runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Kirk (V), 2000-12-14:
Tak for løftningen af sløret for nogle af tankerne i SF om grundskyldpromille fremover, men tror hr. Jes Lunde ikke, at hvis vi snakker om den aktuelle finanslov, så ville landbruget have været gladere for de 8 end for de 12 promille?
Så er jeg glad for, at hr. Jes Lunde fortsat har - kan vi sige - jord under neglene, men det skulle jo også medføre, at en finansordfører for SF fik lidt mere røde ører, for hr. Jes Lunde er godt klar over problemet.
Finansloven her lægger nemlig op til, at de to erhvervsgrupper tilsammen på forhånd må undvære en 10.000-12.000 kr.
Det er nemlig det, de mister i indtægt, det, de må gå ned i indkomst på grund af det her.
Ud over det kommer de andre ting: BSE, fiskeri, fiskemangel osv. Jeg synes, det her medfører, at hr. Jes Lunde burde få rigtig røde ører.
Det ved jeg så ikke om han får, eller om han vil fortælle, om han eventuelt får det.
Ulla Tørnæs (V), 2000-12-14:
Jamen så fik vi den vaskeægte røde klud lige direkte i ansigtet på de mennesker, som skal finansiere det her, og det er lige præcis dem, der ikke er medlem af en a-kasse.
Så siger hr. Jes Lunde, at det her jo bare er noget småtteri, og det betyder ingenting, men problemet er bare, at det siger hr. Jes Lunde hver eneste gang.
Og jeg er helt sikker på, at de mennesker, som bliver ramt af dette her, for det vender jo den tunge ende nedad, føler, at det er en vaskeægte rød klud lige direkte i ansigtet. Jeg vil bare bede hr. Jes Lunde om at bekræfte, at det her er en lovgivning, det er en ordning, som vender den tunge ende nedad, og at det forudsætter, at man skal være medlem af en a-kasse for at være omfattet af SF's omsorg i denne her sammenhæng.
Jes Lunde (SF), 2000-12-14:
Lad mig starte med fru Ulla Tørnæs: Jeg husker da også godt, at der lige pludselig var en avisoverskrift, som sagde 330.000 lavtlønnede, men det var da noget vås.
Det faldt jo fra hinanden i løbet af få dage, da vi begyndte at kigge på, hvad det drejede sig om.
Det er ikke 330.000 lavtlønnede, som bliver ramt af det
Sagen er den, at de mennesker, som folk tænker på, når de ser den overskrift, kassedamer osv., som er fuldtidsbeskæftigede med lave indkomster på arbejdsmarkedet, jo får nedsat deres a-kassekontingent, og det kompenserer fuldt ud, at personfradraget ikke stiger i 2001, fuldt ud.
Det er også sådan, at alle på bistandshjælp, alle med pensioner, som får fuldt tillæg, alle med lave indkomster hele vejen rundt, dagpengemodtagere osv. kompenseres.
Alle, hvad vi har kunnet finde af grupper med lave indkomster - ja, selv lærlingene var vi ude at finde og hov, der var en gruppe, dem skulle vi også have med - kompenserer vi. Så er det klart, at når man laver nogle løsninger, hvor man skaber forbedringer, og man så tager finansieringen på en måde, hvor der er et par millioner mennesker indblandet, så kan man ikke med pincet løse alt perfekt. Og det kan godt være, at der er nogle, som er deltidsbeskæftiget, som ikke er i a-kasse, der kan være selvstændige erhvervsdrivende, som har en lavere indtægt et år end andre år osv., osv., som ikke dækkes.
Det er jeg helt med på, og det kan man ikke alt sammen redde, men der skal vi så også lige have proportionerne på plads.
Så der er ikke nogen massegrav i det her, og vi har med stor præcision været ude og samle alt det op, vi overhovedet kunne finde af lavindkomstgrupper i den her løsning.
Jeg skal svare hr. Kristian Jensen på spørgsmålet om grundskyldpromillen, og hvad det så er SF vil på det område, og om vi ikke godt vil være med til at nedsætte den yderligere.
Jeg har nu indtryk af, at det er blevet mødt med glæde mange steder i landbruget, at man undgik, at den kom så højt op, og man har stor tilfredshed med, at loftet nu er blevet de der 12 promille.
Det har vi kun mødt tak for i hvert fald.
Problemet er jo, at der er nogle kommuner med mange sommerhusejere, som føler et behov for at sætte grundskylden meget højt op for at få et finansieringsbidrag fra de der sommerhusejere, hvor folk ikke betaler indkomstskat dér, og det rammer så landbruget.
