runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan Trøjborg (S), 1998-02-18:
Jeg blev næsten også helt forpustet for at kunne nå det, men jeg siger tak for tilslutningen til forslaget fra ordførerne.
Jeg skal dog lige komme med en enkelt oplysning.
Det sker på baggrund af hr. Svend Erik Hovmands indlæg.
Hr. Hovmand siger, at han håber, det er sidste gang, han ser dette forslag i Folketingssalen.
Det tror jeg nu nok jeg kan bekræfte.
Imidlertid vil jeg gerne sige, at det er formentlig ikke sidste gang, vi ser et spørgsmål om dansk implementering af et direktiv vedrørende skibsbygning i Folketingssalen
, idet Ministerrådet i øjeblikket forhandler meget intenst med henblik på at få vedtaget et ottende direktiv for skibsbygning, og det sker uanset OECD-aftalen. Får vi en OECD-aftale, hvad vi alle håber på, betyder det formentlig, at vi skal have et ottende skibsbygningsdirektiv, der stadig indeholder visse grænser for, hvilken anden støtte inden for EU's generelle regler om statsstøtte man kan anvende i så tilfælde.
F.eks. vil der ikke mindst fra dansk side være en stærk interesse for at begrænse mulighederne for at anvende de regionale investeringsstøttemuligheder, der er globale i Traktaten, så meget som muligt.
Så det skrider frem, og der er håb forude.
Imidlertid er det ikke sidste gang, vi behandler skibsværftsspørgsmål i Folketinget.
Det tør jeg godt spå.
Ole Vagn Christensen (S), 1998-02-18:
Da vores ordfører, hr. Poul Andersen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne fremføre følgende: Dette forslag er en opfølgning af et tidligere EF-direktiv om havnestatskontrol, som også omhandler tilbageholdelsesmulighed for manglende certifikater i danske og andre europæiske havne med den bemyndigelse, der ligger til Søfartsstyrelsen, og det kan vi helt og fuldt tilslutte os i Socialdemokratiet.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 1998-02-18:
Som det fremgik under det foregående punkt på dagsordenen,
kan De Konservatives ordfører, hr. Kaj Dige Bach, ikke være til stede.
Det Konservative Folkeparti ser direktivet om ISM-certificering som en gevinst for sikkerheden til søs, for havmiljøet og for arbejdsvilkårene om bord på skibe.
Vi håber
sammen med erhvervet, at flest mulige vil gennemføre og overholde denne nye certificering, og derfor støtter vi det foreliggende forslag.
Kjeld Rahbæk Møller (SF), 1998-02-18:
Da mit partis ordfører, hr. Tommy Dinesen, ikke kan være til stede, skal jeg her redegøre for SF's stilling.
SF støtter varmt det forslag, der er fremsat af regeringen.
I alt for mange tilfælde har det vist sig, at udenlandske skibe har forhyret søfolk, der ikke har kunnet leve op til de krævede uddannelser til søs, på samme tid som skibene ikke var sikkerhedsmæssigt i orden.
Der har allerede på nuværende tidspunkt været tilbageholdt adskillige skibe på grund af dårlig vedligeholdelse m.v. SF ser det derfor som et fremskridt, at man nu vil udvide sanktionerne til at gælde også i andre landes havne.
Jeg roste skam også Folkekirkens Nødhjælp for at have bragt ulandenes interesser på banen.
Det er det centrale udestående problem.
Hvad angår, om SF skal springe fra nu: Sagen er jo den, at de partier, der dengang vedtog en dagsorden, har arbejdet tæt sammen i alle disse forløbne år
, og SF har sammen med andre partier kunnet være med til at præge udviklingen.
Derfor er vi selvfølgelig forpligtet af det, vi har sagt ja til.
Og endnu en gang: Det store udestående problem, jeg ser i dag, er ulandene.
Dér mener jeg, at vi ikke kommer længere i Ministerrådet, medmindre vi får Europa-Parlamentet til at opretholde sit ændringsforslag nr. 76.
Det vil jeg sandelig også håbe de gør.
Det er den realistiske mulighed for at nå til noget, som er så ideelt, som noget politisk kan være.
Niels Højland (FP), 1998-02-18:
Da vores ordfører vedrørende dette punkt heller ikke kan være til stede, skal jeg kort fremføre Fremskridtspartiets synspunkter i denne sag.
Sikkerheden til søs har jo tit været til berettiget diskussion, og forslaget trækker i den rigtige retning, så man kan få både sikkerhed for passagerer på skibe, for andre trafikanter på søen og også for miljøet.
