runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
Jeg vil gerne starte med at sige, at når hr. Thulesen Dahl tager mit første svar som udtryk for, at jeg er enig i Dansk Folkepartis holdninger til EU, så er det en klar overfortolkning af det, jeg sagde.
Jeg er enig med hr. Thulesen Dahl i, at EU naturligvis skal forvalte sine midler fornuftigt og forsvarligt og forstandigt, og at svindel i EU naturligvis skal slås ned dér, hvor det eksisterer.
Det er vi fuldstændig enige i.
Det, som er vigtigt, er, at dansk politik og Venstres holdning til EU's budgetter og pengeforbruget i EU ikke har ændret sig. Spørgsmålet er, om vi skal deltage i et brevskriveri med krav om at få sænket loftet for EU's udgifter til et bestemt niveau.
Og der mener vi, at der i den kedelige situation, hvor der har været et beklageligt sammenbrud, altså er behov for, at vi nu bygger broer for at få samarbejdet til at fungere igen i stedet for at grave grøfter.
Det er ganske rigtigt, at vi kommer til at betale mere
til det europæiske samarbejde i de kommende år.
Og det er nødvendigt, hvis vi skal have et EU, der virker, og et EU, der peger fremad i samarbejdet med de nye lande, der kommer ind.
Vi synes i Venstre, at det er meget fair, at vi så også er med til at betale til de lande, der klart er fattigere end vi er.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-12-18:
Tak for svaret.
Det gjorde mig jo sådan set ikke mindre forvirret.
For det, som hr. Kristian Jensen jo her siger, er, at vi er enige med Dansk Folkeparti i, at udgifterne godt må være mindre, for der er jo en masse svindel i EU-systemet - sådan tolker jeg svaret - men at vi bare ikke skal gøre det lige nu, hvor chancen er der.
Sagen er jo altså, at det lige præcis er på grund af den glædelige begivenhed, der skete sidste weekend - og så kan hr. Kristian Jensen synes, det ikke var en glædelig begivenhed, men det synes vi jo at det var - hvor forhandlingerne om en ny forfatning brød sammen.
Vi taler ikke om, at vi skal have indført en nationaldag eller lignende, men det var jo dog noget af en begivenhed.
Men sagen er jo, at det nu er i kølvandet af det, at chancen så er der for at få sat udgifterne ned, for at få sat større fokus på den svindel, der foregår med EU-midlerne, i stedet for det, vi kan se, nemlig at det danske bidrag til EU i de kommende år jo vil stige ganske betragteligt.
Vi taler jo om milliardbeløb, vi netto kommer til at aflevere mere til EU-kasserne over de kommende år på grund af udvidelsen, men jo også på grund af den uhensigtsmæssige brug af midler, der finder sted i EU-systemet.
Derfor skulle vi da benytte chancen nu, hvor den er der.
Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
Venstres holdning i forhold til EU's budget nu er ganske, som den har været tidligere.
Det ligger helt klart.
Vi mener, at EU ligesom Danmark skal have en fornuftig og ansvarlig og stram økonomisk politik, sådan at man ikke bruger flere penge end nødvendigt. Spørgsmålet er, hvorvidt vi skulle have været gået med i et fælles brev om at kræve niveauet sænket til et vist bestemt niveau.
Der mener jeg, det er ganske fornuftigt, at vi på et tidspunkt, hvor det europæiske samarbejde er i en krisesituation, lige prøver at klappe hesten lidt og i stedet for at begynde at grave grøfterne dybere så koncentrerer os om at bygge bro mellem de forskelligheder, der er.
Og der er det sådan, at når vi får EU udvidet med de nye lande fra 1. maj, vil der være en række nye lande, som har behov for, at vi solidarisk hjælper dem med at få forbedret deres systemer, sådan at vi slipper for at have store økonomiske og sociale problemer i medlemslandene.
