runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aage Frandsen (SF), 2001-05-30:
Vi vidste naturligvis godt i SF, da vi gik ind og var med til at lave et forslag om, at det kunne lade sig gøre for arbejdsgiverne at betale til alkoholbehandling, uden at lønmodtagerne skulle betale skat af det, at man så ville komme fra højre og sige: Jamen hvorfor ikke så det og det og det?
Og hvis nu det her forslag blev gennemført, så ville hr. Jørgen Winther selvfølgelig komme med syv andre ting, der skal behandles.
Jeg ved heller ikke, hvorfor det netop er de sgdomme, der er opregnet i det her beslutningsforslag, der er vigtigere end andre.
Det er da i orden, og det er godt, at hr. Jørgen Winther og Venstre på ét punkt står fast ved deres gamle synspunkter, nemlig at de synes, det er godt, at man bruger forsikringssystemet som en del af sundhedssystemet.
Det er godt, at Venstre mener det.
Det er godt, at de virkelig står
ved et synspunkt, så man kan se, at der er forskel på de politiske holdninger i Folketinget.
På andre punkter kan man nemlig næsten ikke se, hvad Venstre mener.
Her mener Venstre virkelig noget.
Det er dejligt at se.
Ja, det er jo ikke til gavn for dem, der ikke kan komme ind i den videre ordning.
Det er det jo ikke.
Tværtimod.
Der er nogle ressourcer, som bruges til nogle mennesker og ikke bruges til andre, og de bruges ikke ud fra, hvem der har mest behov for behandling.
Så spørger hr. Jørgen Winther, om jeg er opmærksom på, at der er nogle, der arbejder mere end 37 timer.
Jeg ved godt, man kan arbejde mere end 37 timer.
Det kan man jo også i det offentlige.
Hr. Jørgen Winther er jo medlem af Århus Amtsråd.
Hvorfor gør hr. Jørgen Winther så ikke mere for, at man i Århus Amt er mere fleksibel?
Det tror jeg hr. Jørgen Winther også synes ville være fornuftigt.
Det er jo ikke nødvendigt at bruge det private til at være mere fleksibel.
Hvorfor gør hr. Jørgen Winther ikke mere for, at ledelsessystemet inden for sygehusvæsenet også i Århus Amt bliver mere fornuftigt, hvis det er det, der er problemet? Så det er ikke nødvendigt at bruge et privat hospital for at lave ting, der er fornuftige efter hr. Jørgen Winthers opfattelse.
Men hr. Jørgen Winther vil selvfølgelig bruge de private frem for det offentlige, for det er hr. Jørgen Winthers politiske grundholdning.
Jens Rohde (V), 2001-05-30:
Hvorfor drikker Jeppe, kunne man jo spørge.
Hvorfor ser vi, at flere og flere virksomheder ønsker at benytte sig af det her?
Hvorfor ser vi, at flere og flere mennesker ønsker den her mulighed?
Hvorfor ser vi, at overenskomstforhandlingerne i allerhøjeste grad kommer til at omhandle sygehusforsikring?
Vi kan jo se, at Politiforbundet nu vil have det ind.
Vi har også set tiltag andre steder fra.
Det er jo, fordi vores sundhedssystem i dag har ventelister, og fordi vores sundhedssystem ikke kan løse de opgaver, som det rettelig burde gøre.
Og det skyldes jo, at man holder fast i ideologier og en gammeldags betontankegang, hvor man overhovedet ikke vil høre tale om at åbne for nye veje. Derfor ser vi den udvikling, som vi gør.
Jeg mener stadig væk, at der her er tale om, at virksomhederne prøver at efterleve noget af det, regeringen og venstrefløjen taler så meget om, nemlig at påtage sig det sociale ansvar, og så straffer man medarbejderne for det bagefter.
Det er mig altså ærlig talt lidt ulogisk.
Så spørgsmålet er, om det er sådan, at vi mangler læger, eller om det er, fordi de bruger deres arbejdskræfter helt andre steder.
Jørgen Winther (V), 2001-05-30:
Jamen det er til hr. Aage Frandsen igen, som spørger om forholdene i Århus Amtsråd.
Jeg kan sige, at i Århus Amtsråd, og det ved hr. Aage Frandsen godt, er rent rødt flertal: Socialdemokratiet og SF.
