Birthe Skaarup (DF), 2001-01-30:
Fagre nye verden åbner uanede muligheder ved overførsel af organer fra dyr til mennesker.
Transplantation af organer fra dyr til mennesker er ikke længere fremtidsmusik.
I dag er transplantation af hornhinder og levende hud fra dyr til mennesker anerkendte behandlingsmetoder. Transplantation af hele organer ligger ikke mere end få år ud i fremtiden efter min vurdering.
For efter min viden indeholder dansk lovgivning ikke noget specifikt om xenotransplantation eller om, at man kan forbyde en læge at udføre den, ej heller er der nogen forpligtelser til at følge patienterne nærmere over længere tid, eller til, at en patient skal give samtykke til en sådan kontrol, selv om man overtræder nogle aftaler.
Det Etiske Råd og Den Centrale Videnskabsetiske Komité kom da også i januar måned, som andre har været inde på, med en fællesudtalelse på baggrund af nogle overvejelser om xenotransplantation i Danmark.
Jeg er helt enig i de henstillinger, som disse to råd har udmeldt, nemlig at der ikke bliver udført forsøg og behandling med organer fra dyr til mennesker, før der er truffet foranstaltninger, ikke kun sikkerhedsmæssigt, men også etisk på nogle helt principielle områder, som uvilkårligt følger i kølvandet af så epokegørende skridt, der nu kan åbnes muligheder for.
Vi ved, at der i Danmark er stor mangel på organer til transplantation, specielt organer til nyrepatienter er der et støt stigende behov for.
Flere og flere patienter er i dialysebehandling, og bare i 1998 manglede der 550 nyrer til transplantation.
Derfor vil det i den sammenhæng naturligvis være meget velkomment, at man eksempelvis kan producere specielle grise, såfremt disse specielle organgrise kan bruges til transplantation til mennesker.
Et af de største usikkerhedsmomenter omkring fordele, ulemper og risici vil naturligvis først vise sig, når tidspunktet nås, hvor de første forsøg med mennesker skal udføres.
Uden at have nogen lægelig baggrund for at udtale det, så tror jeg, at der altid vil være risici, og at vi bliver nødt til at acceptere disse med den slags nye teknikkers indførelse, til trods for at man også internationalt på et så epokegørende område må have noget udveksling med fra Danmark omkring forskning og viden.
Der er mange faglige, etiske og også juridiske dilemmaer, men vi ønsker i Dansk Folkeparti, at forskningen til stadighed skal udvikles, og at vi sætter nogle grænser, der handler om de etiske problemer og handler om, at der bliver taget nøje højde for de risici, som xenotransplantation er forbundet med, ikke kun lægeligt, men også etisk, altså et forsigtighedsprincip.
Man kan godt sætte spørgsmålstegn ved, om vi ved nok om konsekvenserne af, at et slumrende virus i et griseorgan pludselig bryder ud hos det menneske, som har modtaget organet, og hvad det kan forårsage i den menneskelige krop, ligeledes om det kan sprede sig epidemisk i hele befolkningen.
Vi må lave nogle forholdsregler, så de dyr, der skal bruges til transplantation, bliver behandlet forsvarligt.
Derfor er det på høje tid, at vi nedfælder nogle retningslinjer om etikken og forsøgene med xenotransplantation.
Forsøg med at indsprøjte levende dyreceller i menneskers organer er i fuld gang mange steder i verden.
Vi har haft nogle voldsomme debatter om de
eksperimentelle genterapiforsøg her i landet, og det handler om, at vi er på forkant og får udarbejdet helt principielle forslag på dette område
I Danmark er vi ikke nået så langt, at vi har udarbejdet
disse regelsæt, og derfor mener vi i Dansk Folkeparti, at vi må have nedsat en særlig xenotransplantationskomité, der kan udarbejde sådanne retningslinjer for etik, risici og dyreovervågning ved xenotransplantationer. Men vi har tilsluttet os Kristeligt Folkepartis forslag til vedtagelse omkring xenotransplantationer, altså at vi ikke foretager os noget, før det kommer op i Folketinget.
Vi mener ikke, at det skal foregå bag lukkede døre, men at vi må have en klar folketingsbeslutning om dette vigtige område.