Kunne vi ikke overveje en ændring af grundskylden, sådan at der er en mulighed for at sætte grundskylden højere på de ejendomme, hvor der ikke er en beboer, der betaler almindelig indkomstskat i kommunen?
Så ville det jo gøre det nemmere for kommunerne at få et finansieringsbidrag fra de der sommerhusejere, uden at det behøver at ramme landbruget så hårdt.
Den diskussion er vi i hvert fald i SF åbne over for, og jeg håber, at Venstre også er det.
Jeg når ikke at svare flere lige nu, jeg håber at få lejlighed til at komme igen.
Kristian Jensen (V), 2000-12-14:
Jamen så lad os høre fra SF, hvad SF's bud på en grundskyldpromille var.
Vi hørte jo i går, at det nærmest var CD, der egenhændigt forhindrede, at grundskyldpromillen blev fri igen.
Var SF inde i forhandlingerne?
Hvilket udspil kom
SF siger så, at de sørgede for, at loftet ikke blev højere end 12 promille.
Hvis SF virkelig ville have, at grundskyldpromillen var lavere, kunne SF sagtens have stemt for det ændringsforslag, som Venstre præsenterede, nemlig at det loft på 8 promille, som vi kender, blev videreført.
Hvis SF gerne ville have støttet landbruget og hjulpet det i en situation, hvor det ikke har det særlig nemt, og hvor det onde kommer, at det nu også skal til at håndtere BSE, kunne SF have givet landbruget et bedre udgangspunkt ved at støtte det ændringsforslag, som Venstre stillede.
Det valgte SF ikke, og derfor er SF også medansvarlig for, at en række landmænd nu oplever en skattestigning, fordi loftet bliver hævet fra 8 til 12 promille.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-12-14:
Jeg vil gerne høre, hvor højt man havde tænkt at hæve den, og hvem det var, der blokerede for, at SF fik sit ønske gennemført.
Det er altså et beskedent forslag, som vi er kommet med, fra 500 til 750; det koster 30 mio.
Det er jo ikke sådan noget, der ødelægger alle budgetter.
Jeg havde lyst til at få boret lidt mere i,
hvor afvisningen kom fra.
Var det den samlede regering, som simpelt hen satte hælene i?
Skal vi nu være økonomisk ansvarlige over for de virkelig svage, som har siddet i flygtningelejre i lang tid, så vi altså ikke kan give dem én øre? Kunne hr. Jes Lunde ikke løfte sløret lidt for, hvor den voldsomme modstand var, så SF blev sendt helt ud med nul resultat dér?
Ulla Tørnæs (V), 2000-12-14:
Nu hørte vi SF's ordfører, hr. Jes Lunde, prale af den fine røde aftale, som SF har indgået med regeringen.
Det kan jeg godt forstå, for der er rigtig mange knaldrøde fodaftryk i den finanslovaftale, som SF har indgået med regeringen.
Jeg har bare et enkelt lille spørgsmål til hr. Jes Lunde: Hvordan forholder hr. Jes Lunde sig til den problemstilling, at 330.000 danskere rent faktisk er blevet dårligere stillet, og de 330.000 danskere tilhører gruppen af lavtlønnede?
Det er deltidsansatte, og det er små selvstændige erhvervsdrivende, som vi lige hørte før at hr. Jes Lunde havde varme følelser over for.
Hele den gruppe, der ikke er medlem af en a-kasse, får rent faktisk en skatteforhøjelse ud af den aftale, som SF har indgået med regeringen.
Jes Lunde (SF), 2000-12-14:
Først til hr. Kofod-Svendsen
: Jeg redegjorde i går lidt for, at når vi har et samlet finanslovforlig med regeringen og vi har fået en masse gode ting gennemført, så har vi til gengæld for at stabilisere den økonomiske politik måttet lave en aftale med hinanden om, at vi ikke kan gennemføre nye udgifter uden at koordinere det med hinanden.
Det er et vilkår, som alle kender, og sådan er det herinde.
Derfor var vi nødt til at stemme imod det forslag fra Kristeligt Folkeparti i går, som vi egentlig isoleret set gerne ville have støttet. Listen over ting, som SF ikke er kommet igennem med, er desværre også lang.
Vi har masser af flere gode ideer end dem, der nu er kommet igennem, men det er ting, som vi kan tage op senere, og vores principielle støtte til det beslutningsforslag, som Kristeligt Folkeparti har lavet, er der stadig væk.
