runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frode Sørensen (S), 1998-10-20:
Vi må altså konstatere, at aktivitetsniveauet i Hypotekbankens bankdel i de senere år har været så lavt, og at kapitalfremskaffelsen sker på anden måde, så vi vurderer det sådan, at Hypotekbankens bankdel kan undværes i tiden fremover.
I Socialdemokratiet er vi ganske trygge ved det finansielle marked, som det er i Danmark, også selv om der rundtomkring i verden er stor turbulens.
Vi ser altså ingen problemer i den retning.
Vi er sikre på, at de nuværende kapitalformidlere også kan klare den del af forretningerne i tiden fremover.
Pia Larsen (V), 1998-10-20:
Venstre kan også støtte dette lovforslag om afvikling af Hypotekbanken og indførelse af en Finansstyrelse i stedet for i denne overgangsperiode.
Vi har noteret os, at finansministeren opfatter de stadig mere effektive kapitalmarkeder som årsagen til, at man kan ophøre med at drive bankvirksomhed i Hypotekbanken, og vi har også måske med et lille smil bemærket, at finansministeren argumenterer i bemærkningerne om den positive udvikling i den danske økonomi; men det skal jeg så undlade at kommentere yderligere.
Vi har et par spørgsmål, som vi gerne vil stille her eller under udvalgsarbejdet.
Det er dels til bestyrelsens sammensætning, dels til en bemærkning om, at finansforvaltningen også kan omfatte andre administrative opgaver af finansiel karakter som f.eks. kontrol-, regnskabs- og tilsynsopgaver.
Det vil vi gerne have uddybet lidt nærmere, men vi kan i øvrigt som sagt støtte lovforslaget.
Ole M. Nielsen (KRF), 1998-10-20:
Kristeligt Folkeparti kan tilslutte sig lovforslaget.
Gitte Seeberg (KF), 1998-10-20:
Det Konservative Folkeparti er også umiddelbart positivt over for finansministerens lovforslag om at afvikle Hypotekbanken og dermed også henlægge en række af opgaverne under den nye styrelse.
Der er en række eksempler på, at Hypotekbankens aktiviteter har været en torn i øjet på os, bl.a. det forhold, at Hypotekbanken har kunnet yde lån til statsligt ejede virksomheder som f.eks. Scandlines og Combus, der konkurrerer med private virksomheder, uden at vi har kunnet få oplyst, hvilke betingelser lånene er ydet på.
Jeg forstår også på lovforslaget, at disse statsligt ejede virksomheder på linje med almindelige private virksomheder skal ud på det almindelige lånemarked, når de skal skaffe kapital til veje.
I forbindelse med afviklingen af Hypotekbanken fremgår det, at der kan overgå en række opgaver til Finansstyrelsen.
Der har vi en række spørgsmål, som selvfølgelig kan blive afklarede under udvalgsbehandlingen, herunder det samme spørgsmål, som Venstres ordfører var inde på, nemlig repræsentationen, idet jeg kan se, at den politiske repræsentation i Hypotekbanken nu afskaffes.
Herudover har vi nogle spørgsmål om, hvordan man forestiller sig Finansstyrelsen organiseret, og om nogle af de økonomiske konsekvenser af forslaget.
Egil Møller (DF), 1998-10-20:
Lovforslaget om at afvikle Hypotekbankens bankvirksomhed over en årrække er, som det også er sagt tidligere, en naturlig følge af de ændringer og liberaliseringer, som har fundet sted på nationale og internationale kapitalmarkeder.
Da den valgte afviklingsmodel skulle sikre bankens forpligtelser, vil vi i Dansk Folkeparti anbefale lovforslaget.
Elisabeth Arnold (RV), 1998-10-20:
Da Det Radikale Venstres ordfører, hr. Morten Helveg Petersen, ikke kan være til stede, skal jeg hermed fremføre Det Radikale Venstres synspunkter.
Den positive udvikling i den danske økonomi og indsnævringen i rentespændet til udlandet har medført, at Hypotekbankens oprindelige formål med at virke som et mellemled mellem de udenlandske pengemarkeder og det danske ikke længere synes tidssvarende.
Dette skyldes ikke mindst den omfattende liberalisering af kapitalmarkederne, der har givet mange nye muligheder for formidling af finansiering.
Denne udvikling mener vi i Det Radikale Venstre er positiv, og derfor bør det få som konsekvens, at vi nu over en årrække afvikler Hypotekbankens bankvirksomhed.
