runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2003-09-09:
Sådan hænger det jo heller ikke sammen, for hvis det var tilfældet, så burde man have lukket dansk landbrug for længst.
Det er jo ikke tilfældet.
Der er en særordning for landbruget, bl.a. med bondegårdsreglen.
Den har vi foreslået fjernet i årevis.
Nu kan vi så med glæde se, at også Socialdemokratiet har den med.
Jeg kan ikke huske, om Det Radikale Venstre har den med i år.
Det er der nogle forskellige holdninger til, og det synes jeg da er fair nok.
Jeg forstår udmærket godt, Venstre er imod det.
Det kan jeg godt tælle sammen stemmemæssigt hvorfor man er.
Jens Vibjerg (V), 2003-09-09:
Der er altså noget, der ikke hænger sammen.
Den samlede indtjening i landbrugserhvervet er under 1 mia. kr., og så vil SF fjerne næsten 2 mia. kr. i ét hug allerede her fra nytår.
Hvordan skal det hænge sammen?
Jeg kunne forstå, hvis det var som led i de forhandlinger, der foregår i EU og i WTO, men at man nu i det forslag, man har lagt frem, vil fjerne 1,9 mia. kr., næsten 2 mia. kr. her med en indtjening i erhvervet på under 1 mia. kr.
Hvordan skal det hænge sammen?
Ole Sohn (SF), 2003-09-09:
Jeg ved ikke, hvor hr. Kristian Thulesen Dahl har fået fat i, at vi ikke skulle ønske at støtte erhverv, i øvrigt også landbrugserhvervet.
SF har være toneangivende for at støtte omlægning af dansk landbrug til økologisk drift, også med offentlige midler.
Vi er overhovedet ikke imod støtte til erhverv.
Vi mener faktisk, at støtte til erhverv kan være med til at fremme de erhvervsgrene, som vi gerne vil have fremmet.
Hvis ikke SF og andre dele af venstrefløjen op igennem 1970'erne og 1980'erne havde punket den ene regering efter den anden for at sætte offentlige midler ind i forskning og udvikling i vindmølleindustrien, så havde vi da ikke haft vindmølleindustrien som tror jeg Danmarks tredjestørste eksporterhverv.
Vi er da faktisk stolte af, at vi har kæmpet den kamp igennem.
Vi vil også gerne være med til at kæmpe for at få en omlægning af støtten til dansk landbrug også med offentlige midler, sådan at vi kommer forureningen til livs og vi får nogle sundere fødevarer.
Naturligvis vil vi det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-09-09:
Jeg har ikke sagt, at Dansk Folkeparti er modstander af, at man forsøger at få støtten til landbruget ned.
Jeg kan bare konstatere det mærkværdige i, at SF her i sit ordførerindlæg gør meget ud af, at der skal gives fortsat statsstøtte til rengøring i folks egne hjem, men tilskud til produktion af fødevarer er en stor kamp.
Det skal afskaffes, det skal være her og nu, og det skal være ligegyldigt, om de lande, som landbrugserhvervet konkurrerer med, også nedsætter støtten, altså så det giver ulige konkurrencevilkår.
Hvis det ændrer noget, så bliver det sandsynligvis i retning af, at der bliver flere arbejdsløse i Danmark inden for landbrugssektoren, fordi de får sværere ved at få det til at løbe rundt med 1,9 mia. kr. mindre inden for sektoren.
Det er såmænd ikke, fordi vi principielt er uenige om, at vi skal gå i retning af lavere støtte til landbruget.
Det er sund fornuft på det globale plan.
Der forhandles i både EU- og WTO-regi om, at sådan skal det være.
Men hvordan får SF det til at hænge sammen, at man næste år skærer knap 1,9 mia. kr. fra erhvervet?
Det er den situation, jeg beder hr. Ole Sohn forholde sig til, og det føler jeg egentlig ikke hr. Ole Sohn gør.
Han går over i en principiel debat om noget, man burde gå i retning af og sådan noget.
1,9 mia. kr. klipper man.
Hr. Ole Sohn bør forholde sig til det lige så konkret, som hr. Ole Sohn forholder sig til spørgsmålet om hjemmeservice.
Ole Sohn (SF), 2003-09-09:
Jeg er ikke helt klar over, om alle partier, men jeg tror stort set alle, selv regeringspartierne, går ind for at afvikle landbrugsstøtteordningerne, som i den grad er med til at forkvakle erhvervet og i øvrigt også er ufattelig dyre for samfundet.
