runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kristensen (DF), 2006-01-17:
Jo, men altså Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti er jo slet, slet ikke enige, når vi taler integrationspolitik, flygtningepolitik.
Vi er i hver sin lejr, så vi kan jo aldrig blive enige om, hvorvidt starthjælpen er urimelig eller retfærdig.
Jeg kan kun kort og godt sige, at Dansk Folkeparti synes, starthjælpen er retfærdig, og vi ønsker ikke at ændre på den.
Morten Østergaard (RV), 2006-01-17:
Især i forhold til det sidste kunne det jo være interessant at få et svar på spørgsmålet, som egentlig var af mere teknisk karakter.
Er det ikke rigtigt, at med indførelsen af starthjælpen gjorde man sådan set det, at man gjorde skellet større, end det var, før man indførte starthjælpen?
Der må vi vel kunne se hinanden i øjnene og erkende, at det gjorde man sådan set.
Det kan såmænd være gode danske statsborgere, hvis forfædre har kæmpet ved Dybbøl Banke for den sags skyld.
Og derfor er det jo sådan set ikke helt rigtigt, hvad fru Pia Kristensen siger.
Det samme gælder jo også de nye regler, der bliver indført på kontanthjælpsområdet, 300-timersreglen, som får samme effekt.
Men det, jeg kan forstå på den argumentation, som fru Pia Kristensen bruger, er, at hvis der er tale om folk af anden etnisk herkomst, fremmede, som er kommet hertil fra udlandet, så er det o.k., at der er ulighed, og dermed kan man sige, at det bliver sådan en slags særlige sæt briller, der bruges over for fremmede, når man snakker om den sociale politik, som Dansk Folkeparti fører.
Kan ordføreren bekræfte det?
Pia Kristensen (DF), 2006-01-17:
Jeg kan kun sige, at vi støtter starthjælpen, og at det ikke er vores hensigt og agt at lægge stemmer til, at den f.eks. skal afskaffes.
Vi mener, at den starthjælp er kommet for at blive, og vi synes kun, det er rimeligt, at når fremmede statsborgere kommer hertil, kan de ikke direkte få adgang til de ydelser, som en statsborger, der f.eks. har boet her i 40 eller 50 år, får.
Jeg synes, de nye danskere, vi får ind, skal være glade for at komme til et land, hvor der er fred og ro, hvor de kan få en bolig, hvor der er en social indsats for dem, og hvor de også kan få en ydelse, så de kan leve en anstændig tilværelse.
Med hensyn til uligheden kan jeg kun gentage, at der er ulighed i det danske samfund.
Der er forskel mellem høj og lav, rig og fattig.
Det har der altid været.
Det var der også for 100 år siden, og det vil der blive ved med at være.
Den kan ikke udlignes, men vi skal sikre, at skellet ikke bliver større mellem rig og fattig.
Morten Østergaard (RV), 2006-01-17:
Jeg vil gerne rose Dansk Folkepartis ordfører for at have bragt debatten tilbage på sporet.
Efter at Venstre og Konservative gennem et stykke tid har forsøgt at gøre det til en skattedebat, har vi nu fået uligheden frem, og det synes jeg der er grund til at rose Dansk Folkepartis ordfører for.
Så vil jeg også gerne rose ordføreren for at anerkende, at der er ulighedsproblemer i Danmark, at der er en ulighed, som vi bør gøre noget ved.
Der kan jo være det, som fremtrædende medlemmer af både regeringen og forskellige partier indimellem kalder den dynamiske ulighed, altså den, der opstår, når nogle bliver lidt rigere osv., men der er også den strukturelle ulighed, og der har Dansk Folkeparti jo lagt stemmer til et par initiativer, der trækker i den retning.
Jeg tænker her især på starthjælpen, hvor man må sige, at der gør man jo det, at man simpelt hen tager en gruppe og siger: I skal klare jer for mindre end det eksistensgrundlag, vi i øvrigt generelt regner med her i samfundet; I skal klare jer for mindre; I skal være mindre lige; I udsættes for ulighed, helt strukturelt regelgennemført; pyt med internationale konventioner og andet godt, I skal have det ringere end alle andre, fordi I er kommet senere hertil end alle andre.
Pia Kristensen (DF), 2006-01-17:
Nu er jeg jo ikke boligordfører med kendskab til reglerne på det område.
Men ét er sikkert: Boligerne er da for dyre.
Det ved vi jo.
Det kan vi jo se i København med et ungt ægtepar eller en enlig mor, der skal have en bolig.
