runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tove Videbæk (KRF), 2003-04-30:
Forslaget går ud på, at regeringen skal pålægges at komme med en plan for omlægning af den indenlandske trafik fra vinger til skinner, dvs. fra luftfragt til jernbanefragt.
Konkret foreslås det implementeret via etablering af en godsbaneforbindelse mellem Billund og Århus samt opprioritering af persontogstrafikken mellem Århus og København, således at der som en konsekvens af denne opprioritering ikke vil være kundegrundlag for færge- og flytrafik mellem Århus og Sjælland.
Argumentet herfor er, at fly og hurtigfærgetrafik er meget energikrævende.
En bæredygtig og miljørigtig trafikpolik er en mærkesag for Kristeligt Folkeparti.
Derfor forholder vi os også positivt til alle forslag, der kan sikre en mere miljørigtig trafikpolitik.
Imidlertid mener vi ikke, at dette beslutningsforslag er løsningen på fremtidens miljøproblemer på trafikområdet.
Med dette forslag vil der ikke ske meget andet, end at den trafikale infrastruktur vil blive slået i stykker, hvilket ikke mindst vil blive til byrde for Jylland, fordi Jylland og dermed også udkantområderne har mere brug for Billund Lufthavn og for færgeforbindelsen mellem Sjælland og Jylland end omvendt. Jeg mener ikke, at det er en løsning på miljøproblemet at hindre folk i at komme frem i landet.
Grunden til, at vi har både en lufthavn i Billund og den omtalte færgeforbindelse, er ganske enkelt, fordi vi har brug for det.
Vi har behov for begge dele.
I de seneste år er en stor del af trafikken allerede flyttet over på skinner, hvilket har medført, at flere indenrigslufthavne allerede er lukket, og et par andre lufthavne kæmper med dalende passagertal, så udviklingen er i gang.
For Kristeligt Folkeparti er det meget positivt rent miljømæssigt, at mange rejsende allerede har valgt at tage toget over Storebælt i stedet for fly, og at vi dermed får mindre indenrigsflytrafik, men alt i alt er der her tale om et forslag, som Kristeligt Folkeparti ikke kan støtte.
Flemming Hansen (KF), 2003-04-30:
Vi skal have et ekstra spor på Østfyn, en helt ny jernbanestrækning tværs hen over Vestfyn og et dobbeltspor til Sønderborg.
Forslaget opererer også med at opgradere den bestående bane mellem Ringsted og Rødby.
Det er fair nok, men hvordan etableringen af nye små stationer på banen hører til i dette perspektiv er lidt af en gåde for mig.
Det gælder også elektrificeringen til Århus, bygningen
Sigtet er for alle forslagene at undgå en Femern Bælt forbindelse.
Det er svært at se visdommen i at bruge flere penge til nye baneanlæg, end det vil koste at etablere en Femern Bælt-forbindelse og spare en omvej på 150 km fra København sydpå.
Jeg kunne sige meget om, hvordan vi bør få en Femern Bælt-forbindelse og hvorfor, og hvorfor den specielt er i jernbanetrafikkens interesse, men det er ikke det, forslaget giver mig anledning til at udtale mig om.
Det skal der nok komme masser af andre muligheder for.
Jeg håber, at det er fremgået af det, jeg har sagt, at regeringen afviser forslaget, og nu sidder jeg kun med ét virkeligt spændingsmoment, og det er, om Socialdemokratiet også til dette forslag vil undlade stemme, ligesom de gjorde til det foregående, for det var virkelig en overraskelse for mig.
Gitte Lillelund Bech (V), 2003-04-30:
Det er i hvert fald det, jeg kan læse ud af bemærkningerne fra Enhedslisten.
Der må jeg jo altså sige: Den frygt deler vi ikke i Venstre, og jeg vil endda tillade mig at kommentere, at etableringen af Øresundsbroen jo bestemt ikke har gjort, at man har affolket Vestjylland, eller at man har fjernet Fyn fra landkortet.
Alt i alt på grund af den manglende økonomi, de manglende samfundsøkonomiske konsekvenser, og fordi vi i Venstre slet ikke deler det syn på en Femern Bælt-forbindelse, som hele forslaget lægger op til, vil jeg undlade at gå ind i de enkelte dele af beslutningsforslaget og blot meddele, at Venstre og Det Konservative Folkeparti
ikke kan støtte forslaget.
