runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Dalgaard (DF), 2004-10-21:
Jeg takker for oplysningen om, at Dansk Folkeparti i år 2000 stemte imod det her.
Det er jeg glad for at få konstateret.
Men jeg vil spørge hr. Helge Adam Møller, om han ikke synes, at en 14-årig voldtægtsforbryder skal registreres i det nye dna-register.
Helge Adam Møller (KF), 2004-10-21:
Jeg hørte godt hr. Dalgaards betragtninger, og jeg synes, det er en af de ting, vi skal studere nærmere under udvalgsbehandlingen, for jeg kan i hvert fald godt følge ræsonnementet bag det.
Vi har jo på den ene side selvfølgelig vores kriminelle lavalder, som er 15 år, men jeg kan godt følge og forstå meget af det, hr. Dalgaard argumenterede for, så jeg vil med åbent sind se på det under udvalgsbehandlingen.
Per Dalgaard (DF), 2004-10-21:
Det vil så sige, at vi generelt kan se på forbrydelsens art frem for en given alder, for det er jo lidt tåbeligt, at en 14¾-årig eller næsten 15-årig ikke kan registreres, selv om han har begået grove forbrydelser, og når han så lige dagen efter runder de 15, så kan han.
er desværre til stede.
Så allerede fra første færd har vi jo et fingeraftryk, en dna-profil, af de pågældende.
Helge Adam Møller (KF), 2004-10-21:
Det var netop af den grund, jeg sagde, at jeg havde et åbent sind, ligesom jeg anerkender, at Dansk Folkeparti, i forhold til hvad de stemte for 4 år siden, nu har skiftet mening.
Det var ikke nogen bebrejdelse, tværtimod.
Jeg synes det er godt, at man lytter til argumenter, og indimellem finder man ud af, at man bliver klogere, eller at der er kommet ny viden, og så kan man ændre sin holdning.
Ingen problemer i det.
Så jeg har åbent sind under udvalgsbehandlingen.
Per Dalgaard (DF), 2004-10-21:
Jeg vil spørge fru Elisabeth Arnold om det samme, jeg spurgte hr. Helge Adam Møller om, nemlig om ikke det måske var en overvejelse værd at lade forbrydelsens art være kriterium for at blive registreret i dna-registeret og ikke alderen.
Det vil sige, at man f.eks. godt kan registrere 14-årige voldtægtsforbrydere i registeret.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-10-21:
Jo, jeg synes da, det er en overvejelse værd, og vi kan måske diskutere det.
Jeg vil gå så langt, at jeg vil sige, at hvis der faktisk er begået en forbrydelse og fundet en gerningsmand, kunne det jo være fornuftigt, at vi så opbevarer en dna-profil.
Til gengæld siger vi så, at hvis der ikke er fundet nogen som helst skyld hos den pågældende, som man har opbevaret en dna-profil af, så kan man også slette vedkommendes profil.
Det hænger sådan set udmærket sammen: Hvis der ikke er begået en forbrydelse, så sletter man vedkommende; hvis der er begået en forbrydelse, så registrerer man.
Det vil jeg gerne diskutere.
Per Dalgaard (DF), 2004-10-21:
Det skal så forstås sådan, at også 13-14-årige, som jo desværre i vores samfund ikke holder sig tilbage, kan registreres, også efter Det Radikale Venstres mening?
Elisabeth Arnold (RV), 2004-10-21:
Hvis vi kan blive enige om, at argumentet kan udstrækkes så langt, at personer, som ikke har begået nogen forbrydelse, også skal slettes af registeret, vil jeg gerne forbeholde mig ret til at stille det som modkrav til hr. Per Dalgaard.
Helge Adam Møller (KF), 2004-10-21:
Jeg forstod, at ordføreren mente, at det måske var et problem i forbindelse med et sådant register, at der lå nogle tusinde spytprøver eller et par dråber blod fra nogle af dem, der er i registeret, og om de ikke skulle fjernes på et eller andet tidspunkt.
Derfor vil jeg godt spørge, om ordføreren er klar over, at der i øjeblikket i det, der hedder biobanken, ligger 1,6 millioner blodprøver, der har været der siden 1981.
Det er 1,6 millioner spædbørn, og blodprøverne fra dem ligger der alle sammen.
Det er ikke nogen, der har været sigtet for eller har begået kriminalitet.
