runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mariann Fischer Boel (V), 2003-04-22:
Hr. Jørn Jespersen hørte jo i mit indlæg, at der klart fra regeringens side bliver argumenteret for nødvendigheden af en diskussion om det sukkerregime, vi har, og som har eksisteret siden 1968, hvilket jeg også sagde.
Det er nødvendigt, og det er det, regeringen arbejder for.
Den arbejder henimod en løsning, som bl.a. kan sikre, at »Everything but Arms«-landene får en hurtigere markedsadgang end den, der er lagt op til.
Det var vi også, i hvert fald et stort flertal her i Folketinget, enige om i forbindelse med vedtagelsen af 5. november. Så jeg håber ikke, at der i hr. Jørn Jespersens sind trods alt er nogen tvivl om, at det er den målsætning, som regeringen arbejder aktivt, ikke kun passivt ud fra.
En kort bemærkning til hr. Jørn Jespersen, der fik talt sig varm, kunne jeg høre.
Jeg synes, det er besynderligt at høre hr. Jørn Jespersen sige, at regeringen overhovedet ikke engagerer sig i EU-arbejdet, heller ikke på Fødevareministeriets område.
Jeg er ked af, at hr. Jørn Jespersen ikke har mulighed for at få direkte referater af, hvad der bliver diskuteret på rådsmøderne, bl.a. i forbindelse med den debat, vi nylig har haft om de muligheder, der ligger i de kommende WTO-forhandlinger, for så ville hr. Jørn Jespersen danne sig et ganske andet billede af virkelighedens verden.
Danmark er sammen med England, Holland, Tyskland og Sverige klart de lande i Europa, der har den mest progressive holdning, når vi diskuterer mulighederne for at nå til et fælles resultat i de kommende WTO-forhandlinger i Cancún i Mexico i september måned.
Sådan er realiteterne.
Det er selvfølgelig vigtigt, at regeringen bruger enhver lejlighed til at påvirke de diskussioner, der foregår på europæisk plan, og jeg tror heller ikke, hr. Jørn Jespersen i bund og grund er uenig i, at Danmark også bruger de muligheder.
Det er selvfølgelig utrolig vigtigt, for uanset at vi er et relativt lille land i EU-sammenhæng, har der været en tradition for, at når Danmark blander sig i debatten, lytter man også til, hvad der bliver sagt.
Jeg synes også, at de resultater, vi kunne se under det danske formandskab, klart indikerer, at de andre lande altså ikke er ligeglade med, hvad der bliver fremført fra dansk side.
Jørn Jespersen (SF), 2003-04-22:
Når ministeren nu selv henviser til resultaterne under det danske formandskab, kan man jo i hvert fald sige, at et af resultaterne var, at landbrugsstøtten blev forlænget til 2013 i stedet for at blive reformeret før 2006, og det synes jeg ikke man skal prale ret meget af, når man snakker formandskab.
Jeg kan bare konstatere, at den støtte til Harbinson, der er blevet givet udtryk for af fødevareministeren selv, ikke fremgår af referatet fra Rådet, så det har altså ikke gjort så meget indtryk på de andre, at det er kommet med i referatet. Jeg kan konstatere, at det ikke er muligt at få den danske regering til at komme med et udspil til offentligheden om en afvikling af sukkerregimet.
Det er ikke muligt for regeringen at komme med en offentlig støtteerklæring til Harbinsons forslag, som dog trods alt er et lille skridt på vejen
Det kunne vi ikke vedtage her i Folketinget, fordi Venstre og Konservative var imod, så jeg tror ganske enkelt ikke på Venstres og regeringens liberaliseringsønsker.
Jeg tror, det er hykleri.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-04-22:
Jeg synes, at vi har haft en god debat.
Vi må konstatere, at der er
et stort flertal i Folketinget for de intentioner, der ligger i, at der skal gøres noget for de små og mellemstore virksomheder.
Det er jo stort set sådan, at hvis finansieringen havde været på plads, som det blev sagt fra Dansk Folkepartis side, så havde der været et klart flertal her i salen.
Jeg synes, det lyder godt, at vi er i stand til her i Folketinget at kunne sætte fokus på et område, hvor vi faktisk har haft nogle erfaringer, og hvor andre er kommet og har sagt, at der er man gået for hårdt til værks fra regeringens side.