Hvis ikke man gør noget ved det, så vil det på det store plan, på EU-plan - men det er ikke det, vi foreslår - slet, slet ikke hænge sammen, når Europa bliver udvidet.
Det, vi siger, er bare: Vi har også nogle nationale muligheder for at være med til at afvikle den støtte, der er til landbruget.
Vi har så givet vores bud på det, og det er ikke nyt.
Det har vi stort set gjort år for år for år, fordi vi mener, der skal sættes ind på det område.
Det kan der være forskellige opfattelser af.
Vi har givet vores bud.
Jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti er imod det, og det er fair nok.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-09-09:
Med den opmærksomhed, som SF's ordfører har på kolesteroltal og lignende, kunne man jo spørge, om SF's folketingsgruppe har lavet en madordning, så den nu har helt styr på medlemmernes indtag.
Det er jeg ikke helt sikker på at man har, men det er jo en anden diskussion.
Det er måske at gå
Utrolig stor interesse.
I orden.
Men hvad med landbrugsområdet?
Altså hvordan tror SF, det vil virke på landbrugserhvervet, hvis man næste år afskaffer tilskud til landbruget nationalt uden hensyn til de lande, der bliver konkurreret med, for knap 1,9 mia. kr.?
Altså det er jo ikke et spørgsmål om, at man siger, at man påbegynder en proces, hvor man afvikler tingene.
Man tager 1,9 mia. kr. væk næste år.
Hvordan vil det påvirke landbrugets konkurrencesituation?
Hvad vil det betyde for arbejdsløsheden inden for landbruget?
Og hvad vil det bevirke for træk på andre ordninger?
Charlotte Dyremose (KF), 2003-09-09:
Sandheden er jo den, at der stadig væk er overskud på de offentlige finanser.
Sandheden er også den, at vi har en lavkonjunktur.
Det er godt nok ikke en lavkonjunktur, der fremgik af 2010-planen, men alligevel.
Så det, vi kunne gøre nu, og det var den anden del af mit spørgsmål til hr. Morten Helveg Petersen, var, at vi kunne stramme yderligere op, vi kunne sørge for, at det her overskud blev større, men det ville jo betyde flere arbejdsløse.
Er det så det, hr. Morten Helveg Petersen ønsker
Lars Barfoed (KF), 2003-09-09:
Jeg tager egentlig ordet, for jeg vil så nødig se, hvis jeg kommer ind på hr. Morten Helveg Petersens kontor en dag, hr. Poul Schlüters billede med ansigtet indad.
Det vil jeg gerne prøve at redde.
Jeg undrer mig meget, hvis hr. Morten Helveg Petersen alvorligt vil mene, at 2010-målsætningerne ikke skulle være baseret på en målsætning om den strukturelle budgetsaldo.
Vi har jo i dansk økonomi det, der hedder de automatiske stabilisatorer, som vi er meget glade for - og de virker mere effektivt i Danmark end så mange andre steder, bl.a. fordi vi har så høje overførselsindkomster - og de betyder jo, at i perioder, hvor vi har dårlige konjunkturer, sker der automatisk det, at vi stabiliserer for det, fordi vi f.eks. betaler mere i dagpenge.
Hvis nu 2010-målsætningen ikke var baseret på den strukturelle saldo, altså renset for konjunkturudsving, ville det jo betyde, at hvis vi havde dårlige konjunkturer og dermed betalte mere i dagpenge og på den måde stabiliserede lidt for den udvikling, skulle vi kræve flere penge ind i skatter eller stramme op på finanspolitikken på en anden måde, og så ville arbejdsledigheden jo blive endnu værre. Derfor er der ingen regering med fornuft, der ville tilrettelægge en målsætning efter andet end den strukturelle saldo.
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-09-09:
Allerførst et svar til fru Dyremose, der argumenterer med, at der jo stadig væk er overskud - jeg har også set, at finansministeren er citeret for, at det er noget vrøvl
, når oppositionen kritiserer finansloven for ikke at være finansieret, for der er jo stadig væk overskud - jamen det må da afhænge af, hvad den faktiske gældsudvikling bliver til.
Vi kan jo i princippet have overskud på den strukturelle budgetsaldo fra nu af og til dommedag.
