runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Svend Heiselberg (V), 2000-02-08:
Jamen generelt skal jeg - og jeg skal ikke føje ret meget mere til - sige, at vi har den opfattelse, at der er mange andre steder, hvor man med større fordel kan gribe ind, end ved at lave sådan noget, som strider mod vores retsbevidsthed, altså det, at man skal sætte de overvågningskameraer op.
Jeg vil gerne sige til fru Margrete Auken: Jeg har ikke givet udtryk for, at vi ikke skal overholde færdselsloven.
Det har jeg aldrig sagt.
Jeg har sagt, at man godt kan komme til at overtræde den, og så synes jeg, det er urimeligt, at vi skal have de kameraer opstillet rundt om og fælde folk, uden at de har set en politibetjent - det finder jeg er helt urimeligt - også uden at der har været en advarseltavle, der har fortalt, at der sker overvågning.
Jeg håber heller ikke, at det er noget, som vi skal til at leve med.
Men det er klart, at det er en måde, hvorpå regeringen kan få penge hjem i statskassen, og det er vel også det, der er det egentlige formål.
Så de 30 pct., som man taler om at ulykkerne er nedbragt med: Jamen det er jo ikke på grund af de automatiske fartmålere, som man har sat op.
Det er jo, fordi der igennem årene er kommet betydelig bedre cykelstier og andre ting, som er med til at gøre det lettere at komme rundt i trafikken - på trods af at der er kommet betydelig flere biler, skal vi huske på.
Men jeg har jo måttet konstatere, at her i Folketinget tager man ikke så meget hensyn til, om folks - bilisternes - personlighed bliver trådt under fode, når det drejer sig om overvågning og ekstra penge i statskassen.
Erling Christensen (S), 2000-02-08:
Ja, det var jo et ikkesvar, jeg fik på mit spørgsmål, men så vil jeg gerne igen citere, som jeg tidligere har gjort, vicepolitikommissær Gert Clausen fra hans læserbrev i Fyns Stiftstidende fra i fredags, og spørge hr. Helge Adam Møller, om han er enig i det, som jeg citerede vicepolitikommissæren for, nemlig følgende: »Hvis ærinde er det så kritikerne/modstanderne af automatisk hastighedskontrol går? Hvorfor opfordrer f.eks. en forhenværende politiassistent trafikanterne til civil ulydighed?
Er det, fordi de nu føler, at grebet strammes om dem som lovbrydere - har de mærket på deres krop, at det ikke kun er de andre, der bliver »fanget«?
Føler de, at nu er mulighederne for at slippe godt fra en overtrædelse af færdselsloven blevet for ringe - altså at opdagelsesrisikoen er blevet for stor?
Eller er det, fordi kritikerne/modstanderne mener, at det er en menneskeret selv at kunne bestemme sin færden i det fælles samfund, selv bestemme over liv og død for sig selv og andre?
Selvsamme personkreds ser selvfølgelig gerne, at hastighedskontrollen foretages på den vej, hvor de bor, og hvor deres kære færdes - men hvor de selv kører, er kontrollen fejlplaceret og lusket.«
Er det også hr. Helge Adam Møllers svar til hans egen partiformand?
Margrete Auken (SF), 2000-02-08:
Jeg vil dels tilslutte mig de to foregåendes tak til hr. Helge Adam Møller for hans arbejde i Færdselssikkerhedskommissionen - det har faktisk været et flot arbejde - dels udtrykke vores medfølelse med den situation, han må være i ved at skulle opleve at blive underkendt i en sådan sag.
Jeg har ikke psykologi til at forestille mig, hvordan man kan finde sig i det, men det er så det.
Jeg vil godt sige til hans trøst, at vi har jo altså oplevet det før, for da den første Færdselsikkerhedskommissions plan blev forelagt i 1986 eller 1987, hvor hr. Ivar Hansen var formand, blev han altså også underkendt fuldstændig af hr. Svend Heiselberg, som var ordfører dengang og var hamrende ligeglad med, hvad der stod i Færdselssikkerhedskommissionens plan; han mente stort set, at det var latterligt. Her er det trods alt blevet bedre.
Det er da ikke sådan, at man har indtryk af, at den konservative gruppe er hamrende ligeglad med, hvad der står i planen.
Men jeg vil godt tage de to foregående spørgeres spørgsmål op: Hvad har man så tænkt sig at gøre for at få antallet af ulykker ned?
