runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Arne Toft (S), 2005-05-20:
Jeg kan give hr. Leif Mikkelsen ret i, at der er skrevet mange ting, men det har ingen effekt haft.
Det vises jo også ganske tydeligt i redegørelsen, og det viser også opgørelsen fra Personalestyrelsen om, hvor arbejdspladserne er, og hvor antallet af dem er faldende.
Det, jeg vil spørge hr. Leif Mikkelsen om, er, at hvis nu vi erkender, som hr. Leif Mikkelsen gør i sin tale, at der er områder, som har problemer, vil Venstre så være med til at tilgodese de områder, som har ringe vækst, som har stor ledighed, som har fraflytning, endnu mere, når vi laver den ny udligningsreform?
Vil Venstre det?
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-20:
Jeg kunne måske svagt forestille mig, at hr. Arne Toft har særlig interesse for det nordjyske, jeg ved ikke, om jeg tager fejl, men det kunne tænkes, og det er jo der, vi simpelt hen har startet det første midlertidige vækstforum.
Pengene er afsat, man er i gang, og jeg tror da, at nordjyder er bedst til at finde ud af, hvordan de her penge skal bruges.
Det er et godt eksempel på, at man lever op til, hvad der også blev sagt i valgkampen om, at man ville gøre en særlig indsats for det nordjyske område, som bestemt også er et område, hvor der kan findes eksempler på, at man er trængt.
Så det er rettidig omhu.
Det er i gang, lang tid før den nye struktur er skabt.
Så hr. Arne Toft burde jo bruge sin spørgetid til måske at rose, at det virkelig sker, og at der er konkrete initiativer, der specielt glæder ham, hver morgen han står op.
Ole Glahn (RV), 2005-05-20:
Hr. Leif Mikkelsen sagde i sit indlæg noget om naturlige forhold og antydede sådan mere end tydeligt, at det, som Venstre står for, egentlig er, at udviklingen sådan set kører af sig selv.
Man må acceptere, at der er dele af landet, der ikke kan få den udvikling og vækst, som andre dele af landet får, og man må indstille sig på, når man bosætter sig nogle steder, at servicen er ringere der osv.
Det forstår jeg ikke helt, for jeg mener, at der i ministerens redegørelse står, at det er vigtigt, at det er hele Danmark, der skal gøres en indsats for.
Og der vil jeg gerne spørge hr. Leif Mikkelsen: Er det, som hr. Leif Mikkelsen siger her, udtryk for, at man har taget de dårlige resultater, der er i denne her redegørelse, til efterretning og sagt, at markedsvilkårene bestemmer, hvordan den her udvikling er, og at det er meget begrænset, hvad regeringen kan gøre for at ændre på det?
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-20:
Jeg har ikke sagt, at der er ringere service, og at det må man acceptere.
Jeg peger på, at politikken her er, at de satsninger, der skal ske, gerne skulle munde ud i, at områder i højere grad bliver selvbærende, at det bliver naturlig vækst, som bærer sig selv og dermed styrker området, at det er det, der skal være politikken.
Og derfor er det godt med den fokus, der er.
Det er godt, at man tager regionalpolitiske hensyn, når man laver store reformer, kommunalreformen, forsvarsforliget og andre kan nævnes, men det, der er ideen med vækstfora, er jo præcis, at man skal respektere, at der er forskelle, men at de, der bor lokalt, bedst ved, hvad der skal til lige der.
Og derfor bruger vi sådan set pose penge-princippet og spørgsmålet: Hvad har I så af gode ideer?
Jeg brugte faktisk benævnelsen, at den, der har skoen på, faktisk er den eneste, der kan mærke, hvor den trykker.
Derfor vil jeg godt holde fast i, at de, der har skoen på og ved, hvor den trykker, faktisk er de, der bor de steder, det drejer sig om, og derfor skal vi måske i mindre grad gøre os kloge ud i detaljen på, hvad der skal ske der.
Jeg er uenig i, at man mangler en opbakning herfra.
Der er ridset meget op: fokusområder med megen fokus på regional udvikling og vækstfora, som nu er nævnt et antal gange og sikkert bliver nævnt flere gange i løbet af i dag, som er helt afgørende elementer i at sikre.
Så der er ikke nogen laden stå til efter min bedste overbevisning.
