runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steen Gade (SF), 2005-06-14:
Jeg vil dementere, at jeg skulle være særlig bekymret.
Det er nu ikke noget, der ligger til mig.
Derimod er jeg helt uenig, og det er noget helt andet, med Venstres ordfører om, at der skulle være nogen særlig sikkerhed i, at et planlægningsinstrument skal være løst, ikke skal være bindende.
Det er meget svært at forstå andet, end at vi kommer i en situation, hvor vi ikke har den bindende sikkerhed.
Vi har et eksisterende instrument.
Jeg ville gerne være med til at lave det instrument om.
Det kunne godt være rullende planer, men de skal bare være bindende, og de kunne godt være mere strategiske end det system, vi har i dag.
Jeg synes faktisk, at vi misser en chance her, for jeg er dybt bekymret over, at hele planlægningsinstrumentet bliver så svækket eller nærmest forsvinder, når det gælder det åbne land og en række andre ting her.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-06-14:
Det er jo en misforståelse at sige, at planerne ikke vil være bindende.
De vil jo være bindende.
Når den enkelte kommune vedtager dem, så er de bindende.
Men det, hr. Steen Gade vil have, er, at det er det regionale led, der skal bestemme.
Der er vi uenige.
Jeg synes, det er fint, det regionale led kan komme med nogle ideer, nogle planer, og de bliver så bindende, når kommunerne og regionerne sammen kan finde ud af, hvordan de skal realiseres i det decentrale led.
Derfor må jeg sige igen, at det jo ikke er sådan, at de ikke er bindende.
De vil være bindende, men det er det decentrale led, altså kommunalbestyrelserne, der vedtager dem.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-06-14:
Men det, der også er hensigten med lovforslaget her – jeg går ud fra, at hr. Martin Lidegaard har læst det – er netop at staten efter aftale får en mere aktiv rolle M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4549 Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM
for at sikre det overordnede planhensyn.
Det er vigtigt, at man ligesom ovenfra siger, hvor man f.eks. vil lægge butikscentrene henne.
Det er jo det overordnede planhensyn, og det er vigtigt, at man har det for øje, når man laver de her ændringer.
Derfor har det været vores intention at have det overordnede planhensyn og også have den bemyndigelse til, at ministeren – sikkert i samarbejde med Folketingets resterende partier – prøver at se, hvordan vi så kan gøre det med butiksområder.
Hvordan skal de udvikle sig over år?
Det er vigtigt, at det her er fremadrettet, og at vi får det overordnede planhensyn på plads.
Jeg tror da, at alle er fuldstændig klar over, at vi får tusindvis af synspunkter, som vi skal behandle her i Folketingssalen.
Det kan være almindelige borgere, det kan være interesseorganisationer, det kan være hvem som helst, som afgiver et synspunkt.
De bliver alle sammen behandlet seriøst, går jeg ud fra, af alle folketingsmedlemmer.
Derfor siger jeg bare, at man ikke kan forvente, at alle synspunkter også kommer med i lovgivningsarbejdet, og derfor må selv hr. Torben Hansen erkende, at fordi man kommer med et synspunkt, er det ikke sikkert, at det lige er at finde i lovforslaget efterfølgende.
Sådan er det for alle, uanset om man er Strukturkommission, om man er privatperson, eller om man er en interesseorganisation.
Men vi har set på dem.
Vi har så ikke haft samme synspunkt, som der ligger i Strukturkommissionens anbefalinger, og det må man jo bare forholde sig til.
Torben Hansen (S), 2005-06-14:
Man kan næsten fristes til at tro, at det, at der er nogle af dem, der har siddet i Strukturkommissionen, der kaldes eksperter, gør, at Dansk Folkeparti, når man har debatten i 2002 in mente, har gjort alt, hvad de kunne, for slet ikke at adoptere noget af det der.
Det må vi jo desværre sige.
Men så rejser der sig et helt andet spørgsmål.
Man har valgt helt legitimt at sige: Det er det her, vi vil.
Vi andre kan ikke forhindre det, regeringen har flertal, den har selvfølgelig ikke ret i det her tilfælde, men det kan vi jo ikke forhindre.
Hvad er det så for en faglig baggrund, der er for den indretning af den kommende planlov, man lægger for dagen her?
