runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2001-04-19:
Jeg vil starte med at sige, hvad SF gerne vil.
Vi har i årevis ønsket at få lavet en arbejdsmiljøcertificering af virksomhederne.
Det er et gammelt SF-forslag, som vi har rejst ved flere lejligheder, også i selvstændig sammenhæng i forbindelse med finanslovforhandlingerne,
og det er åbenbart et forslag, som efterhånden er nået længere ud.
Lovforslaget vil give virksomheder, private som offentlige, et blåt stempel og en håndfast økonomisk belønning
, hvis de gør noget for at forbedre arbejdsmiljøet, gør noget for sundhedsfremme og arbejder på at skabe rummelige arbejdspladser.
Det giver en økonomisk gulerod og chancen for at markedsføre sig som en god arbejdsplads.
Målet med forslaget er at lede samfundet og virksomhederne i den retning, som vi politisk ønsker: mindre nedslidning, færre sygedage, sundere arbejdsliv og et mere rummeligt arbejdsmarked.
Værktøjerne i lovforslaget ser komplicerede og bureaukratiske ud, men i virkeligheden er de ret simple.
Fra politisk hold siger vi til virksomhederne, at de får chancen for en blåstempling og en håndfast økonomisk belønning, hvis de gør fire ting: bringer arbejdsmiljøet i orden, arbejder systematisk med at forbedre arbejdsmiljøet, gør noget for sundhedsfremme og gør noget for at skabe rummelige arbejdspladser.
Vi er overbevist om, at gør virksomhederne noget på disse fire felter, ja, så får de af samfundet et bedre arbejdsmiljø, færre sygedage, øget rummelighed m.v.
Hvorfor så alle disse komplicerede beskrivelser i lovforslaget?
Ja, fordi der også skal være retssikkerhed og retfærdighed til.
Virksomhederne skal enkelt, simpelt og gennemskueligt kunne se, hvad kravene består i, og opfylder de kravene, skal de være sikre på en belønning og det blå stempel. Mange virksomheder vil givetvis være glade for at få en kontant belønning for at skabe gode og sunde arbejdspladser.
Det gør mange virksomheder allerede i dag.
De vil gerne vise, at de arbejder godt og systematisk med at forbedre arbejdsmiljøet, og at de gør arbejdspladsen mere rummelig, f.eks. for nedslidte kolleger.
Enkelte er tilmed begyndt at tilbyde ældre medarbejdere nye spændende seniorjob, der udnytter medarbejdernes erfaring osv.
Her er man mange steder faktisk meget længere fremme, end vi er i Danmark, med at sammentænke arbejdsmiljø, sundhed og rummelighed på arbejdspladserne. Ofte sker det også ud fra nogle rent økonomiske tilgange, fordi der simpelt hen er penge i det på bundlinjen, når virksomhederne sætter sig klare mål for medarbejdernes sundhed og arbejdsglæde.
Så det er det, der er drivkraften i vores ønske om at gå med i forslaget her.
Det afgørende er, at man skaber nogle incitamenter, nogle gulerødder, sådan at arbejdspladserne forbedrer sig løbende, skaber et bedre arbejdsmiljø med det klare formål at få færre sygedage, mindre nedslidning.
Det gavner den enkelte, det gavner virksomhederne, som kan have arbejdskraften i længere tid, og det gavner samfundet, som sparer udgifter til sundhedssektoren.
Så alt i alt er det faktisk et temmelig godt forslag, som fortjener at få en bred støtte her i Folketinget.
Henrik Sass Larsen (S), 2001-04-19:
Nu står Venstres ordfører her og ømmer sig lidt over, at de bliver beskyldt for at være pengejægere; det er uretfærdigt, at man har sat sådan et billede op af dem i spørgsmålet om udlicitering og andet.
Jeg konstaterer bare, at f.eks. Venstres politiske ordfører, fru Ulla Tørnæs, på et tidspunkt sagde, at der skulle slet ikke ske nogen besparelser i den offentlige sektor, når Venstre kom til, for den måde, man ville klare det på, var, og jeg citerer fra Ekstra Bladet: »Vi mener, vi kan frigøre tocifrede milliardbeløb ved at sende
Senere hen kom Venstres formand, hr. Anders Fogh Rasmussen, og sagde, at man kunne hente 30-40 mia. kr. hjem, og han pegede på Udliciteringsrådets rapport og alt muligt andet.