Frank Aaen (EL), 1998-02-18:
Jeg skal ikke tilføje meget til det, der allerede er sagt.
På trods af at afsenderen er EU, er vi indstillet på at støtte dette forslag.
Det går i den rigtige retning.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-02-18:
Det må være dejligt at være erhvervsminister lige på nuværende tidspunkt og få den store opbakning.
Jeg kan meddele, at til dette lovforslag, nr. L 171, er der også opbakning fra Dansk Folkeparti.
Vi kan selvfølgelig støtte forslaget og behøver ikke at gøre flere bemærkninger til det, blot sige: Bare vent, erhvervsminister, vi tager revanche ved det næste forslag.
Jan Trøjborg (S), 1998-02-18:
Jeg er ualmindelig glad for at konstatere den meget brede opbakning.
Derfor siger jeg mange tak til ordførerne, men jeg skal sige til hr. Knud Erik Kirkegaard, frisk og solbrændt, at jeg kunne ikke have sagt det bedre, end hr. Knud Erik Kirkegaard gjorde.
Ulla Solvang (RV), 1998-02-18:
I Det Radikale Venstre venter vi ligesom alle andre spændt på den amerikanske ratifikation af OECD-aftalen om overholdelse af normale konkurrencevilkår i den kommercielle skibsbygnings- og skibsreparationsindustri.
I den mellemliggende periode vil vi ikke være med til at forfordele de danske skibsværfter i den internationale konkurrence ved at opgive loven om garantiordninger.
Vi kan derfor også tilslutte os forslaget om forlængelse af skibsværftsaftalen.
Kjeld Rahbæk Møller (SF), 1998-02-18:
Dette er vist en af de sager, hvor samtlige ordførere siger det samme: Den lov burde aldrig have været fremsat.
Men da Senatet ikke kan nusse sig færdig med at få vedtaget og ratificeret OECD-aftalen, er vi jo nødt til gøre det, så SF vil også stemme for lovforslaget.
Ulla Solvang (RV), 1998-02-18:
I Det Radikale Venstre vil vi til enhver tid støtte forslag, der sigter mod at forbedre sikkerheden til søs og forebygge forurening i vore have.
Fællesskabets ændring af direktivet om havnestatskontrol af udenlandske skibe er afgjort et skridt i den rigtige retning, og da dette lovforslag samtidig udsender et signal til omverdenen om, at Danmark er interesseret i, at gennemførelsen af ISM-koden skal ske til tiden, vil vi tilslutte os dette forslag.
Svend Erik Hovmand (V), 1998-02-18:
Også fra Venstre skal der lyde et tilsagn til forlængelsen.
Vi håber meget, at det bliver sidste gang, den skal forlænges, og at vi snart kan få den OECD-aftale til at træde i kraft.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 1998-02-18:
Da den konservative ordfører, hr. Kai Dige Bach, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne blot sige følgende: Det Konservative Folkeparti havde naturligvis helst set, at det ikke havde været nødvendigt at forlænge skibsværftsaftalen endnu en gang. Vi anerkender dog, at det er nødvendigt i den nuværende situation og håber på en snarlig ratificering af OECD-aftalen fra amerikansk side.
Vi støtter det fremsatte lovforslag.
Niels Højland (FP), 1998-02-18:
I princippet bør det være en national opgave at lovgive på dette område.
Derfor er Fremskridtspartiet imod, at nærværende initiativ tages på EU-plan. Når det så er sagt, virker indholdet af forslaget - dog med nogle få undtagelser - ganske fornuftigt.
En etisk gruppe nedsat af EU-Kommissionen skal vurdere samtlige aspekter af bioteknologien og dens anvendelse.
Vi mener ikke, det er godt, at en lille gruppe mennesker på den måde sætter sig til doms over, hvad der er etisk, og hvad der ikke er, især ikke hvis en sådan gruppe, som det er tilfældet her, nedsættes på internationalt plan og derfor ikke kan tage højde for f.eks. de etiske forskelle, der er i de forskellige landes kultur.
F.eks. har Danmark og Spanien jo ikke meget tilfælles, hvad angår dyreetik.
Hvis der skal tilføjes bestemmelser i alle EU's beslutninger og dokumenter om, at FN's konventioner skal respekteres, for at disse konventioner bliver efterlevet af EU-landene, er vi kommet ud på en glidebane.
