Ove Hygum (S), 1999-03-16:
Generelt er jeg enig med forslagsstillerne i, at det er vigtigt at begrænse mængden og antallet af farlige stoffer og materialer på arbejdspladserne.
Derfor er den gældende arbejdsmiljølov da også udformet sådan, at sikkerhedsorganisationen har pligt til at medvirke til at skabe sunde og sikre arbejdspladser, herunder at vurdere substitutionen af generende eller farlige stoffer og materialer.
Ligeledes har projekterende rådgivere efter gældende regler en forpligtelse til at overveje substitution i forbindelse med iagttagelse af reglerne om stoffer og materialer.
Der er heller ikke tvivl om, at Arbejdstilsynet efter gældende regler skal støtte virksomhederne i substitutionsovervejelserne og kontrollere, at virksomhederne rent faktisk substituerer farlige stoffer og materialer.
Og det sker også i vidt omfang.
Og på disse punkter er der simpelt hen ikke behov for Enhedslistens lovforslag.
Man kunne få det indtryk af Enhedslistens lovforslag, at der ikke er taget initiativer på området, og det vil jeg gerne benytte lejligheden til kraftigt at dementere.
Senest har jeg i januar i år fremlagt en handlingsplan for forbedring af arbejdsmiljøet.
I handlingsplanen udpegede jeg bl.a. 10 særlig farlige jobgrupper, hvoraf flere er udpeget bl.a. på baggrund af de kemiske belastninger.
Jeg er i øjeblikket ved at indhente bidrag fra de relevante brancher om supplerende ideer og forslag til aktiviteter for at forbedre arbejdsmiljøet for de 10 jobgrupper.
I marts-april forventer jeg at afgive en redegørelse til Folketinget om handlingsplanen og de konkrete initiativer.
Som led i handlingsprogrammet har Arbejdstilsynet og brancheaktørerne på arbejdsmiljøområdet taget en række
initiativer
Og jeg må således afvise forslagsstillernes bemærkninger om, at 2005-handlingsprogrammet kun har medført strukturændringer.
Arbejdstilsynet planlægger i øjeblikket
endnu en indsats rettet mod leverandører af stoffer og materialer.
Som et led i denne indsats arbejdes der med muligheden af at offentliggøre såkaldte positivlister, dvs. lister over produkter, der ikke indeholder bestemte uønskede stoffer.
I 1999 har Arbejdstilsynet en indsats i jern- og metalvareindustrien, bl.a. for at reducere de kemiske belastninger i denne branche.
Indsatsen suppleres af aktiviteter i år 2000 og 2001 over for den kemiske industri.
EU-Arbejdsmiljøagenturet i Bilbao er i gang med at indsamle gode eksempler inden for substitution af opløsningsmidler i EU-landene.
Og selv om Danmark så afgjort hører til i elitedivisionen på området, har jeg ud fra mit kendskab til agenturets ambitionsniveau alligevel en forventning om, at projektet vil få gavnlig effekt også i Danmark. I de løbende overvejelser om, hvordan indsatsen mod farlige stoffer og materialer kan styrkes yderligere, er Arbejdstilsynet konstant opmærksom på mulighederne for opstramning af eksisterende regler og udvikling af informationsmateriale.
I forbindelse med forestående implementering af EU-direktivet om kemiske agenser planlægges en generel revision af reglerne på området for stoffer og materialer, og i den forbindelse vil det være nærliggende at se nærmere på elementer af dette forslag.
Lovforslaget lægger op til udvidelse af substitutionspligten, så pligten til at erstatte farlige stoffer og materialer udvides med en forpligtelse til metodesubstitution, hvor stoffet eller materialet fjernes gennem omlægning af arbejdsmetoden.
Umiddelbart lyder forslaget jo hensigtsmæssigt, men imidlertid bryder det helt med arbejdsmiljølovens grundprincip om, at arbejdsgiveren har ansvaret for sikre og sunde arbejdspladser mod til gengæld at have metodefrihed ved valget af de konkrete løsninger.
