runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-03-29:
Hvis jeg formulerede mig uklart, er jeg glad for at få lejlighed til at fjerne enhver form for misforståelse.
Det, som jeg lagde vægt på og lægger vægt på, er, at hvis man er studerende et sted, hvor der er en lang række samarbejdsaftaler, så er viften af muligheder for at komme hen på et universitet, som ikke allerede er omfattet af en samarbejdsaftale, selvfølgelig mindre, end hvis man går på et universitet, som ikke har nogen samarbejdsaftaler.
Målet er ikke, at der skal være forskel på, hvor man kan komme hen.
Jeg siger bare, at hvis et dansk universitet i forvejen har en lang række samarbejdsaftaler, så er sandsynligheden rent statistisk naturligvis mindre for, at den studerende vil hen på et universitet, hvor der ikke i forvejen er en samarbejdsaftale.
Så jeg vil gerne have lov at gøre det helt klart, at det ikke er et spørgsmål om at begrænse mulighederne, det handler om at øge mulighederne.
Per Clausen (EL), 2006-03-29:
Det har jeg ingen forudsætning for at vurdere.
Men jeg vil tro, at man, da man lavede den undersøgelse, tog højde for det aspekt, som Venstres ordfører fremhæver; det tror jeg.
Det andet, jeg vil sige, er, at der jo er noget dybt besynderligt i, at vi i Danmark betaler, og det gør man også i andre vestlige lande, dyrt for medicin med henvisning til, at medicinalindustrien skal have penge til at forske, hvorefter de naturligvis forsker i produkter, som er bedst for deres økonomi.
I stedet var det måske bedre, at vi sørgede for, at det offentlige havde nogle flere penge, der kunne bruges til forskning, som vel og mærke foregik med udgangspunkt i, hvordan vi sikrede den størst mulige sundhed i Danmark.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-03-29:
Jo mere man hører hr. Per Clausen udtale sig om dette beslutningsforslag, jo mere må man også sige, at med hensyn til den frygt for og mistanke om, at det her egentlig bunder i en, synes jeg, urimelig mistænkeliggørelse af private fonde, private virksomheder og egentlig også af universiteterne og vores videninstitutioner, er det efterhånden blevet bekræftet, at det, Enhedslisten ønsker, er en klar adskillelse af private investeringer og så vores videninstitutioner.
På den baggrund kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre hr. Per Clausen om det begreb, vi kalder videndeling.
Forholder det sig virkelig således, at Enhedslisten ikke anerkender, at vores videninstitutioner bliver bedre, får ny inspiration og også en bedre sammenhæng med vores samfund ved, at der er aktører fra samfundet, som samarbejder til fælles interesse?
Per Clausen (EL), 2006-03-29:
Jeg har ikke nogen erindring om, at jeg har sagt noget mistænkeliggørende om private virksomheder.
Jeg har efter kyndig vejledning fra Venstres ordfører sagt, at private virksomheder har det primære formål at tjene penge.
Så kan man også i en privat virksomhed have nogle andre værdier, det findes der eksempler på, det skal jeg gerne vedkende mig.
Men så til det, som var hr. Per Ørum Jørgensens spørgsmål: om jeg ikke synes, at videndeling er vigtigt.
Jo, jeg synes, at videndeling er fantastisk vigtigt.
Det er derfor, jeg synes, at det er en usædvanlig dårlig idé, et flertal her i Folketinget har fået, når man vil gøre det til et succeskriterium for universiteterne, at de tager patent på ting, de udvikler.
Patent er da vistnok det stik modsatte af videndeling, ellers har jeg fuldstændig misforstået, hvad formålet er med at tage et patent.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-03-29:
Nu mener jeg, det forholder sig således, at der er et par baser med de her patenter, så der også er adgang til at få del i den viden.
Men det er så en helt anden diskussion.
Jeg synes faktisk, at jeg endnu en gang blev bekræftet i, at der er den her voldsomme forskel på, hvad regeringen ønsker, og hvad Enhedslisten ønsker.
Og det illustreres måske allerbedst ved, at det kun er en håndfuld stemmer, der egentlig vil støtte op om den her, kan man sige, tilbageskuende tankegang med hensyn til, hvordan forskningen skal udvikle sig i Danmark.