Og det andet er: Deler gruppen hr. Bendt Bendtsens formulering: at det med hastigheden ikke spiller så stor en rolle?
For det var jo det mest uhyggelige af det, vi hørte i går.
Arne Melchior (CD), 2000-02-08:
Ligesom hr. Erling Christensen vil jeg gerne give udtryk for sympati for hr. Helge Adam Møller.
Jeg kan ikke begribe, at hans folketingsgruppe vil lade ham strippe i fuld offentlighed og tvinge ham til at sige det modsatte af, hvad han mener.
Som medlem af Færdselssikkerhedskommissionen har jeg igennem årene oplevet hans fuldt redelige og saglige holdning til disse ting.
Han havde fortjent bedre, og gruppen skulle tage og tænke sig om en gang til; men jeg vil så gerne bede hr. Helge Adam Møller at overbringe dette spørgsmål til gruppen:
Den pengemaskine, som man altså i flertallet af den konservative gruppe taler om, er det ikke suverænt op til bilisterne at hindre, at der puttes penge i den?
Er der nogen andre end bilisterne selv, som bestemmer, hvor fuld eller tom den maskine skal være? Det synes jeg hr. Helge Adam Møller skulle forelægge for sin gruppe ved næste lejlighed.
Helge Adam Møller (KF), 2000-02-08:
Tak for de pæne bemærkninger!
Sådan sker det jo i politik i ethvert parti, at man indimellem ikke er enig på alle områder, ellers skulle vi jo i virkeligheden have 5,2 millioner forskellige politiske partier, nemlig et til os hver, så var man sikker på, at man altid var enig.
Det var ligesom med hr. Jacob Haugaard.
Han var altid enig med sig selv.
Men sådan er demokratiets vilkår, og der er et klart flertal i folketingsgruppen, der har en anden holdning på det her område, end jeg har, og sådan er det.
Det koster nogle flere kroner; men der er forskellige muligheder.
Til hr. Arne Melchior: Jeg er enig i betragtningen om, at det selvfølgelig er op til den enkelte bilist at bestemme, hvor store bøder han eller hun skal betale, eller om der slet ikke skal betales nogen bøder.
Til fru Margrete Auken vil jeg sige: Det, som gruppen har som hovedindvending imod at videreføre forsøget i uændret retning, er altså først og fremmest, at man synes, det er for meget overvågningssamfund, og dér kan man altid diskutere, hvor niveauet skal være.
Man synes, at skiltningen eller markeringen skal være markant bedre, end den er i øjeblikket, og man synes helt klart, at man udelukkende skal koncentrere sig om de steder, hvor uheldsrisikoen er størst, altså de såkaldte sorte pletter.
Det var i hvert fald tre af holdningerne til det.
Erling Christensen (S), 2000-02-08:
I første omgang vil jeg gerne erkende den vanskelige situation, som formanden for Færdselssikkerhedskommissionen står i her på talerstolen, for jeg synes, at hr. Helge Adam Møller har gjort et godt arbejde i de mange år, han har siddet som formand for Færdselssikkerhedskommissionen.
Det må være ret vanskeligt for ham at sidde i den konservative gruppe med den holdning, som den konservative parlamentariske formand har lagt for dagen her de sidste dage.
Det vil jeg gerne sige.
Men når hr. Helge Adam Møller på vegne af De Konservative siger, at man støtter Færdselssikkerhedskommissionens målsætning også frem til 2012, vil jeg gerne stille et spørgsmål til hr. Helge Adam Møller - jeg var også inde på det i min ordførertale: Mener hr. Helge Adam Møller så ikke, at det bliver svært at opfylde den målsætning, fordi de første tal var lette at nå?
Søren Kolstrup (EL), 2000-02-08:
Jeg må konstatere, at hr. Svend Heiselberg ikke anførte et eneste retspolitisk argument imod fotocellen, ud over at det nok var lidt smålusket.
Men det er ikke et retspolitisk argument, og sådan diskuterer man ikke retspolitik.
Og jeg må konstatere, at hr. Svend Heiselberg ikke anførte et eneste argument for, hvorfor tv-overvågning på broer er godt, mens det er noget forfærdelig skidt med en i øvrigt langt mere restriktiv fotocelle.
For det var jo begrundelsen for, at man blev nødt til at køre lidt hurtigt.
Det var jo slet ikke med vilje.
Det var bare, fordi bilen kunne køre lidt hurtigt. Bilerne vil komme til at køre hurtigere og hurtigere, og så det er jo spændende, om Venstre vil være med til et indgreb over for automobilfabrikanterne - eller hvad?
