runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-21:
Statsministeren understreger, at christianitterne har bidraget aktivt, og at de skal inddrages, og statsministeren ønsker i det hele taget, at det nu skal være fredsommeligt og fornuftigt, og der skal være dialog.
Sådan hører jeg i virkeligheden statsministerens melding.
Det er bare besynderligt, at statsministeren så samtidig passivt sidder og ser på, at politiet forbereder noget, der kan ende i en frygtelig konfrontation, som i værste fald er med til at kunne stikke en kæp i hjulet på den dialog, som statsministeren nu selv siger, at han ønsker. Derfor synes jeg, det er overraskende, at statsministeren nu forsøger at lægge ansvaret for det her spørgsmål fra sig; men det er nu ikke første gang i dag i spørgetiden, vil jeg sige, at statsministeren lægger ansvaret fra sig.
Det er åbenbart ved at blive en ny stil.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-21:
Jeg vil gerne understrege, at regeringen ikke har noget ønske om konfrontation, men regeringen har et ønske om at få problemerne på Christiania løst.
Jeg har som nævnt ikke noget nærmere kendskab til detaljerne i politiets planer.
De politiske målsætninger er klare, og så er det op til politiet at beslutte, hvordan den konkrete opgave skal løses.
Villy Søvndal (SF), 2004-01-21:
Jeg synes, statsministerens ord viser en vis fornuft, men det er derfor, det er underligt, at der er så langt til handling.
Statsministeren udtrykker et ønske om, at christianitterne tager del.
De har taget del.
Pusher Street er i dag væk, og jeg tør godt garantere, at de, der ikke ønskede hashhandelen på Christiania, har taget et kolossalt slagsmål for, at det kom så langt, oven i købet et farefuldt slagsmål for nogles vedkommende.
Hvad er så regeringens kvittering over for dem, der har sloges for at blive fri for Pusher Street?
Tror statsministeren virkelig, at den del af Christiania, der godt vil have regulære forhold derude, vil kæmpe endnu et slag, når kvitteringen fra regeringen og statsmagtens side er, at man optrapper ved at træne politi? Det er et fuldstændig tosset svar, hvis hensigten er at undgå en konfrontation, og derfor er mit spørgsmål igen: Føler statsministeren ikke noget som helst ansvar for en situation, der er på vej til at eskalere nu, hvor Christiania har rakt hånden frem?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-21:
Som jeg sagde før, finder jeg ingen anledning til at blande mig i politiets dispositioner.
Jeg mener, at det må være rent politimæssige overvejelser, der afgør den del af indsatsen. Men jeg vil gerne sige, at det er regeringens klare forventning, at christianitterne vil tage aktivt del i indsatsen mod hashhandelen og den kriminalitet, der er afledt af det.
Regeringen ønsker, at christianitterne inddrages i arbejdet med udformningen af fremtidens Christiania, og vi var mange, der håbede, at nedrivningen af hashboderne var et tegn på, at christianitterne nu tog deres ansvar alvorligt og ville gøre deres til, at den åbenlyse hashhandel blev bragt til ophør.
Desværre ser det indtil videre ud til, at det opgør med hashhandelen, som nedrivningen af boderne blev taget som udtryk for, var mere symbolsk.
Villy Søvndal (SF), 2004-01-21:
Der må jeg spørge, om det så ikke er det helt modsatte billede, man tegner, når man kvitterer for en situation, hvor Christiania har vist imødekommenhed ved at fjerne Pusher Street, ved at starte en optrapning med at træne politiet?
Er det virkelig gennemtænkt, og føler statsministeren ikke, at han som statsminister har et ansvar over for den konfrontation, som jeg desværre tror bliver resultatet af regeringens linje?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-21:
Som det vil være hr. Villy Søvndal bekendt, er regeringen fast besluttet på, at den åbenlyse hashhandel på Christiania skal bringes til ophør, og derfor vil jeg også gerne sige, at jeg naturligvis opfattede det positivt, da hashboderne blev revet ned.
Desværre må vi konstatere, at politiet fortsat rapporterer om en omfattende og ganske åbenlys handel med hash på Christiania.
Som jeg tidligere har givet udtryk for, vil beslutningen om, hvordan og hvornår eventuelle politiaktioner skal gennemføres, blive truffet af Københavns Politi ud fra rent politimæssige overvejelser.
Jeg har ikke noget konkret kendskab til, hvilke dispositioner politiet overvejer eller planlægger, og jeg finder som nævnt heller ikke, at det er overvejelser, jeg bør blande mig i.