Hvor kan regeringen og Dansk Folkeparti pege på et fagligt og sagligt grundlag, der viser, at dette her er den korrekte måde at indrette dansk planlægning på?
M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4548
Jørn Dohrmann (DF), 2005-06-14:
Eksperter udtaler sig dagligt.
Vi ser dagligt, at der er forskellige eksperter, der udtaler sig i forskellige retninger.
Det er jo ikke ligefrem sådan, at det hele er oplyst til punkt og prikke, selv om vi har nogle eksperter, der har udtalt sig.
Det, der har været vigtigt for Dansk Folkeparti i forhandlinger om de her lovforslag, er netop, at staten får en mere aktiv rolle med hensyn til at sikre det overordnede planhensyn.
Så kan man have lige så mange eksperter, man vil, der udtaler sig både i den ene og den anden retning.
Vi kan bare ikke tage hensyn til alle eksperter og lige tilgodese de sætninger, der passer ind i hr. Torben Hansens tekst.
Derfor må man spørge, hvad der er vores overordnede mål.
Det er at tage den overordnede rolle og se på de overordnede planhensyn.
Det har vi gjort med det her lovforslag, og det er vi sådan set glade for.
Det er bare ærgerligt, at vi kan konstatere, at hr. Torben Hansen ikke hilser det velkommen.
Martin Lidegaard (RV), 2005-06-14:
Jeg synes, at hr. Jørn Dohrmann holdt en virkelig tankevækkende tale.
Dels var hr. Jørn Dohrmann nærmest ved at boble over af glæde over alt det, som Dansk Folkeparti har fået igennem her – det synes jeg også er flot, det må jeg sige – dels kunne han fortælle, at det i hvert fald ikke var med baggrund i nogen faglig vurdering eller anbefalinger fra de folk, regeringen havde bedt om at kigge på det her, at man fik sin politik igennem.
Så spurgte hr. Torben Hansen til de faglige begrundelser – det var meget optimistisk, vil jeg sige, at bede om det – men hr. Jørn Dohrmann kom jo med nogle politiske begrundelser, og dem synes jeg bare lige vi skal have helt linet op, så alle ude foran skærmene ved, hvad det egentlig er, det her handler om.
Man nævnte nemlig de store butikscentre som et eksempel.
Er det rigtigt forstået, at noget af det, som Dansk Folkeparti virkelig ser frem til nu, er, at der ikke er alle de her snærende bånd på, hvor man kan lægge butikscentre, Bilkaer osv. – eller sommerhuse for den sags skyld?
Er det rigtigt forstået?
For så synes jeg egentlig, at hr. Jørn Dohrmann skylder sine vælgere at udbasunere, hvor stor Dansk Folkepartis sejrsgang er her.
Carina Christensen (KF), 2005-06-14:
Jeg vil sige, at vi i Det Konservative Folkeparti glæder os over, at det er lykkedes at skabe bred politisk enighed om den fremtidige struktur for ungdomsuddannelserne.
Vi får nu en ny effektiv struktur, hvor alle ungdomsuddannelserne er samlet i staten, og vi får også fjernet de nuværende barrierer for samarbejde mellem institutionerne, som skyldes, at de i dag har forskellige myndighedsansvar, forskellige regelsæt og forskellige økonomistyringssystemer.
Med den her nye og forhåbentlig forbedrede struktur vil vi formentlig være bedre rustede til i fremtiden at sikre alle unge et fleksibelt, sammenhængende og lokalt forankret udbud af ungdomsuddannelser.
Der skal, som det fremgår af debatten, nu gennemføres en grundig styringsanalyse af ungdomsuddannelsernes overgang til statsligt selveje, herunder udformningen af den fremtidige taxameterfinansiering.
I Det Konservative Folkeparti lægger vi i den forbindelse meget vægt på, at det sikres, at de små institutioner i udkantsområderne kan overleve.
Men som det også er fremgået her i dag, er det heldigvis noget, der er bred politisk konsensus om.
Det her er i det hele taget et af de lovforslag i kommunalreformen, hvor vi får en markant forbedring af tingenes tilstand.
Vi ser i hvert fald frem til, at institutionerne vil bruge deres nye struktur til at danne nogle nye og spændende institutionssamarbejder.