Hvis vi bliver ved med at rense for konjunkturer, så fralægger man sig jo også et ansvar for at tilpasse politikken i ordentlig tid i forhold til gældsafviklingen. Så vi er meget, meget spændte på at se de svar, som finansministeren giver i forhold til den tekniske gennemgang, i forhold til hvor i den oprindelige plan der står strukturel budgetsaldo, i forhold til spændet og båndet på 1,5-2,5 pct. Så det venter vi på at få oversendt, det står ikke i den oprindelige plan.
Så nu venter vi på finansministerens svar, og vi er meget spændte på at se det.
Men det at sige, at fordi der er overskud, så er alt finansieret, er jo ikke ansvarligt i forhold til den faktiske gældsafvikling.
Så jeg er bange for, at Schlüter på opslagstavlen stadig væk vil se med lidt skepsis på, hvad det egentlig er, der foregår.
Det, som står tilbage, er, at regeringen fremlægger et finanslovforslag, hvor der er høvlet mere end 20 mia. kr. af overskuddet på de samlede offentlige finanser, og hvor vi ikke afvikler gæld i det omfang, som vi burde i henhold til at indfri 2010-målsætningerne.
Vi er alvorligt bekymrede, nej
ikke bare alvorligt bekymrede, vi er ret sikre på, at regeringen skrider ikke bare fra det her med hensyn til arbejdsudbud, men sandelig også med hensyn til gældsafvikling.
Og at det skulle være VK-politik, undrer mig, og det var også det, min ordførertale gik ud på.
Lars Barfoed (KF), 2003-09-09:
Når vi nu opererer med en målsætning baseret på den strukturelle budgetsaldo, betyder det - det går jeg ud fra at hr. Morten Helveg er enig med mig i - at så har vi en vis stabilitet i den økonomiske udvikling, fordi vi kompenserer for dårlige konjunkturer.
Og modsat, hvis vi har opadgående konjunkturer, ja, så kompenserer man i virkeligheden for det ved at trække finanspolitikken lidt sammen, så tempoet i den økonomiske aktivitet ikke bliver for højt.
Det er sådan, det virker.
Men hvis nu hr. Morten Helveg Petersen skulle komme igennem med et ønske om, at det ikke var den strukturelle saldo, man skulle operere med, men at man skulle operere med at have et fast overskud på de offentlige finanser, uanset hvordan konjunkturerne var, er hr. Morten Helveg Petersen så ikke enig i, at så ville vi i situationer med stigende ledighed være nødt til at øge ledigheden yderligere, fordi vi ville være nødt til at stramme finanspolitikken yderligere op, og at det ville være en katastrofe for de mange, som så ville blive arbejdsløse?
Ulrik Kragh (V), 2003-09-09:
Socialdemokraterne taler meget om virkeligheden, og den kan som bekendt ses forskelligt selv blandt socialdemokrater.
Den virkelighed, der tegnes i dag, synes jeg ikke er dækkende.
Når man taler om ledigheden - hvilket er alvorligt nok - så synes jeg, Socialdemokraterne skulle tænke over den grædekonetone, man lægger for dagen.
Jeg tror aldrig, at tidligere finansminister Mogens Lykketoft i sin tid som finansminister talte folk til utryghed.
Jeg tror aldrig, man overvejede, eller jo, det overvejede man netop, hvad det kunne give af problemer, at man kunne tale et samfund til depression.
Det er ikke et dækkende billede af den situation, vi har i dag.
Det er alvorligt. Men det benhårde taktiske spil, som Socialdemokratiet kører på ledigheden, det er hult.
Det er lige så hult som de annoncekampagner, der kører, hvor det også er galt med troværdigheden i forhold til de ledighedsoplysninger, der bliver givet.
Er det ikke på tide, vil jeg gerne spørge hr. Nicolai
Wammen om, at Socialdemokratiet finder en balance, en balance, hvor vi sammen kan finde en løsning på de her problemer med ledigheden, og ikke et benhårdt taktisk spil?
Thor Pedersen (V), 2003-09-09:
Jo, men jeg vil også godt sige helt ærligt til hr. Nicolai Wammen, at havde det været hr. Nicolai Wammen, der havde sendt det ud over Ritzau, havde jeg måske bedre kunnet forstå tallene.
Men det, der er det angribelige, er i virkeligheden, at nogle, der skulle dække et fagligt synspunkt, kan komme så galt af sted med noget, der er så forkert.
Det er sådan, at hvis kommuner og amter overholder deres budgetter, som de er godkendt i 2003, så er der fuld dækning
for det antal ansatte, man har for 2002.
Hvis man går i detaljen og spørger: Hvordan kan det overhovedet fremkomme, at der står minus 0,2, hvordan kan man nå det, hvis de overholder budgetterne?
