Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-10-04:
Der er gode tider i Danmark, vi oplever vækst og velstand.
Beskæftigelsen stiger, ledigheden falder.
Dansk økonomi er i europæisk topklasse.
Overskuddet på de offentlige budgetter er det højeste i EU.
Den offentlige gæld i Danmark er blandt de allerlaveste i Europa, renten er meget lav, inflationen er afdæmpet.
Der er et solidt overskud på betalingsbalancen, og eksporten viser fremgang.
Vi har et fleksibelt arbejdsmarked og et stærkt socialt sikkerhedsnet.
Vi har en stærk og konkurrencedygtig økonomi.
Regeringen vil gøre sit for at fastholde den gode danske økonomi med skattestoppet, der sikrer tryghed for borgere og virksomheder, og med en ansvarlig økonomisk politik, der sikrer offentligt overskud og nedbringer gælden.
Vi må ikke falde for fristelsen til bare at bruge løs af overskuddet til forbrug her og nu.
Det går ikke.
Det er i gode tider, at vi skal lægge til side og nedbringe gæld, for så er vi bedre rustede, hvis der skulle blive mindre gode tider.
Vi har alt for ofte set, at de offentlige udgifter er blevet skruet i vejret, og at skatterne så også er blevet sat op.
Højere skat vil koste arbejdspladser, derfor vil vi fastholde skattestoppet, og vi vil sænke skatten på arbejde yderligere, såfremt vi kan tilvejebringe et økonomisk råderum.
Ikke kun økonomien har det bedre, det har miljøet også.
Luftkvaliteten er forbedret væsentligt, badevandskvaliteten er blevet stadig bedre, vi har fået mere skov og bedre naturbeskyttelse i Danmark.
Vi skal have flere grønne områder, vi skal have nedbragt udslippet af skadelige partikler især fra dieselbilerne, og vi skal have begrænset mængden af farlige kemikalier.
Over de næste 4 år vil regeringen afsætte 1 mia. kr. ekstra bl.a. til naturgenopretning, renere vand og rejsning af skov.
Så der er fremgang i Danmark, og langt de fleste i det danske samfund har mærket den fremgang.
Ikke alene er Danmark et af de rigeste samfund i verden, det er også et af de mest lige samfund i verden, når vi ser på forskellen mellem dem, der tjener mere, og dem, der tjener mindre.
Det gjaldt før regeringsskiftet i 2001, og det gælder i dag.
Men i lyset af de seneste ugers debat kan det måske være på sin plads i al stilfærdighed at minde om tre centrale pejlemærker for regeringens politik.
Det har hele tiden været regeringens politik, og det fortsætter med at være regeringens politik.
Vi har i et bredt samarbejde gennemført målrettede forbedringer for udsatte grupper i det danske samfund.
Det gælder bl.a. hjemløse, narkomaner, stofmisbrugere og psykisk syge.
Vi har gennemført forbedringer for handicappede, folkepensionister med lav indkomst har fået en supplerende ældrecheck, og enlige forsørgere under uddannelse har fået fordoblet deres SU.
Regeringen har nedsat Rådet for Socialt Udsatte.
Rådet har netop udgivet sin rapport for 2005, og den vil vi følge op på i et bredt samarbejde med flertallet af partier i Folketinget.
Regeringen tager fat, hvor der er behov.
For det andet: Vi vil skabe et samfund, hvor det er nemmere at arbejde sig ud af en vanskelig social situation; hvor der er bedre muligheder for alle uanset start i livet; hvor social og økonomisk fremgang ikke er et privilegium for de stærke, men en mulighed for alle.
Det har hele tiden været regeringens politik, og det fortsætter med at være regeringens politik.
Vi vil skabe et samfund, hvor der er stor social bevægelighed; et samfund, hvor der er flere mønsterbrydere, som trods en vanskelig opvækst skaber sig et godt og selvstændigt liv; et samfund, hvor vi nedkæmper den negative sociale arv.
Og der er noget at tage fat på, for alt for ofte bliver forældrenes svære sociale situation nedarvet til deres børn.
Derfor skal vi ruste børn og unge bedre til at bryde den negative sociale arv, og det handler ikke kun om penge og fordeling af indkomst.
Det handler nok så meget om sociale og kulturelle færdigheder, først og fremmest om bedre uddannelse.
Derfor vil vi sikre, at alle unge – uanset social baggrund – får en uddannelse.
Derfor vil vi sikre, at alle elever kan læse, når de forlader folkeskolen.
Derfor vil vi modernisere erhvervsuddannelserne, så de unge, der har det lidt svært med det boglige, også får en chance.
Derfor vil vi sikre, at børn og unge med indvandrerbaggrund får lært et ordentligt dansk.
Derfor vil vi drage forældrene stærkere ind i at leve op til ansvaret for deres børns opvækst, opdragelse og uddannelse.
Indsatsen skal starte allerede i daginstitutionerne.
Børnene skal lære de færdigheder, der er nødvendige for at klare sig senere i skolen og i samfundet.
Daginstitutionerne skal ikke være skoler, men leg og læring skal gå hånd i hånd, og vi skal sætte målrettet ind i de daginstitutioner, hvor der er mange børn med en svær social bag Tirsdag den 4. oktober 2005 3 grund.
Over de næste 4 år vil regeringen afsætte 2 mia. kr. til forbedret kvalitet i daginstitutionerne.
For det tredje: Det skal altid kunne betale sig at arbejde og gøre en ekstra indsats.
Det giver et dynamisk samfund.
Vi skal undgå, at en stor gruppe bliver fastholdt i årevis uden for arbejdsmarkedet, fordi det ikke kan betale sig at arbejde.
Det giver mindre velstand, mindre velfærd og mindre sammenhængskraft i samfundet.
Det skal betale sig at arbejde.
Derfor indførte vi skattestoppet; derfor fastholder vi skattestoppet; derfor har vi sat skatten på arbejde ned, hvilket i høj grad er til fordel for de lavestlønnede; derfor har vi i en bred politisk aftale lagt loft over kontanthjælpen, så det kan betale sig at gøre en ekstra indsats.
Vi skal udvikle et samfund, hvor alle har en chance for at skabe sig et godt liv – et samfund, hvor det enkelte menneskes evne, vilje og talent er vigtigere end arv, position og pengepung.
I regeringens første valgperiode brugte vi megen energi på at rydde op.
Vi bremsede skatter og afgifters himmelflugt, vi gjorde op med de alt for lange ventetider på sygehusene, vi indførte en fast og fair udlændingepolitik, vi gennemførte en konsekvent og håndfast retspolitik, vi nedlagde overflødige råd og nævn, og vi gav danskerne frit valg.
Det var tid til forandring.
I denne anden valgperiode er det også tid til forandring.
Det bliver en reformperiode.
Tidligere kom store ændringer som en tyv om natten, uden at vælgerne vidste noget om det i forvejen.
Det er den gammeldags måde at føre politik på.
Vi forbereder danskerne grundigt ved at samle forskellige grupper af mennesker.
De sætter en debat i gang, og de kommer med forslag til større ændringer af det danske samfund.
Dermed kan alle nå at forholde sig til ændringerne, alle får mulighed for at involvere sig i dem.
Det giver tryghed for den enkelte og en bedre forståelse af projektet.
Når vi har haft en bred, folkelig debat om de forskellige forslag, spiller regeringen så ud med konkrete, målrettede initiativer.
Det er den moderne måde at føre politik på, det moderne, involverende folkestyre.
I denne regeringsperiode sætter vi massivt ind med gennemgribende reformer af det danske samfund.
Vi har allerede vedtaget en stor reform af kommunerne, og nu går vi videre med at ruste Danmark til udfordringerne fra globaliseringen og med at sikre vores fremtidige velfærd; reformer, som rækker langt ud i fremtiden, og som på afgørende områder vil give danskerne en bedre, enklere og rigere hverdag.
Vi gør det i god ro og orden, så alle kan nå at følge med.
Derved kan vi omstille og forny Danmark, samtidig med at vi bevarer trygheden for den enkelte.
Forandring skal gå hånd i hånd med tryghed.
Vi skal gøre de gode tider langtidsholdbare.
Derfor skal vi have uddannelse og forskning i verdensklasse.
Dem skal vi værne om.
Men der er også meget, vi kan gøre bedre.
Vi skal have verdens bedste folkeskole; en skole, hvor børnene lærer noget og har det godt; en skole, der ruster børnene til fremtidens Danmark; en skole, som lærere, elever og forældre er stolte af.
Derfor vil regeringen give det faglige niveau i folkeskolen et gevaldigt løft.
Danske børn skal være blandt verdens bedste til læsning, matematik, naturfag og engelsk.
Faglige kundskaber er afgørende, og her skal folkeskolens formål være krystalklart.
Vi indfører evalueringer og test, så lærere, ledere, forældre og elever kan se, hvor der er behov for en ekstra indsats, så vi kan gribe ind i tide, så alle kommer ud af skolen med de nødvendige kundskaber.
Lærerne skal i deres uddannelse specialisere sig langt stærkere end i dag, og de skal undervise i det, de er specialister i.
Det giver bedre undervisning, det giver dygtigere elever.
Den går ikke i dag.
Alle må uddanne sig.
4 Tirsdag den 4. oktober 2005
Det stiller store krav ikke mindst til erhvervsuddannelserne.
Der skal være gode tilbud til alle, kvaliteten skal være i top.
De unge skal rustes til et mere omskifteligt arbejdsmarked, og arbejdsgiverne – store som små – skal leve op til deres del af ansvaret og sørge for, at der er praktikpladser til alle.
Det lægger regeringen afgørende vægt på.
Flere skal tage en videregående uddannelse, og vi skal uddanne til beskæftigelse, ikke til ledighed.
Uddannelser skal passe bedre til arbejdsmarkedets behov.
Flere skal tage en naturvidenskabelig eller teknisk uddannelse.
Vore talentfulde unge skal have bedre muligheder for en international uddannelse.
I dag får danske universiteter et tilskud for hver studerende.
Det tilskud skal kunne følge den unge ud i verden, så en dansker, der er dygtig nok til at komme ind på en god uddannelse i udlandet, kan få pengene med.
Alle skal være parate til at uddanne sig gennem hele livet.
I Danmark har vi gode voksenog efteruddannelser.
Vi er faktisk blandt dem i verden, der efteruddanner os allermest.
Det er godt, men der skal mere til i fremtiden.
