runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Jespersen (SF), 2002-04-30:
Det, som jeg synes, er virkelig interessant, er at få fuldstændig klargjort, hvad det er, den nye regering har gjort med Øststøtten.
Statsministeren siger i dag: Ja, det er rigtigt, at vi har reduceret rammen for nye tilsagn, og de tal er kendt, og dem har vi selv lagt frem.
Men så er det jo pudsigt, at når statsministeren skal nævne tallene, kommer fuskeriet i fuld gang.
Så bliver det lige pludselig 2 år, der er lagt sammen,
og det er det samme i den publikation, statsministeren henviser til
Her lægger man også 2 år sammen for at få et sammenligningsgrundlag, som tager sig lidt bedre ud set fra regeringens side.
Men det er fusk, og derfor vil jeg spørge én gang til: Vil statsministeren være venlig at oplyse, hvad rammen er for nye tilsagn i år 2002, sammenlignet med, hvad den var i 2001, og sammenlignet med hvad den tidligere regering foreslog?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-30:
Regeringen har intet ønske om og smykker sig i øvrigt heller ikke med lånte fjer, overhovedet ikke.
Jeg fremlægger bare kendsgerninger.
Jeg fremlægger den kendsgerning, at faktisk er aktivitetsniveauet i 2002 og 2003 højere end i 2001, og det er ikke at smykke sig med lånte fjer.
Det er bare at fremlægge kendsgerninger.
Det kan ikke nytte noget, at vi bare kører videre med den danske Øststøtte, som om intet var hændt.
Hidtil har vi givet en del støtte for at gøre de østeuropæiske lande klar til at blive medlemmer af EU.
Så bliver de forhåbentlig medlemmer, og så får de EU-støtte, og så har vi da en forpligtelse til at sikre, at danske skattekroner også bliver brugt i overensstemmelse med den nye situation.
Det er det, regeringen vil forhandle om med Folketingets partier.
Mogens Lykketoft (S), 2002-04-30:
Nu har vi hørt det en 8-10 gange fra statsministeren, og derfor vil jeg spørge: Synes statsministeren, det er vederhæftigt at pryde sig med lånte fjer ved at bruge udtryk, som at regeringen har sikret et højere aktivitetsniveau?
Der er kun et højt aktivitetsniveau i kraft af de bevillinger, der blev givet under den forrige regering.
Sandheden er jo, hr. statsminister - og det vil jeg gerne have bekræftet - at den forrige regering fik godkendt en Øststøttestrategi.
Et bredt flertal i Folketinget stillede en Øststøtte i udsigt frem til starten af 2004, og den var 1.700 mio. kr. større end den, regeringen nu vil levere, fordi man mente, der var utrolig stærke interesser for både miljøet og danske erhvervsinteresser i at gøre det.
Det er det, regeringen skærer ned, og regeringen pryder sig med lånte fjer.
Regeringen har ikke sikret noget som helst.
Regeringen har barberet de nye tilsagn i forbindelse med den strategi, der var tilslutning til, ned til en tredjedel.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-30:
Jeg er nødt til at skuffe hr. Jeppe Kofod ved at sige, at der er aldeles ikke noget, hr. Jeppe Kofod eller andre har fået slået fast i dag.
Det har regeringen selv slået fast for lang tid siden ved at udgive denne publikation, hvor regeringen har gjort det klart, at nu skal der altså ske en omlægning af Øststøtten, og det sker ved, at regeringen her og nu reducerer rammen for nye tilsagn, fordi vi vil forhandle med partierne om, hvad der skal ske fra 2004 og fremover.
Men samtidig fastholder - ja, ikke blot fastholder, men øger regeringen aktivitetsniveauet i Østeuropa ved, at der gives en udbetaling på 1,9 mia. kr. om året til aktiviteter i Østeuropa, så hr. Jeppe Kofod har ikke fået slået noget som helst fast, som regeringen ikke allerede selv har slået fast for lang tid siden ved at udgive denne publikation.
Jeppe Kofod (S), 2002-04-30:
Statsministeren kan forsøge alle de tal, statsministeren nu vil, men kendsgerningen er altså blevet slået fast her i Folketingssalen i dag.
Det, jeg synes er interessant, og det er noget, statsministeren må tænke over, er, at statsministeren siger ét ved blankt at afvise, at regeringen bryder aftalen og sparer på Øststøtten, og gør noget andet.
