runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jann Sjursen (KRF), 2000-03-02:
Da Kristeligt Folkepartis miljøordfører, hr. Ole M. Nielsen, ikke kan være til stede i dag, skal jeg på hans vegne fremsige følgende: Kristeligt Folkeparti er positiv stemt over for lovforslaget.
Vi vil godt understrege, at det dog kan siges at have en social slagside, idet husstande med et meget lille vandforbrug, måske særlig typisk husstande med ældre mennesker, bliver ramt, hvis kommunerne benytter sig af den mulighed, de får adgang til med lovforslaget, nemlig at indføre et fast bidrag på maksimalt 500 kr. pr. ejendom. Der vil også være nogle borgere, der i den anledning vil konstatere det, som mange synes er det sædvanlige: at vi alligevel ikke får noget for at spare. Der er da også argumenter for at benytte denne metode, men vi synes, det er vigtigt at påpege problemet. Der findes i enkelte høringssvar, f.eks. i Advokatrådets, Dansk Industris og Dansk Afløbs- og Spildevandsforenings svar, praktiske og betalingsmæssige
spørgsmål, som vi må have afklaret under udvalgsbehandlingen.
Vi har efter lovforslagets tilblivelse selv rejst et spørgsmål over for ministeren om betaling af afgift og moms af afgift, når man har været udsat for et ledningsbrud på vandtilførslen inden for ejendommen.
Men alt i alt er vi altså positivt stemt over for lovforslaget.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-03-02:
Jeg er ikke helt klar over, hvad hr. Søren Kolstrup mener med det spørgsmål, men jeg kan fortælle hr. Søren Kolstrup, at er der noget, der bliver sparet på i dette land, så er det vand.
Jeg sidder i en kommunalbestyrelse, og jeg ved, at hvert eneste år er der et fald i vandforbruget, og det skyldes simpelt hen, at der er grønne afgifter på op til 5 kr. pr. kubikmeter på vandet, og det virker.
Det virker fantastisk godt, og det synes jeg skal fortsætte.
Helga Moos (V), 2000-03-02:
Jeg giver hr. Jann Sjursen ret i, at det batter ikke så meget.
Det er nemlig heller ikke meningen, det skal batte så meget.
Så det er godt nok.
Men solvarmebranchen, var det den, vi skulle redde?
For så synes jeg, at beslutningsforslaget skulle have haft en anden lyd.
Og når jeg taler om tilskud til solvarme, så er det 30 pct., men går man ind og ser på tallene under Energistyrelsens hjemmeside, er det sådan, at det kun er 16-17 pct., der bliver udnyttet.
Så der er altså nogle penge dér.
Der er ikke flere penge fra Venstres side, men der er et signal om en bedre udnyttelse.
Niels Bloch Jespersen (S), 2000-03-02:
Baggrunden for lovændringen er et ønske fra flere kommuner om at give mulighed for mere kostægthed ved beregning af vandafledningsbidraget.
Et af hovedpunkterne i forslaget er at opdele vandafledningsbidraget i en fast og en variabel del.
Kommuner, der selv ønsker det, kan afregne med en målerbestemt forbrugsdel og et fast bidrag, der dog ikke kan være mere end 500 kr. pr. stikledning.
Det skal sikre, at småbrugere ikke kommer til at betale for meget og stadig kan se en økonomisk fordel i at spare på vandet.
Igennem en årrække har vi været vant til at betale efter måler for vores forbrug af vand.
Det har betydet en øget miljøbevidsthed i befolkningen.
Spildevandsafgiften har været baseret på det faktuelle vandforbrug, og det har været et led i en klar strategi fra regeringens side, nemlig at forbedre miljøet gennem en afgiftsregulering af folks reelle forbrug og belastning af miljøet.
Ved beregning af kloakbidrag alene ud fra forbrug af kubikmeter vand har det vist sig, at der i nogle kommuner med en stor andel af sommerhuse er sket en forskydning, således at helårsbeboerne kommer til at betale en uforholdsmæssig stor andel af de samlede kloakudgifter.
Det er her vigtigt at bemærke, at størstedelen af udgifterne til anlæg og drift af spildevandssystemet går til rørføring, mens kun en mindre del medgår til selve rensningsprocessen.
Lovforslaget lægger derfor op til, at kommunerne får mulighed for, men som sagt ikke pligt til, at opkræve en fast årlig afgift som en slags abonnementsafgift, således at bl.a. sommerhusejere med et ringe vandforbrug kommer til at bidrage til anlæg og vedligeholdelse af kloaknettet.