Jeg mener faktisk, at det er understreget meget tydeligt, at der er fokus på det, at der ofres store anstrengelser, og at man i hver større politisk beslutning er meget opmærksom på de her regionale forskelle, der er i Danmark.
Jeg har ønsket at understrege, at det altså ikke alene er en politisk beslutning fra det her hus, men at de mennesker, der bor der, også har et selvstændigt ansvar, og at der er forskelle på land og by.
Og det er sådan set også det, der afgør, hvor vi måske hver især vælger at bo.
Så man skal ikke sige, at alt og alle skal udlignes.
Der er faktisk også nogle, der ønsker forskelle, tror jeg.
Jeg mener, at den politik er rigtig: med fokus på området og med tillid til, at man altså også lokalt kan være med til at forme det, der skal være satsningsområderne.
Jeppe Kofod (S), 2005-05-20:
Jeg vil gerne gribe fat i kapitel 4 i den regionalpolitiske redegørelse med særlige udfordringer og indsatser fra udkantsområder.
Det var jo sådan, som hr. Leif Mikkelsen jo ved, at man i 2003 fra regeringens side satte særlig fokus på de egne af Danmark, som ikke rigtig fik del i væksten, hvor der var befolkningstilbagegang og høj arbejdsløshed.
Jeg leder med lys og lygte efter de resultater, der så er kommet af det fokus, som regeringen satte på de udkantsområder for 2 år siden, og jeg kan ikke finde dem.
Det må jeg tilstå.
Når jeg tager mit eget område, Bornholm, så kan jeg finde et konkret projekt, som man beskriver, en cykelturismeportal, man har lavet i de seneste 2 år.
Vi er meget glade for at cykle på Bornholm, men jeg tror bare ikke, at det er nok til at ændre udviklingen, og derfor vil jeg spørge hr. Leif Mikkelsen: Hvad er succeskriteriet for Venstreregeringen i forhold til det her samarbejde her?
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-20:
at når nu at ordføreren mener, at der var så og så store problemer, som regeringen satte fokus på i 2003, så må vi erindre, at de problemer åbenbart må være skabt under tidligere regeringer, hvis de har den karakter.
Så hvor var fokus da, hvis nu det billede er rigtigt, som spørgeren peger på, når der allerede på det tidspunkt var så store problemer?
Sådan ændrer landsdele og udvikling sig jo ikke over så kort tid.
Nu skal man undlade at rette bager for smed her og konstatere og glæde sig over, at denne regering sætter fokus på området, åbenbart fordi det tidligere er forsømt, for ellers ville problemerne jo ikke opstå.
Altså, målsætningsmønster, egnsudvikling osv. ændrer sig jo ikke på 2 år, hvis ellers hr. Jeppe Kofod kan huske, hvornår det var, Socialdemokratiet mistede regeringsmagten.
Så vi må bede om, at vi får proportioner på det her, hvad det er og hvem, der er skyld i hvad.
Jeppe Kofod (S), 2005-05-20:
Jo, jeg kan godt huske, hvornår regeringsmagten skiftede.
Jeg kan sige, at fra 2001 til 2003 satte bl.a. den forhenværende Venstreamtsborgmester fokus på regeringens politik ved at konstatere i et brev til regeringen, at man ved den første finanslov, som den borgerlige regering fremlagde, umiddelbart mistede 30 statslige arbejdspladser på Bornholm som følge af den.
Jeg husker udmærket regeringsskiftet og det, der kom i kølvandet på regeringsskiftet.
Derfor var det meget relevant, meget relevant, at den nye regering i 2003, 2 år efter at den var kommet til, begyndte at sætte fokus på de her ting her.
Men det, der er spørgsmålet nu, er: Hvad er resultatet af det regionale vækstsamarbejde?
Hvor er det, man kan vise resultaterne?
Der er jo ikke sket noget, og derfor synes jeg, det er fint, jeg synes, det er strålende, at man fortsat vil lave regionalt vækstsamarbejde eller regionale vækstfora, som det kommer til at hedde i dag.
Men spørgsmålet er: Hvad er succeskriteriet?
Når vi står her næste år, hvor er det så, vi kan sige: Her har regeringen virkelig lykkedes med at vende en udvikling ude i regionerne?
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-20:
Jeg tror, at vi vil se fornemme resultater på baggrund af vækstfora og på baggrund af de beslutninger, der træffes i kølvandet på kommunalreform, forsvarsforlig, udligningsreform.
