runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 1998-11-06:
Forslaget til ændring af bank- og sparekasseloven m.v., der bl.a. bygger på Finanstilsynets rapport om harmonisering af reglerne om finansielle koncerner og Økonomiministeriets egen rapport om håndtering af pengeinstitutkriser, indeholder en række fornuftige tiltag og kan give en på flere måder mere smidig måde at håndtere pengeinstitutkriser på.
Også oprettelsen af et værdiansættelsesnævn som nævnt i § 1, nr. 27, altså den nye § 48 a, er meget fornuftig.
Men vi mener i SF, at det af stk. 3 bør fremgå, at de øvrige medlemmer, der skal udpeges til nævnet, skal have en særlig ekspertise i skattemæssig værdiansættelse af aktiver og passiver.
Da der er tale om afgørelser, der har betydning for skatteansættelsen for det modtagende pengeinstitut, er det ikke nok, at de pågældende nævnsmedlemmer har forstand på værdiansættelse.
Vedrørende tavshedspligten for Finanstilsynet i den nye § 50 b skal det slås fast, at Finanstilsynet stadig skal besvare spørgsmål fra skattemyndighederne om konkrete forhold, når sådanne spørgsmål er omfattet af skattekontrollovens bestemmelser, og at Finanstilsynet skal meddele skattemyndighederne oplysninger, hvis det ved Finanstilsynets undersøgelse og sagsbehandling konstateres, at skatte- og afgiftslove overtrædes, eksempelvis hvis pengeinstitutter overtræder stempelafgiftsreglerne, reglerne om beregning af realrenteafgift, indberetningsregler til skattemyndighederne m.v. Vedrørende partsbegrebet mener SF, som vi også har gjort gældende under en tidligere debat om L 49 og L 54, at dette begreb skal udvides.
Det betyder, at bankkunder, herunder virksomheder, bør opnå partstatus i forhold til afgørelser truffet af Finanstilsynet, hvor disse mere eller mindre direkte berører bankkunden.
Det medfører ret til klage, ret
til aktindsigt m.v. I dette spørgsmål er vi mere enige med eneudrederen end med Økonomiministeriet, når denne foreslår, at det bør overvejes i visse situationer at give kunder partsstatus.
Under udvalgsarbejdet med lovforslaget vil SF forfølge ovenstående kritiske bemærkninger med en række spørgsmål.
Frode Sørensen (S), 1998-11-06:
Ja, det bliver en kort bemærkning.
Jeg synes, jeg skal henvise hr. Frank Aaen til den håndbog, der lige er udkommet om kriser i pengeinstitutter.
Frank Aaen (EL), 1998-11-06:
Det drejer sig om, at man vil give statstilskud i forbindelse med bankredninger, og det er også i orden, det kan man godt få mig med på, det skal bare være åbent, så det er synligt, så man ved, hvad der foregår.
Men det har jo ikke noget med det her forslag at gøre.
Her skal det jo hemmeligholdes for befolkningen, at man tildeler den købende bank et skattefradrag for nogle udgifter, den ikke har haft, et fradrag for nogle tab, den ikke har lidt.
Det tildeler man administrativt det købende pengeinstitut.
Det er skatteydernes penge, man giver til et pengeinstitut, uden at nogen kan få øje på det.
Jamen det er noget svineri.
Det er noget svineri, at bankerne skal have penge betalt af skatteyderne, uden at det nogen sinde kommer frem på et stykke papir, at de får penge.
Det her betyder jo, at et Spar Nord-fradrag - 174 mio. kr. forærede man Spar Nord i skattefradrag - kan man fremover forære væk, uden at nogen kan gø, uden at nogen kan sige noget som helst imod det.
Jeg synes, det er forargeligt, at Socialdemokratiet er slået ind på sådan en linje.
Frode Sørensen (S), 1998-11-06:
Her drejer det sig ikke om at gøre ulovligheder lovlige.