I det nye lovforslag fastholdes den geografiske solidaritet over for enligt liggende ejendomme, idet stikafledningsafgiften bliver den samme for alle i kommunen, og der er samtidig sat en øvre grænse for abonnementsbidraget, så forbrugerens incitament til at spare opretholdes.
Lovforslaget giver også kommunerne mulighed for at fritage for afledningsafgift i særlige situationer, bl.a. i situationer, hvor husejerne har valgt at anvende miljøvenlige vandsystemer såsom genanvendt regnvand, og ved byøkologiske projekter med genanvendelse af regnvand til toiletskyllevand.
Men det har været vigtigt for os, at kommunernes selvbestemmelse med hensyn til, hvorledes de ønsker at anvende disse muligheder, sikres.
For at opnå bedre kontrol og sikkerhed med ordningen gives kommunerne en formel adgang til aflæsning af vandmålere på offentlig og privat ejendom.
Med disse ord skal jeg på Socialdemokratiets vegne anbefale lovforslaget, som vi naturligvis går ind for.
Anni Svanholt (SF), 2000-03-02:
Vi har jo nogle mål for udbygning af vedvarende energi, der er besluttet her i Folketinget, nemlig at der skal være en stigning på 1 pct. i vedvarende energi af energiforbruget.
Det var jo fra debatten om »Energi 21«.
Og målet om de 20 pct. vedvarende energi af elforbruget i år 2003 var i elreformen, og det var jo den del, vi var rigtig glade for i SF, at vi også dér fik det lavet sådan, at alle forbrugere skal aftage grøn energi. Men det er klart, at det kræver stærke virkemidler og incitamenter reelt også at nå målene.
Derfor skal der holdes et skarpt øje med, om midlerne også er tilstrækkelige til at nå målet, ellers kræver det nye politiske initiativer, og »Energi 21« trænger faktisk til en revision.
Nye teknologier kommer jo til og giver nye muligheder, og det gælder f.eks. solcellerne.
Efter SF's opfattelse skal solcellerne have en meget stærkere placering i en kommende revision af »Energi 21«.
Vi synes faktisk også, regeringen burde have øje for, hvilke erhvervsudviklingsmuligheder der er netop inden for energibesparelsesområdet og inden for nye teknologier, og at det også er nødvendigt, at Danmark er med på vognen dér og gør en indsats.
Vi har fra SF's side forsøgt de sidste to år ved finanslovforhandlingerne at prøve at få solcellerne ind i billedet med en handlingsplan.
Det er ikke lykkedes endnu, men vi fortsætter naturligvis indsatsen, for vi mener, det er meget vigtigt.
Derfor synes jeg, det er meget ejendommeligt at se, at der er kommet et nyt udspil fra erhvervsministeren, hvor man faktisk slet ikke fremhæver de enorme muligheder, der er på energiområdet, og hvor der allerede er gode resultater.
I SF er vi helt enige med Kristeligt Folkeparti i, at der er et stort behov for at få sat meget mere skub i udbygningen af solvarme.
Der er ingen tvivl om, at et generelt krav til nybyggeri vil være en stærk katalysator for billiggørelse af solvarmeanlæg og dermed også medvirke til større udbredelse af solvarmeanlæg i eksisterende byggeri.
Efter SF's opfattelse kan det i hvert fald ikke være, som der er en vis praksis for i dag, at man også anerkender varmepumper.
Vi mener også, det er vigtigt fortsat at fastholde tilskuddet til udskiftning af varmtvandsbeholdere, og der er behov for at se på, hvorfor der udskiftes relativt få beholdere.
Der er altså behov for at se på, om incitamentet er godt nok, og hvilke barrierer der er for udskiftningen.
Og man kunne også kigge på småhusreglementet.
Det kunne inddrages her.
Og så er det utrolig vigtigt at få en massiv informationskampagne for udbredelsen af solvarmen.
Men vi er altså alt i alt meget positive over for dette forslag og vil gerne gå ind i en forhandling om det
Ole Donner (DF), 2000-03-02:
Jeg skulle vel egentlig starte med at takke formandskabet for, at man afbrød mødet for middagspause, umiddelbart inden jeg skulle op med mit indlæg, for der var jo en ideologisk debat i gang, en temmelig kraftig ideologisk debat mellem SF og Enhedslisten, som jeg nødig ville afbryde.
