Knud Erik Hansen (SF), 2000-03-30:
Jeg vil godt starte med at sige, at vi i SF mener, det er vigtigt, at EU forholder sig til menneskerettighederne, også i lyset af den debat, der har været indtil nu, men man kan så også godt med god ret spørge om, hvad det så er for noget, vi diskuterer, når vi snakker om menneskerettigheder, og hvorfor det giver anledning til stor debat.
Normalt er det jo stater, der er forpligtede over for menneskerettighederne, og så kan man så spørge efter, om EU nu også som stat skal have disse forpligtelser.
Når man ser på debatten i konventet, der arbejder med disse menneskerettigheder, er der mange drømme hos en hel del
i dette konvent om at bruge dette charter til at gøre EU til en stat.
Charteret skal ifølge disse drømme bruges til at drive EU hen imod en sådan stat, og der er også planer om at lave formuleringer i charteret, så de kan indgå i den kommende traktat.
Bliver det tilfældet, ja, så vil det uvilkårligt blive en kraftig udvidelse af EU's beføjelser, og det vil give EU en status som stat og ikke alene en status som et samarbejde mellem nationer, og det vil i givet fald i virkeligheden kræve en ny folkeafstemning i Danmark, for så er vi meget tættere på Europas Forenede Stater. Så diskussionen om menneskerettigheder i EU er derfor ikke kun en diskussion om menneskerettigheder.
Det var dejligt, hvis det kun havde været det, fordi det kan vi jo som regel altid blive enige om.
Det er også en diskussion om, hvilken udvikling vi ønsker EU skal have, og vi ønsker ikke, at menneskerettighederne skal misbruges til at gøre EU til en stat.
Så selv om menneskerettigheder normalt er et forhold mellem stater og noget, som stater garanterer at de vil overholde, så er menneskerettigheder også - det behøver man ikke at være formalist for at sige - grundlæggende en sikring af det enkelte menneske mod store systemer.
Det være sig over for globale monopoler, som tiltager sig mere og mere magt
, og det kan også være over for EU, der har opbygget en magt - det må vi jo erkende - som skal og bør følge menneskerettighederne. Derfor synes vi også, det er vigtigt, at man arbejder med dette charter, og vi synes, det er vigtigt, at vi får præciseret, at EU's mange institutioner skal overholde menneskerettighederne i alle deres dispositioner, og vi vil derfor også støtte det videre arbejde med charteret. Vi synes imidlertid også, det er vigtigt, at vi fra Danmark gør det klart i arbejdet med charteret, som det foregår nu - og det er ikke med henblik på regeringskonferencen her og nu, men det er som en del af den diskussion, der foregår omkring charteret - at vi ikke ønsker, de skal være en del af charteret, for det er en del af debatten i konventet.
Det er også derfor, det er vigtigt, vi allerede nu gør det til en forudsætning for konventets arbejde.
Vi ønsker derfor, at Folketinget klart tager stilling.
Vi vil ikke acceptere, at charteret skal blive en del af Traktaten med alle de konsekvenser, det vil have - som jeg nævnte - for udvidelsen af EU's beføjelser på områder, som bør være landenes beføjelser, og specielt skal EF-Domstolen ikke gå ind med domme på områder, hvor den i dag ikke har adgang.
Vi er enige i det, som mange har sagt, nemlig at det vil være meget problematisk, hvis charteret vil komme til at betyde, at den kommer til at gå ind over den europæiske menneskerettighedskonvention og også gå ind over domstolen i Strasbourg.
Det vil være ulykkeligt, og det vil skabe en forvirring om, hvor menneskerettighederne skal afgøres, og hvilke regler der skal gælde.
Vi tror heller ikke, at det vil forbedre menneskerettighederne, hvis det sker, og slet ikke med de formuleringer, vi indtil nu har set i arbejdet i konventet.
Så vi ønsker på ingen måde, at EF-Domstolen skal overtage de opgaver, som Menneskerettighedsdomstolen har i Strasbourg.
Det vil for os at se være en svækkelse af menneskerettighederne.
Når det så er sagt, så vil jeg sige, at vi langt hen ad vejen er enige i det forslag til vedtagelse, der er kommet fra flere partier, og i holdningen om, at man skal inddæmme arbejdet med menneskerettighederne, således at vi får nogle klare arbejdsdelinger mellem landene, således at vi ikke udvider EU's kompetence, og således at vi ikke går ind over Menneskerettighedsdomstolen i Strasbourg.
Når vi ikke kan støtte det forslag til vedtagelse, så er det i høj grad, fordi vi synes, vi i forhold til det arbejde, der foregår i konventet, har brug for en klar udtalelse om, at vi faktisk ikke ønsker, at arbejdet i konventet skal tilrettelægges med henblik på at indgå i Traktaten.
Vi kan så senere diskutere, hvad der skal være i Traktaten, men det er vigtigt, vi siger til konventet, at vi ikke ønsker, at det skal tilrettelægge arbejdet med henblik på, at det skal indgå i Traktaten.
Jeg skal fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Folketinget pålægger regeringen - at arbejde for, at charteret får en form, så det sikrer, at eksisterende menneskerettigheder også kommer til at gælde for EU's borgere over for EU's institutioner, og at det ikke indebærer, at der overføres kompetence for medlemslandene til EU, - at arbejde for, at charteret bliver et politisk dokument, og at det ikke bliver en del af Traktaten, - at arbejde for, at et EU-charter om menneskerettigheder skal være underordnet den europæiske menneskerettighedskonvention og skal udformes under hensyntagen hertil.«