Poul Andersen (S), 2003-04-30:
Socialdemokratiet er positiv over for en Femernforbindelse, men der er enkelte punkter. Et enkelt punkt, jeg gerne vil nævne her, er punkt 8, som vi faktisk synes er rimelig positivt.
Der kan være lidt elementer i nogle af de andre ting,
særlig det der med det jyske ned til Hamborg, som vi også fokuserer på
, netop fordi vi har en beslutning om, at vi ikke vil have trukket Danmark skævt, så der skal også være en rimelig investering i Vestdanmark, hvis vi foretager det i Østdanmark. Men vi er positive over for en Femernforbindelse, hvis det viser sig, at de ting her kan nå sammen, så det kan betale sig at bygge broen, men det har vi jo stadig væk til gode. Så vi må desværre afvise det her forslag.
Poul Fischer (DF), 2003-04-30:
Jeg må indledningsvis sige, at Dansk Folkeparti vel ikke overraskende heller ikke kan tilslutte sig dette beslutningsforslag, der i et snuptag vil kunne anvende hele investeringsplanens rammebevilling. Formålet med beslutningsforslaget er jo at overflødiggøre etableringen af en Femernforbindelse.
Dansk Folkeparti er i princippet enig i etableringen af Femernforbindelsen, såfremt økonomien i denne er fornuftig, men den diskussion og debat bliver der jo rig lejlighed til at foretage på et senere tidspunkt, når vi kommer nærmere målstregen.
Lad mig sige, at i forbindelse med etablering af en Femernforbindelse vil der jo blive tale om store investeringer i baneinfrastrukturen her i landet, hvilket jo bl.a. fremgår af investeringsplanen, og det er også med baggrund i udviklingen af baneinfrastrukturen, at EU har prioriteret Femernforbindelsen som et støtteberettiget TEN-projekt.
Med disse ord kan Dansk Folkeparti som sagt ikke tilslutte sig beslutningsforslaget.
KL. 16.20
Margrete Auken (SF), 2003-04-30:
SF er enig i, at der skal findes alternativer til Femern Bælt-forbindelsen.
Problemet med den forbindelse for dem, der gerne vil have den, er jo, at det er svært at få stablet begrundelserne på benene, fordi der ikke er brug for den.
Derfor er det at foretage en meget, meget stor investering for at skabe de alternative muligheder til noget, der ikke er behov for, jo selvfølgelig voldsomt.
Det har jo været vanskeligheden hele tiden at få sagt, at der er det her behov.
Vi så stadig væk gerne, at man kiggede på alternativerne.
Når så det er sagt, var det altså her, at jeg kom til at tænke på, om det var hr. Svend Heiselberg, som i jernbanemodellen var blevet sluppet løs hos Enhedslisten, altså hvor alle, der sådan sad i nærheden og havde en god idé til lidt jernbane, fik lov at komme med, og hvor man ikke spurgte så meget til, hvad der var brug for, men der sad nogle, der også skulle have lov til at have lidt jernbane, og så fik de lidt jernbane der.
Sagt på en anden måde synes jeg måske godt, der kunne have været lidt mere saglig prioritering i de forslag, Enhedslisten er kommet med.
Nogle af de store vanskeligheder med at få afviklet også godstrafikken til hele landet skyldes de kapacitetsproblemer, vi har på hovednettet, og der undrer det mig altså stadig væk, men jeg ved ikke rigtig, hvad det er, der er i vejen hos Enhedslisten, at man ikke vil se det problem, men hele tiden snakker om alt muligt andet end hovedproblemet.
Så det efterlyser jeg.
Blandt alt det, der så er foreslået, kan vi sige, at der altså er nogle ting, som vi decideret er imod.
Jeg forstår heller ikke, at Enhedslisten ikke har opdaget, at den der med elektrificeringen til Århus, ikke går.
Så det er altså en meget, meget stor investering, som man ingenting får for.
Først den dag, hvor der er så meget gods på skinner, at det giver mening ikke at skifte trækkraft i Taulov, kan man begynde at snakke om det, og så er der så mange andre ting, der er sket i mellemtiden.
Det her forslag er vi som sagt i intentionen enige i.
Der er Gedser-Berlin ned til Tyskland.
Det er fint at få undersøgt en masse ting der, det er jo også noget, der kører i øjeblikket, men en række af de andre konkrete forslag foreligger altså en anelse for uprioriteret, og noget af det er vi simpelt hen imod.