Lovforslaget her om at få lov til at ændre Københavns Lufthavne, så de får lov til at udvide deres aktiviteter, er Dansk Folkeparti positivt over for. Vi har forståelse for, at man skal give muligheder for at udvide driftsforhold eller ændre driftsforhold, hvis man skal kunne sælge aktierne til en fornuftig pris,
så derfor støtter vi det pågældende lovforslag.
Der er dog under udvalgsarbejdet forskellige ting, som vi gerne vil have undersøgt nærmere i Trafikministeriet.
Bl.a. står der noget om, at det ikke skønnes, at det har nogen indflydelse EU-mæssigt.
Der står her i lovforslaget: »Lovforslaget skønnes ikke at indeholde EU-retlige aspekter.«
Så vi går ud fra, at inden lovforslaget kommer til tredje behandling, er det undersøgt rigtigt, så man med sikkerhed ved, at det ikke er tilfældet.
Og så er der en enkelt ting, som vi også godt vil have undersøgt nærmere.
Det er den paragraf, der hedder, at selskabet har pligt til at beskæftige de tjenestemænd, som ikke ønsker at overgå til ansættelse efter stk. 2, men som fortsat ønsker at gøre tjeneste ved lufthavnene i Kastrup og Roskilde.
Men vi går positivt ind i udvalgsarbejdet, og vi støtter lovforslaget.
Arne Melchior (CD), 2000-03-02:
Det er et udmærket forslag, som vor nye trafikminister har arvet fra sin forgænger her.
Jeg vil benytte lejligheden til at byde trafikminister Buksti velkommen.
Jeg tror, det er hans jomfrutale som minister, og vi glæder os - alle vi, der beskæftiger os med trafikpolitik her i salen og i Folketinget - til samarbejdet med den nye minister. CD kan støtte det foreliggende lovforslag.
Københavns Lufthavns succes i de sidste 10-15 år har jo kunnet spores verden over, og ikke mindst spores hjemme hos os selv.
Jeg er ikke spor i tvivl om, at det løft, lufthavnen har fået sammen med andre store trafikale investeringer såsom de store faste forbindelser, har en meget væsentlig andel i den økonomiske succes, som Danmark som land og de danske borgere oplever i disse år.
Det er noget, der ikke tales så meget om, den succes, men den er altså stor.
Det må vi fra oppositionen også godt have lov at sige, selv om regeringen hører med.
Og på den baggrund er det meget naturligt, at man vil udnytte den viden, ekspertise, erfaring, man sidder inde med, på den måde, som er skildret i lovforslaget.
At det så vil blive en følge, at der sælges flere af aktierne i Københavns Lufthavne A/S er jo ikke en direkte følge af selve lovforslaget.
Det er noget, der vil ske ved aktstykke i Finansudvalget, men det er en del af aftalen, som vi kan tilslutte os.
Og det har for CD i den sammenhæng - lad det være sagt - været afgørende, at den procentdel på 34, som staten beholder, vil være udslagsgivende i alt, hvad der er væsentligt for lufthavnens fremtidige status og trivsel.
Vi ønsker altså tillykke med dette lovforslag.
Jeg skal ikke være så dristig, som hr. Kolstrup var i en af sine korte bemærkninger i formiddag, hvor han simpelt hen tillod sig at spå 100 år frem.
Det er godt gjort.
Men han er en ung mand, så det kan være, han oplever det.
Jeg vil ikke spå så langt frem.
Jeg vil nøjes med at spå om udvalgsbehandlingen af dette lovforslag.
Jeg vil tro, at den vil blive ret hurtig, ret let, og at der vil kunne komme en afgørelse, der samler næsten hele Folketinget, og det vil være en god ting.
Søren Kolstrup (EL), 2000-03-02:
Jeg skal på den baggrund spørge hr. Arne Melchior, om hr. Arne Melchior også kan tilslutte sig de ord i bemærkningerne, der siger, at statens repræsentanter skal udgøre flertallet i bestyrelsen, og at det forhold kan ophæves. Jeg har forstået hr. Arne Melchiors tale således, at hr. Arne Melchior vil være med til at støtte et ændringsforslag, der sikrer, at de 34 pct. har den power, som hr. Arne Melchior tildeler dem.
Så jeg håber på et samarbejde
med hr. Arne Melchior omkring dette lille vigtige punkt
, så vi hindrer en yderligere glidebane ud i den liberale urskov.
