runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-01-14:
Det er åbenbart en debat, hvor det er et spørgsmål om, hvor rundtosset man kan være.
Jeg er ikke specielt rundtosset, men jeg er lidt forvirret efter at have hørt hr. Bukstis tale.
Hr. Buksti anmelder sammen med en række partier en forespørgselsdebat i dag, hvor vi skal diskutere emnet skat, for nu skal vi rigtig lægge kortene på bordet og vise hinanden, hvad det er, vi vil.
Regeringen udfrittes osv., og vi forventer selvfølgelig, at når hr. Buksti så går på talerstolen, ved vi efter at have hørt talen, hvad det præcis er, Socialdemokratiet vil. Men hvad får vi så at vide?
Vi får at vide, at Socialdemokratiet vil komme med et beslutningsforslag, hvormed man vil prøve at udmønte en del af et skatteoplæg, man har lavet tidligere, men at man i øvrigt forbeholder sig ret til, at det kan se anderledes ud end det, man tidligere har præsenteret.
Det vil sige, at vi har ikke hørt noget som helst om, hvad det eksakt er, Socialdemokratiet vil på skatteområdet.
Vi har bare hørt en masse snak om, at andre ikke kan levere varen, men ikke noget som helst om, hvad Socialdemokratiet vil, bortset fra at der kommer et beslutningsforslag, som man i øvrigt forbeholder sig ret til at lade se ud, som man synes det er fornuftigt på det tidspunkt.
Svend Erik Hovmand (V), 2003-01-14:
Som allerede pointeret af økonomi- og erhvervsministeren og finansministeren vil vi på baggrund af et økonomisk råderum kunne starte arbejdet med en sænkning af den direkte beskatning fra 1. januar 2004.
Regeringen vil gerne gennemføre skattelettelser, ikke mindst af indkomstskatterne, men det skal ikke bare være en omlægning, som i sidste ende medfører skattestigninger.
Jeg tror, at skatteyderne har fået nok af at blive fodret med deres egne haler.
Denne form for omlægning afværges af skattestoppet.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at udrydde den misforståelse, at skattestoppet hindrer nødvendige tiltag på skatteområdet.
Tværtimod er skattestoppet borgernes garanti for, at skattereformer også fører til reelle skattelettelser. Det er det, som Danmark har brug for.
Det er det, som borgerne efterspørger.
Problemet er imidlertid ikke, at skatterne er for lave her i landet.
Jeg kan faktisk ikke pege på en eneste, som jeg synes er for lav; jeg har derfor heller ingen planer om at ophæve skattestoppet.
Jeg bliver i det hele taget for hver dag, der går, mere og mere overbevist om, at skattestoppet er en nødvendighed.
Jeg synes faktisk, at skattestoppet har utrolig mange kvaliteter.
Det har vist sig effektivt.
Det er en god udgiftspolitisk disciplin, også for os politikere.
Skattestoppet sikrer nemlig, at danske politikere ikke bare stikker hånden i borgernes lommer, hver gang der skal finansieres et nyt projekt.
Med skattestoppet sættes der tæring efter næring, og en videreførelse af den linje gør det meget nemmere og ikke sværere at møde den næste udfordring, en lettelse af skatterne, så det bedre kan betale sig at arbejde og yde en ekstra indsats.
Derfor ønsker regeringen at indføre en gradvis sænkning af skatten på arbejdsindkomst, men det skal være en reel sænkning af beskatningen, ikke bare en omflytning af skatter og afgifter fra én lomme til en anden. Forhandling
Jacob Buksti (S), 2003-01-14:
Fra det, jeg står med her, kan jeg citere hovedbudskaberne i vores forslag, for det afviger ikke ret meget fra det, kan jeg hilse og sige, og det er dét, der gælder.
Men det er klart, at der ude i byen er nogle finansministeren nærtstående, som har gjort sig umage for at ville misforstå mest muligt, og de misforståelser skal selvfølgelig ryddes af vejen.
Men det er det her, der gælder, så jeg forstår simpelt hen ikke hr. Thulesen Dahls indvending.
