runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrethe Vestager (RV), 2004-02-27:
Det var en generel betragtning og ikke rettet mod beslutningsforslaget som sådan.
Jeg vil gerne kvittere for den måde, man har beskrevet det på, for der gør man det forholdsvis klart, hvad det er for noget.
Det var nærmere en anledning til at sige noget om den bekymring, man må have over, hvis alle ligesom skal gøres til genstand for en risikoovervågning, i stedet for at man specifikt siger, at der er nogle ting, hvor vi kan se, at det faktisk ikke går, som det skal, så lad os gøre noget der.
Det er lidt det samme som den bekymring, man må have over kommunernes ønske om at føre journal over det enkelte barn, nemlig at det er for lidt for de børn, som virkelig kræver omsorg, handling og professionel viden, og det er alt, alt for meget for det store flertal af børn, som traller rask derudad, og hvis udvikling kommer, som også beskrevet af Dansk Folkepartis ordfører, som den nu kommer og i den orden, børn udvikler sig i.
Villy Søvndal (SF), 2004-02-27:
Fru Margrethe Vestager havde nogle principielle overvejelser i forhold til forslaget.
Jeg er helt enig.
Derfor er det også beskrevet i bemærkningerne, hvor der står: »Heldigvis er det ikke sådan, at sammenhængen mellem forældrenes levekår og børnenes livsmuligheder er givet.
Men ringe livsvilkår hos forældrene giver flere risikofaktorer i barnets opvækst.« Jeg vil spørge, om fru Margrethe Vestager deler den definition, at det ikke er en lovmæssighed, men at det er nogle risici, vi skal have blik for?
Derfor forstod jeg måske ikke helt bemærkningerne om, at vi beskrev det som en lovmæssighed.
Jeg mener, at vi har gjort os umage netop ud fra den viden, at der er nogle, der bryder det forventelige mønster, og vi har været optaget af også under den tidligere regering, hvad det så er for ting, vi kunne støtte for at bryde et forventeligt mønster.
Det er ikke en lovmæssighed, men en risiko.
Margrethe Vestager (RV), 2004-02-27:
Det var jo ikke sådan, at staten kom og sagde: Nu skal I høre, hvordan det hele skal ordnes her hos jer.
Det var tværtimod en meget selvorganiseret og selvstyret proces, som gjorde, at man fik en anden værdighed og et andet ansvar for ens boligområde, som har gjort, at vi der, hvor der er foretaget kvarterløft, i dag har nogle helt andre boligområder end der, hvor der ikke er foretaget kvarterløft.
Hvis man med samme tankegang kan gå ind og se på, om vi kan lave noget i fællesskab her, som gør, at vi faktisk ændrer det, hvor folk får et ansvar for, hvordan tingene skal fungere her hos dem, som er anderledes end den måske opgivende eller laissez faire-holdning, som vi finder nogle steder, vil vi meget gerne være med til det.
Margrethe Vestager (RV), 2004-02-27:
Jeg synes, det er en meget interessant tanke, og det er også i direkte forlængelse af de holdninger, der ligger til grund for min ordførertale.
Der er bare den konkrete besværlighed fra statslig side at finde ud af, hvor de enkelte institutioner er henne.
Her sidder kommunerne jo med en viden, som er langt mere specifik end den, vi nogen sinde kan erhverve os.
Det vil givetvis være sådan, at i de fleste kommuner er der områder, hvor der ikke er nogen grund til at gøre noget særligt, og så er der områder, hvor der kræves en speciel indsats, og den viden har kommunerne, den viden har vi ikke.
Derfor håber vi selvfølgelig også, at kommunerne er villige til at prioritere på den måde, at de netop ikke smører indsatsen tyndt ud, men har den fokusering, som jeg ved der har været meget stor optagethed af fra socialdemokratisk side både i forhold til daginstitutionerne og i forhold til skolerne.
Sandy Brinck (S), 2004-02-27:
Jeg synes, det var spændende også at få den dimension ind, som vi jo godt kender, men måske sjældent taler om, nemlig at den negative sociale arv ikke er nogen naturlov.