Arne Melchior (CD), 2000-03-02:
Mit svar er naturligvis ja til samarbejde, men heri ligger ikke noget løfte om at støtte hr. Kolstrups hensigter eller altså at blokere for andres hensigter.
Enhver bestyrelse vil til enhver tid være forpligtet af det lovgrundlag, som gælder for Københavns Lufthavne A/S, og derfor kan jeg ikke principielt se nogen væsentlig frygt med hensyn til, at andre end staten kontrollerer majoriteten, besidder majoriteten, i bestyrelsen, for reglerne vil ikke gøre det muligt for dem at hindre statens behov og interesser i denne sammenhæng. Og der er jo andre regler, som hr. Kolstrup også kender, for spredningen af de øvrige aktier.
Også deri ligger en temmelig god sikkerhed for, at staten vil, som hr. Kolstrup vist sagde, have snor i de for samfundet afgørende beslutninger, hvad lufthavnene angår.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-03-02:
Det ville jo være fristende med det samme at kaste sig ud i en lang diskussion med hr. Søren Kolstrup, men jeg er i hvert fald enig med ham i én ting: at det er spændende at se, at der kun er måske 5-6 mandater tilbage i Folketinget, som er imod en yderligere privatisering af et statsselskab.
Sagen her handler om tre ting: Der skal være større frihedsgrader til Københavns Lufthavne til at handle, hvor i verden de har lyst til at handle.
Hvis de vil til Mexico eller til Sydamerika eller til Kina eller et andet sted, hvor de kan sælge den ekspertise, de har opbygget i Københavns Lufthavne, jamen så kan de gøre det.
Det åbner det her lovforslag for.
Dernæst er der en styrkelse af likviditeten, eller hvad vi skal kalde det, i statskassen, nedbringelse af gælden eller brug af pengene til noget andet, nemlig ved salg af aktier, og det sker så også.
Vi synes i Det Radikale Venstre, det er en god idé, det her.
Det syntes vi også i 1990.
Og endelig bliver der taget hånd om de tjenestemænd, der er ansat i den her lufthavn og de to andre lufthavne, der er tilknyttet det her. Vi kan støtte lovforslaget.
Margrete Auken (SF), 2000-03-02:
Det har selvsagt været vigtigt for SF, at de dér 34 pct. var der, og det skal slås fuldstændig fast, at man ikke bare kan gå ind og pille ved det.
Jeg ved ikke, om vi havde opretholdt det, hvis vi havde haft hr. Heiselberg og hr. Ikast med.
Hvis det havde været sådan, så havde det været fint nok, men det var i hvert fald en vigtig forudsætning.
Nu stemmer de for det, og så går de ind og støtter, at vi så garanterer, at det fremover også er disse 34 pct., så vi ikke får ændret det, heller ikke hvis - hvad gud forbyde - vi skulle få et andet flertal i det her Folketing.
Og så til hr. Søren Kolstrups spørgsmål om, hvor meget vi vil have der skal gå til profit: Ja, det afhænger af vores skatteregler, og det afhænger af, hvem der køber det, osv.
Meget af det, som vi er enige om, Enhedslisten og SF - og det er jo det meste, når det kommer til bundlinjen - skal vi lave gennem lovgivning. Og så mener jeg jo altså også, at det skal laves i internationalt samarbejde.
Jeg mener ikke, at vi kan nøjes med at gøre det i Danmark, når vi nu har en internationaliseret kapital.
Og jeg kan ikke forstå, at Enhedslisten er så forskrækket over for alvor at komme ud dér, hvor det sner, og tror, at bare der står staten oven over et ejerskab, så har vi reddet det.
Sådan som det har været indtil nu,
Vibeke Peschardt (RV), 2000-03-02:
Til hr. Søren Kolstrup: Ja, i det Radikale Venstre synes vi, at en joint venture mellem offentlig og privat eller et samarbejde mellem offentlig og privat med muligheden for at tjene penge også på det globaliserede marked er en god idé.
Og vi lever altså i et samfund, hvor kloden bl.a. på grund af flyvirksomhed bliver mindre og mindre.
Derfor synes vi, det er en god idé.
Og så synes vi generelt, at det, man har at byde på i Danmark, er ekspertise i forskellige sammenhænge og også i den her sammenhæng, og det vil sige, at her har vi altså noget at tilbyde, fordi vi har oparbejdet en ekspertise og er gode til noget, og hvorfor skulle vi dog ikke kunne give også staten en mulighed for at inddrage den gevinst?
