runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Mortensen (S), 2004-12-02:
Jeg vil gerne indledningsvis sige, at forslaget her i og for sig er en genfremsættelse af et forslag, som vi sidste år havde om en ændring af havneloven.
Problemstillingen, som vi her peger på, pegede vi på sidste år, og vi gjorde det faktisk også i 1999 sammen med SF's ordfører, og dengang medførte det en dispensationsmulighed.
Det er ikke en ny situation, det er faktisk en for havnene meget dårlig situation, som havneloven efterlader.
Det har den, fordi de offentlige havne ikke kan udføre det på nøjagtig samme måde, som private havne kan.
Dermed ligger der måske indirekte en appel om, at man skal privatisere havnene, hvilket vi ikke mener hverken er rigtigt eller rimeligt, hverken over for kommunerne eller over for havnene.
Men det handler også om en ligestilling imellem de havne, som fik kommunal status med den sidste havnelov, og de havne, som har en længere historie og en historisk udvikling, og som har lov til at udføre de tjenester, som vi her foreslår.
Der står faktisk i havneloven, at det kan de ikke gøre i al evighed.
De skal ophæves efterhånden, som man laver nyanskaffelser eller laver om på aktiviteterne.
Her ved vi, at ministeren ikke håndhæver den del af havneloven.
Det vil vi heller ikke anbefale ham at gøre, for vi mener, at vi faktisk skal den anden vej rundt, sådan at alle havne bliver ligestillede.
Det gælder også i forhold til de monopoler, der er i havnene, og her tænker jeg ikke mindst på bugseringsområdet, på Schwitzer, der har næsten 100 pct. monopol.
Jeg har bemærket, at regeringen på mange andre områder ønsker en konkurrence og en ligestilling, f.eks. på ældreområdet, mellem de kommunale og private virksomheder.
Her var der mulighed for også at lave en ligestilling, sådan at kommunale virksomheder med alle de afgræsninger, der kan gøres og vil blive gjort i forhold til krydssubsidiering, kan give en konkurrence på området.
Endelig må jeg sige, at vi også i forhold til udenlandske virksomheder har en svaghed i havneloven.
Dette vil vores forslag også løse.
Jeg har så noteret mig, at ministeren vil komme med et forslag, som går ud på at øge dispensationsmulighederne.
Jeg vil gøre opmærksom på, at ministeren jo allerede har en dispensationsmulighed, som kunne have været brugt.
Jeg er glad for, at vores forslag i hvert fald har animeret ministeren til at tænke sig om en ekstra gang og gøre noget ved det ved at komme med et forslag.
Jeg vil imødese, at vi får det forslag lagt på bordet.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor vi ikke allerede nu kan få det på bordet, og jeg vil gerne vide, hvis jeg kan spørge om det og få svar på det, om det snart kommer, og om det kommer, så det ikke alene bliver fremsat, men også bliver færdigbehandlet i indeværende folketingssamling.
Vi vil da se på, hvilke muligheder det nye lovforslag, som ministeren kommer med, vil kunne give havnene.
Men udgangspunktet er, og det vil vi gerne fastholde, formentlig også, selv om vi kan støtte en delvis imødekommelse i et forslag fra ministeren, at havneloven mangler en ligestilling konkurrencemæssigt set.
Det er et udgangspunkt, som vi vil fastholde, indtil et flertal og indtil en minister vil være med til at finde en løsning.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-12-02:
Jamen det mener jeg også at jeg ganske klart gør.
Det, hr. Keld Albrechtsen glemmer, er, at det jo oftest er sådan, at det faktisk bliver bedre for naturen, når man anlægger golfbaner.
Jeg har aldrig hørt hr. Keld Albrechtsen stå her i Folketingssalen og rose dansk landbrug for at gøre en kæmpe indsats for at bevare naturen.
Tværtimod er det jo hr. Keld Albrechtsens gentagne bekymring, at landbruget forurener meget.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-02:
Det kunne da være hyggeligt.
Og jeg er fuldstændig enig i, at mange af de steder, hvor man anlægger golfbaner, netop er der, hvor omgivelserne, skovbryn og bakkedrag osv., er allersmukkest, fordi man gerne vil have udsigt til de allersmukkeste naturområder, når man går og spiller golf.
Men det ændrer jo ikke ved, at man etablerer en græsørken, hvor de vilde planter på meget store arealer er forsvundet.