Lad os nu høre, hr. statsminister: Er det ikke rigtigt, at de lande, vi taler om her, jo ikke er medlemmer af EU i 2002 og 2003?
De bliver det faktisk først i 2004, og man kan se, at i 2002 og 2003 er tilsagnsrammen reduceret fra 1,4 mia. kr. til 550 mio. kr. fra den nye regerings side.
Det er da en nedprioritering, der vil noget.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-30:
Det er altså utroligt, at ganske simple tal kan hidse sindene så voldsomt op i betragtning af, at regeringen selv har lagt alle tallene frem.
Det er fuldstændig åbent for enhver, hvad det er, der foregår, nemlig at regeringen siger: Der sker noget nyt, i og med at en række lande overgår fra at være ansøgerlande til at være medlemslande, og disse lande vil altså fra 2004 modtage en ganske betragtelig støtte fra EU.
Vil hr. Jeppe Kofod virkelig forlange, at regeringen bare skal køre videre, som om intet var hændt?
Hvad er det for en måde at omgås skatteborgernes kroner på?
Vi reducerer de nye tilsagn, og så vil vi gerne forhandle med Folketingets partier om, hvordan vi skal tilrettelægge Øststøtten fra 2004 og fremover.
Det er da en fair fremgangsmåde.
Og alt imens det sker, har vi altså et aktivitetsniveau
i Østeuropa, som faktisk ligger en anelse over niveauet fra dengang, hr. Jeppe Kofods parti var i regering.
Jeppe Kofod (S), 2002-04-30:
Hvis den forrige regering ikke havde finansieret en tilsagnsramme på 1,3 mia. kr. til Øststøtteprojekter i 2001, og en del af pengene bliver udbetalt i 2002 og 2003, havde den nye regering jo kun haft 550 mio. kr. til Øststøtteprojekter.
Det tal skal jeg bare bede statsministeren bekræfte.
Det, man skal sammenligne, er jo: Hvad er der givet af tilsagn af den nye regering til Øststøtteprojekter i 2002, hvad gav den forrige regering tilsagn om i 2001, og hvad havde er der afsat på 2002/2003 finanslovforslaget til Øststøtte?
Det er de tal, der er interessante, og her må man konstatere, at det, statsministeren siger, nemlig at man ikke sparer på Øststøtten, ikke er det samme, som regeringen gør. Man sparer gigantisk på Øststøtten: 1.700 mio. kr. over 2 år.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-30:
For det første: Der sker aldeles ingen nedprioritering, der sker en opprioritering, fordi aktivitetsniveauet er større i 2002 og 2003, end det var i 2001.
For det andet: Regeringen bryder aldeles ikke nogen aftale.
Regeringen har disponeret på finansloven, akkurat som den tidligere regering disponerede på finansloven, uden at spørge forligspartierne.
Men det, regeringen har sagt, er, at for så vidt angår 2004 og fremefter vil regeringen indkalde partierne bag den gamle aftale om Mifresta-rammen til drøftelser om: Hvad skal der ske, når ansøgerlandene overgår til at blive medlemslande?
Jens Rohde (V), 2002-04-30:
Frygter hr. Kamal Qureshi ikke, at medicinalindustrien vil se det her som en glimrende anledning til, at medicinpriserne kan presses op?
Det er måske netop et af de områder, hvor man ved på forhånd at love, at der kommer gratis medicin til en vis aldersgruppe, medvirker til stigende priser på området.
Jeppe Kofod (S), 2002-04-30:
Er det ikke rigtigt, at de aktiviteter er finansieret ved tilsagn fra den forrige regering i 2001?
Det er det første spørgsmål.
Det andet er så, at når man læser op fra Ritzau, at han, statsministeren, afviser blankt, at regeringen bryder aftalen og sparer på Øststøtten, så kan man jo altså sige, at det at bevilge 1,3 mia. kr. i 2001 og så i 2002 kun at bevilge 550 mio. kr. til Øststøtte er da en gigantisk forskel på 750 mio. kr. i forhold til den forrige regering.
Det er lige præcis der, hvor statsministeren gør sig skyldig - og jeg tror ikke engang, det er en fortalelse - i bevidst at prøve at sige, at den nye regering ikke nedprioriterer det område.
Det gør den desværre.
Jeg vil prøve at få lidt klarhed over sagen om Øststøtte, som i virkeligheden er meget simpel.