Her må arbejdsmarkedets parter påtage sig et ansvar i bedste danske tradition.
Frem til 2010 vil regeringen afsætte 10 mia. kr. for at ruste Danmark bedre til den stærke internationale konkurrence.
De fleste af pengene vil gå til at styrke forskningen, så den offentlige forskning i 2010 når op på 1 pct. af bruttonationalproduktet.
Der er tale om et meget stort beløb, men der er ikke tale om en blankocheck.
Vi skal have kvalitet for pengene.
Vi skal opbygge forskningsmiljøer i verdensklasse, og vi skal forske i de ting, samfundet har brug for.
Forskning i naturvidenskab og teknik er blevet nedprioriteret gennem de sidste 10 år.
Det vil vi rette op på.
Vi skal sikre kvaliteten ved at øge konkurrencen og midlerne.
Vi skal sikre et frugtbart samspil mellem offentlig og privat forskning, og vi skal have mere privat forskning og udvikling, for det er i høj grad ude i virksomhederne, at viden bliver omsat til vækst og arbejdspladser.
Vi skal have endnu flere iværksættere – iværksættere, der kan skabe vækst, job og fornyelse.
Problemet er, at alt for få vokser sig større.
Vi skal have flere vækstiværksættere.
Vi skal have mere iværksætterkultur, og den skal starte allerede i uddannelserne.
Vi skal i det hele taget være bedre til at skabe nye job i fremtiden.
Derfor skal vi gøre Danmark til et førende vidensamfund, et førende iværksættersamfund.
Vi skal sikre uddannelser i verdensklasse, og vi skal skabe verdens bedste konkurrenceevne.
Det er meget ambitiøse mål, men det er mål, som vi kan og skal nå.
Regeringen vil gennemføre de nødvendige reformer, og jeg opfordrer alle til at trække med, så vi kan gøre Danmark til en vinder i globaliseringen og sikre beskæftigelse, vækst, velstand og velfærd i fremtiden.
Vi skal have fornyelse overalt i samfundet, ikke kun i private virksomheder, ikke kun i laboratorier.
Nej, fornyelsen skal præge alle dele af samfundet, også kommunekontoret, børnehaven og sygehuset.
I Danmark har vi en stor offentlig sektor, og derfor er det afgørende, at den er dynamisk.
Vi er nu i gang med at føre kommunalreformen ud i livet.
Der er tale om en meget omfattende fornyelse af den offentlige sektor i Danmark, hvor kommunerne skal stå for at løse en lang række af kerneopgaverne i vores velfærdssamfund så tæt på den enkelte dansker som muligt; hvor de fem nye regioner skal sikre et sundhedssystem i verdensklasse; hvor fokus er på den enkelte danskers ønsker og behov, ikke på systemet; hvor fokus er på borgernær service og ikke på overflødigt bureaukrati; hvor fokus er på fornyelse og ikke på vanetænkning.
Regeringen vil fortsætte med at forny og forbedre den offentlige sektor til gavn for danskerne.
Næste skridt er, at vi vil gennemføre en reform af politiet for at sikre et tidssvarende og effektivt politi; et politi, der med store og slagkraftige politikredse har den nødvendige kapacitet overalt i landet; et politi, der er tæt på borgerne i lokalsamfundene.
Et effektivt politi skal ikke være forbeholdt de store byer.
Politiet skal være til stede over hele landet til gavn for alle danskere.
Vi danskere lever længere.
I de seneste fire årtier er den gennemsnitlige levetid steget med 4-5 år for både mænd og kvinder, og vi må forvente, at levetiden vil fortsætte med at stige.
Det er naturligvis en meget glædelig udvikling, men det skaber også nogle udfordringer, for samtidig Tirsdag den 4. oktober 2005 5 med at vi lever længere, bruger vi mindre tid på arbejdsmarkedet.
I de sidste 20 år er den del af livet, vi primært anvender på arbejdsmarkedet, faldet med omkring 2½ år, mens den del af livet, hvor vi er på pension, er vokset med 2½ år.
Hvis den udvikling fortsætter, bliver der altså flere og flere, som vil trække på det offentlige, og færre og færre til at betale skat.
Det siger sig selv, at det ikke hænger sammen.
Vi bliver nødt til gradvis at udsætte det tidspunkt, hvor vi normalt trækker os tilbage fra arbejdslivet.
Til december præsenterer Velfærdskommissionen sin endelige rapport med forslag til reformer af vores velfærdssamfund.
Jeg vil ikke foregribe Velfærdskommissionens forslag, men et centralt tema bliver spørgsmålet om tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet.
I begyndelsen af det nye år kommer regeringen med sit udspil til reform.
Vi vil indbyde alle Folketingets partier til forhandlinger, og sigtet er en bred politisk aftale og lovgivning i 2006.
Med den sunde danske økonomi har vi muligheden for at gennemføre de nødvendige ændringer gradvis over en længere årrække, så den enkelte dansker i god tid kan nå at indrette sig på de nye forhold.
Forandring vil gå hånd i hånd med tryghed.
Jeg tror også, at tiden er kommet til at se med friske øjne på, hvordan vi i det hele taget har indrettet vores samfund og vores hverdag.
Vi må spørge os selv, om virksomheder og arbejdsmarked, offentlige institutioner og lovgivning helt har fulgt med udviklingen i det moderne arbejdsliv og familieliv.
Lad mig tage et konkret eksempel.
Mange familier oplever en fortravlet og stresset hverdag, og samtidig snakker økonomerne om, at vi skal arbejde mere – og ikke mindre – for at finansiere velfærd i fremtiden.
Der er måske brug for mere fleksibilitet, for forskelle i livsstil og livsfaser betyder, at vi har forskellige behov og forskellige forventninger til samfundet.
For nogle er fleksible arbejdstider det store ønske, for andre kan hjemmearbejdspladser være en hjælp, og for atter andre kan åbningstiderne i butikker og i offentlige institutioner være det afgørende.
Det er en stor opgave, som berører alle dele af det danske samfund, og det kan blive nødvendigt at gøre op med gamle systemer og forældet vanetænkning.
Regeringen vil nu forberede reformer.
Vi starter med at kortlægge og analysere, hvilke krav det moderne familieliv og det moderne arbejdsliv stiller til et mere fleksibelt samfund i fremtiden.
Vi vil derfor nedsætte en bredt sammensat kommission, og kommissionens arbejde skal munde ud i konkrete anbefalinger til, hvordan vi kan indrette samfundet, så det tager mere hensyn til det enkelte menneskes og den enkelte families situation og behov, for det er nemlig den måde, denne regering arbejder på.
Regeringen ønsker et samfund, der ikke blot er effektivt og produktivt, men også fleksibelt og rummeligt.
Straks efter valget i 2001 tog regeringen fat på at gennemføre en fast og fair udlændingepolitik.
Det har resulteret i et markant fald i tilstrømningen af flygtninge og indvandrere, og det gør, at vi nu har skabt forudsætningerne for en effektiv og positiv integration af vore nye medborgere.
Det er et centralt mål for regeringen, at flere nye danskere får uddannelse og arbejde.
Uddannelse og arbejde er den bedste vej til at blive integreret i det danske samfund.
Regeringen har derfor blandt meget andet styrket danskundervisningen for så vel tosprogede børn som deres forældre, og vi har gjort det mere attraktivt for indvandrere at få et arbejde.
Senest indgik regeringen i juni et ambitiøst integrationsforlig med Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne.
For praktisk orienterede unge vil vi indføre en ny mesterlære, en ny måde at gennemføre en erhvervsuddannelse på.
Vi øger indsatsen for at skaffe praktikpladser ved at belønne virksomheder og erhvervsskoler, der skaber ekstra pladser.
Vi vil belønne kommuner, der er gode til at få nye danskere i arbejde.
Hvis man vil have økonomisk hjælp, så skal man gøre en aktiv indsats for at få et arbejde.
Som samfund har vi pligt til, at rammerne for at blive integreret er til stede.
Men den enkelte udlænding, der kommer til landet, har også et ansvar.
Indvandrere skal også vise vilje til at blive integreret.
Vi har derfor besluttet, at alle udlændinge, som får opholdstilladelse i Danmark, skal skrive under på en kontrakt – en kontrakt om, at de vil lære dansk, at de vil gøre en indsats for at komme i arbejde, at de vil respektere samfundets 6 Tirsdag den 4. oktober 2005 grundlæggende værdier.
For et samfund med en stærk sammenhængskraft er også et samfund, hvor den enkelte tager ansvar og gør sit bedste for at være en del af fællesskabet.
Det er rystende, at unge mennesker midt i et samfund, som ligner vores så meget, kan begå en så afskyelig handling, at de i den grad lader sig forføre af hadets og ondskabens ideologi.
Det må aldrig ske i Danmark.
Straks efter angrebet i London iværksatte regeringen en samlet gennemgang af det danske samfunds beredskab og indsats mod terror.
Formålet er at afklare, hvilke yderligere initiativer der kan være behov for med henblik på at forhindre terrorangreb i Danmark.
Truslerne udvikler sig hele tiden, og det kan være nødvendigt at overveje skrappe midler, som vi tidligere er veget tilbage for.
Arbejdsgruppen sender sin rapport til regeringen inden udgangen af oktober, og snarest derefter bør vi have en bred drøftelse her i Folketinget af vores samlede indsats mod terrorismen og af de nye initiativer, der er behov for.
Terroristerne har misbrugt islam til at begrunde deres afskyelige forbrydelser.
Derfor har fremtrædende muslimer et særligt ansvar for at fremme forståelse for demokratiets og det åbne samfunds værdier – som forbilleder og som rollemodeller.
Enhver må tro og mene, hvad han eller hun vil, men der må ikke herske blot den mindste tvivl om, at terror og enhver anden form for politisk eller religiøs vold er fuldstændig og aldeles uacceptabel.
Vælgerne i Frankrig og Holland sagde nej til EU's forfatningstraktat.
De 25 EU-lande har derfor iværksat en tænkepause, en periode, der skal bruges til en bred debat om EU's fremtid.
Debatten om ja eller nej til EU er fortid.
EU er her, EU forbliver her, EU er rammen om samarbejdet mellem Europas lande.
Nu handler det om fremtiden.
EU er og har været en stor succes.
Nu handler det om at gøre EU endnu bedre – bedre til at løse de opgaver, som europæerne er optaget af i hverdagen.