Jeg ved det, fordi mine egne to døtres prøver er blandt de 1,6 millioner, der ligger derhenne.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-10-21:
Jamen det er rigtigt, at der ligger utallige blodprøver – det gør der såmænd også fra min egen person i forbindelse med forskellige interessante undersøgelser, jeg har været underkastet.
Men der er jo for alle disse registre og for alle disse banker ganske bestemte regler for, hvad der skal til for at komme ind i disse banker og trække på de oplysninger, der ligger i bankerne.
Jeg er ikke modstander af biobanker, jeg er ikke modstander af at opbevare materialet, men det skal være reguleret, og det skal være velbegrundet.
Og hvis vi kan blive enige om at diskutere det, går jeg meget gerne videre.
Helge Adam Møller (KF), 2004-10-21:
Jeg kan så konstatere, at vi godt kan blive enige om, at det skal være reguleret, selvfølgelig.
Helge Adam Møller (KF), 2004-10-21:
Jeg har også læst den leder i Berlingske Tidende, og jeg spekulerede på, da jeg læste den, om Berlingske Tidendes lederskribents opfattelse blev delt af eksempelvis de 24 unge kvinder, som inden for de sidste 2 måneder har været udsat for ekstremt grove voldtægter, 10 af dem alene i Storkøbenhavn.
Kan fru Line Barfod ikke bekræfte, at den leder byggede på to helt fundamentale misforståelser?
Den ene er, at man i lederen konstaterer, at en sådan dna-profil kan bruges til en bunke ubehagelige ting af politiet, bl.a. at kontrollere folk for arveanlæg, men det er jo, som det blev fremhævet også af fru Elisabeth Arnold, en ren stregkode, som ikke kan bruges til noget som helst.
Den anden er, at lederen går ud fra, at folk kan tvinges til at afgive en blodprøve.
Jeg fremhævede netop, at fremover skal man stikke tungen ud, og så bliver der taget en spytprøve med en vatpind, og så har man en dna-profil.
De forudsætninger, som hele lederen byggede på, viste altså klart og tydeligt, at man overhovedet ikke havde læst lovforslaget, og så er det jo let at være imod noget, når man ikke kender forudsætningerne for det.
Line Barfod (EL), 2004-10-21:
Men det er stadig et indgreb over for folk, og det er stadig et spørgsmål om registrering af uskyldige.
Uanset hvor alvorligt det indgreb, der skal til, er, og uanset om man kan læse noget ud af dnaprofilen eller ej, er det stadig spørgsmålet, om uskyldige skal være registreret eller ej.
Det synes jeg er et vigtigt princip at holde fast i, og det er det, jeg forstår, at lederen sætter til diskussion, nøjagtig som lederen i Jyllands-Posten.
Helge Adam Møller (KF), 2004-10-21:
Jeg indrømmer, men det er jo en holdningssag, at jeg ikke har helt den samme tilgang til spørgsmålet.
Mine to døtre på 8 og 10 år er mig bekendt uskyldige, men de står i biobanken, og det er der et fornuftigt formål med.
Deres blodprøver ligger sammen med 1,6 millioner andre, og hvis formålet er fornuftigt, og visse sikkerhedskrav et opfyldt, synes jeg, det kan være utrolig fornuftigt, at man står i forskellige registre.
Lad mig spørge, om fru Line Barfod ikke kan bekræfte, at bare i de 4 år, hvor vi har haft et meget lille register, har det medvirket til, at 1.300 kriminelle, som ellers ikke ville være fanget, er blevet fanget, og det er bare i løbet af de første 4 år.
Det er da rimelig positivt synes jeg.
Line Barfod (EL), 2004-10-21:
Jeg vil meget nødig komme ind på, om de 1.300, der er fanget, kunne være fanget alligevel, for det tror jeg er meget svært at vurdere.
M007.fm Page 427
Monday, November 1, 2004 10:03 AM
Som jeg startede med at sige, synes vi også, det er fornuftigt, at man har registre hos politiet, men der er en væsensforskel på registre hos politiet, som bruges i forbindelse med opklaringen af forbrydelser, og de andre registre, hr. Helge Adam Møller henviste til.
Vi står jo også i skatteregistre og mange andre steder.