Men vores holdning til, at pengene skal bruges mindst lige så fornuftigt, som vi gør herhjemme i Danmark, er uændret.
Det har været sådan en nærmest uvirkelig oplevelse her i formiddag at høre Socialdemokratiet stå på talerstolen og benægte fakta, benægte, at der er overskud på statens budgetter, samtidig med at vi nu to gange inden for de sidste 14 dage har opjusteret overskuddet på statens budgetter.
Vi har nu opjusteret senest her i løbet af morgenen med 6 mia. kr. yderligere til et overskud på over 24 mia. kr. på den offentlige saldo som helhed.
Hr. Wammen benægter også, at den offentlige gæld skulle falde.
Samtidig med at hr. Nicolai Wammen har stået her og benægtet, at den offentlige gæld falder, udsender Danmarks Statistik et nyhedsbrev, der siger, at den offentlige gæld nu er blevet reduceret med yderligere 12 mia. kr. inden for det sidste kvartal. Vil hr. Nicolai Wammen ikke komme herop og bekræfte, at de tal, der står i Økonomisk Redegørelse og Budgetoversigten, viser, at regeringen afleverer en stadig faldende gældsbyrde til de kommende generationer, at der er overskud på statens budgetter, at vi nedbringer statens gæld, og at vi i de første 3 år under denne her regering nedbringer statens gæld mere end i de sidste 3 år under SR-regeringen, når man renser for de engangsindtægter og prokuratorkneb, som hr. Mogens Lykketoft brugte?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-12-18:
Jeg kan høre af hr. Kristian Thulesen Dahls tale, at det ligger ham meget på sinde, at folk kommer i arbejde, og det synes jeg er et positivt udgangspunkt.
Hr. Kristian Thulesen Dahl siger også, at der kommer 10.000 flere i arbejde som konsekvens af finanslovforslaget.
Lad os nu sige, at alle de fugle på taget, der ligger i finansloven, faktisk bliver en realitet; lad os bare tage det som udgangspunkt.
Så er der stadig 30.000 mennesker, som ikke har fået arbejde, og der er kommet 40.000 ekstra arbejdsløse, efter at denne regering er kommet til.
Jeg vil gerne spørge hr. Kristian Thulesen Dahl, når det nu ligger ham så meget på sinde, at folk ikke skal være arbejdsløse, om han vil være med til at sørge for, at de resterende 30.000 mennesker kan komme i arbejde.
Det vil jo give overskud i de offentlige kasser, for hvis vi tager det, vi betaler i dagpenge, det vi betaler for at administrere de arbejdsløse og det, vi betaler for aktivering, og lægger de penge sammen, er det faktisk flere penge, end det ville koste at ansætte de mennesker i den offentlige sektor.
Der ville blive overskud, så jeg vil spørge hr. Kristian Thulesen Dahl: Vil Dansk Folkeparti være med til at sørge for, at de sidste 30.000 kommer i arbejde?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-12-18:
Med hensyn til sagen om dagpengene er det jo fuldstændig soleklart, at der er masser af ting i finansloven, som ikke kunne blive til noget, hvis vi sagde nej til dem.
Så kunne vi stå her i dag, uden at der var et finanslovforlig mellem nogle partier, så kunne vi godt stemme finansloven ned, og så kunne vi alle sammen synes, det var sjovt og bare tage på juleferie.
Vi kunne da godt have forhandlet på den måde, men sådan forhandler Dansk Folkeparti altså ikke, og det tror jeg heller ikke Socialdemokratiet ville gøre, hvis de var bare en anelse tæt på magten her i landet.
Men sagen er jo, at hr. Nicolai Wammen har sat sig fuldstændig udenfor i hele finanslovforløbet. Han har ikke fået indflydelse på noget som helst, og så kommer hele ærgrelsen frem under debatten i dag.
Man kan jo vælge at se en sag fra to sider: Er glasset
halvt tomt eller halvt fuldt?