Og ligegyldigt hvilke fornuftige forslag, vi kommer med, så bliver der stemt nej til dem.
Havde vi haft et flertal, havde vi selvfølgelig gjort det, som vi ønsker, og som vi siger her.
Og det ved hr. Aage Frandsen også godt.
Så vil jeg gerne have, at hr. Aage Frandsen lytter lidt mere til LO.
Dybt, langt inde i LO er der nu kraftige ønsker
om forsikringsordninger.
Hvorfor er der det?
Men jeg vil gerne til sidst for tredje gang efterlyse, at sundhedsministeren forklarer, hvordan sundhedsministeren kan sige mennesket først, når man her viser, når vi trykker på knappen, at det er ideologien først.
Man må da finde et andet udtryk end at sige mennesket først.
Man er jo til grin.
Thomas Adelskov (S), 2001-05-30:
Jeg skal spørge hr. Aage Frandsen, om han ikke kan bekræfte, at det ikke løser den store personalemangel i sundhedssystemet, hvis man indfører de her forsikringsordninger, som Venstre og De Konservative slår til lyd for.
Kan hr. Aage Frandsen ikke bekræfte, at nogle af de store problemer, vi netop har med personalemangel i hele vores sundhedsvæsen, skyldes de nedskæringer på uddannelserne, som den borgerlige regering igennem 1980'erne gennemførte, både hvad angår læger og sygeplejersker og andet sundhedspersonale, at det er dét, der er hele humlen i det, og at det er dét, hr. Aage Frandsen forgæves har forsøgt flere gange at forklare Venstres ordfører?
Aage Frandsen (SF), 2001-05-30:
Det var jo et glimrende spørgsmål, som hr. Thomas Adelskov stillede.
For det er jo fuldstændig korrekt, at i det omfang, der er lægemangel, så hænger det meget sammen med den uddannelsespolitik, som den undervisningsminister, vi havde i 1980'erne, førte, nemlig hr. Bertel Haarder.
Det var jo bl.a. derfor, at vi ikke fik uddannet læger; fordi man hos den daværende undervisningsminister havde en opfattelse af, at der ikke var brug for læger i samme omfang, som vi andre mente, og derfor har vi et problem i dag.
Derfor er det også sådan, at i det omfang, vi bruger læger i det private sygehussystem, betyder det, at disse læger så ikke kan bruges i det offentlige.
Så siger hr. Jørgen Winther noget med, at der er et rødt flertal, og at de stemmer alle hans forslag ned.
Sådan er det jo ikke i en masse spørgsmål, heller ikke i Århus Amtsråd.
Formanden for amtets sygehusudvalg, den glimrende hr. Knud Erik Særkjær, fører da en sygehuspolitik, som er hele amtsrådets sygehuspolitik i mange sammenhænge, og der er da ikke tale om, at det er noget med, at der er et flertal, et snævert flertal i amtsrådet, der bestemmer, hvordan sygehuspolitikken er.
I masser af spørgsmål er man da helt enige.
Det, det drejer sig om, er selvfølgelig et spørgsmål om: 1. lægerne, 2. bevillingerne.
Og i det omfang, man har et system, hvor man kan trække de udgifter, der ligger her, fra i skat, så betyder det en mindre indtægt til det offentlige, og en mindre indtægt til det offentlige betyder, der er færre penge til sundhedssystemet også.
Pengene kan kun bruges én gang; det er noget, Venstre måske skulle være lidt opmærksom på en gang imellem.
Men sådan er det altså, og det vil sige, at kommer de ikke ind i form af skat, som der er tale om her, ja, så betyder det, at der er færre penge også til sundhedssystemet.
Jens Peter Vernersen (S), 2001-05-30:
Jamen er problemet ikke også det, som vi har set her de seneste dage, at man f.eks. ovre i det Venstrestyrede Ringkjøbing Amt beslutter en budgetbeskæring, så man får færre operationer?
Det sker bl.a. med sundhedsudvalget næstformand Svend Blæsbjerg i spidsen.
Når man så derefter får ventelister, som vi har set i dagspressen, så siger samme Venstreborgmester, som han også er, Blæsbjerg, at så må man lave forsikringssystemer.