Margrete Auken (SF), 2000-02-08:
Nu må vi jo håbe, at de rundtomkring ved højtalerne følger med i, hvad det er for en klemme, de har sat deres ordførere i i den her sag.
Jeg forstår minsandten godt, at det er svært for formanden.
Vi diskuterer ligesom pr. stand-in i øjeblikket.
Så er der overvågningssamfundet:
Når man filmer på parkeringspladser, for at der ikke skal blive stjålet fra bilerne, bliver alle filmet, også dem, der kommer i et helt lovligt ærinde.
Det kan man kalde overvågningssamfundet.
Når man filmer i linje 8 - og dér kommer også konservative vælgere - bliver alle filmet.
Jeg går ud fra, at hr. Helge Adam Møller har prøvet at forklare sin gruppe - altså åbenbart uden held kan jeg så forstå - at overvågning er dér, hvor man bliver overvåget
hele tiden
og man bliver filmet hele tiden
Men når man kun bliver fotograferet, når man laver ulovligheder,
så bør De Konservative gå i spidsen og sige: Når vi nu går ind for og gør meget ud af at være et lov og orden-parti,
så er det lidt skamfuldt, hvis det ikke dækker os selv, men kun de andre. Der er altså meget stor forskel på, når vi filmer på parkeringspladser, i butikker, på benzintanke og alle de steder, hvor vi filmer alle, og så dér, hvor vi kun tager billeder af forbryderne.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-02-09:
Det kan man jo have en holdning til.
Det er ikke det samme som at forbyde folk at udtale sig.
Økonomiministeren kan jo godt have en holdning til, om det er klogt, at nationalbankdirektøren går ud på den måde, som hun gør, altså forstået på den måde, at det jo stadig væk kan være, at den danske befolkning ikke ønsker at forbyde kronen.
Det kan være, den ønsker at beholde kronen, og så kan man jo godt diskutere, om det så er klogt, at landets nationalbankdirektør har sagt bestemte ting.
Det kan man jo så have en holdning til, men det kan jeg forstå økonomiministeren ikke vil have.
Så vil jeg godt følge det op, som hr. Keld Albrechtsen spurgte om, for det er jo så det interessante: Det, man lavede i sin tid, var nogle task forces i de enkelte ministerier. På foranledning af statsministeren og regeringen skulle departementcheferne etablere såkaldte task forces rundt i ministerierne, der altså lavede baggrunden for, at ministrene virkelig kunne gå i clinch med dem, der mente noget andet rent politisk i en folkeafstemningssituation.
Der vil jeg bare bede ministeren erkende, at der er en forskel på, om vi står i en situation, hvor befolkningen bliver bedt om at komme med et svar på et givet spørgsmål i en folkeafstemningssituation, og så det, der foregår her i salen.
Margrete Auken (SF), 2000-02-09:
Hørte jeg rigtigt?
Det, som ministeren sagde, var, at nu har vi helt opgivet at få en tidsplan.
Jeg sidder med et svar, som ministeren lige for nylig har givet til hr. Brian Mikkelsen, hvor der refereres til et svar, der er givet til udvalget på et spørgsmål, jeg har stillet, hvoraf det fremgår, at de her tidsplaner vil komme hurtigt.
Fristen er jo overskredet, overskredet og overskredet mange gange, hvad ministeren jo selvfølgelig ikke vil og heller ikke har lyst til at bestride, og nu siger ministeren, hvis jeg hører rigtigt, at nu har vi bare sagt til Ansaldo, at vi har fuld tillid til Ansaldo.
Det skal nok komme.
De får lov til nu at brede sig, som de nogenlunde vil, ud over det hele, og vi håber da, de vil komme med en tidsplan.
Jeg vil godt spørge, om ministeren synes, at det er en anstændig måde at behandle, ja, Folketinget og borgernes penge på.
Det er mange, mange milliarder kroner, der er på højkant her, det er et system, som vi nu alle sammen har vidst at der har været problemer med.
Jeg vil altså dels spørge ministeren, om hun kan bekræfte, at hun har sagt, at nu dropper vi det der med en tidsplan, i hvert fald en, der kan meddeles Folketinget hurtigt, på trods af den skulle have været klar nu, dels om ministeren mener, at der virkelig er basis for at have tillid til Ansaldo.
