runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Svend Erik Hovmand (V), 2004-03-26:
Jeg er meget ked af at måtte gentage, hvad jeg sagde før om det med ledigheden.
De 6.000 er den direkte effekt, men derudover er der en lang række andre følgevirkninger.
Dette at vi opkvalificerer medarbejdere, som i øjeblikket er arbejdsløse, har jo på både kort og på længere sigt en effekt, plus det, at en række af de initiativer, vi lægger op til her, har effekt på både kortere og længere sigt. Der er ingen diskussion om, at vi totalt set taler om en flerårsvirkning på ledigheden i størrelsesordenen 22.000 mennesker, og det synes jeg er et ganske godt resultat, når man tænker på, at vi med det her ikke laver nogen tvangsforanstaltninger af den type, som SF og andre venstreorienterede partier er tilhængere af.
Morten Homann (SF), 2004-03-26:
Jeg vil godt bare lige indledningsvis bede ministeren bekræfte, at ser man det foreliggende forslag i sammenhæng med det næste om SP-bidraget, som jo er præcis to sider af samme sag i regeringens forårspakke, er den reelle effekt, at ser man det over en livstidsbetragtning for den enkelte borger, så sker der det, at folk med en indkomst under mellemskattegrænsen betaler for, at der kan komme en nettoskattelettelse for folk over mellemskattegrænsen; bare for at få det fordelingspolitiske på plads.
Mit andet spørgsmål handler om beskæftigelseseffekten af det her, hvilket jo også var en del af ministerens motivation
i indlægget
Jeg vil spørge sådan mere politisk: Vil ministeren ikke medgive, at det ikke er imponerende ved en så stor øvelse med så store armbevægelser, som man foretager her, at få en effekt på 6.000 beskæftigede?
Det er jo ikke noget synderligt i betragtning af, hvor store armbevægelser man har i sving, og hvor stor stigning i arbejdsløsheden vi har været vidne til, siden regeringen trådte til.
Ole Sohn (SF), 2004-03-26:
Jeg har intet imod, at folk rejser til Spanien eller køber biler, men det er jo blot en illustration af, at der ikke skabes job i Danmark, sådan som regeringen går ud fra.
Så fik jeg også et indirekte svar.
Fru Charlotte Dyremose bliver ved med at sige, at nu får folk deres egne penge, og så kan de jo frivilligt bestemme, om de vil bruge dem eller spare dem op til deres pension, så mit enkle spørgsmål går på: Vil fru Charlotte Dyremose være med til at sikre, at det bliver frivilligt for folk at spare deres penge op i SP-ordningen, så de kan få dem, når de skal gå på pension?
Det er jo en ordning, som er billig i administration, og den giver et af de højeste afkast, så hvorfor må folk ikke få lov til frivilligt at vælge den ordning?
Søren Gade (V), 2004-03-30:
Hvis vi tager omkostningerne, så er det sådan, som jeg forhåbentlig også sagde i min ordførertale, ellers gentager jeg det her, at der kan komme øgede omkostninger for den enkelte afdeling.
Der lægges op til en kompensation i forslaget, idet den enkelte afdeling vil få imellem 3.000 og 10.000 kr. i provenu.
Jeg har ikke set nogen steder, at det er gjort op til et tal, der skulle være hverken under eller over.
Jeg siger, at lovforslaget tager højde for det.
Hvis det er således, at fru Lissa Mathiasen kan påpege, at det skal være meget mere end 10.000 kr., så ser jeg gerne det regnestykke.
Men den meromkostning er der taget højde for.
Med hensyn til beboerdemokratiet for de tilbageværende lejere
Og der vil boligorganisationen så få taleret på baggrund af det antal lejere, der er tilbage i den enkelte afdeling, således at demokratiet stadig væk fungerer også for de tilbageværende lejere.
Lissa Mathiasen (S), 2004-03-30:
Det er jo glædeligt, at man fra hr. Søren Gades side anerkender, at det er boligorganisationen, der retlig er ejer, og at det også er derfor, man lægger stemme- og taleretten derover.
Men det, jeg spurgte ind til, var: Hvad er begrundelsen for, at lejerne skal miste deres rettigheder, deres indflydelse?
Hr. Søren Gade siger jo netop, at det nu går over til boligorganisationen.
Det vil sige, at man tager fra de lejere, der fortsætter med at være lejere.
Tilsvarende mener hr. Søren Gade, at det, hvis nu man sådan pø om pø igennem årene ser et salg, er rimeligt for lejerne at få en kompensation på 3.000-10.000 kr.