Men jeg efterlyser stadig fra Enhedslistens side konkrete eksempler, hvor man kan påvise, at her er der altså en patient, der er syg, og som kræver behandling.
Vi har hørt lidt om, at der står noget i et tidsskrift, der hedder FORSKERforum, og vi har hørt lidt om, at hr. Per Clausen har talt med studerende på Syddansk Universitet.
Det er meget fint, men hvor er de konkrete eksempler, så hr. Clausen kan overbevise os om, at det reelt står så grelt til, som kun Enhedslisten kan få øje på?
Per Clausen (EL), 2006-03-29:
Det er ganske vist ikke rigtigt, for
når vi kommer på den korte bane, om jeg så må sige, og til de mindre detaljer, som kan få ganske stor betydning, når regeringen skal have gennemført sin globaliseringsstrategi, og hvor det jo er helt indlysende, at der for nuværende ikke er noget flertal i Folketinget, der støtter den på forskningsområdet, så vil hr. Per Ørum Jørgensen forhåbentlig have stiftet bekendtskab med, at der også findes en opposition på det område.
Så spørger hr. Per Ørum Jørgensen til de konkrete eksempler.
Nu er jeg er lidt ked af, at den der henvendelse, som vistnok 30 ud af 45 eller 42 ph.d.-studerende på Biologisk Institut på Odense Universitet har sendt til videnskabsministeren, ikke er nået frem.
Det er jo beklageligt.
De påviser en række konkrete problemer, men da den skrivelse, de sender til videnskabsministeren, åbenbart ikke når frem, kan man selvfølgelig meddele dem, at de hellere må sende den igen.
Den er mig bekendt også blevet sendt til vores lille Videnskabsudvalg her i Folketinget, så den burde være nået frem, men jeg skal gerne sørge for, at den bliver genfremsendt, så ingen kan påstå, at de ikke kender til den.
Afstemning
Per Clausen (EL), 2006-03-29:
Nu kunne man jo få det indtryk af ministerens indlæg, at det går rigtig godt med globaliseringen og internationaliseringen af de danske universiteter, og så skal man bare lave nogle ting, der gør, at det kommer til at fungere endnu bedre, og det laver man så en aftale om.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens kommentarer til den artikel, der er i dagbladet Information i dag, hvor der står, at antallet af udenlandske studerende i Danmark er blevet halveret, efter at regeringen sammen med vistnok også Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre gennemførte den her betalingsordning.
Synes ministeren, at det er et udtryk for, at det går rigtig godt med globaliseringen og internationaliseringen af vores uddannelser, at antallet af udenlandske studerende reduceres til det halve?
Helge Sander (V), 2006-03-29:
Først skal jeg lige sige, at de tal, der er i dagbladet Information i dag, har jeg i ministeriet forsøgt at få verificeret.
Det er ikke tal, vi kender, men at tendensen er som beskrevet, er der næppe tvivl om er rigtigt.
Det er klart, at når vi kræver betaling, så vil der formentlig komme færre.
Men det er også det, vi har været opmærksomme på i relation til at få flere studerende, som kan være med til at højne niveauet på de danske universiteter.
Vi mener ikke, det er rimeligt, at der kan komme sådan lidt populært sagt busfulde af kinesere og fylde op på de danske universiteter, hvis de knap nok kan engelsk nok til at kunne følge med i undervisningen.
Per Clausen (EL), 2006-03-29:
Så kunne jeg da godt tænke mig at høre, om videnskabsministeren har noget belæg for at mene, at den halvdel, der nu er forsvundet, er den dårligste halvdel, og hvad han i givet fald baserer den teori på.
Det er vel den halvdel, der ikke har råd til at betale?
Og det er vel ikke nødvendigvis dem, som er dårligst begavet?
Så er konsekvensen ikke, at fordi man får tallet her halveret, risikerer man at få dem, der kan betale, men ikke nødvendigvis de klogeste?
Jeg synes ærlig talt, at ministeren er lidt overfladisk i sin tilgang til det her problem, som jeg synes er uhyre bekymrende.