Jeg synes også, at det er godt, det, som har været rejst i den her forbindelse fra hr. Martin Lidegaards side, om, at man simpelt hen gør noget aktivt og ikke kun gør noget passivt, når det drejer sig om, hvad vi i fremtiden skal gøre omkring landdistrikterne og landdistriktsstøtten.
Det gælder også hele det spørgsmål, som jo også ligger inden for det, vi her har behandlet, nemlig spørgsmålet om mangfoldigheden i fødevareindustrien, at man sådan set godt tør lave det differentieret fra de store og så til de små virksomheder, fordi man erkender, at vi ikke kan undvære de små og heller ikke det udviklingspotentiale, som de er i besiddelse af.
Så derfor må vi håbe, at regeringspartierne og regeringen også har forstået signalet, som her er blevet sendt, synes jeg, med en direkte adresse.
Jeg håber også, at vi under udvalgsbehandlingen kan tage nogle af de synspunkter op, som jeg bl.a. har forstået der kom frem under Venstres indlæg omkring situationen, for det kunne jo godt være, at den slet ikke er så fastlåst.
Det må vi jo få afklaret, når vi kommer til udvalgsarbejdet, men foreløbig har jeg god grund til at sige tak til S, SF, Det Radikale Venstre, Enhedslisten og Kristeligt Folkeparti og så også for et betinget ja, som vi sådan set fik fra Dansk Folkeparti.
Og så håber jeg, at V og K kommer til besindelse.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-04-22:
Tilmed er det også en fin finansiering, idet den er ret attraktiv, da en del af midlerne, halvdelen, kunne komme fra EU.
At regeringen så nedprioriterer direkte erhvervstilskud, er jo en holdning at have, og det er på den måde også o.k., men det er i og for sig så liberalt, at det skævvrider konkurrencen, idet der jo er flere andre lande i EU, som nyder godt af de her gode ordninger. Jeg havde egentlig håbet på, at denne dag i Folketingssalen kunne ende med en stor enighed om at tage et lille skridt i den rigtige retning.
Vi har diskuteret landdistrikternes udvikling, vi har diskuteret støtteordninger til sukker, og nu skulle vi så diskutere de her landdistriktsstøtteordninger.
Egentlig synes jeg, det hele ender i en stor disharmoni. Vi vil gerne gøre noget for landdistrikterne.
Der er ikke flertal for at afvikle støtteordningerne, når det gælder sukker, der er formentlig ikke flertal for at indføre en støtteordning, når det gælder erhvervsudviklingen.
Så egentlig synes jeg, at det hele ender i disharmoni.
Men lad nu det være.
Lad mig konkludere på mit korte indlæg her, at Kristeligt Folkeparti støtter forslaget.
At der så kan være nogle nuancer, noget omkring finansiering, der skal falde på plads, må vi jo så se til, men vi støtter forslaget.
Martin Lidegaard (RV), 2003-04-22:
Som jeg antydede i mit første indlæg, er jeg egentlig enig med Venstres ordfører i, at tilskudsmodeller ikke er den optimale måde at redde små virksomheder på.
Vi har bare ikke fundet løsningen på, hvordan vi kan regelforenkle, vi har ikke fundet løsningen på, hvordan den kommende landdistriktsstøtte kan gives på en fornuftig måde, der også kommer de små virksomheder til gavn, vi har ikke fået kigget på konkurrencelovgivningen. Jeg tror, at hr. Thor Gunnar Kofoed vil give mig ret i, at hvis man skal overleve som virksomhed, kan man overleve et vist stykke tid uden at udvikle sig.
Det kræver noget kapital at udvikle sig, det kræver noget investering i knowhow og i ideer osv.
Jeg ser det sådan, at hvis man ikke har muligheden for at lave den udvikling, så dør man. Ikke at man nødvendigvis er ved at dø, men hvis ikke man kan gøre det på længere sigt, så dør man. Derfor tror jeg sådan set, den her støtte kan være afgørende for, at indtil vi har taget os sammen til at lave det regelsæt, der skal til, at så kan de her virksomheder overleve og udvikle sig og være parate til den fagre nye verden, vi sammen skaber.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2003-04-22:
Nej, der er en faktuel ting.