Det var bare derfor, at jeg ankede over det sprogbrug, at golfbanerne ligefrem skulle være naturfremme.
Jeg siger ikke, at der ingen golfbaner må være i Danmark, for jeg har et liberalt syn på mange ting, men derfra og til at kalde det naturfremme er der et stykke vej.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-12-02:
Nu tror jeg ikke, hr. Keld Albrechtsen bevæger sig meget rundt på golfbaner, når hr. Keld Albrechtsen kan sige, at golfbaner ikke er et sted, hvor man kan nyde naturen, et sted, hvor der er træer, et sted, hvor der er buske, et sted, hvor der op til banerne er græs, som ikke er slået i kanterne.
Er det ikke en naturnydelse at gå 4 timer ude på en golfbane og nyde både det dyreliv og de naturoplevelser, man kan have derude?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Og man planlægger golfbaner, sådan at de indpasses i naturen.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-02:
Jeg vil godt spørge hr. Eyvind Vesselbo, om han virkelig i ramme alvor mener, at anlæggelse af sådanne enorme græsarealer er fremme af naturen.
Jeg tror, det var det, hr. Vesselbo kom til at sige.
Det er jo en såkaldt monokultur.
Hr. Vesselbo var selv inde på, at der helst ikke skulle komme en tidsel, det er altså slut med de vilde blomster.
Der er én plante på alle disse enorme områder, nemlig græsplanten, alt andet er væk.
Det er en fattig natur, vil jeg gerne sige til hr. Eyvind Vesselbo.
Og det er ikke småarealer ligesom fodboldbanerne, en golfbane fylder 100 gange så meget som en fodboldbane.
Her er det gigantiske arealer, der anlægges med en monokultur, og så bruges der oven i købet sprøjtemidler, kunstgødning og alt muligt andet.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-12-02:
Det, der er i gang med at blive lavet aftaler om, er at begrænse pesticidforbruget både på greens og på golfbaner i det hele taget, både private og offentlige golfbaner.
Det mener jeg er en meget positiv udvikling, for ellers kunne man kun styre pesticidforbruget på de offentlige golfbaner.
Alle, der spiller golf, ved, at det er vigtigt, at greenen er fuldstændig plan, så derfor er det på greenen, man også i fremtiden i begrænset omfang skal bruge pesticider, og det må være udgangspunktet.
Lise Hækkerup (S), 2004-12-02:
Jeg hørte hr. Eyvind Vesselbo sige, at pesticidforbruget udelukkende begrænser sig til greenen.
Lise Hækkerup (S), 2004-12-02:
Jeg spurgte faktisk, om den øvrige golfbane, ca. 60-70 ha, er totalt miljøneutral ifølge hr. Eyvind Vesselbo.
At begrænse pesticidanvendelsen hørte jeg ministeren være inde på.
Har ministeren et mål for, hvor langt vi skal ned?
Connie Hedegaard (KF), 2004-12-02:
Jeg tror altså godt, jeg i hvert fald kan berolige hr. Keld Albrechtsen lidt, for når jeg taler med Dansk Golf Union, forstår jeg, at der også dér er en ret stor interesse for, at der f.eks. kan ligge nogle mindre golfbaner meget tæt ved byerne, egentlig ikke i særlig interessante naturmæssige områder, men sådan at pensionister og andre, der måske ikke lige har så let ved altid at komme ud til de fjerne arealer, har en mulighed for at prøve måske på lidt mindre baner.
Jeg tror, at dér, hvor der ender med at være en uenighed, er i spørgsmålet, om det er et problem, at der også kan ligge en golfbane i et naturskønt område.
Det fornemmer jeg er det, hr. Keld Albrechtsen siger.
Det behøver ikke at være et problem, det kommer fuldstændig an på, hvordan man indpasser den i landskabet, og hvilke hensyn der i øvrigt tages.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-02:
Det er så noget, vi må gå i dybden med, for det, ministeren i virkeligheden siger, er, at der nok er et behov – sådan tror jeg ministeren formulerede det – for disse måske 100 golfbaner, men der er faktisk slet ikke plads til dem i naturen.
Vi ved jo godt, at golfklubberne selvfølgelig vil have dem der, hvor naturen er smukkest, og ikke henne på en losseplads, så derfor bliver der et voldsomt pres på de allersmukkeste naturområder.
Men nu må vi se, nu har ministeren givet en garanti for, at det stadig væk vil kunne styres.