Helge Sander (V), 2006-03-29:
Nu synes jeg, det er vigtigt, at vi ikke blander udviklingsbistand sammen med de penge, som vi bruger målrettet på studerende fra tredjelande.
For vi har også den indsats, der gøres i Danida.
Men det er en lidt anden sag.
Derfor vil jeg fastslå, at når vi bruger så mange skatteyderbetalte kroner på de danske universiteter og på dansk forskning, så har vi nu i Folketinget med et stort flertal sagt, at vi i forlængelse af det, der sker i mange, mange andre OECD-lande, nu opkræver betaling.
De penge, der kommer ind, går ikke i statskassen, men dem har vi besluttet skal bruges, så universiteterne kan give stipendier målrettet til de dygtigste studerende.
Det er det mål, vi gerne vil opfylde, og det tror jeg også vi gør med den beslutning, der er truffet.
Rasmus Prehn (S), 2006-03-29:
Jeg vil meget gerne kvittere for, at ministeren i den grad er positiv over for det forslag, vi fra Socialdemokratiets side har lagt frem.
Jeg synes, det er overordentlig dejligt, at det er sådan, så der er samme vilje til at fokusere på internationalisering på de videregående uddannelser.
Men jeg kan ikke lade være med at undre mig lidt over, at man så – når man har talt så meget om globalisering og har haft hele den her proces med Globaliseringsrådet, og når man nu med de konkrete forslag, som vi har lagt frem med vores beslutningsforslag, kan sige ja til stort set det meste, vi fremlægger – alligevel siger: Vi kan ikke stemme for det.
Man kunne vel komme med en udstrakt hånd og sige: Jamen vi stemmer for det i den forstand, at vi tager det med ind i de forhandlinger, vi skal have.
Var det ikke en mulighed at gøre det på den måde?
I forhold til de konkrete spørgsmål vil jeg gerne tage fat på det med at tage stipendierne med til udlandet, som også regeringen har foreslået, men hvor vi har foreslået en anden model.
Det forholder sig jo sådan, at med den konkrete model, hvor man bare frit kan tage taxameteret med til udlandet, har erfaringer fra Island og Norge vist, at det udhuler økonomien på danske universiteter, og de har vist, at man får mindre uddannelse for pengene, end man gør, hvis man koordinerer det med hjemmeuniversitetet.
Hvad er ministerens kommentar til det?
Helge Sander (V), 2006-03-29:
Først vil jeg gerne sige, at regeringen mener det alvorligt, når vi betragter det her som en udstrakt hånd til forhandlinger.
Men vi må også samtidig sige, at der er nogle af de her konkrete forslag, som ikke rigtig harmonerer med det, vi føler er det rigtige at gøre.
Derfor ville det måske være lidt mærkeligt at vedtage et forslag her i Folketinget, samtidig med at vi formentlig inden for de kommende måneder skal til at forhandle om hele globaliseringen og de forskellige tiltag, der bliver, for at realisere strategien.
Med hensyn til det konkrete med muligheden for, at de studerende kan komme til udlandet, er vores forslag jo meget baseret på friheden for den enkelte studerende, som kan rejse ud og tage sin uddannelse eller dele af den på et selvvalgt udenlandsk universitet, dog inden for de der grænser, som vi diskuterede, således at alternativet altså ikke er, at man kan tage et sted hen, hvor man bare kan holde ferie og så tage pengene med.
Der bliver selvfølgelig nogle afgrænsninger.
Men det er klart, at i forhold til den måde, jeg læser Socialdemokratiets forslag på, er det øget frihed til den enkelte studerende i forhold til det, vi jo kender i dag bl.a. med Erasmus Mundus, hvor det er igennem universiteterne, det foregår.
Men det er da helt naturligt.
Det er noget, som jeg går ud fra vi kommer til at forhandle om også i en større kreds, når vi kommer så langt.
Rasmus Prehn (S), 2006-03-29:
Jeg er glad for den udstrakte hånd til forhandlinger.
Det glæder vi os meget til.