Og det er ikke traktater og paragraffer og processer.
Nej, det er beskæftigelse, det er sikkerhed og tryghed, det er økonomisk fremgang.
Vi skal ruste Europa bedre til at klare den skærpede internationale konkurrence.
Vi skal være bedre til at skabe nye job i Europa.
Derfor skal vi fortsat udvikle det indre marked, derfor skal vi modernisere EU's budget.
Flere investeringer i forskning, udvikling og uddannelse, færre tilskud til landbrug og regioner.
Vi skal forstærke kampen mod terrorisme, mod organiseret kriminalitet og mod ulovlig indvandring.
Derfor skal vi have et tættere samarbejde om politi og kontrol ved EU's ydre grænser.
Og vi skal øge europæernes indflydelse på, hvad der sker i verden.
I Danmark har Folketingets Europaudvalg fået ansvaret for at tilrettelægge en bred og folkelig debat om EU i de kommende måneder i et samarbejde med de folkelige EU-bevægelser.
Jeg ser frem til debatten og håber, at så mange som muligt vil deltage, så mange som muligt vil engagere sig i den, så EU kan fortsætte med at være et velfungerende samarbejde til gavn for både danskerne og resten af europæerne.
I weekenden modtog vi meddelelsen om, at en dansk soldat har mistet livet i Irak.
Han døde som følge af et usselt og fejt terrorangreb.
Det er tragisk.
Vore tanker og vor medfølelse går til den afdøde soldats pårørende og til de tre andre soldater, som blev såret ved angrebet.
Vore soldater i Irak yder en prisværdig indsats med at hjælpe irakerne til at leve i frihed, fred og fremgang.
Det er et vanskeligt arbejde, det er en vanskelig proces, for fanatiske grupper prøver med terror og trusler at blokere vejen frem til demokrati.
De må ikke lykkes med deres ugerninger.
Men midt i vreden og sorgen over tabet må vi se det positive i, at irakerne for første gang på demokratisk vis træffer beslutninger om fremtiden for deres eget land.
Det er nu op til den irakiske befolkning at godkende eller forkaste udkastet til ny forfatning.
Men vi må se i øjnene, at terroristerne vil gøre deres yderste for at ødelægge afstemningen og ødelægge det efterfølgende valg i december.
Selv om vi og vore partnere gør alt for at uddanne de irakiske styrker til at blive stærkere og mere effektive, så kan de endnu ikke klare udfordringen alene.
For et par uger siden mødte jeg den irakiske præsident, Talabani.
Han takkede for, at Danmark er til stede i Irak, og han advarede imod at opstille tidsfrister for tilbagetrækning af den internationale styrke.
Det er at spille terroristernes spil.
Regeringen deler fuldt ud den opfattelse.
Hvis vi vakler, når terrorister Tirsdag den 4. oktober 2005 7 ne bomber, så styrker vi i virkeligheden terroristerne.
Vi må glæde os over en kæde af demokratiske reformer og folkelige krav om mere indflydelse.
Valg i Afghanistan, valg i Palæstina, valg i Egypten, valg i Libanon og valg i Irak.
Det er spirende demokratier.
De lever endnu ikke op til vore standarder for folkestyre, men de er på vej, og det skal vi glæde os over, for demokratier er mere fredelige end diktaturer, og mennesker i alle lande har krav på frihed og demokrati.
Den udvikling skal vi hjælpe på vej.
Danmark skal yde en aktiv indsats for at fremme og sikre frihed, fred og folkestyre i Mellemøsten.
Det håber jeg at der fortsat vil være bred opbakning til her i Folketinget.
Globaliseringen har bragt vældige fremskridt i den tredje verden.
Mange udviklingslande er hastigt på vej fremad.
Liberale reformer og en mere fri verdenshandel har skabt imponerende vækst i Kina, Indien og andre steder i Asien.
Millioner af mennesker er løftet ud af fattigdom.
Men desværre har Afrika ikke oplevet den samme fremgang som resten af verden.
Alt for mange afrikanere lever fortsat i dyb fattigdom og håbløshed.
Særlig syd for Sahara er hungersnød, sygdom og krig hverdag for millioner af mennesker.
I FN har vi sat det mål at halvere fattigdom og sult inden 2015.
Hvis Afrika skal nå det mål, er der behov for en kraftanstrengelse fra resten af verden.
Derfor har regeringen sat Afrika øverst på dagsordenen for udviklingspolitikken i de næste 5 år.
Vi vil udpege et nyt programsamarbejdsland netop i Afrika, og i næste uge vil jeg besøge to af vore store programsamarbejdslande i Afrika, Tanzania og Mozambique, for ved selvsyn at se gode eksempler på, hvordan dansk ulandsbistand forbedrer afrikanernes levevilkår.
Også på FN-topmødet i sidste måned arbejdede regeringen aktivt for, at der blev sat særlig fokus på Afrika.
Vi nåede ikke på alle områder så langt, som vi ønskede, men der blev truffet vigtige beslutninger om at øge de rige landes bistand til Afrika, om at styrke indsatsen mod hiv/aids.
Danmark er forrest i kampen mod fattigdom og for udvikling.
Ja, faktisk har en anerkendt international tænketank her i sommer placeret Danmark på den absolutte førsteplads blandt verdens rigeste lande, når det gælder den samlede internationale bistand.
Vi skal bekæmpe fattigdommen, fordi menneskelig anstændighed kræver det, fordi en bæredygtig udvikling i verden kræver det, og fordi ethvert menneske bør have håb, chancer og muligheder i tilværelsen.
Rigsfællesskabet mellem Danmark, Grønland og Færøerne er inde i et særdeles positivt forløb – en proces, hvor det færøske og det grønlandske folk i stadig højere grad selv får ansvaret for at udvikle deres samfund.
Færøernes og Grønlands landsstyrer kan nu på rigets vegne forhandle og indgå folkeretlige aftaler med stater og mellemfolkelige organisationer.
Både Grønland og Færøerne har allerede benyttet den nye mulighed og har underskrevet aftaler med henholdsvis Norge og Island.
Færøerne har fået en vidtgående mulighed for at overtage en række nye ansvarsområder.
De færøske myndigheder beslutter selv tempo og omfang.
Så arbejdet med at forny og modernisere rigsfællesskabet fortsætter.
Nu indleder vi så et nyt folketingsår.
Regeringen indbyder alle Folketingets partier til et bredt samarbejde om det nye lovprogram, som vi præsenterer i dag.
Det allerførste lovforslag har en helt særlig og glædelig baggrund.
Hoffet meddelte tidligere på året, at tronfølgerparret venter barn her til oktober.
Med udsigt til denne glædelige begivenhed sagde jeg på grundlovsdag, at vi bør ændre tronfølgeloven for at sikre fuld ligestilling mellem kvinder og mænd, også når det gælder adgangen til at overtage tronen.
For regeringen er det et vigtigt principielt spørgsmål.
Jeg har drøftet spørgsmålet med Folketingets partier.
Som ventet er der bred opbakning i Folketinget til at sikre ligestilling.
Og vi glæder os alle sammen med tronfølgerparret.
8 Tirsdag den 4. oktober 2005 Jeg vil opfordre til, at vi indleder Folketingets arbejde med at udbringe et leve for Danmark.
Danmark leve!
I denne skriftlige del af redegørelsen gives en kortfattet omtale af de lovforslag og forslag til folketingsbeslutning, som regeringen ved begyndelsen af det nye folketingsår forventer at fremsætte i løbet af folketingsåret.
Denne del af redegørelsen indeholder endvidere oplysninger om ministerredegørelser til Folketinget.
Regeringen fremlagde i februar 2005 et nyt regeringsgrundlag »Nye mål«.
Dette lovprogram indeholder efter omtalen af de enkelte ministres forslag til lovgivning en tværgående oversigt over de lovforslag i lovprogrammet, der direkte vedrører udmøntningen af regeringsgrundlaget.
Jeg inviterer alle Folketingets partier til et godt samarbejde om det kommende folketingsårs lovgivning.
BESKÆFTIGELSESMINISTEREN
Forslaget præciserer og moderniserer lovgivningen i lyset af EU-reglerne.
Forslaget betyder bl.a., at der fastsættes definitioner af direkte og indirekte forskelsbehandling, chikane og sexchikane.
Forbudet mod forskelsbehandling udvides til også at gælde i forhold til medlemskab af faglige organisationer m.v., og beskyttelsen vedrørende ligebehandling udvides til ikke blot at gælde i forhold til afskedigelse, men også i forhold til enhver anden ufordelagtig behandling m.v.
Endelig lovfæstes retten til tilbagevenden efter endt orlov, og lovens hidtidige maksimumsgrænser for godtgørelsesniveauet ophæves.
Forslaget indebærer en begrænsning af en arbejdsgivers strafansvar, når denne har gjort alt for at sikre et sikkert og sundt arbejdsmiljø og en medarbejder overtræder visse arbejdsmiljøregler.
Forslaget indebærer, at A-kassemedlemmer uden arbejde, herunder fuldt ledige, efterlønsmodtagere og værnepligtige m.fl. får ret til at lade sig overflytte til bl.a. en tværfaglig a-kasse.
Der skabes endvidere mulighed for, at a-kasserne kan differentiere deres administrationsbidrag, og tidsbegrænsningen til supplerende dagpenge præciseres.
Forslaget indeholder herudover en række forenklinger af overvejende teknisk karakter.
Forslaget om udvidet adgang til overflytning indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Forslaget ændrer reglerne for fastsættelse af erstatning for tab af erhvervsevne til personer, der efter en arbejdsskade er visiteret til fleksjob eller er i fleksjob, og for fastsættelse af den årsløn, der ligger til grund for beregningen af erstatning for Tirsdag den 4. oktober 2005 9 tab af arbejdsevne og tab af forsørger.
Forslaget er en foreløbig opfølgning af regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005 med hensyn til et bedre samspil mellem reglerne om erstatning, tab af erhvervsevne og sociale ydelser.
Forslaget følges op af et udvalgsarbejde, der mere bredt skal se på samspillet mellem reglerne på området.
Forslaget indebærer, at den særlige pensionsopsparing på 1 pct. yderligere suspenderes i to år for 2006 og 2007.
Herudover foreslås det, at der gives mulighed for, at ATP-bidraget inden for en række overenskomstområder forhøjes med en sats svarende til B-bidraget plus en forhøjelse på 9 pct., som svarer til forhøjelsen på det private arbejdsmarked.
