runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (KF), 2006-11-24:
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget om mulighed for friplejeboliger.
Vi er glade for, at borgere, der er visiteret til en plejebolig, fremover frit kan vælge, hvor de ønsker at bosætte sig.
Og vi er glade for, at beboere i plejebolig fremover kan vælge mere frit mellem forskellige typer plejeboliger, hvor særlige kendetegn eller særlige værdigrundlag kan være årsagen til ønsket om at flytte fra ét plejecenter til et andet.
Vi er med andre ord glade for, at der med dette forslag indføres reelt frit valg af plejebolig.
Det betyder jo ikke nødvendigvis, at alle vil fravælge det lokale plejecenter.
Det betyder jo ikke, at vi i fremtiden vil se, at alle plejehjemsbeboere vil rejse rundt i hele landet og skifte fra plejecenter til plejecenter.
Men det betyder, at alle får muligheden for at gøre det.
Vi er meget overbeviste om, at denne mulighed for at vælge, hvor man vil bo, når man har brug for en plejebolig, vil styrke borgernes selvværd og reelle følelse af indflydelse på eget liv.
Vi er også overbeviste om, at et reelt frit valg vil få alle leverandører til at koncentrere sig om at levere den bedste service til den bedste pris.
Vi ser forslaget som endnu et skridt i retning af at tydeliggøre, at vi anser borgere med behov for plejebolig som ligeværdige borgere, som har ret til og krav på integritet og selvværd og medindflydelse på deres egen situation, og ikke betragter mennesker, der har behov for pleje, som en gruppe umyndiggjorte, som bare skal proppes af vejen på det nærmeste alderdomshjem.
Derfor kan vi støtte lovforslaget her.
Tom Behnke (KF), 2006-11-24:
Jeg må rette en misforståelse.
I dag er det sådan, hvis man f.eks. er modtager af hjemmehjælp, hvad enten man bor i sin egen bolig et eller andet sted nede på Æblevænget nr. 4, eller man bor i sin egen bolig i et plejecenter, at det er det offentlige, der sørger for, at man får den hjælp og den støtte, man har brug for.
Derudover – ud over det, man har behov for vurderet ved visitationen – kan man købe sig til yderligere ydelser, og det kan man, uanset om man bor i en bolig uden for et plejecenter eller i en bolig inden for et plejecenter.
Det er ikke sådan, at private firmaer, fordi man bor på et plejecenter, er forment adgang til at komme ind.
Det er de jo ikke.
Så den mulighed findes allerede i dag.
Det er ikke holdbart, og sådan foregår det ikke i den virkelige verden.
I givet fald ville det pågældende firma bare kunne oprette et datterselskab, og så er det stadig væk den samme pengekasse.
Line Barfod (EL), 2006-11-24:
Det ene, jeg spurgte til, var markedsgørelse, og det andet var den økonomiske forskel, altså muligheden for at købe tilkøbsydelser.
I dag kan man jo ikke, hvis man bor på et plejehjem, købe sig til at få ekstra.
Man kan selvfølgelig købe mad ude i byen eller sådan noget, men det er jo normalt ikke en del af servicen på plejehjem i dag, at man kan købe noget ekstra, og at man på plejehjemmene kan vælge at sige: Vi vil kun have dem, som har økonomien i orden til at kunne købe noget ekstra; vi vil ikke have dem, der ikke har råd til at købe noget ekstra.
Man har jo gennemført det på børnehaveområdet med profitbørnehaver, og nu har vi plejehjemmene.
Mener man også, at resten af socialområdet, hvilket socialministeren tidligere har været ude at sige, skal være et område, hvor vi skal have lavet lovgivning, så det bliver styret af markedet i stedet for at være noget, der er styret demokratisk?
Tom Behnke (KF), 2006-11-24:
Det var to spørgsmål på en gang.
Hvis vi tager det første, er det indlysende logisk, at den måde, som Folketinget arbejder på som parlament, jo er, at det først er i det øjeblik, hvor parlamentet føler sig klædt på til at skrive betænkning, at der bliver skrevet betænkning.
Sådan er det.
Det tror jeg ikke der er nogen der har nogen som helst ideer til at lave om på.
Det er Folketinget, der bestemmer.
Så enkelt er det.
Ingen over, ingen ved siden af.
Jeg er bare overbevist om, at det er vi.