Nu har vi fået frem her i dag, og det er altså en tilståelsessag, at i forhold til den forrige regering har den nye regering altså sparet i 2002 og 2003 1.700 mio. kr. på dansk Øststøtte, 1.700 mio. kr.!
Statsministeren afviste blankt til Ritzau den 23. april, det er ikke særlig lang tid siden, at regeringen bryder aftalen og sparer på Øststøtten.
Hvad var det for en aftale?
Det var, at Danmark skulle fastholde og udbygge sin Øststøtte frem til, at de her lande blev medlemmer af EU.
Det, vi kan konstatere i dag, er altså, at regeringen har brudt løftet, at statsministeren har sagt ét og gjort noget andet, at man sparer 1.700 mio. kr. i 2002 og 2003 på Øststøtten.
Det vil jeg gerne have statsministerens kommentar til.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-30:
Det siger sig selv, at Danmarks Radio i sin formidling skal leve op til de krav, der i øvrigt gælder i lovgivningen, hvor
både grundloven og anden lovgivning jo stiller krav til, hvad skal vi sige, rammen for de ytringer, der fremsættes.
Jeg har ikke set den pågældende udsendelse, men jeg har ikke på det foreliggende grundlag nogen som helst anledning
til at tro, at der fra Danmarks Radios side er sket nogen overtrædelse af lovgivningen, eller at Danmarks Radios disposition skulle være i strid med Danmarks Radios public service-forpligtelser.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Per Dalgaard (DF), 2002-04-30:
Finder statsministeren, at det er i overensstemmelse med Danmarks demokratiske tradition, at Danmarks Radio skal formidle en antidemokratisk, antivestlig organisations og kulturs måde at køre et samfund på og prædike antidemokrati i den stil, som islam gør?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-30:
Jeg er nok nødt til at understrege, at jeg ikke har myndighed til som statsminister at blande mig i Danmarks Radios programvirksomhed, men min umiddelbare vurdering er, at den pågældende disposition fra Danmarks Radios side i hvert fald ikke på nogen måde strider mod Danmarks Radios public service-forpligtelser, så jeg har ingen anledning til at kritisere Danmarks Radio for den disposition.
Per Dalgaard (DF), 2002-04-30:
Den 26. april i sidste uge, Store Bededag, så jeg til min skræk og rædsel i programoversigten for Danmarks Radio
, at man ville sende en muslimsk gudstjeneste.
Jeg vil gerne spørge statsministeren, om han mener, det er Danmarks Radios opgave at sende og medvirke til at udbrede islam i Danmark, specielt set i lyset af de begivenheder, vi
har været vidne til specielt i den sidste tid, hvor i hvert fald én gruppe ikke finder sig for god til at opfordre til mord m.v.
Christian H. Hansen (DF), 2002-04-30:
Jeg forstår sagtens det der med, at det er bredere.
Det, jeg spørger til, er: Fru Sandy Brinck repræsenterer Socialdemokratiet, Socialdemokratiet sad i den tidligere regering, og Socialdemokratiet leverede en justitsminister.
Den justitsminister fremlagde ved debatten sidst ingenting på området, og så er det, jeg spørger: Hvorfor gjorde man ikke det, når det nu viser sig i dag, at det er så vigtigt?
Hvorfor tog man så ikke initiativet, da man havde regeringsmagten og kunne have fået det her brede igennem?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-30:
Ja, nu er der jo tale om en tilståelse fra statsministerens side, nemlig at det er en nedskæring.
Hvad er forskellen mellem det, der var sidste år, og det, man ender på i år og næste år?
Det synes jeg da statsministeren skylder at kunne oplyse til Folketinget, især når statsministeren hævder, det står i hans egen publikation.
Jeg vil så gøre statsministeren opmærksom på, at det gør det rent faktisk ikke.
Man kan regne og analysere sig frem til det, når man kender baggrunden for tallene.
Ja, det kan man.
Men det står der ikke, så statsministeren gemmer sig stadig væk bag tallene.
Jeg vil bede statsministeren læse op fra sin publikation
helt præcist med sidetal og linje, hvor de tal står, som statsministeren så hårdnakket påstår står der.
Men det gør de ikke, må jeg sige til statsministeren.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-30:
Nu bruger hr. Jørn Jespersen igen det her ord, at jeg i dag har indrømmet, som om det er noget, regeringen har skullet trækkes til.
Jeg har aldeles ikke indrømmet noget som helst; vi har selv lagt det frem.
Vi har selv lagt det frem i 11 sider her, hvor hr. Jørn Jespersen og andre kan læse alle tallene.