Der er biobanker i mange forskellige sammenhænge, hvor der kan være fornuftige grunde til det, og i den forbindelse sagde jeg bare, at dem skal vi have en regulering af, så folk ved, hvorfor de står der, og hvad oplysningerne kan bruges til.
Men det er noget andet end politiets registre, hvor man går ud fra, at de, som står der, er nogle, der har med forbrydelser at gøre, og derfor er det en krænkelse af folk, som er uskyldige, at de står i et register over forbrydere.
Jann Sjursen (KD), 2004-10-21:
Da Folketinget i 2000 behandlede spørgsmålet om oprettelse af et dna-register, udtrykte Kristeligt Folkeparti, som det hed dengang, sig positivt over for regeringens lovforslag, og vi er fortsat positive over for et dna-register, også på baggrund af de erfaringer, vi har fået nu.
Disse principielle betænkeligheder har vi fortsat.
Først og fremmest: Skal de sigtede overhovedet opføres i et dna- eller for den sags skyld et fingeraftryksregister?
Det er uskyldige, der bliver opført, og det synes vi er et principielt problem.
Problemet bliver ikke mindre af, at regeringen med dette lovforslag dropper 10-års-reglen, som i dag gælder for dna-registeret.
Man kommer til at stå i registeret, både som dømt og som sigtet, indtil man fylder 80 år, og det er i virkeligheden set med vore øjne en rimelig vidtgående ændring, som gør, at vi ikke umiddelbart kan støtte det fremsatte lovforslag.
Vi ønsker ikke, om jeg så må sige, at forværre situationen for sigtede.
Det er for os afgørende, at der er nogle sletningsregler, og hvis der skal skabes parallelitet mellem fingeraftryksregisteret og dna-registeret, hvilket meget kan tale for, kunne vi godt leve med en 10-års-sletningsregel.
Vi vil i forbindelse med udvalgsbehandlingen af lovforslaget stille ændringsforslag om, at der indføres en 10-års-sletningsregel, så Folketinget får lejlighed til mere kontant at forholde sig til lige præcis den problemstilling.
Hvis et sådant ændringsforslag bliver vedtaget, kan jeg tilsige støtte til lovforslaget som helhed, så jeg håber, at ikke blot regeringen, men også Folketingets partier positivt vil overveje et sådant ændringsforslag, som imidlertid ikke ændrer ved de principielle betænkeligheder, der kan være ved overhovedet at lade sigtede registrere.
Det er principielle betænkeligheder, som vi deler, men hvis man fastholder en 10-års-sletningsgrænse, som jeg synes et bredt flertal af partier i Folketinget bør støtte, når det kommer til stykket, vil vi kunne leve med det, og så vil der kunne blive bred opbakning til regeringens lovforslag.
Dette ændringsforslag agter vi altså at stille i forbindelse med udvalgsbehandlingen, og så vil vores videre stillingtagen afhænge af behandlingen af dette forslag.
Per Dalgaard (DF), 2004-10-21:
Tak til justitsministeren, fordi hun anerkender, at Dansk Folkeparti har flyttet sig i denne sag.
Det har vi, og det er helt fint.
Jeg vil spørge, om den kriminelle lavalder skulle være en barriere for, at man kan registrere kriminelle.
For nærværende er der jo desværre ikke tale om, at vi får ændret den kriminelle lavalder, men er justitsministeren ikke enig i, at det egentlig må være forbrydelsens art, der er afgørende for, om man kan blive registreret i registeret, selv om man f.eks. kun er 13 eller 14 år?
Vi har jo desværre en gruppe mennesker her i landet, som groft udnytter den kriminelle lavalder og lader børn under den kriminelle lavalder begå nogle forbrydelser, hvor der i nogle tilfælde sidder ældre i den anden ende og scorer den gevinst, der måtte komme ud af det.
Men ville en registrering af f.eks. 14-årige voldtægtsforbrydere ikke være en mulighed?
Lene Espersen (KF), 2004-10-21:
Jeg vil sige til hr. Per Dalgaard, at da det ikke er medtaget i lovforslaget, må det også være åbenlyst for hr. Per Dalgaard, at det ikke er noget, som regeringen har fundet var tvingende nødvendigt.