Når jeg nævner det med at stemme for beslutningsforslaget, er det, fordi jeg jo sad og satte krydser ved de enkelte forslag, og det virker, som om langt, langt størstedelen af vores forslag mødes med enighed fra regeringens side.
Det var i den sammenhæng, jeg tænkte, at så kunne man måske godt stemme for det.
Men o.k., vi tager det i forhandlingerne.
Det synes jeg lyder positivt.
Jeg vil gerne sige, at vores forslag om at tage taxameter med og bruge det i udlandet giver mindst lige så meget frihed til den studerende som regeringens forslag, men vi sikrer bare, at man får mere uddannelse for pengene, end regeringens forslag sikrer.
Så til det spørgsmål, som også min kollega fra Enhedslisten, hr. Per Clausen, var inde på med hensyn til studerende udefra.
Der har vi jo konstateret, at det netop er mange af dem, som er både kloge og dygtige, men ikke har så mange penge, vi fravælger med den model, som vi også fra Socialdemokratiets side har været med til at støtte ved at indføre en brugerbetaling på det her område.
Det var der, at vores forslag skulle komme ind og sikre større mulighed for, at kloge fattige kunne komme på banen.
Har ministeren slet ikke nogen sympati for det?
Helge Sander (V), 2006-03-29:
Det er jo netop de højtkvalificerede, uanset om de er rige eller fattige, som får mulighed for via universiteternes stipendiemidler at komme hertil.
Det er ikke således, at vi sondrer.
Jeg hører hr. Rasmus Prehn lægge sig i kølvandet på hr. Per Clausen med hensyn til, at det skulle være en asocial foranstaltning.
Her er der mulighed for, at uanset stand og nation, når blot det er fra tredjelande, kan universiteterne gå ind og støtte med de midler, som vi stiller til rådighed.
Generelt må jeg ellers sige, at det er klart, at der selvfølgelig er mange af delene, vi vil nikke genkendende til, for de flugter jo meget det, som Socialdemokratiet har kunnet læse i vores strategioplæg, inden de skrev forslaget.
Men så er der altså også de elementer, som vi synes ikke helt flugter de overordnede mål, som jeg tror vi kan blive enige om.
Men som Socialdemokratiets ordfører har kvitteret for, så sætter vi os til forhandlingsbordet.
Rasmus Prehn (S), 2006-03-29:
Nu vil jeg ikke gentage den kvittering, som jeg gav til ministeren for området, men det gælder selvfølgelig også her, at vi er glade for, at Venstre udviser en interesse for at forhandle med os på det her område.
Konkret med hensyn til vores forslag om at lave en model, hvor man kan tage dele af taxameteret med til udlandet for at læse på et udenlandsk universitet, vil jeg gerne høre Venstres ordfører, om han er opmærksom på, at nogle lande rent faktisk har erfaringer med den model, som Venstre og regeringen har lagt frem.
Den har man erfaringer med i Norge og Island, og der har det vist sig, at man sådan set har udhulet økonomien på sine egne universiteter, sådan at de har fået mindre vidensøkonomi, mindre stærke universiteter i hjemlandet, på grund af at man har indført den her model.
Noget andet er, at man også har erfaret, at man sådan set får mindre uddannelse for pengene.
Hvis en rektor på et dansk universitet laver en indkøbsaftale om f.eks. ti uddannelsespladser ved University of Oxford eller et andet universitet i udlandet, så kan man få en stordriftsfordel, hvor man får flere pladser for pengene, frem for hvis man bare deler pengene ud på den enkelte studerende, hvor det bliver dyrere.
Har man gjort sig nogen overvejelser om, at man kan få mere uddannelse for pengene igennem en indkøbsaftale, som faktisk ligger i vores forslag, frem for i Venstres og regeringens model?
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-03-29:
Jeg må starte med at sige, at hvis man kigger meget nøje efter på det danske uddannelsesområde, så er det faktisk sådan, at det her princip, som regeringen foreslår, og som Venstre har været bannerfører for, om, at man kan tage en uddannelse i udlandet finansieret af danske kroner, faktisk ikke er helt ukendt.
Jeg ved godt, det eksempelvis drejer sig om en dukkeføreruddannelse, men eksemplet findes altså allerede i dag, og det er sådan set tanken, at vi vil udvide det princip.