Vi støtter de ændringsforslag, som undervisningsministeren har stillet, og vi støtter selvfølgelig også fortsat L 106 i dets helhed.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2005-06-14:
Jeg skal blot spørge Venstres ordfører, om det er sådan, at vi her ved andenbehandlingen kan få lidt at vide om, hvordan økonomien hænger sammen i den her reform.
Jeg synes jo, det er bemærkelsesværdigt, at man vedtager en lovgivning i den her rækkefølge, hvor man først vedtager en struktur og derefter begynder at tale om økonomi, vel vidende at økonomien alt andet lige er ret væsentlig for, hvordan en ungdomsuddannelse kommer til at se ud.
Så jeg vil gerne bede Venstres ordfører sige lidt om økonomien og sige lidt om taxametersystemet, for mig bekendt står der ikke meget om det i den lovgivning, der bliver behandlet i dag.
Desuden skal jeg bede Venstres ordfører bekræfte, at de institutioner, der har statsligt selveje, eksempelvis handelsskolerne, har en gennemsnitlig højere klassekvotient end de ungdomsuddannelsesinstitutioner, der ikke er underlagt statsligt selveje.
I samme forbindelse skal jeg bede ordføreren sige lidt om, hvorfor det er, man vælger den model, som vi ved er den værste.
Vi har relativt gode forhold på gymnasierne, hvis vi sammenligner dem med handelsskolerne, så hvorfor tilpasse det hele handelsskolerne i stedet for at gøre det omvendt?
Anne Baastrup (SF), 2005-06-14:
Jeg kan forstå, at det var den triste oplysning, at der i virkeligheden ikke er kommet noget som helst håndfast fra trafikministeren, og det var faktisk også min frygt.
Så har jeg et andet spørgsmål om noget, som også har undret mig lidt.
Hvad er grunden til, at det her lovforslag skal gennemføres i denne samling i stedet for til efteråret, al den stund loven først skal træde i kraft på et senere tidspunkt end kommunalreformen som sådan?
Hvis det var, man havde udsat det, havde vi jo også haft rammen for det.
Så havde vi vidst, hvad der i øvrigt var af penge og styreform i det.
Hvad er den konkrete grund til, at det skal hastes igennem, andet end at der så ikke rigtig er nogen, der opdager, at det bliver gennemført?
Carina Christensen (KF), 2005-06-14:
Jeg synes nu, det er forkert at sige, at vi har hastet det her lovforslag igennem.
Jeg synes, vi har haft en meget grundig og lang drøftelse, ikke mindst i Uddannelsesudvalget.
Vi har haft mange deputationer inde, og alle har haft mulighed for at give deres besyv med.
Jeg er faktisk meget glad for, at vi gennemfører lige netop det her lovforslag som en del af kommunalreformen.
Som jeg også sagde i mit ordførerindlæg, mener jeg rent faktisk, det er et af de tiltag i kommunalreformen, hvor der sker en markant forbedring af tingenes tilstand.
Det, der sker nu, er, at vi får harmoniseret styringsstrukturen for alle ungdomsuddannelser.
I dag er det sådan, at de mange forskellige ungdomsuddannelser, vi har, har forskellige regelsæt, forskellige myndighedsansvar og forskellige økonomistyringssystemer.
Alt det bliver nu harmoniseret, det bliver ensrettet, og de får optimale muligheder for at samarbejde og udnytte hinandens ressourcer tværfagligt osv. osv.
Jeg tror, det bliver spændende at følge, hvordan ungdomsuddannelserne udvikler sig i fremtiden.
Nu har vi i hvert fald givet dem alle de strukturelle muligheder, og så er det så op til dem selv at udnytte dem bedst muligt.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2005-06-14:
I disse EU-tider kan jeg ikke lade være med lige at komme herop og snakke lidt om harmonisering, for hvorfor er det sådan, at man altid skal harmonisere det, der er værst?
Først og fremmest kan jeg ikke forstå, at man synes, det er positivt at tage ordet ensretning i sin mund, men vi kan måske godt nå frem til en eller anden enighed om, at det er en god idé, at ungdomsuddannelserne ligger under det samme strukturelle niveau.
Hvis man kigger på de undersøgelser, der er lavet for handelsskolerne, viser det sig jo, at klassekvotienterne på handelsskolerne er ringere end i gymnasiet.