Hvad er begrundelsen for, at de lejere skal rammes på den her måde?
Jeg har ikke hørt nogen begrundelse.
Det synes jeg at vi og lejerne har krav på at få at vide.
Hvad er Venstres begrundelse for, at lejere, der bare ønsker at fortsætte med at være lejere, skal miste nogle af de rettigheder, de har i dag?
Søren Gade (V), 2004-03-30:
Det er sådan, at man i videst mulig udstrækning sørger for, at lejerdemokratiet fortsætter.
Det er ganske rigtigt, at den enkelte lejer i ejerforeningen vil være repræsenteret af sin boligforening.
Og der er jeg nødt til at sige, at da det i mange andre sammenhænge er boligforeningen, som repræsenterer eller taler lejernes sag, så har jeg ingen problemer med, at det er boligforeningen, der repræsenterer lejerne i ejerforeningen, hvor de nye ejere sidder.
Så vil jeg sige til fru Lissa Mathiasen omkring det her med omkostninger, og hvad det koster, at jeg ingen steder har set, hvad den administration reelt koster.
Jeg noterer bare, at regeringen i sit lovforslag lægger op til, at der er mellem 3.000 og 10.000 kr. til den enkelte boligafdeling, som vælger at sige ja til et salg af almennyttige boliger.
Så vil jeg gerne spørge hr. Kramer Mikkelsen, om hr. Kramer Mikkelsen kan bekræfte, at det er en borgerlig regering, som har ansvaret for, at tallet blev på 11.000 i 2003, og jeg vil gerne have hr. Kramer Mikkelsen til at bekræfte, at ordningen med salg af almennyttige boliger til de nuværende lejere er frivillig for de lejere, der bor i de enkelte afdelinger.
Jeg vil gerne spørge hr. Kramer Mikkelsen, om hr. Kramer Mikkelsen ikke kan bekræfte, at det er kommunerne og boligorganisationerne, der beslutter, hvilke boliger der skal omfattes af forsøgsordningen.
Og endelig vil jeg godt spørge hr. Kramer Mikkelsen, om hr. Kramer Mikkelsen ikke kan bekræfte, at det er en frivillig ordning for lejerne, og at lejerne til enhver tid bare kan sige nej tak.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-03-30:
Jo, jeg kan bekræfte, at der i 2002 blev bygget flere boliger, end der blev i årene før.
Men jeg stillede sådan set selv hr. Søren Gade det spørgsmål, om han ikke kan bekræfte, at det i virkeligheden skyldtes, at SR-regeringen indførte en ordning, hvor kommunernes grundkapitalindskud blev mindre, så det blev billigere.
Det tager selvfølgelig et års tid, efter at der er lavet en kommuneaftale, før man kan få gang i byggeriet, så vi kan godt, som vi gjorde indledningsvis, strides om, hvem der har gjort det muligt.
Jeg vil godt sige, at jeg synes, der er kommet gang i byggeriet, og det har vi grund til at være tilfredse med i Socialdemokratiet.
Der er bare ikke nogen grund til, at man fra hverken V's eller K's side mener, at de har ført en målrettet politik, for at det kunne ske, for det er sket i et tæt samarbejde med Socialdemokraterne, som indledte hele processen.
Lissa Mathiasen (S), 2004-03-30:
Nu er det jo ikke alle lejere, som ønsker at være ejere.
Det har hr. Søren Gade også sagt.
Og hvad er begrundelsen for det, andet end at man vil lave det her salg?
Og er det rimeligt, at de lejere, som ønsker at blive som lejere, skal have øgede omkostninger, fordi der er nogen, der skal have mulighed for at eje?
Og hvad er begrundelsen for det?
Søren Gade (V), 2004-03-30:
Vi får en tilgang inden for det almennyttige boligområde på godt og vel 4.000-5.000 om året.
Det er cirka det antal, man bygger hvert år.
Jeg er nødt til at sige, at vi ikke har noget mål om et antal almennyttige boliger.
Vi ønsker, at folk har en bolig, og at de har en god bolig, men vi ønsker at give lejerne en valgmulighed, og hvis det er så forfærdeligt for lejerne, hvis de er så indædte modstandere af at eje deres bolig, så kan jeg fortælle hr. Kramer Mikkelsen en hemmelighed: Så kan
de bare stemme nej.