Det burde være en selvfølge, at alle FN's medlemmer, herunder EU-landene, ganske automatisk respekterer FN-konventioner, uden at der er refereret til disse i en EU-lovgivning, ellers ville man logisk kunne konkludere, at alle EU-dokumenter, der ikke specifikt refererer til FN's konventioner, fritager EU-landene fra overholdelse af disse. For ikke at medvirke til at skabe præcedens for et princip om, at EU-landene i enkelte tilfælde kan være hævet over FN-konventionerne, bør der således ikke refereres til FN-konventionen i nærværende direktivforslag.
Men på trods af ovenstående er der dog tilstrækkelig mange positive aspekter i nærværende direktivforslag til, at forslaget bør støttes med de førnævnte forbehold.
Kjeld Rahbæk Møller (SF), 1998-02-18:
Hr. Keld Albrechtsen sagde, at vi ikke her i Folketinget havde diskuteret det vigtige perspektiv i, at man begyndte at patentere gener på mennesker og dyr.
Det er jo ikke rigtigt, idet der har været flere debatter.
Den første var efter min erindring i 1988, umiddelbart efter at direktivudkastet var fremlagt første gang, og den anden og vigtigste var den forespørgselsdebat, vi havde i januar 1991.
Men hr. Keld Albrechtsen er selvfølgelig undskyldt ved det, at i hvert fald på tidspunktet for den anden debat var han ikke medlem af Folketinget.
Jeg husker ikke, om den første debat var i en periode, hvor hr. Keld Albrechtsen var inde eller ude.
Jeg sagde, der var en debat, og vi besluttede i en dagsorden, at vi ikke ville have patenter på mennesker eller menneskedele eller produktpatent på dyr, men der stod bevidst ikke, at vi ikke ville have patent på gener.
Det var altså en bevidst beslutning dengang. Vi havde en etisk debat, skrev en dagsorden, hvori vi fastlagde nogle grænser, og de, der foreslog dagsordenen, har, som det er fremgået af flere taler om ministerens redegørelse, styret Danmarks holdninger og Danmarks politiske arbejde i EU siden da.
Addi Andersen (CD), 1998-02-18:
I CD er vi meget tilfredse med det danske fingeraftryk, der er kommet på EF-direktivet.
Danmark havde en række krav, før vi kunne tilslutte os Kommissionens forslag, og de må i høj grad siges at være opfyldt.
Det glædelige er også, at vi nu har skabt retningslinjer ikke bare for Danmark, men for hele EU.
Det er meget positivt, at Danmark har fået mulighed for at påvirke de internationale regler, og jeg vil påpege, at der også er kommet etiske retningslinjer. Uden dette direktiv ville Europa med stor sandsynlighed have mindst 15 forskellige regelsæt, der sikkert ikke ville have været lige så vidtgående som de danske ønsker.
Til sidst vil jeg sige, at Enhedslisten mener altid, at de har patent på at tilgodese ulandenes interesser.
Det optager da også os andre.
CD mener da også, at ulandenes interesser skal tilgodeses, men ulandenes interesser skal behandles i et bredere internationalt forum end EU.
Dette direktiv er efter min vurdering ikke det rette middel til at få behandlet målene i biodiversitetskonventionen - det var et svært ord - og dog har vi fået en bestemmelse ind i direktivet, der fortsat tager hensyn til ulandenes interesser.
Keld Albrechtsen (EL), 1998-02-18:
Tak til ministeren for svarene!
Ministeren mener, at det vil være en fordel at få vedtaget et direktiv, for så har man et regelsæt på et område, hvor der ellers ikke er disse regler.
Men dertil er jo at sige, at problemet er, at hvis man så får vedtaget et regelsæt nu, som ikke er godt nok, og som på afgørende punkter svigter ulandene, bliver dette regelsæt jo en model for de kommende TRIPS-forhandlinger, og det vil sige, at det i hvert fald bliver EU's forhandlingsposition med hensyn til et globalt regelsæt, og så bliver ulandene jo for alvor taberne i dette spil. Derfor kan jeg ikke være enig med ministeren i det synspunkt, at det i sig selv nødvendigvis under alle omstændigheder er et gode at få vedtaget fælles regler, for det må altså bero på, om de lever op til de krav, som er nødvendige.
Ministeren sagde, at han havde fået indføjet en betragtning - det var det udtryk, han brugte: en betragtning - i direktivet om oplysninger om oprindelseslandet.