En, jeg talte med for ikke så længe siden, skulle give 5.000 kr. om måneden i husleje.
Men jeg synes egentlig, at fru Lissa Mathiasen skal stille det spørgsmål til socialministeren, som faktisk har været inde på det i sit oplæg tidligere på dagen, men der var fru Lissa Mathiasen jo desværre ikke til stede.
Så vil jeg sige til fru Lissa Mathiasen: Jo, Dansk Folkeparti har en politik på området, også når det gælder området for socialt udsatte.
Jeg vil sige, at vi jo også taler med organisationerne.
Jeg er også ude på gaderne og tale med hjemløse.
Og når jeg taler med hjemløse eksempelvis og de siger til mig, at der skal så mange indsatser til, men at de ikke engang selv ved, hvordan de skal flettes sammen, så må vi da have nogle eksperter til at fortælle os: Sådan og sådan skal I gøre inde i Folketinget, kære venner.
Lissa Mathiasen (S), 2006-01-17:
Det er jo en tør konstatering, der er til at tage og føle på.
Så vil jeg godt høre: Hvad vil man så fra Dansk Folkepartis side gøre, når vi kan konstatere rundtom i kommunerne, at flere og flere familier med børn bliver sat ud af deres bolig, fordi de simpelt hen ikke er i stand til at betale huslejen?
Det her kommer til at give børnene nogle knæk, som formentlig vil følge dem for livet.
Hvad vil man fra Dansk Folkepartis side gøre for at sikre, at de børn ikke kommer ud for de her problemer fremover?
Det er jo ikke, fordi folk ikke gerne vil i arbejde, det er mennesker, som af helt andre årsager ikke er i stand til at tage arbejde.
Hvad vil man gøre for at forhindre, at flere og flere familier bliver sat ud af deres bolig?
Pia Kristensen (DF), 2006-01-17:
Man kan jo ikke pille tre grupper af udsatte ud, for de socialt udsatte er mangfoldige.
De er jo ikke ens.
De er da en spraglet flok.
Det er da individuelle, helhedsorienterede handlinger, der skal til hos hvert enkelt menneske.
Men det, jeg forventer af det møde, er selvfølgelig at få ideer fra de mennesker, der sidder i de 51 organisationer.
Det er mennesker, der er fagligt dygtige, og som i deres daglige gøren og laden beskæftiger sig med prostituerede, med alkoholikere, med narkomaner, med sindslidende, og jeg kunne nævne mange andre grupper.
Hvis vi ikke skulle få ideer fra dem, som er fagpersonalet, hvor i alverden skulle vi så få gode ideer fra?
Jeg kan da godt begynde at komme med forslag til nogle ideer, men hvorfor skulle jeg gøre det?
Hvorfor skulle jeg ikke hellere afvente resultatet af det møde med alle eksperterne, før jeg tager stilling til, hvad der er godt, og hvad der skal prioriteres?
Det ville dog være det fornuftigste.
Lissa Mathiasen (S), 2006-01-17:
Jeg vil egentlig godt tilbage til det svar, som fru Pia Kristensen gav før, om det møde, socialministeren skal have med de udsatte gruppers organisationer.
Jeg kan forstå, at fru Pia Kristensen ser frem til, at det møde bliver afholdt.
I den forbindelse vil jeg godt høre: Hvad har man af ønsker, forventninger og krav fra Dansk Folkepartis side, i forhold til hvad der skal komme ud af mødet?
Man må vel selv have en mening om, hvad der skal ske, uligheden er jo åbenbar, og det ligger også i de henvendelser, man har fået.
Derfor vil jeg helt konkret spørge: Kunne man fra Dansk Folkepartis side ikke bare nævne tre områder, hvor man vil sige, at det her vil man godt have gjort anderledes?
Pia Kristensen (DF), 2006-01-17:
Jeg synes da egentlig, det er flatterende, at Enhedslistens ordfører tillægger Dansk Folkeparti så stor magt.
Jeg kan kun sige til det spørgsmål, hr. Frank Aaen stillede mig, at jeg jo ikke kan vide, hvad statsministeren tænker, og hvad statsministeren agter at gøre.
Så jeg synes ærlig talt, hr. Frank Aaen skulle stille spørgsmålet til statsministeren her senere i dag.
Frank Aaen (EL), 2006-01-17:
Men jeg stillede jo det spørgsmål, som jeg ikke fik noget svar på, om fru Pia Kristensen tror, at regeringen vil skifte parlamentarisk grundlag og gennemføre en forringelse i efterlønnen sammen med Socialdemokratiet uden om Dansk Folkeparti.
