runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Fischer (DF), 2002-04-30:
Jeg har to spørgsmål til hr. Helge Adam Møller.
Det første går på, hvad der er sket med det danske motorvejsnet, siden Det Konservative Folkeparti var ude i valgkampen i november måned sidste år og fortælle vælgerne, at hastigheden på motorvejene skulle op til 130 km/t. Da gik man ikke ud og sagde, at 85 pct. af vejnettet skulle gennemgås, og at der skulle ske renoveringer.
Gennemsnitshastigheden på motorveje i dag er ifølge Vejdirektoratet 120 km/t., og Vejdirektoratet har beregnet, at hastighedsforøgelsen fra 110 til 130 km/t. vil medføre en stigning i gennemsnitshastigheden på 6 km/t. Er den konservative ordfører ikke enig i, at ved skærpede sanktioner for hastigheder over 130 km/t. vil denne stigning elimineres helt eller delvis? Og i at ved at få disse høje hastigheder væk fra motorvejene vil de alvorligste uheld også forsvinde?
Erling Christensen (S), 2002-04-30:
Vi har jo ikke Hans Engell i Folketinget mere, men vi har hr. Kirkegaard.
Jeg kom til at tænke på det i forbindelse med ordskiftet med den tidligere ordfører.
Det var jo Hans Engell, der i 1991 kom med forslag om motorvejshastigheder på 120 km/t.
Det blev gudskelov ikke vedtaget.
Nu vil man overgå den tidligere justitsminister med 130 km/t.
Hr. Helge Adam Møller har jo underholdt os med sine prøver på manøvrebaner, det har jeg nævnt her. Nu vil man give sig god tid, og det synes jeg er en god ting.
Man vil nu have et lovforslag ud til høring.
Hr. Helge Adam Møller siger, at eksperter siger god for 130 km/t.
Det vil så vise sig.
Mit spørgsmål er: Vil man så alvorligt lytte til de høringssvar, der kommer, og tage bestik af dem, eller har man besluttet sig, uanset høringssvarene?
Helge Adam Møller (KF), 2002-04-30:
For mig er der ingen tvivl om, at det store flertal af alle danske bilister og også motorcyklister, uanset om de er mænd eller kvinder, finder, at det er rimeligt og rigtigt, at man på et stort antal af de danske motorveje får lov til at køre med en højere hastighed, end det er lovligt i dag.
Derfor vil jeg så godt glæde alle disse, der har denne opfattelse, med et kvalificeret gæt.
Jeg tror og er ret sikker på, at 1. april næste år - og det er ikke en aprilsnar - træder en ny lov i kraft, som hæver hastighedsgrænsen på de danske motorveje, en lov vedtaget af et flertal i dette Folketing.
Til forslaget, vi behandler her, om hastighedsgrænsen skal op til 130 km/t. på motorveje,
vil jeg godt sige, at det også er en klar konservativ målsætning.
Vi ønsker at nå målet så hurtigt som muligt, men vi må erkende, at det kræver nogle ekstra millioner til vejskilte, til afmærkning, til udbygning af autoværn og tilsvarende.
Derfor skønner regeringens vejtekniske eksperter, at det ikke vil være fuldt forsvarligt at indføre 130 km/t. på alle danske motorveje her og nu.
Men også et lovforslag, hvor det fremgår, at den klare målsætning på lang sigt er, at 130 km/t. i løbet af et antal år bliver den generelle hastighed på det danske motorvejsnet, hvad enten det er nye eller ældre motorveje.
Per Dalgaard (DF), 2002-04-30:
Sagde jeg ikke det?
Undskyld - at hr. Helge Adam Møller har ret i sin påstand, og det var jo egentlig også det, jeg skulle til at sige.
Jeg behøvede sådan set ikke at få hjælp fra hr. Helge Adam Møller, men det er bare i orden.