Vi afviser forslagets indhold, men støtter dets intention, og jeg skulle i øvrigt hilse fra Det Radikale Venstre, som ikke kan være til stede lige i denne her del af debatten, og sige, at de har det på nøjagtig samme måde.
Gitte Lillelund Bech (V), 2003-04-30:
Jeg skal indledningsvis gøre opmærksom på, at jeg taler både på vegne af Venstre og Det Konservative Folkeparti.
Sådan læser jeg i hvert fald Enhedslistens beslutningsforslag om overførelse af trafik fra vinger til skinner.
I modsætning til mange andre investeringsplaner er den her investeringsplan jo karakteriseret og kendetegnet ved en total mangel på vurdering af omkostningsniveauet, herunder
Samtidig savner jeg en indre logik i forslaget.
Enhedslisten hævder i bemærkningerne, at det er energimæssigt problematisk at flyve, og bruger eksemplet, at det er energimæssigt problematisk at flyve fra Tirstrup til København.
Derfor kan jeg ikke forstå, at det skulle være mindre problematisk at flyve fra Billund til København.
Derudover er det altså også mit indtryk, at passagerer, som kommer fra Århus i dag, faktisk allerede rejser med tog, fordi det er den bedste forbindelse, så hvorfor lade sig transportere pr. tog til Billund for derefter at flyve til København?
Samlet set må jeg altså sige, at vi finder, at beslutningsforslaget er urealistisk og selvmodsigende.
Venstre og Det Konservative Folkeparti kan således ikke støtte forslaget.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-04-30:
Nu er det i forretningsverdenen en stor ting at håbe, for dermed udtrykker man sådan set en tvivl om, hvorvidt det nu kan lade sig gøre eller ikke kan lade sig gøre.
Jeg synes faktisk, at det spørgsmål, som jeg her har stillet, ikke drejer sig om at håbe, at det nu går godt, for vi håber selvfølgelig alle sammen, at det skal gå godt.
Men det, der er spørgsmålet, er: Vil en dårlig personalepolitik, hvor man ikke er i stand til at få det til at køre, gøre, at Arriva alligevel kan få en økonomisk dækning af staten?
Der ligger på den måde, som kontrakten er udformet, faktisk et ansvar hos Arriva for at sørge for at få det til at køre godt og ikke få det til at køre skidt.
Det kommer ikke til at have en økonomisk konsekvens.
Det er det, det handler om.
Står ministeren ved, at det er regeringens og dermed også Venstres ansvar, at den Arrivakontrakt er blevet underskrevet af denne regering, og derfor bærer denne regering også ansvaret for kontraktens underskrivelse?
Jeg synes, det er meget nemt at svare på, om det er et tilfælde eller ej.
Jeg kan også stille spørgsmålet på en anden måde: Bærer kontrakten ministerens underskrift?
Flemming Hansen (KF), 2003-04-30:
Jeg vil gerne sige til hr. Poul Andersen - og jeg har svaret på det samme spørgsmål fire gange: Det er et ministeransvar, og vi kan tage spørgsmålet igen i næste uge.
Det behøver vi ikke blive ved med.
Hr. Ole Vagn Christensen og hans forhold til Ekstra Bladet vil jeg ikke kommentere, det har jeg ingen mening om, men det er rigtigt, at der, når man ser en stor organisation som Arriva, er en administrerende direktør, der har forladt jobbet, og der er to andre chefer, som er fratrådt.
Det tror jeg ikke er så usædvanligt i en helt ny organisation, og det er i hvert fald ikke noget, jeg kan blande mig i.
Men for mig ser det ud, som om den nye administrerende direktør, der er tiltrådt, er overordentlig kvalificeret, og det er jeg meget, meget tilfreds med.
Så er hr. Keld Albrechtsen inde på spørgsmålet om lokomotivføreruddannelsen.
Selv om hr. Keld Albrechtsen stiller et spørgsmål til mig og siger, at det vil jeg ikke svare på, så er det jo lidt mærkeligt at sige.
Selvfølgelig vil jeg svare på spørgsmål om lokomotivføreruddannelsen, for det er jo meget væsentligt - det ved vi begge to - netop i spørgsmålet om disse tog, der ikke har kørt så godt.
Jeg vil sige, at indtil der er etableret en offentlig lokomotivføreruddannelse, så er Trafikministeriet kontraktligt forpligtet til at refundere Arriva de omkostninger, man må have ved at uddanne lokoførere, det ved vi begge to.