Altså virksomhederne skal have en bæredygtig økonomi i sig selv, før de overhovedet kan være ansøgningsberettigede.
Så derfor, hvis virksomhederne er ved at dø, kan de heller ikke få tilskud til et udviklingsprojekt; sådan hænger reglerne sammen.
Men jeg er enig i, at vi skal finde nogle muligheder, så de små virksomheder virkelig kan overleve, og de skal ikke overleve, fordi de får tilskud, de skal have reelle muligheder for at overleve i konkurrence med de store, og det er det, vi skal tage fat om.
Vi skal ikke kun give et lille tilskud, så de lige kan overleve, det er ikke bæredygtigt.
Vi skal lave nogle regler, så de mindre virksomheder virkelig kan klare sig.
Det kan vi være med til.
Martin Lidegaard (RV), 2003-04-22:
Det kan jo hurtigt blive en diskussion om hønen og ægget.
Altså hvorfor er der en masse små virksomheder, der er ved at dø, og er det, at de er ved at dø, i sig selv en undskyldning
for så at droppe yderligere tilskud til dem
Det er en særlig form for logik, som jeg tror man skal være i Venstre for at forstå.
Men vi skal altså også kigge på hele spektret, vi skal kigge på regelforenkling osv., det vil jeg såmænd gerne give tilsagn om.
Men jeg synes ikke, det er nogen undskyldning for at sige nej til det her forslag, at man har et kæmpe problem med små virksomheder, der er ved at dø, så derfor kan vi lige så godt bare lade dem dø og så droppe udviklingsstøtten.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2003-04-22:
Det var mest til hr. Martin Lidegaards udtalelse om, at der er mange små virksomheder, der dør.
Jeg tror, vi er helt enige i, at denne projektstøtteordning ikke er med til at redde de virksomheder, der er ved at dø, for det er jo stadig væk projekter til at fremme udviklingen, de her projektstøtteordninger kan bruges til.
Det er ikke til at redde virksomheder, der er ved at dø.
Der skal være en vis form for økonomi i et selskab, før det kan hvile i sig selv.
Jeg lytter mig meget til, at vi er enige i, at det er regelforenklinger - et er forudsætningerne for, at virksomhederne kan leve i det hele taget - vi skal tage fat på.
Det synes jeg er en virkelig god ting; det er det, vi også skal bruge udvalgsarbejdet til.
Martin Lidegaard (RV), 2003-04-22:
Beslutningsforslag nr. B 124 rammer ned i to centrale diskussioner, som vi kommer til at tage i det kommende år, og som begge er af meget stor betydning for både landdistrikterne og for fødevareudviklingen i Danmark.
Den første problemstilling knytter sig til landdistriktsstøtten som sådan, fordi lige så enige som jeg tror vi alle er om, at vi skal have afviklet produktionsstøtten, lige så enige har vi indtil nu i hvert fald været om, at en eller anden landdistriktsstøtte skal tilbagegives, efter at vi har reformeret alle landbrugsstøtteordningerne.
for landdistriktsstøtte man så skal give.
Skal det kun være til landbrug, eller skal det også være til andre aktører, virksomheder osv. i lokalsamfundet?
Skal det stadig væk være sådan en 50/50 pct.-ordning, der er delfinansieret af EU, eller vil vi gerne arbejde for, at EU betaler det hele, eller at nationalstaten betaler det hele inden for et loft?
Og hvad er det præcist, vi gerne vil støtte gennem en landdistriktsstøtte i form af bedre miljø, dyrevelfærd, mangfoldighed i produktionen osv.?
Det er en kæmpe stor diskussion, som vi i virkeligheden ikke er kommet særlig langt med, kan man sige, hverken i Folketinget eller i EU, hvad det helt præcist er for en landdistriktsstøtte, vi skal have.
Her har der også allerede i debatten været rejst mange spørgsmål.
Gør man det i virkeligheden bedst ved måske at ændre konkurrencelovgivningen, eller gør man det bedst ved generelt at ændre på erhvervslivets vilkår eller ved tilskud som her?
Også det er en stor diskussion.
Jeg vil gerne tilslutte mig dem, der har sagt, at hvis vi kan bruge udvalgsbehandlingen til også at få belyst nogle af de her ting, ville det være en kolossal fordel, for det er nogle store og komplicerede diskussioner, synes vi i Det Radikale Venstre.
