runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-03-30:
Jeg vil selvfølgelig til enhver tid gerne stille op til en diskussion også omkring det her forslag.
Man giver et billede af Folketingets forskellige udvalg, som efter min mening er misvisende.
Udvalgene genererer ikke i sig selv politisk aktivitet, politisk spændstighed, politisk dynamik, politiske resultater.
Udvalgene er fora, hvorigennem aktive politikere, der er viljefaste og visionære, kan udøve politiske aktiviteter.
Men det kræver altså, at der er noget politisk aktivitet.
Det er ikke i sig selv nok, at man har nogle udvalgssekretærer.
Det er ikke i sig selv nok, at man har noget, der hedder et ligestillingsudvalg.
Må jeg ikke minde fru Lone Dybkjær om, hvor tit der er udvalgsmøder, som er ret tomt besat.
Sådan er det jo.
Der er kun politiske aktiviteter og politiske resultater i kølvandet på udvalgene herinde i det omfang, et tilstrækkeligt antal politikere vil det.
Og det kræver et flertal.
Her vil jeg gerne invitere fru Lone Dybkjær, som er medlem af Det Politisk-Økonomiske Udvalg: Lad os tage diskussionen der, lad os sammen der finde og få rejst de hjørner af ligestillingsfeltet, som har behov for at blive rejst.
Det vil jeg meget, meget gerne være med til.
Jeg vil også meget gerne være med til at sikre, at den viden, der hele tiden er et behov for bliver opdateret, bliver opsamlet et sted.
Men jeg synes ikke, vi har brug for mere bureaukrati, som bare giver beskæftigelse til de forskellige sekretærer, som i sig selv ikke kan give nogen politisk dynamik til tingene.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-03-30:
Nu er det beskrevet i beslutningsforslaget, og vi har jo også stået heroppe, vi, der har fremsat det, og har beskrevet, hvad der ligger i det.
Det er et solidt, velkvalificeret, godt arbejdende og aktivt udvalg, vi lægger op til.
Så enkelt kan det i virkeligheden siges.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-03-30:
Nu skal jeg selvfølgelig ikke kloge i, hvordan man arbejder i Enhedslisten, men jeg kan i hvert fald meddele, at i Det Konservative Folkeparti er det ikke sådan, at ligestilling alene angår vores ligestillingsordfører.
Faktisk er det sådan, at vi alle sammen er meget optagede af det her perspektiv.
Der er hele tiden og skal hele tiden være et fokus, og derfor vil jeg meget fraråde, at man laver en konstruktion, hvor man isolerer ligestillingsperspektivet til alene at vedrøre nogle udvalgte ordførere i nogle udvalgte udvalgssammenhæng.
Line Barfod (EL), 2006-03-30:
Jeg er fuldstændig med på, at ligestilling hører under ressortområdet for Det Politisk-Økonomiske Udvalg.
Men det er der mange andre områder der også gør, og derfor har de fleste partier jo også valgt at sætte nogle andre end deres ligestillingsordførere ind, og så supplerer man med ligestillingsordførerne, når der er behov for det, men nogle gange er det altså andre sager, der er i fokus i Det Politisk-Økonomiske Udvalg.
På samme måde som vi på andre vigtige områder heller ikke siger, at dem kan vi nøjes med at have i Det Politisk-Økonomiske Udvalg, som har den tværgående oversigt over mange forskellige emner, men hvor vi siger, at vi er nødt til at have nogle fagudvalg, som har særlig fokus på et område.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-03-30:
Vi er fuldstændig enige om, at ligestillingsperspektivet skal fastholdes, og at det kræver, at vi hele tiden holder temaet i fokus.
Ingen tvivl om det.
Det, vi diskuterer, er alene, hvordan vi gør det mest hensigtsmæssigt og også ubureaukratisk.
Her vil jeg minde fru Line Barfod om, at hun jo netop er blevet formand for Det Politisk-Økonomiske Udvalg, og tillykke med det.
Det kan være, at ordføreren endnu ikke har haft tid til at sætte sig ind i ressortområdet, men det er rent faktisk sådan, at Det Politisk-Økonomiske Udvalg skal beskæftige sig med ligestilling.