Det er dog en forudsætning, at Arriva har gjort en tilstrækkelig indsats for at tiltrække allerede uddannede lokomotivførere, og det har jeg forstået de også har.
Hvorvidt ministeriet vil refundere uddannelsesomkostningerne i en tænkt situation, hvor der er tale om personaleflugt fra Arriva, vil bero på en konkret vurdering af, om Arriva gør tilstrækkeligt for at tiltrække uddannede førere.
Men jeg har intet at kritisere Arriva for
De har alle de nye lokoførere under uddannelse, og jeg er overbevist om, at det kommer til at fungere godt.
Jeg håber ikke, at nogen bliver skuffet over det.
Jeppe Kofod (S), 2003-04-30:
Det er i hvert fald det, som jeg kan høre er tråden
i regeringens politik.
Jeg skal bare have statsministeren til at bekræfte, at man vil gøre noget yderligere end det, der har været iværksat igennem de seneste par år for udkantområderne.
Det er det, jeg skal have en bekræftelse af, for ét er, at man bare fastholder status quo, det bryder ikke en negativ udvikling, hverken på Bornholm, i Sønderjylland eller i Skagen, noget andet er, om man vil fastholde og udbygge den særlige indsats over for udkantregioner.
Det synes jeg er et vigtigt politisk spørgsmål.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-30:
Både til hr. Jeppe Kofod og fru Inger Bierbaum må jeg henholde mig til, hvad jeg allerede har sagt.
Jeg har ikke mere at tilføje andet end at gentage, at på fredag vil regeringen altså offentliggøre sin politik på det her område, så man må have tålmodighed i de få dage.
Jeg vil ikke på nogen som helst måde fratage hr. Bjarne
Laustsen glæden over at tro, at det er hans spørgsmål til mig, der har fremkaldt, at regeringen på fredag offentliggør nogle redegørelser om regionalpolitik, men jeg må nok skuffe hr. Bjarne Laustsen og sige, at regeringen faktisk har arbejdet med det i et stykke tid.
Men det har da været en kærkommen anledning til nu at skabe lidt reklame for det og lidt foromtale allerede i dag, så der er skærpet opmærksomhed om det på fredag. Hermed sluttede spørgsmålet.
Bjarne Laustsen (S), 2003-04-30:
»Vil statsministeren oplyse, hvilken effekt den særlige indsats, som regeringen har gjort i forhold til egne, der rammes af masseafskedigelser, har haft hidtil, og vil statsministeren oplyse, hvor mange mennesker der i givet fald er blevet omfattet af hjælpeindsatsen?«
Skriftlig begrundelse
Statsministeren oplyste i spørgetiden onsdag den 23. april, at regeringen har afsat økonomiske midler til en regional indsats, når en egn rammes af virksomhedslukning eller mange afskedigelser.
Jeg tror, at Folketingstidende masser af gange ærgrer sig over ikke at komme med i puljen af dem, der kan få lov til at få sådan en tophistorie i første omgang, men det får så vente.
Sidste onsdag var der også et spørgsmål om det, hvor jeg var fuldstændig enig i de bemærkninger, som statsministeren havde om, at hvis en virksomhed må lukke eller afskedige i større omfang, er målsætningen at skabe muligheder for, at de pågældende, der har mistet deres arbejde, hurtigst muligt kan komme tilbage til noget andet arbejde.
I så fald
: Er der nogen effekt af det, og hvad agter man at gøre på området, hvis man må konstatere, at de muligheder, der er der, ikke er gode nok?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-30:
Ved varsling af afskedigelser vil en naturlig del af arbejdsformidlingens indsats være information og vejledning
til de afskedigede om job- og uddannelsesmuligheder.
Det arbejde vil typisk ske i samarbejde med de berørte virksomheder, faglige organisationer, a-kasser og uddannelsesinstitutioner.
Indsatsens indhold afhænger af, i hvilket omfang den enkelte vurderes at have behov for hjælp til at komme i job igen, og det kan f.eks. være de muligheder, der ligger i voksen- og efteruddannelsesordningen.
Med aktstykke 222 og med reformen »Flere i arbejde«, som hr. Bjarne Laustsen jo selv er en del af, er der givet mulighed for i forbindelse med større afskedigelser at supplere den ordinære indsats i form af et særligt tilskud til uddannelsesaktiviteter, hvis en arbejdsgiver sikrer den ledige et ustøttet job derefter.