Der foreslås en række ændringer af lovgivningen, der skal medvirke til at sikre, at indsatsen for integration styrkes, at flere unge får en uddannelse, at indsatsen i forhold til kontant- og starthjælpsmodtagere styrkes, herunder sygeopfølgning, at det kan betale sig for ledige kontanthjælpsmodtagere at arbejde, og at kommunerne tilskyndes til at sende kontanthjælpsmodtagere m.fl. i aktive tilbud m.v.
Forslaget er en opfølgning af regeringens aftale fra juni 2005 med S og DF om integrationsplanen »En ny chance til alle«.
Dele af lovforslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Forslaget medfører, at unge under 18 år undtages fra forbuddet mod forskelsbehandling på grund af alder i relation til ansættelse, aflønning og afskedigelse på områder, hvor overenskomsterne giver adgang til at aflønne unge under 18 år med en lavere lønsats.
Forslaget er en udnyttelse af artikel 6 i EU-direktiv 2000/78/EF om generelle rammebetingelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Ændring af
Forslaget giver beskæftigelsesministeren hjemmel til at fastsætte nærmere regler om den digitale sygedagpengeordning, så denne kan gøres landsdækkende.
Formålet med digitaliseringen er bl.a., at virksomhederne fremover kun skal anmelde sygefravær og anmode om refusion af dagpenge ét sted.
Der har siden foråret 2004 været forsøg med digitalisering i en række kommuner.
Forslaget vedrører en modernisering af loven, herunder en udskillelse af reglerne om barselsdagpenge.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Forslaget indebærer, at udgifterne til uddannelse i forbindelse med revalidering, der i dag afholdes af staten, fremover skal finansieres af kommunerne med statslig refusion på linie med de øvrige udgifter til den aktive indsats i kommunerne.
Reformen skal ses i sammenhæng med regeringens forslag til en finansierings- og udligningsreform som opfølgning af kommunalreformen.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
FINANSMINISTEREN
Der er tale om justeringer af loven navnlig som opfølgning på overenskomst- og aftaleforhandlingerne i 2005.
Staten yder i medfør af hjemmestyreloven et generelt tilskud til Færøernes hjemmestyre, som fastsættes ved lov.
Den gældende tilskudslov vedrører bloktilskuddet i 2003-2006.
Nærværende forslag fremsættes med henblik på fastsættelse af bloktilskuddet til Færøernes hjemmestyre efter 2006.
Forslaget indebærer bl.a. præcisering af en række bemyndigelser, mulighed for ændring af lovens anvendelsesområde samt mulighed for at fastsætte visse betalingsvilkår ved ind- og udbetaling til og fra det offentlige.
Tirsdag den 4. oktober 2005 11 FORSVARSMINISTEREN
Forslaget indebærer i overensstemmelse med forsvarsforliget 2005-2009, at der indføres en »Forsvarets dag«.
Forslaget indebærer, at hjemmeværnet fokuseres mod totalforsvaret, og at hjemmeværnets overordnede struktur deles i en aktiv struktur og en reserve.
Endvidere indeholder forslaget ændringer i uddannelsen, herunder fastsættelse af timetal for den lovpligtige uddannelse og en årlig skydeuddannelse for hjemmeværnspersonel, der har fået udleveret våben
Forslaget er en opfølgning af forsvarsforliget 2005-2009.
Lovforslaget omfatter de ændringer af værnepligten, som følger omlægningen og målretningen mod totalforsvaret især vedrørende uddannelsens gennemførelse og efterfølgende anvendelse.
Forslaget er en opfølgning af forsvarsforliget 2005-2009.
FØDEVAREMINISTEREN
Forslaget vedrører ændringer af reglerne om gødningsregnskabet i forbindelse med afbrænding af husdyrgødning.
Forslaget giver endvidere hjemmel til at indhente oplysninger fra andre offentlige myndigheder og til at sammenkøre med egne oplysninger om gødningsregnskaber samt til på internettet at offentliggøre gødningsregnskaber, kontrolresultater og administrative bødeforlæg.
Endelig indeholder forslaget en samordning af beregningsprincipper for produktion af kvælstof i husdyrgødning.
Forslaget omfatter bl.a. tilpasninger af støtteniveauer og muligheder for at arbejde med temaorienterede indsatsområder med det formål at styrke den markedsdrevne innovation samt bringe forskningsresultater hurtigere frem til kommerciel udnyttelse.
Forslaget følger bl.a. op på en gennemført evaluering af innovationsordningen.
Forslaget omfattes af lovovervågning.
Forslaget, der er en nyskrivning af landdistriktsstøtteloven, skaber hjemmel til at gennemføre foranstaltninger i medfør af en ny EU-forordning om støtte til udvikling af landdistrikterne, der skal gælde for programperioden 2007-2013.
Den nye forordning betyder bl.a., at der skal udarbejdes en national strategiplan for landdistriktsprogrammet med sammenhæng til EU's landdistriktspolitik.
Der lægges efter den nye forordning op til en mere strategisk og sammenhængende tilgang til landdistriktspolitikken, ligesom mulighederne for at yde støtte til foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne generelt forbedres. Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005. Lov om støtte til
Forslaget skaber hjemmel til at gennemføre foranstaltninger i medfør af en ny EU-forordning 12 Tirsdag den 4. oktober 2005 om Den Europæiske Fiskerifond, der skal gælde for programperioden 2007-2013.
Den nye forordning betyder bl.a., at der kan gennemføres foranstaltninger inden for fem overordnede temaer for strukturpolitikken på fiskeriområdet.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
INDENRIGS- OG SUNDHEDSMINISTEREN
Forslaget er en genfremsættelse af L 167 fra 2. samling 2004/2005.
Forslaget skal ses i sammenhæng med kommunalreformen.
Forslaget vedrører indførelse af frit sygehusvalg til det private rehabiliteringscenter for flygtninge RCT-København.
Det er forudsat, at loven skal revideres i folketingsåret 2005/2006.
Formålet med lovforslaget er især at klargøre og justere retstilstanden for inddragelse af midlertidigt inhabile forsøgspersoner i lægemiddelforsøg.
Bestemmelserne om fratagelse og generhvervelse af autorisation overføres samtidig fra centralstyrelsesloven til den nye autorisationslov.
Det er forudsat, at loven tages op til revision i folketingsåret 2005/2006.
Forslaget omfattes af lovovervågning.
Det er forudsat, at loven tages op til revision i folketingsåret 2005/2006.
Det nærmere indhold af forslaget er under overvejelse bl.a. i lyset af det iværksatte lovovervågningsprogram, hvor Tirsdag den 4. oktober 2005 13 der bl.a. er fokuseret på lovens virkninger vedrørende den større valgfrihed samt fleksibiliteten i kommunerne særligt på tandreguleringsområdet.
Der er tale om en række justeringer af loven bl.a. på baggrund af gennemførelsen af en ny internordisk overenskomst om folkeregistrering.
Den statslige kompensation til amtskommunerne for skattenedsættelsen er optaget på finanslovforslaget for 2006.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Herudover er der i vid udstrækning tale om en videreførelse af den gældende fritvalgslov
med tekniske
justeringer som følge af kommunalreformen.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Lovforslaget indeholder ændringer af den kommunale styrelseslov som følge af ændringerne i den kommunale inddeling i forbindelse med kommunalreformen.
Ændringerne forventes bl.a. at vedrøre kredsen af kommuner, der kan vælge styreformer med delt administrativ ledelse.
Forslaget ophæver lov nr. 55 af 25. marts 1872, hvorved regeringen blev bemyndiget til at meddele »Den Danske Landmandsbank, Hypotekog Vekselbank i København« forskellige begunstigelser.
Lovforslaget har til formål at fastlægge rammerne for KommuneKredits virksomhed bl.a. med hensyn til, hvilke ydelser, der vil kunne tilbydes, samt kravene til reserver, ledelse, tilsyn m.v.
Forslaget indebærer, at der efter den 1. januar 2007 kan foretages ændringer i landets kommunale og regionale inddeling, herunder kommunesammenlægninger.
Forslaget er et led i reformen af finansierings- og udligningssystemet som opfølgning af kommunalreformen.
Forslaget er et led i reformen af finansierings- og udligningssystemet som opfølgning af kommunalreformen.
Forslaget vedrører lovændringer og ophævelse af love på baggrund af kommunalreformen.
Forslaget er et led i reformen af finansierings- og udligningssystemet.
Forslaget indebærer en omlægning af kommunernes medfinansiering af skattenedslaget som følge af personskattelovens skatteloft.
Forslaget er et led i reformen af finansierings- og udligningssystemet som opfølgning af kommunalreformen.
Forslaget sigter mod en forenkling af momsudligningsordningens bestemmelser om kommuners bidrag til den kommunale momsudligningsordning.
Der er endvidere tale om justeringer af loven.
Forslaget er et led i reformen af finansierings- og udligningssystemet som opfølgning af kommunalreformen.
Forslaget har til formål at omlægge den nuværende færgestøtte til mindre øer fra den nuværende statslige refusionsordning til et generelt tilskud, hvor de amtslige tilskud ligeledes vil indgå i omlægningen.
Forslaget vedrører en ændret valgkredsinddeling som følge af kommunalreformen og i forlængelse af det forslag til folketingsbeslutning, som Folketinget forventes at vedtage i foråret 2006 på baggrund af arbejdet i den i december 2004 nedsatte parlamentariske arbejdsgruppe om nye valgkredse som følge af kommunalreformen.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
JUSTITSMINISTEREN
Lovforslaget har navnlig til formål at effektivisere og forbedre behandlingen af større straffesager om økonomisk kriminalitet m.v. og vil bygge på betænkning nr. 1454/2004 fra Justitsministeriets
Lovforslaget vil også indeholde regler, der gennemfører bestemmelser i direktiv 2003/6/EF om insiderhandel og kursmanipulation.
Der fastsættes nærmere regler om god skik for juridisk rådgivning, og Forbrugerombudsmanden Tirsdag den 4. oktober 2005 15 skal føre tilsyn med overholdelsen af disse regler.
Forslaget omfattes af lovovervågning.
Lovforslaget indeholder navnlig visse ændringer af reglerne om Den Særlige Klagerets sammensætning ved behandlingen af klager over dommeres adfærd m.v. Forslaget har til formål at styrke befolkningens tillid til, at adfærdsklager over dommere m.v. behandles sagligt og korrekt.