Vi støttede det, da det var til behandling her i salen.
Vi mener stadig væk, at det er en god idé, at Danmark løfter sin forpligtelse og specielt også er med til at understøtte FN-systemet; så der er ikke nogen nye signaler dér.
Hr. Kristian Jensen spurgte, om det er rigtigt, at SF havde flere måneders forspring i finanslovforhandlingerne.
Jamen altså jeg har da hele vejen året igennem løbende kontakter til regeringen om alle mulige ting og sager, også om den økonomiske politik og også om finansloven.
Det tror jeg egentlig også Venstre har.
Det er ikke sikkert, at alle Venstres folketingsmedlemmer ved det, men det hører med til at arbejde professionelt, at vi, der beskæftiger os tæt med den slags ting, simpelt hen løbende har kontakter med hinanden på kryds og tværs.
Jeg har såmænd også en gang imellem kontakter med Venstrefolk.
Jeg ved ikke, om de refererer tilbage, men det har jeg såmænd også en gang imellem.
Hr. Kristian Jensen spurgte til det med grundskylden.
Så den aftale, der er lavet, dæmper altså belastningen af landbruget på det her område.
Det er landbruget klar over.
Jeg håber, hr. Kristian Jensen også er klar over det.
Ja, for mit vedkommende må jeg sige, at den seneste erhvervserfaring, jeg havde, var her kl. 5 onsdag morgen, da jeg fodrede.
Jeg nåede det så desværre ikke her i morges, hvor drengene måtte klare det, fordi finanslovforhandlingerne trak så meget ud i går.
Men jeg er enig i, at der er mange, der knokler hårdt i landbruget og i fiskeriet for en lille løn.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Det er jo erhverv, som det er svært at forhandle om her på Christiansborg, fordi indtægterne er meget svingende.
I nogle perioder med gode svinepriser kan de vælte sig i penge, og i andre perioder, hvor priserne er lave, er det rigtig skidt, og derfor skal man selvfølgelig passe meget, meget på at gennemføre erhvervsbelastninger i de perioder, hvor indtjeningen er i bund.
Det er jeg principielt helt enig i.
Kristian Jensen (V), 2000-12-14:
Der skal næsten lyde en tak til SF's ordfører, fordi også en stor del af SF's ordførertale drejede sig om Venstres politik, og det er altid skønt, når nogen vil reklamere for de gode budskaber fra Venstre. Når SF's ordfører siger, at Venstre og De Konservative ikke var så meget med i forhandlingerne, vil jeg godt spørge, om hr. Jes Lunde så kan bekræfte, at han havde flere måneders forspring frem for os andre, om det ikke var sådan, at hr. Jes Lunde startede forhandlingerne - efter de forlydender, jeg har hørt, så tidligt som i maj måned, men i hvert fald i september - forud for det tidspunkt, hvor vi andre blev inddraget i dem.
Så talte hr. Jes Lunde om erhvervslivet, og der kunne jeg godt tænke mig at høre, for hr. Jes Lunde sagde ikke meget om landbrugets vilkår: Hvad er SF's udspil til grundskyldpromillen?
Mener SF, at det er rigtigt, at man nu har åbnet for, at der kan være op til 50 pct. stigning i grundskylden og for yderligere udgifter til det landbrug, der i forvejen har det hårdt, der i forvejen bliver klemt af stigende krav til miljø, af afgifter osv.?
Er det SF's ønske, at vi skal have flere afgifter over på landbruget, sådan som man har åbnet for ved at acceptere, at vi nu kan sætte grundskyldpromillen op?
Lene Espersen (KF), 2000-12-14:
Behandlingsgarantien er en konservativ idé, som en stor del af Folketinget nu bakker op om.
Vi ville gerne have haft noget mere på det område, og vi ville gerne have haft noget på mange andre områder.
Ikke noget, der nødvendigvis kostede mange, mange penge, men vi gik egentlig med en stor forventning til finansloven.
Vi kunne bare fra starten desværre konstatere, at der ikke var den store interesse i at lave aftaler med Det Konservative Folkeparti på de her områder, og det må vi så være de første til at beklage.
Men vores frihed er ikke pantsat nogen som helst steder. Vi leverer selv varen, og vi tror stadig væk på, at det danske samfund, når vi taler skat, vil være bedre tjent med, at mellemskatten bliver fjernet.
