Anders Mølgaard (V), 1998-12-02:
Sammenhæng i ungdomssuddannelserne er nøgleordet i dette beslutningsforslag, og dette ønske et naturligvis både legitimt og også rigtigt.
Med det her forslag - og det vil jeg godt rose regeringen for - er debatten om ungdomsuddannelserne på vej
ned på jorden igen til et mere realistisk debatniveau, for som vi ser det, har det sidste års tid været præget af megen unødvendig flimmer med talrige udmeldinger fra diverse årsmøder og konferencer og stribevis af rapporter fra ministerier, der vel at mærke peger i vidt forskellige retninger.
Det har i det sidste års tid skabt
megen usikkerhed ude i den uddannelsespolitiske virkelighed, og meget af den usikkerhed har været helt unødvendig.
Tiden tillader ikke, at jeg på fem minutter kan skitsere alle de forskellige meldinger, der er kommet i øst og vest fra årsmøder og konferencer, men jeg vil godt lige for at have perspektiverne i orden kort nævne nogle af de mest lige lovligt kreative og uigennemtænkte forslag, som institutioner og rektorer og studerende har måttet lægge ører til det sidste års tid.
Man havde forslag om afrundede 1.g- og 2.g-forløb, man havde forslag om, at gymnasieeleverne i 1.g skulle have sådan en tre-fire måneders prøvetid, inden de så skulle smides på gaden igen til jeg ved ikke hvad.
Det mest højtflyvende og lidet geniale forslag, jeg har set det sidste års tid, er vel forslaget om en total sammenlægning af hele gymnasieområdet, hvor man roder det hele sammen i én stor gryde - lidt merkantilt, lidt teknisk og lidt alment gymnasium - med det totalt forudsigelige resultat, at det produkt, den ret, der ville komme ud af den tur ned i gryden, ville være lavere kvalitet; det er et rent taberspil.
Vi kan bare se over Øresund til Sverige.
Svenskerne har jo oplevet den totale deroute på kvalitetssiden, fordi de valgte at smide det hele i den samme gryde.
I det hele taget kan vi lære meget af svenskerne, specielt hvad man ikke skal gøre.
Det er det gode ved Sverige.
Så generelt er vi i Venstre meget tilhængere af sammenhæng og ikke sammenlægning.
Det bør være nøgleordet i fremtiden på det her område.
Hvis vi ser bort fra det lovforslag, vi behandlede for lidt siden, om at styrke de tekniske erhvervsuddannelser, så mener vi, at det, der er behov for på det merkantile og også det almene gymnasieområde, er justeringer frem for store forkromede reformer, hvor man har begge ben plantet oppe i skyerne.
Nu er det jo en førstebehandling, og derfor er det i sagens natur ikke meningen, at man skal gå i detaljer, men vi vil alligevel godt af fairness over for ministeren allerede nu her melde og markere uden overhovedet at starte nogen debat eller disput om det på nuværende tidspunkt - vi vil få rig lejlighed til det senere - vores kritik af regeringens idé om at afskaffe egnethedserklæring til gymnasiet.
Men generelt er vi altså i Venstre konstruktive over for et udviklingsarbejde, men selvfølgelig vil vi igen også i denne her samling understrege, at det, der er ledestjernen for os i uddannelsespolitikken, for al uddannelsespolitik, er en styrkelse af kvaliteten. Vi vil også gerne understrege, at ved i hvert fald fra vores side at give grønt lys til det her udviklingsarbejde, er det altså kvalitetsmålsætninger og ikke processer og forsøg, der er mål i sig selv.
Det er der jo en tendens til i noget udviklingsarbejde, at selve processen bliver et mål og ikke et middel til at nå et højere kvalitativt niveau.
Men som sagt mener vi, at beslutningsforslaget er præget af en ny og meget mere realistisk erkendelse, og derfor lover det godt.
Så vi støtter beslutningsforslaget.