Lovforslaget tager sigte på at fastslå udtrykkeligt, at det skal indgå som en skærpende omstændighed ved strafudmålingen, hvis en forbrydelse er begået med baggrund i offerets lovlige ytringer i den offentlige debat.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Lovforslaget gennemfører EU-direktiv 2003/20/EF, der fastlægger en række sikkerhedsmæssige krav til befordring af personer i biler.
Det foreslås endvidere, at kommuners muligheder for at samarbejde om varetagelsen af kommunal parkeringskontrol udvides, og at transport- og energiministeren bemyndiges til at fastsætte regler om sikkerhedsudstyr til bl.a. gående trafikanter.
Lovforslaget gennemfører EU-direktiv 2004/48/EF for så vidt angår regler på Justitsministeriets område.
Lovforslaget har til formål at styrke rettighedshavernes retsstilling. Lov
Formålet med forslaget er at udvide den såkaldte fodlænkeordning, navnlig således at den også omfatter unge kriminelle, som har begået mindre alvorlig kriminalitet.
Denne del af forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Det foreslås endvidere at indføre regler om, at en person, der uden lovlig grund udebliver fra 16 Tirsdag den 4. oktober 2005 afsoning af frihedsstraf, automatisk fratages muligheden for at få sædvanlig udgang i de første 3 måneder af afsoningsperioden.
spillekasinoer
Lovforslaget har til formål at gennemføre de lovændringer, som er nødvendige for etablering og drift af en elektronisk Lovtidende.
Lovforslaget vil bygge på en kommende betænkning fra et udvalg under Justitsministeriet.
Lovforslaget vil desuden bygge på en rapport fra Justitsministeriets arbejdsgruppe om reglerne for udførsel af våben m.v.
Lovforslaget har til formål at gennemføre en samlet reform af politiet og domstolene med henblik på at sikre et tidssvarende og effektivt politi og domstolsvæsen.
Lovforslaget indebærer endvidere en omfattende modernisering af behandlingen af retssager ved domstolene, herunder en reform af instansfølgen og af behandlingen af nævningesager.
Der foreslås indført en ny særlig småsagsproces, som vil medføre en billigere og hurtigere behandling af mindre krav.
Det foreslås også, at byretterne samles i større enheder, der kan sikre et mere effektivt og tidssvarende retsvæsen.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Lovforslaget har til formål at udbygge retsplejelovens regulering af dommeres adgang til indtægtsgivende beskæftigelse ved siden af hovedstillingen.
Lovforslaget vil bygge på en kommende betænkning fra Justitsministeriets udvalg om dommeres bibeskæftigelse.
Lovforslaget fastlægger regler om hold af heste, herunder bl.a. om krav til opholdsarealer og opholdsrum, adgang til fold, tilsyn, uddannelse, fodring og vanding.
Forslaget vil bygge på en rapport fra en arbejdsgruppe under Justitsministeriet.
Forslaget indebærer en generel revision af de formueretlige forældelsesregler, herunder bl.a. en forkortelse af de hidtidige generelle forældelsesfrister i den såkaldte 1908-lov og Danske Lov.
Forslaget vil bygge på betænkning nr. 1460/2005 fra Justitsministeriets forældelsesudvalg.
Tinglysning af rettigheder over fast ejendom m.v. sker i dag på grundlag af papirdokumenter, Tirsdag den 4. oktober 2005 17 der indleveres eller sendes til tinglysningskontoret.
Med henblik på at kunne gennemføre regeringens målsætning om en papirløs tingløsningsordning vil lovforslaget indeholde de ændringer af tinglysningsloven, der er nødvendige for en kommende overgang fra papirdokumenter til elektroniske dokumenter.
Ændringerne skal således sikre, at anmeldte rettigheder kan håndteres i elektronisk form i tinglysningssystemet.
Forslaget vil bygge på en kommende betænkning fra Justitsministeriets tinglysningsudvalg.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Lovforslaget vil indeholde forslag til ændrede bestemmelser om straffemyndighed vedrørende sexforbrydelser begået mod børn i udlandet.
Forslaget vil bygge på en kommende betænkning fra Justitsministeriets Jurisdiktionsudvalg.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Forslaget vil indeholde en række ændringer af retsplejelovens regler om advokatvirksomhed på grundlag af en kommende betænkning fra Justitsministeriets advokatudvalg.
Lovforslaget vil navnlig indeholde de lovændringer, som er nødvendige for at gennemføre to internationale konventioner om dels bekæmpelse af visse forberedende handlinger til terrorisme – herunder rekruttering og oplæring i terrorisme – dels bekæmpelse af nuklear terrorisme.
Forslaget vil bygge på en kommende betænkning fra Straffelovrådet, der også mere generelt skal vurdere, om straffelovens særlige anti-terrorbestemmelser i sammenhæng med den øvrige strafferetlige lovgivning fortsat giver et tilstrækkeligt strafferetligt værn mod terrorisme.
KIRKEMINISTEREN
Formålet med forslaget er at give mulighed for lokal finansiering af nye præstestillinger og at overføre en række af fællesfondens udgifter og indtægter til de lokale kirkelige kasser.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
KULTURMINISTEREN
Lovforslaget vedrører indførelsen af gratis adgang til de statsanerkendte museer for børn og unge.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Forslaget justerer reglerne om følgeretsvederlag til ophavsmanden til et kunstværk på baggrund af EU-direktiv 2001/84/EF.
Forslaget forhøjer også strafferammen for pirateri og danner grundlag for Danmarks ratifikation af Europarådets konvention om grænseoverskridende fjernsyn.
Lovforslaget indeholder desuden en række mindre justeringer af loven.
Forslaget indebærer en tilføjelse til loven med henblik på oprettelse af en ny støtteordning, der yder støtte til dagbladslignende publikationer.
Det er forudsat, at reglerne tages op til revision i folketingsåret 2005/2006.
Forslaget omfattes af lovovervågning.
MILJØMINISTEREN
Forslaget indeholder en række ændringer af loven, der bl.a. vedrører, hvem der kan være aktionær eller anpartshaver i landinspektørselskaber, og hvem der kan deltage i bestyrelsen og direktionen i sådanne selskaber.
Forslaget giver miljøministeren hjemmel til inden for rammerne af regeringens gebyrpolitik at henlægge beføjelsen til at fastsætte gebyrer til en privat organisation eller lignende.
Gebyrændringer vil skulle godkendes af miljøministeren.
Forslaget vedrører en synliggørelse af Havretskonventionens håndhævelsesbestemmelser over for udenlandske skibe, implementering af EUregler samt en justering af de vejledende bødeniveauer, for så vidt angår ulovlig olieudledning.
Formålet med forslaget er at sikre, at skibe, der forlader danske havne, ikke sendes til ulovlig ophugning i ikke OECD-lande i strid med EUreglerne og reglerne i Baselkonventionen.
Forslaget indebærer bl.a., at ansvaret for at afgøre, hvorvidt større skibe, der sælges til udlandet, skal klassificeres som affald, overføres fra kommunerne til staten.
Forslaget vedrører reglerne om producenters og importørers pligt til at tage udtjente biler tilbage uden omkostninger for sidste ejer og sikre affaldshåndtering af disse for egen regning.
Regeringen har som led arbejdet med kommunalreformen og efter aftale med DF nedsat et »kvalitetsstyringsudvalg«, som er kommet med Tirsdag den 4. oktober 2005 19 forslag til udformning af en kvalitetsstyringsordning med henblik på at bidrage til at sikre en effektiv og ensartet sagsbehandling m.v.
Lovforslaget vil følge op på dette udvalgsarbejde.
Formålet med lovforslaget er at gennemføre enklere og klarere regler for indsatsen mod jordforurening.
Indsatsen skal i højere grad målrettes og prioriteres, så den tager udgangspunkt i den konkrete risiko for sundhed og miljø.
Det generelle høje beskyttelsesniveau bibeholdes, og de ulemper, som det nuværende kortlægningssystem medfører for borgerne, skal afhjælpes.
Forslaget bygger bl.a. på redegørelsen om jordforureningsloven fra december 2003 og forslagene fra kriteriegruppens rapport fra december 2004.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Regeringen vil i efteråret 2005 fremlægge forslag til en omfattende modernisering af reguleringen og organiseringen af vandsektoren.
Der vil på baggrund heraf blive fremlagt lovforslag på området.
Lovgivningen indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Lovforslaget nedsætter den maksimale forældrebetaling for børnepasning fra 33 pct. til 25 pct. for børn under 3 år fra 1. januar 2006.
Samtidig forpligtes kommunerne til ikke at øge forældrebetalingsandelen for børn i alderen fra 3 år og indtil skolealderen i perioden, indtil de lavere takstlofter træder i kraft for denne aldersgruppe fra 1. januar 2007.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Forslaget er et led i gennemførelsen af regeringens »Ny forbrugerpolitik« og arbejdet med regelforenkling.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
20 Tirsdag den 4. oktober 2005
Lovforslaget gennemfører art. 3 i direktiv 96/34/EF om rammeaftale vedrørende forældreorlov.
Der indsættes en bestemmelse om ret til arbejdsfrihed, når tvingende familiemæssige årsager gør sig gældende i tilfælde af sygdom eller ulykke, som gør arbejdstagerens umiddelbare tilstedeværelse nødvendig.
Forslaget vil indeholde regler om behandlingen af forskellige former for pensionsordninger ved separation og skilsmisse samt i tilfælde af en ægtefælles død.
Forslaget er udarbejdet på baggrund af betænkning fra Ægtefællepensionsudvalget.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Forslaget indebærer også, at der indføres mulighed for at tilbyde konfliktmægling i sager om udlevering af børn, der er bortført til Danmark.
Lovforslaget vedrører indførelse af integrationskontrakter og kontrakterklæringer om integration og aktivt medborgerskab i det danske samfund, skærpelse af betingelserne for meddelelse af tidsubegrænset opholdstilladelse, uddannelsespligt for unge nyankomne udlændinge samt sygeopfølgning over for sygemeldte introduktionsydelsesmodtagere.
Dele af lovforslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005, ligesom forslaget gennemfører dele af regeringens aftale fra juni 2005 med S og DF om integrationsplanen »En ny chance til alle«.