Der er altså en kæmpe forskel på tyske motorveje og tyske bilisters kørsel dernede og i de biler, de nu kan få lov til at købe dernede, fordi de ikke koster så meget, som de koster herhjemme, end når vi taler om 130 km/t. herhjemme.
Og igen: Jeg tror ikke et øjeblik på, at folk, fordi vi hæver hastigheden til 130 km/t., så finder på at køre 150 km/t.
Det tror jeg ikke et øjeblik på.
Det er da rart at høre, at Socialdemokratiet synes, privatbilismen er en udmærket ting, og at folk selvfølgelig skal have lov til at have bilen, men at de, fordi de kører 130 km/t., så skal ned under jorden, tror jeg altså ikke et suk på.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-30:
Jeg må indrømme, at det da er en overraskende måde, hr. Dalgaard argumenterer på, for først siger han - og det vil jeg ikke bestride at der kan være noget rigtigt i - at hastighedsgrænserne generelt overtrædes - det var jo hans påstand.
Så siger han, at hvis man hæver hastigheden til 130 km/t., så vil der indtræffe et mirakel, nemlig det mirakel, at så vil folk pludselig fuldstændig præcist overholde hastighedsbegrænsningen, også helt uden at have nogen kontrol.
Jeg synes, det taler for sig selv.
man sætter hastighedsgrænsen lige nøjagtig dér, hvor Dansk Folkeparti gerne vil have det, så vil alle helt frivilligt overholde den til punkt og prikke, for det har Dansk Folkeparti bestemt, og Dansk Folkeparti har i sin visdom ramt lige netop den hastighed, for det har de nemlig forstand på, som gør, at ingen overtræder den.
Per Dalgaard (DF), 2002-04-30:
Jeg er overbevist om, at Helge Adam Møller har ret i sin påstand ...
Erling Christensen (S), 2002-04-30:
I Socialdemokratiet kan vi godt lide privatbilen.
Den er, som vores tidligere kollega, hr. Arne Melchior, engang sagde, faktisk vores dagligstue i op til flere timer om dagen.
Derfor skal det være godt at være i den, så vi har ingen problemer i Socialdemokratiet med, at folk kører selv.
Men når Dansk Folkepartis ordfører siger, at Socialdemokratiet vil holde folk nede, så må jeg bare svare tilbage, at Dansk Folkeparti ikke ønsker at holde folk nede - med det forslag her ønsker Dansk Folkeparti folk under jorden! Der var ingen kommentarer til det, jeg spurgte om, nemlig at man bare med 130 km/t. ser uheld på tyske motorveje med materialeskader, med menneskelige kvæstelser og død, der følger.
Man kan overbevise sig om, at man har de uheld, og hvad der kommer ud af dem bare ved at se tysk fjernsyn i Folketingets læsesal.
Vi vil have svar på, hvad færdselssikkerheden er, og hvad det er, Dansk Folkeparti kommer med.
Per Dalgaard (DF), 2002-04-30:
Jeg tager lige besvarelserne i omvendt orden.
Til hr. Keld Albrechtsen: Jeg tror ikke et øjeblik på, at fordi vi sætter hastigheden op til 130 km/t., vil den stige til 150 km/t.
Det kan være, at det er den måde at forholde sig til virkeligheden på, der ligger til hr. Keld Albrechtsen, men sådan ligger det ikke til mig.
Jeg tror ikke på, at man så hele tiden øger hastigheden.
Det tror jeg altså ikke på.
Med hensyn til Socialdemokratiets ordfører omkring kontrol: Den kontrol, der finder sted på motorvejsstrækningerne i dag, er ganske udmærket.
Vi ved jo alle, at på motorvejsstrækninger sker langt de færreste uheld, så jeg finder det betryggende, at der somme tider kører politibetjente og kontrollerer på motorvejene.
Det har jeg slet ingen problemer med.
Jeg kender godt den socialdemokratiske grundholdning, at ingenting i denne verden ligesom må have lov til at køre af sig selv, havde jeg nær sagt, at blomstre af sig selv.