Og så taler man om harmonisering, hvor man tager de bedst fungerende ungdomsuddannelser og lægger dem ind under de ringest fungerende ungdomsuddannelsers strukturniveau.
Carina Christensen (KF), 2005-06-14:
Der er i hvert fald ingen tvivl om, at Enhedslisten ikke er så glad for taxameterstyring.
Vi har ikke de store problemer med taxameterstyring, og vi mener rent faktisk også, at det er den rigtige model, der er valgt.
Man kunne have valgt en anden model, det anerkender jeg, men vi tror på, at den bedste måde at fremtidssikre ungdomsuddannelserne på er ved at lave den her model, hvor vi samler dem i staten.
De får taxameterstyring, de bliver lagt ind under den samme myndighed, og de får et ensartet regelsæt.
Jeg skal nok lade være med at bruge ordet ensartet; de får et fælles regelsæt.
De får et fælles økonomistyringssystem, der gør, at de har optimale muligheder for at samarbejde og lave nogle spændende nye institutioner forhåbentlig til fordel for de unge.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2005-06-14:
Det undrer mig sådan set ikke, at de borgerlige partier ikke har noget problem med at skærpe uddannelserne.
Så sent som i dag hører vi statsministeren på den ene side sige, at vi skal søreme bekymre os om fremtidens folkeskole, samtidig med at vi kan læse i dagens aviser, at man endnu en gang har indgået en kommuneaftale, hvor antallet af kroner pr. elev falder.
Den der forvirring, der er i den borgerlige lejr, er jeg helt bekendt med.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvorfor man mener, at taxameterstyring er en god idé.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvorfor man mener, at det præcis skal være på det statslige niveau, at tingene skal samles.
For vi er jo enige om, at de skal samles, men vi er bare ikke enige om niveauet.
Der er sådan set ikke noget nyt i, at der står en borgerlig ordfører og siger: Vi mener det, der står i lovforslaget.
Nej, det kan jeg godt regne ud.
Det, jeg godt kunne tænke mig at vide lidt om, er, hvorfor de mener det.
For alt talmateriale om det her viser, at det suverænt er den dårligste model for ungdomsuddannelserne.
Så hvis det, det handler om, er, at man gerne vil have et indirekte håndtag til nedskæringer, så sig det dog, i stedet for at vi skal til at føre talkrig på også det her område.
Fremlæg dog fakta, så vi kan diskutere, hvad vi skal gøre med prioriteringen af det her samfund.
Carina Christensen (KF), 2005-06-14:
Der er sket noget under forhandlingerne.
Der har været rettet en henvendelse til Trafikministeriet om, hvorvidt de vil tage en dialog med trafikselskaberne om, hvordan de selvfølgelig skal sikre, at der også vil være busforbindelser, tog osv. ud til gymnasierne, også i udkantsområderne.
Én ting er, at vi sikrer udkantsgymnasierne, men vi skal også sikre, at man rent faktisk kan blive transporteret derhen.
Det er en prioritet.
Det er så ikke noget, der ligger i Undervisningsministeriets regi, sådan som jeg har forstået det.
Page 4561
Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM er jo også min kollega.
Jeg vil da i hvert fald holde ham fast på det og sørge for, at det selvfølgelig også bliver bragt i orden.
Jeg synes egentlig, at jeg har svaret på det, men jeg gør det gerne igen.
Det, vi går ind for, og det, vi nu opnår, er, at vi får en ny og effektiv struktur, hvor alle ungdomsuddannelserne er samlet i staten, og det synes vi er godt, for der lå mange i forvejen.
Nu samler vi dem alle sammen i staten.
Samtidig får vi fjernet de barrierer, der i dag er for institutionernes interne samarbejde, fordi de er underlagt forskellige myndighedsansvar, forskellige regelsæt og har forskellige økonomistyringssystemer.
Det får vi nu gjort op med.
Vi mener, at taxameterstyringen er den rigtige model, der vil fremtidssikre ungdomsuddannelserne bedst, og vi mener, at det er det rigtige sted at placere ansvaret, nemlig i staten.
Det er altid dejligt, at vi kan rejse et par fynske sager heroppe, fra en fynbo til en anden.
