensyn til problemerne omkring afskedigelserne i vindmølleindustrien, er det ikke det amerikanske marked, der er skyld i det?
Og er vindmøllepolitikken ikke fælles gods?
Det vil jeg godt have et klart svar på fra hr. Bjarne
Laustsen.
Line Barfod (EL), 2002-12-05:
Enhedslisten har også meddelt ved førstebehandlingen, at vi ikke vil modsætte os, at man bringer en lov i overensstemmelse med grundloven, men vi mener, at det er helt forkasteligt, at man vil sætte nogle så langt ned i ydelse, som man gør med det forslag.
Der var en konference herinde i Landstingssalen i sidste uge, hvor lige præcis det her spørgsmål omkring grundloven i forhold til forsørgelse blev diskuteret, og hvor der blev diskuteret, hvorfor det kun er for samlevende, man siger, at ethvert menneske har ret til at have sine egne penge.
Hvorfor har man ikke benyttet lejligheden til samtidig også at sikre, at folk, der er gift, har ret til at have deres egne penge og ikke skal være overladt til ægtefællens nåde og barmhjertighed?
Det har inspireret os i Enhedslisten til, at vi nu vil arbejde for, at man kan få en grundlovsydelse, dvs. at man, når man er berettiget til kontanthjælp, skal have ret til at have sine egne penge og ikke skal være afhængig af, hvad ens ægtefælle måtte have. Vi vil også arbejde for, at spørgsmålet om, hvorvidt man gifter sig eller ej, ikke bliver afhængigt af, hvordan ens økonomiske forhold bliver, men bliver et spørgsmål om, hvorvidt man ønsker at være gift eller ej.
Jens Vibjerg (V), 2002-12-05:
Det er utroligt, som hr. Bjarne Laustsen cykler rundt i det her.
Når hr. Bjarne Laustsen bringer vindmølleindustrien ind som et problem, så vil jeg godt spørge: Er det helt forbigået hr. Bjarne Laustsen, hvad årsagen er til, at den sektor har måttet ind og afskedige? Det andet spørgsmål: Er der noget i den politik, som ikke er fælles gods mellem S og den nuværende regering?
Søren Søndergaard (EL), 2002-12-05:
Jeg synes ikke, at den socialdemokratiske ordfører forholder sig til det, der er kernen.
Det, der er kernen i det, er, at man tager fra de grupper, der er dårligst stillet på det danske arbejdsmarked, som har den ringeste tilknytning til arbejdsmarkedet, og som i øvrigt også i forvejen har de laveste levevilkår.
Der tager man fra den gruppe og forringer
yderligere.
Det kan altså ikke begrundes med, at det skal kunne betale sig at arbejde.
For hvis det skal kunne betale sig at arbejde, kan man jo forringe for alle, der får overførselsindkomst.
Hvorfor får vi ikke det argument?
Det ved vi jo godt er den borgerlige regerings argument.
Hvorfor ikke forringe arbejdsløshedsunderstøttelsen, så det endnu bedre kan betale sig at arbejde?
Det er en forkert vej at gå ud ad.
Det, det selvfølgelig handler om, er, at de, der arbejder, skal have en anstændig løn, men de, der søger arbejde, de, der forsøger at arbejde, men ikke kan få det, bl.a. fordi, som hr. Bjarne Laustsen så rigtigt sagde i sit første indlæg, at arbejdsløsheden er stigende, skal have en kompensation, de er i stand til at leve af. Den kompensation får de ikke i dag.
Med det forslag, Socialdemokratiet støtter sammen med den borgerlige regering, bliver den kompensation endnu dårligere.
Lars Barfoed (KF), 2002-12-05:
Hr. Bjarne Laustsen undrer sig over, hvilken skole jeg har gået i, siden jeg ikke kan se, at det er en stigning i ledigheden, når der er 14.000 flere, der er ledige.
Se, jeg har jo på intet tidspunkt anfægtet, at ledigheden er steget.