Endvidere: Hvad det er for nogle nye ting, der er sket,
siden ministeren har fået den tillid, som det jo tidligere ikke har vist sig, at der ikke var nogen synderlig grund til at have? Hvilke nye oplysninger er kommet til ministeren, siden hun mener, at nu kan vi bare sige, at vi håber da, at de bliver færdige, og vi regner med, at vi får nogle tidsplaner fra dem?
Og så vil jeg endelig spørge: Vil ministeren sige - og det er jo altså under ministeransvarsloven, der tales - at hun har fuld tillid til, at det her vil blive klaret, sådan så de kan levere det ATC-system?
Har hun fuld tillid til det?
Jamen vi får altså ikke noget at vide.
Det, som jo er sket nu - og jeg har også fået referat fra det pressemøde, der har været efter Ørestadsselskabets bestyrelsesmøde i dag -
har været, at der ikke bliver sagt noget.
Vi har tidligere fået nogle garantier - den første af dem ligger langt tilbage, så skulle den været kommet i efteråret, så skulle den være kommet i dag, i dag skulle den have ligget der - og nu stiller ministeren sig op her og siger, efter at jeg har spurgt om, hvornår vi får den at se, at Ørestadsselskabet har lovet, at den nok skulle komme engang.
Engang.
Vil ministeren dermed sige, at hun nu har opgivet at komme i besiddelse af et klart svar på, hvornår den her sag
er klar
Det er altså milliarder af kroner, det drejer sig om.
Vi har lige hævet lånerammen fra 5,8 mia. kr. til 10,6 mia. kr.
Finansministeren har åbenbart sagt, at det gør så ikke så meget.
Jeg har fuld tillid.
Det er jo min gamle ven Henning Christophersen.
Vil ministeren sige, at hun vil komme til os med en tidsplan?
Og hvornår vil hun gøre det?
Sonja Mikkelsen (S), 2000-02-09:
Af de 19 undersystemer, der er tale om, har Ansaldo leveret dokumentation til Jernbanetilsynet for de 10 undersystemer.
Status for Jernbanetilsynets behandling af dokumentationen for de indtil nu leverede 10 undersystemer er følgende: To undersystemer er godkendt.
Tre undersystemer er godkendt med betingelser.
Fire undersystemer er under behandling.
Et undersystem har Jernbanetilsynet ingen bemærkninger til; det er en sag, der hører under Arbejdstilsynet, som Arbejdstilsynet skal godkende.
For ATC-systemets vedkommende er levering af dokumentation til Jernbanetilsynet endnu ikke påbegyndt.
Den dokumentation har vist sig at være mere tidkrævende at udarbejde end hidtil antaget af Ansaldo.
Ansaldo har derfor meddelt, at man ønsker at gøre brug af noget af den ekstra tid, som er til rådighed, efter at Comets forsinkelser førte til en udskydelse af metroens åbningstidspunkt fra oktober 2000 til oktober 2002.
Ørestadsselskabet oplyser, at selskabet kontraktligt ikke kan modsætte sig, at Ansaldo ønsker at gøre brug af noget af den tid, der følger af Comets forsinkelser, så længe leverandøren overholder det endelige tidspunkt for metroens åbning.
Ørestadsselskabet vil efter bestyrelsesmødet i dag drøfte situationen med Ansaldo.
Ørestadsselskabet vil desuden tage initiativ til sammen med Jernbanetilsynet at kvalitetssikre den tidsplan, som bliver resultatet af drøftelserne med Ansaldo.
Denne tidsplan vil omfatte levering
af den resterende del af dokumentationen.
Kvalitetssikring af tidsplanen skal forebygge en eventuel risiko for, at jernbanesystemet ikke er færdiggodkendt i god tid før
ibrugtagningen i oktober 2002
Københavns Kommune og Trafikministeriet lægger som ejere af Ørestadsselskabet afgørende vægt på, at der gennem drøftelser med Ansaldo opnås en forpligtende aftale om levering af den resterende dokumentation, herunder en tidsplan med en række milepæle, der sikrer en fortsat løbende opfølgning af levering af den resterende dokumentation.
Ejerne lægger desuden vægt på, at tidspunktet for levering af dokumentationen sker så tidligt som muligt for derved at skabe den fornødne tid til myndighedsgodkendelse og rettelse af eventuelle fejl i den leverede dokumentation.
Endelig har ejerne noteret sig, at Ørestadsselskabet vurderer, at Ansaldo kan gøre brug af noget af den ekstra tid, som Comets
forsinkelser giver, uden at dette får indflydelse på metroens åbning i oktober 2002.