Det vil jeg tillade mig at betvivle lidt, men det må vi kigge på i udvalgsarbejdet, for overordnede hensyn er netop noget mere overordnet.
Det er ikke bare, at den konkrete placering er i strid med naturinteresserne.
Connie Hedegaard (KF), 2004-12-02:
Med hensyn til det med, at landet bliver plastret til med golfbaner, ved jeg ikke, hvad hr. Keld Albrechtsen vil sige til SF's forslag, men her lægges der op til 50-100 baner, og så vidt jeg har forstået, er det sådan set meget godt i overensstemmelse med, hvad man forventer vil være det øgede behov over de næste 10 år, så jeg kan sådan set ikke se nogen forskel der.
Hvis hr. Keld Albrechtsen havde ret i, at det kun var en mulighed for staten til at kunne gribe ind, så kunne der være den problemstilling, så kunne jeg godt forstå, hvad hr. Keld Albrechtsen rejser, men det er bare ikke en mulighed.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-02:
Det gælder spørgsmålet om den fremtidige styring af nye anlæg af golfbaner, som så skal overlades praktisk talt udelukkende til kommunen.
Der bliver godt nok en mulighed for staten at gå ind, hvis der er overordnede hensyn at tage, men det er en meget luftig adgang, så i realiteten betyder det, at kommunen får fuldstændig fri bane.
Der vil jeg godt spørge ministeren, om ministeren virkelig mener, at det er forsvarligt, for det vil let kunne være sådan, at man siger, at nogle turisthensyn vejer langt tungere end lokalbefolkningens interesse i beskyttelse af naturområder.
Jeg synes ikke, at det, ministeren har foreslået, er forsvarligt.
Landet bliver simpelt hen plastret til med golfbaner, hvis den bemærkning, som ministeren henviste til i lovforslaget om strukturreformen, får lov til at få virkning.
Flemming Hansen (KF), 2004-12-02:
Hr. Helge Mortensen har bare ikke hørt efter, hvad jeg sagde, for jeg sagde, at jeg i denne samling ville fremsætte det lovforslag, jeg omtalte.
Men det er jo ikke op til mig at vide, hvor hurtigt udvalget behandler forslaget, det er suverænt udvalgets afgørelse, men jeg fremsætter det i denne samling.
Afstemning
Connie Hedegaard (KF), 2004-12-02:
Nej, men jeg har en intention om at prøve at få lavet en aftale med Dansk Golf Union.
Vi kan jo bestemme, hvordan det skal være på de offentlige arealer, og der har vi også en politik for at nedbringe pesticidanvendelsen hele tiden og helst ned til ingenting.
Så er der et problem med de her greens, og der er spørgsmålet: Hvis vi nu kunne få Dansk Golf Union med til, at vi begrænser pesticidanvendelsen også på de private golfbaner, som alligevel udgør 60 pct. af golfbanerne, kunne det godt være, vi kunne nå frem til noget, som totalt set var en meget klar miljøgevinst.
Der er sådan set en anledning til at tage det op, så jeg vil håbe, at vi samlet kan nå frem til et resultat, der er til at leve med for de 150.000 mennesker, der dyrker golf – det er trods alt pesticidanvendelse i meget, meget små mængder, når vi ser det i den store sammenhæng – og samtidig få den gevinst, at vi også kan få en begrænset anvendelse på de private golfbaner.
Peter Christensen (V), 2004-12-03:
Rent principielt kan jeg sige, at uanset om det er lige i overgangsfasen eller i den fremtidige situation, er det altid afgørende, at der er forhold, som gør, at medarbejdere vil gøre sig umage og gøre en ekstra indsats.
Sådan skal det være, uanset om vi snakker offentlige arbejdspladser eller private arbejdspladser, det er min helt klare og principielle holdning.
Men igen: Jeg synes, det ville være underligt, hvis det var her i Folketinget, den konkrete diskussion og forhandling om de fremtidige løn- og arbejdsvilkår for alle offentligt ansatte skulle foregå.
Margrethe Vestager (RV), 2004-12-03:
Det skal jeg nok komme tilbage til i min ordførertale.
Hvis enhver lønfremgang bliver spist, og alternativet er, at hvis man var blevet i den daværende organisation, ville man have beholdt den samme løn og fået de lønforhøjelser, man skulle have, forstår jeg godt, hvis det opleves som en urimelighed.
Så bliver man faktisk dårligere stillet, selv om man gør sig umage, fordi forhøjelsen bare bliver regnet ind i den grundløn, man fik ved overgangen.