Det, jeg har anfægtet, er den årsagssammenhæng, som hr. Bjarne Laustsen har fremført, nemlig at den stigning i ledigheden skulle skyldes regeringens politik.
Jeg må bare konstatere, at det kan hr. Bjarne Laustsen stadig ikke dokumentere, og der er selvfølgelig den gode grund til, at hr. Bjarne Laustsen ikke kan dokumentere det, at det simpelt hen ikke passer.
Tværtimod fører regeringen en vækststimulerende politik, der vil føre til en stigende beskæftigelse her i landet.
Ole Sohn (SF), 2002-12-05:
Men det var jo faktisk en af de ting, vi fokuserede meget på i de forhandlinger, vi var en del af, så det er muligt at lave nogle selektive aftaler, som ikke er offentliggjort, men det får vi måske frem.
En af pointerne for regeringen
Det er jo dem, der skal bruges til skattelettelser.
Derfor vil jeg gerne spørge Socialdemokratiet: Hvilke garantier har Socialdemokratiet fået for, at man kan gøre brug af det uden at lave handlingsplaner?
Eller er det sådan noget med, at det bliver styret, og så bliver det pludselig økonomisk styret mere end ud fra hensynet til, hvad der er behov for af opkvalificering, omskoling og efteruddannelse af arbejdskraften?
Det er jo det, der er det altafgørende, hvis vi skal sikre at kunne skaffe kvalificeret arbejdskraft til de job, som bliver ledige i løbet af de kommende 10 år.
Bjarne Laustsen (S), 2002-12-05:
Hr. Ole Sohn siger, at uddannelsesmulighederne er blevet forringet med den her reform.
Tværtimod har vi bestræbt os på at give en række nye muligheder og en række nye værktøjer i det her.
Vi er nemlig opsat på, at vi, når samfundet bruger 17-18 mia. kr. på passiv understøttelse, og vi samtidig mangler arbejdskraft inden for andre sektorer, bruger den pågældende ledighedsperiode til at få folk opkvalificeret, så de kan bide sig fast på arbejdsmarkedet.
Derfor har vi lagt vægt på, at vi har bevaret retten til 6-ugers selvvalg, selv om vi må sige, at de ledige ikke står i kø for at bruge de allerede eksisterende 6 uger.
Men det, der er lykkedes Socialdemokratiet at få med i den her forhandling, er, at vi har fået 6 uger ovenpå, sådan at man kan kombinere et forløb inden for det første år, hvor den kommer op på 12 uger, hvis man laver det rigtigt derude.
Det vil sige, at de regionale arbejdsmarkedsråd, som skal lave uddannelsespolitikken i forhold til aktivloven, får
et bedre værktøj til at komme i gang allerede inden for de første måneder.
Dernæst har vi fået voksenlærlingeordningen gjort permanent.
Det betyder, at vi ved, at et af de steder, hvor vi kommer til at mangle arbejdskraft - det er f.eks. inden for social- og sundhedsområdet - vil kommunerne nu få mulighed for at sætte fuld turbo på og få uddannet nogle, for det er sådan, at mange kommuner inden for de næste 10 år faktisk skal udskifte mere end halvdelen af deres medarbejderstyrke på det område.
Det er på tide at komme i gang.
Det har vi altså givet nogle gode svar på.
Så hvis nu kommunerne og alle de forskellige aktører derude kommer i gang, er der også muligheder for at udnytte det her.
Jeg ved ikke, hvilken skole hr. Lars Barfoed har gået i, men 14.000 flere ledige, end vi har i dag, er absolut en stigning, og de er altså kommet et eller andet sted fra.
Vi kan se, at det stort set er alle grupper.
Jeg kan nævne en ret betydningsfuld a-kasse, Dansk Metals a-kasse, som har oplevet en stigning på 1 pct. bare inden for det sidste år.
Det er det, jeg synes er et skridt i den forkerte retning.
Søren Søndergaard (EL), 2002-12-05:
Enhedslisten synes også, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Det mål kan jo opnås på to måder.