Så vil jeg ikke gå ind i en længere diskussion om, hvem der er skyld i, at den nuværende regering har bygget flere boliger, men jeg vil bare spørge hr. Kramer Mikkelsen, om vi også skal takke for det gode vejr i dag.
Jeg er nødt til at sige til hr. Keld Albrechtsen, at det er således, at hvis en lejer beslutter sig for at købe en bolig, bliver lejeren til ejer og bor nu i den bolig, han måske har boet i de sidste 15 år af sit liv.
Så det vil sige, at det jo er rent teknisk.
De penge, som man får ind for den solgte lejebolig, som nu er blevet til ejerbolig, går i en fond, og den fond skal bruges til at bygge flere boliger.
Det er korrekt, at hver gang man sælger én lejebolig, får man ikke en ny lejebolig, men man får dog en forøgelse af bygningsmassen i Danmark.
Der bliver flere boliger i Danmark ved dette lovforslag.
Jeg kan høre, at det piner hr. Kramer Mikkelsen - og det kan jeg egentlig godt forstå - at lige netop denne her regering, denne borgerlige regering, som man på mange områder er indædt modstander af, har bygget flere boliger, end den tidligere regering har gjort.
Det kan jeg høre er et stort problem.
Med hensyn til hvordan lovforslaget skal imødegå ghettodannelse nogle steder, så er det sådan, så vidt jeg husker, at i de områder, som har fået det prædikat på sig, kan man tage 90 pct. af de lejligheder, som bliver ledige, altså ni ud af ti, og beslutte sig for at sælge.
Det vil sige, at der går man uden om den kø, der kan være med til at øge ghettoisering i den enkelte afdeling.
Der tager man altså ni ud af ti og siger, at dem vil vi gerne have lov at sælge, og det kan man så gøre, indtil man har gjort det med op til, så vidt jeg husker, en tredjedel af boligerne i den enkelte afdeling.
Hvis ikke det er et redskab til at imødegå ghettodannelser på, så ved jeg snart ikke, hvad det er, men det vil jeg i hvert fald have lov at kalde det.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-03-30:
Nu brugte hr. Søren Gade selv udtrykket, at man ville dæmme op for - det tror jeg var udtrykket - altså standse nogle af de ghettodannelser, som var rundtomkring i nogle af vores kommuner i det her land.
Jeg bliver nødsaget til at spørge: Lige præcis hvordan sætter det her en stopper for ghettoiseringer? Jeg tror, at samtlige høringssvar, der har omtalt ghettodannelser, siger, at det her vil øge ghettoiseringen i de tungeste bysamfund rundtomkring i landet, og det vil være interessant at få forklaringen på, hvordan det her skulle forhindre øgningen af ghettoiseringen.
Der blev også sagt, at vi vil bygge flere boliger.
Det kan jo ikke udelukkes, at det her fører til flere boliger, men der er i hvert fald snak om, at det ikke fører til flere almene boliger.
Der svarer samtlige høringssvar i virkeligheden også, at almene boliger bliver der kun færre af ved det her.
Så vil jeg godt stille et sidste spørgsmål til hr. Søren
Gade: Kan han finde bare ét høringssvar fra de kommuner, som har svaret på det her, som mener, at de får løst nogle problemer i forhold til social anvisningsret osv. i forhold til boliger?
Søren Gade (V), 2004-03-30:
Nu kan man jo spørge sig selv, hvem der har fattet hvad i det her lovforslag.
Jeg kunne jo også vende det om og sige, at for hver gang vi sælger 100 lejligheder, så kan man bygge 30 nye lejligheder under forudsætning af de tal og provenuet på 130.000 kr.
Og når man laver den støtteordning til kommunen, ja, så skal kommunen op på at bygge 70 lejligheder for at udnytte hele beløbet, der står. Så jeg kunne jo vende det om og sige: Jeg mener helt klart, at det er en fordel, at vi får solgt nogle lejeboliger som ejerboliger.
Vi frigør passive midler til noget aktivt.
Vi får gang i boligpolitikken, vi får gang i boligbyggeriet, og vi får flere boliger generelt.
Og med hensyn til administration og andre ting, som har været fremme om, at det skulle være en meget stor byrde, man pålægger lejerne, hvis man sælger i en afdeling, vil jeg sige, at der jo netop i lovforslaget er taget hensyn til det, idet der vil tilgå den enkelte afdeling et provenu på mellem 3.000 og 10.000 kr. pr. solgt lejlighed for at imødegå de ekstra omkostninger, man får.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-30:
Jeg kan høre, at hr. Søren Gade simpelt hen ikke har forstået det høringssvar, der er kommet fra Københavns Kommune.
