runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Dahlgaard (KF), 1998-01-14:
Også Det Konservative Folkeparti vil gerne have, at vore børn har det godt og ikke har omgivelser som burhøns.
Så intentionerne i forslaget er de hæderligst tænkelige, men vi mener altså, at det er forældrenes og kommunernes ansvar, og at det er en sag for det kommunale demokrati, præcis som det ganske godt er gjort rede for af den socialdemokratiske ordfører på dette område.
Men forslaget giver os anledning til lige at præcisere nogle konservative holdninger: For det første: Børnenes opdragelse og opvækst er og forbliver grundlæggende forældrenes ansvar.
For det andet: Vi ønsker flere undervisningstimer og færre pasningstimer for børnene, når de når op i skolealderen.
Og der vil for stort set de samme og i nogle tilfælde endda færre penge kunne gives mere undervisning og mindre pasning.
For det tredje: I kraft af den udvikling i retning af flekstid, der er i gang på arbejdsmarkedet, kan forældrene i stigende omfang tage sig af børnene
, så det ikke nødvendigvis behøver at ske i en institution.
Og vi ønsker, at den mulighed fortsat skal være der, og vi håber og vil arbejde
Og vi vil også arbejde for, at forældrenes vilje til at prioritere deres børn højt, mens de er små, vokser. Så af den ene grund, at det er et kommunalt anliggende, vil vi altså afvise forslaget, men også af den grund, at der slet ikke står noget om, hvad alt det her vil koste.
For det bliver jo ganske alvorligt dyrt, og hvem skal så betale det?
Ja, det skal jo bl.a. børnenes forældre, som dermed også bliver ramt, og det rammer vel så på en eller anden måde også børnene.
Alt det er slet ikke sat ind i en sammenhæng, og derfor virker forslaget så pænt på overfladen
, men i virkeligheden medfører det mange komplikationer.
Den anden del af forslaget, om et sammenhængende udviklings- og læringsmiljø, lyder godt, og det kan også godt være det, for tankerne om leg og læring er spændende.
Men alligevel er vi fra konservativ side betænkelige med hensyn til, om integrationen af leg og læring kan udvikle sig på en forkert måde. Vi mener, at det er meget godt, at der kan komme noget læring både i børnehaveklasserne og i selve børnehaverne, men vi er betænkelige ved det, hvis skolen går hen og bliver børnehaveiseret, altså hvis der kommer så meget leg i skolen, at børnene har svært ved at finde ud af, hvornår de har fri og kan lege, og hvornår det er en skole, hvor der skal være rimelig ro, og hvor der skal arbejdes med tingene. Det må ikke blive blandet sammen på den måde, at vi kan risikere, at det kører den gale vej i folkeskolens mindste klasser.
Så selv om der absolut er nogle gode tanker i det, og selv om vi ikke vil afvise, at det kan gøres på en fornuftig måde - jf. også, hvad ministeren sagde om den store konference ovre i Herning, som også jeg på mit partis vegne var deltager i - så er vi betænkelige ved bare at køre ud ad tangenten og sige, at det er fint med leg og læring, og at det hele skal rodes sammen i én pærevælling.
Vi tror, der er noget godt i, at børnene er helt klar over, hvornår det er en skole og kun en skole.
Jan Køpke Christensen (FP), 1998-01-14:
Det overordnede er vi selvfølgelig enige i.
Hvem er ikke enig i de principper?
Men dernæst må vi sige, at vi ikke stemmer for forslaget, for vi mener ikke, at man i detaljer skal styre, hvad der skal ske i kommunerne, og vi har altså en vis tillid til, at kommunerne selv kan klare det problem, at der åbenbart i visse kommuner stadig væk ikke er ordnede forhold.
Jeg tænker her på de fysiske rammer.
Dér er vi i Fremskridtspartiet enige i, at der naturligvis skal være nogle overordnede regler, som bliver overholdt, så de kære børn, vi har i institutionerne, har så anstændige forhold som muligt. Når jeg ser på indledningen til punkt 1 i forslaget: »Børn i skolefritidsordningerne bør have krav på ordentlige forhold«, kan jeg altså sige, at det er vi enige i, men når det så fortsætter således: »Derfor skal der fastsættes regler for skolefritidsordningerne med hensyn til normeringer, fysiske rum, forældreindflydelse samt forældrebetaling«, mener jeg, at der bagefter skulle have stået: »Vi« - underforstået SF - »ved bedre, end I gør i kommunerne.«
Det var reelt det, der skulle have stået, og jeg synes faktisk, det er beklageligt, at man hermed nærmest får det skåret ud i pap, at vi herinde er bedre til at finde ud af det her, end de er i kommunerne, altså at kommunalbestyrelsesmedlemmerne, herunder SF's byrådsmedlemmer, åbenbart ikke har så meget indsigt i, hvad der skal foregå på det her område, som SF i Folketinget har.