De er lagt frem af regeringen selv, og derfor er der ikke tale om, at jeg står og indrømmer noget, som jeg ikke tidligere har villet indrømme. Jeg har sagt flere gange, og nu gentager jeg det: Ja, det er da rigtig nok, at regeringen har foretaget en reduktion i omfanget af nye tilsagn.
Men det er der ingen uenighed om.
Jeg gentager bare, at når vi kigger på, hvad der er i gang af aktiviteter i Østeuropa, så er der altså aktiviteter i gang i både 2002 og 2003 i et omfang af 1,9 mia. kr. om året, og det er mere end i 2001.
Jørn Jespersen (SF), 2002-04-30:
Bag den megen snak står trods alt den kendsgerning, som også statsministeren har indrømmet i dag, at rammen for nye tilsagn er sat ned.
Det, vi bare mangler at få helt præcist at vide for at være sikker på, at statsministeren har det fulde overblik, er: Hvad er det sat ned fra, og hvad er det sat ned til?
Hvad var tidligere rammen for nye tilsagn, f.eks. det, der blev bevilget på finansloven for 2001, eller det, der stod i den tidligere regerings finanslovforslag for år 2002?
Hvad var da rammen for nye tilsagn, og hvad er det sat ned til?
Tallene, vil jeg sige til statsministeren, ville det være dejligt at få frem.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-30:
Overhovedet ikke.
Hr. Jeppe Kofod har kunnet læse det allerede i den publikation her på side 4, den publikation, som jeg nu flere gange har vist hr. Jeppe Kofod. På side 4 kan hr. Jeppe Kofod se de tal, som jeg tidligere refererede over for hr. Keld Albrechtsen.
Så jeg har aldeles ikke indrømmet noget som helst.
Det, jeg har sagt, når jeg har været på besøg i Østeuropa, og det, jeg har sagt til danske medier, holder fuldstændig.
Det er fuldstændig i overensstemmelse med sandheden, nemlig at regeringen ikke blot fastholder niveauet
Det er kendsgerningerne, må jeg sige til hr. Jeppe Kofod.
Anders Møller (V), 2002-04-30:
Jeg har tidligere her fra talerstolen redegjort for, hvorfor Venstre ikke mener, vi vil anvende 140 mio. kr. til den prioritering, som er indeholdt i forslag.
Når jeg går på talerstolen nu, er det alene for at dyrke den vinkel, som hr. Kamal Qureshi rejser her, nemlig hvorvidt en gratisordning vil medføre et stigende forbrug.
Naturligvis vil den det.
Her tænker jeg såmænd ikke så meget på, at lægerne vil ordinere mere medicin, dersom prisen er nul kroner, end hvis den koster et anseligt beløb, men på det faktum, at ting, man har betalt for, har man måske et mere kærligt og nært forhold til end til dem, der kommer gratis.
Der er jo eksempler på, at gratis medicin glemmer man ofte i sommerhuset, eller man udnytter ikke rationerne fuldt ud, for man kan jo blot gå ned og hente medicinen igen på apoteket.
Hvis hr. Kamal Qureshi ikke tror på det, jeg her fremlægger, kunne man jo overveje at kaste et blik på den forsøgsordning, der blev gennemført for nogle år siden, hvor der netop blev udleveret gratis receptpligtig insulinmedicin.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-30:
Jeg kunne slet ikke forestille mig, at det var noget så simpelt som det tal, hr. Keld Albrechtsen nu så flittigt har efterlyst, for det kan enhver jo læse sig til.
Jamen så skal jeg gerne give tallet.
Jeg vil gerne give tallet, for der er slet ikke nogen uenighed om tallene.
For 2002 og 2003, altså for to finansår, har regeringen samlet afsat 1,1 mia. kr. i nye tilsagn.
Det vil altså sige, at frem til, at ansøgerlandene forhåbentlig bliver medlemslande, er der altså nu afsat 1,1 mia. kr. i nye tilsagn.
Til sammenligning blev der for ét år, altså finansåret 2001, af den tidligere regering afsat 1,3 mia. kr. i nye tilsagn. Altså de tal er fuldstændig klare, men de understreger kun, hvad jeg har sagt flere gange: Ja, regeringen har reduceret rammen for nye tilsagn, simpelt hen fordi landene forhåbentlig kommer til at blive medlemmer af EU, og så er det meget logisk, at så reducerer man rammen for nye tilsagn.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-04-30:
Jeg bliver nødt til at spørge Dansk Folkepartis ordfører, om ordføreren har den opfattelse, at nøgne kvinder på museer drejer sig om pornografi.