Jo, for sådan er budgetterne.
Det er næsten alene det beløb, der er overført til aktivitetsbestemt behandling på sygehusene, som jo var en engangsydelse planlagt i 2002 på 1,5 mia. kr., hvor noget blev overført til 2003, men således, at der ikke er tale om, at der er 1,5 mia. kr. i 2003.
Så må hr. Nicolai Wammen stille nogle § 20-spørgsmål, og så skal vi uddybe det.
Men sådan er virkelighedens verden.
Så vil man præcis have haft en vækst over 2 år på 2 pct., som har været forudsat.
Man kan sige, at man kan se det som en bakke
: Det første år kravlede man op på toppen af bakken.
Når det gjaldt det antal ansatte, som man skulle have nået i år to, nåede man altså niveauet i år et.
Men den lønsum, som det koster at have de 10.500 flere ansatte i kommuner og amter, er den, der er dækket ind i budgetterne for 2003.
Nicolai Wammen (S), 2003-09-09:
Jeg er ked af, at finansministeren alligevel blev lidt ophidset her til sidst og begyndte at skælde ud på alt og alle og sige, at vi ikke havde forstået noget som helst.
Men jeg forstår det også på den måde, at finansministeren siger, at den opgørelse, som Arbejderbevægelsens Erhvervsråd har lavet her i dag, som viser, at hvis man skal holde de vækstmål, regeringen har sat, så vil det betyde et direkte fald på 0,2 procentpoint, ikke har noget på sig, og at det ikke fører til, at op mod 25.000 mennesker i den offentlige sektor skal afskediges.
Jeg forestiller mig, at finansministeren om et øjeblik går op og giver en garanti på, at det ikke kommer til at ske, for så synes jeg, vi har fået noget positivt ud af denne her lille debat.
Men jeg vil gerne bede finansministeren forholde sig til, om det er rigtigt, at hvis man ude i kommuner og amter skal indhente det efterslæb, man har fra sidste år, i år, vil det føre til et fald på 0,2 pct. og dermed også nogle besparelser, der svarer til mindst 25.000 ansatte.
Det synes jeg finansministeren skylder et svar på helt stille og roligt.
Så beklager jeg, hvis finansministeren ikke mener, at jeg har forstået det.
Det er i hvert fald nogle ret fremtrædende økonomer, som her har angivet et klart problem.
Thor Pedersen (V), 2003-09-09:
Jeg håber ikke, at hr. Tórbjørn Jacobsen følte det på samme måde, for han talte i virkeligheden også med rimelig høj røst i en forventning om, at det blev hørt, hvad han sagde.
Men på en eller anden måde er der en lydmur; der er et eller andet, der forhindrer det.
Det spørgsmål, som hr. Nicolai Wammen rejser, har jeg jo svaret på.
Jeg synes, det er pinligt, at nogen overhovedet fagligt kan fremme en påstand om, at man skal fyre 25.000 offentligt ansatte, for jeg gav udtrykkeligt svaret.
Der er løn til dem.
Så det er rimelig enkelt.
Jeg håber, at de overholder deres budgetter, for jeg forventer, at de aftaler, der er indgået, bliver overholdt.
Det, der kunne ske, var jo i virkeligheden ikke, at man kan sige, at der var et budgetoverskud i kommuner og amter, men måske nærmere, at der var et budgetunderskud, der altså var udmøntet på, at der var ansat endnu flere end de 10.500.
Det viser blot, at man overhovedet ikke har forstået noget som helst.
Det vil jeg ikke sige til hr. Ole Stavad, for
noget har hr. Ole Stavad forstået, håber jeg. Se, hvis det altid havde været sådan, at der på de statslige finanser var et overskud, altså det, vi kalder DAU-saldoen, hvis der altid havde været det år efter år efter år helt omhyggeligt, så havde der ikke været nogen statsgæld.
Det er muligt, man kunne konstruere en, hvis det var, man lånte alle pengene ud til et statsligt aktieselskab, som ikke bliver korrigeret, men der havde ikke været nogen statsgæld.
Derfor var jeg, som jeg sagde, af den opfattelse, som almindelige mennesker har, hvis man taler om, at noget ikke er finansieret, og det er, at man bruger flere penge, end man har.
Det var det første eksempel, hvor jeg forklarede, hvordan man kunne forstå, om noget var ufinansieret eller finansieret.