Jeg vil også sige, at med hensyn til de behandlinger, vi har haft i Folketingssalen de sidste par folketingssamlinger, og som bl.a. har vedrørt politiets tvangsindgreb over for personer under den kriminelle lavalder, har jeg fundet, at det er ekstremt væsentlige hensyn til barnet under den kriminelle lavalder, der skal afvejes over for det indgreb, som hr. Per Dalgaard taler om her, og derfor er jeg altså fortsat meget skeptisk over for at gå ad den vej.
Jeg anerkender, at Dansk Folkeparti har et andet syn på sagen og i det hele taget har et helt andet syn på den kriminelle lavalder, men jeg synes nu, der er meget god ræson i at sige, at man først skal registreres i det øjeblik, man er over den kriminelle lavalder.
Tina Nedergaard (V), 2004-10-21:
Da Venstres ordfører ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne fremføre følgende: Venstre støtter dette forslag, hvis formål er at udvide mulighederne for at anvende dna-profilregisteret som led i efterforskning af kriminalitet.
Reglerne er i dag sådan, at politiet kun kan registrere en snæver personkreds i dna-profil-registeret.
De personer, der i dag kan registreres, er personer, der sigtes for meget alvorlige forbrydelser, det drejer sig f.eks. om drab og voldtægt.
Samtidig er det en betingelse for at udtage materiale til en dna-profil, at det skal være af afgørende betydning for efterforskningen i hver enkelt sag.
Det betyder, at der normalt ikke vil kunne udtages materiale, hvis den pågældende f.eks. har aflagt tilståelse eller ikke har efterladt sig et biologisk spor.
Siden den første dna-lov blev vedtaget, er der sket en vældig udvikling på det tekniske område.
Det betyder, at det nu er muligt at sikre dnaprofiler ved de fleste kriminalitetsarter.
Dertil kommer, at vi nu har erfaring med dna-profilerne som et værktøj i efterforskningen, og det har vist sig, at dna er et meget effektivt efterforskningsmiddel.
Vi kan derfor i Venstre tilslutte os forslaget om, at politiet nu får mulighed for at udtage spyt- eller blodprøve af en person til brug for en dna-analyse og registrere dna-profilen, hvis personen er eller har været sigtet for en lovovertrædelse, som kan medføre fængsel i 1 år og 6 måneder eller derover.
Disse nye regler er parallelle med de bestående fingeraftryksregler.
Herudover giver forslaget politiet mulighed for at optage fingeraftryk og udtage spyt- eller blodprøve med henblik på registrering af personer, der er eller har været sigtet for besiddelse af børnepornografi.
Også dette forslag tilslutter vi os.
Endelig skal jeg nævne, at slettereglerne ændres.
Vi har i Venstre nøje overvejet denne udvidelse specielt vedrørende personer, der alene har været sigtet, men ikke har været dømt.
Vi kan også tiltræde denne regel, da vi tror, at disse muligheder kan være med til at styrke politiets muligheder for at opklare forbrydelser.
I Venstre finder vi tillige, at politiets besiddelse af dna-oplysninger i sig selv kan virke præventivt, fordi den kriminelle ved, at dna-registeret betyder opklaring af flere forbrydelser.
Endelig har vi bemærket beskrivelsen i lovforslagets bemærkninger af de mange hits, som dna-registeret allerede har givet, hvilket har betydet opklaring af farlige forbrydelser, der måske ikke ellers var blevet opklaret.
Alt i alt betragter vi forslaget som et vigtigt fremskridt i efterforskningen af forbrydelser, ligesom dna-registeret kan være med til at rense uskyldige.
Per Dalgaard (DF), 2004-10-21:
Justitsministeren ved jo godt, at når vi taler om at sænke den kriminelle lavalder, handler det ikke om, at så skal de unge fyre i fængsel, men at de skal kunne mærke en konsekvens af den kriminelle handling, de begår, og når det nu ikke kan lade sig gøre at få lavalderen sænket, mener vi, at det trods alt må være et skridt på vejen, at de bliver registreret.
En 14-årig dreng, der begår voldtægtsforbrydelser, har nok desværre en tendens til også at gøre det, når han bliver et par år ældre, og så har man en dna-profil på ham, og det må da alt andet lige være en fordel.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-10-21:
Ministeren svarede desværre ikke på det spørgsmål, jeg startede mit ordførerindlæg med.
Er det muligt at forhandle om formålet?
Er det muligt at forhandle om kvalifikationskravene til bestyrelsesmedlemmerne?