Der ligger jo tonsvis af materiale til at belyse det her lovforslag, og der er høringssvar, som er gode og konstruktive at gå ind i.
Derfor er vi nået dertil, hvor vi er nået i dag.
Det andet var i forhold til, om der skulle være økonomisk forskel.
I dag vil alle også kunne købe tilkøbsydelser, hvis de ønsker at M023S15441643KAJE.FM Page 1600
Wednesday, February 7, 2007 12:50 PM
gøre det.
Det gør det her forslag ingen forskel på.
Line Barfod (EL), 2006-11-24:
Jeg skal bare forstå, om det sidste her betyder, at hvis ikke vi får svar på spørgsmålene på de få dage, der er tilbage inden jul – ikke bare nogle korte ikkesvar med henvisning til noget, der ikke giver mening, men reelle svar, der gør, at man kan føle sig tryg med hensyn til, at indholdet rent lovteknisk er i orden, selv om man kan være politisk uenig – så er hr. Tom Behnke indstillet på, at vi må bruge noget længere tid på forslaget for at sikre, at vi får arbejdet ordentligt med det.
Det forekommer mig altså noget besynderligt oven på hele den konference, der har været om lovkvalitet osv., at man insisterer på, at det her forslag skal køres igennem så hurtigt.
Men det må vi så tage.
Det andet, jeg ville spørge til, er, om De Konservative mener, at alle dele af socialområdet skal kunne udsættes for markedsstyring og for, at det skal være pengepungen, der er afgørende for, hvilken service man får.
Tom Behnke (KF), 2006-11-24:
Fru Lissa Mathiasen har ret i, at jeg ikke ønsker at stille lejere i den her situation ringere end andre lejere.
Det er fuldstændig korrekt.
Det er vores udgangspunkt.
I forhold til parlamentarismen er det jo sådan, at parlamentet kan stille spørgsmål.
Så må regeringen svare på spørgsmålene, og hvis regeringen er i stand til at svare på alle de spørgsmål, der måtte være, og vi har fået svarene og har grundlaget at træffe en beslutning på, så er der ingen grund til at vente til marts eller til oktober eller til om 1 år eller om 5 år.
Det er der jo ingen grund til.
Så det, det handler om, er, at vi fra udvalgets side får formuleret de spørgsmål, der i givet fald måtte være, og hvis ministeren kan svare på spørgsmålene, kan vi også skrive betænkning.
Lissa Mathiasen (S), 2006-11-24:
Nu vil jeg jo ikke love, at jeg om 50 eller 100 år ville være i stand til at synes, at det er et flot løfte, hvis De Konservatives ordfører mener at være i stand til at kunne give den garanti på at sidde og arbejde med det her.
Der er fra i dag 20 dage til, at Folketinget holder, sammenholdt med, at når vi kigger høringssvarene igennem, er der på en stribe områder rejst en bunke problemer med hensyn til trygheden – som jeg mener er fundamental, og som høringssvarene også giver udtryk for – når man kommer på et plejehjem.
Derfor mener jeg ikke, det er seriøst at sige, at på 20 dage kan vi nå at tæske det her igennem.
Nu har jeg været venlig at lade være med at stille nogen boligpolitiske spørgsmål, og derfor spørger jeg, om man er parat til at ville give noget.
Det her kunne måske godt tåle, at det først blev vedtaget i januar, og at man derfor havde muligheden.
For jeg kan forstå, at hvis jeg spørger hr. Tom Behnke, om man fra konservativ side mener, det er rimeligt, at lejere skal have en dårligere retssikkerhed, så har jeg fornemmelsen af, jeg vil få svaret: Det synes De Konservative ikke.
Derfor stiller jeg spørgsmålet, om man ikke godt vil være med til også på baggrund af høringssvarene, at vi reelt får nogle uger til at kunne arbejde med det, altså mere end de par uger, der rent faktisk er nu.
Vi har ikke mere end halvanden uge, før der skal skrives betænkning, og det synes jeg ikke er tilfredsstillende.
Tom Behnke (KF), 2006-11-24:
Jeg kan medgive, at jeg ikke er boligordfører, og derfor har jeg også tilladt mig at lade vores boligordfører læse med på det her forslag, for det er klart, at der er en masse boligteknik, som jeg ikke kan stå her i dag og svare på.
Men det gør jo ikke, at vi nødvendigvis skal behandle forslaget i så lang tid, at det ikke kan vedtages, så det kan træde i kraft den 1. januar.