Det er den sidste model, Socialdemokratiet har valgt i samarbejde med de borgerlige partier, for hvem den model er helt naturlig.
Hvad er så forklaringen på, at det sker?
Jo, vi hører her fra den socialdemokratiske ordfører, hr. Bjarne Laustsen, at det er, fordi det skal kunne betale sig at være organiseret.
Men hr. Bjarne Laustsen må da vide, at mange af de folk, det her rammer, lige præcis er folk, der gerne vil være organiseret, men det er folk, der har en så ringe tilknytning til arbejdsmarkedet, at de aldrig nogen sinde har fået muligheden for at blive organiseret. De har på grund af de regler, der er opstillet, ikke fået mulighed for at komme ind og blive en del af den organiserede arbejderbevægelse.
Det eneste, der står tilbage her, er så, at hr. Bjarne Laustsen siger, at af hensyn til at sikre Socialdemokratiets fingeraftryk på andre områder er man villig til at ofre de her grupper.
Det er jo ikke få grupper.
I hr. Bjarne Laustsens eget valgamt skønnes det, at 1.200 ægtepar, 175 enlige og 100 samlevende kontanthjælpsmodtagere vil blive ramt af det her.
Det er alvorligt for de folk, der bliver ramt, og det burde ikke være socialdemokratisk politik.
Lars Barfoed (KF), 2002-12-05:
Jeg siger tak til hr. Bjarne Laustsen for forsøget på at dokumentere sin påstand om, at regeringens politik fører til stigende ledighed.
Det lykkedes, som jeg også havde forventet, ikke for hr. Bjarne Laustsen at dokumentere sin påstand.
Det eneste, hr. Bjarne Laustsen kunne finde på at sige, var, at regeringen fyrer offentligt ansatte.
Så synes jeg, hr. Bjarne Laustsen skulle tage og læse finanslovforslaget for det kommende år og finansloven for indeværende år.
I indeværende år indebærer finansloven en stigning i antallet af offentligt ansatte på 6.000, og finanslovforslaget for det kommende år indebærer en stigning i antallet af offentligt ansatte på 3.000.
Så jeg må konstatere, at der ikke er hold i hr. Bjarne
Laustsens påstande
Ole Sohn (SF), 2002-12-05:
Jeg er glad for hr. Bjarne Laustsens svar, som bekræfter, at arbejdsmarkedspolitikken i sig selv ikke skaber beskæftigelse, men at arbejdsmarkedspolitikken kan være i stand til at kvalificere folk til at tage de job, der måtte komme.
Men så vil jeg gerne spørge Socialdemokratiets ordfører:
hvad er så årsagen til, at man med den her arbejdsmarkedsreform har forringet arbejdsløses uddannelsesmuligheder, sådan at de nu skal gå arbejdsløse i 1 år, før man kan sætte reelt ind med en omskoling? Vi ved jo, at 30 pct. af alle arbejdsløse ikke finder arbejde af sig selv.
Der burde man jo sætte ind.
Men det synes jeg bare man skal sige.
Bjarne Laustsen (S), 2002-12-05:
Jeg vil sige til hr. Ole Sohn, at der ikke er nogen enkelte elementer, der kan stå alene.
En arbejdsmarkedspolitik er et
redskab.
Både erhvervspolitikken og den økonomiske politik er faktorer, der spiller meget, meget ind på, hvordan og hvorledes det er.
Arbejdsmarkedspolitikken tager jo sigte på, hvordan man håndterer folk, der er i en ledighedssituation, hvordan man kompenserer dem, hvilke regler der skal være med hensyn til efteruddannelse osv.
Der har vi ført en politik, der har ført til, at flere folk er kommet i arbejde.
110.000 er kommet i arbejde og er kommet væk fra passiv forsørgelse.
Det er endda lykkedes os at styrke beskæftigelsen og dermed også arbejdsudbuddet.