Jeg spørger ikke til en arbejdsgiverholdning, jeg spørger til Venstres grundholdning: Er det rimeligt, at hvis man gør sig umage, fordi man f.eks. gerne vil have et resultatlønstillæg, bliver det bare spist op af et løntillæg, man har fået på grund af strukturreformen, fordi man er blevet overflyttet til et andet lønsystem?
Peter Christensen (V), 2004-12-03:
Nu er vi jo inde i en diskussion om netop det, som fru Margrethe Vestager anerkender hører under ministerens ansvarsområde.
De vil have den samme an ciennitet og de samme lønforhold, når de flyttes over,
Så vil jeg endnu en gang slå fast, at forslaget altså ikke er et skjult forsøg på at forringe medarbejdernes forhold.
Tværtimod er det et forsøg på at lave en mere effektiv organisering, og jeg håber sådan set, vi kan være enige om, at netop når vi sammenligner med de andre nordiske lande, kan vi se, hvilke ulemper der er ved det nuværende system i Danmark, og at det vil give nogle helt klare gevinster, at vi laver et enstrenget system.
Margrethe Vestager (RV), 2004-12-03:
Jeg respekterer fuldstændig, at det er ministeren, der er arbejdsgiver og dermed også overenskomstpart.
Det har jeg ikke nogen reservationer over for.
Men jeg vil alligevel gerne høre, om Venstre har en holdning til Personalestyrelsens forslag om en overgangsordning.
Er det sådan Venstres lønpolitik?
Det forekommer mig, at der så må være et meget begrænset incitament til at gøre en indsats, der kunne resultere i en lønstigning.
Peter Christensen (V), 2004-12-03:
Jeg synes, det er vigtigt at slå fast, at de ændringer, der lægges op til her, altså ikke er et forsøg på at forringe nogen medarbejderes vilkår, og der skal heller ikke være fyringsrunder forbundet med dem.
Vi vil lave en enstrenget organisation, hvor arbejdet ikke formindskes, og derfor vil der stadig være behov for den arbejdskraft, der er i både kommunerne og Told og Skat i dag.
Så vil jeg også sige, at det jo ikke er Folketinget, der forhandler løn og den slags, så derfor synes jeg, det er en diskussion, man måske burde tage med ministeren, som er ansvarlig på det område.
Det er egentlig ikke noget, vi i partierne har med at gøre som sådan, vi forholder os til lovforslaget og de ændringer, der lægges op til.
Det er sådan set
det vigtigste for mig at slå fast, at arbejdet stadig skal gøres.
Nu får vi en organisation, der gør, at vi kan gøre arbejdet på en endnu bedre måde og netop målrette ressourcerne derhen, hvor der er behov for dem.
Det vil være til gavn for både statskassen og medarbejderne.
Line Barfod (EL), 2004-12-03:
Både regeringen og nu senest hr. Peter Christensen har adskillige gange sagt, at man har ønsket at have bankerne som forbillede, når de har skullet beskrive, hvordan den fremtidige struktur på skatteområdet bliver.
Nu har bankerne jo bl.a. beriget det danske sprog med et nyt ord, »prikkerunder«, og derfor vil jeg gerne høre, om vi kan forvente, at regeringen lægger op til, at skatteområdet fremover skal følge bankerne med hensyn til prikkerunder.
Når jeg spørger, skyldes det, at når man ser ændringsforslagene til finansloven på dette område, ser det ud, som om regeringen regner med, at der vil være omkring 700 færre medarbejdere i 2006 end i dag.
Er det korrekt forstået, at det er ca. det antal, man regner med?
Peter Christensen (V), 2004-12-03:
Det er fuldstændig korrekt, at sammenligningen med bankerne er fornuftig med hensyn til måden, man kan løse de fremtidige opgaver på.
I bankverdenen er det sådan, at hvis man f.eks. indleverer en låneansøgning, kan vurderingen godt foregå et helt andet sted end der, hvor den er indleveret, og det er sådan set også tanken, at det er lidt den samme måde, skattesystemet skal organiseres på.
Det er ikke noget fyringsforslag, tværtimod tror jeg, at også Enhedslisten er klar over, at når det gælder den offentlige sektor, vil der i de kommende år være en så stor, naturlig afgang, at den offentlige sektor, herunder skatteområdet, kommer til at mangle medarbejdere.