Men er det ikke rigtigt, som organisationerne skriver - og ministeren har ret i, at det er flere organisationer end Folkekirkens Nødhjælp; det er også Mellemfolkeligt Samvirke og Det Økologiske Jordbrugsråd og andre - men er det ikke korrekt, at denne betragtning ikke er en juridisk bindende garanti?
Det er netop det, som ministeren kaldte det: en
betragtning, og det er altså efter min opfattelse og jo ifølge organisationernes brev ikke tilstrækkeligt til at sikre ulandene.
Og som organisationerne også gør opmærksom på, må det f.eks. sikre bønderne en ubetinget ret til at benytte høsten som såsæd, for det er fundamentalt vigtigt for f.eks. indiske bønder, at en sådan ret bliver sikret.
Så jeg vil spørge ministeren, om det, som jeg var inde på, og som jeg også spurgte fru Sonja Mikkelsen om, ikke er korrekt: at her er der også tale om et betydeligt hul i direktivet.
Jeg kan naturligvis ikke bestride, hvad hr. Kjeld Rahbæk Møller siger, at det blev diskuteret i 1991, og heller ikke, at der muligvis da var en diskussion af de fundamentale etiske problemer.
Jeg kan bare konstatere, at det resultat, som nu foreligger, og som desværre ser ud til at blive vedtaget med dansk støtte, indeholder altså på vigtige punkter ting, som strider imod de fundamentale etiske principper, som også - det tror jeg at hr. Kjeld Rahbæk Møller givetvis har helt ret i - lå bag dagsordenen i 1991.
Hvis jeg har udtrykt mig forkert med hensyn til tidsforløbet, beklager jeg det, men det kan jo ikke ændre på den grundlæggende konklusion, som jeg fremkom med, nemlig at man ikke har taget konsekvensen af de etiske overvejelser.
Kjeld Rahbæk Møller (SF), 1998-02-18:
Når ministeren siger til hr. Keld Albrechtsen, at det her direktiv kun gælder i EU, og at ulandene selv kan vedtage deres patentlove, er det jo formelt rigtigt.
Men det er netop kun en formel betragtning, for sagen er selvfølgelig, at under TRIPS-forhandlinger og andre internationale forhandlinger presses ulandene til at opfylde de krav, som ilandene nu selv er blevet enige om.
Men netop derfor er jeg også enig med ministeren i, at det er vigtigt at få vedtaget et direktiv, der er ordentligt.
Og på de fleste punkter er jeg også enig med ministeren i, at det er et klart fremskridt i forhold til, hvis vi intet direktiv havde og alene skulle køre efter de amerikanske holdninger.
Men der er stadig væk et udestående problem med hensyn til biodiversiteten og ulandene, som jeg fortsat håber at Europa-Parlamentet kan hjælpe os med at få løst.
Keld Albrechtsen (EL), 1998-02-18:
Jeg takker igen for besvarelserne.
Men her ved afslutningen af debatten må vi jo konstatere, at vi stadig væk står tilbage med en uenighed om rækkevidden af de bestemmelser, som påvirker ulandene, og når sagen igen kommer til orientering i Folketingets Europaudvalg, vil jeg i hvert fald prøve at holde fast i det punkt.
For jeg er jo enig med hr. Kjeld Rahbæk Møller i, at indholdet i disse regler får konsekvenser for ulandene, og det håber jeg så er et signal fra SF om, at når det kommer i Folketingets Europaudvalg, kan vi sammen arbejde på forbedringer på det punkt.
Så vil jeg blot slutte med at sige, at ministeren næsten fik det til at lyde, som om man nærmest havde lavet dette direktiv af hensyn til ulandene.
Jeg tror, det var en lidt mere præcis beskrivelse
af årsagen til, at man har arbejdet så energisk for at få det vedtaget.
Sonja Mikkelsen (S), 1998-02-18:
Nu går verden jo ikke i stå med vedtagelsen af det her direktiv, og der ingen tvivl om, at der er udestående opgaver, der skal løses på det internationale plan.
Og fra Socialdemokratiets side vil jeg gerne understrege, at det er vigtigt for os også at fastholde den opgave at hjælpe ulandene til at sikre, at de kan beskytte deres egne genbanker, om jeg så må sige.
Det er utrolig afgørende også for Socialdemokratiet, og jeg kan i virkeligheden ikke forestille mig, at vi kan blive voldsomt uenige om spørgsmålet om, hvad den fremtidige indsats her bør gå ud på.
Vi skal have klare forbedringer ind i TRIPS-aftalerne
under WTO
; det kan der ikke herske nogen tvivl om.