Tror fru Pia Kristensen, at der kunne vedtages noget om efterlønnen uden Dansk Folkepartis deltagelse?
Når det er et interessant spørgsmål, er det jo, fordi Dansk Folkepartis ordfører tidligere sagde, at det er deres ønske, at der ikke skal pilles ved efterlønnen.
Og hvis man har et ønske om, at der ikke skal pilles ved noget, og man er sikker på at være med i en aftale, hvor man kan sige, at det vil man ikke være med til, fordi man har vetoret, hvorfor har Dansk Folkeparti så allerede på forhånd accepteret, at der skal pilles ved efterlønnen, når man påstår, at man ikke synes om det?
Pia Kristensen (DF), 2006-01-17:
Jeg kan da svare på det sidste først.
Jeg tror bestemt, at en regering er interesseret i, når man skal lave en velfærdsreform, at få så bredt et forlig som overhovedet muligt.
Det er egentlig svaret ganske kort på det.
Så vender vi tilbage til efterlønnen igen.
Jeg synes, jeg har svaret utrolig mange gange til både hr. Villy Søvndal, hr. Ole Sohn, hr. Frank Aaen og også hr. Arbo-Bæhr.
Det undrer mig lidt, for Enhedslistens ordførere plejer normalt ikke at være idéfattige, når det drejer sig om at stille mange nye spørgsmål.
Men jeg kan kun gentage, hvad jeg har sagt tidligere: Vi kan frygte, at der vil blive pillet ved efterlønnen, og derfor har vi fremlagt et forslag, som vi vil gå til forhandlinger med, hvis der skal forhandles om en ændring af efterlønnen.
Og så synes jeg faktisk ikke, jeg kan sige det tydeligere.
Frank Aaen (EL), 2006-01-17:
Jeg vil godt tilbage til efterlønnen.
Det er jo altid grimt at blive grebet i løftebrud.
Det udtrykte en partileder meget stærkt tilbage i december 1998 om Nyrup Rasmussen: Man kan konstatere en kynisk holdning hos statsministeren, når han mindre end 8 måneder efter folketingsvalget forringer efterlønnen stik mod alle løfter.
Det er jo stærkt sagt.
Og så kan jeg godt forstå, at det er lidt stærkt at skulle besvare spørgsmål om, at fru Pia Kjærsgaard for en måned siden sagde, at der ikke skal pilles ved efterlønnen, når der så kommer det her forslag om at pille ved efterlønnen.
Det er jo ret voldsomt.
Og jeg ved ikke, hvilke ord man skal betegne det med.
Jeg har så forstået, at Dansk Folkepartis undskyldning er, at uden at Dansk Folkeparti havde taget initiativet til at forringe efterlønnen, var det gået endnu værre i et samarbejde mellem regeringen og Socialdemokratiet.
Så er mit spørgsmål: Tror fru Pia Kristensen virkelig, at regeringen er på vej til at skifte parlamentarisk grundlag og vil gennemføre en velfærdsreform – som man kalder det, når man skal forringe noget – uden om Dansk Folkeparti?
Anne Baastrup (SF), 2006-01-17:
Jeg spørger: Er det virkelig tilstrækkeligt for at opfylde Dansk Folkepartis socialpolitik, at ministeren tager et møde, og at Dansk Folkeparti i dag kan konstatere, at hverken Venstre eller Konservative mener, der er ulighed i det danske samfund?
Er det Dansk Folkepartis opfattelse?
Er Dansk Folkeparti enig med Venstre i, at der ingen ulighed er i samfundet?
Er Dansk Folkeparti enig med statsministeren, enig med socialministeren og tilfreds, på trods af at en stor del af de her organisationer, som beskæftiger sig med de dårligst stillede, konstaterer, at de har fået det dårligere?
Fru Pia Kristensen er fuldstændig ligeglad.
Hun er jo enig med Venstre, enig med statsministeren.
Der er ingen ulighed i det danske samfund; de, der påstår det, tager fejl.
Hvad mener fru Pia Kristensen?
Er der ulighed i det danske samfund?
Ja eller Nej.
Ole Sohn (SF), 2006-01-17:
Det sidste gør det da endnu mere grotesk, at man løber fra det, man har sagt krystalklart både fra Folketingets talerstol og til de offentlige medier, nemlig at man ikke vil ændre efterlønsordningen.
Regeringen er faktisk ikke kommet med et forslag.