Vi har faktisk helt i modsætning til regeringen sagt, hvad vi vil, men vi får jo ikke noget at vide om, hvad regeringen eller andre vil, og det kan jeg simpelt hen ikke forstå. Så siger hr. Peter Christensen, at denne nye arbejdsgiverafgift virker som en øget selskabsskat.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Jeg forstår ikke, at det, at man opkræver fuldstændig den samme skat på en anden måde, men at resultatet for både lønmodtageren, for virksomheden og for det offentlige bliver det samme, fører til, at det er en højere selskabsskat.
Det er en anden måde at inddrive skattebetaling på, en måde, som svarer til den, som gælder i de andre europæiske lande.
En af de ting, som vi er blevet angrebet for, er jo, at der ikke må komme til at ske en automatisk nedvæltning i lønnen, og jeg har set, at hr. Peter Christensen har udsendt noget om, at det fører til, at der bliver 30.000-35.000 flere arbejdsledige.
er problemet løst.
Endelig til fru Charlotte Dyremose: Jeg tror, fru Charlotte Dyremose ville være meget tilfreds, hvis hun fandt finansieringselementer for en skattereform, som havde gyldighed i hvert fald 30-40 år ud i fremtiden.
Men med hensyn til indvendingen mod den særlige pensionsordning gælder ordningen jo kun 30-40 år ud i fremtiden, og hvis det er sådan, at fru Charlotte Dyremose mener, at det er et argument, glæder jeg mig til den dag, finansministeren kommer, fordi han ikke må gennemføre skatteforhøjelser på grund af skattestoppet, og siger, at en tvungen opsparing kan bruges som et finansieringsmiddel.
Det er nemlig helt galt, så derfor vil jeg bare sige, at det er at starte en fuldstændig absurd diskussion.
Selvfølgelig er der en meget solid finansiering på området, uden at man rører ved de indbetalte pensioner.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-01-14:
Jeg må spørge hr. Jacob Buksti, for jeg er ikke sikker på, at jeg måske helt forstod det svar, jeg fik før.
Er det ikke netop sådan, at den tvungne opsparing bruges som finansiering i Socialdemokratiets oplæg?
Og hvis det er sådan, at retten til at få pengene tilbage kun gælder 30-40 år, vil det så sige, at min generation ikke kan regne med at få de penge tilbage? Så bliver jeg nødt til at spørge lidt til det, hr. Jacob Buksti netop kommenterede vedrørende de lavere lønstigninger.
Er det dér, Socialdemokratiet vil hen?
Nu skal vi jo helst nå frem til noget.
Vi skulle gerne nå frem til, at et bredt flertal måske kunne blive enig om, hvor vi skal hen med skattepolitikken, og jeg noterede mig, at hr. Jacob Buksti sagde, at det var fuldstændig den samme skat betalt på en anden måde.
Så håber jeg, vi kan få et samarbejde om det.
Peter Christensen (V), 2003-01-14:
Jeg vil så nødig, at hr. Jacob Buksti skal anklage mig for, at jeg ikke lytter til de svar, der kommer, så derfor anstrenger jeg mig rent faktisk for at forstå, hvad der bliver sagt.
Men der er stadig nogle ting, som er aldeles uklare.
Hvis man fastholder, at finansieringen skal ske gennem tilbageholdenhed hos de danske lønmodtagere, er det altså interessant at få at vide, hvordan Socialdemokratiet har tænkt sig, at det skal fungere i praksis, hvis det ikke er den danske model, den frie forhandlingsret, man vil opgive. Jeg kan ikke huske, hvordan formuleringen var, men hvis man rent faktisk tager den pind ud, er det jo i hvert fald lige så interessant at få at vide, hvordan finansieringen så skal hænge sammen. Vi kan jo ikke tage det socialdemokratiske skatteoplæg spor seriøst, hvis det er sådan, at man først og fremmest fortæller en ubehagelighed, og så opdager folk, det
er ubehageligt, og så trækker man det tilbage, men trækker ikke de gode ting tilbage.
Jeg ser også frem til at høre hr. Jacob Bukstis svar på, hvordan man vil sikre, at de danske lønmodtagere ikke skal gå frivilligt ned i løn.
Det må være en eller anden form for opgør med den danske model, og det glæder jeg mig til at høre om.
Men jeg kan nu alligevel ikke lade være med at bemærke, at værdien af skattelettelsen efter det socialdemokratiske udspil afhænger helt af, at man går ned i løn, hvilket sådan set bare kunne siges på en anden måde: Man betaler selv for skattelettelsen, hvis man er lønmodtager.