Fordi det, at jeg som socialordfører måske ikke kan svare på nogle meget specifikke boligpolitiske ting, er ikke ensbetydende med, at forslaget er forkert eller dårligt eller skal laves om eller er uforståeligt.
Det er det jo ikke.
Vi har været igennem en meget lang høringsfase, og der er kommet nogle rigtig gode høringssvar, som man kan forholde sig til og bruge – ministeriet har jo allerede gjort det.
Ministeriet har oven i købet tilkendegivet, at man vil kigge på høringssvarene en gang til.
Der kan stilles spørgsmål, og vi kan komme i gang med det samme.
Så om man er for eller imod forslaget, tror jeg ikke ændrer på, om vi får det til at træde i kraft den 1. januar eller om 1 år eller om 100 år.
Det tror jeg ikke på.
Men hvis der er noget rent teknisk, er det bare at stille spørgsmålene, så får vi svarene, og den proces tror jeg sagtens vi kan nå, inden vi når til jul.
M023S15441643KAJE.FM Page 1599 Wednesday, February 7, 2007 12:50 PM
Lissa Mathiasen (S), 2006-11-24:
Jeg synes ikke, De Radikales ordfører sagde så meget om plejehjemsbeboere som om lejere.
Vi ved jo godt, at De Radikale nogle gange har haft en lidt anden holdning til det at være lejer, end vi Socialdemokrater har haft.
Men jeg vil godt spørge, om man fra radikal side ikke mener, der er behov for at passe på, at vi ikke lander med en lovgivning, som efterfølgende betyder, at man som plejehjemsbeboer/relativt svag beboer er ringere stillet, end hvis man var lejer på det øvrige lejeboligmarked.
Det kan ikke nytte noget at give en række beføjelser, som kun kan håndhæves i kraft af, at plejehjemsbeboerne skal være i stand til at aktionere.
For os er det uforståeligt, at man kan mene, at en plejehjemsbeboer ikke skal have ro, tryghed, og fred til at bo i sin lejlighed, også når det gælder økonomien.
Er man parat til at se på det under udvalgsarbejdet?
René Skau Björnsson (S), 2006-11-24:
Vi betaler alle sammen skat, men lejerne skal betale ekstraskat, særskat, med det, man lægger op til at vedtage her.
Jeg ved ikke, hvornår hr. Michael Aastrup Jensen sidst har været ude i en almen bolig.
Det kan jo være, han har været det for nylig, og hvis han også har været i nogle af de boliger i Randers, der er blevet bygget i 1950'erne, 1960'erne, 1970'erne – dem er der også en del af i Randers – vil han vide, at der er rigtig mange af dem, der trænger til nye badeværelser, der er rigtig mange af dem, der trænger til nye køkkener, der er rigtig mange af dem, der trænger til at få gjort noget ved indeklimaet, der er husskimmelsvampe og mange problemer. Og det er jo virkeligheden.
Så er der en anden virkelighed, der hedder: Der er kommet en uafhængig rapport, der siger, at hvis vi skal have de boliger op i en moderne tidssvarende standard, skal der bruges 163 mia. kr. over de næste 20 år for at udbedre dem.
Det synes jeg må være svært for Venstre at sidde overhørig, at her lægges der op til: Vi er nødt til at bruge så mange penge for at få gode moderne almene boliger.
Hr. Michael Aastrup Jensen må kunne sætte sig ind i lejernes situation; alle sammen, også de, jeg har talt med i Randers, siger: Det kan da ikke være rimeligt, at vi skal betale ekstraskat, en særskat på 3.000 kr. for at betale til friplejeboliger og andre boliger, når nu vores køkkener, bad og indeklima trænger til forbedringer.
Lissa Mathiasen (S), 2006-11-24:
Nu var jeg jo så naiv, at jeg troede, at man fra konservativ side, og også fra hr. Tom Behnkes side, havde en selvstændig politik.
Men jeg vil alligevel godt stille et spørgsmål, for det kunne da være, at vi kunne få en eller anden form for selvstændig stillingtagen til det her.
Mit spørgsmål er: Hvad er begrundelsen for, at man mener, det er rimeligt i den her aftale, det forslag, der ligger, at en fjerdedel af omkostningen til at bygge nye plejehjem, til at bygge friplejehjem, til at bygge nye boliger i alment regi skal betales af lejerne?