Når vi alligevel har sagt ja til at få en ny reform, er det jo også, fordi hr. Ole Sohn ganske udmærket kender svaret, nemlig at en reform ville se totalt anderledes ud, hvis ikke Socialdemokratiets klare fingeraftryk var sat på den aftale.
Det ville have set meget, meget værre ud, hvis ikke vi havde været med.
Og et par enkelte elementer i den her aftale er en klar videreførelse af den socialdemokratiske politik, for der er også mange positive elementer i det: det med uddannelseselementet osv., som hr. Ole Sohn kender ganske udmærket.
Den forrige arbejdsmarkedsreform var jo aftalt af LO og DA selv, og der var der nogle krav til arbejdsgiverne, men dem opfyldte de bare ikke.
Det er meget, meget svært at stille krav til arbejdsgiverne.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvilke krav SF eventuelt ville stille til arbejdsgiverne i den her situation.
Det er jo ikke sådan, at Socialdemokratiet ikke stiller krav til arbejdsgiverne.
Det gør vi bare i forhold
til anden lovgivning.
Hr. Lars Barfoed siger, at der ikke er sammenhæng i tingene.
Jo, der er meget, meget klar sammenhæng i tingene i forhold til den politik, som regeringen fører nu, for den fører til stigende ledighed.
Vi har set, at man har haft travlt med at fyre folk i den offentlige sektor.
Mange, mange, mange flere folk, end der har været inden for skibsværftsindustrien, har nu fået arbejde der.
Det ser desværre ud til at gå den anden vej.
Det er også gældende i forhold til hjemmeservice og en lang række andre områder, hvor man har skåret ned på tilskuddene.
Så sådan er det.
Til hr. Søren Søndergaard kan jeg sige, at i Socialdemokratiet går vi ind for, at det altid skal kunne svare sig at arbejde. Og vi vil gerne have lov til at føje til, at det også altid skal kunne svare sig at være organiseret.
Det er den bedste måde i forhold til den danske aftalemodel, at man har en klar overenskomstpart ude på det danske arbejdsmarked.
Det sikrer imod illegal arbejdskraft og alt muligt andet.
Søren Søndergaard (EL), 2002-12-05:
Jeg må indrømme, at jeg hverken kan finde hoved eller hale på den socialdemokratiske politik på det her område.
Et af de elementer, som indgår i det forslag, som skal vedtages her, og som Socialdemokratiet har givet tilsagn om, er, at 30.000-35.000 af de absolut dårligst stillede, dem, der ligger alleralleryderst i forhold til arbejdsmarkedet, skal have nedsat deres ydelser.
Man spørger Socialdemokratiet: Hvordan kan Socialdemokratiet gå med til det, en drastisk forringelse for denne her gruppe?
Så får man svaret: Nå jo, men det er jo, fordi de skal ud og have beskæftigelse, og man skal jo tilskynde, at folk får arbejde osv.
Men samtidig går den socialdemokratiske ordfører herop og erkender, at arbejdsløsheden er stigende.
Hvilke muligheder har de dårligst stillede på det danske arbejdsmarked så for at få arbejde i en situation, hvor arbejdsløsheden er stigende?
I det forslag, Socialdemokratiet accepterede, ligger i forvejen, at kun 2.000-3.000 vil få arbejde.
Det er altså endnu færre.
Det vil sige, at det er over 30.000, som vil blive ramt.
Er det socialdemokratisk politik?
Lars Barfoed (KF), 2002-12-05:
Jeg lyttede med interesse til hr. Bjarne Laustsens tale til os og hæftede mig ved et mærkværdigt udsagn fra hr. Bjarne Laustsens side, som jeg gerne vil bede hr. Bjarne Laustsen om at uddybe.
Det var, da hr. Bjarne Laustsen i indledningen af sin tale sagde, at regeringens politik havde ført til en stigende ledighed.