Jeg synes faktisk, det nærmest sætter et kedeligt stempel på kommunalbestyrelserne.
Og som jeg sagde tidligere, har vi tillid til, at kommunalbestyrelserne sagtens kan sørge for nogle fornuftige forhold for vore kære børn.
Er f.eks. den nye grunduddannelse for pædagogmedhjælperne tilstrækkelig for SF, eller er det de »rigtige« pædagoger, SF tænker på?
Jeg er faktisk mere eller mindre overbevist om, at det, det handler om for SF, netop er, at man ikke vil have andre end dem, der er pædagoguddannede, til at passe vore børn, og vi er absolut ikke enige i, at de skulle være de bedste til at arbejde på det her område.
Der står også i bemærkningerne, at der i folkeskoleloven ikke er noget krav om indhold og rammer, og det er ganske rigtigt, men hvorfor har SF under forhandlingerne om folkeskoleloven ikke været inde på, at disse krav skulle indføres?
Det er aldrig blevet sagt fra SF's side, at man ønskede dét.
For havde vi drøftet det på daværende tidspunkt, havde det måske været muligt at få indført disse ting.
Vibeke Kiil (CD), 1998-01-14:
Centrum-Demokraterne mener, man skal i gang med at få skabt et sammenhængende koncept for børns hverdag med undervisning og pasning.
Det er faktisk en væsentlig del af det skoleoplæg, som CD fremlagde i sommer.
Tidspunktet er velvalgt til at overveje, hvordan vi får en tidssvarende folkeskole og et mærkbart kvalitetsløft
fordi man netop nu står over for at skulle indhente et stort efterslæb med hensyn til skolernes bygninger og udstyr.
CD mener, man er nødt til at investere i folkeskolen, og så er det naturligt, at man samtidig ser på, hvordan man får mest muligt ud af anstrengelserne.
Det ville da være tåbeligt ikke at udnytte forbedrede og indbydende faciliteter og udstyr til også at forbedre den indholdsmæssige ramme og samtidig gøre skolen betydelig mere spændende.
SF foreslår at iværksætte et forskningsprogram om leg og læring, hvor der også skal indgå projekter om skolebyggeriet,
så fremtidens skole er en skole, hvor rammerne matcher indholdet.
Leg og læring er der allerede forsket i, men CD er enig i sammenhængen mellem fysiske rammer og indhold.
Det er bare ikke nok kun at tale om skolestarten i den forbindelse.
Vil man tænke nyt, er det for snævert kun at koncentrere sig om de yngste elever, som ikke er alene om at have behov for en anderledes og sammenhængende skolehverdag, hvor man for alvor har mulighed for at leve op til det bærende princip om undervisningsdifferentiering og hensyn til den enkelte elevs behov.
Derfor mener CD heller ikke, man skal se isoleret på skolefritidsordningen, som forslagsstillerne gør.
Skole og SFO er en helhed, og CD kunne være fræk nok til at sige: Lad os helt afskaffe begrebet SFO, så opgaven blot inkorporeres i den virksomhed, som en folkeskole i vort moderne samfund nu engang omfatter.
Forældreindflydelsen skal derfor heller ikke splittes op, den må omfatte hele skolens virksomhed og ligger naturligt i forældrebestyrelsen. Men CD er enig i, at det er kritisabelt, hvis det faktisk er sådan, at børn har for dårlige forhold i den skolefritidsordning, vi har nu.
Børn skal ikke opbevares og stuves sammen som burhøns, og det må præciseres over for kommunerne.
Endelig vil jeg gerne sige til det, SF siger i bemærkningerne om sammenhæng mellem lærernes arbejde og pædagogernes, at i Centrum-Demokraterne mener vi, at lærerne skal tidligere ind i indskolingsforløbet, men vi ønsker ikke, at pædagoger skal til overtage lærernes undervisning.