Men jeg skal frem til spørgsmålet: En fremtidig skattelettelse i Danmark skal også finansieres; det er vi fuldstændig enige om.
Men jeg er lidt i tvivl om, hvad Socialdemokratiet egentlig mener, for der har været forskellige bud, og det udspil, der er lagt frem, er underfinansieret med godt 8-9 mia. kr. Er det princippet for en kommende skattereform?
Jacob Buksti (S), 2003-01-14:
Det er altså næsten ikke til at have med at gøre, når man ikke forholder sig til det, der bliver sagt.
Det kan hr. Thulesen Dahl se på den første side, for dér står det.
Men det er sådan, at det forslag, vi lægger frem, står vi ved, og det, vi skal sørge for, er, at det kommer til at virke, så vi opnår det, vi vil.
Det er der ingen ændring i overhovedet.
Dernæst - og det er til både hr. Thulesen Dahl og hr.
Peter Christensen -
handler det ikke om, at man skal gå ned i løn.
Det handler om, at man skal stige mindre i løn.
Det er dét, forslaget går ud på.
Det er jo ikke sådan, at lønnen står stille i dette land i al fremtid, det ville i hvert fald være fantastisk, og derfor er det sådan set bare at sørge for, at den nedvæltning sker, og det kan man jo gøre rent teknisk uden større problemer.
Derfor er der ikke noget med, at man selv kommer til at betale.
Det er sådan, at skatten bliver sat ned, men det bliver lønstigningen også, og den mindre lønstigning er netop det, der betaler for arbejdsgiveren.
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil vil jeg sige, at det er rigtigt, at her handler det om at koncentrere sig om lavere skat på arbejde, for skal vi sikre velfærden i fremtiden, skal der et større arbejdsudbud til. Det står vi ved.
Men det er forkert at sige, at der ikke er lettelser til folk på overførselsindkomst.
Det er der faktisk, og der er også lettelser til både kontanthjælpsmodtagere, SU-modtagere og de fattige pensionister, som det blev sagt.
De fattige pensionister bliver i øvrigt også hjulpet i fremtiden gennem den ændring, vi laver af Den Særlige Pensionsordning, og så er der i øvrigt en række overvejelser om, hvordan og hvorledes man skal indrette satsreguleringen i forhold til de ting, vi arbejder med her.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-01-14:
Nu bliver der desværre angreb fra begge sider.
Det havde jeg egentlig håbet at vi kunne undgå, men det kan vi ikke, idet Socialdemokraterne holder fast i, at man skal sænke skat på arbejde og ikke vil være med til, at man også skal sænke skatten for folk, der er på overførselsindkomster.
Jeg vil gerne spørge hr. Jacob Buksti: Hvad skal der ske med pensionisterne, og hvad skal der ske med SU-modtagerne?
Det er dem, der har allermindst i vores samfund.
Skal de også have skattelettelser, eller er I så forhippede på jeres ægteskab med Det Radikale Venstre og det såkaldt intelligente skattestop, at I ikke vil give skattelettelser til de grupper?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-01-14:
Tak, formand.
Jeg vil sige til hr. Buksti, at nu kan jeg forstå, at der er kommet nogle misforståelser som følge af det socialdemokratiske oplæg, fordi der er sket noget ude i byen, der gør, at Socialdemokratiet vil ændre sit oplæg.
Det er jo interessant, for hvis det er en misforståelse, er det vel noget, der kan forklares, og så er det vel ikke noget, der giver baggrund for, at man skal ændre sit oplæg. Men det kan Socialdemokratiet åbenbart ikke forklare, og derfor vil man ændre sit oplæg på skatteområdet af hensyn til de misforståelser.
Det handler om, at man skal være sikker på, at lønningerne falder i takt med, at det sikres, at arbejdsgiverne skal betale mere i skat.
På et tidspunkt, hvor de internationale konjunkturer desværre slår ind over Danmark og giver risiko for, at vore virksomheder har stadig sværere ved at komme af med produkterne,
skal man lægge gedigne ekstra skatter oven på erhvervslivet.
Det er Socialdemokratiets bud.
Til gengæld skal vi have lidt lavere personskatter, og det tror jeg folk vil være glade for.
Men samtidig vil hr. Buksti sikre, at lønningerne falder, så virksomhedernes samlede omkostninger ikke stiger. Så spørger jeg hr. Buksti: Hvordan sikrer hr. Buksti det?