Det er hundrede procent rigtigt: Jeg kan bekræfte, at der ikke er tale om et spareforslag.
Det her lægger op til, at det skal være udgiftsneutralt.
Med hensyn til den her analyse, der skal laves, og som forhåbentlig bliver færdig til august, er vi selvfølgelig indstillet på, at det skal være en grundig og meget omfattende analyse, hvor vi kigger på ungdomsuddannelserne som helhed.
Vi kan også godt gå ind og analysere taxametersystemet i dets helhed, og er der steder, hvor det er helt oplagt, at vi kan gå ind og ændre for at forbedre det, så ser vi da også meget positivt på det.
Så spørger hr. Carsten Hansen, om vi her vil love, at Socialdemokraterne bliver inddraget i den fremtidige udformning af taxametersystemet.
Der er netop indgået en stemmeaftale, hvor vi er enige om, at vi skal tale sammen, når analysen foreligger.
Men vi har jo netop sagt, at vi ikke vil love hinanden, at vi også skal blive enige om den endelige udformning.
M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4563
Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM
Carsten Hansen (S), 2005-06-14:
Jeg vil godt starte med at takke for tilkendegivelsen.
Det, der er afgørende vigtigt, er de principper, man udmønter taxameteret efter, og det er selvfølgelig det, vi skal diskutere på baggrund af analysen.
Men det er klart, at vi allerede nu har fastlagt en række principper for grundfinansieringen også i forhold til de små gymnasier.
Men det, der er vigtigt for os, er at få den tilkendegivelse om, at man i Det Konservative Folkeparti anser det for vigtigt, at den forligspartner, der er med i gymnasieforliget, og den aftale, vi nu har på gymnasieområdet, opretholdes og sikres, for vi er jo i den situation, at vi havde ønsket at få en fælles aftale, hvor vi også gik videre.
Vi kunne ikke komme længere i forhandlingerne.
Derfor er det vigtigt for os at få den tilkendegivelse om, at Socialdemokratiet er med i de forhandlinger, der kommer her og nu.
Carina Christensen (KF), 2005-06-14:
Jeg kan bekræfte, at der er indgået en stemmeaftale, hvor vi er enige om, at når styringsanalysen foreligger, så sætter vi os sammen og ser, om vi kan nå til enighed om den fremtidige udformning af taxameterstyringssystemet.
Men jeg vil til gengæld gerne sige, at jeg ikke tror, at vi får svært ved at nå til enighed.
Som jeg har hørt det her i dag, er det egentlig fælles bekymringer, vi har, nemlig bl.a. at sikre udkantsområderne.
Så jeg forudser faktisk ikke, at vi får de helt store problemer.
Vi går i hvert fald konstruktivt ind i forhandlingerne.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-06-14:
Derfor forstår jeg ikke, hvorfor spørgsmålet er, hvor de medarbejdere er henne.
Altså, det er jo ikke sådan nogle udviklingsplaner, der bare falder ned fra himmelen.
Der er nogle, der skal sidde og arbejde med dem, og derfor vil der jo være medarbejdere i regionerne, der kan lave de her planer.
Grunden til, at de ikke er bindende, er jo, at vi netop har den opfattelse, som vi har haft igennem nærmest alle otte lovforslag eller i hvert fald de syv af dem, at vi mener, det er kommunerne, som skal styre det her, men sådan, at det bliver det decentrale led, som bliver det udslagsgivende.
Dermed er jo ikke sagt, at det regionale led ikke kan være perspektivrigt, som hr. Martin Lidegaard selv efterlyser.
Man skal jo ikke modarbejde hinanden, og jeg synes indimellem, at det, vi har set hidtil mellem amter og kommuner, har været lidt for meget modspil i stedet for medspil.
Carsten Hansen (S), 2005-06-14:
Som ene hane i matriarkatet skal det vel være tilladt at blande sig lidt i ordførernes debat.
Jeg vil godt spørge fru Carina Christensen: Er det ikke rigtigt, at der står i lovforslaget, at økonomien er den samme, som den er i dag, altså at det er udgiftsneutralt, og at man bevarer den samme økonomi i gymnasierne, og at der dermed ikke er lagt op til, at det skal være et spareforslag for gymnasierne?