Søren Kolstrup (EL), 2000-03-02:
Jeg er helt med på, at Det Radikale Venstre er til joint venture mellem privat og offentlig, men jeg vil gerne gentage mit spørgsmål: Er det sådan, at Det Radikale Venstre ønsker, at der skal være uhæmmet mulighed for, at overskuddet i Københavns Lufthavne kan anvendes til investeringer i Langbortistan?
Vibeke Peschardt (RV), 2000-03-02:
Staten sidder stadig væk inde med en tredjedel af aktierne, staten har indtil videre stadig væk flertal i bestyrelsen, og det vil sige, at statens repræsentanter kan bestemme.
Jeg mener, det er svar nok.
Kaj Ikast (KF), 2000-03-02:
Jamen jeg vil jo synes, at hr. Søren Kolstrup må føle sig som en virkelig konge i sit eget land.
Ved debatten i 1990 var jeg også ordfører i den her sag.
Da var hovedparten af det socialistiske Danmark og deromkring stik imod enhver privatisering.
Det må jo være en fantastisk følelse, for netop det, hr. Kolstrup ved den indstilling gør, er at gå ind for det kapitalistiske system ved at bevare statsherredømmet over luftfartsselskaberne, således at vi ikke får den liberalisering og den effektivisering af luftfarten, som giver et bedre miljø.
Arne Melchior (CD), 2000-03-02:
Jeg vil så gerne trøste hr. Søren Kolstrup, som jo har en slem dag, kan man forstå på hans mange korte bemærkninger. Det er der ingen grund til.
Tænk, hr. Kolstrup kører selveste demokratiets beståen og velfærd i dette land op i denne sag, som ikke har noget som helst med bevarelse af demokrati at gøre.
Det er vi ikke.
Vi ser meget pragmatisk på det.
Jeg havde håbet på en lignende pragmatisme
hos Enhedslisten.
Det viser de dog i nogle sager.
Tingene skal selvfølgelig klares af dem, der er bedst egnede til at klare dem, og på en måde, som er den mest hensigtsmæssige for brugerne af den pågældende service.
Det er det, det drejer sige om, og det er det, man bl.a. opnår ved dette lovforslag.
Og så var hr. Søren Kolstrup også bekymret både for miljøet og for sikkerheden.
Som jeg var lidt inde på i min ordførertale, er det selvfølgelig også på miljø- og sikkerhedsområdet stadig lovgivningen, der er afgørende for, hvad et sådant selskab kan tillade sig, også i fremtiden
Det sker der ingen ændring i, og derfor vil jeg sige til hr. Søren Kolstrup: Tag det roligt, vær ubekymret!
Margrete Auken (SF), 2000-03-02:
Jeg synes, det er lige groft nok, at hr. Arne Melchior beskylder hr. Søren Kolstrup for af og til at udvise pragmatisme.
Jeg erindrer ikke, at jeg har grebet ham i det, ikke fra talerstolen i hvert fald, men måske nok mere privat.
Men jeg synes ikke, at jeg har grebet ham i det fra talerstolen nogen sinde.
Den skal han alligevel have.
Og lad os så lige sige, at det, som det for SF kommer an på i den her sammenhæng, er, at i denne her situation er dette her meget fornuftigt.
Og så er jeg i øvrigt fuldstændig enig med hr. Søren Kolstrup i, at miljø, sikkerhed osv. spiller en meget større rolle.
Det har Københavns Lufthavne i øjeblikket ikke kunnet gøre bedre, end det er helt til at være stolt af.
Altså, der er store problemer, som jeg er ved at bore i nu, med afisningsproceduren for fly.
Der har været en række,
lad os nu kalde det uheld i Gardermoen, og det har noget at gøre med det regelværk, der er lavet.
Og med hensyn til det regelværk tror jeg så også, at Enhedslisten og SF altså godt kan enes om at lave skrapt arbejde.
Og det, som nu måske ville være ekstra sjovt, ville være, hvis Enhedslisten oven i købet ville gå ind og lave det også på EU-niveau og lave et regelværk, der virkelig kunne batte noget med hensyn til miljø og sikkerhed, for det er jo dér, det sner, når der for alvor skal laves noget.
Søren Kolstrup (EL), 2000-03-02:
Jeg kan notere, at hr. Kaj Ikast og jeg har samme opfattelse
Og i den forbindelse har 1990'erne jo været en stor succes for de herrer Ikast og Heiselberg, og det har jeg også tidligere i dag ønsket dem tillykke med.