Han har ikke fattet, at Københavns Kommune mister 70 boliger til anvisning, hver gang der ryger 100 almene boliger ned ad skrænten.
Så vil jeg godt spørge hr. Søren Gade, som jo ikke mener, at det her er tvang, om ikke han kan bekræfte, at de lejere, der ikke ønsker at købe, jo vil blive udsat for en tvang, fordi de ikke længere vil kunne fortsætte deres lejemål på uændrede betingelser.
De mister indflydelse, beboerdemokrati, kan ikke længere henvende sig til varmemesteren, medmindre ejerforeningen synes, det er en god
idé osv.
Og det er en tvang over for boligselskabet.
Som Byggesocietetet påpeger, giver lovforslaget ikke bedre balance på boligmarkedet således som anført i bemærkningerne, og man finder det uhensigtsmæssigt, at man gennemfører en lovgivning, hvor salg kan finde sted uden om den faktiske ejer, altså boligselskabet.
Så det er tvang hele vejen igennem.
Vil Venstre være med til at diskutere med os, om det skal være frivilligt både for boligselskabet og for de lejere, der bliver tilbage, om man vil finde sig i den her ordning?
Jeg vil gerne spørge hr. Søren Gade, om Venstre er indstillet på at give kommunerne fuld kompensation for det ekstra antal nye almene boliger, som vi skal ud at finansiere.
Som Københavns Kommune skriver i sit høringssvar: Kommunen skal selv finansiere 70 boliger, hver gang der sælges 100.
Der tabes nemlig 70 almene boliger, som jo så ikke længere vil være til rådighed for den kommunale boliganvisning.
Og da Københavns Kommune jo har behov for at kunne anvise mennesker til disse 70 boliger, som går tabt, hver gang man tvangssælger 100 boliger, ja, så bliver der altså et kæmpe underskud af almene boliger.
Jeg kan oplyse, at det bliver 3.500 boliger, som kommunerne så skal ud at bygge ekstra til næste år for at hamle op med den her forsøgsordning.
Vil Venstre holde kommunerne skadesløse for den ekstra byggeindsats, som de bliver nødt til at foretage, fordi ministeren laver ulykker?
Søren Gade (V), 2004-03-30:
Der tror jeg, at hr. Morten Homann misforstod mig med vilje, for det er således, at når jeg taler om boliger til ældre og handicappede, så kan de netop tages ud, således at de ikke bliver solgt i den her ordning.
Det er jo således, at det er boligorganisationen eller kommunen, som siger, at de gerne vil deltage i forsøgsordningen, og så er det jo afdelingen, der i sidste ende beslutter sig for, om man vil deltage.
Jeg er nødt til at understrege her, at det er lejerne i den enkelte afdeling, der beslutter sig for, om de vil deltage.
Jeg hører selvfølgelig den indædte modstand, i øvrigt også fra de medlemmer af Folketinget, som gik på ministeren før, og det, som hr. Morten Homann siger.
Jeg er bare nødt til at sige, at det jo må bunde i noget ideologisk, for hvis det er sådan en elendig ordning for lejerne, så er det vel ikke noget problem, for lejerne bestemmer jo selv.
Lejerne kan jo bare stemme nej, hvis kommunen eller en boligorganisation siger: Vi synes, det er en god idé, at vi sælger lige netop den afdeling.
Så kan lejerne sige: Vi synes
søreme, det er forkert, så vi stemmer nej.
Og så vil jeg jo sige: Så fik hr. Morten Homann ret, og jeg fik uret.
Jeg tror bare ikke, det bliver sådan.
Morten Homann (SF), 2004-03-30:
Det vil sige, at det, man i virkeligheden foreslår i forsøgsordningen, er at tage et helt års kvote, om jeg så må sige, almene boliger ud af regnskabet i en situation, hvor der virkelig er behov for billige lejeboliger, og hvor folk står i kø i årevis for at få en bolig.
I en situation, hvor der er en hamrende boligmangel ikke mindst i hovedstadsområdet, bliver regeringens svar: Vi tager et helt års kvote af lejeboliger, og det tager vi så ud af regnskabet.
Det synes jeg er noget af en gave til lejerne.
Så kan jeg forstå, at når hr. Søren Gade taler om ghettodannelse, så drejer det sig om, for nu bare at tage hr. Søren Gades egne ord, ghettoer af ældre og ghettoer af handicappede.