Der skal hele tiden ligge en eller anden dyne oven på det hele, sådan at folk i hvert fald ikke skal blive alt for begejstrede, hverken for den ene eller den anden ting, og hvis de bliver det, skal vi have noget kontrol, så folk bliver holdt nede.
Det gælder sådan set også, når det handler om hastigheder, og 130 km/t. synes vi er en passende hastighed på motorvejene.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-30:
Hr. Per Dalgaard bygger på den antagelse, at der ofte køres for hurtigt på motorvejen.
Lad os nu antage, at der på den østjyske motorvej ofte køres omkring 130 km/t. Det er vel ikke en helt urimelig antagelse, og det skyldes jo bl.a., at der ikke håndhæves nogen kontrol.
Hvis man så sætter hastigheden på den vej op til 130 km/t., så må det vel formodes, at den reelle hastighed kommer til at ligge omkring 150 km/t., medmindre der indføres en eller anden form for kontrol.
Har Dansk Folkeparti overvejet, om der så skulle indføres en eller anden form for kontrol?
Dansk Folkeparti føler sig udmærket godt tilfreds med at få sat farten op til 150 km/t., og det er jo det, der vil være den praktiske konsekvens af forslaget.
Jeg synes, at så skal man sige det fra Dansk Folkepartis side, som det er, nemlig at man er indstillet på at acceptere noget, der reelt er 150 km/t.
Erling Christensen (S), 2002-04-30:
Jo, det er fristende, når man kører i store BMW'er, og hvad de andre store biler nu hedder, at køre rigtig stærkt.
Det får mig til at spørge Dansk Folkeparti: Hvordan vil man kontrollere det?
Jeg ser ikke, at Dansk Folkeparti i sit forslag har noget omkring kontrollen af det her.
Vil man have politiet til at stå ude ved kanten af motorvejen og kontrollere det?
Vil Dansk Folkeparti så foreslå, at man har automatisk hastighedskontrol? Jeg hører heller ikke noget om færdselssikkerhed.
Når Dansk Folkepartis ordfører snakker om, at man stoler på folks egen dømmekraft, har ordføreren så set på, hvordan uheldene er på de tyske motorveje?
Per Dalgaard (DF), 2002-04-30:
Lovforslaget om forhøjelse af hastighedsgrænserne for kørsel på motorveje samt i den forbindelse ændringer i reglerne om frakendelse af kørekort ved overskridelse af hastigheder, hvor der er kørt 180 km/t., har lidt en trist skæbne her i Tinget.
Det ligger i regeringsgrundlaget, at hastigheden på motorvejene generelt skulle sættes op til 130 km/t.
Af uransagelige årsager gik der fnidder i behandlingen i regeringen, hvilket medførte, at forslaget blev trukket igen, og det var ærgerligt.
Nu fremsætter Dansk Folkeparti det samme forslag igen med de samme gode begrundelser, der i sin tid blev fremført, nemlig at trafikken vil glide mere jævnt, at vi får flyttet trafik fra landevejene til motorvejene, at vi får tilpasset loven til den udvikling, der allerede er sket på motorveje og for bilernes vedkommende den teknologiske udvikling.
Det ønsker Dansk Folkeparti med det her lovforslag at lovliggøre.
Dansk Folkeparti har stor tiltro til folks egen dømmekraft og har således ingen betænkelighed ved en generel forhøjelse af hastigheden til de 130 km/t., men vi finder det dog i orden, at der på visse strækninger sættes en lavere grænse end de 130 km/t. til f.eks. de nuværende 110 km/t., hvis forskellige vejforhold betinger, at 130 km/t. er for meget.
Margrete Auken (SF), 2002-04-30:
Da hr. Helge Adam Møller sad i Færdselssikkerhedskommissionen, fik vi tal, der viste, at hvis man øger gennemsnitshastigheden - nu ser vi bort fra resten - så øger man ulykkerne.
Så taler hr. Helge Adam Møller om, at hvis vi kan få folk til at flytte sig.