Jeg tror, der ligger mange muligheder i de redskaber, der er beskrevet her.
Bjarne Laustsen (S), 2003-04-30:
Nu kan jeg se på statsministeren, at han er ude dér, hvor man læser op af papiret.
Men nu drejer det sig ikke om holdninger, for jeg har faktisk spurgt til noget konkret i forbindelse med det her.
Jeg er bekendt med det aktstykke.
Det har aldrig været vores kop te, men sådan er det jo i forhandlinger, der kan man måske ikke få alt det, man gerne vil have.
Men vi har sagt: O.k., så tager vi det og putter det ind i »Flere i arbejde«, det er o.k.
Men det er klart, at når der er gået et stykke tid, må vi spørge til effekten af det. Der er den passus i aktstykket, nemlig at det kan bruges til de folk, der er opsagt, men ikke har fratrådt virksomheden, men en væsentlig passus deri er, at den pågældende skal ansættes af en anden arbejdsgiver. Et typisk eksempel kunne være, at man siger: Jeg kan godt bruge dig, men du har ikke de fornødne kvalifikationer; det kan være, du skal have et stort kørekort, o.k., det kan vi så finansiere.
Og det er jo fint nok, men problemet er bare, at så er systemet så stramt, at man ikke har mulighed for at hjælpe.
I mit område - jeg nævnte tidligere Danyard Frederikshavn - havde man faktisk midler, hvor man kunne gå
ind og lave en tidlig indsats, fordi man vidste, at virksomheden skulle lukke ned; der har man mulighed for omskoling.
Det er jo ofte det, der er et flaskehalsproblem, et strukturproblem, i forhold til ledigheden, at der er behov
for en indsats
Bare inden for mit fagområde findes der næsten 70 forskellige uddannelser, og selv om man er svejser, kan der være mange forskellige teknikker, der gør, at man skal have 3, 4, 5, 6 ugers kursus, så man kan klare en anden opgave.
Det er der ikke penge til i dag, og det er det, jeg synes er galt.
Det er jo ikke nødvendigvis sikkert, at man lige kan finde en arbejdsgiver, der vil sige: Ja, jeg kan godt ansætte dig bagefter.
Men det var jo bedre at komme i gang med indsatsen og så give folk de værktøjer og få dem i gang med omskoling i stedet for bare at give dem passiv forsørgelse.
Det er det, jeg synes ikke er nok i forhold til aktstykket og »Flere i arbejde«.
Men hvis statsministeren ikke engang er i stand til at sige, hvad effekten er ½ år efter, at det er trådt i kraft, må jeg jo konkludere, at det er, fordi der ingen effekt er af aktstykket.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-30:
Det vil nu nok være en letsindig konklusion, og den må i alle tilfælde stå for hr. Bjarne Laustsens egen regning.
Jeg vil godt sige, at jeg tror, jeg er lige så stærkt optaget af, som hr. Bjarne Laustsen er, at man, hvis medarbejdere kommer ud for en sådan situation, f.eks. hvis vi taler om en større virksomhed på en egn, hvor man er nødt til at foretage afskedigelser i større omfang, så får sat ind i tide for at hjælpe de pågældende i et nyt job, at man ikke venter, til alle står på gaden så at sige.
Det tror jeg også vi var inde på sidste onsdag.
Det synes jeg er noget utrolig væsentligt.
Jeg må sige, at jeg ikke er i besiddelse af et totalt billede af, hvordan disse ordninger virker.
Men jeg har fået leveret nogle eksempler fra Beskæftigelsesministeriet, hvor jeg f.eks. kunne nævne Stålvalseværket i Frederiksværk som et eksempel på en stor virksomhed, hvor der er foretaget afskedigelser i større omfang.
Den 1. juli 2002 afskedigede Stålvalseværket 824 medarbejdere.
De holdt løbende op i perioden 1. august til 1. januar 2003.
Arbejdsformidlingen gik så ind i et tæt samarbejde med kommunerne, de faglige organisationer, a-kasserne og uddannelsesinstitutioner.
Derudover blev der nedsat en særlig såkaldt task force bestående af fire sjællandske arbejdsformidlingsregioner.
Har det så virket?
Status pr. 29. april er, at ud af de 824 medarbejdere, der blev afskediget, er 222 stadig ledige.
Det vil altså sige, at lige godt 600 medarbejdere faktisk er kommet i arbejde på den ene eller på den anden måde, måske ved hjælp af den indsats her.