Hvorfor er det ikke en samfundsopgave?
Der er ikke tidligere, før 2001, blevet taget penge fra lejerne til det formål.
Hvorfor mener man ikke, at det er en samfundsopgave?
Hvorfor synes man, det er rimeligt, at de allerfattigste lejere rent faktisk skal betale så stor en del af gildet?
René Skau Björnsson (S), 2006-11-24:
Det er prisværdigt med et lille løft til renoveringsindsats, det støtter vi jo også, og det synes vi er rigtig godt.
Problemet er bare, at 2,4 mia. kr. ikke batter ret meget i forhold til det behov, der er.
Vi taler om en rapport, der siger, at der skal bruges 163 mia. kr.
Lejerne har brug for renovering: nye køkkener, nye bade, bedre indeklima, nye gavle.
Og nu tager man så de penge, som lejerne har betalt ind, 1,6 mia. kr. – og i den kommende tid endnu flere milliarder, som gør, at der bliver færre penge.
Der bliver ikke 163 mia. kr., når man nu begynder at tage alle de milliarder.
Så det, man sætter af til renovering, er langt fra nok, der er brug for flere penge, som rapporten også viser.
Charlotte Fischer (RV), 2006-11-24:
Igen: Vi vil jo gerne sikre, at boligejerne i det her land bidrager noget mere til hele samfundet, så det er det ene.
Så synes jeg jo altså, det er en vigtig diskussion, hvor meget man kan sammenligne boligejere og lejere.
Jeg synes, den rummer nogle problemer, for noget af det, der gør sig gældende, når man er ejer, er jo f.eks. også, at man bærer en række risici, som man ikke bærer på samme måde, når man er lejer.
Derfor skal man jo regne det ind og spørge: Hvor meget skal det tælle?
Kan man godt bare lave den der fuldstændig lige over-sammenligning, som Enhedslistens ordfører gør?
Det synes jeg faktisk ikke helt man kan.
Der er nogle andre vilkår ved at være ejer end ved at være lejer, og når man er lejer i den almene boligsektor, så er man del af det store fællesskab, som den almene boligsektor er, men også med det perspektiv, som vi jo lægger meget vægt på, nemlig at vi gerne vil have en almen boligsektor, der står meget mere på egne ben og kan udvikle sig selv, bygge nyt, udvikle boligområder osv.
Derfor giver det god mening for os at tænke sektoren under et, og det er jo så det, man historisk har gjort, siden Landsbyggefonden blev oprettet for 40 år siden.
Line Barfod (EL), 2006-11-24:
Den radikale ordfører siger, at der ikke er tale om, at man tager penge fra lejerne, at det ikke er en særskat osv.
Men når en ejer af et hus eller en ejerlejlighed har betalt sit lån ud eller har omlagt det, så den pågældende skal betale en meget mindre ydelse hver måned, så kan vedkommende gå ud og bruge de ekstra penge på at renovere sin bolig eller bruge dem på at rejse til den anden ende af verden, eller hvad den pågældende nu har lyst til.
Når lejerne har betalt deres lån ud, for de får ikke lov at omlægge lån, de kan kun betale dem ud, og så bliver en del af de penge, som ellers skulle være brugt til at nedsætte deres husleje eller til at renovere deres boliger med, nu taget til at bygge nogle nye boliger til nogle andre mennesker.
Dermed kommer disse lejere til at betale mere, end hvis vi sagde, at byggeri af nye boliger er noget, vi fælles skal betale over skatten, så ejerne også er med til at betale.
Jeg er godt klar over, at de er med til at betale lidt af det nu, men sådan at det ikke særligt var lejerne, der skulle betale.
Charlotte Fischer (RV), 2006-11-24:
Jeg vil ikke begive mig ud i en lang skattepolitisk diskussion, men jeg vil fastholde, at vores forslag stadig er skruet sådan sammen, at der ikke er nogen, der kommer til at opleve at skulle betale mere.
Og så er det jo naturligt nok, at når man f.eks. hæver skatten – og vi kan jo huske, at det trods alt er sket – så er det jo dem, der tjener mest, der også kommer til at betale mest.
Og omvendt kan man proportionalt sige, at når man sænker skatten, kommer de, der tjener mest, også til at spare mest.
Sådan er det, når man har et proportionalt skattesystem.
