runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2005-12-08:
Hvis vi skal have en diskussion om mandsmod, synes jeg ikke, der var meget mandsmod, da hr. Ole Sohn havde indflydelse på den forrige regering, og de økonomiske aftaler, man lavede, bare skred og skred og skred.
Nu får vi en situation, hvor vi sikrer, at en aftale er en aftale.
Det har altid været afgørende for Venstre, at når man siger ja til en aftale, så holder den også efterfølgende.
Lad mig så tage fat i det sidste.
Hr. Ole Sohn påstår, at det er nedskæringer.
Nej, det er ikke nedskæringer.
Det her handler om, hvorvidt væksten i forhold til 2005-regnskaberne skal være det, vi har aftalt, eller 3 mia. kr. større.
Så hvis man ender med et resultat, som er parallelt med det, vi aftalte, ja, så vil der være tale om en vækst.
Men jeg ved godt, at for SF kan det at bruge flere penge hurtigt blive til nedskæringer, men det gør det jo ikke mere rigtigt.
Kim Mortensen (S), 2005-12-08:
Man kan jo ikke undgå at blive mere og mere forvirret, efterhånden som den her ordførertale skrider frem, for man får tegnet et rosenrødt billede af, hvor mange penge og hvor god en økonomi der er.
Det er altså ikke ude i kommuner ne, hvor befolkningen bor, at den her gode økonomi er.
Det kan være, det er i Finansministeriet eller i Venstres gruppelokale, men det er altså ikke ude på eksempelvis de folkeskoler, som hr. Peter Christensen havde fat i lige før.
Hver femte
kommune har gennemført massive besparelser på deres folkeskole.
Vi kan se, at præcis på de områder, som hr. Peter Christensen nævner, nemlig danskundervisningen, har kommune efter kommune skåret ned.
Og så kommer hr. Peter Christensen her og siger, at der bliver sat penge af til folkeskolerne.
Det lyder altså utrolig hult i mine ører.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-12-08:
Jo, men vi står jo i en situation, hvor ledigheden er på vej ned, hvor beskæftigelsen er steget markant.
Og i den situation vil Socialdemokratiet altså pumpe flere penge ud i økonomien med fare for, at der sker overophedninger, fare for, at man slet ikke kan skaffe de ressourcer.
Hvad er den højere filosofi i, at man vil lade de offentlige udgifter stige så meget?
Kirsten Brosbøl (S), 2005-12-08:
Vi har nu gentagne gange hørt Venstres ordfører sige, at der ikke bliver foretaget besparelser.
Det synes jeg jo må lyde lidt underligt, når man sidder ude i kommunerne i dag og får at vide, at nu har regeringen og Dansk Folkeparti så besluttet, at man skal genåbne sine budgetter for 2006, som man har vedtaget.
De skal genåbnes, og her skal man så finde 3 mia. kr.
Kan vi ikke bare blive enige om, at det er det, der kommer til at ske nu?
Kommunerne skal nu genåbne deres budgetter for næste år, og der skal de altså finde 3 mia. kr. på det budget, de allerede har lagt.
Hvordan vil Venstres ordfører forklare folk, der sidder rundtomkring i kommunerne, at det ikke er nogen besparelse?
Det kommer jo til at medføre besparelser på nogle af velfærdens kerneydelser.
Eller hvordan forestiller Venstres ordfører sig, at kommunerne skal finde de penge?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-12-08:
Jo, men det er fortsat ufinansieret.
Det vil sige, at man bruger penge, som man ikke har.
Man lover en lang række forhold og lang række ting, der ikke er råd til.
Jeg tror, hvis Socialdemokratiet selv sad i regering, så ville man sætte en stopper for det her med det samme og sige, at det er uansvarlig politik.
Som opposition står det selvfølgelig frit for at komme med en række gode forslag, som viser borgerne, at man vil alt muligt godt på alle mulige områder.
Men problemet er jo, at der ikke er penge til det inden for rammen, og en vækst ud over de 0,5 pct. vil være uansvarlig.
Lise von Seelen (S), 2005-12-08:
Jeg forstår så, at for at opnå hensigten skubber man opgaven ud i kommunerne, som man så samtidig beder om at åbne sine budgetter, som er lagt for år 2006, så man kan reducere dem.
Så nytter det jo ikke noget, at kommunerne får penge til de ældre, hvis de samtidig skal fjerne noget i deres budgetter på en anden konto.