Det tror jeg er utrolig vigtigt at man holder sig for øje.
Så kvittering for at bringe det ind i debatten.
Det betyder set med mine øjne, at det med at have rummelige daginstitutioner faktisk er temmelig vigtigt, for at vi kan bryde henvisningskulturen - altså det her med, at lige så snart nogen træder lidt uden for, er den særlige indsats, der skal gøres, noget, man skal henvise til, noget, som skal gøres et helt andet sted i nogle specialtilbud.
Det mener jeg sådan set godt kan være et argument for at lave et generelt løft. Jeg kan godt forstå De Radikales bekymringer for bare sådan at tørre et tyndt lag smør ud over det hele, og derfor synes vi, at noget af det interessante i det her beslutningsforslag netop er at lave et målrettet kvalitetsløft de steder, hvor man har udfordringerne.
Jeg vil høre, om det er et af de punkter, som De Radikale godt vil være med til at arbejde for, at vi altså kunne fokusere nogle penge og nogle faglige redskaber til de institutioner, som har de største udfordringer.
Sandy Brinck (S), 2004-02-27:
Det er korrekt, at den slags praktiske vanskeligheder ligger i at målrette pengene.
Kan den radikale ordfører bekræfte, at i den tidligere SR-regering havde vi et stort boligsocialt arbejde, som handlede om kvalitetsløft, og at man i den sammenhæng meget fint kunne indtænke institutionerne og de ekstra udfordringer, som man altså kan se på baggrund af beboersammensætningen i et område, som oftest også er det område, hvor forældrene sender deres børn i daginstitutioner?
Det er en metode, som vi kunne videreudvikle, hvis det er sådan, at vi ud fra et beslutningsforslag, som jo ikke beskriver den konkrete teknik bag det, men har en fælles målsætning, når frem til, at det er det, som vi skal nå frem til.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-03-09:
Ledigheden i EU er i gennemsnit 8 pct.
I Danmark er ledigheden godt 6 pct.
Det vil sige, at Danmark har den fjerdelaveste ledighed blandt EU-landene.
Den kendsgerning er jeg bange for måske ikke forstyrrer hr. Vernersen, for jeg kan jo godt se på de initiativer, som Socialdemokraterne har taget for at højne den danske konkurrenceevne, sikre danske arbejdspladser, at de ikke har ændret sig i forhold til den sidste periode.
Jeg står med en dejlig liste her over 27 skatteforhøjelsesforslag, som Socialdemokraterne er kommet med siden regeringsskiftet.
Det vil sige, at Socialdemokraterne jo loyalt har fortsat den politik med forhøjelse af en ny skat, en ny afgift hver måned, så man kan jo ikke sige om hr. Vernersen, at det har betydet nogen forskel, om han er kommet fra regering til opposition.
Ole Sohn (SF), 2004-03-09:
Jo, det er det, ministeren gør, når han kalder det gammelmarxistisk tale.
Ja, det var gammelmarxistiske langhårede flippere med islandske sweatere, der startede vindmølleindustrien.
Det kan man da ikke benægte.
Men det, der er en kendsgerning, er, at regeringen har skåret havvindmølleparker væk, forskningsmidler væk, udviklingspenge væk til vind, sol, biogas osv.; alle de steder, hvor der var udviklingsmuligheder for at skabe nye erhvervseventyr.
Det er det, jeg ikke forstår: Hvorfor erkender regeringen ikke, at det var en brøler?
Det er aldrig for sent at erkende, at man laver en brøler, specielt ikke, når arbejdsløsheden er steget så voldsomt, som den er under den her regering.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-03-09:
Danmark ligger i bunden med hensyn til ledighed i EU.
Jeg vil gerne sige, at vi har en kernesund økonomi i Danmark, overskud på betalingsbalancen, overskud på de offentlige finanser, lav rente, lav inflation.
Vi har en rigtig god økonomi, så vi kan udnytte det opsving, der kommer på det tidspunkt.
Derfor vil jeg sige, at opgaven består i at opkvalificere, efteruddanne, omskole medarbejdere til de industrier og til de områder i fremtiden, hvor der vil være beskæftigelse.