Det Radikale Venstre kan derfor tilslutte sig lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 1998-10-20:
Enhedslisten ønsker ikke at støtte den linje, der ligger i dette lovforslag, som jo bare er, som det også er sagt i bemærkningerne og af andre ordførere, en konsekvensudvikling af, at man går ind for en total liberalisering af de finansielle markeder.
Altså i den logik, at man ønsker en total liberalisering af de finansielle markeder, kan jeg godt forstå, at man vil nedlægge det instrument, som Hypotekbanken er, men hvis man har den opfattelse - og det synes jeg sådan set at flere end os burde have under indtryk af det, der f.eks. foregår i øjeblikket - at der sådan set er brug for at sætte stop for liberaliseringen og sørge for, at man har nogle instrumenter, som ikke et hundrede procent styres af de internationale børser, mener vi, at man i stedet for at nedlægge Hypotekbanken burde overveje at tilføre den opgaver eller i hvert fald opretholde den som en mulighed for f.eks. i en given situation igen at kunne forsyne kommuner eller andre offentlige institutioner med nogle lavtforrentede lån på et tidspunkt, hvor de internationale finansmarkeder måske går fuldstændig bananas.
Vi er faktisk sikre på, at på et tidspunkt kommer vi til at genoprette en tilsvarende instans for simpelt hen at beskytte samfundet og de mest samfundsvigtige opgaver mod spekulationen på markederne.
Derfor vil vi faktisk under udvalgsarbejdet prøve at gå efter den pointe, der hedder, om man ikke i stedet for skulle overveje at modernisere og tilføre Hypotekbanken nye opgaver i stedet for at nedlægge den.
Jeg ved godt, det så betyder, at der ikke kommer et stort provenu i statskassen, men jeg anser det altså ikke for at være noget væsentligt problem, om pengene ligger i den ene kasse eller den anden kasse, så længe det er samfundets penge.
Kim Behnke (FP), 1998-10-20:
Jeg skal ikke bebrejde den nuværende finansminister, at Fremskridtspartiets forslag om en egentlig privatisering af Hypotekbanken fik en lidt kedelig medfart for år tilbage.
Det var pudsigt nok en konservativ finansminister, som afviste det.
Nu har vi fået en socialdemokratisk finansminister, og så foreligger der et forslag om at afvikle Hypotekbanken, og det kan vi selvfølgelig fuldt ud tilslutte os. Vi har på det seneste oplevet, at Hypotekbankens aktiviteter har givet anledning til megen undren, når et såkaldt offentligt busselskab som Combus kan låne billige penge, uden at man vil oplyse til hvilken rente.
Vi ved, at Combus er ude i overordentlig tæt konkurrence med andre busselskaber ikke kun på egentlig rutebilstrafik, som DSB's busser i sin tid foretog, men også på turistkørsel her i København, ud af landet osv.
Folk køres til Harzen i Combusbiler med lån lavt forrentet i Hypotekbanken.
Det går selvfølgelig ikke, og derfor er der god grund til at få ændret den måde, det foregår på.
Så er der en ting, som undrer os lidt, og det er, at det fremgår af § 1, stk. 4, at alle forpligtelser og aftaler, banken påtager sig før den 1. januar 1999, skal gennemføres.
Vi kunne godt være lidt bekymrede for, at der bliver en vældig trafik fra nu af og så frem til den 1. januar 1999.
Allerede i morgen skal Finansudvalget behandle en ansøgning, som faktisk går ud på, at der skal optages et nyt stort lån i Hypotekbanken, og derfor er en af de ting, vi vil bruge udvalgsarbejdet til, at få belyst, hvad der skal ske fra nu af og så frem til den 1. januar 1999.
Er der andre planer i skuffen om, at der skal lånes en masse penge ud?
Hvis der er en sådan trafik undervejs, kan den afviklingsperiode, der tales om, jo blive ganske lang.
Altså enten optager man nye lån, eller også gør man det ikke, og derfor undrer
den formulering os
Det er klart, at der kan være nogle valutamæssige og lånemæssige betingelser, der gør, at man skal forny nogle lån, og hvis det er tilfældet, jamen så er det selvfølgelig i orden, men ellers må det være sådan, at der er lukket for aktiviteterne.
Så fremgår det, at det er Finansstyrelsen, der skal overtage specielt Fiskeribanken og Statens Uddannelsesstøtte.