Det drejer sig om, at hvis der mod forventning er pengeinstitutter, der kommer i krise, skal der være mulighed for hurtigt at reagere derpå og sikre indskydernes midler, og at der fortsat er tillid til pengeinstitutvæsenet.
Frank Aaen (EL), 1998-11-06:
Nu kommer man bare her uden videre med pæne ord og siger, at nu tillader vi - og det hedder plat - at tab, man ikke har lidt, kan man fremover trække fra i sit skatteregnskab.
Det er simpelt hen en nyskabelse i skattelovgivningen, og jeg kan ikke forstå, at det bare forbigås som noget, der er i orden.
Det burde faktisk give anledning
til en lidt større diskussion om hele den måde, man håndterede bankkriser på i Danmark op gennem 1970'erne og 1980'erne ved hjælp af ulovlige bankskattefradrag, nu skal fortsætte i samme spor bare med den ene forskel, at man siger, at det, der er ulovligt, gør vi fremover lovligt.
Frode Sørensen (S), 1998-11-06:
Jeg kan forsikre hr. Frank Aaen om, at vi i hvert fald i Socialdemokratiet ikke vil medvirke til noget, der er ulovligt, men jeg skal ikke komme nærmere ind i de gamle sager omkring Himmerlandsbanken og Spar Nord-sagen.
Frank Aaen (EL), 1998-11-06:
Det lyder jo fint og meget teknisk.
Men det er jo faktisk en sag, som har en meget højspændt moderne politisk baggrund, nemlig Spar Nord-sagen, som kostede en skatteminister livet. Derfor vil jeg da gerne spørge, om det er indgået i den socialdemokratiske gruppes overvejelser, at hovedsigtet med dette lovforslag er at gøre de ulovlige skattefradrag, som man administrativt tildelte Spar Nord-banken, Kronebanken, Bornholmerbanken, lovlige.
Det er i hvert fald ikke helt almindelig praksis i Danmark, at noget, som hidtil har været ulovligt, og som strider imod alle principper, kommer man bare med og siger, at nu gør vi det lovligt.
Er det overhovedet indgået i Socialdemokratiets overvejelser, om det nu er klogt?
Det hænger jo sammen med, at man forsvarede, at hr. Stavad ikke havde gjort noget galt.
Men det, der var sket, var godt nok forkert, og nu kommer man bare og siger, om vi ikke fremover skal sige, at det er i orden.
Frode Sørensen (S), 1998-11-06:
På grund af udskrivelse af folketingsvalget i februar i år kom det foreliggende lovforslag ikke til første behandling, og siden har økonomiministeren indarbejdet nogle tekniske og sproglige rettelser i det, inden det blev genfremsat i sin nuværende skikkelse. Der er gennem længere tid iagttaget et behov for at ændre en række af de gældende finansielle love, ikke mindst for at skabe en bedre harmonisering af reglerne for finansielle virksomheder.
Et af regeringens mål er tillige at forenkle reglerne. Som i flere andre af de finansielle forslag, vi har her, så er baggrunden for det konkrete forslag igen eneredegørelsen, som advokat Jens Schans Christensen har udarbejdet om området, og derfor foreslår økonomiministeren, at Finanstilsynets tavshedspligt gøres mere præcis, og at det slås fast, hvem der har partsstatus over for Finanstilsynet.
Det foreslås også, at andre på visse betingelser kan få partsstatus.
Hvis der i forbindelse med en retlig undersøgelse om overtrædelse af bankloven træffes en afgørelse i tilsynet, skal den undersøgte have ret til at være part.
Det formuleres mere direkte sådan, at den, som overtræder bank- og sparekasselovens regler om hvem, der kan henvende sig til offentligheden og tilbyde sig som modtager af indlån, anses som part i Finanstilsynets afgørelse, for så vidt angår den del af sagen, der vedrører den pågældende.