Det er åbenbart her, der kommer en eller anden revolution med det nye socialdemokratiske beslutningsforslag
, så hvordan sikrer hr. Buksti og Socialdemokratiet, at lønningerne falder, da det åbenbart er det, man vil for at europæisere det danske skattesystem, så virksomhederne ikke får en øget belastning ud af det regnskab, hr. Buksti netop har fremlagt?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-01-14:
Undskyld.
Det er jo ikke socialt, og det stiller overhovedet ikke de fattigste pensionister i Danmark socialt bedre at sætte et kryds ved Socialdemokraterne ved næste valg. Burde Socialdemokratiet ikke tage ægteskabet med Det Radikale Venstre og det intelligente skattestop op til overvejelse og dermed træde i karakter som reel opposition og bakke Enhedslistens forslag om et socialt skattestop op?
Ritt Bjerregaard (S), 2003-01-15:
Jeg kan helt bekræfte, hvad også hr. Albrechtsen sagde i sin begrundelse, at vi har brugt noget tid her i spørgetiden på at få nogle mere konkrete oplysninger om konsekvenserne på fødevaresikkerhedsområdet.
Derfor er det selvfølgelig meget interessant med en rapport, der rejser nogle af de samme bekymringer, som vi gang på gang har rejst her i Folketinget. En af de ting, som Fødevarekontroludvalget jo peger på - jeg ville høre ministeren, om det er noget, man nu går i gang med - er, at der ikke er planlagt en evaluering af omlægningen af den mikrobiologiske kontrol.
Agter ministeren at imødekomme Fødevarekontroludvalgets kritik på dette område?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-01-15:
Det vil jeg så sandelig være overordentlig interesseret i at høre mere om, for det er dér, vi står med problemet.
Den rapport, som danner udgangspunkt for det her spørgsmål, konstaterer jo, at kun godt 2 pct. af landets restauranter, slagtere, bagerbutikker osv. rent faktisk havde fået etableret den egenkontrol.
Nu har ministeren tidligere sagt her i Folketingssalen - sådan husker jeg det i hvert fald - at det skulle nok gå med at få etableret den egenkontrol og det skulle nok komme ind i en god gænge.
Derfor er jeg meget glad for, at ministeren nu har signaleret, at hun vil give Folketinget nogle konkrete oplysninger om, hvordan udviklingen rent faktisk er på nuværende tidspunkt, og hvordan hun har tænkt sig at løse problemet. Jeg vil også godt spørge: Er det ikke korrekt, at i forhold til den situation, der er belyst i rapporten, står vi faktisk dér, hvor der sker en yderligere reduktion i det offentliges direkte kontrol, også i 2003, f.eks. i forbindelse med nedlæggelsen af Region Nordjylland, og at der vil være typer af prøver, som man slet ikke kan lave længere, men må sende til udlandet osv., så situationen ser i virkeligheden lidt værre ud i dag end på det tidspunkt i midten af 2002, som tallene her baserer sig på?
Mariann Fischer Boel (V), 2003-01-15:
Hr. Keld Albrechtsen siger i sin begrundelse for spørgsmålet, at han mener, at vi befinder os i en yderst uheldig situation.
Det er jeg ikke enig i.
Derimod kan jeg bekræfte, at den reduktion, der har været i antallet af rutinemæssige mikrobiologiske analyser, er faldet med mere end 20 pct., for så vidt angår 2001 og 2002.
Det har jeg, som hr. Keld Albrechtsen også siger, informeret Fødevareudvalget om, både i spørgetiden og også ved samråd i marts måned i år, og jeg har tilkendegivet over for udvalget, at det niveau for de mikrobiologiske undersøgelser i 2002 også er det niveau, som vi har fastholdt.
Der er altså ikke tale om, at det antal af prøver er blevet lavere end det, vi havde regnet med.
Den strategi, der er lagt, er jo en helt klar og en helt bevidst omlægning af fødevarekontrollen, som den er blevet anbefalet i ATV-rapporten tilbage fra år 2000.
Omlægningen betyder jo, at de rutinemæssige prøver, der bliver taget til mikrobiologisk undersøgelse, skal reduceres, og i stedet for udtages prøverne ved en konkret vurdering af risikoen i de forskellige virksomheder.