Det undrer mig egentlig lidt, at vi skal blive ved med at diskutere, om det skal være et »skal« eller »kan«, når sager skal forelægges Skatterådet.
Jeg siger det, fordi der blev rejst kritik af den nuværende formand for Ligningsrådet, og den var identisk med en kritik, der blev rejst fra Dansk Industri og andre, og det er netop den kritik, der er blevet lyttet til, så det nu er sikret, at det ikke længere er et »kan«, men et »skal«.
Derfor opfatter jeg det egentlig også sådan, at vi ikke er uenige om, at det har været vigtigt, at der blev skabt den sikkerhed.
Den har vi skabt, og så håber jeg sådan set, at det måske kan betyde, at der vil være opbakning fra Socialdemokratiet til de ændringer, vi diskuterer her.
Med hensyn til sammensætningen skal jeg sige ganske kort, at sammensætningen af Skatterådet bliver helt tilsvarende Ligningsrådets sammensætning i dag.
Der bliver ingen ændringer.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-12-03:
Der står i lovforslaget, at der skal udøves et skøn, og når der nu henvises til formanden for Skatterådet, må jeg måske minde om, at den nuværende formand for Ligningsrådet i et langt dokument har udtrykt kritik af de ændringer, der sker.
Det troede jeg var fuldstændig klart.
Jeg vil godt spørge: Skatterådet bliver jo sammensat af forskellige parter, men man kan ikke sige, at der er paritet mellem arbejdsmarkedets parter.
Der er faktisk en skævdeling, virksomhedernes repræsentanter er i flertal, og har man overvejet i Venstre, om det ikke var rimeligt, at der var paritet, så lønmodtagersiden og arbejdsgiversiden havde lige mange repræsentanter?
Så udsætter Skatterådet sig i hvert fald ikke for, at man sidder udeomkring og tænker: Er det erhvervslivet, der sidder og træffer afgørelser i erhvervslivets egne sager?
Det kunne undgås, hvis der var paritet, og hvordan ser man på det i partiet Venstre?
Når man hørte hr. Peter Christensens ordførertale, kunne det jo ikke undgås, at man kom til at tænke på, at der er meget, meget stor forskel på, hvad der bliver sagt her fra Folketingets talerstol, og det, borgerne i Sønderjylland har fortalt i Skatteudvalget.
Der er meget, meget stor forskel.
Der har ikke været én henvendelse, der gik på, at det er særlig morsomt at skulle køre op til 100 km, måske med offentlig transport, hvis man skal have opgjort et dødsbo, som det bliver tilfældet på grund af forslaget.
Så er der spørgsmålet om Ligningsrådet, som nu ændrer navn.
Der er jo masser af skøn i det.
Hvem kan sige, om en sag påkalder sig særlig interesse?
Det bliver medarbejderne i styrelsen, der skal udøve det skøn, og det giver da en ganske betydelig usikkerhed.
Det må hr. Peter Christensen da indrømme.
Peter Christensen (V), 2004-12-03:
Der er allerede flere spørgere, der har sagt, at der er mange ting, man kan tage op og diskutere, og det er jeg sådan set enig i, for det er jo et meget omfattende lovforslag, som omhandler hele skattestrukturen.
Jeg er faktisk meget enig i det, og derfor må vi tage nogle flige op og diskutere dem, men resten må vi behandle i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Anderledes kan det ikke være.
Jeg synes, det er afgørende, at man via lovgivning slår fast, at der altså er nogle kriterier for, hvornår en sag skal forelægges Skatterådet.
Selvfølgelig er der noget skøn i den forbindelse, men der vil jo blive udarbejdet en præcedens for, hvornår styrelsen skal vurdere, at de og de sager skal forelægges, så det er jeg sådan set ikke bekymret for.
Det fremgår også klart, at formanden for Skatterådet via dialog med styrelsen skal lægge nogle retningslinjer for, hvordan det daglige arbejde skal foregå, og det har jeg sådan set tillid til.
Det, der har været vigtigt for mig, er, at det står klart i lovgivningen, at der ikke er valgfrihed med hensyn til at inddrage Skatterådet.
Line Barfod (EL), 2004-12-03:
Jeg forstår, at hr. Peter Christensen fuldstændig kan bekræfte, at der regnes med omkring 700 færre ansatte i finanslovforslaget, og at man regner med, at der sker en naturlig afgang.