Lige pludselig fik vi så en lang debat omkring det, hvor det er sådan lidt uklart - jeg ved ikke, om det er rundt og blødt, men det er da i hvert fald uklart - hvor meget der egentlig i dag skal spares ved de her ting.
Det ville da være meget rart at vide, om det er nul, om det er midtimellem, eller om det stadig væk er de der 26 mia. kr., som Venstre snakker om.
Det må man da kunne få et klart svar på fra Venstres næstformand.
Og så spørger Venstres næstformand her, hr. Lars Løkke Rasmussen, om der er en saglig grund til, at der lige præcis skulle være et problem, når opgaverne bliver sendt i udlicitering, og jeg skal prøve at give nogle tal på ...
nej, det skal jeg så ikke.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2001-04-19:
Jeg vil gerne sige til hr. Ole Sohn, at der bestemt ikke er tale om nogen rundere profil - muligvis rund, men dog mindre rund end ved årsskiftet, det kan jeg eftervise for mig selv personligt - det er der overhovedet ikke tale om.
Når jeg forsøgte at analysere regeringens motiver til bl.a. at holde en nytårstale, som den gjorde, hænger det jo sammen med, at hvis man har denne her særlige bekymring for, at der sker noget ekstraordinært på arbejdsmiljøfronten, i og med at en opgave flyttes fra at være offentligt finansieret og offentligt udført til at være offentligt finansieret, men privat udført, så skulle man jo have bakket op omkring det forslag, som har været til debat her i Folketingssalen - det var den 2. februar - hvor vi præcis satte fokus på det område og sagde: Vi er enige i, at man skal udbyde opgaverne på en begavet måde, og at man ikke bare skal gå på blind pengejagt.
Når statsministeren her i dag retorisk spurgte: Hvordan kan man forestille sig, at man kan få det hele for den halve pris, bare fordi der står et privat firmanavn på trøjen,
så er det jo et spørgsmål, der skal rettes til den socialdemokratiske borgmester i Aalborg.
Det er jo præcis dér, vi sagde, at vi gerne vil være med til at betrygge os alle på, at der er et særligt ansvar knyttet til, at man lægger opgaven ud, ved at man skal formulere en udbudspolitik.
Det er sådan set det principielle i denne debat i dag,
ikke om man skal ibrugtage det ene eller det andet værktøj, og om bedriftssundhedstjenesten skal være obligatorisk eller ej.
Det principielle er: Er der en særlig arbejdsmiljøvinkel knyttet til, at opgaverne flyttes ud i eksternt regi?
Dér er vores konklusion altså, at der er præcis den samme grund til at have bevågenhed i forhold til medarbejdere, der er ansat privat, men løser offentlige opgaver, som der er i forhold til medarbejdere, der er ansat i den offentlige sektor.
Jens Rohde (V), 2001-04-19:
Ja, det er lige før, at jeg kunne ønske, at vi skulle have den her debat om et halvt års tid.
Det er jo det, Socialdemokratiet står for.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-04-19:
Jeg skal bare endnu en gang konstatere, at for Socialdemokratiet er ligestillingsaspektet også vigtigt.
Det er det tilsyneladende ikke for Venstre, så jeg vil nøjes med at konkludere, at Venstre jo stemte imod både de 14 dage ekstra til fædrene og børnepasningsorloven.
Og så er det altså lidt dobbeltmoralsk, at vi nu skal tage hele diskussionen en gang til, fordi formanden har fundet på noget nyt.
Jens Rohde (V), 2001-04-19:
Jamen jeg synes jo, den socialdemokratiske ordfører står og modsiger sig selv.
Nu har vi haft fornøjelsen at diskutere det her mange gange tidligere i valgkampe.
Jeg synes, det er tankevækkende, at man det ene øjeblik kan stå her på Folketingets talerstol og tale om, at det er vigtigt med velfungerende forældre, der selv træffer deres valg om, hvordan de ønsker at prioritere deres tid i forhold til deres børn, og det næste øjeblik ønsker Socialdemokratiet at fortælle, hvem der skal tage hvad hvornår.
Synes fru Pernille Blach Hansen, at det hænger rigtigt sammen?