Men jeg vil sige til hr. Peter Duetoft, at det, der jo er problemet med CD's ageren under finanslovforhandlingerne, er jo, at den ene melding afløser den anden, og de svinger i hver sin retning, og jeg synes, og Det Konservative Folkeparti synes, at CD har betalt en ufattelig høj pris, også en for høj pris, ved at indgå en delaftale med regeringen, der koster penge for erhvervslivet.
Godt nok deler man nogle af pengene ud igen.
Problemet er bare, at man indgår en aftale med regeringen og er dermed med til at fastcementere et billede af en regering, der både kan lave aftaler til den ene og den anden side i Folketinget.
Og der synes vi faktisk, det havde været bedre for det borgerlige Danmark, hvis CD havde stået fast, bare i et par måneder, på de udmeldinger, som man kom med i ophidselse efter euroafstemningen.
Det havde klædt CD at gøre det, men vi må desværre beklage, at det havde man ikke modet eller visionerne til.
Omkring fru Margot Torp og hele den her diskussion om, hvordan man finansierer de her ting: Jamen altså jeg henviser til, at regeringen jo selv gentagne gange har gjort opmærksom på, at man skal prøve at kontrollere væksten bedre i den offentlige sektor.
Hvis man havde gjort det, havde der været rigeligt med penge, uden at økonomien var blevet overophedet af den grund, til også at levere de små skattelettelser, som vi her taler om.
Men et af de konkrete områder, hvor vi i hvert fald har foreslået, at man går ind og sparer nogle penge i den offentlige sektor, er på miljøområdet, hvor der er den ene store kasse efter den anden, der bugner med penge, der ikke kan blive brugt.
Så der er et konkret sted, hvor man kunne skære, uden at det koster noget som helst.
Jeg når desværre ikke at svare på det sidste spørgsmål om hønen og ægget, og hvad der kom først, men jeg vil sige til det radikale spørgsmål, at vi faktisk mener, at hvis vi skal have folk til at vælge arbejde frem for frihed, så er det i hvert fald væsentligt, at beskatningen på arbejdskraft og på arbejdstid ikke er så høj, som den er i dag.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-12-14:
Et af de områder, hvor SF og Kristeligt Folkeparti ofte har givet udtryk for de samme holdninger, er med hensyn til en medmenneskelig flygtningepolitik.
Det er ikke så længe siden, Kristeligt Folkeparti havde et forslag her i salen, hvor vi ønskede at hæve flygtningekvoten, altså den kvote flygtninge, vi modtager gennem FN-systemet, og SF og Kristeligt Folkeparti lægger også samme vægt på, at vi styrker FN.
Der har vi så fremsat et konkret forslag i forlængelse af et beslutningsforslag her i salen, som SF var for.
Den kvote blev hævet for 10 år siden, hvor den kom op på 500, og vi ville gerne hæve den fra 500 til 750.
Nu bemærkede jeg i går, at SF stemte imod vores ændringsforslag, men jeg vil gerne høre lidt om de forhandlinger, som SF har været så glad for.
Havde SF helt glemt at fremføre det, eller er det noget, som SF kun taler om?
Støtter de kun vores lovforslag, men fremførte det ikke under forhandlingerne?
Eller er det sådan, at f.eks. Det Radikale Venstre er gået stærkt imod, hvis SF har fremført det under forhandlingerne? Jeg synes, det vil være rart, hvis SF's ordfører vil afsløre lidt for os, om SF har kæmpet for den sag, og hvis de har kæmpet for den - og det går jeg ud fra, når de har støttet vores forslag og er enige med os - hvem er det så, der især har blokeret for, at SF kom igennem?
Det må da være ubehageligt for SF at have stemt imod et forslag, som jeg ellers ved de offentligt har tilkendegivet at de er for.
Margot Torp (S), 2000-12-14:
Det er lidt en skam, vil jeg sige til fru Lene Espersen, for jeg synes faktisk, at den konservative ordfører har været meget direkte i sine svar, meget i modsætning til den foregående ordfører.
Men lige netop omkring det her, som jeg går efter, synes jeg, at der er talt udenom.
Der er ingen tvivl om, at der er rum til skattelettelser; det er der ingen der betvivler.
Det, vi går efter, er: Hvad sker der med økonomien, hvis vi giver skattelettelser?
Der sker noget meget dramatisk med økonomien.
Det er det svar, jeg mangler.