Mens vi stadig væk havde adgang til ekspertisen - men jeg ved ikke, hvad der kommer til at ske fremover, jeg er da frygtelig bekymret - kom der fra Vejdirektoratet nogle udmærkede analyser, som viste, at omvejskørsel, det er nogle af de problemer, vi står med på Fyn, altså hvis vi skal have folk til at køre omvejskørsel, så er der nogle meget, meget hårfine balancer, så begynder
det at have negative effekter, for den kørsel, i øvrigt på landeveje, giver flere ulykker.
Så det er en meget grum måde.
Nu vil jeg så sige, at der er meget få bilister, der kører ret meget omvejskørsel, fordi de vil køre på motorvej.
Jeg tror altså ikke, det er et spørgsmål om, hvorvidt de må køre 110 eller 130 km/t., der i givet fald lokker dem på motorvejen.
Det er, fordi fremkommeligheden jo dér er meget bedre, og så selvfølgelig også fordi - og det er det, jeg ikke kan forstå, at hr. Helge Adam Møller ikke kan forstå - at når man fjerner al anden trafik, og man nærmest giver hver bil sin vej, så er der selvfølgelig meget færre ulykker.
Og det er ikke det samme som at sige, at motorveje er mere sikre end andre.
At blive hjemme er det sikreste, hvis vi skal snakke på den måde.
Margrete Auken (SF), 2002-04-30:
Jeg gider altså ikke sige det mere, det dér med motorvejene, hvorfor de er de sikreste, for det er spild af ord.
Det er sagt til Folketingets referat, og så må jeg undlade resten.
Og så vil jeg altså ikke høre på det, hr. Helge Adam
Møller siger her, at der i det forslag, der kommer fra regeringen, vil stå, at der vil være øget fartkontrol på motorvejene.
Det vil der da ikke.
For hvis man bruger definitionen på de farligste strækninger og gør meget ud af - det er jeg enig i - at motorvejene er langt mindre farlige end de andre strækninger, fordi den anden trafik er væk, og man så ikke vil gøre noget for at få hastigheden kontrolleret dér, så vil ulykkestallet stige.
Hvad vil man gøre ved frakørselsvejene?
Jeg kan i øvrigt fortælle hr. Helge Adam Møller, at han slipper nok for at komme for slemt ind i det her, ud over at vi kan se det på ulykkestallet, for Danmarks TransportForskning agter ikke at gøre mere ud af at arbejde med statistik.
Altså vi er bombet tilbage til sådan et, ja, Ukraine,
eller hvad det er for noget, man sammenligner sig med, Polen.
Man har fyret al ekspertisen, man får ikke statistikker mere.
Vi skal være tilbage dér, hvor vi bare tager det lidt, som det kommer, og det bliver forståelsesniveauet som det, vi har været præsenteret for her, der skal styre det.
Jeg håber, jeg hørte rigtigt, nemlig at ministeren sagde, at færdselssikkerheden selvfølgelig er overordnet regeringens tilsagn.
Det vil sige, at hvis det koster menneskeliv, så vil regeringen ikke gennemføre 130 km/t. Hørte jeg rigtigt?
Hvis de eksperter, man nu konsulterer, siger, at det her vil komme til at koste menneskeliv eller førlighed, hvad er så vigtigst for regeringen?
Jeg synes, jeg hørte før, at ministeren sagde: Det er klart, at menneskeliv er vigtigere end den ære, man måtte gå ud og forsvare ved ikke at leve op til en trussel om 130 km/t.
Men jeg håber, at jeg hører rigtigt.
Jeg fik slet ikke svar på det med kontrollen.
Hvilken slags kontrol vil man sætte på motorvejene for at sikre, at hastigheden bliver overholdt?
For det er jo det, det afhænger af.
Det er ikke længere Sverige, Norge, Finland, England og Holland vi skal sammenlignes med.
