Ulla Tørnæs (V), 2002-02-28:
Jeg bemærker, at spørgerne refererer til dramatiske besparelser i uddannelser, der især henvender sig til unge og voksne, der kommer fra uddannelsesuvante miljøer, og i de korte uddannelser, der henvender sig til kortuddannede.
Jeg vil gerne her gøre opmærksom på, at aftalen om finansloven for 2002 mellem regeringen og Dansk Folkeparti indebærer, at alle nye procentbesparelser bortfalder for alle uddannelser, bortset fra uddannelser finansieret af AUF'en.
Jeg kan derfor ikke genkende billedet på dramatiske besparelser på dette uddannelsesområde.
De øvrige initiativer på finansloven, det gælder nedlæggelse af den fri ungdomsuddannelse, kommunalisering af daghøjskolen m.v., er målrettede omprioriteringer, der skal understøtte regeringens politik om, at flere får en kompetencegivende uddannelse hurtigere.
Regeringen har stillet forslag om, at den fri ungdomsuddannelse skal afvikles.
Under valgkampen tilkendegav vi, at vi planlagde indgreb i denne uddannelse.
Det fremgår af PLS Consult's evalueringsrapport om den fri ungdomsuddannelse, at eleverne i mange tilfælde efter at have afsluttet eller afbrudt den fri ungdomsuddannelse går i gang med en ordinær kompetencegivende uddannelse.
Vi har også stillet forslag om at ophæve bekendtgørelsen
om de uddannelses- og jobkvalificerende forløb, også kaldet UJF-forløb, for dels er der nu en række andre tilbud til denne gruppe unge, der kan dække de samme behov, og dels vil kommunerne og AF fortsat kunne rekvirere denne type forløb ved skolerne, men uden at staten bliver inddraget som mellemled i processen. Der er uden tvivl en lang række elever, der har haft fornøjelse af den fri ungdomssuddannelse og ikke mindst af et UJF-forløb.
Men det ændrer ikke ved det billede, at der i forhold til gruppen af unge, der har svært ved at finde sig en plads i de ordinære uddannelser, er sket en knopskydning
af uddannelsestilbud uden en overordnet plan og indholdsmæssig kvalitetssikring
Det har bidraget til at skabe overlap og uklarhed og mangel på gennemsigtighed for såvel vejledere som for de unge og deres forældre.
Med forslaget bidrager vi til en forenkling af de uddannelsestilbud, der retter sig mod de unge, og det sker vel at mærke uden at lade de unge i stikken, der ikke umiddelbart har forudsætninger for at gennemføre en ordinær uddannelse.
Til dem vil der fortsat være tilstrækkelig med gode og fremadrettede tilbud i uddannelsessystemet.
Her kan jeg fremhæve de individuelle og fleksible grundforløb, der giver eleverne mulighed for at lave deres egen uddannelsesplan, hvor de f.eks. kan bruge længere tid på de fag, de har sværere ved.
Der er desuden indført delkompetenceforløb i de ordinære erhvervsuddannelser.
De giver mulighed for, at de unge, som ikke har forudsætninger for at klare en fuld erhvervsuddannelse, kan få tilbud om at gennemføre og få dokumentation i form af delkompetencebevis for de dele af erhvervsuddannelsen, de kan klare.
Samtidig får de også mulighed for at vende tilbage og genoptage deres erhvervsuddannelse på et senere tidspunkt, hvis lysten og kræfterne er der.
Den mulighed vil kunne bruges meget mere målrettet end hidtil.
Social- og sundhedsuddannelserne, herunder pædagogisk grunduddannelse, er fornyet inden for det sidste år.
SoSu og PGU har hermed fået en tilsvarende rummelighed som erhvervsuddannelserne.
Erhvervsgrunduddannelsen er et individuelt, fleksibelt tilbud for den gruppe unge, der har brug for en mindre boglig tilgang direkte rettet mod job.
EGU-forløb er individuelt sammensatte vekseluddannelsesforløb, som i modsætning til den fri ungdomsuddannelse giver deltagerne en egentlig erhvervskompetence.
Rammerne er lige så åbne som i den fri ungdomsuddannelse, men der ligger altså en kompetence for enden af forløbet.
Jeg vil også gerne understrege, at produktionsskolerne fortsat skal være med til at løse den vigtige opgave, det er at uddanne og kvalificere unge til ordinære uddannelsesforløb eller til beskæftigelse.
Her lykkedes det jo at motivere en stor del af de unge, som har det allersværest i de ordinære uddannelser, til at tage fat enten i et job eller i en ordinær uddannelse.
Det er ikke mindst glædeligt at se, at der er en stigende andel af eleverne, der efter produktionsskolen søger ordinær uddannelse.
Endvidere fortsætter træningsskolernes arbejdsmarkedsuddannelse, som er kompetencegivende AMU-uddannelser særlig tilrettelagt for unge med sociale problemer.
TAMU-forløb udbydes på Træningsskolen for Unge.
Skolen har afdelinger rundt i hele landet.
Regeringen er på baggrund af dette overbevist om, at de unge vil vide at finde vej til beskæftigelse eller ordinære uddannelsesforløb, når den fri ungdomsuddannelse ikke er der mere.