I betragtning af at regeringens økonomiske politik snarere stimulerer beskæftigelsen, herunder tænker jeg ikke mindst på skattestoppets effekt, end det modsatte, og i betragtning af, at regeringen fører en klart vækstorienteret erhvervspolitik, der stimulerer væksten ikke mindst i de små og mellemstore virksomheder, så vil jeg nok sige, det er bemærkelsesværdigt, at hr. Bjarne Laustsen kan påstå fra denne talerstol, at regeringens politik skulle føre til en stigende ledighed.
Så jeg vil gerne bede hr. Bjarne Laustsen om at uddybe den påstand.
Ole Sohn (SF), 2002-12-05:
At der var en stigende beskæftigelse under den forrige regering, skyldes en anden form for økonomisk politik, som var mere ansvarlig end den nuværende.
Men at sige, at det er arbejdsmarkedspolitikken, er helt, helt forfejlet.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge Socialdemokratiets ordfører: Hvad er egentlig årsagen til, at man som forligspart går op og beder om at få ændret fire ting? Negative hændelser, altså det, at man skal lave dobbeltkontrol - hvis a-kasserne ikke idømmer karantæne, så skal den efterprøves.
Timeopgørelsen med ændring til uger, som rammer alle løsarbejdere, tjenere, havnearbejdere o.lign. - hvorfor gik
man med til det?
CV-samtaler, som man ved på forhånd vil kvæle enhver sagsbehandler i arbejde, fordi det ikke fysisk kan lade sig gøre - hvorfor gik man med til det?
Og hvorfor gik man med til at lave en arbejdsmarkedsreform for første gang nogen sinde, hvor der overhovedet ikke er så meget som et eneste krav eller en forpligtelse til arbejdsgiverne?
Det synes jeg var mere relevant at høre forklaret i Folketinget.
Karen J. Klint (S), 2002-12-05:
Vi har meddelt i betænkningen, at vi har støttet en hurtigere sagsbehandling af denne her lov, fordi det handler om at få korrigeret en lov, der var erklæret grundlovsstridig.
Derfor synes vi, at vi godt kan tage en hurtig omgang her, selv om vi faktisk havde haft lyst til en lang og meget mere grundig omgang, fordi vi grundlæggende er uenige med indholdet i loven.
Men det, selve loven her handler om, er at få den oprindelige lov kørt tilbage til at være i overensstemmelse med grundloven, og derfor har vi sagt ja til en hurtig sagsbehandling, men vil undlade at stemme til forslaget.
Det, vi så har fået ud af, at vi har fået en ekstra omgang her, er, at vi endelig har fået defineret, hvad en husstand er.
Og det synes jeg er en meget vigtig afklaring at have fået i en lov, hvor man kører familier eller samlevende utrolig langt ned i husstandsindkomst, også med at de faktisk heller ikke kan få forsørgertillæg.
Selv om samlevende ikke har gensidig forsørgerpligt for hinanden som voksne, så bliver de ramt af det, når de bor sammen, så bliver de ramt af kun at få to forsørgertillæg til de to yngste børn eller ét forsørgertillæg til de to yngste børn.
Så vi synes generelt, at økonomien i den her lov er lige så dårlig som før sommerferien, men vi tager den selvfølgelig til efterretning og undlader at stemme til forslaget om, at den skal indrettes sådan, at den ikke er grundlovsstridig.
Villy Søvndal (SF), 2002-12-05:
Jeg sad og hørte på debatten og gik herned, for jeg må sige, at jeg er slået af forundring.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at man ikke langt ind i et parti som Venstre bliver oprørt over et folkemord, der foreløbig andrager 100.000 mennesker.
Er det ikke utroligt, at man så lægger vægten det sted, man gør, i hr. Troels Lund Poulsens ordførertale?
Jeg synes, det er en næsten afskrækkende form for kynisme i udenrigspolitik, der kommer til udtryk her i dag. Er det virkelig rigtigt, at det ikke gør større indtryk, at der foregår et folkemord?
Ikke med de store fjernsynskameraer rullende, for de er andre steder.
Vi ved, at det foregår.
Hvordan kan man tage sådan noget så forretningsmæssigt, vil jeg spørge hr. Troels Lund
Poulsen?