Hvis vi havde kæmpet en besparelse i finansloven ned fra 800 mio. kr. til 170 mio. kr., dengang hr. Mogens Lykketoft var finansminister, tror jeg, hr. Nicolai Wammen ville have sagt, at det var egentlig godt gået.
Angående ældrechecken synes jeg egentlig, at det, hr. Nicolai Wammen siger, taler for sig selv, men jeg skal gerne komme tilbage til det, hvis det ønskes.
Nicolai Wammen (S), 2003-12-18:
Hvis man skærer al tågesnakken væk, er det er faktum, at regeringen ikke kunne have fået dagpengebesparelserne igennem, hvis Dansk Folkeparti ikke havde sagt ja.
Der står den.
Det er regeringen og Dansk Folkeparti, der har gennemført den, og at regeringen så fik kolde fødder, og Dansk Folkeparti sagde, at det er fint nok med os, ændrer ikke på, at Dansk Folkeparti var parat til at gøre det.
Så om pengene til de ældre: Vores forslag vil give langt flere ældre et beløb end det forslag, Dansk Folkeparti har lagt frem.
Når vi sagde ja sidste gang, var det, fordi vi gerne ville afprøve den model, der var lagt frem af Dansk Folkeparti.
Vi havde dengang et ændringsforslag, men det kunne ikke vedtages, og så prøvede vi.
Men den klare melding, der er kommet tilbage fra de ældre, er, at det var en narresut, Dansk Folkeparti og regeringen vedtog dengang.
Der må noget bedre på bordet, og dette bedre har Socialdemokratiet lagt frem.
Dahl, at det, vi lægger frem, er for godt, men før mente han slet ikke, at vi havde lagt noget frem.
Nu må hr. Kristian Thulesen Dahl bestemme sig.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-12-18:
Det er, som om jo længere Socialdemokratiet kommer fra regeringstaburetterne, jo længere væk bevæger man sig fra det, der økonomisk hænger sammen.
Sagen er jo, at sidste gang vi stemte om ældreydelsen, ved sidste års finanslov, stemte Socialdemokratiet for.
Nu kan man det hele.
Hvorfor stemte man for sidste år, hvis det, vi laver, er så frygteligt?
Når man så opdager, at man ikke får sit eget forslag igennem, hvad gør man så?
Støtter man så, at vi andre laver en lille forbedring for pensionisterne, eller er man så også imod, at vi gør det - eller hvad?
Så til dagpengene: Det er jo helt utroligt.
Man fornemmer i virkeligheden en socialdemokratisk ærgrelse over, at der ikke er besparelser på dagpengene.
Hvor er det dog træls.
Det er taget af bordet, det er der ikke.
Men det synes Dansk Folkeparti er supergodt. Vi kæmpede for, at besparelsen på 800 mio. kr., som var med i finanslovforslaget, skulle ned på nul.
Nicolai Wammen (S), 2003-12-18:
Når hr. Kristian Thulesen Dahl taler så meget om ældrechecken, som vi ikke stemte for, så glemmer hr. Kristian Thulesen Dahl jo at fortælle den fulde sandhed, som er, at vi havde fremsat et andet forslag, som langt flere ældre ville få glæde af, fordi vi ærlig talt ikke syntes, at den aftale, som hr. Kristian Thulesen Dahl, fru Pia Kjærsgaard og finansministeren indgik sidste gang, var noget, der kom alle de ældre til gode, der var blevet stillet det i udsigt.
Så er den vist sat på plads, Med hensyn til en anden problematik, nemlig dagpengene: Vil hr. Kristian Thulesen Dahl ikke bekræfte, at regeringen ikke kunne have fået sine dagpengebesparelser igennem, hvis ikke Dansk Folkeparti havde sagt ja til det?