Og så mangler jeg i øvrigt også et svar på, når man her i sin ordførertale siger, at vi skal effektivisere den offentlige sektor, hvorfor man så stemmer nej til et forslag
om eksportstøtte, som ville have effektiviseret med noget, der svarer til ti personer i Fødevaredirektoratet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-12-14:
Jeg prøver lige igen at stille mit spørgsmål fra før, som jeg ikke fik svar på.
Spørgsmålet var: Nu har De Konservative på deres landsråd og efterfølgende mange gange talt dunder i forhold til hr. Peter Duetoft og CD, sagt »går i seng med fjenden« og brugt lignende billeder; man har sagt i dag, at man vil gennemføre en skattepolitik, som er blevet fuldstændig dolket af CD, har jeg hørt. Så stiller jeg det naturlige spørgsmål: Hvis CD's stemmer ikke er nødvendige for at danne en kommende borgerlig regering, vil De Konservative så virkelig stadig væk kun have en borgerlig regering inklusive CD?
Vil man så stadig væk invitere CD med som regeringspartner med det resultat - det er jo resultatet - at CD dermed har vetoret på ændringer af skattesystemet?
Det vil sige, at en borgerlig regering så: punkt 1 ikke f.eks. sammen med Dansk Folkeparti vil kunne lave lettelser i skatten, og punkt 2: have vetoret i forhold til stramninger på udlændingeområdet.
Det vil sige, at en borgerlig regering ikke ville kunne støtte forslag fra Dansk Folkeparti om at stramme på udlændingeområdet. Er det ikke korrekt forstået, at det vil konsekvensen være?
Derfor bliver vi da nødt til at have et svar på det her spørgsmål, i stedet for at fru Lene Espersen taler udenom og forsøger at skubbe den diskussion foran sig.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-12-14:
Jamen det var fint, for mit spørgsmål passer lige til fru Lene Espersens udgangsreplik.
Mellemskatten
Og så siger fru Lene Espersen, at 88 procent af de fuldtidsansatte betaler mellemskatten.
Ja, det er sikkert rigtigt.
Men hvad skulle deres incitament være, hvad skulle det føre til?
Skal det være for at få dem til at tage overarbejde?
Er det det, der er meningen?
Var det ikke smartere at se på, hvor forskellen mellem en eventuel offentlig ydelse, en overførselsindkomst og arbejdsindkomsten er mindst?
Hvor er incitamentet til at tage arbejde mindst?
Og det er det i bunden af skatteskalaen og ikke dér, hvor mellemskatten sætter ind. Alle dem, der har fuldtidsarbejde, er jo fyldt med arbejdsglæde og job; de har det hele.
Det er jo ikke dem, vi skal have i arbejde.
Vi skal have dem i arbejde, der står og vakler lidt.
Kan det betale sig, eller kan det ikke betale sig?
Og det er i bunden.
Det har Venstres formand, hr. Anders Fogh Rasmussen, jo ret i, at det er jo dér, forskellen mellem arbejdsindkomsten og overførselsindkomsten er sådan, at det kan have betydning for, hvor stort incitamentet er til at tage arbejde; det er i bunden.
Jens Kirk (V), 2000-12-14:
Vi hørte i formiddag, at Socialdemokratiets ordførers erhvervserfaring var et besøg i en skurvogn.
Måske ved hr. Jes Lunde også, at i landbruget, især i de små og mellemstore landbrug og i fiskeriet, er der ikke lige de bedste økonomiske udsigter for tiden.
Vi har BSE, og der er fiskerikrise.
Hvordan kan man i SF mene, at man kan belaste disse gode eksporterhverv med særlig store omkostninger i forhold til andet erhvervsliv?
Jeg vil gerne have et svar på det.
Henrik Sass Larsen (S), 2000-12-14:
Jeg siger tak for svaret.
Man kan så regne med, at Dansk Folkeparti også efter et valg vil arbejde for de ældre og arbejde for, at sundhedsvæsenet i hvert fald ikke bliver forringet. Men vil man være med på Venstres idé om at hente alle de her milliarder i effektiviseringer inden for den offentlige sektor?
Det er omkring 175-200 mia. kr., vi skal hente.
Vil Dansk Folkeparti være med på det? Vil Dansk Folkeparti være med på det, når man skal hente de dér 25-30 mia. kr., som der bliver nævnt man kan hente i rationaliseringsgevinster, også på ældreområdet og på sundhedsområdet?
Vil man være med til at give det signal ud til de ældre og til dem, der er syge, at de kan risikere at komme ud for, at der bliver udliciteringer i så stor stil på det her område?