Der er masser af politisk fokus præcis på de her problemer.
Det er faktisk grundlæggende for regeringens politik, at man er opmærksom på, hvad det betyder for alle egne af Danmark, og derfor er det godt, at der er fokus på det, og det er altså ikke nok, at man en gang imellem tager en debat og siger: Nu skal vi bekymre os om det.
Det, der er det hensigtsmæssige, er præcis det, regeringen gør, at man i hver eneste store beslutning tager de her hensyn og sætter dem i fokus.
Det er i det lys, man skal se regeringens bemærkninger om, at vi er opmærksomme på dem i alle skridt og i alle tiltag.
Det er bevist ved kommunalreformen, det er bevist ved forsvarsforliget, så hr. Kofod kan være helt tryg, situationen bedrer sig stille og roligt og bliver langt bedre, end den var under tidligere regeringer, som åbenbart har haft problemer, kan jeg konstatere på spørgeren.
Nu går jeg da ud fra, at hr. Kristen Touborg og jeg kan blive enige om, at der er forskel på land og by, og at vi måske bor steder, hvor vi kan erfare det hver dag, og at vi måske også bor der, fordi vi godt kan lide de forskelle, der er på land og by.
Så det med at tro, at der ikke skal være forskelle, er dog en illusion.
Det er sådan set en af de betingelser, der er for, at man som menneske kan foretage nogle valg, så det synes jeg er godt og rigtigt.
Danmark i balance: Det er jo altså at skabe muligheder.
Jeg vil bare gentage, at det stærkeste fokus jo præcis er på de vækstfora, der nu bliver etableret i kølvandet på kommunalreformen, hvor vi siger: Der er muligheder for alle – kommuner, amter – for at tage hånd om det her og lave en politik på området.
Så derfor vil der blive en anderledes fokus derude, hvor det foregår.
Jeg vil godt fastholde, at det ikke alene er et spørgsmål om det her hus, det er i høj grad et spørgsmål om ansvar hos dem, der får ansvaret derude, nemlig kommunalbestyrelser, regionsråd osv., at de interesserer sig for det her og ikke kun og altid spørger om: Hvad kan regeringen gøre, hvad kan Folketinget gøre?
Nej, det er også et spørgsmål om: Hvad kan vi gøre?
Per Clausen (EL), 2005-05-20:
Jeg skal sørge for, at Dansk Folkepartis ordfører på det her område bliver bekendt med de ganske mange henvendelser, vi får fra både amtsborgmestre, andre borgmestre og erhvervsfolk i Nordjylland i den anledning.
Der skal ikke være noget der.
Jeg er glad for, at Dansk Folkeparti ikke har det principielle synspunkt, som jeg jo ved Venstre har, nemlig at markedskræfterne må afgøre, hvordan transporten foregår.
Det andet er, at der flere steder i redegørelsen nævnes, at internetforbindelser er en meget vigtig del af at sikre, at udkantsområderne kan fungere.
Er ordføreren ikke enig med mig i, at det ville være en god idé, hvis det var muligt at oprette ADSL-forbindelser i Danmark til i hvert fald den samme pris, som man kan i Sverige, og at det bl.a. af den grund ville være en god idé at fjerne det private firma TDC's monopol på kobberet, som er stærkt medvirkende til, at priserne på internetforbindelser i Danmark er meget dyrere, end de er de fleste andre steder?
Ole Glahn (RV), 2005-05-20:
Nu svarer hr. Leif Mikkelsen på, hvem der har forstand på det her, nemlig de, der bor derude.
Jeg går da ud fra, at når vi skal drøfte det her i Folketinget, så er det, fordi vi har nogle handlemuligheder, og så er det ikke nok, at de, der er derude, ved, hvor skoen trykker.
Når de ved det, ved de netop, at de mangler en opbakning herfra, for udviklingen er gået i retning af centralisering i de senere år, og det kan vel ikke være Venstres politik.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-05-20:
Jeg vil godt stille hr. Hans Kristian Skibby et spørgsmål i forbindelse med – det kan man læse i redegørelsen her – at den statslige beskæftigelse er faldet jævnt over hele landet.
Det er det, der står.
Nu ligger der altså konkrete oplysninger om, at den statslige beskæftigelse rent faktisk er faldet voldsomt ude i regionalområderne.