Vi kunne godt tænke os at formulere en idé, som går ud på, at i stedet for at lægge det over i Finansstyrelsen, som jo dybest set ikke er gearet til at drive bankvirksomhed, udliciterede man den opgave og bad et eller flere af de store pengeinstitutter i Danmark om at byde på at løfte opgaven.
Jeg ved godt, der er nogle formelle ting med hensyn til den måde, loven er blevet givet på osv., og derfor skal der antagelig dannes et eller andet særligt datterselskab, men i stedet for at man nu i Finansstyrelsen skal til at drive bankvirksomhed, synes vi, at den idé bør nævnes, at man foretager en udlicitering af opgaven og lader et pengeinstitut stå for det.
Det er jeg overbevist om at de er langt bedre til end de sikkert glimrende medarbejdere i Finansstyrelsen, som jo altså ikke er uddannede til at drive bankvirksomhed. Med de bemærkninger kan jeg give Fremskridtspartiets tilslutning til lovforslaget, og vi glæder os til at få nedlagt Danmarks Hypotekbank.
Elisabeth Arnold (RV), 1998-10-20:
Det er præcis det, jeg siger.
Det er ikke EU's skyld, og derfor er der ingen grund til at give EU skylden, fordi den til enhver tid siddende danske regering i de tre år ikke har fået lovforslaget frem til tiden.
Hr. Peter Skaarup skal ikke bruge sin almindelige modvilje mod EU til at bruge det her lovforslag og sige: Det er også, fordi EU lægger de her ting ned over hovedet på os.
Det gør de ikke.
Det er os selv, der har været længe om det.
Mogens Lykketoft (S), 1998-10-20:
Jeg vil gerne sig tak for modtagelsen
også af dette lovforslag og konstatere, at bortset fra Enhedslisten har partierne været indstillet på at støtte lovforslaget. Jeg forstår selvfølgelig godt, at de spørgsmål, der er både fra Enhedslisten og også fra nogle af dem, der grundlæggende er positive over for forslaget, bliver stillet. Sidst spørger hr. Ole M. Nielsen: Kan vi ikke forestille os, at nogle af de opgaver, Hypotekbanken har løst i årenes løb, kan der i en eller anden situation blive brug for at genoplive Hypotekbanken til? Det vil jeg ikke afvise, men jeg vil sådan set konkludere på samme måde som hr. Ole M. Nielsen, at er der inden for den offentlige, halvoffentlige sektor, selvejende institutioner, mellem stat og kommuner i en eller anden speciel sammenhæng brug for at yde en långivning, er det jo noget, man kan klare konkret ved statsgarantier eller særlige rentelettelser, hvis det er det, der politisk er ønske om.
Jeg tror, at det afgørende er, at den baggrund, der oprindelig var i et ikkekapitaliseret, ikkeinternationaliseret marked, i alt væsentligt er bortfaldet, og det, der er tilbage, der kan være af interesse at henvise til Hypotekbanken, under alle omstændigheder er småt og kan klares ad hoc og på anden måde, når behov måtte opstå.
Det tror jeg er den afgørende betragtning.
Og så vil jeg egentlig godt føje til, nu når Combuseksemplet blev nævnt af hr. Behnke, at jeg synes egentlig ikke, at nogen af os kan være særlig tjent med at have de her mistanker om konkurrenceforvridning, fordi staten har en bankvirksomhed, som på det her felt skulle være fuldstændig på kommercielle vilkår på linje med de private institutter.
Det har sådan set også været et medvirkende motiv for mig til at fremme denne sag, at vi ikke får nye diskussioner af den art og nye diskussioner som dem - jeg forstår udmærket baggrunden - man har haft i Finansudvalget, om der er en særlig oplysningsforpligtelse for Hypotekbanken for de kommercielle lån, de giver, i forhold til hvad man ville kræve af et privat pengeinstitut.
Her har vi klart nogle dilemmaer, som vi så at sige definerer os ud af ved at afvikle den kommercielle del af Hypotekbankens virksomhed.
Jeg takker som sagt for modtagelsen og vil selvfølgelig, hvad angår de spørgsmål, der i øvrigt er stillet i debatten, sørge for, at der bliver givet fyldestgørende svar under udvalgsarbejdet.
Frank Aaen (EL), 1998-10-20:
Det er finansministerens afsluttende bemærkning, der får mig herop, for hvorfor må staten ikke give lån, der er mere gunstige end dem, der ydes på det private marked?