Det ændrer ikke ved, at skattestoppet med hensyn til boligejerne stadig er ekstremt ulighedsskabende, det kan man altså læse i mange rapporter, og det siger i øvrigt også Arbejderbevægelsens Erhvervsråd.
Hvad angår renoveringer, vil jeg bare sige: Jo, jeg synes, det er en ærlig diskussion.
Hvornår er nok nok?
Man kan altid gøre mere.
Det, jeg og vi har hæftet os ved, er, at det mellemscenarie, som Landsbyggefonden jo faktisk kalder et kvalitetsscenarie, er det, vi lever op til nu, og der står i den store tykke rapport, vi fik efter sommeren, at vi med det her scenarie sikrer et markant kvalitetsløft i den almene boligsektor.
René Skau Björnsson (S), 2006-11-24:
Det er jo ikke bare regeringen, der har lavet de her beregninger, det har Arbejderbevægelsens Erhvervsråd også.
Jeg har en artikel her fra Berlingske Tidende den 16. november, hvori hr. Poul Erik Christensen udtaler sig.
Det er ikke ret lang tid siden.
De får 400 kr. mindre om året.
Det er også rigtigt, at folk med indkomster over 800.000 vil få godt 32.000 kr. ekstra til sig selv om året.
Og derfor hænger det ikke sammen.
Så kan man godt sige, at boligmarkedet har gjort, at der er stigende ulighed, og at skattestoppet og ejendomsværdiskattestoppet har givet stigende ulighed.
Men hvis vi så fører en anden politik, den radikale skattepolitik, der så bare udvider uligheden, når vi heller ingen vegne.
Så vil jeg gerne have fru Charlotte Fischer til også at bekræfte, at den rapport viser, at der er brug for de mange penge til renoveringen, hvis vi skal have nogle moderne, gode almene boliger, en uafhængig rapport bestilt af BL, som trods alt er et uafhængigt firma, der klart siger, at der er brug for alle de penge, hvis vi skal have sørget for gode toiletforhold, køkkener, indekliM023S15441643KAJE.FM Page 1636 Wednesday, February 7, 2007 12:50 PM ma og de ting, der nu er nødvendige for at have en god almen bolig.
Charlotte Fischer (RV), 2006-11-24:
Nu har Socialdemokraterne givetvis også været ude for, hvad der sker med ens udspil, når de bliver regnet igennem af regeringens apparat, og vi kan altså ikke genkende alle de beregninger, der er der.
Det tror jeg også Socialdemokraterne har været ude for.
Vores princip er sådan set klart: Der er ikke nogen – heller ikke dem, der har færrest penge i det her land – der skal betale mere i skat med vores skattereform.
Det vil jeg gerne slå fast.
Så vil jeg også bare slå fast, at noget af det, der øger uligheden allermest i de her år, og det kan man jo spørge en hvilken som helst økonomiekspert om, er skattestoppet og den måde, man fastfryser ejendomsværdiskatten på.
Før man gør op med det, synes jeg egentlig ikke, man har nogen legitimitet til at tale om bekæmpelse af ulighed osv. – og så klinger det unægtelig en smule hult.
René Skau Björnsson (S), 2006-11-24:
Jeg blev provokeret af, at fru Charlotte Fischer sagde, at De Radikale virkelig ville bekæmpe ulighed, og at deres skattepolitik jo gør, at uligheden bliver bekæmpet.
Nu er der lige kommet beregninger fra ministeriet, og de radikale skatteordførere har bekræftet, at det skatteudspil, som De Radikale ligger inde med, betyder større ulighed: De, der tjener under 100.000 kr., skal betale mere i skat; de, der tjener over 800.000 kr., skal betale 32.000 kr., eller hvor meget det er, mindre i skat.
Så det hænger jo ikke rigtig sammen.
Det her forslag, vi behandler i dag, er så også med til at øge uligheden, og det er derfor, vi siger fra.
Vi siger også, at verden har forandret sig.
Der er sket rigtig, rigtig meget i Danmark siden 2002.
Så fik vi i år en rapport, der viser, at der er brug for 163 mia. kr., hvis vi skal have nogle gode, tidssvarende almene boliger.
Det er derfor, vi siger, at vi er nødt til at vise ansvarlighed og rettidig omhu og sørge for, at der er penge til, at vi får gode almene boliger i de kommende år.