Villy Søvndal (SF), 2004-01-21:
Som bekendt har regeringen gjort det til en mærkesag at nedlægge Christiania.
Det har næsten den sammenhæng, at i takt med at det går skidt for regeringen, så optrapper man krigen, om man så må sige, imod Christiania.
Regeringens og statsministerens argumentation har indtil nu også været, at man vil den åbenlyse hashhandel til livs.
Den 4. januar rev christianitterne boderne ned i Pusher Street, og jeg er sikker på, at det har kostet blod, sved og tårer for dem i Christiania, der godt ville være fri for hashhandelen, at komme af med boderne.
Hvad er så reaktionen fra det offentliges side og fra regeringens side?
Det er, at man i øjeblikket kamptræner 1.000-1.200 mand efter oplysninger i medierne, senest i TV 2 i går aftes.
Man er altså i gang med at toptræne dem til en storm på Christiania. Mit spørgsmål til statsministeren er derfor: Er det virkelig et klogt svar til de mennesker på Christiania, der har forsøgt at få den åbenbare hashhandel i Pusher Street væk?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-21:
Ja, men den beregning, Finansministeriet har lavet, er jo lavet, fordi der er stillet et spørgsmål om, at hvis nu ejendomsværdiskatten ville være steget, som bl.a. Socialdemokratiet har ønske om, hvad ville skatten så være blevet.
Det er da klart, så kan man jo godt regne ud, hvor stor skattestigningen ville være blevet for de enkelte familier.
Men i min begrebsverden er det jo slet ikke det, der er det relevante sammenligningspunkt.
Nu er jeg nødt til at gentage over for hr. Jens Peter Vernersen, at det at holde skatten i ro jo ikke er at give en skattelettelse.
De, der bor i eget hus, kommer jo ikke til at betale mindre i skat.
Skatten bliver holdt i ro.
De betaler det samme, som de gjorde året før og året før.
Det er da ikke en skattelettelse.
Når hr. Jens Peter Vernersen bliver ved med at hævde, at det er en lettelse, så er det, fordi hr. Jens Peter Vernersen har en plan om, at de skal betale mere i skat.
Men så synes jeg, det ville være mere ærligt, hvis hr. Jens Peter Vernersen gik ud og sagde det til befolkningen, at hr. Jens Peter Vernersen og Socialdemokratiet vil pålægge en højere skat.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-01-21:
Ja, jeg må jo sige, at statsministerens krav til sine politikerkolleger i Venstre og Konservative om at være indpiskere altså kræver, at man har lidt hold på papirerne, og det har statsministeren helt tydeligt ikke denne her gang. Der ligger et svar fra finansministeren, der taler om fordelingsvirkningen af ejendomsværdiskatten.
Den viser, at de 10 pct, der ligger i den laveste ende, får 380 kr.
De 10 pct., der ligger i den øverste ende, får 5.080 kr.
Jeg synes, statsministeren skulle afholde sig fra at komme med disse angreb på Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, når Finansministeriet dokumenterer præcis det samme, som man kan læse af Erhvervsrådets redegørelse om denne her sag.
De 10 pct. med de billigste huse får 380 kr. Hørte statsministeren: 380 kr.
De 10 pct. med de dyreste får 5.080 kr.
Finansministeren siger videre i et andet svar, at det drejer sig om fordeling af 600 mio. kr., og så kan man jo se, hvordan de fordeles.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-21:
Nej, jeg har ikke mere at tilføje til det, jeg allerede har sagt.
Jeg synes, jeg har udtrykt mig så klart om den sag, som jeg kan.
Enhver minister har pligt til løbende at vurdere, hvordan bevillingerne bliver anvendt på den pågældendes ansvarsområde.
Det har jeg nu sagt flere gange, og jeg har ikke mere at føje til.
Det overrasker mig ikke, at hr. Keld Albrechtsen også denne onsdag er bekymret. Det er hr. Keld Albrechtsen som udgangspunkt altid.
Det bedrøver mig på hr. Keld Albrechtsens vegne.
Men jeg kan altså ikke føje mere til, hvad jeg allerede har sagt.
Jeg vil blot gentage, at Ombudsmanden ikke har taget stilling til, om miljøministeren var inhabil eller ej. Ombudsmanden har taget stilling til fremgangsmåden og dér anført, at den burde have været anderledes.