Statsministeren sagde på et tidspunkt, da han var leder af det største oppositionsparti, at det ikke blev under en borgerligt ledet regering med ham som statsminister, efterlønsordningen blev ændret, så jeg kan da slet ikke forestille mig, at statsministeren kommer med et forslag, som også vil være løftebrud.
Derfor er det meget interessante spørgsmål: Når der nu ikke engang er noget forslag om at ændre efterlønsordningen, hvad er så grunden til, at Dansk Folkeparti har fundet det nødvendigt at spille selvstændigt ud, uden at nogen har bedt dem om det?
Lotte Bundsgaard (S), 2006-01-17:
Jeg vil gerne endnu en gang gentage, at danskerne betaler mere i skat nu, end da den nuværende regering tiltrådte, at skattetrykket er steget under den nuværende regering, som også skatteministeren klart og tydeligt siger det i Børsen den 16. januar.
Jeg vil også gerne sige, at vi ikke mener, danskerne skal betale mere i skat.
Helt ærligt, vi har et overskud i år på 80 mia. kr.
Danskerne betaler rigtig meget i skat.
Vi mener ikke, der er behov for skattestigninger.
Men det, vi har givet os selv lov til, er i løbet af 3 uger at se, om vi kan finde nogle løsninger på de problemer, vi ser med regeringens skattestop.
Man kan sige, at vi har en statsminister, som vil vente 3 år, før han vil komme med bud på, hvilke velfærdsreformer der skal til.
Socialdemokraterne giver sig selv lov til at bruge 3 uger på at have en intern diskussion om det.
Det kan godt være, Venstre mener, at det er i orden, at statsministeren bruger 3 år på at finde ud af, hvad han skal mene om velfærdsreformen, men så må man også mene, at det er i orden, at vi bruger 3 uger på at konkretisere: Hvad er det for nogle ting?
Hvordan kunne man eventuelt komme de problemer, der er, i møde?
Men jeg vil gerne sige det klart og tydeligt endnu en gang: Vi mener ikke, der er behov for skattestigninger i Danmark.
Irene Simonsen (V), 2006-01-17:
Jeg synes, jeg har brug for en afklaring nu af, hvad det egentlig er, Socialdemokratiet mener, og hvad det er, fru Lotte Bundsgaard egentlig står og siger her, for jeg hører fru Lotte Bundsgaard sige: Der skal ikke være skattestigninger – men i hånden har hun en masse forslag, som koster penge.
Samtidig har vi nu haft sådan lidt et skift fra Socialdemokratiets side: Først vil man adoptere skattestoppet, og så vil man ikke adoptere skattestoppet.
Nu vil jeg så gerne først og fremmest høre: Vil man egentlig adoptere regeringens skattestop, når man nu ikke vil være med til skattestigninger?
For vi har jo hørt fru Lotte Bundsgaard sige, at denne regering ikke har sat en eneste krone mere på i form af skattestigninger.
Er det det, Socialdemokratiet vil?
Vil de adoptere vores skattestop?
Lotte Bundsgaard (S), 2006-01-17:
Jeg vil godt gentage endnu en gang, at vi ikke mener, der er behov for at hæve skatterne.
Vi mener ligesom skatteministeren, at danskerne betaler rigtig, rigtig meget i skat.
Vi er enige med skatteministeren i, at skattetrykket er steget under den nuværende regering.
Men når fru Tina Nedergaard siger, at det mest relevante i ulighedsdebatten i Danmark er, hvordan og hvorledes skatten bliver skruet sammen, så må jeg sige, at det siger en lille smule om partiet Venstre.
Vi hører i dag Rådet for Socialt Udsatte og de organisationer, der arbejder med dem, der har det allersværest i Danmark, samstemmende sige, at de, der har det allersværest i Danmark, har fået det dårligere.
De siger, at der er mennesker, som har svært ved at få økonomien til at hænge sammen, mennesker, som har svært ved at få penge til at gå til tandlæge, mennesker, som ikke kan komme ind på arbejdsmarkedet igen.
Jeg tror faktisk, der er mange, der sidder lige nu og overværer den her debat, som havde håbet på, at vi herinde var vores ansvar bevidst og i fællesskab fik diskuteret os frem til, hvordan vi kommer både den økonomiske og den nye ulighed til livs.
Men desværre går Venstre mere op i at få mig til ti gange i træk at sige, at vi ikke vil hæve skatterne, end i at komme med forslag til, hvordan vi bekæmper den ulighed, der er i Danmark.