Er det ikke det, der en række steder er årsagen til de problemer, man har med ventelister, det, at man simpelt hen kører det dér dobbeltspil, når man skal træffe de politiske beslutninger?
Først skærer man ned i antallet af operationer, og derefter siger man, at det hele duer ikke.
Jens Rohde (V), 2001-05-30:
Jeg forstår ikke rigtig det dér med pengene, men det kan være, hr. Aage Frandsen kan forklare mig det.
Hvis nu arbejdsgiverne betalte alle operationerne, ville de penge så ikke være sparet for amterne?
Ville det ikke i virkeligheden forholde sig sådan og dermed rent faktisk være en god økonomisk investering for det offentlige og ikke omvendt, som hr. Aage Frandsen siger?
Det er det ene spørgsmål.
Så med hensyn til lægerne, som jeg også var inde på før: Altså spørgsmålet fra hr. Thomas Adelskov var forudsigeligt, svaret fra hr. Aage Frandsen var forudsigeligt. Kunne det ikke være, at et af problemerne, når vi taler lægemangel, er, at lægerne bruger deres kræfter i fritiden på privathospitaler i f.eks. Norge og Sverige, mens vores egne operationsstuer står tomme?
Kunne det ikke være et af problemerne?
Aage Frandsen (SF), 2001-05-30:
Nu er jeg jo ikke sygehusbestyrer, fordi jeg sidder i et amtsråd.
Jeg er lovgiver, og derfor kan jeg jo ikke helt præcis svare på, hvor meget sygehusenes stuer står tomme.
Men jeg vil så sige, at i det omfang, det er tilfældet, så synes
jeg, at amtsrådene skulle se at få gang i dem, brugt dem noget mere.
Hvis der på et amts sygehuse er tale om, at der er kapacitet, der ikke udnyttes, så skal man da gå i gang med det; det er jo da tosset andet.
Det var da i øvrigt et glimrende eksempel, som hr. Jens Peter Vernersen drager ind i debatten.
Nu nævnte jeg Århus Amtsråd før, og det var, fordi jeg ved, at hr. Jørgen Winther har sæde i Århus Amtsråd.
Men i Ringkjøbing Amtsråd er der da vist ikke noget med, at der er et rødt flertal, der forhindrer en hel masse, som hr. Jens Peter Vernersen sagde.
Der bidrager man i virkeligheden til bevidst at sørge for, at ventelisterne bliver lange, og derefter kan man lave den manøvre.
Det er, fordi man bevidst ønsker en bestemt linje, og det er i orden, at man vil det, det er godt, at der er forskel på holdninger; det er det, vi er for her i Folketinget, nemlig er for at markere, at der er forskel på holdningerne.
ligesom ringeagtende omtalte.
Ja, det er ideologi, fordi det er ideologiske forskelle, vi repræsenterer i de forskellige partier.
Ester Larsen (V), 2001-05-30:
Det er utroligt, så ofte vi oplever regeringspartierne henvise til den borgerlige regerings gerninger.
Omkring 1980 havde vi en markant overproduktion af læger her i landet.
Vi så, at læger uddannet for de danske skatteborgeres penge søgte ud af landet for at få beskæftigelse.
Det rettede den socialdemokratiske regering op på ved at reducere antallet af studiepladser på lægestudiet.
Det førte bl.a. til en overenskomst i 1981, som nedsatte lægernes arbejdstid til den normale arbejdstid med en svækkelse af uddannelsen til følge.
I 1997 kom der 74 ekstra studiepladser på lægestudiet...
... og de blev besat med 104 nordiske studerende.
Birthe Skaarup (DF), 2001-05-30:
Jeg sad faktisk spændt og ventede på, om sundhedsministeren ville gå op og svare på hr. Jørgen Winthers henvendelse, men da det ikke skete, vil jeg høre sundhedsministeren, om han vil gå på talerstolen nu og svare på, om det ikke giver bedre livskvalitet for den enkelte, hvis man går ind og støtter det her forslag, og ligeledes, om det ikke vil gavne samfundsøkonomien i al almindelighed.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre sundhedsministeren kommentere.