Det andet er, at adskillige af fagbevægelsens organisationer har rejst spørgsmålet om de fremtidige løn- og ansættelsesvilkår for alle de mange medarbejdere, der skal overflyttes, bl.a. dem, der i dag er ansat i kommunerne, men skal overflyttes til staten.
Der er forskelle, når det gælder pensionen, der er blevet spurgt, om de pågældende kan regne med den samme pension, og det fremgår af kommentarerne til høringssvarene, at fra overgangstidspunktet reguleres pensionen efter de statslige regler.
Betyder det, at de ansatte kommer til at opleve, at lige i det øjeblik, de går over, er det den samme pension, men derefter vil de faktisk få en ringere pension, end hvis de var blevet i kommunerne?
Eller hvordan skal den bemærkning forstås?
Henrik Sass Larsen (S), 2004-12-03:
Nej, sådan som forslagene ligger, og efter hvad jeg kan se af det foreløbige grundlag, mener jeg ikke, at borgerne har den sikkerhed.
Jeg mener nemlig, at uanset de opblødninger, der er sket, viser høringssvar efter høringssvar, at man finder det meget betænkeligt med den grad af retssikkerhed, borgerne og virksomhederne vil få.
Der er også blevet spurgt, hvorfor man i det hele taget vil fjerne den kompetence, som Ligningsrådet henholdsvis Skatterådet har.
Hvorfor ikke bare lade den blive, som den er?
Det var jo også en mulighed.
Peter Christensen (V), 2004-12-03:
Jeg forstår simpelt hen ikke synspunktet, og jeg er nødt til at spørge helt konkret: Mener Socialdemokratiet ikke, det vil få en effekt, at man kan anke en afgørelse om, hvorvidt en sag skal forelægges Skatterådet eller ej, til Landsskatteretten?
Henrik Sass Larsen (S), 2004-12-03:
Det vil givetvis have en effekt, at man kan anke til Landsskatteretten, men jeg spørger bare: Hvorfor i alverden laver man den praksis, der findes i dag, om?
Hvorfor skal man i det hele taget gøre det?
Uanset hvilke definitioner, man stiller op, kan der jo tænkes masser af eksempler, hvor det lige pludselig bliver sværere for den pågældende virksomhed eller borger at få adgang til at få truffet en principiel afgørelse.
Det er det, vi anker over, og det er derfor, vi ikke kan forstå, hvorfor det i det hele taget skal laves om.
Mikkel Dencker (DF), 2004-12-03:
Jeg vil spørge den socialdemokratiske ordfører, om Socialdemokratiet i grunden ikke er enigt i, at fusionen mellem de kommunale skatteforvaltninger og Told og Skat grundlæggende er en god idé.
Det hørte jeg nemlig ikke nogen kritik af i den socialdemokratiske ordførertale.
Hele argumentationen for at stemme imod lovforslagene var bygget op omkring en række små detaljer, og det virker, som om man har brugt meget lang tid på at sidde og lede efter dem, så man har et eller andet grundlag for at sige nej.
Henrik Sass Larsen (S), 2004-12-03:
Vi er tilhængere af alle mulige former for effektivisering, så det har jeg ingen problemer med, og vi kunne også sagtens forestille os, at det som udgangspunkt var staten, der skulle overtage mange af opgaverne.
Ingen problemer i det.
Men vi er meget på dupperne, når et borgerligt flertal, som har en stedmoderlig fortolkning af begrebet retfærdighed, lige så snart det handler om big business, laver ny lovgivning.
Så er vi virkelig på dupperne, for vi vil ikke risikere, at vi med de små detaljer, som ordføreren kalder det, lige pludselig ender i den samme suppedas, som de borgerlige gang på gang på gang har bragt dette land i.
Store firmaer og alle mulige mennesker, som har mulighed for det, fusker og laver huller, og man udøver ikke rettidig omhu og får lukket hullerne, med det resultat at almindelige skatteydere får lov til at betale mere til fællesskabet.
Derfor er vi meget optaget af detaljerne, og derfor har vi læst forslagene to gange, fordi vi gerne ville være helt sikre på de små detaljer.
Mikkel Dencker (DF), 2004-12-03:
Jeg kan altså forstå, at Socialdemokratiet er enig i den overordnede øvelse her i lovforslaget, men hvis vi nu sådan meget hypotetisk forestillede os, at de kritikpunkter, som hr. Sass Larsen har listet op, ikke var i lovforslaget, ville Socialdemokratiet så stemme for?