Det er klart en af grundpillerne i hele filosofien bag omlægningen af fødevarekontrollen.
Det er klart, at strategien for nedsættelsen af antallet af mikrobiologiske prøver skal kædes sammen med, at man så får en egenkontrol ude i virksomhederne.
Det var en indlysende målsætning, og målet er som bekendt, at alle detailvirksomheder i 2005 har fået godkendt eller registreret et egenkontrolprogram.
Albrechtsen, at udviklingen er inde i en god gænge, i en væsentlig bedre gænge end den, hr. Keld Albrechtsen giver udtryk for, men det får jeg sikkert lejlighed til at svare på, for min taletid er i første omgang udløbet.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-01-15:
Vi har tidligere fra oppositionens side gjort opmærksom på, bl.a. her i spørgetiden, at der var et problem med, at ministeren har nedskåret kontrollen, samtidig med at det ikke har set ud til at lykkes at få etableret en egenkontrol, der kunne sikre kontrollen med vores fødevarer tilstrækkeligt.
Da vi drøftede det med ministeren, var det ministerens opfattelse, at der nok skulle komme gang i egenkontrollen, men det viser sig altså nu, at det ikke har været tilfældet, for det er kun sket i 2 pct. af virksomhederne på en række områder, i hvert fald i midten af 2002.
Så mit spørgsmål er: Hvad vil ministeren gøre for at rette op på den situation?
»Kan ministeren bekræfte, at vi står i den yderst uheldige situation, som er påpeget i rapporten til brug for Fødevarekontroludvalget, at der er gennemført betydelig større nedskæringer i de sidste 2 år ud over de planlagte 20 pct. i fødevareregionernes rutinemæssige analyseprøver, uden at det i midten af 2002 er lykkedes fødevareregionerne at etablere en egenkontrol i mere end 2 pct. af virksomhederne, som kan opveje denne svækkelse af kontrollen?«
Lissa Mathiasen (S), 2003-01-15:
Må jeg forstå det svar, jeg her får fra justitsministeren,
sådan, at man ikke fra ministerens side er indstillet på at anerkende, at det her vil komme til at kræve en større kapacitet i vores fængsler? Må jeg forstå det på den måde, at ministeren her siger, at det heller ikke kommer til at koste
ekstra penge, og at justitsministeren har givet mig svaret, at man fra regeringens side er afvisende over for at ville bevilge flere midler?
Morten Bødskov (S), 2003-01-15:
Skal jeg forstå justitsministerens svar på fru Lissa Mathiasens spørgsmål således, at som privatperson er justitsministeren enig med Venstres politiske ordfører, hr. Jens Rohde, men som justitsminister er justitsministeren uenig med Venstres politiske ordfører af flere forskellige årsager, bl.a. fordi det vil få helt uoverstigelige konsekvenser for de meget miserable forhold, der hersker flere steder i kriminalforsorgen allerede i dag?
Mariann Fischer Boel (V), 2003-01-15:
Først til hr. Keld Albrechtsen.
Det er sådan i dag, at ca. 9 pct. af detailvirksomhederne har fået godkendt eller registreret deres egne kontrolprogrammer.
Men jeg synes, og det er det, der er min pointe, at det er nok så vigtigt at sætte en streg under, at langt størstedelen af virksomhederne i dag er i gang med arbejdet med egenkontrol. 80 pct. af detailvirksomhederne, hvilket svarer til ca. 34.000 virksomheder, er omfattet af en af de fire branchekoder, der hidtil er godkendt af Fødevaredirektoratet.
Det vil sige, at de 80 pct. af detailvirksomhederne har i dag et værktøj at arbejde med med hensyn til at udføre deres egenkontrol.
Når det indtil nu kun er de 9 pct. af detailvirksomhederne, der har fået godkendt eller registreret deres egenkontrolprogram, er der flere forskellige grunde til det.
Virksomhederne skal selv udarbejde deres egenkontrolprogrammer.
Det er hele ideen, for så får man gennemgået de forskellige processer, og selv om virksomhederne har den her skabelon, som en branchekode jo er, er det et stort arbejde for mange virksomheder.
Men det giver i hvert fald både brancherne og de enkelte virksomheder en konkret og også en brancheorienteret anvisning på, hvordan en virksomhed kan opfylde lovgivningens krav til egenkontrol.