Lene Espersen (KF), 2002-04-30:
Først til hr. Erling Christensen
: Regeringen har den holdning, at man må tilpasse farten efter forholdene.
Allerede i dag er der jo nedskiltning på adskillige strækninger af motorvejsnettet, så det ser jeg sådan set ikke noget som helst problem i.
Jeg forstår slet ikke det der med differentiering, som hr. Erling Christensen bevæger sig ind på.
Den eneste forskel, hvis man ser på det lovforslag, som regeringen er i gang med at udarbejde,
er sådan set, at hvor det generelt er 110 km/t. i dag, og så bliver der nedskiltet, vil det generelt være 120 km/t., og så vil der ske en nedskiltning - og en opskiltning til 130 km/t. de steder, hvor det er trafiksikkerhedsmæssigt forsvarligt.
Fru Margrete Auken stillede spørgsmål om beregningerne.
Jeg tror, at man kan lave mange beregninger, også omkring antallet af dræbte osv.
Så det er det, der har været ledetråden for os.
Jeg tror, at man kan lave mange teoretiske beregninger, og jeg erindrer også, at der tidligere er lavet mange beregninger om, at hvis man gør sådan og sådan, betyder det alt andet lige så meget.
Det er ikke teori, der interesserer mig, men sådan set mere, at vi prøver at have en afbalanceret holdning til det.
Vi ser gerne, at hastigheden sættes op, men samtidig mener vi altså også, at man kan gøre meget færdselssikkerhedsmæssigt for f.eks. at få en bedre trafikkultur på motorvejene.
Endelig vil jeg sige til fru Sandy Brinck, at det lovforslag, som bliver sendt i høring, er det lovforslag, som har været diskuteret hele tiden.
Der er sådan set ikke noget som helst nyt i det.
Den undersøgelse og inventering, som Vejdirektoratet vil gennemføre, fremgår også meget klart af lovudkastet.
Erling Christensen (S), 2002-04-30:
I sit svar forholdt ministeren sig ikke til ungeprojektet.
Det kan godt være svært, men måske kunne ministeren sige et eller andet om det og prøve at kigge på det, jeg kaldte ungeprojektet, og kigge på de mulige besparelser, der lå hos politiet ved en lørdag aften at undgå, at 3 motorsagkyndige, 14 betjente, 6 motorcykler og 5 biler blev indsat i Odense.
I stedet for kunne man under kontrollerede forhold lade unge prøve deres hastighedsgrænser af på et lukket område og ikke på motorveje.
Og det er samtidig med, at vi nu skal til at vente mindst 8 uger på at få kørekort.
Så kan man altså lade folk køre og kriminalisere sig selv mere og mere.
Det var ministerens holdning til det.
Punkt 2: Det, man nu fra regeringens side sammen med støttepartiet vil, er at differentiere hastighedsgrænser.
Er motorvejene det rigtige sted at begynde at lave differentierede hastighedsgrænser?
Er det der, behovet for differentierede hastighedsgrænser er?
Margrete Auken (SF), 2002-04-30:
Så vidt jeg ved, er det ikke engang besparelserne på Rådet for Større Færdselssikkerhed, der er det værste.
Det er jo stort set, at man har lukket det rundtomkring, og Vejdirektoratets færdselssikkerhedsfolk er der jo også skåret ned på.
Det kan da godt være, at det er en lettelse for ministeren, hvis de høringssvar, der kommer ind, er præget af et svagt vidensgrundlag, for det kan jeg frygte.
Men vi har heldigvis også i den færdselssikkerhedskommissionsrapport, som hr. Helge Adam Møller har været med til at lave, gode tal endnu.
Så det er ikke glemt alt sammen, men det er jo ikke sikkert, at det bliver præsenteret for ministeren i det forløb her.
Det er jeg faktisk alvorligt bekymret for.
Det vil jeg faktisk godt have et klart svar på.
Det andet svar, jeg ønsker, er: Betyder øget kontrol automatisk hastighedskontrol, eller betyder det politi?