Det Politisk-Økonomiske Udvalg kan, ligesom Udvalget for Forretningsordenen, tage tværgående temaer op i forhold til forskellige lovgivninger.
Det beror alene på vilje, initiativ, arbejdskraft og medlemmerne.
Kan ordføreren bekræfte, at det forholder sig sådan?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-03-30:
Når man kigger i bemærkningerne, har vi faktisk meget omhyggeligt skrevet, at det ikke er sådan, at alle sager, der har med ligestilling at gøre, nødvendigvis skal overføres til et ligestillingsudvalg.
Når vi skal have udvalget, er for at have et fokus på ligestilling og for at styrke bevidstheden om ligestilling, og for at det bliver mindre let at smyge sig udenom eller glemme, hvilket jo ofte sker, en ligestillingsvinkel i de enkelte sager.
Mit eksempel med Arbejdsmarkedsudvalget var faktisk ment som et billede på, hvordan man som arbejdsmarkedsordfører ville opleve det, hvis man sad med det her store og tunge område og så havde det spredt ud på en masse forskellige udvalg.
Jeg tror, at de fleste arbejdsmarkedsordførere ville sige til sig selv: Det her går ikke; vi er simpelt hen nødt til at have et fokus.
Jeg mener, at det her er en glimrende måde at gøre det på, og hvorfor dog ikke prøve det?
Vi kunne da sige: Lad os prøve det i et par år og se, om vi ikke kan finde en vej og få det til at fungere i praksis.
Jeg synes, det er lidt synd bare at afvise det.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-03-30:
Nu giver ordføreren mig stikordet til at pege på, at netop arbejdsmarkedet er et af de områder, hvor vi har den helt store ligestillingsudfordring.
Lad mig nævne to eksempler, nemlig barselfonden og den kønsopdelte lønstatistik.
Det er to lovområder, som i den grad knytter sig til arbejdsmarkedet.
Her mener jeg at vi har nået nogle resultater, fordi sagerne er blevet rejst og ekspederet via Arbejdsmarkedsudvalget.
Man har taget holmgange med dem, det handlede om.
Jeg har selv været en af frontkæmperne i de her sager, fordi jeg rent faktisk ønsker, at ligestillingen skal fremmes.
Men vi må da tage slagene der, hvor de hører hjemme.
Og når det er LO og DA, der vrider sig, er det da dem, vi skal kæmpe med, og det foregår nu engang via Arbejdsmarkedsudvalget.
Det ville være alt for nemt at feje os af banen, hvis vi isolerede det til et særskilt udvalg her i Folketinget.
Line Barfod (EL), 2006-03-30:
Jeg er fuldstændig enig i, at vi alle sammen skal holde fokus på ligestilling, og det gør de fleste af os forhåbentlig også, men vi skal også alle sammen holde fokus på retssikkerhed.
Vi skal også holde fokus på det kommunale selvstyre.
Vi skal også holde fokus på økonomien.
Der er mange vigtige emner, vi skal holde fokus på alle sammen, og det kan vi ikke alt sammen nå at gøre lige grundigt.
Det er jo derfor, at vi i Folketinget arbejder med at være ordførere på forskellige områder og have forskellige udvalg, og vi er nødt til, hvis vores arbejde skal fungere, fordi det er så omfattende, at have tillid til, at vi ikke alle sammen sætter os ind i alle sager lige grundigt, men fordeler sagerne imellem os.
Derfor er det vigtigt, at vi har forskellige fagudvalg, der har fokus på forskellige områder.
Jeg mener, det er vigtigt, at vi opprioriterer ligestillingen så meget, at vi får et fagudvalg, der har særlig fokus på det, ligesom vi har et Retsudvalg, der har særlig fokus på retssikkerhed, et Politisk-Økonomisk Udvalg, der har andre tværgående områder, men jo også ser på samfundsøkonomien.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-03-30:
Der har jo været en meget lang diskussion både herhjemme og også i EU-regi om det, der hedder mainstreaming, altså om, at man skal have ligestillingen med i alle faglige områder og have den integreret.