Er det muligt at forhandle om bestyrelsessammensætning og om det, jeg kaldte ministerens kejserindflydelse?
Og er det muligt at forhandle om finansieringen af fonden?
Det er ret afgørende for os, om det er en mulighed, og om regeringen er oprigtigt interesseret i det, eller om den sag i virkeligheden blev lukket i marts 2002 sammen med Dansk Folkeparti.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-10-21:
Da vores ordfører ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne fortælle, hvad Dansk Folkeparti mener om kloning i forbindelse med L 25. Jeg vil godt starte med at sige, at Dansk Folkeparti fra starten har sagt, at vi ikke er vilde med, at man skal klone dyr eller mennesker.
Og vi har jo også før haft en debat om kloning her i Folketinget.
Men jeg vil også godt begrunde, hvad vi mener er galt her, når vi åbner op for bl.a. L 25.
Det er, at vi har set, at det er en glidebane.
Nu ser vi så, at den her glidebane fortsætter, netop som der er lagt op til i L 25.
Et af de punkter, som vi har nævnt før, er, at vi er modstandere af, at man fremstiller og avler dyr, selv om det kun er til undervisning.
Vi mener, at med de muligheder, man har for kloning i dag, hvor vi allerede har givet store indrømmelser på det her område, har man tilstrækkeligt med muligheder.
Vi mener selvfølgelig også, at menneskeliv og dyreliv har krav på beskyttelse og dermed også beskyttelse over for kloning.
Monday, November 1, 2004 10:03 AM ikke bare klone, de har selvfølgelig krav på den her beskyttelse.
Jeg er selvfølgelig ikke i tvivl om, at der er nogle, der arbejder på at få det her forbud fjernet, men der mener vi i Dansk Folkeparti, at det her lovforslag går for vidt.
Når vi er inde og se på kloning, mener vi, at det er en unaturlig ting, man vil foretage her, og det betyder jo, at man rent faktisk vil kopiere det enkelte individ, og måske bliver det næste, at man vil kopiere et menneske.
Altså hvor vil man egentlig sætte grænsen?
Vi er klar over, at når vi er inde på det her område, er der også en masse EU-stof, der trænger sig på.
Hvordan vil man dæmme op for, at man ikke får klonede dyr ind fra andre EU-lande?
Vi har jo også den her, man kan sige, naturlige ting ved kloning, bl.a. det, vi kender fra kartoffellægning, hvor man får en helt ny kartoffelplante fyldt med kartofler magen til den, man har gravet ned i jorden.
Men det er en naturlig ting, og det er selvfølgelig noget, naturen har sagt god for.
Derfor kan man sige, at det, man nu ønsker at lave, en menneskeskabt kloning, efter vores opfattelse er for langt ude i forhold til, hvad man kan tillade. Vi mener helt klart, at når vi begynder at fremstille dyr og avle dyr, er vi gået over grænsen for, hvad vi kan forsvare.
Og når nogen påstår, at med de direktiver, der er i dag, så sikres det, at man foretager den nødvendige risikovurdering i forhold til natur, miljø og sikkerhed og de andre ting, må man bare sige: Der er ikke noget, der er hundrede procent sikkert.
Vi har jo et levende eksempel her fra Danmark, hvor Danisco udleder genmodificerede bakterier til omverdenen.
Det er altså sket her i Danmark, selv om man siger, at de ting skulle være sikre.
Derfor kan man sige: Vi skal ikke være med til at manipulere med naturen, og derfor mener vi i Dansk Folkeparti, at vi ikke kan støtte den her sag.
Men vi ser selvfølgelig frem til udvalgsbehandlingen og til de mange spørgsmål, der helt givet dukker op i forbindelse med L 25.
Men Dansk Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
Tina Nedergaard (V), 2004-10-21:
I Venstre respekterer vi naturligvis Dansk Folkepartis stillingtagen til disse spørgsmål og også den bekymring, som de er udtryk for.