Pernille Blach Hansen (S), 2001-04-19:
Jeg skal som sagt bare konstatere, at hr. Jens Vibjerg jo tilhører et parti, der stemte imod 14 dages ekstra orlov til fædrene, et parti, som nu pludselig har det modsatte standpunkt.
Jeg ved godt, at hr. Jens Vibjerg først blev ordfører nu, men jeg vil alligevel godt tillade mig at revidere det, jeg sagde før.
Det drejer sig jo ikke om, at Venstre har et standpunkt, til Venstre får et nyt.
Det drejer sig om, at Venstre har et standpunkt, til formanden tager et nyt.
Jeg synes da, at det er rimeligt, at man som samfund sætter nogle rammer op for forældrene og siger, at de kan udnytte dem, men vi synes også, det er vigtigt, at både far og mor tager orlov, så vi ikke får nogen ligestillingsmæssige problemer senere hen i forhold til pension, og hvad det ellers kan være.
Det er da tankevækkende i dag, synes jeg, at det kun er 20 pct. af mændene, der udnytter deres orlov.
Så man kan da godt sætte spørgsmålstegn ved, om det er barselorloven, vi reelt skal forlænge, eller om det er andre ting, vi skal kigge på.
Jens Vibjerg (V), 2001-04-19:
Jeg får jo slet ingen svar på mine spørgsmål af fru Pernille Blach Hansen, og så må jeg jo konkludere, at Socialdemokraterne nok skal bestemme, hvad der er godt for den enkelte familie.
Tager far ikke orlov, så skal mor heller ikke have det, og det er jo et klart signal at sende til kvinderne.
Der er ikke mange sprækker i den socialdemokratiske beton.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-04-19:
Hr. Ole M. Nielsen efterlyste mere tid.
For det første mener jeg faktisk også, som jeg har været inde på, at vi har givet børnefamilierne mere tid.
For det andet er det vel også et spørgsmål om et valg fra den enkelte families side.
Man skal jo også selv prioritere og tage noget tid sammen med sine børn.
Det tror jeg ikke vi kan blive uenige om.
Jeg føler lidt, vi lever i to forskellige tider.
Det er i hvert fald ikke min verdensopfattelse af, hvad der er den rette måde at være på i en familie, at det nødvendigvis altid er mor, der er bedst.
Jeg skal ikke kunne sige, om det har noget med generationsforskelle eller holdningsforskelle at gøre, men jeg er i hvert fald overhovedet ikke spor enig.
Jeg mener faktisk, at det kan forældrene sagtens selv finde ud af.
Det er også mit svar til hr. Klaus Kjær.
Jeg mener, at det, et barn har brug for, er velfungerende forældre, velfungerende forældre, der selv vælger, hvilken tilværelse de vil have, som hverken skal påduttes det ene eller det andet, og det mener jeg faktisk også selv, at danske børnefamilier kan finde ud af at prioritere, som det er i dag med de muligheder, der er både for barselorlov og forældreorlov.
Og så kan jeg jo bare sige, at de muligheder vil Dansk Folkeparti så tage fra dem.
Specielt lavindkomstfamilier bliver virkelig ramt, når de skal til at betale den fulde pris for at få passet deres børn, hvor de i dag kun betaler maks. 35 pct.
Det er virkelig noget, der vil tvinge en masse forældre hjem, fordi de ikke har råd til at få deres børn passet, og så har Dansk Folkeparti jo sådan set truffet valget for dem, og det tror jeg ikke gør børnenes liv nemmere.
Klaus Kjær (DF), 2001-04-19:
Vi ser på det her spørgsmål alene ud fra hensynet til barnet.
Vil fru Pernille Blach Hansen, og nu spørger jeg for tredje gang, ikke medgive, at set alene ud fra hensynet til barnet må det alt andet lige være sådan, at det må være bedre for barnet at få den fulde periode sammen med den ene af forældrene, det kan være faren, det kan være moren, det kan være begge forældre, end hvis en af forældrene ikke har mulighed for at udnytte barselorloven, så barnet skal have reduceret det tidsmæssige samvær med forældrene, fordi en af forældrene ikke har mulighed for at få orloven?
Det må da alt andet lige være bedre for barnet, at det får mulighed for at være sammen med den ene eller den anden af forældrene i periodens fulde udstrækning.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-04-19:
Nej - det er til fru Pernille Blach Hansen - der er ikke nogen fjendtlighed fra min side over for personalet i vuggestuerne.