De virksomheder, der er omfattet af de fire branchekoder, har langt den største del af detailhandelens omsætning.
De dækker 95 pct. af supermarkedkæderne, en meget stor del af de restauranter, som hr. Keld Albrechtsen også henviser til, og tillige de store institutionskøkkener, f.eks. dem, der ligger ude på hospitalerne.
Lissa Mathiasen (S), 2003-01-15:
Jeg takker for svaret, men jeg synes, ministeren kører udenom.
Man taler fra hr. Jens Rohdes side om straksafsoning, men man taler også fra hr. Jens Rohdes side om, at det altså vil betyde større kapacitet i kriminalforsorgen, og at det vil betyde flere penge.
Hvis man sammenholder det svar, jeg før fik af justitsministeren, med de udtalelser, som justitsministeren kom med i sidste uge, som klart sagde, at man fra justitsministerens side ikke var til sinds at give flere penge til kriminalforsorgen til udnyttelse af mulige ledige pladser, har jeg svært ved at se, hvor sammenhængen er.
Man kan ikke sige, man er enig i de udtalelser, der er kommet her, og samtidig sige, at man ikke vil være med til at give flere penge.
Har jeg forstået det ret?
Justitsministeren sagde i sidste uge, at man fra ministerens side ikke vil beordre de nye pladser, der bliver ledige i Nørre Snede her pr. maj måned, åbnet, og man har sagt, at man fra regeringens side ikke vil være med til at bruge penge i den sammenhæng.
Lene Espersen (KF), 2003-01-15:
Jeg er ikke kun enig med hr. Jens Rohde, jeg er også enig i, at vi har en ganske god retsplejelov, som den i dag er forfattet.
For så vidt angår spørgsmålet om straksafsoning, må jeg sige, at min opfattelse er, at hr. Jens Rohde har påpeget det meget væsentlige, at det er vigtigt, at der er en mulighed for straksafsoning i disse meget, meget grove voldssager.
Som jeg sagde til fru Lissa Mathiasen, ville det naturligvis have en konsekvens for kriminalforsorgen, såfremt man gik over til et princip med straksafsoning.
Man kan endda dele det op i flere forskellige tempi alt efter, om det var alle, der skulle straksafsone, eller om det kun var i voldstilfælde; sådan har jeg nu hørt det.
Man kan selvfølgelig forsøge at lave beregninger af, hvilken effekt det ville have.
Men det, jeg forsøgte at påpege, er jo, at det først og fremmest vil have en effekt for, hvilken type pladser der skal være til rådighed.
Det er blot ikke det, der har været min opfattelse af hr. Jens Rohdes oplæg.
Det har været et oplæg til at sikre, at forhærdede rockere ikke får lov til at rende rundt i det fri, men at der er en hjemmel til, at de kan varetægtsfængsles, såfremt de har begået meget grov vold, og det er det, jeg forholder mig til.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-01-15:
Jeg må indrømme, at hvis jeg ser på de tal, ministeren nu oplyser, er det mest relevante det tal, der siger, at 91 pct. af samtlige virksomheder ikke har fået etableret egenkontrol.
91 pct.! Jeg vil godt spørge ministeren, om der under det tal i virkeligheden ikke skjuler sig den sørgelige kendsgerning, at netop på sådan nogle områder som bagerier og restaurationer, hvor der f.eks. i København tidligere har været store problemer, og hvor vi kan frygte, at der igen kan komme store problemer, er procentdelen af dem, som det ikke er lykkes at få egenkontrol, endnu større end de 91 pct. Sådan må det jo være, hvis tallene skal hænge sammen, og det vil sige, at vi dér sandsynligvis ligger under 9 pct. på nuværende tidspunkt. Det vil jeg godt bede ministeren tage stilling til om er korrekt refereret fra min side.
Så vil jeg godt spørge ministeren, om det virkelig kan være rigtigt, at ministeren er tilfreds med en situation med så lave procenter, med en så ringe målopfyldelse med hensyn til egenkontrol, ikke mindst når vi tager i betragtning - det fik jeg jo ikke svar på, så det vil jeg gerne gentage - at vi står i en situation, hvor der stadig væk sker forringelser af den offentlige kontrol, og hvor der stadig væk sker svækkelser af den offentlige indsats på grund af de omlægninger af laboratorierne, som ministeren har dikteret de forskellige regioner.