Men indtil de diskussioner er taget, indtil vi kender fremtidens lovgivning på det her område, står vi altså med det problem, at flere og flere små virksomheder dør, at landdistrikterne står over for enorme problemer.
Derfor er vi i Det Radikale Venstre også indstillet på, at de mekanismer, vi i dag råder over, der kan støtte de små og mellemstore virksomheder, som kan støtte landdistrikterne, bør vi selvfølgelig også udnytte, i særdeleshed når vi får halvdelen
af finansieringen fra EU.
Generelt er der jo et eller andet, der er fordele og ulemper, men en af fordelene ved den her krone til krone-finansiering er jo, at man et eller andet sted sikrer, at den, der skal levere de andre 50 pct., i dette tilfælde nationalstaten Danmark, sikrer en vis kvalitet i den støtte, der bliver givet fra EU.
På den baggrund synes vi i Det Radikale Venstre, at det er en god idé, indtil vi har fået afsluttet de to andre store diskussioner, at holde liv i den her ordning, som giver i hvert fald de mest aktive aktører en chance for at overleve, indtil vi har færdigdiskuteret de to ting.
På den baggrund forholder vi os positivt over for det fremsatte beslutningsforslag.
Jørn Jespersen (SF), 2003-04-22:
Svaret er enkelt: Ja, det vil vi meget gerne være med til.
Jeg tror, det er et rigtigt problem, som hr. Thor Gunnar Kofoed påpeger, at bureaukrati, de mange regler, de mange rapporter, det meget administrative arbejde er belastende især for de små virksomheder.
Det er klart, at de store, der har en stor omsætning, også har mulighed for at ansætte specielle ressourcer til lige præcis at klare det, hvorimod det bliver en meget stor belastning for de små.
Det kan være af fornuftige grunde, forbrugerbeskyttelse, miljøhensyn osv., at man har indført en række regler.
Det skal man selvfølgelig være meget opmærksom på. Jeg tror yderligere, at det forhold gør sig gældende, at en række regler måske er påvirket meget af de store virksomheder, som måske kunne have lidt skumle bagtanker en gang imellem med at gøre det.
Man kunne godt forestille sig, at det forhold, at de store er repræsenteret via deres lobbyister i Bruxelles, betyder, at det er deres udgave af reglerne, der en gang imellem kommer igennem, hvor der måske - for at sige det pænt - ikke har været tænkt så meget på, om det generer de små.
Uanset om vi er enige om motiver og analysen af, hvad der foregår, er vi i hvert fald enige i den konklusion, at der er en række regler, bureaukrati, papirarbejde, som vi burde gøre alt for at minimere.
Men det forhindrer jo ikke, at man samtidig kan have en investeringsmedfinansieringsordning som den, der er foreslået.
Så lad os prøve at gøre begge dele med det formål
at sikre de små i konkurrencen med de store.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2003-04-22:
Nu er det med at give tilskud til virksomheder, for at de kan komme i gang med et nyt projekt, én måde at hjælpe dem i gang på.
Vil SF være med til at se på hele det regelsystem, der er
for store og små virksomheder, at vi får forenklet det, så de mindre virksomheder reelt har samme muligheder, som de store har?
De store har en kæmpeadministration, så de kan klare alle de regler, hele det bureaukrati, som der nu er.
de små virksomheder ikke altid.
Det er virkelig et stort problem for de mindre virksomheder, at de hele tiden skal servicere det offentlige bureaukrati, fordi man skal tilfredsstille den ene og den anden regel, krav fra forbrugerne osv., som man kan have stor sympati for.
Men det er et stort problem specielt for de små virksomheder at opfylde hele det her store bureaukrati.
Er det en måde, som SF vil være med til at hjælpe virksomhederne på, i stedet for kun altid bare at give tilskud på tilskud på tilskud?
Bertel Haarder (V), 2003-04-22:
Jeg vil gerne bekræfte, at dette lovforslag absolut ikke handler om, at nu skal der tages mere lemfældigt på de humanitære opholdstilladelser.
Det handler alene om en procedure, en ny procedure, som er til fordel for de pågældende.
De kan hurtigere få deres sag behandlet, og vi kan undgå unødige ventetider i Danmark.