Jeg vil sige, at det da vil være svært at forestille sig andet, end at hvis der er en utrolig stor søgning fra et universitet i Danmark til et universitet i Østrig eksempelvis, så vil de danske universiteter være interesserede i at lave de her samarbejdsaftaler, men det tror jeg sådan set vil gå helt af sig selv, og derfor ser jeg ikke nogen grund til at nære den bekymring, som hr. Rasmus Prehn har.
Charlotte Fischer (RV), 2006-03-29:
Også jeg var lidt interesseret i hele den diskussion om taxameteret, der kan følge med til udlandet.
Venstres ordfører fik måske, synes jeg, gjort det lige lovlig simpelt, idet hr. Torsten Schack Pedersen sagde, at det jo er det samme her inden for landets grænser, at når man flytter fra et universitet til et andet, så følger taxameteret med, og hvad er så forskellen mellem det og udlandet?
Nu kan de bare flytte det med til udlandet.
Jeg synes ikke, det er helt så ukompliceret, og med den model, man lægger op til, kommer universiteterne jo til at miste noget finansiering, når de studerende nu også kan tage ud af landet.
Men regeringen har måske også lidt øje for problemet, for i hvert fald har man jo foreslået i globaliseringsrapporten, at der skal være en afgrænsning af, hvad det er for nogle universiteter, de studerende kan tage til.
Så jeg vil egentlig spørge: Sker det ikke også i anerkendelse af, at det ikke er helt uproblematisk, hvis man bare åbner porten helt og siger, at alle, der rejser ud og læser et eller andet sted i verden, kan tage taxameteret med?
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-03-29:
Men fokus må altså være på, at den studerende får nogle muligheder for at studere i udlandet.
Som jeg sagde, er jeg overbevist om, at muligheden for at tage taxameteret med til udlandet vil føre til, at universiteterne i Danmark vil indgå langt flere samarbejdsaftaler, end tilfældet er i dag.
Det er helt naturligt, at universiteterne vil sige, at hvis de laver en samarbejdsaftale med nogle af de universiteter, som de studerende gerne søger hen på, så kan vi holde flere af pengene hjemme, som fru Charlotte Fischer efterlyser.
Og jeg må sige, at jeg har tiltro til, at universitetsbestyrelserne sørger for at få sikret, at samarbejdsaftalerne indgås, hvis man føler, at man mister for mange studerende.
Jeg har tidligere sagt, at jeg ikke synes, det er nogen god idé, at vi giver mulighed for at tage taxameteret med til udlandet, hvis målet er, at man skal gå på et surfuniversitet på Hawaii.
Derfor skal der naturligvis være nogle afgrænsninger, men det er for at sikre, at den studerende får undervisning af høj kvalitet.
Charlotte Fischer (RV), 2006-03-29:
Nu synes jeg måske, at det der med at påberåbe sig monopol på at varetage de studerendes interesser er lige lovlig anstrengt.
Men jeg vil spørge, hvad Venstres ordfører forestiller sig med hensyn til den liste, som der nu er henvist til i globaliseringsoplægget fra regeringens side.
Bliver det en meget lang liste, der er jo mange gode universiteter i verden, er den på 10 universiteter, eller er den på den 500 universiteter?
Hvad er Venstres bud?
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-03-29:
Det centrale er, som jeg sagde tidligere, at vi har fokus på kvalitet.
Vi skal være sikre på, at der, hvor vi giver mulighed for at danske studerende kan tage taxameteret med, får man uddannelse af høj kvalitet.
Det skal ikke være en fribillet til et hyggeligt ophold, det skal være en mulighed for en dygtig og interesseret studerende for at komme ud på et universitet, som ens egen uddannelsesinstitution og ens eget universitet ikke har en aftale med i forvejen.
Det er sådan set en mulighed for at give et bredere tilbud.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-03-29:
Jeg synes, det ville være interessant at vide, hvem der så skal fastlægge, hvad det er for nogle universiteter, man vil kunne tage taxameteret med til.
Venstres ordfører siger, at det skal være universiteter af høj kvalitet, men så skal man jo ind og tage stilling til det, og der er rigtig mange universiteter, så hvem skal gøre det?