Altså i 2004 er alle regninger betalt, skattelettelser betalt, grænsehandelslettelser betalt, alt sammen.
Så sagde jeg udtrykkeligt: Der er også et andet begreb om finansierede skattelettelser.
Det er, om der er plads til dem på sigt i den mellemfristede fremskrivning, og der har vi jo helt præcist på sidste decimal sikret os, at det, der gives i skattelettelser og i den vækstramme, er fuldt finansieret inden for det mellemfristede forløb.
Det er vel det, hr. Ole Stavad tager op, om det her er finansieret. Vi har sagt hele tiden, at det skal være finansieret på det mellemfristede forløb, og det er finansieret.
Det er nøjagtig det råderum, der er defineret af den tidligere regering, som også er udfyldt af den nuværende regering.
Sådan er det, og det vil hr. Ole Stavad kunne forstå.
Så må hr. Ole Stavad gøre brug af § 20-spørgsmål, og svaret vil for så vidt være det samme.
Det kan være, at vi fagligt kan underbygge det endnu mere - også til hr. Morten Helveg Petersen - med hensyn til forståelsen af strukturelt overskud, og hvad det egentlig er, der ligger i den fremskrivning.
Jeg har kun ét ønske, og det er, at såvel Socialdemokrater som Radikale egentlig ved, hvad det var, den tidligere regering lagde frem i januar 2001, for det ville i virkeligheden gøre det lettere at drøfte økonomi i Folketinget.
Nicolai Wammen (S), 2003-09-09:
Heller ikke jeg har noget stort behov for at forlænge en i øvrigt god debat, men jeg er nødt til at sige til finansministeren, at vi gik fra sort snak til udenomssnak.
Vil finansministeren dog ikke godt forholde sig til det? Der kom en lang snak om, hvad finansministeren mente om dansk økonomi i al almindelighed, men ikke noget, der mindede om et svar på mit spørgsmål.
Derfor vil jeg gerne bede finansministeren sige, om det er rigtigt, hvad man har regnet sig frem til her, eller om det er forkert.
Det synes jeg er et meget væsentligt spørgsmål at få svar på selv nu, hvor klokken er ved at være mange.
Jeg tror, at der er utrolig mange offentligt ansatte, der glæder sig til at høre svaret på, om de skal modtage en fyreseddel.
Ole Stavad (S), 2003-09-09:
Tiden er jo ikke til lange debatter nu, så derfor skal jeg kun notere mig finansministerens definition af, hvordan man finansierer skattelettelser, nemlig at hvis der er overskud på statsfinanserne, så er de finansieret.
Det er jo et ganske interessant synspunkt, ikke mindst når man tænker på, at statsministeren har stået her i Folketingssalen tirsdag efter tirsdag og onsdag efter onsdag og har sagt: Denne regering vil ikke hverken bruge dynamiske effekter eller acceptere ufinansierede skattelettelser, og derfor skal der krone til krone findes finansiering.
Man må jo undre sig, for på det tidspunkt var det overskud, som finansministeren havde på statsfinanserne, som han overtog fra den tidligere regering, jo væsentligt større, og derfor kan man jo undre sig over, at statsministeren slet ikke har set lyset som finansministeren, og at oppositionen jo sådan set uden nogen kritik fra finansministeren ville kunne foreslå yderligere skattelettelser for 5 mia. kr. og påstå, at de var finansieret. Jeg skal kun notere mig, at det altså er den form for nationaløkonomi, som finansministeren bygger sin finanspolitik på.
Vi må håbe, at perioden ikke bliver for lang, for så kan det gå ret galt her i landet.
Ole Sohn (SF), 2003-09-09:
Hr. Henrik Vestergaard kan godt lide at tale i absolutter.
Når jeg mener, det er vigtigt for samfundet at sikre børn og unge en sund kost i skolen, så bliver det til, at SF vil have, at samfundet skal betale alt.
Det har jeg ikke sagt.
Men her er der et område, hvor i øvrigt mig bekendt alle partier i Folketinget kan se, at der er et problem.
Der er et åbenlyst problem med børns kost og i øvrigt også med voksnes kost.
Jeg er ret overbevist om, at hvis vi alle sammen gik til lægen og fik målt vores kolesteroltal, så er der nogle, der vil blive overrasket over, hvor meget fedt vi hælder i os. Det kan nemt måles, og de fleste af os har nok for meget, når det kommer til stykket, men det er en anden sag.