De gør et stort arbejde, men det er jo rimelig håbløst, og det kan aldrig blive lige så godt som far og mor derhjemme, og navnlig mor, når der er tale om børn på ½ år eller derunder, for der er mor bedre end far. Fru Pernille Blach Hansen har nok ret i, at der ikke er noget land i hele verden, der har så mange børneinstitutioner i forhold til indbyggertallet, som Danmark har.
Det er jo et kasernesamfund.
Vi placerer små børn, før de kan tale og gå, i en institution, 7-8-9 timer om dagen.
Det er da ikke noget at prale af, synes jeg i hvert fald.
Men kan fru Pernille Blach Hansen bekræfte over for mig, for det første at vi også har rekord i skattetryk - både i institutioner og pædagoger og skattetryk! - og for det andet at børn, der bliver passet i vuggestuer, er meget mere syge end børn, der bliver passet hjemme, for de smitter jo hinanden, og for det tredje at støjniveauet i institutionerne er skadeligt og højt og noget helt andet end derhjemme, hvor det selvfølgelig er lavt og menneskeligt?
Pernille Blach Hansen (S), 2001-04-19:
Det er altså lidt surrealistisk, man skal høre et parti snakke om barnets tarv, et parti, der har stemt imod samtlige forbedringer for børnene: børnepasningsorloven, indførelse af 14 dages orlov for fædre, og da vi i finanslovforhandlingerne i år diskuterede, om der skulle være mulighed for familier, der ikke havde så mange penge, for at få deres børn passet i skolefritidsordning, så ikke nok med, at Venstre ville stemme imod, nej, de blokerede for, at vi andre kunne få lov til at vedtage, at forældre med dårlige økonomiske vilkår også kunne få passet deres børn.
Og så skal vi nu gøre det her til en stor debat om ligestilling.
Det kan vi godt, for ligestilling er også vigtig for Socialdemokratiet, men vi er faktisk fokuseret på børnenes vilkår, og det ærgrer os bare lidt, at Venstre har fået øjnene op for det så sent.
Til hr. Frank Dahlgaard: Jeg må erkende, at jeg ikke har gransket barselordningerne i samtlige europæiske lande
, men så vidt jeg ved, har England faktisk en kortere barselorlov end Danmark.
Det er da i hvert fald nord for Alperne.
Vi ligger stort set i top med hensyn til at tilbyde folk en pasning af deres børn, hvis de ønsker det, samtidig med at der i øjeblikket fødes langt, langt flere børn af danske kvinder, end hvis man f.eks. sammenligner med, hvor mange børn en typisk sydeuropæisk kvinde får.
Så så ringe er
vores vilkår for børnefamilierne vel heller ikke i dag.
Og nej, det er ikke beskæftigelsen i daginstitutionerne, der er vigtig, men det, der er anstødeligt i hr. Frank Dahlgaards forslag, er, at man kan læse, at det nærmest er skadeligt for børn at være i daginstitution, og det er vi faktisk ikke enige i.
Hr. Klaus Kjær spørger, om ligestillingen ikke kan være ligegyldig, når nu børnene kommer i første række.
Det mener vi faktisk ikke at den er.
Vi mener da, at det er væsentligt, at der også i det her aspekt er ligestillingsmæssige problematikker, vi er nødt til at tage alvorligt, når man kan se, at det senere hen skaber problemer på arbejdsmarkedet, jo længere tid en person er uden for arbejdsmarkedet.
Og så skal vi vel heller ikke holde den generelle arbejdsmarkedspolitiske diskussion ude af det her, for vi ved
jo godt, at hvis man indfører en generel etårig barselorlov for alle frivilligt så at sige, for både mænd og kvinder, som hr. Frank Dahlgaard foreslår, så vil det jo primært være kvinder, der tager den, også inden for den offentlige sektor, og det vil da få konsekvenser for andre befolkningsgrupper, f.eks. på sygehusene.
Hvis det er det, man vil, så kan man jo lige så godt sige det ligeud, for det bliver også en konsekvens, og derfor er det jo en bredere diskussion, som handler om andet end bare barselorlov alene.
Vi bør jo se på børnefamiliernes vilkår mere bredt, se på, hvad der rent faktisk er gjort, hvad der kan gøres, og så bør man vel også se på, at det jo ikke er nok, at man, som Dansk Folkeparti gør, ønsker kvinderne hjem til kødgryderne og så lade forældrene betale
den fulde daginstitutionsplads selv.