Jeg har noteret mig Ombudsmandens kritik, og jeg har taget miljøministerens beklagelse i den anledning til efterretning, og der vil blive fastsat klare retningslinjer for behandling af den type sager i fremtiden.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-21:
Statsministeren ved jo også, at der står i Ombudsmandens redegørelse, at det havde betydning, at der var tale om en mulig kommende arbejdsgiver, altså miljøministerens mulige kommende arbejdsgiver, som han gik ind og traf en afgørelse til fordel for.
Ombudsmanden lægger også vægt på i sin redegørelse, at den afgørelse, der blev truffet af miljøministeren, afveg fra det, der oprindelig var indstillet fra administrationen.
Jeg ved ikke, om statsministeren er bekendt med, at det var den eneste sag, hvor ministeren gik ind og ændrede en indstilling. Det var den eneste sag.
Det var den sag, han selv havde personlig interesse i.
Er det ikke netop selve indholdet i inhabilitet, hr. statsminister?
Når man går ind i en sag, man selv har personlig interesse i, fordi det er af hensyn til ens kommende arbejdsgiver, og ændrer en administrativ indstilling til fordel for ens kommende arbejdsgiver, hvis det ikke er inhabilitet, så må jeg konkludere, at statsministeren dermed har sendt det signal, at alt så er tilladt.
Flemming Hansen (KF), 2004-01-21:
Jeg synes også, det ville være dejligt at gå mere i dybden, og den overvejelse vil jeg nu gøre mig efter hr. Poul Fischers indlæg. Jeg har lavet et forslag til en analyse, der siger: Hvorfor er forskellen så stor mellem priser, billetprisernes udvikling og den almindelige prisstigning, og hvor er de 2 mia. kr. blevet af?
Når jeg ikke er gået videre, er det, fordi jeg synes, at det er meget vigtigt, at vi får en hurtig analyse.
Men de forslag, som hr. Poul Fischer har bragt på bane her, vil jeg tage med i mine overvejelser, og kan vi gøre det inden for det samme tidsrum eller inden for måske 1 måned ekstra, så synes jeg, vi skal gøre det, for det er meget kvalificerede ting, som hr. Poul Fischer vil have ind i analysen. Det, der fik mig til at sige, at det skulle være hurtigt, var, at jeg ikke ville have beskyldninger om, at det var noget, jeg skød fra mig, så derfor forlangte jeg det
hurtigt.
Men kan vi gøre det inden for 1 måned ekstra, så tror jeg, at hele Folketinget er enigt i, at det er en vigtig prioritet, og så vil jeg medtage de forslag, hr. Poul Fischer kommer med her.
Poul Fischer (DF), 2004-01-21:
Jeg var glad for i ministerens indlæg at høre, at der vil blive sat en analyse i gang af årene 1998-2003, og at man vil spore, hvad der er blevet af de 2 mia. kr., som man fra statens side har givet den kollektive trafik. Er det nok, hr. minister, eller skal man ikke mere
i dybden
I Dansk Folkeparti lægger vi vægt på at få fundet ud af, hvad der er fup og fakta i det her.
Jeg ville sætte pris
på, om ministeren kunne bekræfte, at den analyse kommer til at gå ud på, at man også ser på trafikselskabernes trafikomfang; at man ser på, hvorledes amternes tilskud til den kollektive trafik har udviklet sig over årene.
Hvor gode har trafikselskaberne været til at effektivisere?
Så kan man virkelig få en rapport ud af det, så man som sagt kan se, hvad der er fup og fakta i det her.
Flemming Hansen (KF), 2004-01-21:
Jeg er meget pikeret over, at et fornuftigt og sagligt menneske som hr. Poul Andersen kan begynde at bringe ministerbiler ind i det her.
Men o.k., hvis hr. Poul Andersen vil have debatten ned på det niveau, kan jeg jo ikke gøre noget ved det.
Jeg kan desværre ikke leve op til de forudsætninger, hr. Poul Andersen lægger ind i det.
Hr. Poul Andersen spørger, hvorfor vi fjerner det, og så må jeg altså gentage, hvad jeg vel har sagt hundrede gange, måske fem hundrede gange i de sidste 8 dage: Vi fjerner intet fra den kollektive trafik.
Vi omprioriterer inden for den kollektive trafik, fordi det makværk, som Socialdemokratiet, SF og Enhedslisten lavede i 1997 med virkning fra slutningen af 1997, ingen effekt havde.