For hvis det er tilfældet, tror jeg, at vi kommer til at slå politiet ihjel også.
For politiet kan ikke køre ind og stoppe folk, der kører med de hastigheder der.
Det vil sige, at hvis ikke man kan lave det automatisk med fotofartfælder, eller hvad man nu vil kalde dem - man må godt finde et andet ord, hvis man får kryb af ordet, jeg er ligeglad - så går det galt.
Sandy Brinck (S), 2002-04-30:
Det er altså en lidt pudsig oplevelse at høre justitsministeren stå og sige, at regeringen lægger enormt stor vægt på færdselssikkerheden, når vi tænker på, hvor store besparelser Rådet for Større Færdselssikkerhed har været udsat for under regeringens første finanslov.
Det, vi står med, er vel faktisk en ren tilståelsessag.
Nu havde vi under hr. Nonbos indlæg en del debat om, hvad det egentlig var, der skete, for det lovforslag, som rent faktisk var kommet igennem regeringens koordinationsudvalg, og som justitsministeren var klar til at fremsætte, blev underkendt i Venstres gruppe.
Nu må jeg forstå det sådan, at det er, fordi der skal være nogle vejtekniske undersøgelser, og så er det jo en ren tilståelse, at man ikke har været grundig nok i sin forberedelse.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge, om justitsministeren er enig med hr. Nonbo i, at der ikke kan laves undersøgelser af, hvor mange menneskeliv man rent faktisk risikerer og sætter på spil ved at hæve fartgrænsen.
For det var faktisk det, Venstres ordfører sagde, og jeg vil godt høre, om ministeren er enig i det synspunkt.
Helge Adam Møller (KF), 2002-04-30:
Hr. Ole M. Nielsen spørger mig, hvad der efter min mening kan være forklaringen på, at man stort set har det samme antal uheld pr. kørt kilometer i Tyskland, hvor der er fri hastighed på en stor del af motorvejsnettet, og i Danmark, hvor vi har 110 km/t.
Det kan selvfølgelig kun blive min mening og opfattelse på baggrund af bl.a. de mange år, jeg har beskæftiget mig med det her.
Jeg tror, den væsentligste forskel er, at tyske bilister, fordi der er frihed under ansvar, kører mere koncentreret end mange danske gør på motorvejene, for de ved, at der indimellem er nogle, der kører meget hurtigt, og nogle gange er der nogle, der kører ekstremt hurtigt.
Derfor forekommer det mig, at de er mere disciplinerede, og de er mere opmærksomme, inden de eksempelvis trækker ud til en overhaling, bl.a. fordi de har den regel, at de skal aktivere blinklyset, inden de begynder, hvor mange danskere desværre indimellem tilsyneladende først svinger ud og så bagefter kigger i bakspejlet: Hov, kom der én?
Men frihed under ansvar tror jeg altså er én af grundene til, at de koncentrerer sig mere om bilkørslen end om at snakke med svigermor, eller hvem der ellers sidder der af spændende personer.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-30:
Det er et meget interessant forsøg på at lappe et umuligt lovforslag sammen, vi her er vidne til.
Først fik vi at vide i debatten, at danskerne kører jo hurtigere, end de må, men vi kan godt overlade det til folks egen dømmekraft, hvor hurtigt de vil køre.
Som jeg husker det, var det Dansk Folkepartis melding ved indledningen af debatten, og det vil sige, at selv om man hævede fartgrænsen fra 110 km/t. til 130 km/t., skulle der stadig ikke være nogen intensiveret kontrol.
Så hører hr. Jesper Langballe det i den debat, der foregår i radioen, går jeg ud fra, og han tænker: Det her kan vi ikke stå model til, det må vi forsøge at lappe sammen, og så kommer han herind og siger: Jamen selvfølgelig skal der være noget mere kontrol, hvis vi sætter grænsen op til 150 km/t. Men i sit sidste indlæg måtte han erkende, at det kan man ikke, og så forsøger hans ordfører at sige, at det gør politiet nok af egen drift.