Det er den forpligtelse, vi har som politikere til at sikre, at det danske samfund kan klare sig i en globaliseret verden.
Anders Samuelsen (RV), 2004-03-09:
Jamen det kunne jo være, at der så var en enkelt socialdemokrat, der var glad for, at jeg bevægede mig i den retning.
Det må jeg jo så lære at leve med.
Men jeg synes egentlig, at ministeren slog hovedet på sømmet her i forklaringen på, hvorfor man i Finland og England oplever, at arbejdsløsheden falder.
Ministeren siger, at det er, fordi de gør noget dér; de investerer, de laver
nogle strukturtilpasninger.
Hvorfor er det, at regeringen ikke vil gøre noget?
Hvorfor skal vi finde os i at være nummer sjok?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-03-09:
Det gør den vel, fordi de gør nogle foranstaltninger ud fra deres forudsætninger.
Finland har jo på mange måder været et mønstersamfund - også for os - med hensyn til at satse midler på forskning. Jeg synes, at den debat, vi har haft i eftermiddag, om ledighedsstigningen, som hr. Anders Samuelsen har bidraget så livligt til, jo lidt bunder i manglende forståelse af almindelig procentregning.
Det er klart, at en stigning fra 2 til 4 er på 100 pct.
En stigning fra 4 til 6 er på 50 pct. osv., så derfor vil en stigning i arbejdsløsheden i Danmark jo fremstå som en større stigning end i de andre lande.
Men sandheden er jo, når vi ser på tallene, at ledigheden i Danmark er væsentlig lavere end i de andre EU-lande, og derfor har vi klaret os bedre igennem krisen.
Men jeg kan forstå på hr. Anders Samuelsen, at han ikke tillægger de internationale konjunkturer nogen betydning overhovedet, og derfor er jeg bange for, at Det Radikale Venstre lidt nærmer sig Enhedslistens økonomiske tænkning.
Anders Samuelsen (RV), 2004-03-09:
Ministeren siger, at det altid er nemmere at være i opposition, og det er selvfølgelig noget, som Venstre kender noget til.
Det har man været i mange år, inden man så fik regeringsmagten.
Så fik man magten, og så gik det ned ad bakke.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, om ministeren kunne forklare, når nu man påstår i sin vedtagelse, at den primære årsag til stigningen i arbejdsløsheden er de internationale konjunkturer, hvordan det så kan være, at arbejdsløsheden falder i f.eks. Storbritannien og Finland, mens den stiger i Danmark.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-03-09:
Jeg er sådan set enig med hr. Ole Sohn i, at vindmølleindustrien er et eksempel på et samarbejde mellem stat og private virksomheder, og at det er eksempler til forfølgelse. Jeg vil lige nævne, at vi jo har stillet forslag om at ville gennemføre en forskningsfond, hvor man hvert år sætter 2 mia. kr. af til forskning i ny teknologi, informationsteknik, nanoteknik, bioteknik, og det er jo lige præcis det, der er meningen med at afsætte økonomiske midler, at det offentlige går hånd i hånd med det private erhvervsliv om udvikling af den slags projekter.
Så det er skam ikke en vej, der er fremmed for os.
Ole Sohn (SF), 2004-03-09:
Sandheden er, at det var den form for udviklingsprojekt, der satte vindmølleindustrien i gang, som er blevet et af Danmarks største eksporterhverv. Så er det, jeg ikke forstår, hvorfor regeringen så ikke vil være med til at forsøge at give de muligheder, genskabe de muligheder inden for andre alternative energisystemer.
Det kan være solenergi, biogas, eller det kan være projektet i Nordjylland med sund økologisk mad.
Hvorfor ikke tænke kreativt og visionært?
Det er jo netop i en lavkonjunktur, at en ansvarlig regering skal gå ind og sige, at her kan der gøres noget, for at være fødselshjælper for et nyt erhvervseventyr inden for den private sektor.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-03-09:
Jeg forstod fru Line Barfods indlæg på den måde - vi har jo haft de her debatter før - at fru Line Barfod synes, at alle skal ansættes af staten.