Det havde, som jeg sagde til fru Margrete Auken, en effekt på 1,4 pct. i stigning i passagerantal, og jeg kunne da fristes til at spørge hr. Poul Andersen: Var det målet, altså 1,4 pct.s stigning, når man poster 360 mio. kr. ud i det?
Var det målet?
Det ville i hvert fald ikke være mit mål.
Poul Andersen (S), 2004-01-21:
Nu blev jeg jo desværre igen bekræftet i, at den her regering bliver mere og mere arrogant i dens menneskesyn.
Det er jo nemt, når man bliver kørt rundt i ministerbil, at påstå, at det er uden betydning for titusindvis af mennesker, hvad det koster at blive transporteret.
Mener ministeren virkelig, at fjernelsen af 365 mio. kr. er uden betydning for billetpriser i busser og tog?
Flemming Hansen (KF), 2004-01-21:
Jeg kan bekræfte, som jeg også i min tale sagde, at der er eksempler på, at taksterne i HUR-området er steget med 55 pct. fra 1998 til 2003, og det er en uhyggelig stigning.
Vi har i samme periode en prisudvikling på omkring 15 pct.
Så der er altså et eller andet, og det tror jeg at alle partier i Folketinget må give mig ret i. Jeg kan endda se, at fru Margrete Auken nikker venligt til mig.
Man må give mig ret i, at der er et misforhold, som vi må have belyst.
Det er derfor, hr. Svend Heiselberg og jeg netop har bedt om at få foretaget en hurtig analyse, der skal fortælle, hvorfor der er denne kolossale stigning i prisudviklingen på billetter i den kollektive trafik, specielt i hovedstadsområdet, men også alle andre steder, i forhold til prisudviklingen.
Og hvor er de 2 mia. kr. blevet af, som vi har givet i tilskud?
Det må vi have at vide.
Svend Heiselberg (V), 2004-01-21:
Allerførst vil jeg sige, at jeg er enig med trafikministeren i, at Socialdemokratiets indlæg jo var det mest realistiske af de indlæg, som vi har hørt, bortset fra Dansk Folkepartis og De Konservatives.
Men det er vel ud fra den betragtning, at Socialdemokratiet erkender, at de havde det politiske ansvar i en række år, og fra 1999 til 2004 har der været en takststigning på 50 pct.
Det beder jeg ministeren bekræfte er rigtigt.
De lod jo taksterne stige, bortset fra at de forsøgte at give en indsprøjtning med de 320 mio. kr. i 1997.
Så vil jeg også spørge, om det er fornuftigt, at vi her i hovedstadsregionen har spredt ansvaret i fem selskaber.
Jeg tænker her på DSB, DSB's S-tog, HUR's busser, HUR's lokalbaner og Metroselskabet.
Jeg er i hvert fald betænkelig ved, at det er HUR, der skal forestå administrationen og fastsættelsen af billettaksterne. Her tror jeg, at vi har en fælles interesse i at prøve at se på, om det ikke er noget, der kan gøres lidt bedre.
Det vil vi gerne bidrage med i
Venstre.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-01-21:
Kristendemokraterne vedgår selvfølgelig, at vi var med i et trafikforlig i forbindelse med finanslovforhandlingerne.
Men det hindrer os ikke i at foreslå yderligere tiltag, forstået på den måde at udviklingen jo kan gå i en retning, så det er nødvendigt. Det har vi set på forskellige andre områder, og der er dog trods alt ting, som har holdt i kortere tid end en finanslovaftale.
Det her blot som et bidrag til at gøre noget ekstra.
Nordsøaftalen holdt f.eks. kun i en måneds tid, og den skulle ellers have holdt i 40 år, så det kunne jo være, at også andre ting kunne komme på tale. Med hensyn til en statslig indblanding har vi set det på andre områder, så det er vel heller ikke så farligt, hvis vi også skulle tage initiativer på det her område og nedbringe prisen på den kollektive trafik.
Mit spørgsmål kunne gå på, om regeringen overhovedet har en overordnet holdning til den kollektive trafik.
Jeg vedgår, at DSB og de lange distancer er statslige opgaver, og at andre opgaver ligger i kommuner og amter.
Men vi synes faktisk, det er vigtigt, at der er en sammenhæng i tingene ud fra to vinkler.
Den ene vinkel er selvfølgelig den rent trafikale vinkel, at vi har et kollektivt trafiksystem, som fungerer, som kører til tiden, som er der, når folk har brug for det, til en pris, så folk også vil benytte det.