Det synes vi er en ganske udmærket ting, der kommer ind. Et andet påtrængende behov retter sig mod at gøre regelgrundlaget for kriser i banker og sparekasser bedre.
Vi er tilfredse med forslaget om at kunne håndtere pengeinstitutkriser.
Det er vigtigt, at såfremt et pengeinstitut skulle få alvorlige problemer, kan der handles hurtigt.
Vi føler også, det er fint, at en tvangsindløsning af mindretalsaktionærer nu ændres til, at en hovedaktionær, som ejer 70 pct. af kapitalen i et kriseramt pengeinstitut, får mulighed for at tvangsindløse de øvrige aktionærer.
De fleste pengeinstitutter har aktier spredt på så mange personer, at de ni tiendedele, som gælder ifølge aktieselskabsloven, er temmelig meget at få fat på.
Alt i alt så ser vi ændringer for at skabe bedre og mere ensartede regler i den finansielle lovgivning.
Det er regeringens mål, det synes vi er godt, og vi kan tilsige vores støtte til lovforslaget.
Pia Gjellerup (S), 1998-11-06:
Først vedrørende søgesystemet
Jeg er ikke vidende om, at man har henvendt sig, men det kan man sagtens have gjort.
Det er ikke alt, der når til mit bord, og i hvert fald så er der jo ikke noget forgjort ved, at vi her behandler forslaget og også ser, hvad der i løbet af behandlingen i udvalget kommer frem, sådan at vi kan se, om vi skal bruge den hjemmel, eller om der allerede er nogle gode bud, som kan gøre, at bestemmelsen faktisk er overflødig, og
så ville det jo være ganske udmærket.
Jeg går ud fra, som hr. Egil Møller spørger til, at man i forbindelse med sådan nogle søgesystemer faktisk har brug for at have nogle kontakter til Dansk Ejendomsmæglerforening, men det kræver jo nok lidt mere indsigt i, hvordan nettet faktisk fungerer, for jeg er ikke sikker på, at man nødvendigvis kan konstruere sig frem til de steder, hvor ejendomsmæglere sætter ejendomme til salg på nettet. Lad os se mere specifikt på det, og jeg håber, at der vil være nogle, der melder sig, og for den sags skyld også, når jeg får melding om det, at vi tager kontakt tilbage.
, men desværre, kan man sige, har det, der lige umiddelbart skulle tages for en spøg, vel strengt taget vist sig også at være en begivenhed, som var i stand til at ryste verden i adskillige uger.
Jeg synes, at er der nogen, der fortjener en pris for årets positive overraskelse, så er det den amerikanske befolkning.
Den er dog bedre end de amerikanske medier, de politiske kommentatorer osv.
Men for nu at komme tilbage på sporet vil jeg sige, at vi kan næppe udtænke nogle meget, meget, meget præcise systemer, som vil gøre, at verdensmarkedet overhovedet ikke ville kunne komme til at influere på, hvordan priserne vil være på ejendomshandler.
Men netop for ikke at have den slags pludselige reaktioner, som jo er forholdsvis uforudsigelige, vil der være mulighed for, som man har udviklet systemet i dag, at lave kurssikringsforsikringer, som det er relativt nemt at komme til, og som er relativt billige, sådan så man på enkel vis kan komme ud af det system, hvor man jo så indimellem også kan få en lidt lavere betaling, for det er der jo også mulighed for.
Pernille Sams (KF), 1998-11-06:
Jeg vil gerne sige tak til ministeren for en åben drøftelse
af de ting, som jeg rejste i mit indlæg.
Jeg føler måske ikke, vi nødvendigvis er så langt fra hinanden, som lovforslaget kunne tyde på.
Jeg synes, ministeren blødte det lidt op i sin tale, og det vil jeg da gerne kvittere for.
Jeg kan forstå, det overraskede, da jeg oplyste, at der allerede findes et velfungerende søgesystem, fuldstændig som
det efterlyses i lovforslaget,
og derfor er jeg da også glad for ministerens tilkendegivelse om, at når det allerede findes, skal det ikke oprettes i offentligt regi.
