Brian Mikkelsen (KF), 2004-12-16:
Jeg vil gerne indlede med at pointere, at udgangspunktet for regeringens mediepolitik er informations- og ytringsfriheden, mediernes selvstændighed og uafhængighed samt mangfoldighed og alsidighed.
DR's status som selvstændig offentlig institution er som bekendt eksplicit nedfældet i radioog fjernsynsloven, og respekten for DR's selvstændighed og uafhængighed er udmøntet i præamblen til den public service-kontrakt, som regeringen har indgået med DR for perioden 1. januar 2003 til 31. december 2006.
Det er således i public service-kontrakten anført, at kontrakten er baseret på radio- og fjernsynslovens bestemmelse om DR som en selvstændig offentlig institution, jf. lovens § 15, uden for kulturministerens almindelige instruktionsbeføjelse.
Dette indebærer ifølge kontrakten, at DR's bestyrelse inden for de rammer, der er fastlagt i lovgivningen og public service-kontrakten, har ansvaret for den overordnede tilrettelæggelse af programvirksomheden.
Endvidere indebærer det, at DR's bestyrelse har fuld og uindskrænket rådighed over de tildelte licensmidler til anvendelse på de aktivitetsområder, der er angivet i lovgivningen og i kontrakten.
Det fremgår som bekendt af radio- og fjernsynsloven, at DR's øverste ledelse, bestyrelsen, har det overordnede programansvar og ansvaret for overholdelse af de bestemmelser for institutionens virksomhed, der er fastsat i loven, og af bestemmelser fastsat i medfør af loven. Det fremgår endvidere af loven, at DR's generaldirektør har et dagligt programansvar og varetager den daglige administrative og økonomiske ledelse af DR.
Det er regeringens opfattelse, at den i loven fastsatte arbejdsdeling mellem DR's bestyrelse og direktion er fornuftig.
Regeringen ønsker derfor at opretholde den arbejdsdeling.
DR har som bekendt i efteråret ledelsesmæssigt været igennem en turbulent periode som følge af afskedigelsen af Christian Nissen og Jørgen Kleeners efterfølgende fratræden.
Begivenhederne i DR medførte en interessant og også meget relevant debat om, hvorvidt den nuværende model for udpegning af DR's bestyrelse er hensigtsmæssig.
Under denne debat blev der fra forskellig side fremsat forslag om at ændre reglerne for sammensætningen af DR's bestyrelse fra primært at være politisk udpeget til at være en professionel bestyrelse.
Med en professionel bestyrelse mener jeg en bestyrelse, der udelukkende er udpeget på baggrund af faglig indsigt i medier og virksomhedsledelse og andre relevante kompetencer.
Det svarer til, hvad regeringen allerede foreslog i sit medieoplæg fra foråret 2002.
Der var imidlertid ikke, da den nuværende medieaftale blev forhandlet på plads, generel tilslutning til regeringens oplæg på dette punkt.
Derfor fik vi den nuværende ordning, hvorefter flertallet af bestyrelsens medlemmer fortsat udpeges af Folketinget.
Begivenhederne i DR har givet ny næring til regeringens ønske om at indføre en professionel bestyrelse for DR.
Jeg agter derfor at se nærmere på spørgsmålet om en eventuel kommende professionel bestyrelse.
Undersøgelsen skal også kaste lys over disse landes erfaringer med de forskellige ledelsesmodeller.
Beslutningen om at igangsætte denne undersøgelse er truffet på baggrund af de politiske meldinger om, at man på nuværende tidspunkt ikke ønsker at ændre reglerne for sammensætningen af bestyrelsen for DR.
Det er hensigten, at den nye undersøgelse skal give ny viden og inspiration til de kommende medieforhandlinger, som jeg regner med går i gang i 2006, og hvor jeg, hvis jeg fortsat er kulturminister til den tid, på ny vil rejse spørgsmålet om en professionel bestyrelse.
Regeringen støtter tanken om en professionel bestyrelse i DR, fordi det efter regeringens opfattelse vil give DR de bedste muligheder for at udvikle sig i fremtidens mediemarked.
Det har fra forskellig side været hævdet, at det forhold, at det i forbindelse med ændringen af radio- og fjernsynsloven i 2002 blev præciseret, at bestyrelsen har det overordnede programansvar, er problematisk i forbindelse med DR's daglige programvirksomhed.
Det er jeg ganske enkelt ikke enig i.
Præciseringen i loven gav ikke bestyrelsen nogen kompetence i forbindelse med den daglige programvirksomhed eller mulighed for at blande sig i enkelte programmer.
Det fremgår direkte af bemærkningerne til radio- og fjernsynslovens § 17 om bestyrelsens overordnede programansvar.
Endvidere fremgår det, at varetagelsen af det overordnede programansvar først og fremmest forventes forestået ved generelle drøftelser på bestyrelsesmøder og ved f.eks. temadebatter om programtyper og tilrettelæggelsen af disse.
Som jeg har fremhævet flere gange tidligere, bl.a. under min mundtlige besvarelse den 21. maj 2003 af S 3335 og S 3336, har bestyrelsen ikke efter lovens § 17 adgang til at blande sig i enkelte programmer.
Det vil dermed ikke være bestyrelsens opgave at varetage en egentlig gennemgang af de enkelte, konkrete programmer, som DR producerer og udsender.
Endvidere skal jeg henvise til mine svar af 19. og 21. oktober 2004 på S 55 og S 275 vedrørende fortolkning og udmøntning af bestyrelsens overordnede programansvar stillet af henholdsvis Søren Søndergaard fra Enhedslisten og Ester Larsen fra Venstre.
Det fremgår af disse svar, at DR's bestyrelse på baggrund af reglerne i radioog fjernsynsloven den 23. januar 2003 har vedtaget nogle retningslinjer for, hvorledes det overordnede programansvar efter bestyrelsens opfattelse skal udmøntes i praksis.
Dette gælder med hensyn til bestyrelsens fastlæggelse af retningslinjer for DR's udsendelsesvirksomhed, bestyrelsens kontrol med retningslinjernes overholdelse samt behandlingen af henvendelser om udsendelsesvirksomheden.
Af de af bestyrelsen vedtagne retningslinjer for bestyrelsens administration af det overordnede programansvar fremgår det bl.a., at det er et grundlæggende synspunkt i DR's bestyrelse, at medarbejderne får mulighed for at udvikle og afprøve professionelle evner, og at direktionen kan udøve sin ledelsesfunktion uden indblanding i den daglige programvirksomhed fra bestyrelsen.
Til slut kan jeg nævne, at det endvidere fremgår af retningslinjerne, at bestyrelsen mindst to gange årligt gennemfører temadebatter om udvalgte sendeflader og programtyper. Samlet er det derfor min opfattelse, at regeringen har sikret DR's status som selvstændig og uafhængig public service-station. Forhandling