Er det sådan, man gerne vil have det tilrettelagt, at man beder kommunerne om at løse de opgaver, som man ikke selv kan stemme for i Folketinget og skaffe midler til, og så bagefter beder dem om at spare pengene på de budgetter, som er lagt?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-12-08:
Vi er fuldstændig enige om, at der er problemer i forbindelse med de ældre og de medicinske afdelinger.
Det, der så er en udestående diskussion, er, hvad man så gør for at afhjælpe det.
Er det gennem en national handlingsplan, som Socialdemokratiet har foreslået, eller er det ved f.eks. at afsætte nogle penge til forbedringer?
Vi har i tidligere aftaler med regeringen fokuseret på det sidste, nemlig at få afsat nogle penge til brug for lige præcis afhjælpning af det her problem, der åbenlyst er omkring ældre og medicinske afdelinger.
Det er det sandsynligvis ikke, og så skal vi arbejde på at finde flere penge til at dække det område.
Lise von Seelen (S), 2005-12-08:
Jeg vil også hæfte mig ved de passager i ordførertalen, hvor der blev nævnt, at man gerne vil fokusere på de ældre, især de svage ældre.
I foråret stemte Dansk Folkeparti imod en national handleplan, vi Socialdemokrater havde i et beslutningsforslag, som netop skulle gøre nogle af de ting, som ordføreren nævnte i sin tale: forebygge indlæggelser og genindlæggelser.
Jeg har netop i dag fået et brev fra en ansat, der siger, at nu er forholdene på de medicinske afdelinger så svære, at der sker fejl ved dosering af medicin, og patienter får ikke skiftet deres ble, når den er våd, og man skal vente meget længe, før man får hjælp, når man tilkalder hjælp.
Det var nogle af de ting, som skulle forebygges ved den nationale handleplan, som Dansk Folkeparti stemte imod.
Hvordan hænger det sammen med, at man sent i foråret stemte imod det og ordføreren nu siger, at det lige præcis er nogle af de ting, man gerne vil fremme?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-12-08:
Det, der gør, at det måske kan virke, som om jeg svarer på noget andet, er simpelt hen, at vores udgangspunkter er forskellige.
Mit udgangspunkt er jo, at det, man laver i 2005 også med hensyn til de ældre, skal man fortsætte med i 2006 plus noget mere.
Det er jo normalt det, man betegner, som at man løfter noget, at man gør noget bedre, nemlig at man bruger flere penge på et område – ikke at man skærer ned.
Spørgeren tager udgangspunkt i noget andet, nemlig at man så derudover har lagt nogle budgetter, der går videre end det løft, og at man altså ikke kan gennemføre så meget, og siger, at det så er en nedskæring.
Det er et andet udgangspunkt end det, jeg tager.
De penge skal ud i kommunerne og arbejde, så man konkret giver de ældre en bedre pleje.
Kirsten Brosbøl (S), 2005-12-08:
Ordføreren svarer ikke på mit spørgsmål.
Jeg bad om at få Dansk Folkepartis garanti for, at de 3 mia. kr., der nu skal til at findes på de budgetter, der allerede er lagt for 2006, ikke vil blive fundet netop som besparelser på ældreområdet.
Man siger, at det er op til kommunerne.
Men det strider jo fuldstændig imod det, som Dansk Folkepartis ordfører står og siger, nemlig at man gerne vil sikre bedre vilkår for de ældre.
Kan vi få en garanti fra Dansk Folkepartis ordfører for, at det, at man skal finde 3 mia. kr. på de budgetter, som allerede er lagt for 2006, ikke vil komme til at gå ud over de ældre?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-12-08:
Ja, det er klart vores udgangspunkt.
Der blev jo lavet en aftale i sommer mellem kommunerne og regeringen, der går ud på, at man i 2006 for det første fortsætter den aktivitet, man har, også med hensyn til de ældre, og at man dertil beregner, hvad det betyder, at der bliver flere ældre, og derudover lægger vi jo så på forskellig vis i finanslovaftalen 0,5 mia. kr. til ældreområdet.
Det gør vi for at sikre, at der kommer en bedre ældrepleje og ikke en ringere behandling af vores ældre.
Vores mål er jo, at det skal være bedre, at der skal være bedre forhold.
Det er det, vi arbejder på, og det er det, som vi også kan se er udgangspunktet i den finanslovaftale, vi jo netop har lavet her for et stykke tid siden sammen med regeringen.