Det er altså ikke på det niveau eller på den måde, jeg opfatter hele dette vigtige emne, og debatten i dag drejer sig altså ikke om malerier af nøgne kvinder på museer!
Christian H. Hansen (DF), 2002-04-30:
Jeg skylder fru Bodil Kornbek at sige, at debatten i 2000 endte i ingenting, men i dag sker der noget.
I dag er der et flertal for en vedtagelse, og det vil sige, at området bliver rykket, og at der bliver taget nogle initiativer nu.
Så er der lige benævnelsen »det offentlige rum«.
Det er jo netop den, der gør det meget svært.
Hvad er pornografi i det offentlige rum
Er det et kunstmuseum, hvor der er et nøgenbillede af en kvinde?
Grænsen er svær at sætte.
Jeg synes, at den artikel, der var i B.T. i går, var et ganske godt udtryk for noget af det, som Kristeligt Folkeparti har med i sit vedtagelsesforslag.
Der er faktisk undersøgt ting på området, og det, som ligger i forslaget fra Dansk Folkeparti, Venstre og De Konservative, kan sagtens være med til at røre ved noget i denne debat.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-04-30:
Som ordføreren for Dansk Folkeparti også gjorde opmærksom på, er det jo anden gang, vi har en debat om dette område, og derfor havde jeg også en forestilling om, at der måske var noget mere konkret denne gang.
Men jeg vil gerne på vegne af Kristeligt Folkeparti, SF og Enhedslisten fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »Folketinget ser med stor alvor på pornoficeringen af det offentlige rum og pornografiens påvirkning af unges opfattelse af sex, samvær og kønsroller.
Folketinget mener ligeledes, at børn og unge skal beskyttes mod pornografi og udrustes bedre til at vurdere den pornografi, de møder.
Folketinget opfordrer på den baggrund regeringen til - snarest at iværksætte en undersøgelse, der kan vise, om og i givet fald hvordan pornografi og den stigende seksualisering i blandt andet TV, blade og på Internettet påvirker unges opfattelse af sex, samvær og kønsroller, - at sikre en effektiv håndhævelse af de eksisterende regler vedrørende beskyttelse af børn og unge mod pornografi, - inden 1. november 2002 at fremlægge en redegørelse vedrørende den aktuelle og fremtidige beskyttelse af især børn og unge mod pornografi i det offentlige rum og - at indgå aftaler med de relevante brancheorganisationer om udøvelse af selvkontrol vedrørende billedporno i det offentlige rum«.
Christian H. Hansen (DF), 2002-04-30:
Nu er det sådan, at jeg lige for lidt siden læste et forslag til vedtagelse op, som pålægger regeringen nogle ting og samtidig pålægger regeringen at komme med et resultat af de undersøgelser, den nu sætter i gang, og det er jo klart, at det vil udløse en plan på området.
Der er specielt den pind, jeg har været fortaler for i medierne, om, at børn under 15 år ikke bliver direkte konfronteret med materialet i kiosker m.v., så det bliver jo noget, regeringen løfter på området.
Det, man selvfølgelig også kunne drage ind i debatten, er den debat, der har været om tv, internet osv.
Det mener vi måske er for tungt at tage med i dag, for der er mange ting, der skal undersøges i den forbindelse.
I den tidligere debat kom det jo også klart og tydeligt frem fra den tidligere justitsminister, at netop med hensyn til internettet bliver det utrolig svært at gøre noget.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-04-30:
Jeg vil gerne takke Dansk Folkepartis ordfører for at ville rejse denne debat, som vi jo finder meget vigtig i Kristeligt
men jeg vil også gerne spørge ordføreren, hvilke helt konkrete handlinger Dansk Folkeparti havde forestillet sig på området.
Jeg sidder og har en forventning om, at netop Dansk Folkeparti simpelt hen har en plan, og jeg kunne godt tænke mig at få lov til at blive indviet i den.
Christian H. Hansen (DF), 2002-04-30:
Jeg vil gerne have lov til at starte med at takke for ministerens indlæg.
Det er sådan, at vi i november 2000 havde lidt den samme debat her i Folketingssalen.
Da var der overhovedet ikke vilje til at rykke sig fra den tidligere regerings side.