Men det nærværende forslag, som vi behandler i dag, lægger jo sådan set op til at sikre nogle klare regler for, hvornår der kan finde forsøg sted, under hvilke forsætninger m.v.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Jørn Dohrmann, om ikke han finder, at det er betryggende, at forsøg af denne karakter sker under nogle ordnede regler, og også at de sker i det danske samfund, hvor vi faktisk er internationalt kendt for egentlig at have godt styr på tingene, og at vi dermed også vil kunne indgå i de internationale netværk, der er inden for forsøg og udvikling af de nye teknologier, og dermed være med til at sikre ikke alene en åbenhed omkring forsøgene, men også en ordentlighed omkring dem.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-10-21:
Vi har ikke noget imod, at man har et forskningsmiljø i Danmark, og det støtter vi op om.
Men der kommer gang på gang nye ting til, hvor man ligesom får en pistol for panden, som vi havde sidste gang, vi diskuterede et forslag her i Folketinget om de kalve, som var klonede, og der vil man ligesom sætte nyt grænser.
Man ønsker at rykke den mulighed, man allerede i dag har for forskning på det her område.
Der er det, vi siger, at man går for vidt, når man ønsker at fremstille og avle dyr på den her måde med kopiering, kan man kalde det.
Hvor vil man sætte grænsen?
Derfor siger vi, at vi er nødt til ligesom at sætte en grænse.
Og der er vores grænse nået her.
Vi ønsker ikke at gå videre.
Tina Nedergaard (V), 2004-10-21:
Så vi er helt enige i, at det her ikke skal være en glidebane.
Men når nu hr. Jørn Dohrmann selv nævner eksemplet med de kalve, der var meget diskussion om tidligere, så var et af problemerne omM007.fm Page 410
Monday, November 1, 2004 10:03 AM
det forsøg jo netop, at principielt kunne man lade kalvene blive født og leve videre, principielt kunne man lade være.
Man kunne sådan set selv beslutte det.
Mener hr. Jørn Dohrmann ikke, at det er vigtigt, at vi får de her regler, når det, hr. Jørn Dohrmann i virkeligheden er bekymret for, allerede foregår og foregår i Danmark?
Jørn Dohrmann (DF), 2004-10-21:
Når vi har det klare ønske, at vi ikke kloner hverken dyr eller mennesker, så er det klart, at så behøver man heller ikke at sætte regler op for, hvor man ønsker at sætte grænsen for, om man skal fremstille og avle dyr, for der er man gået langt videre, end Dansk Folkeparti ønsker.
Derfor afviser vi forslaget.
Jeg kan så forstå, at Venstres ordfører har meget sympati for, man i hvert fald ikke kloner alle Venstrefolk!
Jørn Dohrmann (DF), 2004-10-21:
Vi har jo i den her verden nogle diktatorer, som måske har den tankegang gerne at ville se sig selv i flere skikkelser.
Det har vi jo da i hvert fald hørt om i fortiden, at der var nogle, der ligesom prøvede at få nogle dobbeltgængere.
Og jeg mener godt, det kan antydes her, at der giver man dem den perfekte mulighed for at kunne købe sig til den viden, hvis man har produktet til at ligge på hylden.
Ser man overhovedet ingen farer i det, ser man kun blindt på, at her har man et sæt love, som så kun gælder i Danmark, og så er den hellige grav vel forvaret?
Helge Adam Møller (KF), 2004-10-21:
Jeg siger ikke, at den hellige grav er vel forvaret, men vi prøver at få den hellige grav vel forvaret her i Danmark.
Vi er det danske Folketing, og vi skal vedtage love, der gælder i Danmark.
Så kan vi prøve at påvirke andre lande.
Denne teknik findes jo.
Det så vi i 1997, hvor der pludselig stod et nyt dyr, et nyt får, som var en kloning af et andet får på baggrund af en helt ny teknik.
Vi kan ikke skrue tiden tilbage.
Det er i og for sig ligesom med atombomberne.
Den første atombombe blev smidt i Japan i august 1945.
Men det, vi kan gøre, er at sikre os, at viden ikke bliver misbrugt.
Og vi kan fastsætte strafferammerne for dem, der alligevel vil prøve på at misbruge den.
Man kan ikke bare tro, at hvis vi ikke vedtager noget, så forsvinder teknikken og den viden.
Det gør den jo ikke.
Derfor mener jeg, at det her er bedst, at vi prøver på at forhindre misbrug, laver stramme straffebestemmelser, og så sikrer vi os, at der, hvor det kan være til gavn for hr. Dohrmann og mig og for kinesere og japanere og alle andre, kan det bruges.
Det synes jeg er fornuftigt og godt.