Jeg ved godt, at man trak det efterfølgende, men hvis ikke Dansk Folkeparti havde sagt ja i første omgang, vil hr. Kristian Thulesen Dahl så ikke bekræfte, at så var det ikke blevet til noget?
Nicolai Wammen (S), 2003-12-18:
Jeg blev en anelse forvirret af hr. Lars Barfoeds indlæg.
Jeg tror, der blev sagt »underskud«, hvor det vel egentlig burde være overskud, det tager vi udgangspunkt i.
Tak for det med julehumøret, det har som sagt været glimrende hele dagen.
Det, som er vores anke over denne her regering, er, at den fører en politik, hvor den giver ufinansierede skattelettelser uden at ane, om der er råd til det, at den accepterer en stor arbejdsløshed, der stiger og stiger, uden at gøre noget af betydning ved det, at den får kritik af både økonomer og vismænd, men bare slår ud med armene og siger, nå, ja, men de tager nok fejl, de er nok nogle sortseere, nogle gnavpotter, og hvad det ellers er.
Der er nogle reelle problemer i dansk økonomi, og så nytter det ikke noget, at man har en regering, der bare vender det blinde øje til og håber på, at det bedste kommer
til at ske
Hvis Det Konservative Folkeparti er med på det, så kan vi lave gode ting sammen, kan jeg sige til hr. Lars Barfoed.
Lars Barfoed (KF), 2003-12-18:
Jeg er da glad for, at julehumøret hos hr. Nicolai Wammen stiger under debatten.
Det er godt, men hr. Nicolai Wammen glemmer helt at forholde sig til det, jeg spurgte om, nemlig: Hvordan kan man sige, at pengene fosser ud af statskassen, når de rent faktisk fosser den modsatte vej og overskuddet bliver større og større stort set for hver dag, der går, og i øvrigt er langt større, end hvad den socialdemokratiske regering i nogle af de mange år, den var ved magten, kunne præstere - selv under en højkonjunktur?
Hvordan kan man sige, at pengene fosser ud af statskassen i den situation?
Det vil jeg gerne have et svar på.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-12-18:
Når vi diskuterer budgettet for 2004, så diskuterer vi jo også den del af budgettet, der omhandler Danmarks EU-bidrag på godt 15 mia. kr., som det er budgetteret til for næste år.
Det er i den anledning, jeg har et spørgsmål til hr. Kristian Jensen.
Jeg har indtil nu haft den opfattelse, at vi i Dansk Folkeparti var enige med regeringen i og havde den fælles opfattelse af, at EU-budgettet godt kunne slankes, at revisionsrettens årlige rapporter om svindel i EU-systemet burde betyde, at man sænkede udgifterne afholdt af EU, og dermed jo også kunne sænke det danske bidrag til EU-systemet.
Grunden til, at jeg tager det op her og spørger, er, at jeg er blevet lidt forvirret på det seneste med hensyn til, om vi egentlig har den fælles forståelse, eller om det er således, at regeringen er gået fra det synspunkt. Jeg spørger selvfølgelig efter det glædelige sammenbrud i weekenden, hvor der er kommet en situation, hvor der faktisk er seks lande, der nu arbejder for at få EU-bidraget sat ned for de pågældende lande og dermed jo også for Danmark, hvis det lykkes at få det igennem.
Lars Barfoed (KF), 2003-12-18:
Jeg sagde jo tidligere i debatten, at jeg gerne ville bidrage til at gøre hr. Nicolai Wammens julehumør lidt bedre.
Så vil jeg gerne informere hr. Nicolai Wammen om, at der jo dårligt går en dag i øjeblikket, før vi må konstatere, at statens overskud stiger. Det gælder både 2003 og 2004.
Lad os bare tage 2004.
Forleden kom Økonomisk Redegørelse.
Det er altså overskud.
De seneste tal tyder på, at det endda nok går endnu bedre.