Arne Rolighed (S), 2001-05-30:
Når nu flere så gerne vil høre sundhedsministeren, er det jo svært at sidde opfordringen overhørig. Jeg vil gerne fortælle lidt om, hvordan vi sikrer, at alle patienter kommer til - hvis hr. Jørgen Winther lytter efter.
Jeg kan se, at det gør hr. Jørgen Winther også.
Hvis vi skal sikre, at vi har en fri og lige adgang til vores sundhedsvæsen, hvor der ikke er penge imellem den enkelte patient og lægen, og uanset om man er på arbejdsmarkedet, om man kan få skattefordele på en virksomhed eller forsikringsarrangementer eller man ikke er på arbejdsmarkedet, så skal der være fri og lige adgang til vores sundhedsvæsen.
Det er en værdisag, og det er en ideologi, der har udviklet sig igennem 150 år i det danske sygehusvæsen.
At gå med på arrangementer med forsikringsordninger, med skattefordele, kan være med til, at vi splitter tingene op i et todelt system, der fører til et A-hold og et B-hold.
Vi ved fra de lande, hvor sådanne systemer fungerer, at det er med til at forøge spændingen i befolkningen, forøge spændingen imellem patientgrupperne.
Derfor er det, regeringen står så fast på fri og lige adgang til et velfungerende, enstrenget sundhedsvæsen.
Herved sikrer vi, at patienterne kommer først.
Jeg vil meget gerne ved en senere lejlighed også have mulighed for at uddybe det yderligere.
Det er et meget fint værdisæt, vi står for, og som vi fastholder.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-30:
Jeg må jo sige, at jeg synes, at ministerens svar afspejler en vis mangel på erkendelse af den alvor, situationen faktisk kræver.
Men jeg vil godt bede ministeren bekræfte, at Europa-Kommissionen har givet et klart signal om, at man vil gå til angreb om nødvendigt ved EF-Domstolen, dels på vores pensionsafkastregler og dels på vores afgift på brugte biler.
Det er der, man vil begynde.
Så har man i Kommissionen en plan om momsharmonisering.
Man vil have indsnævret det spænd, der i dag er mellem 15 pct. i det laveste land og 25 pct. i Danmark og Sverige.
Det ene redskab er EF-Domstolen, og det andet redskab er det forstærkede samarbejde, som ligger i Nicetraktaten, som jo betyder, at et genstridigt land kan sættes uden for døren.
For i stedet for at stemme sig igennem ved en flertalsafgørelse, som ministeren korrekt siger, at man ikke kan, jamen så kan man bare bortvise Danmark, og så kan de andre vedtage det selv.
Det er da helt håbløst, at den danske regering frivilligt underskriver en traktat, der indfører en sådan metode til at sætte den danske økonomiminister uden for døren.
Jeg vil godt spørge: Hvordan kan økonomiministeren overhovedet drømme om at stemme for en sådan bestemmelse?
Jørgen Winther (V), 2001-05-30:
Vi har mange gange hørt statsministeren sige mennesket først,
mennesket før ideologien og mennesket før økonomien
Og i dette her forslag er det sådan, at man nu vil beskatte medarbejdere, der er blevet opereret på privathospital. Dette her forslag er virkelig mennesket først.
Det er sådan, at det menneske, der venter på en operation, kan behandles ret hurtigt, ret omgående, hvis man siger ja til det her forslag.
Man siger altså ideologien før mennesket, og man siger økonomien før mennesket.
Vi er nu 5 partier, der er enige - De Konservative, CD, Kristeligt Folkeparti, Dansk Folkeparti og Venstre - om at sige ja til det her forslag.
Jeg vil gerne bede sundhedsministeren forklare her fra talerstolen, hvordan man kan sige mennesket først, når det her forslag virkelig drejer sig om mennesket først.
Thomas Adelskov (S), 2001-05-30:
Jeg skal bare kort oplyse fru Helga Moos om, at Socialdemokratiet og regeringen i det hele taget igennem hele regeringsperioden har været meget optaget af at sikre regional spredning af uddannelser og sikre stærk, regional forankring af uddannelsesinstitutionerne. Det, vi stemmer nej til i dag, er det forslag, som ligger fra de borgerlige partier om, at der inden udgangen af maj skulle laves en plan for, hvordan de regionale uddannelser blev spredt.