Det er stadig væk ulykkeligt, lad os understrege det, at 222 stadig går ledige, men det er dog alligevel et flot resultat, at over 600 er kommet i arbejde, og det bør vi i hvert fald glæde os over.
Bjarne Laustsen (S), 2003-04-30:
Jeg er fuldstændig enig med statsministeren.
Jeg glæder mig også hver gang, det lykkes nogen at komme i arbejde.
Det var jo en meget ulykkelig situation, at en af Danmarks store, gamle industrivirksomheder måtte lukke ned.
Heldigvis er der kommet nye aktiviteter, det er jo også en af forklaringerne på det.
Nogle er kommet tilbage til deres gamle job.
Hvis man spørger folk, der bliver arbejdsløse, hvad de kunne tænke sig, er svaret: Jeg kunne tænke mig at komme tilbage til mit gamle job.
Og så må man sige til folk, at f.eks. tekstilindustrien stort set ikke eksisterer mere i Danmark, værftindustrien stort set heller ikke.
Jamen hvad skal vi så finde på?
Så tænker folk, at de kan komme til at få et lignende job, men det er der måske heller ikke, det er måske blevet outsourcet eller flyttet til udlandet.
Nu er situationen i Frederiksværk jo den, at man inden for 60 km har en kæmpestor by med et helt andet arbejdsmarked, hvor situationen i Nordjylland er helt anderledes, og derfor har vi jo hundredvis af folk, der røg ud fra Ørskov i sidste omgang, der ikke har fået hjælp af det aktstykke.
Det, der er interessant, er, om man kunne hjælpe de folk til at komme i gang med noget andet.
De har altså ikke fået hjælp, heller ikke efter statsministerens egne papirer.
Det er det, jeg synes vi burde se om vi ikke kunne hjælpe hinanden med, så de også kunne få noget hjælp deroppe.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-30:
Det er også en konklusion, der må stå for hr. Bjarne Laustsens egen regning.
Når jeg ikke nævner det, er det, fordi jeg ikke har fået leveret det eksempel.
Det kunne være, at jeg også kunne få det.
Jeg deler fuldstændig hr. Bjarne Laustsens opfattelse, at også i en sådan situation som den med Ørskov, som jo er en stor arbejdsplads i området, må man gøre sit yderste for at sikre, at de, der kommer ud for en afskedigelse, hurtigst muligt kan komme over i en anden beskæftigelse. For det er jo rigtigt, som hr. Bjarne Laustsen beskriver det, at man ikke altid kan regne med at få det inden for det samme faglige område, og så må der virkelig sættes ekstra ressourcer ind på at få folk omskolet, så de er i stand til at kunne skaffe et job et andet sted.
Jeg tror, jeg må sige, at hvis der skal gives et fuldt dækkende billede med et repræsentativt antal af store virksomheder, der er kommet ud for det her,
vil hr. Bjarne Laustsen være nødt til at stille et skriftligt spørgsmål, hvor vi så vil kunne indhente en række eksempler og give et mere dækkende billede.
Men jeg har med det eksempel, jeg har nævnt her, forsøgt at illustrere, at det i hvert fald godt ved en aktiv indsats kan lade sig gøre, men selvfølgelig har hr. Bjarne Laustsen ret i, at der er forskel på et nordsjællandsk arbejdsmarked og et arbejdsmarked i f.eks. Vestjylland eller Nordjylland.
Bjarne Laustsen (S), 2003-04-30:
Den del af svaret skal jeg selvfølgelig takke for.
Og det er også o.k., at man kan spørge fagministeren om mere specifikke ting.
Når jeg spurgte til effekten, var det selvfølgelig, fordi jeg regnede med, at jeg kunne få svaret af statsministeren i dag.
Men det er o.k., jeg skal nok spørge på anden vis.
Jeg er helt enig med statsministeren i, at som forligspartner vil vi selvfølgelig også følge det her område tæt med henblik på en evaluering af reglerne.
Jeg kan bare se af det aktstykke med den binding, der er, nemlig at en anden arbejdsgiver skal ansætte den pågældende, at det er en hindring i forhold til, hvordan reglerne har været tidligere.
Der er strammere bindinger på det i det her aktstykke, det, der er puttet ind i »Flere i arbejde«, i forhold til, hvordan det har været tidligere.
Men der er jo kommet nye boller på suppen, efter at regeringen og Venstre og De Konservative har fået magten i Danmark.
Der er altså sket et kursskifte.