Og så til sidst.
Jamen, altså kom nu!
Hvis nu den her borgerlige regering, som Dansk Folkeparti vil støtte, blev til noget, og de så begynder at skære ned på det, så må man vel også være konsekvent og sige, at så vil man være med til at stemme for en mistillidsdagsorden, hvis de laver de her ting.
Ellers er der ingen konsekvens i tingene.
Jeg vil spørge Dansk Folkepartis ordfører, som jo taler meget om, at de ældre skal have det godt og bedre, at sundhedsudgifterne og sygehuse ikke mindst er meget vigtige, og så samtidig vil pege på hr. Anders Fogh Rasmussen, hvis der nu kommer flertal for det, om Dansk Folkeparti vil garantere: Hvis Dansk Folkeparti er parlamentarisk grundlag for hr. Anders Fogh Rasmussen som statsminister,
vil Dansk Folkeparti prompte stemme for en mistillidsdagsorden til en sådan regering, hvis den forsøger sig med nedskæringer på sundhedsudgifterne eller på ældreområdet?
Det er den ene ting.
Det andet er, om Dansk Folkeparti også vil støtte en strategi, hvor man går ind for udliciteringer og privatiseringer på de her områder, hvis der kommer en borgerlig regering.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2000-12-14:
Fru Lene Espersen siger, at befolkningen skal arbejde mere og længere for at øge udskrivningsgrundlaget.
Det er også en god strategi, men det er ikke lige de signaler, der kommer fra den danske befolkning.
Så vil De Konservative give skattelettelser på forventet efterbevilling, altså i forventning om en hurtig adfærdsændring, for ellers vil der jo komme en manko i adskillige år, eller vil fru Lene Espersen og Det Konservative Folkeparti som valgtema have, at f.eks. efterlønnen skal afskaffes?
Jeg kan ikke forestille mig, at man udelukkende tør basere en finanslovlettelse på, at man opbygger en incitamentsstruktur af den omhandlede karakter.
Thor Pedersen (V), 2000-12-14:
Det er hr. Peter Duetoft, der kalder mig herop med sin påstand om, at Venstre siger, at frit valg løser alle problemer.
Det har vi aldrig sagt.
Og jeg bryder mig ikke om vendingen »frit valg«, fordi der i virkeligheden er forskel mellem opfattelsen af frit valg-påstanden og så retten til at vælge frit.
At det skulle være marxistisk at udtale sig om friheden som vel det væsentligste fundament for det, vi kæmper for, i hvert fald i den borgerlige lejr, kan jeg altså ikke anerkende.
Men må jeg lige sige omkring det med valgfrihed: Altså det drejer sig vel om retten til, at man selv kan vælge.
Jeg går ud fra, at CD synes, det er rimeligt, at man kan vælge sin egen skole, at man kan vælge den private skole og få dækning af den, men kunne det ikke være rimeligt, at man i sin livsaften kunne vælge det sted, hvor man så ville være som pensionist.
Det burde alle da respektere først og fremmest.
Ingen burde vel have ret til at fravælge pensionistens ønske, uden at helt specielle grunde skulle gøres gældende.
Vi skulle være enige om, at det var en fordel at styrke udbudet, så man her kunne vælge noget mere, ligesom med sygehusene.
Jens Rohde (V), 2000-12-14:
Lirum larum Löffelstiel, wer das nicht kann, kann nicht viel!
Det er ikke nemt at komme efter den salut her fra hr. Frank
, men det, der egentlig bringer mig herop, er, at jeg gerne allerførst vil komplimentere hr. Peter Duetoft for især det afsnit om erhvervslivets beskatning.
Det var vel talt, men der er noget, jeg ikke helt forstår, nemlig at når et politisk projekt bliver en fiasko eller en mindre succes, så er det aldrig sådan, at man afskaffer det.
Næ, man udvider det.
Det er jo CD's hjertebarn, servicejobbene, jeg hentyder til.
Man havde en forventning om, at der skulle være 6.500 servicejob i år, og så vidt jeg er orienteret, så er man nået op på omkring de 200-202.
Det har altså ikke været nogen succes indtil videre.
Så udvider man det til, at man nu også kan ansætte folk i servicejob i humanitære og selvejende institutioner, og man bliver også berettiget til at optjene dagpenge
: Hvad er det for en analyse, der bringer regeringspartierne og CD frem til, at netop den her udvidelse skulle kunne gøre servicejobbene til en succes?