Kirsten Brosbøl (S), 2005-12-08:
Dansk Folkepartis ordfører gjorde meget ud af i sin ordførertale, at Dansk Folkeparti er meget optaget af at forbedre vilkårene for de ældre.
Mit spørgsmål går derfor på, om Dansk Folkeparti så vil garantere, at det, der nu sker med kommunernes økonomi med hensyn til, at man åbner budgetterne igen for 2006, ikke kommer til at gå ud over kvaliteten af den service, vi yder over for ældre ude i kommunerne.
Sådan som jeg ser det, vil det betyde, at kommunerne er nødt til at foretage nogle prioriteringer, og det, som vi i hvert fald har hørt fra ordføreren, er, at man ikke vil blande sig i, hvordan kommunerne så gør.
Men kan man få nogen garanti for, at det ikke kommer til at gå ud over de ældre, som Dansk Folkeparti åbenbart lægger så meget vægt på får en bedre service?
Frank Aaen (EL), 2005-12-08:
Men det er jo dramatisk, hr. Kristian Thulesen Dahl: De har møjsommeligt siddet ude i kommunerne her i efteråret og lagt budgetter, set, hvad de havde af penge i kassen, set, hvad der var af behov for hjælp til de ældre, bedre børnepasning og bedre folkeskole.
Så kommer regeringen sammen med Dansk Folkeparti nu og siger: I skal barbere 3 mia. kr. af de budgetter.
Det er aldrig set før.
Derfor er det da underligt, at man så vælger den metode, man har gjort.
Det er jo, fordi man vil prøve at holde det skjult – og det er ikke bare for Folketinget.
Hvorfor har man ikke valgt at vedtage en almindelig lov?
Når man vil gennemføre så dramatiske indgreb, have sådan en rettighed til at gå direkte ned og gribe ind i kommunernes budgetter, hvorfor er der så ikke fremsat et lovforslag om det?
Hvorfor har hr. Kristian Thulesen Dahl foreslået regeringen, at det her ordnes på denne her fodnotefacon i stedet for via et lovforslag, hvor borgerne havde haft mulighed for at følge debatten, hvor borgerne havde haft mulighed for at komme i deputation, hvor kommunerne kunne komme i deputation til Folketinget og sige deres mening, og hvor der kunne stilles ændringsforslag?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-12-08:
Jeg synes, hr. Morten Helveg Petersen gør sig skyldig i en overreaktion, for jeg synes, hr. Morten Helveg Petersen lader, som om Folketinget bliver holdt fuldstændig væk fra alting og ikke bliver bevidst om, hvad der sker, og ikke hører noget, og pludselig så ser man bare, hvad der er sket ude i kommunerne.
Det er ikke sandheden; det er simpelt hen ikke sandheden.
Sandheden er, at med den ændring, der er sket her hen over det seneste døgn, har vi sikret, at Folketinget får viden, så Folketinget kan reagere, forud for at bemyndigelsen må bruges.
Det betyder, at hvis hr. Morten Helveg Petersen sammen med andre partier kan rejse et flertal her i Folketinget, der siger, at de er uenige i den måde, regeringen vil udnytte denne her bemyndigelse på, kan man nå at reagere.
Så kan man ikke samtidig sige, at Folketinget bliver holdt uden for og ikke hører noget som helst om det.
Der foreligger et skriftligt svar, for der er jo stillet et skriftligt spørgsmål om det emne, og der er givet skriftligt svar på det med fortiden, og om man kender historiske eksempler.
I det svar står der, at det gør man ikke.
Så når vi har valgt at sige, at det her må håndteres, er det, fordi vi ikke kan have, at man ikke har respekt for de aftaler, man selv indgår, og at vi er i en helt ekstraordinær situation i 2006.
Det er også derfor, vi ser det her som noget, der alene vedrører 2006; vi ser ikke det her som noget, der også sker i 2007 og 2008 og 2009.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-12-08:
Jeg brugte også meget lidt tid på mit første spørgsmål, så jeg kvitterer selvfølgelig for velviljen.
Det, der står tilbage og vil stå tilbage efter i dag, er, at Dansk Folkeparti sammen med regeringen nu centraliserer en kompetence hos finansministeren, som vi faktisk ikke har set magen til siden provisorietiden.
Spørgsmål nummer et til ordføreren: Hvornår har en regering i dette kongerige sidst benyttet sig af et instrument som det her?
Jeg synes simpelt hen, det er skammeligt.