Charlotte Fischer (RV), 2006-11-24:
Med risiko for at gentage mig selv synes jeg jo stadig, man skal understrege, at vi alle sammen betaler til nye almene boliger, og med den her aftale betaler vi mere, end man har gjort tidligere.
Må jeg så ikke bare sige – for der er måske nogle, der sidder og lytter og tænker om en særskat, at lige pludselig så skal lejerne betale nogle helt nye, større beløb – at det jo er sådan med den her ordning, at lejerne betaler deres leje, og når lånene er betalt, fortsætter de med at betale deres leje.
Så ryger pengene ind i nogle forskellige fonde.
Faktisk bliver lejen fastfrosset, når de er færdige med at betale deres lån, så man kan sige, at over tid falder lejen faktisk.
Morten Homann (SF), 2006-11-24:
Nu skal man jo heller ikke nedgøre, hvor meget lejerne betaler.
Som det har været fremme flere gange i debatten, er regningen til de almene lejere løbet op i ca. 10 mia. kr. i alt takket være bl.a. Det Radikale Venstre.
Så det er jo ikke småpenge, de får lov til at betale.
Jeg ved godt, at der også er andre, der deltager i finansieringen, men der er en særlig pulje, en særlig skat, lige netop for de almene lejere.
Det kræver ikke den store matematikeksamen at se, at hvis man lægger en særskat på de fattigste mennesker i det her land, øger man uligheden i stedet for at mindske den.
Så jeg vil godt igen spørge fru Charlotte Fischer: M023S15441643KAJE.FM Page 1635
Wednesday, February 7, 2007 12:50 PM
Hvordan kan det være, at man mener, det er en særlig opgave for de almene lejere at betale for det her?
Burde det ikke være noget, vi alle sammen tog os af i fællesskab, især hvis man gerne vil mindske uligheden?
Charlotte Fischer (RV), 2006-11-24:
Nu vil jeg sige, at vi jo i den her aftale har været mest optaget af at sikre markant flere penge til investeringer i renovering.
Det var det, vi gik efter, det var vores vigtigste hensyn, og det er sådan set det, der er lykkedes.
I forbindelse med nybyggeri synes vi, det er i orden, at lejerne medvirker, for, som jeg sagde, vi har en ambition om en så vidt muligt selvbærende sektor, også med et så stort egetansvar som overhovedet muligt.
Det er den måde, vi tænker på.
Og så vil jeg godt sige, at det jo ikke er sådan, at lejerne betaler det meste.
Det er sådan, at staten faktisk betaler tre fjerdedele, og fremover vil Landsbyggefonden kun refundere en fjerdedel af statens udgifter til refusion.
Morten Homann (SF), 2006-11-24:
Nu fik vi gennem fru Anita Knakkergaard slået fast før, at det her lovforslag jo ikke ændrer ved, hvor mange boliger der bliver bygget; det ændrer ved, hvordan boligerne bliver betalt.
Så vil jeg godt spørge fru Charlotte Fischer, hvorfor hun mener, det er rimeligt, når man så står med en regning for de boliger, som skal betales, at en stor del af den regning skal betales alene af en lille gruppe mennesker, som oven i købet er blandt de fattigste i det her land, nemlig de almene lejere.
Line Barfod (EL), 2006-11-24:
Jeg forstår det simpelt hen ikke helt.
Hvis den radikale ordfører siger, at det, man ønsker, er, at den almene sektor skal stå på egne ben og klare sig selv og selv have lov at bestemme over sine egne penge – man må gå ud fra, der også ligger i det, at man skal have lov til selv at bestemme over sine egne penge til selv at renovere de boligområder, der har brug for det, til at gå ind og sætte huslejerne ned, hvor der er brug for det – hvorfor støtter man så, at regeringen skal gå ind og tage nogle af de penge, som den almene sektor ellers skulle bestemme over selv og bruge til noget nybyggeri, som man vel må sige er en fælles samfundsopgave, ligesom det efter min opM023S15441643KAJE.FM Page 1637 Wednesday, February 7, 2007 12:50 PM
fattelse er en fælles samfundsopgave at sørge for, at der er sygehuse og børnehaver og alt, hvad vi ellers har brug for, infrastruktur osv.?
Hvorfor er det så lejerne, der særlig skal betale?
Man går jo ikke ud og siger til alle dem, der har børn: I skal særlig betale for at få børnehaver – eller til dem, der er syge: I skal særlig betale for at få sygehuse.