Gyda Kongsted (V), 1999-04-22:
Jeg skal på vegne af forslagsstillerne udtrykke dyb forundring over, at arbejdsgiverbetalt hjemmecomputer med tilhørende soft- og hardware er skattefriholdt, hvorimod den tekniske anordning, der skal give forbindelsen til arbejdsgiverens netværk og dermed adgang til informationsudviklingen, bliver beskattet hos arbejdstageren.
I Folketinget tror jeg vi er enige om på tværs af alle partier, at vi vil gerne hjælpe børnefamilien til en mere fleksibel hverdag, der kan hænge sammen med både arbejde og børn.
Vi vil gerne hjælpe førtids- og invalidepensionisterne til en mere indholdsrig og delvis selvforsørgende daglig tilværelse i skåne/fleksjob.
Vi vil gerne skabe skåne/fleksjob til de marginaliserede grupper, f.eks. de handicappede.
Vi vil også gerne hjælpe de arbejdsløse i de tyndtbefolkede områder uden arbejdsplads; og endelig vil vi gerne være på forkant i den globale udvikling.
Forskningsministeren har ligefrem lavet en analyse af den potentielle udbredelse af hjemmebaseret telearbejde i Danmark, herunder de barrierer, der i dag findes for en effektiv udbredelse, og her er beskatningen en af dem.
Til at løse ovennævnte punkter har vi et unikt instrument, der med ét slag kan afhjælpe disse problemer, nemlig computeren.
I dag er det så især beskatningen af netværket til den arbejdsgiverbetalte hjemmecomputer, vi skal forholde os til.
og arbejdstager
, således at en arbejdstager kan vælge at arbejde delvis hjemme, f.eks. i forbindelse med børns sygdom, hvilket er en stor hjælp til børnefamilierne.
Den er ligeledes et godt instrument til brug for eksport af Danmarks vigtigste råstof, nemlig befolkningens generelt høje videns- og uddannelsesniveau.
Den forrige socialdemokratiske skatteminister udtalte da også i sin begrundelse for at friholde hjemmecomputeren for skat, og jeg citerer: »... at det vil være skattepligtigt at få stillet en pc til rådighed til rent privat brug.
Omvendt vil selv et mindre arbejdsmæssigt behov være tilstrækkeligt til, at den private brug bliver skattefri.« Vi står nu i den barokke og absurde situation, at selve pc'en er skattefriholdt, hvorimod den tekniske forbindelse mellem arbejdsgiver og arbejdstager bliver beskattet, så her mangler logikken totalt, specielt set i lyset af, at Internettet bliver et vigtigere og vigtigere arbejdsredskab.
Det helt absurde har indtil i dag været, at dette høje Tings egne medlemmer som de eneste i Danmark ikke skulle betale skat af deres private brug.
En dial back-funktion, hvilket vil sige, at en arbejdstager på egen telefon ringer op til arbejdsgiveren, der så ringer tilbage, således at arbejdstageren på denne måde bliver koblet op på arbejdsgiverens computer,
Jeg skal nu komme med et konkret eksempel fra den virkelige verden.
Arbejdsgiver og arbejdstager aftaler et forbrug på maksimum 1.000 kr. pr. år for hjemmecomputeren.
Alt derudover afregnes kontant til arbejdsgiver.
i alt 3.391,70 kr.
Af disse beløb bliver arbejdstageren nu beskattet af 3.000 kr., hvoraf der skal indeholdes A-skat samt arbejdsmarkedsbidrag.
Ifølge ministeren kan arbejdstager få pengene retur ved fremvisning af privat telefonregning, men ikke det hele, for hvordan med arbejdsmarkedsbidraget?
Bliver det refunderet?
Har arbejdstageren derimod ikke egen privat telefon, vil dette indebære, at ovennævnte arbejdstager nu skal betale A-skat m.v. for at modtage post fra arbejdsgiver. Hvor er logikken og visionerne i hele dette bureaukratiske cirkus?
Ministeren kan ikke engang oplyse, hvor mange der betaler skat af deres arbejdsgiverbetalte ISDN-forbindelse.
I Danmark er der lidt over 3 millioner private telefonabonnementer, så beløbet kan ikke være stort, men det må administrationen være.
Og hvad med den lille fru Jensen, der ikke har råd til telefon?
Hun skal nu betale skat for at modtage post fra sin arbejdsplads, men ikke direktøren, for han beholder selvfølgelig sin egen telefon og slipper derfor for skatten.
Den gældende lov er derfor helt igennem asocial og er derudover en hindring for skabelsen af nye hjemmearbejspladser, herunder de manglende skåne/fleksjob til samfundets svage grupper.
En arbejdsgiverbetalt hjemmecomputer kan derfor kun være et anliggende alene mellem arbejdsgiver og arbejdstager; det kan aldrig være et anliggende, lovgiverne skal blande sig i.
Med disse ord vil jeg oversende lovforslaget til udvalgets velvillige behandling.