Det, vi skal behandle i morgen i Finansudvalget, er, at Statens Seruminstitut skal have et lån på 90 mio. kr.
Hvorfor skal det partout gives på samme betingelser som dem, de ville få, hvis de gik hen i Den Danske Bank?
Det kan jeg sådan set ikke forstå.
Jeg synes, det er fint at have et sted, hvor man har mulighed for at få lån på bedre betingelser end dem, man er i stand til at få ude på det private marked, uden at det absolut skal gives som en bevilling på finansloven.
At man har et sted, hvor man kan få billigere lån end dem, Den Danske Bank og alle de andre monopoler tilbyder, er sådan set en fordel, det er ikke et problem.
Christine Antorini (SF), 1998-10-20:
I SF er vi enige i, at Danmarks Hypotekbank og Finansforvaltning er blevet en noget underlig konstruktion.
Finansforvaltningen er efterhånden langt den største aktivitet, og den hører direkte under Finansministeriet, hvorfor det er lidt ejendommeligt, at den lille bankvirksomhed har egen bestyrelse.
Bankvirksomheden spillede indtil for nylig en vis rolle, da amter, kommuner og kommunale selskaber kunne optage lån lidt billigere, fordi Hypotekbanken på grund af statsgarantien kunne optage billigere lån i udlandet end private banker.
Som situationen derfor ser ud i dag, er det svært at se en begrundelse for, at staten skal have sin egen bank, og derfor støtter SF at nedlægge den og lade
forvaltningsopgaverne udføre af en statslig styrelse.
Frank Aaen (EL), 1998-10-20:
Enhedslisten ser ikke nogen grund til at bryde den enighed, der er i Folketinget på dette punkt, så vi er også med.
Ole M. Nielsen (KRF), 1998-10-20:
Det er næsten til at få vand i øjnene af bevægelse over, at man skal behandle et lovforslag om nedlæggelse af Hypotekbanken, når man sådan tænker på, hvor meget bøvl man har haft med Hypotekbanken først i 1980'erne, da den var stærkt involveret i gældssaneringsforholdene til landbruget, som jeg i øvrigt mener den behandlede ganske udmærket, men somme tider ganske besværligt.
Vi er selvfølgelig positive over for dette lovforslag.
Vi skal ikke opretholde et bureaukrati, der er blevet overflødigt og især blevet overflødigt af positive årsager.
Men man kunne egentlig godt forestille sig, at der igen kunne opstå opgaver, som det kunne være hensigtsmæssigt at have en konstruktion i retning af Hypotekbanken til at løse.
Man kan velsagtens ikke have sådan en Hypotekbank liggende i skuffen uden ansatte og uden omkostninger, men ellers synes jeg egentlig, det kunne være hensigtsmæssigt. Vi har været lidt opmærksomme på de specielle formål, som Hypotekbanken har forvaltet med hensyn til långivning til højskoler, efterskoler, erhvervsskoler, og det er så nogle interesseområder, der er blevet varetaget af Hypotekbanken. Vi har forstået, at de institutioner ikke har benyttet den lånemulighed i særlig høj grad i de senere år, men det er ikke så mange år siden, at kreditforeningerne faktisk ikke var interesseret i at yde lån til f.eks. efterskoler, der lå ude på landet, og der kom Hypotekbanken faktisk til hjælp. Sådan nogle specielle situationer kunne man faktisk godt forestille sig kunne opstå.
De problemer eller de formål kan selvfølgelig også løses på andre måder f.eks. ved en statsgaranti, hvis der er politisk flertal for den slags ting.
Det vil vi gerne være lidt opmærksomme på, og vi vil gerne have sikkerhed for, at vi får varetaget de opgaver også efterfølgende, når vi får det her ordnet.
Så undrer vi os i øvrigt lidt over, at lovforslaget åbenbart ikke har været ude til høring.
Der ligger jo spørgsmål i udvalget om høringssvar, og de er ikke kommet.
Det er vist af den enkle grund, har jeg forstået, at lovforslaget slet ikke har været ude til høring.
Et par af de organisationer, vi har spurgt om de ting, undrede sig selv over, de ikke var blevet hørt.
Men summa summarum vi er positive over for lovforslaget.
Anders Samuelsen (RV), 1998-10-20:
Med udgangspunkt i, at forslaget er en konsekvens af en aftale, der er indgået mellem finansministeren og de berørte personaleorganisationer, skal jeg meddele, at Det Radikale Venstre også kan støtte forslaget.