Erfaringen viser faktisk, at arbejdsgivere ofte frivilligt vælger at ændre arbejdsmetoderne, når de er stillet over for substitution af farlige stoffer eller materialer.
I det enkelte tilfælde vil det være nødvendigt at tage højde for f.eks. de ergonomiske belastninger ved alternative arbejdsmetoder.
På den baggrund mener jeg ikke, at det kan anbefales at indføre en generel pligt til metodesubstitution.
Det kan dog ikke udelukkes, at der kan være særlige områder, hvor overvejelser om metodesubstitution er hensigtsmæssige.
Efter min opfattelse er der mulighed for at dække et sådant behov inden for de eksisterende rammer.
Forslaget synes at hænge sammen med tre andre lovforslag fra Enhedslisten, som Folketinget skal behandle på et senere tidspunkt.
Det drejer sig om forslag til ændring af produktsikkerhedsloven, miljøbeskyttelsesloven samt lov om kemiske stoffer og produkter.
Jeg ønsker ikke at foregribe Folketingets behandling af de nævnte lovforslag, og jeg vil derfor i denne sammenhæng nøjes med at konstatere, at indholdsmærkning skal respektere EU-reglerne på området.
Forslagsstillerne har valgt at fokusere på deres opfattelse af EU-harmoniseringens negative effekter i forhold til Danmarks adgang til at gå enegang med mærkning og klassificering.
Jeg vil gerne fremhæve, at det gennem EU-samarbejdet er lykkedes at kortlægge farer og risici ved flere stoffer og materialer og tilmed med større virkning for flere forbrugere og arbejdstagere, end hvis vi skulle løfte opgaven på egen hånd.
Som led i EU-samarbejdet forventes der i foråret at blive vedtaget ændringer af produktdirektivet, hvorved der bl.a. forventes stramninger og forbedringer af kravene til leverandører og brugsanvisninger samt udvidelse af produktgruppen, som omfattes af reglerne.
Sigtet med en mærkningsændring i forhold til projekterende og rådgivere i det lovforslag er ikke helt klart.
Jeg foreslår således, at forslaget skal ses i sammenhæng med Enhedslistens forslag om indholdsmærkning i de øvrige nævnte lovforslag på erhvervsministerens og miljø- og energiministerens område.
Samlet er det således min opfattelse, at dette lovforslag på trods af dets mange sympatiske intentioner savner et reelt dokumenteret behov.
Ser man på udviklingen i arbejdsskadestatistikken over omfanget af arbejdsskader, som er relateret til farlige stoffer og materialer, som må tages som udtryk for de reelle arbejdsmiljøforhold, kan det konstateres, at der i perioden fra 1993 er en klart faldende tendens.
Antal anmeldte kræftsygdomme er faldet med 8,5 pct. Antal anmeldte svækkelser af centralnervesystemet er faldet med 44 pct.
Antal anmeldte ikkeallergiske luftvejssygdomme er faldet med 29 pct.
Antal anmeldte allergiske luftvejssygdomme er faldet med 7,5 pct. Og endelig er antal anmeldte hudsygdomme faldet med 15,5 pct. Som sagt har jeg stor sympati for hensigten med lovforslaget om i videst muligt omfang at undgå farlige eller generende stoffer og materialer på arbejdspladsen, men da redskaberne til at opnå målet allerede findes i eller kan udmøntes med hjemmel i den gældende arbejdsmiljølov, finder jeg, at forslaget er overflødigt.
Samtidig finder jeg, at der er elementer i lovforslaget, som bryder med de grundlæggende principper i arbejdsmiljøloven.
Jeg vil endelig gerne understrege, at der ud over de formelle strukturer på arbejdsmiljøområdet også er en række reelle ændringer i gang eller i støbeskeen.
Og så vil jeg gerne løfte sløret for regeringens indstilling: Regeringen kan på den baggrund, jeg har ridset op, ikke støtte lovforslaget.