De har ganske vist ikke personale til det - det tror jeg ministeren vil kunne bekræfte - men de gør det nok af egen drift for at få Dansk Folkepartis forslag til at hænge sammen.
Jeg vil give Dansk Folkeparti et helt gratis og godt råd: Efter forretningsordenen er det på ethvert tidspunkt under en sags behandling tilladt at tage et forslag tilbage. Jeg tror, det er sådan, det er formuleret, hr. formand, og jeg tror, den bestemmelse i forretningsordenen er tiltænkt lige nøjagtig den situation, som er opstået her i dag.
Det er kun et råd, jeg kan jo ikke afgøre det, men det er til fri afbenyttelse.
Per Dalgaard (DF), 2002-04-30:
Jeg er overbevist om, at færdselspolitiet er de bedste til at finde ud af, hvor de vil sætte deres ressourcer ind i forbindelse med at forsøge at få folk til at overholde de regler, der gælder i landet.
Det er også derfor, de nu helt klart har disponeret den kontrol, de laver på motorvejene i dag, og jeg er sikker på, at de også fremover, når grænsen på et tidspunkt bliver 130 km/t., vil sætte en kontrol ind i de tilfælde, hvor de mener, det er betimeligt at gøre det, f.eks. på nogle strækninger på motorvejene, som notorisk er farligere end andre.
Jeg overlader trygt til politiet at varetage den disponering.
Jesper Langballe (DF), 2002-04-30:
Jeg synes, det virker noget tungnemt.
Selv om ikke lovgiver om en eller anden særlig kontrol, så er det klart, at overalt, hvor politiet antræffer en bilist, der kører for hurtigt, bliver han tvunget ind til siden og noteret, og der falder en bøde.
Det siger sig selv.
Men jeg vil gerne vende spørgsmålet om og stille det til hr. Keld Albrechtsen
: Mener hr. Keld Albrechtsen, og vil hr. Keld Albrechtsen sige til Danmarks bilister, at de 110 km/t. er i og for sig en gratis affære?
Det er kun et signal, vi sender, I kan bare blive ved at køre som hidtil.
Det er ikke det, jeg står her og taler for, men hvis der skal være konsekvens i det, burde det dog nok være det, hr. Keld Albrechtsen talte for.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-30:
Det er jo klart, det er da så enkelt.
Vi er også enige om, at f.eks. på den østjyske motorvej overholder man ikke den fartbegrænsning.
Det sagde
Dansk Folkepartis ordfører.
Men så kommer man nu, forstår jeg på hr. Jesper Langballe - og det er det, der er så interessant - med et forslag om, at nu skal der indføres en kontrol med hastigheden, og så er det bare, jeg spørger: Hvad er det for et forslag?
Det er jo noget helt nyt i debatten, og det ligger ikke til grund for Dansk Folkepartis forslag, tværtimod.
Dansk Folkepartis ordfører understregede nærmest, at der ikke skulle være nogen yderligere kontrol, for han havde den tanke, at der ville ske et mirakel.
Hr. Jesper Langballe har erkendt, at det gør der ikke.
Han går i stedet ind for en kontrol, og så er det bare, jeg spørger: Hvad er det, Dansk Folkeparti har liggende skjult for os andre af forslag med hensyn til kontrol, som man først åbenbarer på dette meget sene tidspunkt i debatten?
Jesper Langballe (DF), 2002-04-30:
Jamen siger det egentlig ikke sig selv - det behøver man jo næsten ikke engang at anføre i lovteksten - at enhver retslig begrænsning skal følges op af sanktioner?
Hvis det kun er et signal, man sender ud: Vi beder jer venligst om at overholde de 110 km/t. eller de 130 km/t. - ja, så er det jo ikke lovgivning, så er det en eller anden form for missionspædagogik.
Men omvendt kunne jeg jo spørge hr. Keld