Det er en tredobling af det, man betaler i dag pr. barn, og det skal man så bare have med.
Jens Vibjerg (V), 2001-04-19:
Nu ved jeg godt, at det bedste forsvar kan være et angreb,
men jeg synes nu, at den socialdemokratiske ordfører skal vente med at angribe Venstre, til vi har givet udtryk for, hvad vi mener om tingene.
Jeg var kun oppe for at stille et stilfærdigt spørgsmål om, hvorvidt det skulle gå ud over mødrene, hvis faren ikke havde mulighed for eller ikke ønskede og tage barselorlov.
Ønsker man at piske folk til orlov?
Hvis ikke, I gør, som vi siger, så får I slet ingen orlov?
Er det det, der er den socialdemokratiske model?
Klaus Kjær (DF), 2001-04-19:
Jeg bemærkede, at fru Pernille Blach Hansen i sit tidligere svar sagde, at det jo var hensynet til børnene, det drejede sig om.
Fru Pernille Blach Hansen nævnte endda selv, at der var nogle ligestillingsmæssige problemer omkring mødrenes og fædrenes barselorlov.
Hvordan hænger det sammen med hensynet til barnet?
Hvorfor ønsker Socialdemokratiet en ordning, hvor man øremærker visse tidsrum til moren, visse tidsrum til faren og
måske også visse tidsrum til begge forældre i samme drag
Hvilken glæde har barnet af en sådan ordning, hvis eksempelvis faren ikke har mulighed for at udnytte sit tidsrum af barselorloven?
til skade for barnet.
Det er jo hensynet til barnet, det kommer an på, ikke?
Alt andet lige
må et barn da være mere interesseret i at være sammen med en af sine forældre eller eventuelt begge forældrene i så lang til som muligt og ikke i, at perioden bliver reduceret, fordi en af forældrene ikke har mulighed for at tage barselorlov.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-04-19:
Jeg vil gentage mit spørgsmål fra før til fru Pernille Blach Hansen: Findes der noget europæisk land nord for Alperne, der har så kort en barselorlov, som vi har i Danmark?
Jeg tror det ikke, men jeg ved det ikke.
Men det kan være, fru Pernille Blach Hansen kan fortælle om det. Er vi ikke et af verdens rigeste lande?
Skulle vi ikke have råd?
Så har jeg et andet spørgsmål: Er det virkelige motiv for Socialdemokratiet til at afvise det her forslag, at man ønsker at bevare beskæftigelsen i vuggestuerne, og at man ser institutionsløsningen som det rigtige og den private familieløsning som noget forkert?
Er det det, der ligger til grund?
Pernille Blach Hansen (S), 2001-04-19:
Jeg synes, det er utroligt, at jeg skal høre en Venstreordfører stå her som den store forsvarer af barselorlov, når samtlige forbedringer, der er sket for børnefamilierne gennem de sidste 7 år, er sket mod Venstres stemmer.
Sidste eksempel er jo, da vi udvidede fædreorloven med 14 dage.
Og så skal vi nu høre en Venstreordfører, som fordi formanden pludselig kommer med en ny idé, skal stå her og bakke op om, at der skal mere orlov til det hele.
Men det kan vi jo vende tilbage til under Venstres ordførertale.
Jeg synes da, det er relevant at påpege, når nu flere partier her siger, vi har brug for meget mere barsel, at der er en ligestillingsmæssig problematik her, idet det i dag stort set er mødrene, der tager hele barslen plus forældreorloven.
Det giver efterfølgende problemer i forhold
til arbejdsmarkedet
Den problematik tager man til en vis del højde for i SF's forslag, men da slet ikke i hr. Frank Dahlgaards forslag.
Jeg synes, der er ligestillingsmæssige problemer, man må se på.
Jeg tror faktisk, at børnefamilier gerne vil have pladser til at få passet deres børn.
Jeg tror faktisk, at der har været behov for de børneinstitutionspladser, vi har skabt.
Jeg tror faktisk, at familierne i dag ønsker både at have børn og arbejde, og så skal der altså også daginstitutionspladser til.
Så det mener jeg egentlig er en væsentlig pointe.
Jo - det er til hr. Villy Søvndal - både ministeren og statsministeren og jeg er selvfølgelig enige i, at der også skal velfærdsforbedringer til i gode tider.