Forslaget vedrører betinget udvisning og skærpelse af udvisningsreglerne med hensyn til kriminelle udlændinge. Forslaget forventes tillige at indeholde en række andre forslag til ændringer og justeringer af loven. Forslaget om betinget udvisning indgår i
regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Forslaget om skærpelse af udvisningsreglerne indgår i regeringens aftale fra juni 2005 med S og DF om integrationsplanen »En ny chance til alle«.
Lovforslaget forventes at indeholde ændringer af finansieringssystemet for kommunernes udgifter til introduktionsprogram m.v. og eventuelt danskundervisning.
Lovforslaget indgår i re Tirsdag den 4. oktober 2005 21 geringens aftale fra juni 2005 med S og DF om integrationsplanen »En ny chance til alle«.
VIS er en fælles europæisk database med oplysninger om visumansøgninger, der forventes oprettet på grundlag af en forordning i løbet af 2005 eller eventuelt i 2006.
Forslaget forventes at indeholde regler om registrering af oplysninger i VIS om visumansøgere og om myndighedernes anvendelse af og søgning i VIS.
MINISTEREN FOR UDVIKLINGSBISTAND
Forslaget vedrører en nedlæggelse af Forskningsrådet for Udviklingsforskning.
Forslaget er en konsekvens af regeringens sektorforskningspolitik, hvor Det Strategiske Forskningsråd under Videnskabsministeriet har overtaget den forskningsfaglige vurdering fra sektorministeriernes forskningsråd.
MINISTEREN FOR VIDENSKAB, TEKNOLOGI OG UDVIKLING
Lovforslaget vedrører initiativer, der kan forbedre konkurrencen på bredbåndsmarkedet.
Forslaget vil bl.a. fokusere på at forbedre mulighederne for at udbyde IP-telefoni.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Forslaget giver forskningsrådene mulighed for at indgå i tætte, forpligtende internationale samarbejder for at sikre, at dansk forskning kan være på forkant med udviklingen i EU og det kommende rammeprogram.
Der foreslås desuden en række mindre justeringer af loven.
Ministeren for videnskab, teknologi og udvikling vil give Folketinget redegørelse
Denne del af forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Forslaget fastsætter endvidere regler, der gør det muligt at placere rate- og kapitalpensioner i kommanditselskaber m.v.
Forslaget justerer endelig reglerne for efterbeskatning i forbindelse med fraflytning fra Danmark.
22 Tirsdag den 4. oktober 2005
Forslaget gennemfører direktiv 2005/19/EF om ændringer af fusionsskattedirektivet.
Ændringerne gør det muligt for det europæiske selskab og det europæiske andelsselskab at flytte hjemsted uden beskatning, og der indføres særlige regler for beskatningen af selskabsdeltagere ved omstruktureringer, hvor et af de deltagende selskaber betragtes som skattemæssigt transparent.
Desuden gives der mulighed for at gennemføre aktieombytninger uden beskatning i tilfælde, hvor et selskab erhverver yderligere aktier i et selskab, som det i forvejen besidder flertallet af stemmerne i.
Forslaget indebærer, at Folketinget godkender, at Danmark kan tiltræde konventionen om udvidelse af voldgiftskonventionen som følge af udvidelsen af EU
Forslaget har til formål at indføre en mere korrekt periodisering af børnefamilieydelsen.
Forslaget indebærer, at udbetalingen af børnefamilieydelsen stopper den dag, den unge fylder 18 år.
Forslaget har til formål at forenkle reglerne for eftergivelse af studiegæld på baggrund af de erfaringer, der er indvundet siden revisionen af regelsættet i 1998.
Forslaget har endvidere til formål at give mulighed for eftergivelse af offentlig gæld for socialt udsatte grupper, der har modtaget kontanthjælp, starthjælp eller introduktionsydelse uafbrudt i 4 år eller mere, med henblik på at sikre yderligere økonomiske incitamenter til, at disse personer opnår beskæftigelse.
Forslaget indeholder en række mindre forenklinger og justeringer af især energiafgifterne. Ændringerne vedrører bl.a. ordningen for nettoafregning af energiafgifterne, udvidelse af godtgørelsesmuligheden for kvælstofafgift af kvælstof i lastbilers miljøfiltre, lavere sats for minikraftvarmeanlæg, præcisering vedrørende godtgørelse af CO2-afgift for det kvoteomfattede brændselsforbrug i industrien.
Tirsdag den 4. oktober 2005
Forslaget ændrer organiseringen af motorområdet med henblik på at styrke retssikkerheden og effektivisere administrationen på området.
Det foreslås, at ordningen med vurderingsmænd erstattes med en ordning, hvor told- og skatteforvaltningen træffer alle afgørelser i 1. instans, og at der indføres en ordning med motorankenævn til behandling af klager over den type af afgørelser, der hidtil er truffet af vurderingsmænd.
Motorankenævnets afgørelser vil kunne påklages til Landsskatteretten.
Det foreslås også, at biler over 4 tons kan anvendes til beboelse, uden at de dermed bliver afgiftsbelagte.
Lovforslaget har til formål at justere reglerne for beskatning af medarbejderaktier.
Der foreslås bl.a. en lempelse af reglerne for, hvornår kursen for en købe- og tegningsret kan anses for at ligge fast i aftaler mellem ansatte og et selskab om tildeling af medarbejderaktier m.v.
Formålet med forslaget er at samle alle indbetalinger af skatter, told, moms m.v. på én konto.
Forslaget vil medføre en betydelig lettelse af administrationen, ligesom det vil give virksomhederne et hurtigt og klart overblik over deres mellemværende med ToldSkat.
Forslaget indebærer, at kloakforsyninger, der udskilles i selskabsform, skal være skattefri af beløb, som selskabet betaler til kommunen til dækning af uafdækkede historiske tjenestemandsforpligtelser.
Forslaget har til formål at forenkle aktieavancebeskatningsloven.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Forslaget har til formål at bringe registreringsafgiftslovens bestemmelser vedrørende udenlandske firmabiler i overensstemmelse med de EUretlige principper, som EF-domstolen har fastslået ved den såkaldte firmabilsag.
Forslaget justerer samtidig ligningslovens regler om beskatning af fri bil.
Forslaget vedrører enklere forskuds- og selvangivelsesprocedurer for en væsentlig del af skatteyderne.
Sigtet er at begrænse antallet af opgørelser, som sendes til skatteyderne.
Det sker ved at sikre, at ingen skal indberette de samme indkomstoplysninger mere end én gang til offentlige myndigheder.
Da indkomstoplysninger indgår i mange former for offentlig sagsbehandling, vil registret give væsentlige, nye muligheder for regelforenkling og digital forvaltning.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Forslaget indeholder konsekvensændringer af en række love som følge af lov om et indkomstregister.
Forslaget er 2. del af udmøntningen af regeringens initiativer til bekæmpelse af sort arbejde som led i den såkaldte fairplay kampagne.
Det drejer sig bl.a. om forslag om hæftelse for underleverandører, mere effektiv kontrol af udenlandske bygge- og anlægsvirksomheder, større og kumulative bøder, ændring i betingelserne for registrering som erhvervsdrivende varemodtagere og skærpede regler til bekæmpelse af momskarruseller.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Forslaget omfattes af lovovervågning.
Lovforslaget indebærer, at der fra og med indkomståret 2007 indføres et statsligt sundhedsbidrag på 8 pct., som opkræves på samme beskatningsgrundlag som de gældende kommunale indkomstskatter.
Forslaget er et led i kommunalreformen.
Forslaget indeholder en række konsekvensændringer af love på Skatteministeriets område som følge af indførelsen af et sundhedsbidrag og kommunalreformen i øvrigt.
Forslaget indeholder også konsekvensændringer i andre ministeriers love som følge af sundhedsbidraget.
Forslaget indfører et system med digital motorregistrering således, at indregistrering og omregistrering af biler m.v. kan ske hurtigere og enklere end i dag.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Formålet med forslaget er at harmonisere regelgrundlaget og gøre det mere gennemskueligt for borgerne.
Forslaget samler reglerne for inddrivelse af restancer i lov om opkrævning og inddrivelse af visse fordringer.
Forslaget skal ses i sammenhæng med L 112, L 113 og L 149 fra 2004/2005.
Forslaget vedrører en forenkling af reglerne om virksomhedernes lovpligtige indberetning af oplysninger til ToldSkat.
Ændringerne baserer sig på den AMVAB-rapport, som blev udarbejdet i juni 2005 på Skatteministeriets område, og forslaget tager udgangspunkt i de områder, som i særlig grad pålægger virksomhederne administrative byrder.
Tirsdag den 4. oktober 2005
Der er tale om en række ændringer af loven.
Ændringerne baserer sig på AMVAB-pilotprojektet om moms fra 2004.
Det foreslås bl.a. at lette virksomhedernes administrative byrder ved at forenkle reglerne for importangivelse for fuldt momspligtige virksomheder og skabe mulighed for direkte momsfradrag i stedet for momsgodtgørelse i særlige situationer.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Forslaget indeholder en lempelse af affaldsafgiften for husdyrgødning, der afbrændes i forbindelse med energiproduktion.
Det er en forudsætning for lovforslagets fremsættelse, at en sådan lempelse kan godkendes efter EU's statsstøtteregler.
Forslaget præciserer handlekommuneforpligtelsen i forhold til visse udsatte grupper og udvider adgangen til mellemkommunal refusion for visse ydelser.
Der foretages også en præcisering af, at en kommunalbestyrelse er forpligtet til at behandle resultatet af undersøgelser af praksis i kommunen, som er foretaget af de sociale nævn eller Ankestyrelsen.
Forslaget indebærer, at der gives adgang til at meddele pålæg til forældre, som ikke lever op til deres ansvar som forældre, og at der bliver mulighed for at stoppe udbetalingen af børnefamilieydelsen , hvis pålægget ikke efterleves.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
kommunernes afgørelser i visse sager efter lov om social service således, at afgørelserne skal indeholde mere detaljerede oplysninger om den konkrete indsats, som iværksættes, og formålet med indsatsen.
Forslaget styrker borgernes retssikkerhed og giver klageinstanserne bedre mulighed for at vurdere, om der er sammenhæng mellem borgernes behov og den indsats, som iværksættes.
Forslaget indebærer bl.a. en pligt for kommunerne til at tilbyde ældre en plejebolig/plejehjemsplads maksimalt to måneder fra det tidspunkt, hvor der er foretaget visitation.