Men jeg tror, at det er en fælles erkendelse hos alle os, der i længere eller kortere perioder har arbejdet med ligestilling, at hvis man ikke samtidig har et fokus, altså hvis man ikke samtidig har et samlende sted, bliver den her mainstreaming meget svag, fordi det viser sig i praksis, at bevidstheden om den ikke er stærk nok til at sikre, at ligestilling virkelig kommer ind, eller også mangler man for megen viden til at få tingene ind.
Man mangler simpelt hen en organisatorisk ramme.
Hvis man nu i stedet for ligestillingsområdet tog arbejdsmarkedsområdet, og hvis man nu forestillede sig, at arbejdsmarkedsområdet var spredt ud på alle Folketingets udvalg, så tror jeg også, at de fleste ville kunne se, at det selvfølgelig ikke går.
Så ville man få en meget svag arbejdsmarkedsindsats, fordi man ikke havde et samlende sted, hvor man kunne debattere det og gå i dybden med det, og hvor borgerne også vidste, at det var her, de kunne henvende sig.
Line Barfod (EL), 2006-03-30:
Det glæder mig, at ordføreren mener det.
Betyder det også, at Dansk Folkeparti vil se positivt på, at vi går videre med at se på, hvad vi også på andre måder kan gøre i forhold til gæld som samfundsproblem, for at se, hvad der kan være af yderligere løsninger, så man også, som flere af høringssvarene peger på, kan se på privat gæld osv. og på, hvad man kan gøre i forhold til at rådgive folk, så de kan komme af med deres gæld og kan få en økonomi, der hænger sammen, og dermed få det overskud, der skal til for f.eks. at komme i arbejde?
Pia Larsen (V), 2006-03-30:
Jeg takker meget for den meget brede tilslutning til dette beslutningsforslag.
Det er jo lidt usædvanligt at stå med et beslutningsforslag og være ordfører, når man samtidig tilhører et regeringsparti, men sådan er proceduren jo.
Formålet med dette forslag har været at ligestille de to udvalg, Udvalget vedrørende Grønlandske Forhold og 21-mands-udvalget vedrørende Færøerne, og den historiske baggrund for 21-mands-udvalget er jo nu på en eller anden måde uaktuel.
Selv om hr. Høgni Hoydal ikke brød sig om argumentationen i begrundelsen i bemærkningerne, er det jo en kendsgerning, at med overtagelsesloven og fuldmagtsloven har man ikke længere behov for de drøftelser, som 21-mandsudvalget blev nedsat på grundlag af.
Dermed skal jeg ikke tage politisk stilling til, hvordan det bliver fremover, men lige nu står Færøerne i samme situation som Grønland, hvad angår Danmark og rigsfællesskabet, og derfor synes vi, Venstre og De Konservative, at der nu er behov for at ligestille de to udvalg.
Fru Louise Frevert var betænkelig og ville først nedsætte det efter et folketingsvalg.
Vi skriver i forslaget, at der ved hver samlings begyndelse skal nedsættes sådan et udvalg, og deri ligger jo ligestillingen.
Jeg vil sige, at jeg ikke har haft særlige overvejelser om det; det er igen et udtryk for, at vi vil gøre det på samme måde som med Grønlandsudvalget.
Fru Pia Gjellerup nævnte, at vi godt kunne indføre de to udvalg i Folketingets forretningsorden.
Det har jeg ikke nogen principiel modstand mod.
Men Grønlandsudvalget har nu den stilling, det har, og det er igen en begrundelse for ligestillingen, men for min skyld kan vi da godt se på det senere.
Til fru Line Barfod vil jeg med hensyn til at få fælles udvalg, og med hensyn til at fru Line Barfod og Enhedslisten hermed støtter den nordatlantiske gruppe, sige, at det har vi ikke taget stilling til nu.
Vi synes som sagt, at der er forskel på Færøerne og Grønland, selv om vi ønsker at ligestille dem.
Men alligevel er de ligeværdige parter i rigsfællesskabet.
Og jeg ved ikke, hvordan det vil virke rent lovgivningsmæssigt og i Folketinget, hvis man skulle behandle både grønlandsforhold og færøforhold i samme udvalg.
Jeg ser ikke noget behov for at samle dem, men det kan da godt være, at det ender med, at det er de samme personer, der stort set sidder i de to udvalg.
Men mange tak for tilslutningen.