Spørgsmål nummer to til ordføreren: Hvorfor tør Dansk Folkeparti ikke lade det her komme til behandling på normal vis?
Hvorfor tør Dansk Folkeparti ikke tillade, at vi har et aktstykke på fuldstændig normal vis, der åbner for en offentlig diskussion?
Hvorfor skal det her luskes igennem på denne her led?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-12-08:
Det er regeringen, der stiller ændringsforslag.
Vi vælger at støtte ændringsforslaget.
Jamen sådan er det da.
Er det lovmedholdeligt at stille det her ændringsforslag?
Ja, det er det.
Er det inden for reglerne?
Ja, det er det.
Kan man sige, at den beretning, vi har i Finansudvalget, afskærer regeringen fra at komme med sådan et ændringsforslag?
Nej, det kan man ikke sige, for der fremgår det nemlig, at i særlige situationer, specielt når det er tidsbegrænset, er det en mulighed, man har, at benytte sig af en såkaldt tekstanmærkning, som det her ændringsforslag går ud på.
Så er det jo et spørgsmål, om man politisk finder, det er rigtigt eller forkert at gøre det.
Vi har så ud fra en samlet vurdering valgt at støtte ændringsforslaget.
Det gør vi, fordi det er fuldstændig uholdbart, at der ikke er en respekt om de aftaler, man selv indgår.
Det er jo fuldstændig uholdbart, at der er så mange partier herinde i Folketinget, som i den grad ville være med til at køre økonomien af sporet, hvis de fik magt, som de havde agt, og som overhovedet ikke vil forholde sig til de økonomiske rammer, der gælder.
Det kan jeg høre at andre ordførere er fuldstændig ligeglade med.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-12-08:
Jeg synes, det er lidt rystende at høre ordførerens indlæg her, for hr. Thulesen Dahl siger, at han udmærket er klar over forskellen på et orienterende aktstykke og et normalt aktstykke.
Frank Aaen (EL), 2005-12-08:
Jo, men jeg har forstået, at Dansk Folkeparti synes, at det er i orden.
Det er endda vigtigt for Dansk Folkeparti, at der skæres i kommunernes budgetter – dem, de allerede har lagt, skal beskæres.
Det har jeg forstået.
Men hvorfor skal det ske bag lukkede døre?
Hvorfor skal det ske ovre i ministeriet og så bare med en orientering til Folketinget?
Hvorfor skal det ske bag lukkede døre i Finansudvalget, hvor offentligheden ikke har adgang?
Hvorfor har hr. Kristian Thulesen Dahl bedt regeringen om, at det her bliver holdt bag lukkede døre, i stedet for at det blev fremlagt som et lovforslag i Folketingssalen, hvor borgerne kunne se, hvad folk mener, hvor borgerne kan komme i deputation og sige, hvad de mener om lovforslaget, hvor man kan meddele sig, hvor andre partier har mulighed for at stille ændringsforslag, og hvor det kommer til tre behandlinger i Folketingssalen, sådan som det er helt normalt i vores demokrati?
Hvorfor skal det her vigtige indgreb, som hr. Kristian Thulesen selv mener er meget vigtigt, gennemføres bag lukkede døre?
Christine Antorini (S), 2005-12-08:
Jeg noterede mig, at hr. Kristian Thulesen Dahl i hvert fald i ord var meget bekymret for og optaget af, om der nu skete noget for de ældre.
Med den dialog kan man så diskutere, hvor meget der rent faktisk sker for de ældre.
Til gengæld så hørte jeg stort set ikke et eneste ord i indlægget tidligere, der handlede om uddannelse.
Derfor vil jeg spørge, om det simpelt hen er, fordi det ikke er et indsatsområde, som Dansk Folkeparti har, om det måske er det, der afspejler, at det udeomkring i kommunerne, hvor man jo altså skal leve med de meget stramme rammer, som Dansk Folkeparti støtter, rent faktisk er sådan, at hver femte kommune er nødt til at spare på folkeskolen.
Bekymrer det hr. Kristian Thulesen Dahl?
Jeg vil gerne takke for det meget klare svar, for det er første gang, jeg har fået det at vide fra Dansk Folkeparti.
Regeringen har i hvert fald ikke villet gå ind på den dagsorden, men det gør Dansk Folkeparti så og siger: Nej, der skal ikke gives flere penge til folkeskolen, på trods af at der kommer flere elever i årene fremover, på trods af at hver femte kommune som sagt skærer på folkeskolen, på trods af at man kan gå rundt og kigge på niveauet af de københavnske folkeskoler, som er ganske nedslidte på grund af manglende investeringer.