Denne del af forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Forslaget præciserer endvidere, at også i tilfælde, hvor der ikke er nogen nære pårørende at tage hensyn til, kan den ældre tilbydes en aflastningsplads.
Forslaget vil endelig indeholde andre justeringer af loven.
Forslaget forventes at vedrøre en aktivering af den almene sektors midler, nedsættelse af den kommunale grundkapital, stimulering af salg af almene boliger samt flyttehjælp.
Forslaget indebærer, at aldersgrænsen for, hvornår børn indgår i boligstøtteberegningen som børn, nedsættes fra 23 år til 18 år.
Ændringen gennemføres gradvist frem til 2012.
Forslaget indebærer en afskaffelse af det særlige tillæg, der indregnes ved beregning af boligydelse.
Forslaget gælder alene for nye modtagere af boligydelse.
Det er i serviceloven forudsat, at støtte- og kontaktpersonordningen tages op til revision i folketingsåret 2005/2006.
Det forventes foreslået, at ordningen videreføres.
Forslaget vil endvidere indeholde andre justeringer af loven.
Formålet med forslaget er at øge ældres valgmuligheder og sikre et mere varieret udbud af plejeboliger ved at gennemføre frit valg mellem kommunale plejeboliger, plejeboliger i selvejende institutioner og private plejeboliger.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Det er forudsat, at lovens regler om frit valg af ældreboliger m.v. tages op til revision i folketingsåret 2005/2006.
På baggrund af en evaluering af ordningen forventes det, at denne foreslås videreført uændret.
Forslaget indebærer en ændring af reglerne om kommunernes handle- og betalingsforpligtelser i forhold til borgere, som flytter til en anden kommune for at tage imod et botilbud m.v. efter den sociale lovgivning.
Formålet med forslaget er at sikre fuld ligestilling mellem kønnene i arvefølgen til tronen ved at ophæve den nugældende fortrinsstilling for mandlige arveberettigede, således at der alene gives fortrin til en ældre arveberettiget frem for en yngre.
Tronfølgeloven har grundlovsrang.
En ændring af tronfølgeloven skal derfor gennemføres i medfør af proceduren i grundlovens § 88 vedrørende grundlovsændringer.
TRANSPORT- OG ENERGIMINISTEREN
Forslaget
implementerer
visse regler i EU's 2. jernbanepakke om bl.a. sikkerhed og undersøgelser på jernbaneområdet .
Endvidere foretages andre tilpasninger på jernbanesikkerhedsområdet.
Transport- og energiministeren bemyndiges også til at regulere trafikbetjeningen på privatbanerne.
Lovforslaget vil med enkelte ændringer være en genfremsættelse af L 11 fra 1. samling 2004/2005.
Forslaget skal sikre et fortsat højt sikkerheds- og sundhedsniveau offshore samtidig med, at virksomhederne lettes for unødvendige administrative byrder.
Forslaget indebærer, at der bliver hjemmel til udbetaling af pristillæg til elproduktion fra de udbudte havvindmøller ved Horns Rev og til at udbetale den forudsatte støtte til afbrænding af halm i medfør af biomasseaftalen fra 1993.
Forslaget indebærer også en opfølgning på den politiske aftale om energibesparelser af 10. juni 2005 samt en række mindre justeringer af de tre forsyningslove, herunder regelforenklinger m.v.
Lovforslaget ændrer bemyndigelsen til transport- og energiministeren vedrørende strækningen Herning Ø – Vardevej således, at strækningen kan anlægges som motorvej i stedet for som motortrafikvej.
Lovforslaget ændrer reglerne for berigtigelse af ulovlige forhold således, at berigtigelsen kan pålægges den til enhver tid værende ejer.
Der bliver også hjemmel til at fastsætte vilkår for hurtigfærger af hensyn til kystbeskyttelse.
Desuden sker der en forenkling af klagereglerne.
Lovforslaget vil indeholde en bemyndigelse til transport- og energiministeren til at udbygge Holbækmotorvejen mellem Fløng og Roskilde Vest.
Lovforslaget vil indebære, at der oprettes et selskab ejet af staten, Københavns Kommune og Frederiksberg kommune, som skal stå for udbygning og drift af metroen, herunder færdiggørelse af etape 3, etablering af en metrocityring samt varetagelse af opgaver forbundet med arealudvikling og havnedrift.
Lovforslaget vil indebære, at der kan igangsættes projektering og anlæg af en metrocityring i de indre dele af hovedstaden, der dækker København og Frederiksberg.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
UDENRIGSMINISTEREN
Lovforslaget vil gøre det muligt for Danmark at ratificere tiltrædelseskomplekset vedrørende Bulgariens og Rumæniens optagelse i EU.
Disse lande vil tiltræde EU den 1. januar 2007, såfremt de er parate til medlemskab og forudsat, at alle 25 EU-lande forinden har tilendebragt deres respektive ratifikationsprocedurer.
Forslaget indebærer en forlængelse af det danske bidrag til den multinationale sikringsstyrke i Irak fra februar 2006.
Forslaget indebærer en ændret geografisk tilstedeværelse af det danske bidrag til den internationale sikkerhedsstyrke ISAF i Afghanistan.
UNDERVISNINGSMINISTEREN
Formålet med lovforslaget er at harmonisere befordringsordningen for elever på de frie grundskoler med de regler, der gælder for elever i folkeskolen, som vælger en anden skole end distriktsskolen.
Den hidtidige ordning for elever på de frie grundskoler foreslås at ophøre med udgangen af
skoleåret 2005/2006.
Det foreslås, at skolerne af egne midler kan yde befordringstilskud.
Det nuværende tilskud til hel eller delvis befordring mellem skolen og hjemmet af elever, der ikke er i stand til at befordre sig selv på grund af sygdom eller invaliditet, videreføres.
Forslaget omlægger bonusordningen for elever i ungdomsuddannelse med lønnet praktik fra en løbende årlig ydelse til én samlet bonus ved uddannelsens gennemførelse.
Formålet med omlægningen er at motivere flere unge til at færdiggøre deres påbegyndte uddannelse.
Forslaget udskyder den forudsatte lovrevision til 2006/2007 således, at revisionen kan foretages i sammenhæng med de ændringer inden for voksen- og efteruddannelsernes område, som forventes på baggrund af de igangværende trepartsdrøftelser på området.
Lovforslaget indebærer bl.a., at de 15-17-åriges forældre skal modtage meddelelse, hvis den unge står i risiko for eller har afbrudt en ungdomsuddannelse.
Forslaget indgår i regeringens aftale fra juni 2005 med S og DF om integrationsplanen »En ny chance til alle«.
Forslaget indfører en ny praktisk indgangsvej – mesterlæren – i erhvervsuddannelserne.
Den nye praktiske indgang vil være et supplement til de eksisterende muligheder for at tilrettelægge en erhvervsuddannelse, der fører frem til den samme anerkendte faglige slutkompetence, som gælder for elever, der følger uddannelse efter de øvrige tilrettelæggelsesformer.
Forslaget indgår i regeringens aftale fra juni 2005 med S og DF om integrationsplanen »En ny chance til alle«.
Forslaget indgår endvidere i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Forslaget indfører en praktisk indgang til socialog sundhedsuddannelserne og den pædagogiske grunduddannelse som en parallel til mesterlæren i erhvervsuddannelserne.
Forslaget indebærer endvidere, at social- og sundhedshjælperuddannelsen og social- og sundhedsassistentuddannelsen både skal udbydes som enkeltstående uddannelser og som ét sammenhængende uddannelsesforløb.
Forslaget indebærer også, at lovens revisionsbestemmelse ophæves.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
30 Tirsdag den 4. oktober 2005
Formålet med lovforslaget er at forbedre det faglige niveau i folkeskolen.
Forslaget styrker den løbende interne evaluering af elevernes udbytte af undervisningen og skaber dermed et bedre grundlag for planlægning af den videre undervisning.
Der tilvejebringes pædagogiske værktøjer, herunder nationale test, med et indhold, der kan dokumentere elevernes udbytte af undervisningen.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Forslaget indebærer, at Statens Pædagogiske Forsøgscenter afvikles og nedlægges med virkning fra den 1. august 2007.
De midler, der hidtil har været afsat til centret, vil i stedet blive anvendt til finansieringsbidrag til regeringens initiativer på folkeskoleområdet.
Ungdomsbyen, der drives af centret i samarbejde med en række eksterne interessenter, vil eventuelt kunne fortsætte i
privat eller andet regi.
Staten yder tilskud hertil.
Lovforslaget indeholder en ændring af principperne for fordelingen af driftstilskud til de enkelte frie grundskoler.
Der indføres en fordelingsmodel bestående af grundtilskud, undervisningstaxameter og fællesudgiftstaxameter.
Forslaget fastlægger EU-borgeres adgang til SU i overensstemmelse med EU's Nye opholdsdirektiv 2004/38/EF.
Forslaget omfatter endvidere fastsættelse af regler om SU uden for klippekortet til kurser, der dels giver bedre baggrund for at gennemføre videregående uddannelser, dels kvalificerer flygtninge og indvandrere til optagelse på en videregående uddannelse i Danmark på baggrund af en gennemført gymnasial uddannelse i hjemlandet.
Endelig indebærer forslaget en forenkling af befordringsrabatordningen for studerende ved videregående uddannelser.
Forslaget vedrører lovgivning om evaluering og kvalitetsudvikling i folkeskolen, der bl.a. indebærer, at der nedsættes et råd og etableres en styrelse for evaluering og kvalitetsudvikling i folkeskolen.
Der foreslås desuden ændringer af folkeskolelovens bestemmelser om kommunalbestyrelsens ansvar for skolerne og folkeskolens formål.
Endvidere indebærer forslaget, at der indføres flere timer til fagene dansk og historie.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Lovforslaget vedrører en reform af pædagoguddannelsen.
Reformen indebærer en styrkelse af fagligheden, bedre muligheder for fordybelse og specialisering, mere ensartet uddannelse på landsplan og en forbedret praktikuddannelse.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Der er tale om justeringer af momskompensationsordningen, som skal sikre mod utilsigtede konsekvenser i forbindelse med de pågældende institutioners overgang til den statslige momsordning pr. 1. januar 2007.
Lovforslaget indebærer en grundlæggende reform af 10. klasse og brobygningsforløb til ungdomsuddannelserne.