Hvad synes hr. Hans Kristian Skibby om, at man udelader disse oplysninger og faktisk vildleder Folketinget med sin redegørelse ved ikke at give den oplysning, som jeg har nævnt tidligere, nemlig at den statslige beskæftigelse er faldet mest i Ærø, Skagen, Tønder, Rudkøbing, Læsø, Lemvig, Randers, Sønderborg, Aabenraa, Samsø, Holstebro, Holbæk?
Hvad synes hr. Hans Kristian Skibby om, at man simpelt hen forholder Folketinget sådan en oplysning og i stedet for tegner et lyseblåt danmarkskort?
Man skriver: Det ser i øvrigt ud til, at beskæftigelsen er faldet sådan lige meget over det hele.
Synes hr. Skibby, at det er en ordentlig måde at orientere Folketinget via en redegørelse på?
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-20:
Vil hr. Ole Glahn ikke anerkende, at denne regering i forbindelse med kommunalreformens placering af hovedsædet for regionerne tager udstrakt hensyn til regionale forskelle og bosætningsmønstre og statslige arbejdspladser?
Er det ikke rigtigt, at denne regering præcis har fokus på de her spørgsmål ved hver eneste store beslutning og en stærkere fokus, end vi tidligere har set eventuelt radikalt inspirerede medvirke til i disse 100 festlige år?
Så kunne hr. Ole Glahn ikke i stedet for den utilfredshed formås til at blive lidt begejstret for og faktisk være helt godt tilpas med det, den her regering gør nu?
Ole Glahn (RV), 2005-05-20:
Nu forlanger ordføreren urimeligheder af mig.
Jeg kan ikke være tilfreds med regeringens indsats.
Det vil sige, at man forsøger at skabe et efter min opfattelse kunstigt billede af, hvordan situationen er, og når vi så ser på realiteterne, må vi sige, at de ligger fjernt fra den.
Koncentrationen foregår voldsomt i Danmark i øjeblikket.
Vi oplever, og jeg tror, at vi vil komme til at opleve voldsomme trusler – det får vi under det næste punkt – over for mange landsbyskoler og over for mange yderområder som en konsekvens af den strukturreform, vi har været igennem, og som en konsekvens af den økonomi, som regeringen vil føre.
Men lad os vende tilbage til det under et senere punkt.
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-20:
Jeg har et enkelt spørgsmål til hr. Kristen Touborg, som jo har registreret, at jeg er i godt humør og optimist.
Der er overskud på finanserne, der er lav skat, lav rente osv., så regeringen fører en god politik.
Det er altså helt rigtigt set.
Men når hr. Touborg så når frem til at beskylde mig og Venstre for, at vi vil lade markedskræfterne styre alt, er det jo definitivt forkert.
Virkeligheden er, at der i kølvandet på kommunalreformen etableres vækstfora, som i den grad skal styrke områder, som ikke af sig selv er markedskræfter.
Vil hr. Touborg ikke anerkende, at det dog er et klart signal om, at man lige præcis har fokus på det område, at man vil gøre noget, at man skaber muligheder for, at kommuner, regioner osv. kan gøre noget ekstraordinært, ud fra hvad de der synes?
Er det ikke både rettidig omhu og et billede af, at det ikke kun er markedskræfterne, der styrer?
Eller kan det slet ikke finde ind til hr. Touborg?
Kristen Touborg (SF), 2005-05-20:
Det var et meget gennemgående træk både i Venstres ordførertale og i de svar, der blev givet, at det er meget afgørende for Venstre med markedsøkonomien, og at det næsten er det eneste saliggørende.
Det var et meget gennemgående træk, og mit eksempel er jo det omkring konkurrencemyndighederne, hvor jeg måske lige gik lidt videre, end Venstres ordfører egentlig selv ønskede det.
Det var i hvert fald et meget klart eksempel på, at det altså er markedsøkonomien, der efter Venstres opfattelse skal klare alle problemer.
Jeg vil så godt sige til hr. Leif Mikkelsen, at regeringen i forbindelse med kommunalreformen og den geografiske fordeling, man der foretog af centrene, faktisk, synes jeg – for den eneste gang jeg lige kan komme i tanker om – har gjort det, at man ikke har placeret de centre centralt, men decentralt; det vil jeg gerne kvittere for.