Den anden vinkel er den miljømæssige vinkel, og den synes vi faktisk om muligt er endnu vigtigere at tage fat på.
Det er nemlig ikke alting, som kan gøres op i penge, men det er, som om det er det, der virkelig vejer tungest: Hvad koster ting, og hvad kan de tilbydes til?
Men det er vigtigt for miljøet, at vi sikrer, at der er en god kollektiv trafik, specielt i vores byer.
Det er rigtig nok, som det også tidligere har været nævnt her i dag, at prisstigningerne på den kollektive trafik har været ganske betragtelige, i hvert fald når man sammenligner dem med prisstigningerne på benzin.
Men der er måske alligevel en sammenhæng i regeringens politik, for før jul hørte vi, at vi endelig skulle bruge penge, og at vi bare skulle købe biler.
Det er selvfølgelig, fordi vi skal have nogle biler til at erstatte den kollektive trafik. Jeg kan ikke begribe, at det virkelig skulle være regeringens ønske, for det vil igen øge miljøbelastningen i byerne, og det er der, vi har de store problemer.
Derfor mener vi, det er vigtigt, at vi har et godt kollektivt trafiksystem også i byerne, for det skal også være sådan, at vi kan trække vejret, når vi færdes i byerne.
Kaj Ikast (KF), 2004-01-21:
Hvad betyder
15 pct.s tilskud til kollektiv trafik?
Hvad betyder 10 pct. i kroner og øre?
Når vi alligevel taler om det her, så vil jeg gerne stille ministeren et spørgsmål.
Jeg var med til de der forhandlinger om investeringsplanen på 91 mia. kr.
Jeg hørte aldrig nogen sinde De Radikale nævne ordet prisnedsættelser
på kollektiv trafik
Er det mig, der har sovet, eller er det således, at det ikke har været nævnt?
Så vil jeg gerne bede ministeren om en sidste ting under hensyntagen til den sidste taler: Hvorfor tager vi ikke udliciteringsgevinsten med i denne undersøgelse?
Når det er blevet 300 mio. kr. billigere i de sidste år for busserne i København, hvorfor er priserne så steget så meget?
Hvor er de penge blevet af?
Kaj Ikast (KF), 2004-01-21:
Det lyder så skræmmende det her.
DSB er en succes uden lige på langdistancerne.
Vi har aldrig haft så mange rejsende mellem Jylland og København, som vi har i øjeblikket.
Jeg har oven i købet problemer med at komme hjem om fredagen.
Jeg skal bestille pladsbillet godt og vel 1 uge før for at komme med.
Der står folk på gangene.
Det har vi, fordi de kører til tiden, og fordi det er en fornuftig pris.
De fik givet 360 mio. kr. i 1997.
Og det har overhovedet ikke virket.
Det eneste, man har fået lavet i den kollektive trafik, er, at man har fået fjernet skellet, så man har fået lavet en sammenblanding mellem stat, amt og kommune.
Vi har tidligere haft det således, at DSB hører under staten, nærbanerne og busserne hører i princippet under kommunerne og amterne.
Hvad er der sket?
Det har ikke rykket spor i den kollektive trafik.
I hvert fald ikke her i København.
Så er der 100 mio. kr. tilbage.
Man har alt i alt 250 millioner rejsende her i området.
Det er 70 øre pr. billet.
Hvad er der sket?
I de 10 år er der kommet en udlicitering af samtlige bussystemer, og der har været et overskud siden 1990, hvor priserne på busserne er blevet 300 mio. kr. lavere, men der har alligevel været en stigning i billetprisen det samme antal år på 30 pct.
Det skyldes overadministration.
Det er ikke busserne.
De har brugt pengene til noget vanvittigt, og det er særligt i HUR-området, at det er gået skævt.
I de andre amter har man haft en fortjeneste ved licitationerne, der ligger mellem 20 mio. kr. og 40 mio. kr. om året.
De større amter endnu mere.
I selve HUR's område er det kørt fuldstændig skævt, når vi ser, at pristalsindekset fra 1994 var 104, og at det i 2004 er 158 - sammenlignet med DSB, som havde 100 i udgangspunktet og i samme periode steg til 118.
Her ser man konsekvensen af den fejladministration, der sker, når man forsøger at drive busdrift, selv om man ikke har forstand på det.
De private kører uden tilskud og har overskud på deres ruter - på langbusserne, X-busserne, og hvad de ellers kører med.
Jeg gik af som minister i 1993.