Kristian Jensen (V), 2002-12-05:
Jeg kan godt forstå, at fru Grete Schødts forsøger at blande ting sammen her.
Men kan fru Grete Schødts ikke komme herop og bekræfte, at med det ændringsforslag, som Socialdemokratiet har, og med den udlægning, fru Grethe Schødts lige har præsenteret her, så betyder Socialdemokratiets ændringsforslag, at de allerfattigste pensionister, som ikke har andet end folkepensionen, får et meget mindre beløb til hver enkelt end det, regeringen og Dansk Folkeparti har lagt op til, hvor man netop målrettet går efter: Hvem har færrest penge mellem hænderne? Det, Socialdemokratiet vil gøre, er at glatte forslaget ud til en meget, meget stor målgruppe, hvor man får meget mindre pr. pensionist.
Det betyder, at de fattigste pensionister, dem med færrest penge mellem hænderne, vil få et meget mindre beløb end det, vi lægger op til her.
Vil Socialdemokratiet ikke godt komme herop og bekræfte det?
Jeppe Kofod (S), 2002-12-05:
Jeg vil gerne spørge hr. Troels Lund Poulsen endnu en gang.
Det er jo sådan, at vi har afdækket hele forløbet eller det, som vi har kunnet få frem i offentligheden, omkring Sakajevs anholdelse og dialogen mellem Danmark og Rusland i den her periode op til anholdelsen og efterfølgende.
Men er det ikke sådan, at det, når regeringens sikkerhedsudvalg bliver hasteindkaldt til et møde til midnat forud for anholdelsen af Akhmed Sakajev, så ikke bare er en almindelig politimæssig sag, men en sag, der også har en politisk karakter? Når man anholder manden, har regeringen selvfølgelig også et politisk ansvar for det forhold og de signaler, man sender rundt i verden i forhold til anholdelsen. Jeg vil bare spørge Venstres ordfører, om han ikke vil anerkende, at regeringen har et ansvar også i den her sag, et almindeligt politisk ansvar, hvor der er de her spørgsmål på bordet, en situation, som andre ordførere fra SF og Enhedslisten har redegjort for, en situation i Tjetjenien, som er forfærdelig.
Er det så ikke rigtigt, at man har et ansvar i det her forløb?
Eller er det bare sådan en ganske almindelig sag, der har kørt efter bogen, som man har fået at vide af Venstres spindoktor, at man skal sige gang på gang på talerstolen her i Folketinget?
Grete Schødts (S), 2002-12-05:
Vi har søgt at finde frem til en mere retfærdig løsning.
Derfor har vi målrettet det til gruppen af folkepensionister, der også er tildelt helbredstillægget.
Man kan altid diskutere, hvem der er de økonomisk svagest stillede.
Jeg vil nøjes med her at sige, at vi peger på måske den gruppe, der er dårligst stillet, for
her er også helbredsbetingede lidelser med, og det i sig selv kan gøre, at den gruppe her er mere målrettet.
Pia Kristensen (DF), 2002-12-05:
Det var næsten det samme spørgsmål, jeg ville stille til fru Grete Schødts.
Mener fru Grete Schødts ikke, at det er rimeligt at gå ind og se på den gruppe, der er allerdårligst stillet økonomisk?
Det må være de 124.000 pensionister, der ikke har indkomster ud over den sociale pensions grundbeløb og pensionstillæg.
Hvorfor finder Socialdemokratiet det rimeligt, at man udvider målgruppen, og dermed bliver der faktisk meget mindre til den enkelte?
Troels Lund Poulsen (V), 2002-12-05:
Jeg vil gerne spørge fru Grete Schødts, om det stillede ændringsforslag fra Socialdemokratiet, hvor man åbner op for, at der skal være 100.000 flere, der skal have denne ydelse, ikke er med til at gøre, at de allersvageste derved får færre penge, end der er lagt op til i det oprindelige forslag, og dermed er man faktisk med til at gøre det endnu dårligere for de allersvageste.