Men jeg vil da opfordre ministerens embedsmænd til at tage kontakt til Boligforum, som det hedder, sådan at man måske kan få en god drøftelse af det, der kører, og af, om det er det, man forventer.
Jeg tror hurtigt, man vil finde ud af, at det faktisk allerede er velfungerende og i fuldstændig tråd med det, ministeren efterlyser.
en kopi af lovforslaget, da det blev sendt til høring, fordi de vidste, at der var tale om et offentligt søgesystem, som var i tråd med det, de selv drev, og derfor ville de gerne kende til, hvad det var for et lovforslag, der var tale om, men det blev de nægtet i Erhvervsministeriet, så på en eller anden måde har virksomhederne da forsøgt at melde sig på banen.
Jeg siger ikke det her som et problem, jeg rejser, jeg fortæller det bare sådan stilfærdigt.
Der er ikke noget i det, så ministeren behøver ikke at gå op og forsvare det.
Jeg forsøger bare ligesom at sige, at virksomheder har altså forsøgt at melde sig, men jeg har ikke tilstrækkelige informationer om, at man bevidst har forsøgt at holde dem ude, til, at det er det, jeg forsøger at antyde her.
En anden ting, som jeg lige har lyst til at hæfte mig ved, er hele problematikken om den ekstra gratis fremvisning
ved et nyt finansieringsvalg
Der står udtrykkeligt i vores lov i dag, at køber ikke er bundet af den foreslåede finansiering.
Så man kan sagtens skrive under nede hos ejendomsmægleren og så være fuldstændig frit stillet med hensyn til efterfølgende valg af finansiering
, selv om ejendomsmægleren har foreslået noget i købsaftalen. Vi er helt enige i, at sådan skal det være.
Ingen tvivl om det.
Men når det så er sagt, må vi vel alle sammen anerkende, at det er en omkostning, man pålægger ejendomsmæglerne, at de skal ud og fremvise en ejendom flere gange, og hvor mange gange skal det kunne lade sig gøre?
Vi har 10 realkreditinstitutter i Danmark.
Skal de alle sammen?
Er det 10 gange, mægleren efter købet skal gå ud og fremvise en ejendom gratis?
Jeg vil bare sige, at der er tale om en omkostning, og den bliver jo indregnet i priserne enten på den ene eller den anden måde.
Vi synes altså, det er mere ærligt, at den, der efterspørger det, kommer til at betale det, frem for at det bliver lagt over på samtlige handler, altså også på dem, der ikke efterspørger det.
Frank Aaen (EL), 1998-11-06:
Jeg tager ordet, fordi det undrer mig, at der var et emne, som hr. Ole Sohn ikke kom ind på, nemlig spørgsmålet om at lovliggøre de ulovlige Spar Nord-skattefradrag.
Er det SF's opfattelse, at fremover skal man kunne overføre et fradrag fra den ene virksomhed til den anden på den måde, som man ved adskillige tilfælde gjorde det op gennem 1970'erne og 1980'erne ved ulovlig anvendelse af skattereglerne?
Ole Sohn (SF), 1998-11-06:
Loven omhandler bestemmelserne om tilsyn med Skibskreditfonden, der står for finansiering af skibe, der er bygget på danske værfter.
Den oprindelige lov indeholder i modsætning til de øvrige kommercielle tilsynslove ikke regler om tavshedspligt, partsbegreber, straffebestemmelser m.v.
Det er selvfølgelig i sig selv positivt, men de betænkeligheder og kritiske bemærkninger, vi har gjort omkring partsbegrebet og tavshedsbestemmelserne i forbindelse med L 49 om realkreditloven og L 6 om bank- og sparekasseloven, vil vi selvfølgelig ligeledes gøre gældende i forbindelse med det nærværende lovforslag.