Der er jo en bred vifte af tilbud i form af erhvervsuddannelser, SoSu-uddannelser, landbrugsuddannelser m.fl. til rådighed.
Og jeg vil gerne i den forbindelse understrege, at jeg lægger overordentlig stor vægt på, at så mange som muligt får en kompetencegivende uddannelse i dag, hvor kravene på arbejdsmarkedet ikke blot er høje, men også voksende.
For de mere bogligt talentfulde unge står de gymnasiale uddannelser der fortsat med en række tilbud.
Det gælder også tilbud om gymnasiale enkeltfag
udbudt f.eks. på VUC-centre og på erhvervsskoler
Mange unge på den fri ungdomsuddannelse har således i evalueringen tilkendegivet, at de sagtens kunne gennemføre en gymnasial uddannelse med godt resultat, men at de havde mere lyst til noget kreativt.
Jeg mener, at man med rette kan rejse spørgsmålet, hvor langt det er en samfundsinteresse at understøtte og finansiere dette i en situation med truende arbejdskraftmangel.
For regeringen er svaret enkelt: Det kan vi ikke forsvare.
Med de foreslåede ændringer er der som nævnt skabt større klarhed over uddannelsestilbuddene.
Der vil også fremover være en hel række uddannelsesveje for de unge, der kommer fra uddannelsesuvante miljøer.
Der er efter regeringens opfattelse tale om forslag og initiativer, der er i god overensstemmelse med de samfundsbehov, vi står over for.
Jeg vil også knytte nogle bemærkninger til spørgernes fokus på de kortuddannede voksne: Regeringen foreslår en reform for daghøjskolerne, idet de overføres til kommunalt regi.
Daghøjskolernes overordnede formål skal fortsat være folkeoplysende eller beskæftigelsesfremmende virksomhed.
Til gengæld vil de mange snærende regler om tilrettelæggelse af daghøjskolernes kurser blive afskaffet.
Det vil ikke forringe de uddannelsestilbud, som daghøjskolerne udbyder.
Placeringen i kommunalt regi vil tværtimod give mulighed
for, at de lokale behov for uddannelsestilbud bliver tilgodeset i langt højere grad end i dag
Det giver grundlag
for en langt mere målrettet indsats og en meget bedre ressourceudnyttelse. Jeg er sikker på, at kommunerne fortsat vil støtte de daghøjskoler, som giver undervisningstilbud af høj kvalitet, og som har gode resultater med hensyn til elevernes videre forløb, enten kompetencegivende uddannelse eller direkte i beskæftigelse.
Ser vi på finanslovforslagets konsekvenser for aktiviteten på voksenområdet for deltagerne op til erhvervsuddannelsesniveau, er der reelt tale om begrænsende effektiviseringskrav.
Ud fra en samlet ramme på næsten 2,9 mia. kr. drejer det sig om 55,6 mio. kr.
Jeg forventer, at besparelsen kan udmøntes ved hjælp af de nye økonomistyringsredskaber, som introduceres med den ændring af AUF-loven, som finansudvalget følges op af.
Regeringens lovforslag giver mulighed for en mere smidig og fleksibel økonomistyring af voksen- og efteruddannelsesindsatsen i forhold til arbejdsmarkedets behov.
Arbejdsmarkedets parter bevarer en central rolle i prioriteringen af uddannelsesbehovet inden for den afsatte bevillingsramme, og viften af økonomistyringsredskaber udvides.
Det betyder, at AUF-bestyrelsen fremover kan rådgive om, hvordan aktiviteten skal prioriteres mellem uddannelsesområderne, og om der er behov for, at aktiviteten alt i alt øges ved hjælp af medfinansiering for deltagerbetaling eller reduktion i godtgørelsesniveauet.
Regeringen skønner videre, at der vil kunne indfries besparelser på voksen- og efteruddannelse gennem en bedre ressourceudnyttelse i forbindelse med den sammentænkning af AMU- og erhvervsuddannelserne og etablering af en enstrenget institutionsstruktur for erhvervsskoler og AMU-centre som følge af ressortomlægningen på dette felt.
Ændringerne vil give mulighed for at udnytte kapaciteten i sektoren på en måde, som ikke har været prøvet før.
Regeringen vil fremme en mere effektiv ressourceudnyttelse gennem opbygningen af et enstrenget system af fagligt og økonomisk bæredygtige uddannelsesinstitutioner på området.
Regeringen vil desuden arbejde på at etablere en bedre sammenhæng og et bedre samspil mellem de forskellige uddannelsestilbud til de kortuddannede.
Hensigten er, at der for denne målgruppe skal være fleksible og attraktive uddannelsestilbud, som tager udgangspunkt i det lokale arbejdsmarkeds behov for efter- og videreuddannelse af medarbejderne. Jeg vil gerne slutte med at gentage, at regeringen lægger meget stor vægt på, at så mange som muligt får en kompetencegivende uddannelse.
Det er regeringens opfattelse, at vi med de fremsatte forslag og initiativer forenkler og målretter samt gennemfører en begrænset effektivisering af uddannelsestilbuddene til de kortuddannede voksne og unge, som dermed også vil være til gavn for borgere fra uddannelsesuvante miljøer, idet vi samtidig lægger op til at styrke de kompetencegivende uddannelsestilbud.
Forhandling