Poul Nødgaard (DF), 1998-01-14:
Hr. Søvndal har jo en fortid som fremtrædende kommunalpolitiker - jeg tror, det var i Kolding - og derfor kan det måske undre lidt, i hvert fald Dansk Folkeparti, at netop hr. Søvndal står i spidsen for et indgreb i det kommunale selvstyre, som jeg er sikker på, han håndhævede med hård hånd, da han havde en fremtrædende kommunal position. Når det er sagt, vil jeg da godt gøre en lille indrømmelse, for jeg kender også selv noget til de skolefritidsordninger bl.a. fra min egen kommune.
Selv inden for en kommune kan der være noget forskel på, hvordan man har indrettet sig, det kan være noget med lokaler, og det kan være så mange andre ting, men sådan er der jo så mange ting.
Vi kan jo også se, når nu SF kører frem med skolefritidsordningerne i dag, at der jo er en ret stor forskel på skoleområdet fra kommune til kommune, ja, endda også inden for den enkelte kommune.
Skolefritidsordningen er ikke en selvstændig enhed i demokratiet, men er underlagt skolebestyrelsen, der således skal være talerør for både undervisningen og pasningsordningen.
Det svækker forældrenes indflydelse.«
Jeg har, undskyld, jeg siger det, som vi ser det i Dansk Folkeparti,
aldrig hørt en værre gang sludder.
Det er dog befriende godt, at det er den samme bestyrelse, der står for at få det hele til at fungere. Hr. Søvndal må jo være klar over, at i et øjeblik går børnene i skolen, og næste time fungerer de i en forhåbentlig udmærket skolefritidsordning. Jamen skulle man virkelig til at opbygge en form for Berlinmur mellem to ting, der fungerer på samme skole i samme bygning osv.?
Magen til sludder har jeg faktisk sjældent hørt, og jeg synes, det vil være et utrolig stort tilbageskridt for skolefritidsordningerne, hvis ikke de udgjorde en samlet enhed for den pågældende skole.
Med det, jeg har sagt, behøver jeg ikke at sige så forfærdelig meget mere.
I Dansk Folkeparti kan vi ikke støtte forslaget.
Vi mener, at de problemer, der måtte være, er noget, skolebestyrelserne og de, der leder skolefritidsordningerne, må løse sammen med de kommunale myndigheder i den pågældende kommune.
Jan Køpke Christensen (FP), 1998-01-14:
Jeg skal spørge SF, hvad en række henvendelser er, for det er jo meget diffust.
Jeg ville da gerne se de henvendelser.
Jeg ville da gerne have en kopi af dem, for naturligvis skal vi lytte til dem uden for de tykke mure her, dem, der har skoene på og ved, hvor der virkelig er problemer, hvis der er alvorlige problemer.
Jeg kunne godt tænke mig at se de henvendelser, og SF må da kun have interesse i at mangfoldiggøre dem til de andre ordførere her i Tinget, sådan at vi kan tage ad notam, at der måske er nogle ting, der skal rettes op på.
Så jeg vil hermed opfordre til, at vi får disse henvendelser, måske ikke kun fra SF-politikere ude omkring, men også fra andre partifarver.
Det er måske lidt mere interessant at få fra andre.
Men det, der i bund og grund er situationen, er jo, at SF i sin tid var imod loven om skolefritidsordninger og sagde, at det var en sparelov. Så mon ikke det er det, der ligger til grund for det her forslag eller i hvert fald er medvirkende til, at det er fremsat?
Ole Vig Jensen (RV), 1998-01-14:
Jeg skal svare hr. Søvndal ved at sige, at med planen »Folkeskolen år 2000«, hvor vi vel for første gang på et par punkter helt koncentrerer os om en særlig indsats, der både omfatter skolen, fritidsordningerne, daginstitutioner i øvrigt og personalet, tror jeg, at vi kommer tæt på en række af de problemstillinger, som er rejst til diskussion her.
Det er et 2-års-program, vi har lagt frem.
Det vil nok være min indgang til fortsat dels at holde nøje øje med udviklingen, dels at tilskynde til, at de gode intentioner, som vi ikke er meget uenige om, også søges udført i et passende tempo.
Jan Køpke Christensen (FP), 1998-01-14:
Jeg skal gøre det hurtigt.
Jeg glemte at sige til SF, at jeg gerne vil have et svar på det, der blev spurgt om.