Marianne Jelved (RV), 1998-11-06:
Tak for den positive behandling af L 29!
Jeg er fuldstændig klar over, at der er tværgående temaer i alle de finansielle lovforslag, som flere forskellige ordførere har lovet at de vil vende tilbage til under udvalgsbehandlingen.
Jeg ser også frem til at få en drøftelse med SF's ordfører om ophævelsen af loven om præmieobligationsvaretagelse.
Det bliver en interessant drøftelse.
Frank Aaen (EL), 1998-11-06:
Jeg vil selvfølgelig gerne understrege, at når jeg siger, der forekommer plat, og det gør der i mange erhverv, så er det selvfølgelig ikke det samme som at sige, at alle ejendomsmæglere er plattenslagere.
Slet ikke.
Jeg kunne aldrig drømme om at udstede så generel en fordømmelse af nogen.
Så det med lotteri.
Det betyder, at de stakkels mennesker, der lige på det tidspunkt tog deres lån hjem i forbindelse med en hushandel, kom til fra den dag og i de næste 30 år at betale en højere husleje, end de ellers skulle have gjort.
Ja, det kalder jeg altså lotteri, jeg kalder det også urimeligt, og jeg kalder det også latterligt.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 1998-11-06:
Harmonisering og regelforenkling er efterhånden blevet et helt slogan, hvilket dette forslag også er et udtryk for, og det ser vi naturligvis også med glæde på i Kristeligt Folkeparti.
Vi vil arbejde positivt med i udvalgsarbejdet, dog med den bemærkning, at investeringsforeningers medlemmer også bør have partsindsigt, ligesom kunderne må have indsigt i foreningernes økonomiske forhold.
Tom Behnke (FP), 1998-11-06:
Fremskridtspartiet kan støtte alle punkterne i lovforslaget på nær et enkelt, og det er lige præcis, når der er tale om reglerne om tavshedspligt, hvor vi jo har den opfattelse, at de nye bestemmelser, der bliver formuleret om tavshedspligten, ikke må have den konsekvens, at de ubehageligheder, der kan opstå, bliver holdt hemmelige for offentligheden.
Derfor må vi i dag sige, at vi ikke kan give nogen præcis melding om forslaget, men må se, om vi kan få tavshedsforpligtelsesreglerne ændret under udvalgsarbejdet.
Det vil være afgørende for, hvordan Fremskridtspartiet stiller sig ved tredjebehandlingen.
Søren Kolstrup (EL), 1998-11-06:
Da vor ordfører ikke kan være til stede, skal jeg erklære følgende: Vi kan ikke støtte lovforslaget, idet der er tale om for stramme tavshedsbestemmelser og om et alt for snævert partsbegreb. Og som det er tilfældet med de øvrige lovforslag, vi har behandlet her i dag, er vi særdeles betænkelige ved de reducerede krav med hensyn til revision.
Morten Helveg Petersen (RV), 1998-11-06:
Vi er positive over for præcisionen af reglerne for tavshedspligt, positive over for præcisionen af, hvem der har partsstatus, og positive over for det forhold, at fondsmæglerselskaber med mindre risikobetonede aktiviteter og unoterede foreninger fremover ikke skal have to, men kun én revisor.
Vi kan støtte forslaget.
Egil Møller (DF), 1998-11-06:
Dette lovforslag indebærer harmonisering og forenkling af regelgrundlaget for finansielle virksomheder, i dette tilfælde loven om fondsmæglerselskaber.
Bestemmelsen om, at man i visse fondsmæglerselskaber kan nøjes med en enkelt revisor, er en udmærket og god beslutning, idet det giver en besparelse i disse virksomheder.
Forbudet mod omsætning af præmieobligationer ophæves, idet der ikke er nogen fornuftig begrundelse for at opretholde netop det forbud.
Med disse bemærkninger kan jeg på Dansk Folkepartis vegne anbefale forslaget.