Jeg tror, at de fleste andre mennesker, hvis man f.eks. kigger på Kommunernes Landsforenings høringssvar, når de snakker bypolitik og det at bekæmpe ghettodannelserne, også mener, at problemet er, at der er en stor koncentration af folk med sociale problemer, folk på overførselsindkomster i nogle bestemte boligområder, og at der er andre boligområder, også almene boligområder, hvor der stort set ikke er nogen af de her mennesker, som har en ærlig chance for at komme ind.
Hvordan vil det forslag påvirke den situation?
Det vil gøre problemet værre.
Det vil forstærke ghettodannelsen, både den positive og den negative.
Søren Gade (V), 2004-03-30:
Jeg vil sige til hr. Morten Homann, at vi har mere end 500.000 almennyttige boliger i Danmark, og det er således, at når vi sælger godt 5.000 og pengene bliver brugt til at bygge nye boliger for, ja, så skal man jo ikke bruge en lommeregner
ret længe for at sige, at det samlede udbud af boliger vokser.
Så spørger hr. Morten Homann: Hvad med alle dem med et særligt behov?
Det kunne være handicappede, det kunne være ældre.
Jamen der har man netop i kommunerne mulighed for at holde de her boliger til specielle grupper af medborgere uden for lovforslaget.
Så er jeg nødt til også lige at sige til hr. Morten Homann, at det er ved at komme lidt ud af proportioner.
Vi snakker om en forsøgsordning og et salg af 5.000 almennyttige boliger, og så vidt jeg erindrer, så blev der bygget mellem 12.000 og 15.000 almennyttige boliger sidste år.
Og jeg skylder så at sige for fuldstændighedens skyld, at jeg mener, det årlige gennemsnit ligger på 4.000-5.000 boliger.
Det er for ligesom at sætte det lidt i relief i forhold til det antal, der skal sælges her i forsøgsordningen.
Morten Homann (SF), 2004-03-30:
Jeg må så desværre nok konstatere, at den argumentation, som hr. Søren Gade lægger til grund, ikke er rigtig og ikke holder vand.
At det her skulle være et redskab til at kunne afhjælpe ghettodannelsen, eller at det skulle øge massen af lejeboliger, er jo ganske enkelt ikke sandt.
Hvis man ser på de høringssvar, som er indkommet, så siges det ganske entydigt, at betragter man det her som et bypolitisk instrument, vil det kunne virke stik modsat, at det i virkeligheden kunne være med til at fastholde nogle boligområder, som er inde i en negativ spiral, i den negative spiral, og at det kunne være med til i de meget velfungerende områder at gøre det endnu sværere for folk med sociale problemer at komme ind, fordi der ville blive solgt ud.
Så det vil i virkeligheden forstærke ghettodannelsen.
Tilsvarende er det jo også klart, at når der er brug for billige lejeboliger på markedet i dag - der er en stor efterspørgsel - vil det her alt andet lige gøre, at der bliver færre lejeboliger at gøre godt med.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-03-30:
Nej, det bekymrer mig ikke, at der er kommet gang i boligbyggeriet, for når der kom gang i boligbyggeriet, så var det på grund af de tiltag, som den socialdemokratiske regering foretog, da man indgik en kommuneaftale og stillede forslag om sænkning af grundkapitalen fra 14 til 7 pct.
Så der er kun grund til at sige, at det er flot og godt, at der er kommet gang i byggeriet, men vi har sådan set grund til at rose os selv af, at vi har deltaget i festen.
Så der er ingen grund til at stille sig op og lade sig hylde alene for det.
Men jeg stillede sådan set spørgsmålet, om hr. Søren Gade kunne bekræfte, at der ikke var en eneste kommune, der i høringssvaret havde fortalt, at de ønskede færre almene boliger.
Der er ikke en eneste kommune, der har ytret sig om, at de havde behov for at få bygget færre almene boliger.
Jeg tror måske, at man kunne have set det i Aalborg Kommune, hvor ministeren har valgt at bygge 400 boliger, som de ikke havde behov for, men under alle omstændigheder så er der ikke et eneste kommunalt høringssvar, der fortæller, at man gerne vil have færre almene boliger.
Carina Christensen (KF), 2004-03-30:
Og hvis der så er et flertal af lejerne i afdelingen, kan man gennemføre forsøgsordningen.
Alternativt kan det være boligorganisationen, der siger: Vi vil gerne med i forsøgsordningen.
Og hvis der så er et flertal for det blandt lejere i afdelingen, kan man gennemføre det.