Da jeg spurgte, hvad et uddannet personale er efter SF's holdninger, kom jeg med et eksempel.
Er den nye pædagogiske grunduddannelse for pædagogmedhjælpere tilstrækkelig for SF's vedkommende?
Det synes jeg er vigtigt, for ellers er det også lidt diffust.
Hvor ligger grænsen?
Hvor meget uddannelse skal der til?
Er det nok med kurser osv., som klubmedarbejdere har?
Er det uddannet peronale efter SF's holdning?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide. Jeg synes, det er et vigtigt element i det.
Ligger der noget bag?
Nemlig, at det kun må være pædagoguddannede, der ansættes fremover.
Jeg forstår, at SF's ordfører åbenbart ikke har sat sig nok ind i sit eget forslag og kan i hvert fald ikke svare på det, der bliver spurgt om, eller ikke vil.
Jeg tror nærmere, det er det, der gør sig gældende.
Når jeg spørger om, hvad man i SF forstår ved uddannet personale, så skal man ikke gå herop og sige, at der forstår man uddannet personale.
Jeg har stillet et direkte spørgsmål
Er det nok for SF at ansætte pædagogmedhjælpere, der har en pædagogisk grunduddannelse?
Det er jo vigtigt at vide for kommunalpolitikerne, for det er jo et virkelig stort budget, vi her taler om med hensyn til lønninger osv.
Det er vigtigt at få analyseret, hvad SF mener med det, hvis man mener noget med det.
Man skriver i beslutningsforslaget, at det skal være uddannet personale, og så stiller jeg et konkret spørgsmål og giver et eksempel på en medarbejder i skolefritidsordningen, der har den grunduddannelse, som vi har vedtaget, og som SF også var imod.
Kan jeg få et ja eller nej?
Bruno Jerup (EL), 1998-01-14:
Jeg vil sådan set godt fortsætte lidt i det spor, som hr. Skibsted var inde på: hvor gammel man skal være, og hvor meget erfaring man skal have for at have mest ret.
Det er godt nok ved at være et par tusinde år siden, men i det gamle Grækenland var det faktisk sådan, at i bystaten Athen var det filosofferne, der regerede og bestemte.
Kvinderne og børnene havde ikke noget at skulle have sagt, og slaverne og alle andre, der arbejdede, havde selvfølgelig heller ikke noget at skulle have sagt.
Filosofferne regerede verden.
Jeg kan forstå, at det er hr. Frank Dahlgaards filosofi, at vi skal have en eller anden slags oligarki, som er specielt udvalgt af hr. Dahlgaard til at have den rette viden
om, hvad det er, man skal mene for at kunne have magten i det her samfund.
Der er jo ingen tvivl om, at der er mange gode debatter herinde, der bliver ødelagt af, at folk er svinebundet af alle mulige gamle forlig, som er 5 og 10 år gamle, så jeg vil sige, at jeg ser meget frem til, at Venstres linje i det her spørgsmål kunne blive sådan en almen linje, der gør, at vi naturligvis til enhver tid kan diskutere de forslag, der kommer, og hvis der er flertal for dem, er det vel muligt, at man kan vedtage dem.
Det glæder mig, at Venstre er med på den linje, for det er i hvert fald noget nyt, og det giver også nogle nye muligheder for Enhedslisten.
Volumensyge eller ej.
Det må altså være muligt, at hr. Anders Mølgaard kan sige noget om det, når der står, at der skal være et mindsteelevtal, og det står der præcis.
Man kan selvfølgelig definere det sådan, at et mindsteelevtal er én, og så er man ude af problemet, men der må være et eller andet i hr. Mølgaards hoved om, hvor mange der skal være, og hvor mange lærere vi snakker om.
Hvis det er muligt at skrive det ned i et forslag, må hr. Mølgaard også kunne sige noget om, hvad det er, for man må jo forvente, at Esbjerg bliver en campus i hvert fald på nogle af uddannelserne med forholdsvis få elever.
Ole Vig Jensen (RV), 1998-01-14:
Jeg vil bare gentage, at jeg vil være meget opmærksom på den side af problematikken.
Jeg vil også være det under indtryk af, at det indledende, forberedende arbejde jo ikke medførte, at de studerende blev inddraget i tilstrækkeligt omfang.
Det er vist blevet sagt og erkendt fra de pågældende parters side.