Jeg skal oplyse, at vi jo bl.a. med CVU-, KVU- og MVU-loven har sikret den regionale forankring af uddannelserne, og det gør vi fortsat.
Helga Moos (V), 2001-05-30:
Men jeg er glad for velviljen, og jeg kan så fortælle, at vi nu har skrevet en beretning på naturforvalteruddannelse i Tønder, og så håber jeg selvfølgelig, at den velvilje, som jeg her har hørt, der er blevet givet udtryk for, vil komme til syne, når det gælder naturforvalteruddannelsen i Tønder.
Thomas Adelskov (S), 2001-05-30:
Jeg skal sige, at Socialdemokratiet fastholder sin modstand
imod det her forslag.
Vi synes stadig væk, at det er utidigt, at man går ind på nuværende tidspunkt, hvor der ligger et udviklingsprogram og et forsøgsarbejde på gymnasierne, og vil til at ændre i fagfordelingen på den sproglige linje.
Jeg skal i den forbindelse stille et særligt spørgsmål
til Enhedslistens ordfører, om Enhedslistens ordfører vil være indstillet på, at det her indebærer en forøget arbejdsbyrde for eleverne i det sproglige gymnasium, og om Enhedslistens ordfører derfor vil stemme for et sådant forslag, hvis det skulle ende med, at det var det, som undervisningsministeren fremsatte.
Endelig skal jeg bede forslagsstillerne om at præcisere over for undervisningsministeren, hvad det er for en model, man ønsker, for hvis man læser betænkningen igennem, er det jo meget tydeligt, at der blandt flertallet i denne her sag overhovedet ikke er enighed om noget som helst andet, end at man kan stemme for et luftigt forslag, som ikke levner undervisningsministeren ret mange muligheder at handle inden for.
Hanne Severinsen (V), 2001-05-30:
Vi er meget tilfredse med, at man nu endelig får en løsning på, at de sproglige studenter får mulighed for at få C-niveau i matematik.
Det har der været meget utilfredshed med blandt de studerende, og som det fremgår af udvalgsbetænkningen, foretrækker vi, at det sker efter model II.
Men jeg vil godt kommentere det her med det utidige.
Navnlig vil jeg sige til SF, at det jo er lidt mærkeligt, at lige SF skriver det, i betragtning af at SF sammen med Venstre og De Konservative skrev et brev til undervisningsministeren i 1996, hvor vi bad om at få ordnet det spørgsmål om C-niveau i matematik.
SF gik så bagefter med til, at det skulle være via et forsøg, men det er faktisk ikke mit indtryk, at det var det, SF dengang ønskede.
Vi ville have løst det problem, og det er altså trods alt efteråret 1996, vi taler om.
Hr. Aage Frandsen sagde jo også fra denne talerstol, at hvis det kom til at vare længe, før vi fik den gymnasiereform, så var han også tilhænger af forslaget
, så jeg synes altså ikke, at det passer, det her med det utidige. Jeg synes, det er godt, at vi nu får løst det problem.
Thomas Adelskov (S), 2001-05-30:
Jeg bliver nødt til at spørge, hvordan man kan opfatte det her som en løsning på problemet for de sproglige studenter, som ønsker C-niveau i matematik.
Det er jo lige nøjagtig sådan, at vedtagelsen af beslutningsforslaget ikke giver svaret på, hvordan det skal løses, men giver to forskellige løsningsmodeller, de borgerlige partiers og Enhedslistens løsningsforslag.
Regeringspartierne har overhovedet ikke på noget tidspunkt afvist, at det her er en væsentlig del af de overvejelser, som skal indgå, når vi på et tidspunkt skal reformere hele gymnasiedelen, men lad mig spørge én gang til: Hvad er det præcis for en løsningsmodel?
Er det model II, som man anbefaler undervisningsministeren?
Og så vil jeg godt spørge Enhedslisten: Hvis det er model II, kan Enhedslisten så fortsat stemme for?
Hanne Severinsen (V), 2001-05-30:
Det, vi gerne vil have, er, at resultatet bliver, at man har C-niveau i matematik som nysproglig student og derved ikke behøver at tage nogle supplerende eksamener bagefter for at kunne starte på studierne.