Thorkild B. Fransgaard (FP), 1998-10-20:
Fremskridtspartiet kan også støtte dette lovforslag, som betyder, at staten fremover påtager sig en mindre forpligtelse med hensyn til pensioner, og det vil jo medføre en faldende udgift.
Fremskridtspartiet vil gå positivt ind i arbejdet.
Line Barfod (EL), 1998-10-20:
Vi forstår ikke fra Enhedslistens side, hvorfor i alverden EU skal ind og fastsætte nogle regler om behandling af personoplysninger. Vi er meget imod, at man gør personoplysninger til varer på et marked.
Som flere andre ordfører også har været inde på, så er det her et meget stort og vigtigt område med mange konsekvenser, og det er meget svært at overskue, hvad det kommer til at medføre.
Det fremgår f.eks. ikke af forslaget, hvad der menes med god databehandlingsskik.
Det er meget væsentligt, at vi under udvalgsarbejdet får præciseret det begreb, som også Prosa har fremhævet det flere gange.
Fra Enhedslistens side mener vi, det er væsentligt, at der for en lang række registre fortsat skal være en pligt til at udarbejde registerforskrifter og anmelde registre til datamyndighederne, sådan som man har det i dag.
Vi mener principielt, at alle behandlinger af personoplysninger, også efterretningstjenesternes behandlinger, skal være omfattet af beskyttelsen i loven.
Og det skal helt klart fremgå, i hvilket omfang politisk registrering kan finde sted.
Her i 60-året for Krystalnatten må det give anledning
til overvejelser, at vi ved en gentagelse af historien kan risikere, hvis f.eks. det udliciterede CPR-register fysisk bliver placeret i Tyskland, at nazisterne så vil kunne gå direkte ind og umiddelbart få en udskrift over samtlige danske jøder med deres aktuelle navn og adresse.
Der er for Enhedslisten ingen tvivl om, at så følsomme registre skal føres af en offentlig myndighed, og de skal rent fysisk befinde sig i Danmark, så vi er sikre på, at vi kan slette dem, hvis det bliver nødvendigt.
Vi mener også, det er et problem med den meget vide bemyndigelsesbestemmelse til ministeren, der bl.a. vil kunne anvendes, hvis det viser sig, at Verdenshandelsorganisationen opfatter direktivet som en teknisk handelshindring, og der derfor gennemføres ændringer i EU.
Vi vil meget gerne have en garanti fra ministeren for, at vi i forbindelse med de forhandlinger, som omtales i medierne, mellem EU og USA får en redegørelse i Retsudvalget
Det er stadig usikkert med de ændringer, der er sket i lovforslaget, i hvilket omfang personfølsomme oplysninger og CPR-numre vil være lige så godt sikret som i dag.
Det skal afklares under udvalgsarbejdet.
Når man så ser det her lovforslag sammen med indenrigsministerens forslag L 9 om CPR-registeret, så bliver det virkelig betænkeligt.
Såfremt de to lovforslag bliver vedtaget, vil oplysninger om borgerne kunne flyde frit rundt i kommunerne.
F.eks. vil ansatte i bygge- og teknikforvaltningen i kommunen kunne se oplysninger fra socialforvaltningen og skoleforvaltningen f.eks. om, hvorvidt ens barn har et læsehandicap, selv om de oplysninger overhovedet ikke har nogen betydning for éns byggesag i bygge- og teknikforvaltningen.
Der åbnes med de to forslag også vidt op for private virksomheders brug af CPR-nummeret.
Enhedslisten kan derfor ikke støtte det forslag, der ligger.
Elisabeth Arnold (RV), 1998-10-20:
Fru Line Barfod kom med det interessante tankeeksperiment, at man forestillede sig, at CPR-registret blev ført udliciteret i et fremmed lands myndighed, f.eks. i Tyskland, og så kunne man forestille sig, at tyske nazister på den måde let og smertefrit kunne få adgang til et register over danske jøder.
Line Barfod (EL), 1998-10-20:
Der står i CPR-registeret, hvor ens fødsel er registreret.
Dermed står der alle de fødsler, der er registreret i synagogen, de fødsler, hvor det er registreret, om man er døbt i folkekirken, de fødsler, hvor der står, at de er registreret i andre anerkendte trossamfund, og de fødsler, hvor man er navngivet.
Tom Behnke (FP), 1998-10-20:
Så fik vi forslaget igen.