Der tænkte jeg såmænd bare, at jeg godt ville gøre opmærksom på, at det nok ikke er vejen frem i et moderne samfund, og at det er nogle teorier, som vi andre har forladt for mange år siden, fordi det ikke gav en eneste holdbar arbejdsplads.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-03-09:
Ministeren sagde, at det var meget lettere at være i opposition.
Det synes jeg godt man kan tvivle lidt på, når man ser på, hvordan det så er gået, mens vi har været i opposition.
Der er tabt 45.000 arbejdspladser, og det har sandelig ikke været let at se på.
Hvis vi ser på den foregående periode, hvor vi havde en socialdemokratisk-radikal regering, var der 200.000 flere, der kom i job.
Det er dog trods alt noget, der må gøre indtryk på ministeren.
Det kan man så sammenholde med det, som vi nu har fået fremlagt her flere gange i dag, at vi er på en 25. plads i negativ beskæftigelse.
Vi er på slutpladsen.
Alle disse lande, som hr. Anders Samuelsen har nævnt, ligger foran os.
Vi har den største stigning i arbejdsløsheden med 1,8 procentpoint.
Det samme gælder, hvis man ser på OECD-landene uden for EU.
Det er præcis det samme billede, man ser.
Det er da tragisk i opposition at se på, at fra at være førende på beskæftigelsesområdet er det i løbet af 2 år lykkedes os at komme på en slutplads, på en jumboplads. Det er da virkelig gammeldags liberal politik at acceptere det i stedet for at gøre en langt mere aktiv indsats.
Jan Petersen (S), 2004-03-09:
Jeg forstod på ministeren, at nu bliver der skabt ca. 300.000 job om året i Danmark, og der bliver nedlagt ca. 300.000 job om året.
Men så kan jeg ikke forstå, at der i de sidste par år er tabt 45.000 job, for så må der da i de 2 år være skabt færre job, end der er blevet nedlagt.
Jeg synes, beskæftigelsesministeren skulle komme med en mere præcis beskrivelse af den faktiske situation på det danske arbejdsmarked på det punkt.
Det er det ene.
Det andet spørgsmål, jeg har, går på: Jeg forstod på ministerens besvarelse af forespørgslen, at der ikke er kapacitet til at lave en væsentlig større fremrykning af offentlige investeringer, fordi der kun er omkring 8.800 ledige bygningsarbejdere.
Ole Sohn (SF), 2004-03-09:
Jeg synes, det er lidt fantastisk, at ministeren i vanlig flottenheimerstil skælder ud over, hvordan man kan tro, at offentlige investeringer kan sætte gang i en ny erhvervsgren ...
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-03-09:
Nu er det jo altid sådan, at det er nemmere at være i opposition, fordi man kan tale ansvarsfrit.
Men vi er jo også nødt til at se på de faktiske forhold, og de faktiske forhold er vel sådan, at i praksis vil det rent teknisk være vanskeligt at fremrykke så mange investeringer til i år, så derfor synes jeg ikke, det er et tema, vi skal skændes om.
Vi er nødt til at sikre, at det, vi foretager os, er det rigtige, at det sker på det rigtige tidspunkt, og at det er ansvarligt.
Det skylder vi de arbejdsløse.
Jan Petersen (S), 2004-03-09:
Jamen problemet er jo, hr. minister, at regeringen ikke formår at skabe overskud, så der bliver skabt flere arbejdspladser, end der bliver nedlagt.
Det er sådan set det, der er kernen i debatten.
Jeg vil godt lige vende tilbage til ministerens udtalelse i besvarelsen, hvoraf det fremgik, at der ikke var kapacitet nok i byggefagene til at kunne bære en fremrykning af de offentlige investeringer, idet ministeren kun kunne finde 8.800 arbejdsløse.