Tina Nedergaard (V), 2006-01-17:
Regeringen er jo lykkedes med at gennemføre et meget effektivt skattestop, og det bifalder vi kraftigt i Venstre.
Er det så ikke forhøjede skatter?
Det er meget relevant for en ulighedsdebat, fordi øgede skatter, øgede afgifter også rammer lavindkomstgrupperne.
De rammer den lille familie, som måske har vanskeligt ved i dagligdagen at få det hele til at løbe rundt.
Vil fru Lotte Bundsgaard ikke være sød at bekræfte, at målsætningen for den socialdemokratiske skattepolitik er nøjagtig den samme, som den altid har været, nemlig at sætte skatterne op, nøjagtig som SF også ønsker det?
Lotte Bundsgaard (S), 2006-01-17:
Nej, det er vi ikke.
Vi mener ikke, der er behov for stigende boligskatter i Danmark.
Vi mener, det er noget andet, der skal til: Vi mener, vi skal bygge langt flere boliger i Danmark; vi mener, at de, der bor alment, skal have del i alle de penge, de har sparet op.
I stedet for at bruge lejernes penge på ting, som kommer alle os skatteydere til gode, skal de gå til lejerne selv, så vi på den måde både sikrer, at der kommer flere boliger, og sikrer, at lejerne også får del i den værditilvækst, der er i samfundet.
Så kort fortalt kan jeg sige: Nej, vi mener ikke, at boligskatterne skal stige.
Tina Nedergaard (V), 2006-01-17:
Grunden til, at skattetrykket stiger, er, at det er en følge af, at vi har en kraftig vækst i det danske samfund, og når folk har mange penge mellem hænderne, så køber de ting, og da vi har en fastholdt momssats, så kommer der flere penge i statskassen.
Sådan er det.
Og så er det jo virkelig behageligt, at vi har en regering, som fastholder en strategi om, at vi nedbringer det offentliges gæld, således at vi også har råd til velfærden i fremtiden.
Men når nu det er sat på plads, så vil jeg gerne spørge til, hvordan Socialdemokraterne ser på SF’s skattepolitik.
Så jeg skal bare høre, om Socialdemokraterne er af den opfattelse, at man kan støtte SF’s skattepolitik.
Lotte Bundsgaard (S), 2006-01-17:
Jeg vil sige, at nu vil fru Charlotte Dyremose høre det samme, som jeg har sagt mange gange oppe fra den her talerstol, men den her gang vil jeg faktisk gerne have lov til at citere landets skatteminister.
Landets skatteminister siger nemlig i Børsen den 16. januar: Det er selvfølgelig ikke et ret godt signal, at skattetrykket stiger.
Vi mener faktisk, at danskerne betaler nok i skat.
Vi mener ikke, der er behov for at hæve boligskatten.
Vi er enige med skatteministeren i, at det er et signal, der i hvert fald siger noget, at skattetrykket er steget under den nuværende regering.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-01-17:
Jamen det forstår jeg så som en klar opbakning til regeringens linje, hvor man netop gør en indsats for at hjælpe de svageste ud af deres problemer med behandlingsgarantier med støtte-kontakt-personer og med den slags.
Så håber jeg, fru Lotte Bundsgaard netop vil gå videre til oppositionens nye leder, hr. Villy Søvndal, med det budskab, for det er åbenbart ikke gået ind dér.
Til gengæld mener hr. Villy Søvndal så at kunne få Socialdemokraterne med på at hæve boligskatterne betydeligt.
Og nu vil jeg godt høre igen, og jeg skal ikke anklage Socialdemokraterne for papegøjesnak, for det er sjældent, vi har fået et tydeligt svar på, præcis hvad man vil over en længere periode på boligskatterne
: Er fru Lotte Bundsgaard med på det, som hr. Villy Søvndal i dag er ude med på ritzau, nemlig at man altså skal hæve boligskatterne – vi forstår også, at man ønsker at hæve de grønne afgifter og i det hele taget gennemføre væsentlige skattestigninger – eller er det bare fuldstændig tom snak, når hr. Villy Søvndal taler om, hvad han tror der kan ske, hvis der skulle komme en ny regering til?
Lotte Bundsgaard (S), 2006-01-17:
Vi ved jo f.eks., at der blandt dem, der tilhører matchgruppe 5 blandt kontanthjælpsmodtagerne, er mennesker, der har det rigtig, rigtig dårligt.
Deres problemer løses jo ikke blot ved, at man sender dem en check.