Forelagt disse for hr. Nicolai Wammen nye oplysninger vil jeg spørge, om de ikke hjælper på hr. Nicolai Wammens julehumør, om vi ikke kan være enige om, at forholdet er det modsatte: Pengene fosser ind i statskassen.
Nicolai Wammen (S), 2003-12-18:
Jeg tror ikke, det giver anledning til nogen som helst uro, for der er sådan set svaret meget klart.
De tanker, hr. Kristian Thulesen Dahl beskæftiger sig med, nemlig at man skulle skære på efterløn eller på folkepension,
er ikke noget, der kommer fra os, det er ikke noget, vi vil gennemføre.
Om folkepensionen må man jo sige, at i september 2000 blev det mellem Socialdemokraterne, Venstre, De Konservative og De Radikale meget udtrykkeligt aftalt, at alle partier vil stå vagt om den nuværende folkepension.
Det står vi ved!
Jeg håber sandelig også, at Dansk Folkeparti vil bakke op om det synspunkt, og at regeringen vil gøre det.
Det mener vi er det vigtige budskab.
Hr. Kristian Thulesen Dahl har nu fået svar på det samme spørgsmål tre gange.
Jeg håber, hr. Kristian Thulesen Dahl denne her gang vil lytte, sådan at vi ikke behøver at bruge mere tid på ting, der er afklaret, og sådan at vi kan komme i gang med de ting, som virkelig optager folk derude, nemlig: Hvordan bekæmper vi arbejdsløsheden?
Hvorfor har vi et hul i kassen?
Hvorfor bliver regningerne sendt videre til de kommende generationer?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-12-18:
Jo, men hvis det er så stilfærdig en omgang, og man bare sådan tænker nogle tænker - det skal alle da have lov til fuldstændig frit og fordrageligt, og at ingen selvfølgelig skal smides ud, synes jeg da lyder aldeles glimrende - hvorfor skal det så være så hemmeligt?
Altså hvorfor skal det så ligge dybt nede i en skuffe, hvis det er så fuldstændig stilfærdigt, at alle kan være helt trygge?
Altså sporene skræmmer.
Vi kender en efterlønssag, vi kender en pinsepakke.
I begge situationer, hvor Socialdemokratiet sad ved magten, fik befolkningen ikke noget at vide om det, og pludselig kom en politik, der virkelig ramte, op af skuffen og blev gennemført.
Nu står vi i en situation, hvor Socialdemokratiet er i opposition.
Vi fornemmer igen, at der ligger et oplæg i skuffen, der handler om noget med folkepension, der handler om noget med efterløn, og så spørger vi, om vi må se det oplæg, for det kan jo i givet fald ske igen, at det kan være noget, man trækker op af skuffen, hvis man får magten.
Så får vi at vide, nej, der tænkes bare nogle tanker og diskuteres, men det er ikke noget, vi må se.
Det giver da anledning til uro.
Nicolai Wammen (S), 2003-12-18:
Jeg kan forstå, at hr. Kristian Thulesen Dahl på trods af de mange store problemer, der er i det her land, hellere vil diskutere socialdemokratiske arbejdsgrupper.
Der må jeg bare sige endnu en gang til hr. Kristian Thulesen Dahl, som jeg har gjort det et par gange i løbet af dagen, stille og roligt: Der ligger ikke noget skuffepapir, der er ikke bestilt noget papir, som skulle lave indgreb i hverken folkepension eller efterløn overhovedet.
Derfor er hr. Kristian Thulesen Dahl en mand, der prøver at finde et lille halmstrå, hvor han kan rette en kritik mod oppositionen.
Det er hr. Kristian Thulesen Dahls valg, om han vil bruge hele eftermiddagen på det.