Derfor er der kapacitet i dansk økonomi og blandt de arbejdsløse til at foretage en betydelig større fremrykning end det småtteri, ministeren og hans regering har præsteret indtil nu.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-03-09:
Jeg prøvede bare i al stilfærdighed at gøre opmærksom på, at mål og midler jo skal være realistiske, og derfor kan forslaget om at fremrykke for 7 mia. kr. investeringer 1 år, nemlig til i år, i sig selv give nogle praktiske vanskeligheder.
Grunden til, at vi diskuterer stigningen i arbejdsløsheden, er jo, at der er blevet flere arbejdsløse i Danmark.
Jeg tror ikke, der er nogen her i salen, der har villet skjule den kendsgerning, så derfor er det da klart, at når jeg taler om det dynamiske arbejdsmarked, er det jo, fordi der hele tiden skabes nye arbejdspladser og nedlægges gamle arbejdspladser.
Det er jo på den måde, et dynamisk, fremadrettet samfund hele tiden ruster sig til at møde de udfordringer på, som kommer til os fra udlandet.
Alle ledige kan i den første ledighedsperiode få tilbud om en uddannelse på op til 6 uger og kombinere det med 6 ugers selvvalgt uddannelse.
Ledige har altså mulighed for at få uddannelse i op til 3 måneder i det første år af ledigheden, og det rækker f.eks. til alle AMU-uddannelser.
over uddannelsesaktiviteterne.
Her er det gjort klart, at fra januar i år skal uddannelse i første ledighedsperiode ikke tælle med i opgørelsen over, hvor meget uddannelsen må fylde i den samlede aktiveringsindsats.
Ledige kan også i det første år af ledigheden få uddannelse i op til 1 år med mulighed for forlængelse, hvis det er inden for områder med aktuel eller fremtidig mangel på arbejdskraft.
Line Barfod (EL), 2004-03-09:
Jeg kan forstå, at Venstre ligesom De Konservative befinder sig i fortiden.
Man ønsker ikke at gøre noget som helst for at skabe konkrete job.
Man vil bare have, at folk skal stå i arbejdsløshedskøen, indtil der måske en dag kommer nogle job dumpende fra udlandet.
Ministeren og regeringen vil ikke gøre noget som helst for at skabe konkrete arbejdspladser.
I det forslag til vedtagelse, som Venstre er med på, og som jeg går ud fra at ministeren er enig i, henviser man stolt til - som ministeren også var inde på i sit eget indlæg - at der er afsat nogle penge til efteruddannelse, omskoling og opkvalificering.
Vil ministeren være med til at fjerne de barrierer, der findes, så vi kan sikre, at bl.a. de mange ufaglærte i Nordjylland kan komme på de kurser, de gerne vil, i stedet for at få afslag på afslag, som de får i øjeblikket?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-03-09:
Jeg mener, vi skal sikre, at dansk erhvervsliv er konkurrencedygtigt, og at rammebetingelserne for dansk erhvervsliv er de bedst mulige, så vi kan udnytte opsvinget, når det kommer.
Vi skal selvfølgelig hele tiden sørge for at efteruddanne og opkvalificere medarbejderne på virksomhederne, så vi kan skabe job dér, hvor fremtidens beskæftigelse ligger. Jeg må sige, at efter at have lyttet til debatten mellem fru Line Barfod og hr. Lars Barfoed fra De Konservative deler jeg hr. Lars Barfoeds syn på tingene.
Det var jo gammelmarxistisk tankegang, som det er svært for mennesker, der står med et ansvar i nutidens Danmark, at forholde sig til, som blev fremført af fru Line Barfod.
Det var jo tåget tale fra en fjern fortid.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-03-09:
Det ville tjene beskæftigelsesministeren at komme med den hele forklaring i denne sag.
Så vil jeg også godt sige, når man kritiserer Socialdemokratiets politik, at sagen jo var, at den virkede, i modsætning til det, vi ser nu.
Nu virker det ikke.
Nu stiger arbejdsløsheden.
Jeg synes, det er beskæmmende for regeringen, at vi kan konstatere, at det er den måde, det er foregået på.
Der er det jo, at arbejdsløsheden er steget mest i Danmark - plus 1,8 pct. - og der ligger 24 lande foran i EU, hvor man har en lavere stigning.