I det videre forløb skal vi selvfølgelig sikre, at de studerende får den medindflydelse på planlægningen og udviklingen, som de har krav på.
Frank Dahlgaard (KF), 1998-01-14:
Jeg er glad for, at ministeren siger, at der foregår en grundig undersøgelse af alle de spørgsmål, som sådan en universitær fusion og udbygning indebærer, og at det, som det også står i Folketingets beretning, skal ske på et fuldt oplyst grundlag.
Men jeg kunne da godt ønske mig et lidt mere præcist svar på spørgsmålet om, hvornår man kan forvente et udspil fra ministeren på dette område om denne fusion i Sønderjylland, og hvornår man i dag forventer, at projektet - hvis det sættes i gang - bliver sat i gang.
Ole Vig Jensen (RV), 1998-01-14:
Jeg er ganske enig med spørgerne og understreger altså gerne en ekstra gang, at beslutningen skal træffes på et fuldt oplyst grundlag, og at det er derfor, vi har indledt disse mere grundige forhandlinger om, hvordan vi får skabt en fusion, som er bæredygtig, og som tager højde for en række af de problemer, der efterfølgende er rejst i forbindelse med det udmærkede initiativ.
Det er min agt, at forhandlingerne ikke på nogen måde skal trækkes i langdrag.
Men jeg har også sagt, at vi ikke vil haste en løsning igennem.
Det er jo en løsning, der skal række mange år frem og altså rækker ind i det næste årtusinde, og det bør netop være en holdbar løsning.
Det afgørende er, at de parter, der er involveret, kan være tilfredse med løsningen, og at vi andre, lovgiverne, også kan være tilfredse med den.
Det er det, vi arbejder på.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Løgstrup Madsen (V), 1998-01-14:
»Kan statsministeren bekræfte, at regeringen har skiftet holdning og politik i spørgsmålet om udenlandske statsborgeres adgang til erhvervsaktivitet på særlige autorisationsområder som f.eks. buskørsel, sygetransport, taxakørsel?«
Skriftlig begrundelse Med begrebet »udenlandske statsborgere« tænkes på personer, som ikke er statsborgere i Danmark eller et EU-land.
I bemærkningerne til lovforslaget om taxakørsel står, at der sædvanligvis stilles krav om indfødsret, især ved virksomhed, hvortil der kræves godkendelse, tilladelse, bevilling eller lignende, og i et af de svar, der er afgivet under behandlingen af lovforslaget, skriver trafikministeren, at det forhold, at der på særlige autorisationsområder, som f.eks. buskørselsvirksomhed, sygetransport, taxakørsel m.v., stilles krav om dansk eller EU-statsborgerskab, ikke er i strid med regeringens generelle indvandrerpolitik.
Nu kan jeg forstå, at der er kommet nye udmeldinger fra indenrigsministeren og også fra statsministeren, og så vil jeg gerne have en bekræftelse fra statsministeren på, at der er sket en ændring i regeringens politik i forhold til de krav, der stilles til godkendelser m.v.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1998-01-14:
Som spørgeren allerede indirekte antydede her, har det jo været en sag, der har optaget både befolkningen, medierne og politikerne herinde i ganske mange dage, og derfor er spørgsmålet i dag vel lidt post festtum, kan man sige.
Men jeg vil gerne bekræfte, at kravet om dansk indfødsret i de aspekter, der har været omtalt her, ikke stemmer overens med den grundholdning, regeringen har, når det gælder arbejdet for, at udlændinge kan komme så godt ind i det danske samfund som muligt, dvs. få et job, få kendskab til sproget og fungere som alle andre borgere i det her samfund.
Jens Løgstrup Madsen (V), 1998-01-14:
Jeg konstaterer, at der er sket et skift i regeringens politik.
Kan statsministeren sige noget om rækkevidden af det skift med hensyn til, hvor vidtgående man vil være i sin gennemgang af de steder i lovgivningen, hvor der stilles krav om statsborgerskab?
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1998-01-14:
Så der ligger en sådan henvendelse, hvor man siger til kollegerne i regeringen: Vær opmærksom på det inden for jeres lovområde, så helheden fungerer, så de mennesker, vi har givet opholdstilladelse her i landet, eller som har statsborgerskab her i landet, kommer til at fungere så hurtigt og så godt som overhovedet muligt - til gavn for os alle sammen.