Forslaget nåede jo ikke at blive færdigbehandlet i sidste samling, og det var sådan set heller ikke meningen.
Meningen var jo, at det netop skulle have lov
til at ligge sommeren over; ikke ligge stille, men ligge aktivt og blive gennembearbejdet og også på en sådan måde, at vi medlemmer af Folketinget, som skal forholde os til forslaget og indstille, om vi har tænkt os at stemme for eller imod, kan blive klogere på, hvad forslaget går ud på. Sagen var jo, at i forbindelse med gennemgangen af forslaget her måtte flere ordførere jo erkende, at det var svært at forstå hele forslaget og alt, hvad det gik ud på.
Forslaget er teknisk meget vanskeligt tilgængeligt, og der er ingen tvivl om, at det jo sådan set ikke er blevet bedre.
Men man kan sige, at hen over sommeren, hvor vi har fået stillet en række spørgsmål igennem udvalget, hvor der har været lovteknisk gennemgang, hvor der har været høring om forslaget, ja, så er man jo blevet klogere på, hvad forslaget går ud på.
Den proces vil så fortsætte efter førstebehandlingen, og derfor skal man jo også passe på, at man ikke her under førstebehandlingen får sagt så meget, at man får blokeret for de videre forhandlinger.
For jeg synes egentlig, vi er kommet ind i en god rytme med forhandlingerne.
Jeg synes egentlig, vi er nået frem til, at der er tre måske fire steder, hvor der bliver behov for at få justeret, hvis det skal være et meget bredt flertal, der bærer forslaget igennem, og det glæder jeg mig til at se.
Det, man jo kan sige, er, at det overordnede mål med forslaget er at lave bedre beskyttelse af den enkelte i forhold til de registreringer, der kan foretages.
Men når så først der ligesom er givet grønt lys, er der til gengæld også åbnet for, at man kan lave flere og mere brede former for registreringer.
Det, vi i Fremskridtspartiet har hæftet os ved hele tiden, når vi taler om det her forslag, er, at det er skrevet på en sådan måde, at det er uforståeligt for menigmand.
Og det, jeg kan forstå, er, at man har valgt den løsning, der hedder, at EF-direktivet, som jo også er ganske svært tilgængeligt, har man stort set skrevet ordret af for at undgå at få problemer med EU, og det er jo selvfølgelig også prisværdigt, at man prøver på at undgå at få problemerne dér.
Det, der er knap så flatterende, er, at man så ønsker at tage slagsmålet med Folketinget i stedet for.
Det kunne vi godt have undværet.
Men ser man på, at når det nu ikke kan være anderledes, end at det fremover skal være lige så nemt at sende informationer herfra til Tyskland eller Italien, som det i dag er at sende oplysninger herfra til Tølløse eller Ishøj, ja, så er det også nødvendigt, at man får nogle strammere regler, nogle skærpede regler i forhold til den retssikkerhed, som den enkelte borger nødvendigvis skal have, i og med at det bliver bredt ud i et større forum eller kan blive bredt ud i et større forum.
Med de ord vil jeg sige, at vi i Fremskridtspartiet går
Jann Sjursen (KRF), 1998-10-20:
Den sidste ordfører, hr. Tom Behnke, opfordrede til, at man ikke fik sagt for meget her ved førstebehandlingen, for det kunne komplicere de efterfølgende forhandlinger, og de ord har jeg lagt mig på sinde.
Derfor vil jeg, da det jo også er en genfremsættelse, henvise til det, jeg sagde i sidste samling, da vi behandlede L 82, som nu er blevet genfremsat som L 44.
Jeg vil dog alligevel knytte de bemærkninger til, at der jo er sket ændringer i det genfremsatte lovforslag L 44 fra regeringens side, og at det bestemt set fra Kristeligt Folkepartis side er ændringer, som trækker i den positive retning, og derfor også i en retning, der gør, at jeg kan tilkendegive, at jeg tror, vi fra Kristeligt Folkepartis side med de ændringer, der måtte komme til senere hen, vil kunne bakke op om det endelige lovforslag. Det vil diskussionerne, overvejelserne i udvalget under udvalgsbehandlingen så vise endeligt, men jeg vil godt herfra tilkendegive, at jeg synes, at noget af den kritik, der har været rejst over for forslaget i forbindelse med førstebehandlingen i sidste samling, er blevet taget til efterretning fra ministerens side, og det synes jeg er positivt, og det lover godt for det fortsatte arbejde med lovforslaget.