Jeg vil bare takke for bekræftelsen af, at der fra Dansk Folkepartis side ikke skal gives en krone mere til folkeskolen.
De må selv klare de udfordringer, der er.
Anne Baastrup (SF), 2005-12-08:
Jeg kan så konstatere, at det rent faktisk er, fordi Dansk Folkeparti ikke turde gå ud og fortælle vælgerne, hvilke konsekvenser det ville få for de enkelte kommuner, når man gik i gang med denne her besparelse, plus man ikke turde komme frem med udligningsreformen.
Vi har fra oppositionens side presset på, for at udligningsreformen skulle komme.
Vi har presset på for at få at vide, hvad den kommunale økonomi er, hvad kommunerne har at gøre godt med.
Dansk Folkeparti har simpelt hen siddet på sine hænder, fordi man ikke turde andet.
Kristian Thulesen Dahl vidste jo, at han skulle lægge stemmer til et finanslovforslag, lægge stem mer til de besparelser, som efterfølgende rammer ældre, svage og børn i folkeskolen.
Det vil hr. Kristian Thulesen Dahl jo ikke være ved.
Det turde hr. Kristian Thulesen Dahl jo ikke sige til vælgerne inden den 15.
Han turde heller ikke lægge det op til mødet i Kommunernes Landsforening den 22., hvorimod man sagtens kunne indgå en aftale med finansministeren om tekstanmærkningen den 24.
Hver gang der har været en risiko for konfrontation omkring det her, har Dansk Folkeparti valgt at skjule sig.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-12-08:
Det er lidt svært at finde ud af, om jeg i virkeligheden skal tage det som et kompliment.
Altså, vi har en dyrevelfærdsordfører, og han vil være meget optaget af, at vi behandler kyllinger godt.
Hvis jeg nu var en kylling, skulle jeg jo behandles godt, så det kunne man jo tage som udgangspunkt.
Men man kunne selvfølgelig også vælge at tage det lidt mere alvorligt, og det tror jeg måske egentlig vil tjene i hvert fald dem, der lytter til debatten, at jeg gør; tager det lidt mere seriøst, end fru Anne Baastrup lægger til grund.
Dansk Folkeparti sidder jo ikke i regering.
Der ligger skriftlige svar fra regeringen med hensyn til, hvornår man kendte hvilke oplysninger.
Vi havde i et langt forløb en tro på, at kommunerne overskred aftalerne, og det lagde vi ikke skjul på.
Og det bør der selvfølgelig ske noget i forhold til.
Det har vi slet ikke lagt skjul på.
Det sagde vi også før kommunalvalget ved alle de anledninger, der var til det.
Anne Baastrup (SF), 2005-12-08:
Men jeg vil over til noget helt andet.
Vi har haft en diskussion her i dag om det aktstykke, hvorefter man fremover fra finansministerens side, formentlig sammen med hr. Kristian Thulesen Dahl, skal revidere kommunernes budgetter med op til 3 mia. kr.
Det vil sige, at kommunerne nu skal se frem til, at de skal kunne spare op til 3 mia. kr.
Jeg spørger så: Er hr. Kristian Thulesen Dahl magtfuldkommen, eller er han bare en kylling?
Hvorfor fik vi ikke oplysningerne om denne aktion før den 15. november?
Var det, fordi Dansk Folkeparti sammen med finansministeren ikke turde fortælle vælgerne, at det, de valgte, var politikere, der havde et budget, der var 3 mia. kr. lavere?
Er hr. Kristian Thulesen Dahl en kylling?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-12-08:
Jamen det var åbenbart så langt et svar, at hr. Villy Søvndal slet ikke orkede at høre det, for så ville hr. Villy Søvndal ikke kunne være kommet med den replik, han kom med her.
Tværtimod, sagde jeg, at det var dem, der kunne vurdere deres egen situation.
Så jeg sagde faktisk det stik modsatte af det, hr. Villy Søvndal nu påstod at jeg sagde.
Så sagde jeg, at når man så kigger på gruppen af udsatte, mener jeg ikke, at man bare kan forholde sig til den gruppe som én samlet gruppe.
Jeg mener, at man bliver nødt til at se på, hvordan man så skal hjælpe de mennesker, at man hjælper med forskellige midler, forskellige værktøjer.