Man kunne så måske have undret sig lidt over, at de ikke har fået mere modspil, når det drejer sig om magtspørgsmål. Men det er vi enige om, vil jeg sige til hr. Kaj Ikast.
Hvad angår hr. Arne Melchiors bemærkninger og uddeling af beroligende piller, kan jeg kun påpege, at det er ganske korrekt, at vi jo fortsat kan have en lovgivning, når man liberaliserer.
Men hvis man nogen sinde bare er kommet lidt i nærheden af det, der hedder magtanalyser, så ved man, at når man fostrer en stor kapitalgruppe ved siden af det danske Folketing, så får den jo noget at skulle have sagt.
Det er jo ikke sådan, at vi befinder os i et tomrum herinde og det er os, der styrer. Jeg tror, at en sådan idealistisk betragtning kan man overlade til juraprofessorer m.m., men jeg går ikke ud fra, at der er nogen danske folketingspolitikere, der vil vedgå det.
Og det, man gør i denne her sammenhæng, er, at man skaber et pres for, at så meget som muligt af overskuddet skal investeres i udlandet, og at der skal investeres i og bruges jo flere flyafgange, jo bedre.
Det kunne jo godt være, at fru Margrete Auken og jeg kunne blive enige om, at det kunne være, at der var behov for lidt færre flyafgange, men dér må vi regne med, at nu åbner man for et system, der giver incitament til flere flyafgange, og det er dér, fru Margrete Auken kommer i en dyb, dyb modsætning med sig selv.
Den skal jeg ikke blande mig i, men det må jo være en diskussion, som folkesocialister tager.
Det sidste, jeg skal påpege, er, at jeg ikke helt synes, jeg har fået noget svar på - hverken fra De Radikale eller fra SF, og jeg kan ikke selv give svaret - hvor meget man ligesom forestiller sig at overskuddet skal gå udenlands, og hvor meget der skal gå indenlands.
Jeg tillader mig stadig væk at forestille mig, at SF ønsker, at en del af overskuddet skal geninvesteres i Danmark, selv om jeg ved, at fru Margrete Auken er stor internationalist.
Svend Heiselberg (V), 2000-03-02:
Jeg synes, det er et godt forslag, og det er en god start for ministeren at komme med et sådant lovforslag, som der er sådan en stor opbakning bag.
Og det er selvfølgelig ærgerligt, at hr. Søren Kolstrup ikke kan være med.
For det er da rigtigt, at vi i Venstre er lidt ærgerlige over, at vi ikke kunne komme til sammen med regeringen at få den aftale igennem, fordi SF partout ville være med til at lave den her privatisering. Men vi synes, det er godt, at SF har indset, at netop det, at man privatiserer nogle ting, er en stor fordel.
Det er jo det, vi har talt om i mange år, og nu er Folketinget næsten ved at være enigt om, at man skal privatisere mange af de statslige opgaver.
Så det er vi glade for at konstatere, og jeg tror, hr. Søren Kolstrup er ved at blive lidt misundelig over, at man ikke er med i det.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-03-02:
Hvis jeg nu står her og taler på Det Radikale Venstres vegne, og det gør jeg jo, så vil jeg sige til hr. Søren Kolstrup, at jeg synes, det er noget af en dinosaurholdning at have til det her, altså for at sige det ligeud: en utrolig gammeldags holdning i en helt ny verden, der har lukket sig op bl.a. i kraft af nogle ændrede transportmønstre, som vi så kan diskutere i miljømæssig sammenhæng, hvor jeg i øvrigt i en anden sammenhæng end den her er enig. Men det, vi sidder her for i Folketinget, er jo sådan set for at lave regler, der dæmmer op for det dér.
Den totale, lalleglade liberalisme er ikke Det Radikale Venstre.
Vi mener, at ting skal styres, og det lovforslag her er efter vores opfattelse en udmærket styringsmekanisme.
Man har stadig væk efter lovforslaget hold i det her, ministeren har hold i det, og Folketinget har sådan set også hold i det.
Vi går ikke ind for en total liberalisering af lufthavnene lige for nærværende.
Så jeg håber, at det var svar på de spørgsmål, hr. Søren
Kolstrup stillede, og så vil jeg godt selv stille et spørgsmål: Mener hr. Søren Kolstrup ikke, at de regler, vi laver her, i virkeligheden er meget udmærkede regler, når man nu skal liberalisere eller ønsker at liberalisere, og det gør jo flertallet?