Jeg synes faktisk, at det er udmærket, at regeringen for en gangs skyld har gjort noget fornuftigt i den sammenhæng.
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-20:
Jeg vil bare sige, at jeg ikke vil ødelægge det udsagn fra hr. Touborg, så lad lige det stå et øjeblik, at han anerkender, at regeringen fører god politik.
Det synes jeg er et fremragende udsagn, så lad nu det stå og lad os ikke forstyrre det med utidige spørgsmål.
Kristen Touborg (SF), 2005-05-20:
Regeringspartierne vil jo meget gerne manipulere, det gør de med tallene og grundlaget, og nu gør de det så også med det, jeg siger.
Her har jeg dog den fordel, at jeg oven i købet kan forsvare mig på den måde, at jeg har det sidste ord at skulle have sagt, så det er sådan set en stor fordel.
Jeg synes egentlig, at der er god rimelighed i, at man i et folkestyre både kritiserer og roser, når der er noget at rose for.
Det er for sjældent, at der er noget at rose regeringen for.
Nu gjorde jeg det for en gangs skyld, og så er det åbenbart også galt, men jeg vil da nødig ødelægge hr. Leif Mikkelsens gode humør, så det bliver mit svar på det.
Allan Niebuhr (KF), 2005-05-20:
Undervejs i indlægget nævnte hr. Touborg, at det var uinteressant, hvad regeringen havde af tanker for fremtiden med hensyn til statslige arbejdspladser, og at det var mere vigtigt at se på, om tabellerne i redegørelsen nu også var sådan, som hr. Kristen Touborg syntes, at de skulle være.
Jeg vil gerne spørge hr. Touborg, om det ikke er hans opfattelse, at det også er med til at udvikle områderne, at de private virksomheder får mulighed for at etablere arbejdspladser ude i regionerne; at der i regeringens oplæg til nye politienheder kan flyttes 300-400 offentlige stillinger fra Københavnsområdet ud i regionerne; at der i forbindelse med kommunalreformen flyttes opgaver rundt i regionerne; og at der skabes vækstfora og det endda sådan, at det er vækstfora, der er behov for her og nu.
Der har regeringen anerkendt, at dem sætter man i gang, inden kommunalreformen sættes i gang.
Vil hr. Kristen Touborg ikke indrømme over for mig, at det er vigtigere at reagere på nogle af de ting og agere på noget af det, der sker, end bare at sætte sig tilbage og sige: Det der var for dårligt?
Kristen Touborg (SF), 2005-05-20:
Hr. Touborg vil gerne indrømme, at regeringen rigtig er kommet i det hjørne, hvor man forsøger at manipulere med sine politiske modstandere.
Rent faktisk sagde jeg, at jeg syntes, at det var meget interessant.
Men jeg syntes også, at det var lidt interessant at se, hvor meget kød der var på det, regeringen havde gjort, altså på statusdelen.
Det var det, jeg sagde.
Jeg sagde ikke noget om, at det var uinteressant at se på fremtiden, og at det var mere interessant at se på tabeller.
Jeg synes dog i øvrigt, at det er interessant at se på tabellerne, når de er manipulerede.
Jeg synes, at det er interessant for folkestyret og demokratiet at finde ud af, om staten kan gøre fuldstændigt, som staten vil i et folkestyre.
Er det virkelig sådan, at Venstre og De Konservative synes, at det er o.k., at staten bare forsøger at køre hen over hovedet på folkestyret og manipulere med det?
Det synes jeg ville være interessant at høre.
Allan Niebuhr (KF), 2005-05-20:
Det næste spørgsmål, jeg vil stille, er i forhold til Fødevarestyrelsen.
Mener ordføreren ikke, at det er på sin plads og ansvarligt, når en minister for et område griber ind, hvis han kan konstatere, at tingene ikke er, som de var planlagt, og derfor foretager en tilpasning af en styrelse, så den er i overensstemmelse med det, som der er både økonomi og handling til?
Vil ordføreren anerkende, at der i forbindelse med Fødevarestyrelsens tilpasning nu sker en omfordeling og en flytning af folk, uden at det dermed beviseligt er sådan, som det ligger i kortene, at Fødevarestyrelsen hermed bliver væsentlig forringet, ud over det, der er økonomi til?
Kristen Touborg (SF), 2005-05-20:
Det er naturligvis altid sådan, at en styrelse kan fungere i forhold til den økonomi, der er.