Så det vil jeg gerne bekræfte.
Kristen Touborg (SF), 2003-04-22:
Landsforeningen af Landsbysamfund har i et nyhedsbrev foreslået, at vi herinde i Folketinget skulle satse på at lave en form for egnsudvikling, altså en form for bedre forhold for erhverv, der vil etablere sig i landdistrikter. Jeg vil gerne høre den konservative ordfører, om sådanne tanker er noget, De Konservative kunne tænke sig at medvirke til.
Line Barfod (EL), 2003-04-22:
Jeg kan så konstatere, at der her er en uenighed mellem
ministeren, De Konservative på den ene side og det store regeringsparti Venstre på den anden side
Man kan så håbe på, at det ikke er Venstres holdning, der slår igennem, om, at man skal stemme med børnene, men at det tværtimod bliver holdningen om, at det er politisk ansvar, der skal til for at sikre ordentlig kvalitet for vores børn.
Henriette Kjær (KF), 2003-04-22:
Hvis man vil have kvalitet i daginstitutionerne, skal man jo være en aktiv forælder, der er med i det forældresamarbejde, der er, og få den forældreindflydelse.
Man skal være aktiv i forhold til sine kommunalbestyrelsesmedlemmer, som jo er dem, der sætter standarden for, hvordan kvaliteten er i de daginstitutioner, som kommunen tilbyder.
Det er for mig kvalitet og den måde, man som forældre kan sikre kvalitet på.
Det, det her forslag lægger op til, er jo, at man som forældre selv får større indflydelse på, hvor man vil have sit barn til at gå i daginstitution.
Det kan så godt være, at man har hørt om en kommune, der har nogle gode daginstitutioner, og at man derfor vil have sine børn flyttet over i dem.
Der mener jeg ikke, at vi som regering her lægger op til at sige, at dette lovforslag sikrer en højere kvalitet, men det giver forældrene mulighed for at sikre et tilbud til deres barn, som man kan stå inde for, som man har det godt med.
Det er det, der er meningen med hele lovforslaget, at man kan vælge friere.
Sandy Brinck (S), 2003-04-22:
Som et af de partier, der støtter ministerens lovforslag, må ministeren have forståelse for, at vi bliver en lille bitte smule bekymrede, når det store regeringsparti giver udtryk for, at det her skal bruges til, at man sådan kan flytte børnene rundt, indtil man finder noget med kvalitet i. Derfor har vi altså brug for, at socialministeren meget klart tilkendegiver, om det er regeringens politik, at børnene på den måde skal flyttes rundt, eller om det alene var hr. Flemming Oppfeldt, der på Venstres vegne gav udtryk for den holdning.
Vi er lidt usikre på regeringens holdning, og den usikkerhed har regeringspartiet Venstre altså skabt.
Line Barfod (EL), 2003-04-22:
Betyder ministerens indlæg her, at ministeren er uenig med Venstre i, at formålet med det her forslag er at sikre kvalitet i daginstitutionerne ved, at børnene skal flytte rundt fra den ene institution til den anden, indtil forældrene finder en, de mener lever op til kvalitetskravene, at det altså efter ministerens opfattelse ikke er den måde, man sikrer kvalitet på, og at det her forslag derfor ikke handler om, at man skal begynde at stemme med børnene?
Karen J. Klint (S), 2003-04-22:
Jeg havde godt nok håbet, at vores integrationsminister havde været til stede.
For anledningen til, at jeg tager ordet, er ikke, at vi fortryder, at vi har sagt, at vi stemmer for lovforslaget.
Men der har været en del debat i påsken om, hvem der kan sendes hjem, og hvornår man kan sendes hjem, og der er også nogle forhandlinger i eftermiddag, kan vi forstå i pressen, om, at der er nogle, der skal have lidt mere speed på og derfor ikke bliver sendt hjem efter planerne.
Det, jeg så gerne ville have haft ministerens tilsagn om, er, at når man sendes hjem, fordi man er afvist asylansøger, sker det også på betingelser, som lever op til de aftaler, der er om humanitær opholdstilladelse, som der faktisk er skrevet ind i betænkningerne, og som vi også har ministerens tilkendegivelser om i flere omgange.