Afstemning
Anfinn Kallsberg (FF), 2006-03-30:
Jeg vil også meddele, at jeg støtter dette forslag og vil pointere, at jeg ikke synes, det er et godt forslag at have et fælles udvalg for Færøerne og Grønland, fordi jeg, som det også kommer frem i bemærkningerne her, mener, at der er stor forskel på forholdene mellem Danmark og Færøerne på den ene side og Danmark og Grønland på den anden side.
Og jeg vil sige, at hvis der var et fælles udvalg for både Grønland og Færøerne, ville det absolut ikke være til fordel for Færøerne, det er jeg sikker på.
Derfor vil jeg absolut anbefale dette forslag, og jeg er også enig i, at det 21 mand store Færøudvalg, som vi har i dag, har tjent det formål, som det blev etableret for, så det er på tide, at vi nu får et reelt udvalg, som også kan tage behandlingen af lovforslag vedrørende Færøerne op i det danske Folketing.
Høgni Hoydal (T), 2006-03-30:
Jeg vil egentlig sige mindst muligt om det her forslag.
Derimod vil jeg sige, at jeg ikke kan tilslutte mig motivationerne for forslaget, som bl.a. hr. Helge Adam Møller var inde på, nemlig det med, at man nu har normaliseret forholdet mellem Danmark og Færøerne, at man nu ligesom har afklaret tingene, og nu er det hele tilbage ved det normale.
Det skulle ikke være nogen hemmelighed, at jeg fremdeles mener, at den såkaldte nyordning, der er gennemført, er et stort tilbageskridt for Færøerne.
Lone Dybkjær (RV), 2006-03-30:
Det er mere for en ordens skyld for at sige, at det er fuldstændig rigtigt, hvad fru Anne Grete Holmsgaard siger.
Der er ikke tale om en helt ny speciel form for udvalg.
Vi snakker om viden på en anden måde.
Vi snakker præcis om viden på den måde, som fru Anne Grete Holmsgaard har beskrevet det omkring Energiudvalget.
Og om, at de mennesker, som er optaget af de her spørgsmål, nøjagtig som mennesker, der er optaget af energi, miljø og alt muligt andet, altså har et forum, hvor det er naturligt, at de er, og et udvalg, hvor de, der er medlemmer af udvalget, rent faktisk interesserer sig for de her spørgsmål.
Jeg har også været i Det Politisk-Økonomiske Udvalg, og der er da enkelte, der interesserer sig for spørgsmålet.
Det er bestemt ikke alle af ligestillingsordførerne, der sidder der, og der sidder en stor mængde i Det Politisk-Økonomiske Udvalg – det skal de helt have lov til – som måske ikke synes, at ligestilling er det mest interessante og relevante.
De, der sidder i Energiudvalget, er faktisk optaget af energi, og de er også optaget af at få en saglig diskussion, så det ganske enkelt er på et ordentligt grundlag.
Energi er jo et enormt svært område.
På samme måde antyder jeg blot, at ligestilling altså heller ikke bare er sådan et slaskeområde.
Der er altså også noget viden om det her, som det kan være nyttigt at få frem.
Afstemning
Line Barfod (EL), 2006-03-30:
Jeg skal sige fra Enhedslisten, at vi jo helst havde fulgt det forslag, der tidligere har været fremsat af den nordatlantiske gruppe, om at nedsætte et fælles udvalg til at tage sig af både grønlandske og færøske forhold, men det kunne jo så ikke samle flertal.
Derfor kan vi støtte, at man nu får et permanent udvalg vedrørende færøske forhold, ligesom vi tidligere har haft det vedrørende grønlandske forhold.
Lone Dybkjær (RV), 2006-03-30:
Da mit partis ordfører, hr. Niels Helveg Petersen, ikke kan være til stede, er jeg sendt i byen for at meddele, at Det Radikale Venstre kan støtte forslaget og selvfølgelig stemme ja til det, når det har været igennem udvalgsbehandlingerne, og jeg er sådan set ikke udstyret med specielle supplerende bemærkninger til det her.
Jeg skal så sige fra SF, at de også kan støtte forslaget.