Ole Sohn (SF), 1998-11-06:
Også her skal vi gøre gældende, at der er en række positive elementer i lovforslaget vedrørende en harmonisering af bestemmelserne, og vi skal også gøre de samme indvendinger, vi tidligere har gjort om partsbegrebet og tavshedsbestemmelserne.
Det er SF imidlertid ikke enig i, for skattelovgivningen indeholder en række gunstige regler for præmieobligationer: Præmien beskattes ikke; der betales kun lotteriafgift, præmieobligationer er ikke omfattet af kursgevinstloven, og der er ingen indberetningspligt og dermed ingen selvangivelsespligt for præmieobligationer.
Vilkårene for de af den danske stat udstedte obligationer er indrettet efter disse regler, men de vil, hvis lovforslaget vedtages i sin nuværende form, kunne bruges ved investering i udenlandske præmieobligationer.
Og ofte er det sådan, at udenlandske præmieobligationer er indrettet således, at der er en forudberegnelig gevinst i form af præmier og kursgevinster, som således giver et forudberegneligt afkast, der reelt svarer til en rente.
Og da de udenlandske præmieobligationer selvsagt er i udenlandsk mønt, men ikke er omfattet af kursgevinstloven, vil valutakursgevinster på udenlandske præmieobligationer ikke være skattepligtige, og disse kan derfor udnyttes i skattearbitragefiduser sammen med lån i den pågældende valuta, hvor valutakurstab er skattemæssigt fradragsberettigede efter kursgevinstlovens regler.
Derfor mener vi ikke, at det er rimeligt at ophæve den gamle lov af 1911 om præmieobligationer, og det er noget, vi også vil forfølge med nogle spørgsmål under udvalgsbehandlingen.
Pernille Sams (KF), 1998-11-06:
Det her lovforslag er jo endnu et led i hele lovgivningen om de finansielle virksomheder, og det lægger op til samme linje som de øvrige lovforslag, vi har behandlet.
Så vi kan støtte ministerens forslag.
Pia Larsen (V), 1998-11-06:
Og så skal jeg blot sige, at med hensyn til de dele af forslaget, som indebærer regelforenklinger og koncernregelharmoniseringer, kan Venstre støtte forslaget, som det foreligger.
Bjarne Laustsen (S), 1998-11-06:
Lovforslag nr. L 29 har til formål at præcisere Finanstilsynets tavshedspligt, samtidig med at det foreslås, hvem der har partsstatus i forhold til Finanstilsynet.
L 29 er udsprunget af en række undersøgelser vedrørende forhold inden for den finansielle sektor, der har været gennemført siden 1996.
Undersøgelserne viste efter Socialdemokratiets mening et åbenlyst behov for de foreslåede ændringer.
Lovforslaget indeholder regler om nedsættelse af antallet af revisorer fra to til en i de mindre selskaber, men vi vil selvfølgelig holde øje med, at der også fremover bliver revideret på et højt niveau. Så har der været efterlyst regelforenklinger her i dag, og det indeholder det her lovforslag også, nemlig en ophævelse af lov nr. 52 af 14. marts 1911 indeholdende indskrænkninger i adgangen til omsætning af præmieobligationer m.m., og det er da en klar regelforenkling.
Socialdemokratiet lægger i særlig grad vægt på, at der med forslaget sker en harmonisering og forenkling af regelgrundlaget for finansielle virksomheder, idet der må være ens regler for transaktioner, der medfører samme risici.
Spekulation i selskabsformer vil vi til enhver tid bekæmpe, og vi kan derfor naturligvis støtte lovforslaget.
Marianne Jelved (RV), 1998-11-06:
Jeg skal igen takke for en meget positiv og konstruktiv tilgang til lovforslaget og give tilsagn om, at alle spørgsmål selvfølgelig vil blive belyst.