Sådan har vi valgt at indrette det, og det synes jeg er rigtig godt, fordi vi er selvfølgelig interesseret i at få så mange med som overhovedet muligt i den her forsøgsordning, fordi vi synes, at det er et rigtig godt tilbud til lejerne.
Så vi er faktisk glade for, at det er indrettet sådan. Med hensyn til de færre almene boliger kan jeg næsten ikke svare på det en gang til.
Jeg har bekræftet, at det her forslag er med til at bidrage til flere boliger på det danske boligmarked, og det er det vigtigste for os.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-03-30:
Til hr. Keld Albrechtsen vil jeg sige, at jeg ved ikke, om forslaget, som det ser ud nu, er noget skidt, der skal afløse noget andet skidt.
Men det er måske meget godt, at vi nu får taget hul på diskussionen, og det er måske også godt, at vi nu får en forsøgsperiode, så man efter de 3 år kan diskutere: Er det her noget, som skal fortsætte?
Det er jo ikke sikkert,
det er det.
Det kan jo godt være, hr. Keld Albrechtsen får ret i, at om 3 år skal det ikke fortsætte, men så er der jo ikke sket noget ved det.
Søren Gade (V), 2004-03-30:
Lovforslag nr. L 182, som vi behandler her i dag, er en indfrielse af et løfte i regeringsgrundlaget for år 2001.
Lovforslaget skal give beboerne i almennyttige boliger adgang til at overtage deres bolig i en forsøgsordning, som løber over 3 år fra 2005 til og med 2007.
I Venstre er vi tilfreds med forslaget, idet vi dels indfrier et valgløfte, dels giver medborgerne i almennyttige boligbyggerier en mulighed for at købe deres egen bolig under visse forudsætninger.
Salget vil frigøre midler til nybyggeri, således at det samlede antal af boliger i landet øges.
Denne 3-årige forsøgsordning, regeringen lægger op til i lovforslaget, vil også kunne modvirke eller afhjælpe den ghettodannelse, mange kommuner allerede har eller frygter at få.
Lad mig nu allerede slå fast: Ordningen er frivillig for lejerne.
De, som ikke køber i en afdeling, hvor man har besluttet sig for at deltage i forsøget, kan blive boende som almene lejere.
At deltage i forsøgsordningen kræver, at enten boligorganisationen eller kommunen beslutter sig for at deltage i forsøget.
Salget kan herefter først påbegyndes, hvis den berørte afdeling efterfølgende træffer samme beslutning på et afdelingsmøde.
Der er således taget vide hensyn til den enkelte lejers valgfrihed.
Kommunerne har udtrykt bekymring over, at de ikke har vetoret, men frygten imødegås af det forhold, at kommunen faktisk får en vetoret, hvis salget kommer op på at udgøre 5 pct. af den samlede mængde af kommunens almennyttige boliger i den enkelte kommune.
Vi er opsatte på at give lejerne en valgmulighed for at komme til at eje deres egen bolig og er samtidig optaget af, at denne forsøgsordning ikke ødelægger boligmarkedet.
Derfor ser vi med tilfredshed, at lovforslaget indebærer, at de enkelte boliger vurderes af en ejendomsmægler, der er valuar, og ved førstegangssalg af to.
Dette skal sikre mod prisdumping.
Ordningen om, at lejerne, som ønsker at eje, kan få et 30 pct.s rente- og afdragsfrit lån, er et godt tiltag, som skal være med til at sikre, at nogle af lejerne tiltræder ordningen.
For at sikre mod, at spekulanter går efter en hurtig gevinst, skal det også understreges, at lånet forfalder øjeblikkelig ved et salg.
Man kan vel ikke sige, at lovforslaget er et kinderæg, men det har i hvert fald tre positive effekter: Vi får
flere boliger totalt set ved at aktivere passive penge, vi giver folk mulighed for at spare op i deres bolig, og vi giver boligorganisationerne og kommunerne yderligere et værktøj i kampen mod ghettodannelserne.
Det kan vi i Venstre kun støtte, og vi håber, at vi når op på det estimerede salg på godt 5.000 boliger eller under 1
pct. af det samlede antal almennyttige boliger i den 3-årige forsøgsperiode
Venstre støtter forslaget og ser frem til konstruktive forhandlinger i Boligudvalget, ligesom vi ser frem til den planlagte høring, hvor vi får mulighed for at få afklaret og yderligere belyst nogle af de problemstillinger, som det fremsatte forslag har rejst.