Margrete Auken (SF), 2000-02-09:
»Vil ministeren oplyse status for Ansaldos leverancer af dokumentation til godkendelse af metroen, herunder specielt status for ATC-leverancerne, samt hvornår ministeren forventer at der foreligger troværdige tidsplaner?«
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen i Ingeniøren nr. 5, side 6 den 4. februar 2000.
Sonja Mikkelsen (S), 2000-02-09:
Jeg vil gerne afvise, at der er tale om, at man har opgivet at få en tidsplan, som spørgeren antyder i forhold til Ansaldo.
Jeg skal henholde mig til Ørestadsselskabets oplysninger og gentage, hvad jeg sagde i mit svar på det stillede spørgsmål: Ørestadsselskabet vil efter bestyrelsesmødet i dag drøfte situationen med Ansaldo.
Ørestadsselskabet vil desuden tage initiativ til sammen med Jernbanetilsynet og TÜV at kvalitetssikre den tidsplan, som bliver resultatet af drøftelserne med Ansaldo.
Denne tidsplan vil omfatte leveringen af den resterende del af dokumentationen.
Kvalitetssikringen af tidsplanen skal forebygge en eventuel risiko for, at jernbanesystemet ikke er færdiggjort i god tid før ibrugtagning i oktober 2002.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-02-09:
Nej, sådan er det jo ikke.
Jeg kan oplyse, at jeg selvfølgelig har skaffet mig nationalbankdirektørens tale ved at printe den ud fra Internettet, og det fremgår klart deraf, og det var også den måde, Dagbladet Børsen beskrev det på dagen efter, at nu er nationalbankdirektøren gået ind i debatten mod kronen og for euroen, og det er fantastisk.
Det fremgår på side 7 af nationalbankdirektørens skriftlige tale i argumentationen for at afskaffe kronen, at endelig er der den politiske marginalisering i EU-samarbejdet, som Danmark kommer ud for.
Ja, den er politisk.
Nationalbankdirektøren er vel som en embedsmand forpligtet til at holde sig til sit område og ikke begynde at argumentere ud fra nogle politiske betragtninger.
Det skal vel overlades til politikerne, herunder til økonomiministeren.
Men jeg er da tilfreds med svaret, som jeg går ud fra er helt korrekt, at der ikke har været nogen signaler eller besked eller aftale mellem økonomiministeren og nationalbankdirektøren i retning af, at Nationalbanken skal gå ind og hjælpe regeringen i denne her mærkelige sag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-02-09:
Dansk Folkeparti er naturligvis enig i det synspunkt, at der skal være ytringsfrihed også for Nationalbankens direktionsmedlemmer, og vi er overbeviste om, at de argumenter, de måtte komme med, også er af en sådan art, at de er mulige at gendrive.
Men det, der er mit spørgsmål til ministeren, er i virkeligheden, om ministeren synes, det er klogt, at nationalbankdirektøren i den forstand, som hr. Frank Dahlgaard er inde på, går ind i den politiske del af debatten.
Nationalbanken har jo altså været med til at lave eurosystemet, og derfor er det ikke så mærkeligt, at den har den holdning til selve systemets indretning osv.
Men mener ministeren, det er klogt, at en leder af den type institution går så kraftigt ind i debatten, som der her er tale om?
Keld Albrechtsen (EL), 2000-02-09:
Jeg er da naturligvis glad for, at ministeren understreger, at ud fra et demokratisk synspunkt har selvfølgelig også medlemmer af Nationalbankens direktion lov til at give udtryk for deres holdning, også til euroen.
Men jeg vil gerne sige til ministeren: Jeg ved ikke, om ministeren erindrer det, men vi havde jo på et tidspunkt en sag, hvor der fra regeringen var udgået et signal om, at embedsmænd skulle prøve at besvare kritik af EU på en bestemt måde.
Marianne Jelved (RV), 2000-02-09:
Jeg synes, det er et meget ubehageligt spørgsmål.
Det korte svar er: Nej!
nationalbankdirektørens foredrag, ville han også kunne se, at der er tale om synspunkter, nationalbankdirektøren har tilkendegivet ved tidligere lejligheder i interviews og taler, også offentligt holdte taler.
Det eneste nye er sådan set, at nationalbankdirektøren tilbageviser en påstand om, at Nationalbankens direktion skulle være imod dansk deltagelse i ØMU'en.