Helge Adam Møller (KF), 2006-03-30:
Lidt i forlængelse af det, Dansk Folkepartis ordfører lige har sagt, kan jeg sige, at jeg sådan personligt nok har den indgangsvinkel til udvalg i Folketinget, at jeg synes, vi har for mange.
Men det, der er det særlige ved det her forslag, ud over andre ting, er jo, at vel opretter man et udvalg, det lægger forslaget i hvert fald også op til, men man nedlægger også et udvalg samtidig.
Så på samme tid bliver der altså ikke flere, men efter min mening bliver udvalget bare mere relevant, og derfor synes jeg, at det er fornuftigt.
Men det er jo sådan, at Færøerne ligesom Danmark og Grønland er en del af vores fælles rigsfællesskab, og vi har jo i Folketinget i rigtig mange år haft et udvalg, der hedder Udvalget vedrørende Grønlandske Forhold.
Sådant et udvalg, må vi konstatere, har vi ikke haft vedrørende Færøerne, selv om det også er en del af rigsfællesskabet.
Så er der måske nogle, der vil sige: Jo, vi har da 21-mands-udvalget.
Det er jo rigtigt, men det er et særligt udvalg, som blev nedsat for 6 år siden i forlængelse af en forespørgselsdebat og med nogle meget klare arbejdsopgaver, nemlig at følge forhandlingerne mellem det færøske landsstyre og den danske regering vedrørende en nyordning af forholdet mellem Færøerne og Danmark.
Man må jo konstatere, at den ordning er på plads.
Derfor synes vi, det er helt naturligt at nedlægge 21-mands-udvalget vedrørende Færøerne og erstatte det med et normalt 17-mands-udvalg, opbygget fuldstændig som det udvalg, vi har, vedrørende Grønlands forhold.
Så vi opretter efter konservativ opfattelse et mere fornuftigt og mere relevant udvalg og nedlægger et andet udvalg vedrørende Færøerne, som har tjent sit formål.
Derfor en fuld og helhjertet støtte til forslaget.
Louise Frevert (DF), 2006-03-30:
Da ordføreren på området desværre ikke kan være til stede her i salen i dag, skal jeg hermed meddele, at Dansk Folkeparti ikke vil kunne stemme for B 87, idet vi mener, at det er en uskik, at man i midten af en folketingssamling laver om på den udvalgsstruktur, som man har.
I forbindelse med et folketingsvalg vil det være en kærkommen anledning til at se på, om den udvalgsstruktur, man har, egentlig er hensigtsmæssig, og det vil være det, som vi i Dansk Folkeparti vil arbejde hen imod, nemlig at man efter et folketingsvalg vil sætte sig sammen, i første omgang gruppeformændene imellem, og diskutere, om man vil lave en mere hensigtsmæssig udvalgsstruktur end den struktur, som vi kender på nuværende tidspunkt, hvis det er det, man synes.
Vi mener desuden, som anført i B 83, at man ikke bare midt i det hele skal nedsætte forskellige udvalg, som nemt kan blive en glidebane, der skaber præcedens for, at man, jeg havde nær sagt hvert øjeblik kan komme med forslag om, at der nedsættes nye stående udvalg.
Det vil bestemt ikke være hensigtsmæssigt for det lovgivende arbejde.
Pia Gjellerup (S), 2006-03-30:
Dette forslag har et præcist formål, nemlig at sikre en ligestilling mellem den måde, vi i folketingsregi behandler spørgsmål, der har betydning for grønlandske forhold, herunder lovforslag, og fuldstændig tilsvarende vedrørende færøske forhold.
Der har vi haft det af hensyn til traditioner og udvikling af de forskellige selvstyre- og hjemmestyremæssige relationer til de to dele af rigsfællesskabet.
Vi har haft lidt forskellige traditioner for, hvordan vi har indbygget Færøernes og Grønlands forskellige lovgivningsmæssige og andre relationer til Folketinget i vores arbejde.
I dag er der ikke nogen anledning til at have større forskelle, og derfor vil vi fra Socialdemokratiets side meget gerne hilse det principielle i forslaget velkommen, og vi vil meget gerne være med til at vedtage det.