Jeg vil godt benytte lejligheden til lige at undskylde over for hr. Mogens Nørgård Pedersen, at jeg ikke fik svaret på de spørgsmål, der blev stillet til L 23, og bare ganske kort sige, at formuleringen, at forslaget »skønnes ikke at have økonomiske konsekvenser« osv. betyder, at selvfølgelig kan man ikke sige, om der kan være en forskel på under 100 kr., men i realiteten betyder det, at der er ikke nogen økonomiske konsekvenser.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 1998-11-06:
Idet jeg henviser til min meddelelse om partsbegrebet under L 6, vil jeg blot sige, at det er glædeligt med administrative lettelser, og at det altid er positivt, når det kan lade sig gøre.
Dog er der en bemærkning i høringssvarene, som vi nok bør tage til efterretning, nemlig dér, hvor der står, at der bør nærlæses af hensyn til formuleringer og mangler.
Den nærlæsning vil Kristeligt Folkeparti gerne være med til, men derudover er vi positive over for lovforslaget.
Tom Behnke (FP), 1998-11-06:
Fremskridtspartiets ordfører, fru Kirsten Jacobsen, er forhindret i at være til stede, og derfor skal jeg på vegne af Fremskridtspartiet fremføre følgende: Lovforslaget har unægtelig mange elementer.
Jeg vil nok sige, at i min private økonomi er 250 mio. kr. bestemt ikke nogen bagatel, tværtimod; men det er jo også en helt anden verden, vi taler om.
Fremskridtspartiet er desuden enigt i de øvrige justeringer og moderniseringer, forslaget lægger op til, men vi kan ikke støtte de nye regler om tavshedspligt, hvis det betyder, at offentligheden afskæres fra at få indsigt, når der er foregået uregelmæssigheder.
Igen må man spørge, hvor meget havde offentligheden fået at vide om Hafniasagen, hvis de nye tavshedsforpligtelser havde været gældende på daværende tidspunkt.
Søren Kolstrup (EL), 1998-11-06:
Da vor ordfører, hr. Frank Aaen, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre følgende: Enhedslisten er som i de tilsvarende love imod lovforslaget på grund af de for stramme tavshedsbestemmelser og det for snævre partsbegreb.
Men dertil kommer, at vi er imod de foreslåede nye spekulationsmuligheder for forsikringsvirksomheder.
Morten Helveg Petersen (RV), 1998-11-06:
Også Det Radikale Venstre kan tilslutte sig lovforslaget.
Præciseringen af reglerne om tavshedspligt og udvidelsen og præciseringen af partsbegrebet samt indførelsen af bagatelgrænsen finder vi fornuftigt, og vi kan tiltræde det.
Egil Møller (DF), 1998-11-06:
Jeg vil godt følge i fodsporet på hr. Ole Sohn, så jeg vil heller ikke forsøge at forlænge debatten længere end højst nødvendigt.
, og her kommer vi så i overensstemmelse med de regler, der gælder på det øvrige EU-marked, hvis man må kalde det sådan.
Og i nr. 19 omtales reglerne for omsætning af unoterede aktier på en autoriseret markedsplads, som man kalder det, og det anser Dansk Folkeparti for en spændende nyskabning.
Med disse bemærkninger kan Dansk Folkeparti tilslutte sig lovforslaget.
Pernille Sams (KF), 1998-11-06:
Det er jo sjældent, det sker, og når det sker, skal det næsten bemærkes: Det Konservative Folkeparti var fuldstændig enig i den ordførertale, som den socialdemokratiske ordfører, hr. Frode Sørensen, holdt, og derfor er der jo ingen grund til at stå her og gentage det meste af det.
Vi kan tilslutte os økonomiministerens forslag.
Og det ligger i forlængelse af de øvrige finansielle love, som vi allerede har holdt lange taler om, og det ligger også i forlængelse af de øvrige bestemmelser om tavshedspligt og partsbegreb.
Vi tilslutter os lovforslaget.