Det troede jeg egentlig også lå i det, hr. Villy Søvndal arbejdede med, og der kan vi så være uenige om nogle af værktøjerne.
Villy Søvndal (SF), 2005-12-08:
Det synes jeg var et meget langt svar, og det forstår jeg godt, for det er klart, at det er meget ubehageligt for Dansk Folkeparti, der har forsøgt at udstyre sig med et socialt rygmærke, at måtte konstatere, efter at man har været bærer af politikken i 5 år, at det står langt, langt dårligere til.
Det var dog en fantastisk arrogant holdning – undskyld mig – at man ikke kan se, om folk har fået det dårligere.
Alle de, der arbejder helt ude i varmestuen – Frelsens Hær, Kirkens Korshær, Røde Kors osv. – kan sagtens se det.
Er det, hr. Thulesen Dahl siger, at det forstår de slet ikke, det forstår hr. Thulesen Dahl derimod meget bedre?
Er det ikke en noget arrogant holdning, og var det ikke en meget lang udenomssnak, og vil det ikke være klogt at erkende, at det er gået rigtig dårligt for de dårligst stillede, og påtage sig sit ansvar?
Henrik Sass Larsen (S), 2005-12-08:
Med det privatforbrug, der buldrer derudad i øjeblikket, med den kæmpe indtjening, der ligger hos private og erhvervslivet i øjeblikket, hvorfor er man så ikke bekymret for en opoverhedning dér, hvorimod i det øjeblik, man peger på, at man skal gøre noget for det fælles, det offentlige, så er der lige pludselig tale om en opoverhedning?
Vi taler jo om her, at det er en ramme på omkring 2 mia. kr. mere, vi vil stimulere efterspørgslen med i det offentlige.
Det vælter ikke økonomien, det vælter ikke økonomien, så det er udgangspunktet her.
Så har vi til gengæld foreslået massive investeringer i uddannelse, for så bliver det netop muligt at fortsætte væksten og ikke ryge ind i flaskehalse, hvis vi uddanner folk, så de ting, der efterspørges ude på arbejdsmarkedet, også er noget, som folk har som kvalifikationer.
Og det er altså klogt at investere i det her og nu, og det er det, som vores forslag indebærer.
Villy Søvndal (SF), 2005-12-08:
Dansk Folkeparti har jo været bærerne af den førte politik de sidste år.
Det tror jeg godt man kan sige uden at genere hr. Thulesen Dahl.
For 2 dage siden kom der en rapport, der viser, at de udsatte grupper i Danmark har fået det dårligere.
Rapporten er lavet på den måde, at man har spurgt de frivillige organisationer, der hjælper de hjemløse, de misbrugende, de sindslidende osv., og der svarer to tredjedele af organisationerne, at de har fået det dårligere.
Der er ingen, der synes, de har fået det bedre.
Det billede har regeringen benægtet.
Statsministeren sagde i går i spørgetiden, at det slet ikke er rigtigt, og at det er et fuldstændig fortegnet billede; de har fået det langt bedre.
Socialministeren var i starten enig i, at de har fået det dårligere, men hun har så skiftet mening i dag.
Så vil jeg spørge hr. Thulesen Dahl, om han deler den opfattelse, der beskrives i den der rapport, nemlig at de dårligst stillede i det her samfund har fået det dårligere i de år, hvor Dansk Folkeparti har været med til at føre politik.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-12-08:
Der er sådan en tendens til somme tider, at hvis ikke man er enig i det svar, man får, så er det, fordi en eller anden ikke har fattet budskabet.
Jeg tror nu ikke, det forholder sig sådan; jeg tror altså, det bunder i, at vi mener, at den kritik, der har været, har man også prøvet at bearbejde for at se, hvordan man kan komme den kritik i møde.
Det er jo så rigtigt, at man ikke er kommet kritikken
fuldstændig i møde.
Der er stadig væk kritik tilbage.
Men jeg savner, at der er nogle i det kritiske kor, som også anerkender, at den ændring, der er sket fra i går til i dag, er en forbedring på de to punkter, jeg nævnte før.
Det punkt, der handler om, at det kun er for 2006, synes jeg er selvindlysende, men det er så også præciseret i ændringsforslaget.
Men specielt det punkt, der handler om, at vi er sikret fuld viden om, hvad det er, man påtænker at gøre, inden det sker, og som dermed giver Folketinget mulighed for at reagere, hvis man synes, regeringen handler anderledes, end det flertallet ønsker, synes jeg er overordentlig vigtigt.