Vi har så den ekstra overvejelse, om det ikke ville være helt relevant ved, jeg vil sige det på den måde, førstgivne lejlighed, hvor det i øvrigt måtte være praktisk, at indføje Grønlandsudvalget og Færøudvalget i Folketingets forretningsorden, så de kommer til at stå der, ikke hvilende på en beslutning taget i Folketinget på et eller andet tidspunkt, som jo ad åre fortaber sig lidt i historiebøgerne, men hvilende på en helt velorganiseret indføjelse i vores forretningsorden.
Det synes jeg vi skal gøre, for det er jo sådan i dag, at den paragraf, hvorunder vi nedsætter Grønlandsudvalget, og som vi efter dette også ville skulle nedsætte Færøudvalget inden for, faktisk omhandler det, der hedder et særligt udvalg til behandling af en eller flere sager.
Her er der tale om, at vi ønsker – det har vi gjort med Grønlandsudvalget, nemlig truffet den beslutning – at Grønlandsudvalget faktisk skulle være der under hele folketingssamlingen.
Så altså tilslutning til forslaget og inspiration til, at vi bør gå et i hvert fald ordensmæssigt skridt videre, og det håber jeg vi kommer tilbage til i næste folketingssamling.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-03-30:
Ligestilling fremmes ved, at der er en politisk vilje til at fremme ligestillingen.
Til ordførerens bemærkninger om kommunalreformen må jeg bare sige, at i Det PolitiskØkonomiske Udvalg, hvor jeg selv er medlem, blev temaet rejst, og man diskuterede ligestilling på tværs i Det Politisk-Økonomiske Udvalg.
Jeg kan ikke se, at det ville have været bedre og mere effektivt og mere målrettet, hvis det havde foregået i et særligt ligestillingsudvalg.
Tværtimod ser jeg det som en bureaukratitilkobling, som risikerer at føre til, at man parkerer ligestillingsperspektivet i et bestemt udvalg for særlig udvalgte folketingspolitikere.
Nu er det en forpligtelse for alle at indtænke ligestillingsperspektivet, og det har jeg det godt med.
Kim Andersen (V), 2006-03-30:
Nå den radikale ordfører i den grad vil finansiere den offentlige velfærd ved yderligere beskatning af borgernes ejendom, vil ordføreren så ikke fortælle mig, hvad De Radikale vil gøre den dag, den nuværende situation ændrer sig?
Den radikale ordfører kan jo godt huske tider, hvor ejendomsmarkedet ikke var så opadgående og lukrativt, som det er i dag, men hvor der har været stagnation, ja, ligefrem tilbagegang.
Hvilke modforanstaltninger vil Det Radikale Venstre da sætte ind for at skabe ordentlige forhold for boligejerne?
Poul Erik Christensen (RV), 2006-03-30:
Nu er det jo sådan, at man som pensionist har mulighed for at lade sine ejendomsskatter fastfryse i ejendommen.
Og når ejendommen har en værdistigning som den, vi kender til, er der ikke noget problem med at få den fastfrosset der.
At mit forslag skulle være asocialt, vil jeg gerne afvise, idet det beløb, der indkommer i en øget ejendomsværdibeskatning, skal gå til skattenedsættelser, som specielt vil komme de lavest lønnede til gode.
Mikkel Dencker (DF), 2006-03-30:
Jeg er jo ikke overrasket over de holdninger, som hr. Poul Erik Christensen lufter.
Det er noget, vi har hørt før fra Det Radikale Venstre.
Og jeg synes, det er en dybt asocial holdning at have, at man på den måde vil begynde at brandskatte boligerne.
Jeg kan ikke lade være med at tænke på, at der jo især i Hovedstadsområdet har været de største stigninger i hvert fald set inden for de sidste år.
Har hr. Poul Erik Christensen ikke tænkt på, at det jo ikke er alle mennesker, som har haft en tilsvarende indkomststigning og derfor kan løfte den skattebyrde, som hr. Poul Erik Christensen vil lægge over på dem?
Der er også grupper, som ikke er i stand til at få den øgede indtægt, som det kræves for at kunne betale de skatter, hr. Poul Erik Christensen vil pålægge dem.
Jeg tænker særligt på et pensionistægtepar, der bor i en ejerbolig i hovedstadsområdet.
Skal de bare gå fra hus og hjem?