Så kunne jeg høre ud af det sidste, hr. Torsten Schack Pedersen sagde, at det kun gælder universiteter, som det danske universitet ikke i forvejen har en samarbejdsaftale med.
Er det ikke et lidt mærkeligt kriterium?
De studerende, der nu går på universiteter, der har mange samarbejdsaftaler, får altså færre muligheder for at få taxameteret med.
Per Clausen (EL), 2006-03-29:
For det første vil jeg sige, at på en eller anden måde afspejler spørgsmålet jo det, som er det grundlæggende problem.
Det er, at en stor del af sundhedsforskningen i Danmark enten finansieres af private virksomheder, som har økonomiske interesser i en ganske bestemt forskning, eller finansieres af store, lad os så kalde det interesseorganisationer, som på den ene side er i stand til at ophobe store økonomiske midler og på den anden side er i stand til at udøve ganske stor politisk pression med hensyn til, hvad man skal forske i.
Jeg tror, og der skal vi så komme til konklusionen på min sætning her, at der ikke vil være nogen som helst problemer med at sikre, at der vil være så store forskningsmiljøer, som forsker i det, og så mange institutioner, der vil have det her som et centralt emne.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-03-29:
Som jeg sagde før, er jeg ikke i besiddelse af detaljerede informationer om anvendelsen af kirkelige bygninger og religiøse rum på den nordlige del af Cypern, men jeg vil gentage, hvad jeg sagde før, nemlig at problemer med anvendelsen af sådanne religiøse rum selvfølgelig må indgå i en løsning på Cypernproblemet, og regeringen støtter som hidtil alle konstruktive bestræbelser inden for rammerne af FN på at tilvejebringe en sådan løsning.
Lene Espersen (KF), 2006-03-29:
Jeg vil sige til hr. Peter Skaarup, at jeg kan bekræfte, at Det Muslimske Broderskab er en religiøs organisation, der har sit udspring i Egypten helt tilbage til slutningen af 1920'erne.
Som det også er spørgeren bekendt, så kan jeg imidlertid ikke i en besvarelse af spørgsmålet stillet efter § 20 i Folketingets forretningsorden give oplysninger om Politiets Efterretningstjenestes eventuelle kendskab til bestemte foreninger eller disses aktiviteter.
Jeg kan generelt oplyse, at der, som også PET har tilkendegivet ved flere sammenhænge, i Danmark findes personer og miljøer, som har sympati for eller relation til organisationer, som er involveret i terrorvirksomhed.
Herudover er oplysninger fra kilder af tiltagende vigtighed for tjenesten.
Jeg kan endvidere oplyst, at PET som et led i den bredspektrede og vedvarende indsats for at opretholde sikkerheden i Danmark bl.a. har taget initiativ til at etablere et såkaldt dialogforum med repræsentanter fra etniske interesseorganisationer og et forum med imamer.
Der er tale om to forskellige fora, men fælles for begge er, at der udveksles synspunkter og spørgsmål af fælles interesse for tjenesten og de øvrige repræsentanter i det pågældende forum, f.eks. radikalisering blandt unge af anden etnisk baggrund end dansk.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-03-29:
Jeg må sige til hr. Morten Messerschmidt, at jeg ikke har noget detailkendskab til anvendelsen af religiøse rum på det nordlige Cypern, men jeg vil generelt sige, at Cypernproblemet skal løses gennem forhandlinger mellem de relevante parter i FN-regi, og regeringen støtter som hidtil alle konstruktive bestræbelser inden for rammerne af FN for at tilvejebringe en varig, omfattende og retfærdig løsning på Cypernproblemet.
Og der vil jeg godt understrege, at problemer med anvendelsen af religiøse rum på det nordlige Cypern selvfølgelig må indgå i en sådan varig, omfattende og retfærdig løsning på Cypernproblemet, og jeg vil også, for at tage forskud på besvarelsen af næste spørgsmål, sige, at det jo er meget vanskeligt at forestille sig tyrkisk medlemskab af EU, uden at der er fundet en løsning på Cypernproblemet.