Og jeg fornemmer også, at det er vi fuldstændig enige om, i hvert fald ifølge de bemærkninger, jeg har hørt fra de øvrige partier her.
Det er vi fuldstændig enige om, og tiden stopper jo ikke, og denne sag stopper jo ikke med vedtagelsen af dette direktiv.
Selvfølgelig skal vi sikre dét.
Og jeg tror faktisk også, vi i højere grad skal forsøge at få formuleret ulandspolitikken på det europæiske plan i relation til den sammenhæng, for det har også noget at gøre med ulandenes egne muligheder for at udvikle sig, så det er også en aktiv del af ulandspolitikken.
Og det er i hvert fald min opfattelse, at det ligger fint i forlængelse af den ulandspolitik, som fra dansk side bliver ført i disse år.
Så jeg er på mange måder meget enig med hr. Keld Albrechtsen i hans betragtninger, men jeg når altså frem til en anden konklusion med hensyn til dette direktiv, end hr. Keld Albrechtsen gør.
Jan Trøjborg (S), 1998-02-18:
Til hr. Keld Albrechtsen vil jeg sige, at der er ikke nogen utilsigtede huller i direktivet.
Direktivet er et direktiv, der er vedtaget for Europa, og det betyder hermed, at for så vidt angår regler om Farmers' Privilege, vil det altså være op til det pågældende uland at fastsætte sådanne regler og i øvrigt også at fastsætte regler om patenterbarhed af innovationer eller opfindelser. Her skal hr. Keld Albrechtsen også huske på, at de almindelige patentretlige principper er gældende, for det vil jo sige, at for at man kan få en patentret, skal der være tale om en nyhedsværdi, altså en opfindelse eller innovation. Man kan ikke få patenteret en plante, der eksisterer i naturen i dag; men man kan selvfølgelig udvikle et gen fra en plante i forbindelse med en proces og dermed opnå en nyhedsværdi, men det er noget helt andet end det, som jeg tror hr. Keld Albrechtsen frygter i sin argumentation i dag.
Den nævnte betragtning opfatter jeg som en del af retsgrundlaget.
Men jeg vil ikke lægge skjul på, at jeg hellere havde set, at der var indført en særlig artikel i overensstemmelse med det ændringsforslag, som Europa-Parlamentet havde foreslået, det såkaldte ændringsforslag 76.
Imidlertid mener jeg, at der er tale om en landvinding, ud fra det synspunkt, som er fuldstændig modsat hr. Keld Albrechtsens, nemlig at jeg mener, at vi gør ulandene en tjeneste ved at vedtage direktivet.
For hvis vi ikke vedtager direktivet, svigter vi ulandene, for så er der slet ikke nogen ud over andre betydende regioner, som har industrielle interesser på dette felt, der tegner udviklingen, og det vil altså sige, at det bliver USA og Asien, der kommer til at lægge linjen.
Jeg mener, at vi er kommet et ganske godt stykke ad vejen, idet vi bekræfter hinanden i, at vi er forpligtede over for biodiversitetskonventionen, og bekræfter, at der er væsentlige hensyn at tage til ulandenes interesser.
Og jeg mener, at Europa hermed har spillet en rolle, og jeg mener også, at direktivforslaget vil komme til at spille en positiv rolle i de videregående forhandlinger: TRIPS-forhandlingerne, WTO-forhandlingerne og forhandlingerne om en udbygning og konkretisering af biodiversitetskonventionens indhold.
Ole Vagn Christensen (S), 1998-02-18:
Da vores ordfører, hr. Poul Andersen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne fremføre følgende:
Jan Køpke Christensen (FP), 1998-02-19:
Det er naturligvis ikke en biting, om det er dansk eller udenlandsk beskæftigelse, heller ikke for Fremskridtspartiet.
Jeg synes, det er helt fair, at hr. Ole Donner mener, der skal udliciteres, og det synes jeg ikke han skal have kritik for.
Det er hans vurdering, at det er den bedst mulige løsning, og jeg synes faktisk også, der er positive elementer i en udlicitering; det skal være sagt med det samme.
Men jeg vil også sige, at der er selvfølgelig et problem, som gerne skulle løses i dag, og i hvert fald har f.eks. øens socialdemokrater udtalt, at statsministeren og finansministeren har lovet, at færgeproblemerne ville blive løst efter bornholmernes ønsker, og at de nødvendige penge ville blive afsat på finansloven.
Socialdemokraterne er altså enige i, at der er et kæmpeproblem, der skal løses, og vi skal prøve at finde frem til, hvordan vi kan løse det problem.