Det må da gøre indtryk på beskæftigelsesministeren.
Det kan da ikke nytte, at man bare skøjter hen over virkeligheden.
Line Barfod (EL), 2004-03-09:
Vi har kunnet forstå på debatten, at regeringspartierne og Dansk Folkeparti ikke har ét eneste konkret forslag til, hvor der skal skabes nye job, og hvilke brancher der skal satses på for at få nye job.
Jeg vil gerne høre, om ministeren deler den konservative ordførers foragt for at lytte til de ideer, der kommer fra de mennesker, der selv står midt i problemerne.
Er ministeren ligesom De Konservative af den opfattelse, at man ikke skal støtte de konkrete projektideer, der f.eks. kommer fra Nordjylland, hvor folk går sammen og siger: Her har vi nogle ressourcer, der kan bruges til at udvikle nye arbejdspladser, som kunne føre til f.eks. et nyt vindmølleeventyr på andre områder.
Deler ministeren De Konservatives opfattelse?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-03-09:
Det har jeg ikke sagt!
Jeg tror ikke, at det hjælper de arbejdsløse ret meget, at vi skal stå her og skændes om stigningstakten i arbejdsløsheden.
Det, der er det afgørende, må jo være, at vi hele tiden tilpasser vores politik, sådan at vi kan skaffe arbejdspladser til danske lønmodtagere og til dem, der bliver ledige; at vores arbejdspladser er konkurrencekraftige.
Når jeg står og ser på, hvad Socialdemokraternes bidrag har været, så er det forhøjelse af arbejdsmarkedsbidraget til 18 pct., forhøjelse af SP-bidrag, skat af virksomheders kapitalafkast, forøgelse af topskatten med 5 pct., formuetillæg i topskatten, ophævelse af ejendomsværdiskat - en endeløs liste af skattestigninger.
Der må jeg bare sige, at hvis det er Socialdemokraternes bud, ja, så er vi jo tilbage i de gamle dage med en skat, en afgift hver måned.
Der har vi lagt kursen om.
Vi vil sikre, at danske virksomheder har en konkurrenceevne i fremtiden, sådan at danske lønmodtagere også har noget at lave i fremtiden.
Bjarne Laustsen (S), 2004-03-09:
Ministeren gør jo meget ud af at vise handlekraft, og stor var glæden i Nordjylland oven på den sørgelige besked om, at man på Flextronic i Pandrup ville afskedige 500 medarbejdere.
Med det samme sendte man de stærkeste kort, regeringen havde, beskæftigelsesministeren og videnskabsministeren, til Pandrup for at sige deroppe, at hvis der var nogle barrierer, eller hvis der manglede nogle penge, så ville man sørge for, at alting var i orden.
Der var ikke et øje tørt, det var lige før, at de to ministre havde vundet nordjydernes hjerter.
Men ikke så snart var tv-skærmen slukket, før de barske realiteter meldte sig, og det var, at der stadig væk var en lang række barrierer, som ministeren ikke ville fjerne. Nu har vi diskuteret i flere timer i dag, hvad årsagen er til, at ministeren ikke tør lade nordjyderne administrere de aktiveringsmidler, der er afsat til området, i en situation, hvor ministeren heller ikke kan pege på et eneste sted, hvor man kan lave noget beskæftigelse.
Hvorfor tager man ikke og lader de tusind blomster blomstre og siger til nordjyderne: I den her periode, indtil opsvinget kommer, uddan jer til hvad som helst, der kan forbedre jeres kompetencer, således at I er klar til at tage fat, når arbejdspladserne kommer?
Marianne Jelved (RV), 2004-03-09:
Ministeren kom desværre til at provokere med et udsagn for kort tid siden.
Jeg vil bare bede ministeren om at bekræfte eller afkræfte det, og i tilfælde af at det bekræftes, vil jeg bede ministeren om at begrunde sin påstand. Ministeren sagde, som jeg hørte det: Skattestoppet er det mest fantastiske, der er sket for vort skattesystem i nyere tid.
Er det korrekt hørt, og i bekræftende fald hvorfor er det det mest fantastiske?