Jeg er sikker på, at der er nogle af dem, der har det økonomisk meget, meget svært, men det, de har brug for, er, at den her regering lægger en anden kurs over for dem.
Det er helt andre ting, der skal til for at hjælpe de allersvageste i det her samfund.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-01-17:
Man kan i hvert fald ikke anklage Socialdemokratiet for papegøjesnak.
Det er sjældent, det er det samme, der bliver sagt to gange fra den kant.
Nu hører vi jo også fru Lotte Bundsgaard tale om det store problem med ulighed, men så vil jeg bare gerne høre, om fru Lotte Bundsgaard så er uenig med sin partiformand, der i Ugebrevet A4 den 5. september sagde: Jeg vil ikke gøre det til et selvstændigt problem, at nogen bliver rigere – og længere nede sagde hun: Man løser ikke ulighedsproblemerne ved at give alle kontanthjælpsmodtagere flere penge.
Hans Andersen (V), 2006-01-17:
Ud over den række af tiltag, som hr. Villy Søvndal selv nævnte, så er det jo lokalt ude i de enkelte kommuner, man nu med kommunalreformen får ansvaret for at tage fat i disse mennesker.
Næ, det er et ansvar, som kommunen skal påtage sig: at hjælpe disse mennesker til en bedre tilværelse, give dem den nødvendige hjælp, således at de også får et værdigt liv med muligheder for at udnytte deres ressourcer.
Det kan være, det ikke er mange ressourcer, men vi skal bygge på de ressourcer, de har, med det mål, med det sigte for øje, at de, der overhovedet kan arbejde, også kommer i arbejde.
Villy Søvndal (SF), 2006-01-17:
Men Rådet for Socialt Udsatte taler i det her referat ikke om støtte-kontakt-personer eller alkoholbehandling.
De taler om fattigdom.
Det, de taler om, er mennesker, der på grund af fattigdom bliver tvunget ud af deres bolig, der derfor ikke kan søge arbejde, og som ikke har råd til at gå til tandlæge, hvorfor de ikke kan vedligeholde almindelig hygiejne.
Det gjorde de også i 2004, det gjorde de også i 2003.
I dag diskuterer vi ulighed.
Jeg beder ikke om et svar på, hvad man har lavet med alkoholbehandling eller narkobehandling eller støtte-kontakt-personer eller anbringelsesreform for unge; jeg beder om et svar på, hvad man stiller op med den nye, påtrængende fattigdom, man selv har skabt.
Hans Andersen (V), 2006-01-17:
Rådet for Socialt Udsatte kommer med en rapport årligt, og hvis man kigger på de forskellige forslag, der er stillet af Rådet for Socialt Udsatte gennem de sidste par år, så vil man også kunne notere sig, at en række af de forslag jo er gennemført eller er ved at blive gennemført.
Jeg vil bare nævne, at støtte- og kontaktpersonordningen, som Rådet for Socialt Udsatte har nævnt som et vigtigt tiltag over for de udsatte, nu er på vej til at blive gennemført.
Så regeringen, Venstre, lytter absolut til Rådet for Socialt Udsatte.
Villy Søvndal (SF), 2006-01-17:
Venstres kneb i den her debat, både hr. Hans Andersens og statsministerens, er sådan med næsten tryglende øjne at henholde sig til, at der ikke er materiale, der er nyere end fra 2003, og derfor kan vi heldigvis ikke diskutere.
Jo, vi kan!
Jeg vil bare citere ganske kort fra rapportens side 17: »Derfor står den enkeltes private økonomi som et helt fundamentalt problem.
Den ringe økonomi forhindrer personen i at leje en bolig, og det forhindrer igen, at han/hun kan passe et almindeligt arbejde.
Samtidig går det ud over den almindelige hygiejne, fordi bl.a. tandpleje må vælges fra.«
Hvad siger hr. Hans Andersen til det autoritative udsagn fra det organ, regeringen selv har nedsat?
Hans Andersen (V), 2006-01-17:
Jeg mener, at hr. Carsten Hansen blander skattelettelser og uddannelser sammen, at de er hinandens modsætninger, er jeg absolut ikke enig i.
Forudsætningen for i den grad at bruge flere penge på uddannelse er jo, at der er vækst i det danske samfund, at der kommer nogle skatteindtægter.
De skattelettelser, der blev gennemført for et par år tilbage, har jo i den grad bidraget til, at der er gang i hjulene og dermed også mulighed for at bruge flere penge på uddannelse.
Det synes jeg er positivt; det tror jeg vi kan mødes om.