Men så skal vi selvfølgelig høre alle partierne her i dag, og også hr. Donner skal naturligvis have lov til at udtrykke sin holdning til, hvordan han ønsker de problemer løst.
Poul Andersen (S), 1998-02-19:
Som det fremgik af trafikministerens besvarelse, er det en sag, der har kørt igennem længere tid, og hvor der, fornemmer vi i hvert fald, har været en klar stillingtagen fra beslutningstagerne på Bornholm til, hvad det var, man ønskede.
Signalet, som vi opfatter det, er, at der skal være en hurtigere forbindelse.
Vi synes, at det nu er kommet ind i en positiv form, hvor der forhandles og der er en god dialog om de her ting.
Dialogen har jo, som det også har været sagt, både foregået, før rapporten blev fremlagt, og også efter, og det er navnlig her efter, at vi i Socialdemokratiet føler, at vi nu er ved at nå substansen i det, det hele handler om, nemlig hvordan vi får sammensat den fremtidige tonnage for Bornholm, sådan at den tilgodeser de behov, der vitterlig er på Bornholm.
Vi forventer da, at det er Bornholmstrafikken, som er et statsligt selskab, der skal løfte opgaven fremover også, men med en anden sammensætning af tonnagen.
Den tonnage, der har været, har jo opfyldt de krav og ønsker, der har været på Bornholm indtil nu.
Det, det handler om, er, at vi kigger længere frem, efter at Øresundsforbindelsen er etableret, og får skabt mulighed for en bedre forbindelse til Bornholm.
Socialdemokratiet mener, det er en naturlig ting i en sådan overvejelse om tonnagesammensætning, at en katamaranfærge indgår som et element.
Men det er også vigtigt for os at give et signal om her i dag, at dens rute skal være mellem Rønne og Ystad, og det handler om, at vi skal gøre det bedre for passagerer og personbiler.
Den skal have en fornuftig størrelse, men vi vil ikke være med til en løsning - det kan vi lige så godt sige, og det har vi gjort lige fra starten - der indebærer, at en sådan katamaranfærge også skal kunne tage gods og trailere med.
Det mener vi ikke er rimeligt.
Det er både miljømæssigt og energimæssigt forkert.
Men der skal laves en bedre ordning på det her område - det er også det, det bornholmske erhvervsliv har fremført - der gør, at raterne og fragtprisen kan blive lavere.
Det er det, vi overvejer med hensyn til de ting her, men vi vil ikke på nuværende tidspunkt sige det mere bastant, end vi har sagt det.
Det, der er det konstruktive i denne sag, er, at Bornholms Amt selv er i dialog med trafikministeren om tingene, og at der umiddelbart i hvert fald lader til at komme nogle fornuftige løsninger ud af det, og det er vel den ideelle situation for alle parter.
Derfor kan vi også godt støtte og er medforslagsstillere
til det forslag til vedtagelse, der er fremsat i dag, for netop at give lidt tid til, at den fornuftige dialog kan fortsætte, så vi får det for alle parter bedste resultat.
Ole Donner (DF), 1998-02-19:
Jeg vil starte med at sige til fru Jette Gottlieb, at jeg er ét hundrede procent enig med Enhedslisten i, at det er en helt forkert drejning, debatten har taget, men det er ikke min skyld.
Jeg kom til at gøre en lille bemærkning om, at det måske var en god idé, hvis man på et tidspunkt overvejede den situation.
Og jeg synes ikke, man kan bebrejde nogen partier, at de kommer med deres inderste ønsker og tanker.
Det sker også, og jeg vil nok sige næsten lige så tit, for venstrefløjspartierne, som det sker for højrefløjspartierne, at man brænder for et eller andet, som man så fyrer af - for at sige det populært.
Jeg er enig med hr. Køpke Christensen i, at debatten i dag drejer sig om Bornholmstrafikken, og hvordan vi får løst de problemer, og ikke om privatisering eller noget andet i den retning.
Jeg tror, det er femte gang nu, at jeg siger, at det er ikke det, jeg har villet med debatten, det er ikke det, jeg mener med debatten, og det er ikke det, vi har foreslået.
Men uden at æde det i mig vil jeg alligevel sige, at jeg kom med en strøtanke, og det er et meget stort ønske, at vi på et tidspunkt kommer til at diskutere det.
Jeg skal sørge for, at det bliver fremsat som et forslag, når den tid kommer, men lad os nu først finde ud af, hvordan vi klarer trafikproblemerne.