Jeg vil gerne sige, at hvis man, som undervisningsministeren har foreslået, siger, at der skal være egenbetaling, så tror jeg, hr. Henrik Vestergaard skal prøve at gå rundt på nogle af skolerne, for så ved vi udmærket godt, hvad der vil ske.
Det behøver man altså ikke at være professor for at regne ud.
Så vil det være de forældre, der i forvejen er bevidste om sund kost, der vælger det, og det synes jeg også er fint.
Der, hvor det er et problem,
hænger det ofte sammen med sociale forhold.
Jeg vil gerne invitere hr. Vestergaard ud på nogle københavnske skoler, så vil han få syn for sagen.
Det er klart, at det er vores opfattelse.
Venstre har en anden.
Det er også derfor, vi er to forskellige partier.
Jeg synes, det er væsentligt, at vi sætter fokus på vigtigheden af det.
Jeg vil gerne sige til hr. Kristian Thulesen Dahl, at det ikke er nyt, at SF mener, at den fortrinsstilling, som landbruget har, er helt urimelig, og det er også med til at skævvride landbrugets muligheder for at udvikle sig, at det er det største statsstøttede område, og specielt i en tid, hvor regeringen i øvrigt ønsker at fjerne statsstøtte fra alle mulige andre områder, finder vi det helt vanvittigt, at vi ikke sætter ind over for de store statsstøtteordninger.
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-09-09:
I vores finanslovforslag indgår, at vi afdrager yderligere på gælden i forhold til det, regeringen har lagt frem, så vi har ikke foretaget beregninger i forhold til overskud.
Vi har sagt, at vi vil ekstraordinært høvle endnu flere midler af på den statslige gæld i forhold til, hvad regeringen kommer med i sit udspil, jf. den diskussion, vi havde tidligere i dag.
Det står sort på hvidt i vores udspil.
Lars Barfoed (KF), 2003-09-09:
Nu har jeg forgæves forsøgt at bladre mig frem til det i De Radikales udspil her, som hr. Morten Helveg Petersen har været så venlig at give mig, og der kan man ikke umiddelbart - i hvert fald ikke i den korte tid, jeg har fået til rådighed til at se det - se, i hvilken udstrækning Det Radikale Venstre ønsker at øge det offentlige overskud
, så jeg vil gerne spørge: Hvor meget større burde det offentlige overskud så efter hr. Morten Helveg Petersens opfattelse være? Har Det Radikale Venstre regnet på, hvor mange flere arbejdsløse der ville være resultatet af et sådant større overskud på de offentlige finanser?
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-09-09:
Jeg medgiver, at jeg ikke har svaret på fru Dyremoses spørgsmål om, hvorvidt jeg ønsker højere arbejdsløshed, fordi
jeg egentlig antog det for at være et mere retorisk spørgsmål, som der måske ikke var grund til at gå i dybden med.
Jeg kan jo gøre DI's ord til mine egne her om, at det, der foregår, er på kanten af det ansvarlige.
Den skepsis, der gives udtryk for i - undskyld udtrykket - højborgerlige kredse, er jo ikke en tilfældig skepsis.
Det er da netop i forhold til effekten af det forslag, som regeringen lægger frem her, hvor man i en lang række institutioner vurderer, hvad det er, regeringen lægger frem, og det giver anledning til panderynken.
Så det er jo ikke grebet ud af luften, sagt til fru Charlotte Dyremose.
Det er på kanten af det ansvarlige, siger Dansk Industri.
Jeg vil endda gå videre og sige, at det faktisk nærmest er uansvarligt.
Det tror jeg egentlig også er svaret på hr. Barfoeds
spørgsmål
, fordi problemet igen er, at skyder man udelukkende efter den strukturelle saldo, hvilket er det, jeg frygter, nemlig at regeringen begynder at sige, at nu skyder vi efter det strukturelle overskud - og det bør jo på længere sigt være det samme som det faktiske overskud under forbehold af, at konjunkturerne udligner sig selv og efterhånden udsvinger hen ad vejen - så skubber man jo en byrde foran sig. Så kan man jo blive ved med at komme tilbage år efter år efter år og sige: Nå jo, men på grund af nogle konjunkturer af den ene og den anden art har vi ikke fået afdraget det, vi gerne skulle.
Og det er jo det, der er problemet med regeringens politik gennem de sidste 2 år.
Faktum er, og det kan man altså ikke løbe fra, at overskuddet på de samlede offentlige finanser har man høvlet mere end 20 mia. kr. af på bare 2 år.