Jens Løgstrup Madsen (V), 1998-01-14:
Således forventer jeg, at når det gælder liberale erhverv, vil vi se en regering, der vil afskaffe de statsborgerskabskrav til udøvelsen af forskellige liberale erhverv, der jo er en række steder.
Jan Køpke Christensen (FP), 1998-01-14:
Vedrørende dette spørgsmål vil jeg gerne spørge statsministeren, om man i regeringen også har gjort sig overvejelser med hensyn til sprogkundskaberne.
Jeg ved godt, at der er visse regler i dag, for at man kan få lov til at køre hyrevogn.
Men jeg mener, at der vitterlig er problemer her og at det kun er til skade for udlændinge, vil jeg sige.
Så for ligesom at afhjælpe den situation, vi har i dag, skulle man måske skærpe reglerne, så man har mere check på de tests, der foretages med hensyn til sprogkundskaberne.
Det vil hjælpe både udlændingene og sidst, men ikke mindst også de danske statsborgere.
Vi hører jo desværre ofte, at de ikke kan sproget, selv om de har gennemgået testen. Så der kunne måske også her strammes op med hensyn til en uvildig offentlig test, ligesom f.eks. Dansk Industri har fremført de sidste dage inden for andre erhvervsområder.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1998-01-14:
Jeg kan til det første spørgsmål, som var et lidt bredere spørgsmål, hvor der blev brugt udtrykket de liberale erhverv, sige - og det er så til hr. Jens Løgstrup Madsen -
Til det andet spørgsmål om sprogkundskaber vil jeg henvise til det samlede sæt lovforslag, som regeringen om kort tid kommer med.
Man ved, tror jeg, her i salen, at indenrigsministeren har fremsat to store forslag.
Det ene er på udlændingelovområdet, og det andet er på integrationslovområdet.
Det er også vores tanke, at vi, når det gælder undervisningen i dansk, vil tage en række initiativer, hvilket vil fremgå af de kommende forhandlinger. Så svaret er: Ja, der vil blive stillet stigende krav til at kunne dansk både for udlændingenes egen skyld, men sandelig også for borgernes og for hele samfundets skyld.
Vi ved alle sammen godt, at det at kunne tale dansk hænger meget nøje sammen med mulighederne for at få job i Danmark.
Og derfor: Ja, vi vil forbedre mulighederne for at erhverve danskkundskaber.
Det fremgår jo også af det oplæg, indenrigsministeren er kommet med, hvor kommunerne får et mere direkte ansvar end før.
Detaljerne vil jeg meget gerne komme tilbage til, når indenrigsministeren forhandler om sine ting.
Arne Melchior (CD), 1998-01-14:
Er statsministeren opmærksom på, at Venstres gruppe i Folketinget sammen med seks andre partier stemte for den gældende lov, som begrænser tildeling af taxabevillinger til danske statsborgere?
Spørgsmålet går altså på, om statsministeren er vidende om, at også Venstres gruppe i sin helhed stemte for denne lov og denne bestemmelse i loven.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1998-01-14:
Det er jeg bekendt med, og jeg har noteret mig hr. Arne Melchiors udsagn i samme forbindelse
Jeg har også noteret mig Venstres opfølgende kommentar til det.
Jeg er bekendt med også den kendsgerning, som naturligvis understreger, uden at jeg skal lægge op til en ny stor debat om dette spørgsmål, at der af og til er situationer, hvor ingen af os er ufejlbarlige.
Tove Fergo (V), 1998-01-14:
Jeg vil høre, om statsministeren kunne tænke sig at fortælle om begrundelsen for, at man skal besidde dansk statsborgerskab for f.eks. at drive en vognmandsforretning.
Hvad er årsagen til, at man skal være dansk statsborger?
Det er vel ikke noget, der kommer ud af den blå luft.
Der må have været nogle overvejelser, måske noget tradition, men hvad er det, der ligger bag det krav?
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1998-01-14:
Fru Tove Fergos spørgsmål tror jeg ikke, jeg har lyst til at gå særlig meget ind på.
Jeg mener, at det er der blevet tygget drøv på meget længe, og som hr. Arne Melchior også var inde på før, bærer vi jo alle et eller andet medansvar for, at det nu er gået, som det er gået. Lad os dog en gang imellem sige til hinanden: O.k., det forløb her kunne have været smukkere, men det afgørende er dog, at vi fik det rettet til, sådan som vi alle sammen er enige om.