Aage Frandsen (SF), 2001-05-30:
Vi synes også i SF, at det er fornuftigt at finde en løsning på det spørgsmål.
Og det er korrekt, som fru Hanne Severinsen sagde, at SF sammen med bl.a. Venstre i 1996 henvendte sig til undervisningsministeren for at finde en løsning på problemet.
Så blev der sat en forsøgsordning i gang, og det er sådan set ikke ufornuftigt at lave forsøg med noget for at finde ud af, hvordan det virker.
Forsøgene har fungeret et stykke tid, og det er jo slet ikke entydigt, tværtimod, hvilken løsning, man skal nå frem til.
Vi forestiller os, at man når frem til en gymnasiereform
inden for nogle få år, og det er i den forbindelse, det er utidigt, for når vi er så tæt på at skulle lave en gymnasiereform, hvorfor skal man så tage hul på noget af det?
Og vi går ud fra, at det under alle omstændigheder må betyde, at det enten er sådan, at de sproglige gymnasiaster får mere at lave på grund af det her, eller også skal det gå ud over andre fag.
Andet kan jo ikke lade sig gøre.
Derfor siger vi: I stedet for at tage det nu, så gem det dog til den store gymnasiereform, som kommer, og det kan også godt være, at den anvisning, man har givet undervisningsministeren, er så uklar, at det alligevel ikke kan lade sig gøre, så ulykken er måske ikke så stor.
For hvordan skal undervisningsministeren administrere et beslutningsforslag, som formentlig nu bliver vedtaget, med de anvisninger fra et mindretal inden for flertallet, der siger ét, og et andet mindretal inden for flertallet, der siger noget andet?
Og man kan sige, at hvis ministeren ikke kan løse problemet, så er det ikke primært ministerens fejl.
Det er flertallets fejl, at man ikke entydigt siger, hvad beslutningsforslaget
skal ende med.
Derfor siger vi: Hvorfor dog ikke vente med at tage diskussionen op til det tidspunkt, hvor hele gymnasiereformen skal tages op?
Hvorfor skal diskussionen om matematik i naturfag ikke løses på samme tidspunkt, som man skal løse andre ting, f.eks. at man ikke har samfundsfag som obligatorisk fag i gymnasiet, at man ikke har, skal vi sige, tidssvarende fag inden for kultur og filosofi og sådan nogle ting?
Hvorfor er det lige specielt matematik, der skal findes en løsning på, måske bare 1 år før resten bliver løst?
Det forstår vi ikke, medmindre man mener, at det er så vigtigt at få matematik prioriteret i forhold til andre fag.
Vi frygter også, at hvor vi i øjeblikket har et fag, der hedder naturfag, så får vi i fremtiden et fag, der godt nok hedder naturfag med matematik på C-niveau, men det er matematik, der tages udgangspunkt i.
Det vil sige, at det almendannende fag, naturfag, bliver nedprioriteret i den her forbindelse.
Det er derfor, vi afviser det på det her tidspunkt.
Vi afviser ikke, at der er et problem, men vi ser bare ikke, at man løser problemet ved at lave sådan en hovsaløsning 1 eller måske 2 år før en egentlig gymnasiereform.
Hanne Severinsen (V), 2001-05-30:
Både hr. Aage Frandsen og jeg har vist prøvet at lave gymnasiereformer, og hvis hr. Aage Frandsen tror, at det her er sådan lige 1 år, før der kommer en reform, så vil jeg sige, at det i hvert fald er en meget optimistisk forestilling.
Men jeg konstaterer, at SF altså i 1996 mente, at det var en så vigtig sag, at man ikke ville vente på nogen gymnasiereform, men nu vil man altså gerne 6 år efter.
Aage Frandsen (SF), 2001-05-30:
I 1996 var der overhovedet ingen udsigt til, at der skulle komme en gymnasiereform inden for få år.
I dag ved vi, at den kommer inden for få år, bl.a. fordi der er sat et udviklingsprogram i gang med henblik på, at der skal laves en gymnasiereform.
Derfor er situationen i dag helt anderledes end i 1996.
Det er derfor, vi siger: Vent dog 1-2 år, og diskuter den samlede gymnasiereform i stedet for at tage det her fag ud alene.