Jeg vil også meget gerne forsvare ministerens synspunkt, men vi skal bare være enige om, at jeg ikke sagde noget om penge i min ordførertale, det synes jeg ikke, men jeg kan godt tage det ind nu, hvis de herrer i salen ønsker det. Jeg mener også, vi har lavet velfærdsforbedringer i de gode tider.
14 dages ekstra fædreorlov er en af tingene, forældreorlov er en anden, og derudover er der en mere fleksibel forældreorlov, som flere partier her for øvrigt også var imod.
Derfor synes jeg faktisk også, det virker lidt, i hvert fald fra Venstres side, som om hykleriet i øjeblikket ingen ende vil tage.
Man har åbenbart et standpunkt, til man finder et nyt, og Venstre ved man ikke hvor man har.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-04-19:
Nu har vi jo en lidt lang arbejdstid.
Det plejer at være sådan, at den socialdemokratiske ordfører faktisk forsvarer det, ministeren går hen og siger, og de er medlemmer af det samme parti, har jeg forstået, så jeg mener, at den socialdemokratiske ordfører hænger på udsagnet om, at vi ikke har tid.
Det, der er spørgsmålet, er: Hvornår får vi råd?
Og så siger fru Pernille Blach Hansen, at vi har skaffet 155.00 nye pladser.
Det er jo sparepladser i det forslag, vi støtter.
Det er sparepladser.
Er det ikke gået op for Socialdemokratiet?
Og så til det der med, at mændene ikke udnytter orloven.
Går Socialdemokratiet ind for at indføre ammepligt for mænd?
Jeg vil da ikke afvise, at det kunne lade sig gøre.
Med genmodificering osv. skulle det nok kunne lade sig gøre.
Det ville selvfølgelig være stærkt fremmende.
At få mændene til at føde børnene ligger nok lidt længere ude, tror jeg.
Men ammepligt kunne man måske godt lave.
Er det det, der skal til, for at vi kan forlænge barselorloven, så mænd trækker på samme hammel?
Villy Søvndal (SF), 2001-04-19:
Det er jo svært at komme med en kort bemærkning efter et parti, der brænder så voldsomt for at få udvidet barselorloven, men jeg tror alligevel, at jeg vil forsøge.
Jeg tror, at det er vigtigt at give fru Pernille Blach Hansen ret i det, hun sagde før, at det faktisk ikke var fru Pernille Blach Hansen, der nævnede økonomien, det var ministeren.
Jeg kommer i tanker om et citat, som jeg tror, at i hvert fald både fru Pernille Blach Hansen og arbejdsministeren og andre tilstedeværende socialdemokrater kan huske.
Jeg tror, det var statsministeren, der sagde, at det er et problem, hvis man tilrettelægger samfundsudviklingen sådan, at i gode tider er der ikke tid til velfærdsforbedringer, og i dårlige tider er der ikke råd.
Så vil jeg bare spørge: Var det ikke lige præcis den argumentation, arbejdsministeren betjente sig af, og betyder det, at fru Pernille Blach Hansen i højere grad er i overensstemmelse med statsministerens synspunkt, at det netop er i økonomisk gode tider, at man skal sørge for de velfærdsforbedringer, man ellers ikke får gennemført?
Jens Vibjerg (V), 2001-04-19:
Og der vil jeg da godt spørge: Er det en rimelig argumentation over for de mødre, der gerne vil have mere tid sammen med børnene?
Hvis faderen ikke har mulighed for eller ikke ønsker at tage barselorlov, ja, så skal moderen altså heller ikke have mulighed for det.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-04-19:
Den socialdemokratiske ordfører tror, at familier vil have både job og børn.
Det tror jeg også.
Men der er masser af undersøgelser, der viser, at familier vil have mere tid sammen, og der er masser af undersøgelser, der viser, at familier, børn og voksne, lider og går i stykker, fordi de ikke kan få tingene til at hænge sammen, fordi de ikke kan få livet til at fungere.
Og så spørger fru Pernille Blach Hansen, om det er skadeligt for børn at være i institution.
Det tror jeg ikke, men jeg ved, at det er skadeligt for familier at have for lidt tid sammen.
Det er helt sikkert.
Og så synes jeg i øvrigt, at Socialdemokratiet skal give Venstre en chance.