Jeg synes, at det er fint at forsøge at effektivisere projektet.
Men jeg synes ikke, at det er fint at centralisere det, og jeg frygter meget – derfor vil hr. Touborg heller ikke anerkende, at man bare kan gøre det, uden at det får konsekvenser – at den politik, regeringen i øjeblikket fører på området, vil indebære store problemer i fremtiden for både fødevaresikkerheden og dyrevelfærden.
Jeg vil da godt minde regeringspartierne om, at vi her faktisk har et af de få områder, hvor Forbrugerstyrelsen og landbruget er enige i deres kritik af regeringen.
Det sker ikke ret tit, så det skal jeg bare minde om.
Det kunne da være, at det kunne give anledning til, at regeringen tog op til en nøjere overvejelse, om det, man gør, nu er klogt.
Arne Toft (S), 2005-05-20:
Den 23. maj 2002 vedtager vi et forslag til vedtagelse, hvor alle Folketingets partier er enige om at opfordre regeringen til at sørge for, at statslige arbejdspladser kommer ud i de tyndtbefolkede områder, hvor der nogle steder direkte er afvandring, og hvor det andre steder kniber med at få det til at køre rundt.
Vi ved jo, at statslige arbejdspladser ofte er lig med højtuddannede ansatte, så bare det, at der kommer nogle ud, kan være med til at give et løft.
Hvad siger ministeren så, når man kan se, at det altså ikke har hjulpet?
Det kan godt være, at ministeren fortæller, at det måske ikke ser så galt ud, men alt andet lige har det ikke hjulpet.
Er det tilfredsstillende, når man egentlig har gjort meget for det?
Men det har altså ingen effekt.
Tag kommunalreformen – jeg vil også gerne kvittere for hr. Kristen Touborgs bemærkninger – hvor vi jo meget bevidst har forfulgt ideen om at bringe byer i spil, som måske ikke ellers opleves som værende de naturlige steder for vækstudvikling; vi har brugt den moderne teknologi til at lave callcentre og har placeret dem meget, meget decentralt til at betjene hele skattestrukturen; der er fængslet i Nørre Alslev; der er den regionale statsforvaltning.
Der er stribevis af eksempler, der sådan set bekræfter, at hver gang spørgsmålet om statslige arbejdspladser har været i spil, har regeringen sat en meget offensiv regionalpolitisk dagsorden.
: Hvor er det, at vi har hørt nogle præcise socialdemokratiske forslag om udflytning af statslige arbejdspladser, altså afstemt i hele folketingsgruppen?
Jeg ved ikke, om man kan sige, hvor man har hørt om de socialdemokratiske forslag, men under valgkampen hørte jeg en justitsminister, der foreslog, at flytte Kort- og Matrikelstyrelsen til Nordjylland, og jeg hørte en forsvarsminister, der forslog det samme.
Det er klart, at det bakker vi op om.
Det er bare ikke blevet til noget.
Jeg vil godt spørge ministeren: Det har vist sig, at samfundet egentlig er i stand til at styre mange ting.
I Irland var man i stand til at styre virksomheder, der simpelt hen blev placeret i områder, hvor der ikke var ret mange mennesker, og så flyttede menneskerne derud.
Der er en undersøgelse fra London, der viser, at ved at flytte 20.000 statsarbejdspladser fra London kan man i løbet af 15 år spare 22 milliarder.
Det har vi gjort omkring kommunalreformen.
Det har vi gjort omkring forsvarsforliget, som har en meget, meget klar regionalpolitisk profil til glæde for ikke mindst det nørre- og midt- og vestjyske.
Det har vi gjort ved udbygningen af dansk fængselskapacitet.
Det er sådan set det, vi gør hver gang.
Jeg spørger igen, for det er svært at finde de der præcise oppositionsforslag om, hvad det er for flytninger, man skal lave, som er bakket op af folketingsgruppen.
Nu taler jeg ikke om partiets mand i Nordjylland, som har et synspunkt, og partiets mand i Sønderjylland, som har et andet synspunkt.
Nu taler jeg om partiet som sådan.
Det, der kendetegner regeringen, er jo, at når vi handler, handler vi ensartet og målrettet, og vi kan dokumentere i handling, at vi har tænkt offensivt regionalpolitisk i den måde, vi har dimensioneret statens ressourcer på.