Den direkte overgang mellem 9. klasse og ungdomsuddannelserne styrkes ved at fremrykke uddannelses- og erhvervsvejledningen i grundskolen og ved at erstatte 10. klasse med en bred vifte af moduler, der indebærer brobygning til ungdomsuddannelserne.
Tilskudssystemerne til efterskolerne målrettes til 8. og 9. klasse.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Lovforslaget vil fastlægge de endelige rammer for selvejet og taxameterfinansieringen af de uddannelsesinstitutioner, der den 1. januar 2007 overgår fra at være amtskommunale til at være statsligt selvejende institutioner samt for de nuværende selvejende institutioner for regulerede uddannelser.
Der vil også blive foretaget justeringer i reglerne vedrørende en række andre institutioner.
Lovforslaget indebærer, at læreruddannelsen ændres på en række centrale områder med henblik på at fremme uddannelsens faglige kvalitet.
Den studerende skal bl.a. vælge færre end de nuværende fire liniefag.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Lovforslaget vedrører en modernisering af BBR.
Forslaget indebærer bl.a., at der etableres ét centralt BBR-register, og at der – bl.a. på baggrund af en beretning fra Rigsrevisionen – sættes fokus på datakvalitet gennem øget opfølgning overfor kommuner og borgere.
Der skabes endvidere hjemmel til forbedring af husnummerskiltning og vejskiltning samt mulighed for, at borgerne kan få adgang til tingbogen gennem den Offentlige Informations Server OIS.dk.
Lovforslaget indeholder – som led i regeringens handlingsplan for risikovillig kapital – ændringer af placeringsreglerne for erhvervsudviklingsforeninger med henblik på at gøre reglerne mere fleksible og gøre det mere attraktivt at investere i erhvervsudviklingsforeninger.
Forslaget indeholder også ændringer af reglerne om investorbeskyttelse i lyset af de internationale standarder på området.
Endelig foreslås lov om innovationsforeninger ophævet, da der ikke er behov for loven.
Derudover præciseres reglerne om meddelelse af tilladelser og godkendelser efter loven, herunder om tilbagekaldelse, og der foreslås brugerfinansiering af udgifterne til afprøvninger af fyrværkeri.
Forslaget indeholder også en række bemyndigelser til økonomi- og erhvervsministeren bl.a. til fastsættelse af regler om obligatorisk ansvarsforsikring.
Forslaget er et led i regeringens indsats for at lette virksomhedernes administrative byrder og en opfølgning af regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Forslaget omfattes af lovovervågning.
Forslaget indeholder en række lettelses- og forenklingsforslag til de selskabsretlige love.
Forslaget indeholder endvidere en række konsekvensændringer som følge af det ovennævnte forslag om reduktion af revisionspligten.
Forslaget er et led i regeringens indsats for at lette virksomhedernes administrative byrder og en opfølgning af regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Forslaget indebærer en gennemgribende revision af reglerne for brugsmodeller i Danmark.
Forslaget vil styrke brugsmodelbeskyttelsen, målrette loven endnu mere mod de mindre virksomheder og gøre loven mere brugervenlig.
Lovforslaget indebærer et forbud mod, at en forsikringsmægler kan modtage provision fra et forsikringsselskab.
I stedet skal forsikringsmægleren aftale sit honorar med kunden, og honoraret skal betales af kunden.
Det vil også være muligt for kunden at aftale med forsikringsselskabet, at forsikringsmæglerens vederlag ved etablering af forsikringsaftalen kan finansieres af forsikringsselskabet.
Forslaget vil bidrage til mere gennemsigtighed på pensionsområdet, jf. regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Færøerne
og Grønland.
Ændringerne i lov om værdipapirhandel m.v. har til formål at harmonisere ledelsesreglerne med reglerne i lov om finansiel virksomhed og at ændre reglerne om tilsyn med betalingssystemer.
Endelig foreslås en mindre ændring af lov om en garantifond for skadesforsikringsselskaber, der har til formål at fritage selskaberne for en byrde ved at reducere udgifterne til revision.
Forslaget gennemfører dele af EU-direktiv 2004/48/EF om håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i dansk enerettighedslovgivning.
Ændringerne betyder, at danske rettighedshavere får en bedre retsstilling, end de har i dag.
Tirsdag den 4. oktober 2005 33
For at skærpe kravene til de forebyggende foranstaltninger mod hvidvask af udbytte og terrorfinansiering vil forslaget stille øgede krav til personer og virksomheder, som er omfattet af loven, bl.a. skærpede krav til kendskab til deres kunder.
Endvidere vil lovens anvendelsesområde og området for underretningspligten til Statsadvokaturen for Særlig Økonomisk kriminalitet blive udvidet.
Forslaget moderniserer og opdaterer den gældende lov om skibsfartsnævn fra 1952.
Forslaget, der har til formål at forbedre markedet for risikovillig kapital i Danmark, skaber de lovmæssige rammer for at etablere en ny kapitalstærk venturefond gennem en delvis privatisering af Vækstfonden.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Lovforslaget gennemfører en række ændringer i den Europæiske Patentkonvention i den danske patentlov.
Den væsentligste ændring er, at der indføres en central procedure, hvorefter en patenthaver kan anmode Den Europæiske Patent Organisation om at gennemføre en begrænsning eller en ophævelse af det europæiske patent på et hvilket som helst tidspunkt efter patentets udstedelse med virkning i samtlige lande, hvor patentet er gyldigt.
Dette kan i visse situationer være fordelagtigt for en panthaver, der står over for en mulig krænkelsessag.
Forslaget vedrører afgrænsning og præcisering af områder, hvor kommunerne kan drive erhvervsaktivitet, regler for inddragelse af private aktører, effektivisering af kontrollen med kommuners erhvervsaktiviteter samt regelforenkling.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Der foreslås en række stramninger af lov om omsætning af fast ejendom, herunder skærpede bødesanktioner, som skal sikre bedre forbrugerbeskyttelse i forbindelse med bolighandel.
Lovforslaget giver bl.a. Konkurrencerådet mulighed for at undersøge og efterprøve konkurrenceforholdene i fritvalgsordninger, hvor offentlige og private leverandører konkurrerer.
Forslaget indebærer endvidere en skærpelse af indsatsen mod karteller.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Forslaget indfører, bl.a. på baggrund af en række ulykker, faste promillegrænser til søs.
Forslaget indeholder desuden enkelte præciseringer af loven bl.a. vedrørende EU-Kommissionens kontrolinspektioner i forbindelse med EU-retsakter.
Forslaget vedrører bl.a. udpegning af kompetente myndigheder og foranstaltninger til at sikre en effektiv iværksættelse af forordningen for europæiske andelsselskaber med hjemsted i Danmark.
34 Tirsdag den 4. oktober 2005
Forslaget, der gennemfører EU-direktiv 2003/58/EF, har til formål at sikre en klar hjemmel for registreringsmyndigheden og selskaberne til at indlevere og rekvirere selskabsoplysninger elektronisk.
Forslaget skal endvidere gøre det muligt, hvis selskaberne konkret ønsker det, at stille selskabsoplysninger til rådighed på andre sprog end registreringslandets.
Der er tale om en opdatering af det fælles europæiske regelsæt om offentlighed om selskabers forhold, der afspejler den teknologiske udvikling.
Lovforslaget giver mulighed for at indføre digital skibsregistrering og skal bl.a. ses i lyset af regeringens målsætninger om digital forvaltning og det af justitsministeren samtidig fremsatte lovforslag om papirløs tinglysning.
Overgangen til elektronisk indberetning vil ske gradvist, men forslaget giver mulighed for efter en vis periode at gøre elektronisk indberetning obligatorisk.
Forslaget forventes også at indeholde en række mindre justeringer af loven bl.a. vedrørende bjærgeløn og pant i fiskerettigheder.
Ændringerne medfører en forbedret risikostyring i institutterne, da krav og risici fremover i højere grad vil følges ad.
Direktivet tilsigter at skabe et integreret indre marked i Europa for handel med særlige finansielle produkter.
Endvidere gennemføres en række internationale standarder om brug af eksterne leverandører samt forenklinger af den finansielle lovgivning.
Forslaget fastsætter regler for de virksomheder, der alene yder rådgivning vedrørende særlige finansielle produkter.
For sådanne investeringsrådgivere vil der efter direktivet blive stillet lempeligere krav til bl.a. kapital og regnskabsaflæggelse end for finansielle virksomheder, der også udfører handler og opbevarer midler for kunder.
Regeringsgrundlag »Nye mål« – Lovprogrammet.
Nedenfor er anført de lovforslag, der har direkte sammenhæng med regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Overskrifterne refererer til de tilsvarende oversigter i regeringsgrundlaget.
Danmark som førende iværksættersamfund.
Ændring af lov om Vækstfonden [Økonomi- og erhvervsministeren].
Fornyelse af folkeskolen
Lov om uddannelse til lærer i folkeskolen [Undervisningsministeren].
Verdens mest konkurrencedygtige samfund.
Ændring af lov om konkurrence [Økonomi- og erhvervsministeren].
Ændring af lov om konkurrence- og forbrugerforhold på telemarkedet [Ministeren for videnskab, teknologi og udvikling].
Skattestop – og lavere skat på arbejde.
Flere i arbejde.
Lov om en barselsudligningsordning [Ministeren for familie- og forbrugeranliggender].
En god start til alle børn.
Fortsat fast og fair udlændingepolitik – bedre integration.
Ændring af lov om integration af udlændinge i Danmark og udlændingeloven [Ministeren for flygtninge, indvandrere og integration].
Konsekvent kamp mod kriminalitet
Mere retssikkerhed.
Mere natur og bedre miljø.
Lovgivning om modernisering af vandsektoren [Miljøministeren].
En fremsynet forbrugerpolitik. Ændring af lov om forsikringsformidling [Økonomi- og erhvervsministeren]. Lov om markedsføring [Ministeren for familieog forbrugeranliggender].
Kunst og kultur: Kreativitet og kvalitet.
Fremtidens folkekirke.
Ændring af lov om folkekirkens økonomi [Kirkeministeren].
Gode vilkår for erhvervslivet.
Lov om udvikling af landdistrikterne [Fødevareministeren].
Ændring af fiskeripolitikken [Fødevareministeren].
Lov om kommuners adgang til at agere på markedet [Økonomi- og erhvervsministeren].
En offentlig sektor for fremtiden.
Lov om fremme af frit valg for borgerne ved levering af serviceydelser i kommuner [Indenrigsog sundhedsministeren].