Det andet, jeg godt ville tage fat i, er i virkeligheden den der analysedel, som foregår nu.
Der har jo vist sig en række bekymrede miner, og vi har i Uddannelsesudvalget hørt deputationer sige, at det godt kan være, at kommissoriet er godt nok, men at der altså er nogle bekymringer over, om man kommer nok rundt, og over, om det er nogle gamle analyser, man bruger.
Jeg vil spørge Det Konservative Folkeparti: Er De Konservative indstillet på, at det bliver en omfattende analyse, som inddrager også andre dele af uddannelsesverdenen, så vi får set på taxameteret, hvilket fru Pernille RosenkrantzTheil henviser til?
Derudover er det afgørende for os, at vi får en tilkendegivelse fra De Konservative om, at vi i virkeligheden er fælles; det er fælles gods det her, også når vi skal udmønte principperne i forhold til de små gymnasier, også det i Fåborg.
Anne Baastrup (SF), 2005-06-14:
Under førstebehandlingen af L 106 havde vi en diskussion om, hvordan vi kunne sikre, at trafikselskaberne rent faktisk fik prioriteret hensynet til de små gymnasier.
Vi ved, at der er 40 gymnasier på bekymringslisten.
Vi ved, at der, nu hvor selveje indføres, er stor risiko for, at de små gymnasier bliver klemt.
Hvad så, hvis man ikke samtidig har taget trafikministeren i ed på at skabe sikkerhed for, at trafikselskaberne rent faktisk er forpligtet til at sørge for, at bussen kommer frem?
Har man gjort noget i den sammenhæng?
Jeg kan ikke læse det ud af betænkningen.
Søren Krarup (DF), 2005-06-14:
Jeg vil blot i al korthed markere, at vi naturligvis er med på det forslag, som udgøres af L 106.
Jeg vil ikke, selv om jeg egentlig havde lyst til det, gå ind på at sige, at det måske sker med en spirende utryghed ved, for ikke at sige kritik af den gymnasiereform, der bliver til her efter sommerferien.
Det er i stigende grad gået op for i hvert fald mig, at der er forskellige kritiske punkter ved den, som man måske skal se meget nøje på.
Men med hensyn til L 106: Vi stemmer naturligvis for det.
Som det allerede er blevet nævnt, kan der jo altså stilles nogle spørgsmål til taxametersystemet om, hvad det kommer til at betyde for de små gymnasier, hvor vi noterer os med tilfredshed, at de alle får et grundtilskud.
Alligevel kan vi frygte, at taxametersystemet kunne føre til, at de små gymnasier bliver mere eller mindre overfløjet af de store.
Det håber vi altså at man undgår, ligesom vi også håber, at den lokalbestyrelse, der opstår, ikke vil være for kommercialiseret, men vil være med til at sikre et fagligt niveau, og at den også vil sikre, at de ansatte, rektor og lærere, på gymnasiet får en faglig opbakning, så man ikke risikerer, at der ud fra et succeskriterium sker afskedigelser, som vil forringe netop den saglige undervisning og kvalitet på gymnasiet.
Men vi tilslutter os som bekendt L 106 og stemmer for det.
Tina Nedergaard (V), 2005-06-14:
Tak for den korte kommentar.
Nu er det jo ikke helt ualmindeligt, at man fastlægger økonomien fra år til år i en institution, men det, der er interessant her, er, at ministeren har indgået en aftale med en række af partierne, som netop tager højde for, at de mindre institutioner kan komme i klemme, for så vidt der ikke er sikret et tilstrækkeligt grundbeløb.
Med ministerens tilkendegivelse af at være opmærksom herpå er vi i Venstre meget trygge med hensyn til at sikre de mindre gymnasiers overlevelsesmuligheder og dynamiske læringsmiljøer.
Med hensyn til handelsskolerne er det korrekt, at der er handelsskoler, der har høje klassekvotienter.
Men hvis man ser på de tekniske skoler, ser man, at der er meget lave klassekvotienter inden for visse fag.
Man kan altså ikke sige noget entydigt om, at den styringsstruktur, vi her laver med L 106 – for så vidt der fortsat er flertal for den – i sig selv fører til højere klassekvotienter.
Tværtimod bliver der større mulighed for at tilrettelægge undervisningen inden for institutionen, som bliver selvejende.