Men der er måske en af de andre ministre, der er substitut på området her, så vi måske kan få det bekræftet i dag.
Undskyld, nu kan jeg se, at ministeren er kommet.
Det er faktisk lidt vigtigt, at vi får bekræftet i dag, at vi overholder reglerne om humanitær opholdstilladelse, når der er brug for dem.
Det er ikke, fordi vi ønsker dem lempet, men vi ønsker bare bekræftet, at de aftaler, vi har, står vi ved.
Henriette Kjær (KF), 2003-04-22:
Jeg vil gerne kvittere for Socialdemokratiets støtte til lovforslaget, som jo ganske enkelt går ud på at gøre nogle ting nemmere for børnefamilierne.
Det handler om, at hvis det er sådan, at far og mor bliver skilt og mor flytter over på den anden side af kommunegrænsen, ja, så er der mulighed for, at barnet kan blive ved med at gå i den daginstitution, som barnet også gik i, inden forældremyndighedsindehaveren flyttede.
Det drejer sig om, at hvis man synes, der er en skovbørnehave i nabokommunen, der er specielt god, så kan man vælge den.
Jeg mener også, at det giver mere kvalitet, det, at man har et friere valg som børnefamilie.
Det er dybest set det, der er årsagen til, at vi har fremsat forslaget her, nemlig at man kan sige, at det er meget fornuftigt med kommuner som nogle enheder, men hvorfor skal man være bundet af dem, når man vælger de her servicetilbud?
Det er derfor, vi nu lægger op til et friere valg for børnefamilierne.
Line Barfod (EL), 2003-04-22:
Betyder det, at De Konservative er uenige med Venstre i, at man skal opnå kvalitet i daginstitutionerne ved at flytte børnene rundt fra den ene børnehave til den anden, og at man tværtimod mener, at det skal være et politisk ansvar at sikre, at der er kvalitet i alle daginstitutionerne?
Charlotte Dyremose (KF), 2003-04-22:
Jeg vil da også gerne benytte opfordringen til at tilkendegive Det Konservative Folkepartis holdning til dette forslag.
Så vores hensigt med dette lovforslag er, at man giver børnene de bedst mulige forudsætninger og dermed også den størst mulige fleksibilitet for børnefamilierne.
Sandy Brinck (S), 2003-04-22:
Jeg føler mig foranlediget til at sige på Socialdemokratiets vegne, da vi støtter lovforslaget, at den udlægning, som Venstre kom med før påske, i hvert fald ikke er den måde, vi har forstået det her lovforslag på.
For Socialdemokratiet ser vi det her som en mulighed for at skabe fleksibilitet for familierne, give dem nogle bredere og bedre muligheder for at tilrettelægge deres hverdag.
Derfor er det også for os helt naturligt, at forældrebetalingen og skatteniveauet hænger sammen, fordi vi ikke ser det her forslag som en mulighed for at kunne fravige det politiske ansvar i kommunerne.
Vi er meget imod det, hvis man skulle nå frem til det, som Venstre slog til lyd for her før påske, nemlig at vi som borgere skal til at stemme ikke alene med fødderne, men også med børnene ved at jage dem rundt i manegen, indtil man finder et tilbud, der har kvalitet nok.
Vi synes tværtimod, at det politiske ansvar er nødvendigt og vigtigt, og derfor anser vi det her forslag alene som værende en mere fleksibel mulighed for familierne, men ikke som en mulighed for, at politikerne kan fravige deres ansvar.
Line Barfod (EL), 2003-04-22:
Forslaget lyder jo pænt, at der skal være mere frit valg over kommunegrænserne.
Problemet er, hvad det egentlig er, man vil opnå med forslaget.
Lige inden påske havde vi en debat om kvalitet i daginstitutionerne, hvor vi kunne forstå på Venstres ordfører, at den måde, Venstre ønsker at sikre kvalitet for vores børn, er ved, at hvis man er utilfreds med børnehaven, skal man bare flytte sine børn til en anden børnehave.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-04-22:
Som jeg også tilkendegav under førstebehandlingen af dette lovforslag, mener vi i Det Konservative Folkeparti, at det altid vil være mest hensigtsmæssigt, om man kan holde børnene i det miljø, hvor de har det godt og føler sig trygge og kender omgivelserne, hvis det altså er muligt.