Skal de nu til at betale mere?
Og skal det så ind i samme HUR-system, som vi har set her?
Nej, man forsøger at bilde folk noget ind.
De 70 øre kan ikke flytte noget som helst i den kollektive trafik.
Poul Fischer (DF), 2004-01-21:
Dagens aktuelle emne er fjernelsen af taksttilskuddet til den lokale og regionale kollektive trafik.
Emnet har jo snart været på dagsordenen i det sidste halvandet år, ja, debatten er jo nærmest gået i selvsving.
Det er overbudspolitik fra venstrefløjen med hensyn til, hvor meget man vil støtte den kollektive trafik med, og Det Radikale Venstre er topscorer med en tilskudsprocent på 50.
Men jeg går ud fra, at den radikale ordfører i sit indlæg vil anvise finansiering af de mange milliarder kroner.
Vi tager gerne debatten.
Taksttilskuddet blev ganske enkelt fjernet, fordi det ikke har virket efter hensigten.
Tilskuddet blev givet i 1997 af den tidligere regering med støtte fra venstrefløjen, og det blev givet for at få flere passagerer over i den kollektive trafik og dermed mindske miljøbelastningen.
Tilskuddet medførte, at taksterne i såvel tog som busser kunne nedsættes med 10 pct.
Lad mig præcisere: Togområdet hører under staten, busserne hører under kommuner og amter, altså en statslig indblanding i kommunernes og amternes takstpolitik, hvilket der naturligvis var kritik af.
Nej, overhovedet ikke.
Den tidligere regering har efterladt et nedslidt jernbanenet, der har et efterslæb på tæt ved 15 mia. kr.
Hvad er så mere naturligt end at fjerne et tilskud, der ikke har virket, og overføre de årlige tilskud på 350 mio. kr. til en genopretning af et nedslidt jernbanenet og dermed skabe en bedre regularitet og dermed få flere passagerer?
Flere tog til tiden giver flere passagerer.
Hvorledes har amterne så været til at drive den kollektive trafik?
Ja, man må jo konstatere, at der ikke er noget at prale af.
Ser man på prisudviklingen i taksterne hos HUR over de seneste 10 år, er taksterne steget knap 60 pct. og specielt de seneste år med ca. 10 pct. om året.
Dette skal sammenholdes med en almindelig prisudvikling på 2-3 pct.
Det er ganske enkelt uanstændigt, og det rammer de svageste i samfundet: pensionister, studerende og andre svage grupper.
Det skal undersøges nærmere.
Man skal ikke bare tørre ansvaret af på staten.
Kan man ikke drive butikken, må andre jo tage over.
Vi skal have en kollektiv trafik, hvor taksterne maksimalt stiger med forbrugerpriserne.
Jeg synes, at DSB har vist vejen: Over 7 år fra 1998 til 2004 er priserne hos DSB steget med 18 pct.
Poul Andersen (S), 2004-01-21:
Som bekendt har regeringen og Dansk Folkeparti fjernet billettilskuddet på 355 mio. kr., fordi de ønskede at anvende beløbet til videreførelsen af renoveringen af jernbanenettet.
Trafikministerens
argument er, at billettilskuddet ikke havde nogen indflydelse på passagerantallet og folks valg af kollektiv transport, men udelukkende er et spørgsmål om regularitet.
For Socialdemokratiet er jernbanenettet og billetpriserne et spørgsmål om både-og, nemlig rimelige billetpriser og tog til tiden.
Derfor ville vi ikke medvirke i aftalen om fjernelsen af billettilskuddet.
Det er klart, at med regeringens skattestop skal pengene findes et andet sted, og her rammer man folk, der ikke har andre muligheder: studerende, folkeskoleelever, pensionister og andre ganske almindelige borgere, som ikke har andet valg end at tage bussen eller toget til og fra arbejde.
Mobiliteten på arbejdsmarkedet vil blive mindre.
Det bliver for dyrt for folk at tage med bus og tog.
Ved fjernelsen af billettilskuddet har regeringen opnået større social skævhed, større miljøbelastning fra flere biler på vejene i fremtiden, øgede skatter over billetsalget, som i det skjulte skal finansiere skattestoppet, og den er raget uklar med amter og kommuner i forhold til prisstigningerne. Fjernelsen af billettilskuddet er et klart ideologisk valg fra regeringens og Dansk Folkepartis side.
Vær dog ærlige og sig det klart og tydeligt til folk i stedet for.