Men jeg kan fornemme på ministerens tale, at her er klart åbnet op for, at man går ind og kigger på det, og det er jeg meget positiv, glad og måske lidt overrasket over.
Grunden til, at debatten bliver rejst, er jo, at det stadig væk er et problem, og at det stadig væk er noget, der er blevet diskuteret meget.
Der er også en grund til, at B.T. eksempelvis i går kunne lave en længere artikel, der hed »7-årige har sex på hjernen«.
Det har også lidt med det emne at gøre, som vi drøfter her i Folketinget.
Så det er et stigende problem. Der er heller ingen tvivl om, at når vi har debatten, skal vi også have draget forældreansvaret med ind. Selvfølgelig har forældrene også et ansvar.
Det er dem, der opdrager og ligesom vejleder deres børn.
Jeg må sige, at jeg og Dansk Folkeparti ikke synes, at det er særlig korrekt, at man gør det. Så jeg håber også, at debatten her kan være et signal til de magasiner om, at det får man rettet op på; det ser vi ikke i fremtiden.
Noget andet er jo, at det stadig væk er sådan, at hvis Susanne eller lille Peter skal ind og købe en slikpind, så er pornografien nede i højde på disken og lige ved siden af; her har vi de pornografiske materialer til at stå.
Jeg mener, at det giver børn og unge et forkvaklet indtryk, at det er noget af det, de først bliver konfronteret med, når de f.eks. køber en rød slikpind.
Det synes jeg er ganske usmageligt.
Men jeg må sige, at ministerens redegørelse har været tilfredsstillende.
Meget mere tilfredsstillende end den redegørelse, vi fik i 2000, hvor der ikke var lagt op til at tage nogen konkrete initiativer.
Ministeren nævnte også, at der er en del regler på området, og fremhævede en sag om et katalog, der var blevet omdelt.
Der er selvfølgelig nogle ting, som fungerer godt allerede nu, vi mangler bare lige at få kigget på nogle af de sidste ting, og det kan jeg forstå at justitsministeren er villig til.
Derfor vil jeg gerne på vegne af Dansk Folkeparti, Venstre og De Konservative fremsætte følgende:
Forslag til vedtagelse
»Folketinget har noteret sig justitsministerens redegørelse
om det strafferetlige værn mod at blive konfronteret med anstødeligt og utugtigt materiale med pornografisk indhold.
Folketinget har også noteret sig justitsministerens tilkendegivelse om, at ministeren sammen med politi og anklagemyndighed vil vurdere behovet for en nærmere præcisering af udstrækningen af det strafferetlige værn.
Endelig har Folketinget noteret sig ministerens holdning
om, at alle må tage et ansvar, hvis vi i videst muligt omfang skal undgå, at ikke mindst vores børn bliver konfronteret med pornografi.
Idet Folketinget kan tilslutte sig det ovennævnte, opfordres regeringen til, - at oplyse Folketinget om resultatet af den ovennævnte vurdering, når denne er afsluttet og - at arbejde for klarere regler, så unge under 15 år ikke bliver konfronteret med pornografiske materialer i kiosker med videre.«
Christian H. Hansen (DF), 2002-04-30:
Begrundelsen for denne forespørgsel er, at billedpornografien langsomt, men sikkert har sneget sig ind overalt.
Efterhånden er det umuligt for vores børn og unge at undgå billeder med seksuelt indhold, når de f.eks. læser ungdomsblade og magasiner.
Ofte drejer det sig om så stærke og bizarre billeder, at de for blot få år siden ville have været henvist til egentlige pornomagasiner og -blade.
Det er åbenlyst for enhver, at den hårde porno ikke hører hjemme i almindelige blade og tidsskrifter.
Der skal derfor være en mulighed for at vælge fra.
Samtidig er det Dansk Folkepartis opfattelse, at blade med pornografisk indhold alt for ofte i kiosker er placeret på en måde, hvor børn ikke kan undgå at se dem.
Naturligvis må det være sådan, at vores børn ikke på denne måde bliver konfronteret med de anstødelige billeder. Det mediebårne sexovergreb på børn og unge bør derfor også standses, eventuelt ved et lovindgreb, som kan henvise pornografien til medier, hvor den rettelig hører hjemme, nemlig i pornoblade, -magasiner og -film, der sælges og som sådan købes af folk, der på forhånd har truffet et klart og sikkert valg.
Jeg ser frem til at høre justitsministerens bemærkninger
til denne forespørgsel
Besvarelse