Må jeg så godt lige understrege, at vi lever i et demokrati, hvor der er ytringsfrihed, og hvor vi har en uafhængig Nationalbank, som ingen politikere, ingen regeringer kunne drømme om at pålægge hverken det ene eller det andet synspunkt.
Det vil jeg gerne understrege.
Jeg kan forstå, at hr. Frank Dahlgaards karakteristik af såkaldt uafhængige økonomer afhænger meget af, hvorvidt disse økonomer deler synspunkt med hr. Frank Dahlgaard.
Det er interessant.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-02-09:
Nationalbankdirektøren var inde i begyndelsen af denne måned og blande sig i den debat, der kører om euroen, også i den politiske debat, for det er jo i høj grad et spørgsmål om at sidde med ved bordet.
Det er et politisk spørgsmål, som ministeren har sagt, om Danmark skal afskaffe kronen og ind i euroen eller ej.
På den baggrund vil jeg spørge, om det er en aftale
mellem økonomiministeren og nationalbankdirektøren, at nationalbankdirektøren skal gå ud og agitere for, at vi skal afskaffe vores egen krone.
»Er nationalbankdirektøren begyndt at agitere til fordel for euroen efter anmodning fra ministeren?«
Skriftlig begrundelse
Dagbladet Børsen beskrev den 3. februar 2000, hvorledes nationalbankdirektør Bodil Nyboe Andersen nu er gået aktivt ind i kampen for afskaffelse af kronen til fordel for euroen.
Nationalbankdirektøren er en embedsmand, som ikke bør politisere eller blande sig på et område, som ministeren selv meget rigtigt har beskrevet som et politisk spørgsmål.
Imidlertid er der tætte relationer mellem Økonomiministeriet og Nationalbanken, og mistanken om, at ministeren ligefrem har bedt nationalbankdirektøren gå ind i ØMU-debatten, er derfor til stede.
Marianne Jelved (RV), 2000-02-09:
Fordi den er et sikkerhedsnet, men den er ingen sikring imod, at der foretages valutaspekulation mod kronen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-02-09:
Jeg er da fuldstændig enig i det sidste, ministeren siger, nemlig at der ikke er nogen, der ikke skal kunne ytre sig her, sådan set heller ikke Nationalbanken som institution.
Men når vi er inde på et politisk område, spørgsmål om indflydelse, sidde med ved bordet og den slags, så er det jo politisk, og så er nationalbankdirektøren sådan set ikke mere værd end andre mennesker. I en økonomisk vurdering er det en anden sag, og det står der jo også noget om, men når hun går ind med noget politisk, så går hun for langt efter min vurdering.
Man kan misbruge sin position ved at komme med nogle politiske betragtninger, som ikke er mere professionelle end alle mulige andres, men i kraft af den position, at man sidder i Nationalbanken, giver det en vægt, som ikke er rimelig, og det er her, jeg føler, at det er en ting, der skal drøftes igennem, og at jeg skal have sikkerhed for, at der ikke er en aftale mellem økonomiministeren og nationalbankdirektøren om at bruge det her til at give en falsk fornemmelse ude i befolkningen af, at det er det eneste rigtige, når nu Nationalbanken siger det på et politisk, helt klart politisk, område.
Sonja Mikkelsen (S), 2000-02-09:
Jeg kan kun henholde mig til, hvad jeg allerede har oplyst spørgeren om.
Nej, ministeren har ikke opgivet at få en tidsplan.
Tidsplanen vil blive lagt frem i det øjeblik, Ørestadsselskabet og Ansaldo har afklaret den ny tidsplan.
Det er på Ørestadsselskabets initiativ, at der nu fra Ansaldo er fremsat oplæg til ny tidsplan.
Ørestadsselskabet har ikke bare umiddelbart taget den ny tidsplan, men vil drøfte sagen med Ansaldo, herefter vil man også rådføre sig med Jernbanetilsynet og TÜV, som er assessoren i det her spørgsmål.
Derefter vil man konkludere, hvilken tidsplan Ansaldo herefter skal holde sig til, inklusive milepæle undervejs, som Ansaldo også skal holde sig til.
Så derfor er der ingen grund til, at spørgeren forsøger at få det til at se ud, som om der nu ikke længere er en tidsplan for det her arbejde.
Jeg vil gerne slå fast:
Ørestadsselskabet har over for mig tilkendegivet i dag, at de ikke et øjeblik er i tvivl om, at den her situation ikke vil få betydning for, at metroen kan tages i brug i oktober 2002.