Jeg vil egentlig hellere beskæftige mig med de problemer, der er i det danske samfund. Jeg siger ikke, at der er nogle ligegyldige personer i den socialdemokratiske folketingsgruppe, tværtimod har vi masser af engagerede mennesker, som er glade for at debattere, og i modsætning til hr. Kristian Thulesen Dahls parti kan vi faktisk også tænke forskellige tanker; det bliver man ikke engang smidt ud for hos os.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-12-18:
Jamen jeg vil gerne tage tråden lidt op fra i formiddags, for jeg synes egentlig ikke, at hr. Nicolai Wammen rigtig fik svaret, og det, han så fik svaret, var måske i en sådan grad ubehageligt for nogle af hans egne partikolleger, at det godt kunne være, at hr. Nicolai Wammen havde brug for en mulighed for at korrigere sig selv.
Det kan da godt være, men det er i hvert fald ikke socialdemokratisk politik, de tænker, og det er da interessant.
Det er da interessant for os at vide, hvad det så er, de tænker, og i hvor stor udstrækning det har opbakning i den socialdemokratiske gruppe, altså om det, der putter sig nede i skuffen, nu kan blive til aktuel politik, der bliver gennemført, hvis der kommer et regeringsskifte, hvad vi ikke håber.
Grunden til, at jeg bliver nødt til at spørge om det igen, er jo, at hr. Henrik Sass Larsen, som er en af dem, der har været på banen med de her ting, var en, partiformanden selv havde udnævnt til at sidde i den arbejdsgruppe, der netop skulle komme med oplæg til reformer på velfærdsområdet. Der er jo også andre medlemmer, der har været med i den arbejdsgruppe, så det, der er sket, er jo ikke en helt tilfældighed, og derfor synes jeg også, hr. Nicolai Wammen bliver nødt til at svare meget mere konkret på det, end det er sket indtil nu.
Nicolai Wammen (S), 2003-12-18:
Det er jo forunderligt at opleve Venstres ordfører her.
Det, som vi har rettet kritik mod regeringen af, er såmænd i al stilfærdighed, at den ikke får afdraget gælden i det tempo, den havde sagt, at den ville.
Det er det, der er problemet.
Da den socialdemokratiske regering overtog statsfinanserne efter den sidste borgerlige regering, overtog vi et stort underskud.
Da vi gav stafetten videre til den nuværende borgerlige regering, havde man et stort overskud.
Det er det centrale i denne her diskussion.
Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
Hr. Nicolai Wammen svarer igen ikke på mine spørgsmål.
Det står at læse på side 6 i Budgetoversigten, som hr. Nicolai Wammen har fået udleveret, og jeg går ud fra, at hr. Nicolai Wammen også har læst side 6 i Budgetoversigten.
Jeg vil gerne bede hr. Nicolai Wammen om at bekræfte, at der renset for engangsindtægter er større overskud de første 3 år under VK end i de sidste 3 år under SR, og jeg vil gerne bede hr. Nicolai Wammen om at bekræfte, at statens overskud er blevet opjusteret to gange inden for de sidste 14 dage, sådan at overskuddet nu vurderes til på statens saldo at være på 18 mia. kr. og på hele den offentlige saldo at være på over 24 mia. kr. Vil hr. Nicolai Wammen dog ikke bare komme herop og bekræfte fakta?
Nicolai Wammen (S), 2003-12-18:
Jeg kan høre, at den lidt ophidsede tone fortsætter.
Nu vil jeg sige til hr. Kristian Jensen, at det jo ikke var en socialdemokrat, men en tidligere Venstrestatsminister, der sagde, at hvis det er fakta, så ville han benægte fakta.
Vi benægter ikke fakta.
Derimod har vi henledt regeringens opmærksomhed på, at arbejdsløsheden er steget, at vismændene har advaret om, at man har hul i kassen, og vi har sagt, at gældsafdragelsen går langsommere end det, der er lagt op til i 2010-planen.
Derfor har regeringen et problem.
Hr. Kristian Jensen kan godt vælge alle mulige tabeller, men han kan ikke komme uden om de afgørende ting, som det her drejer sig om, og det er det, der er forskellen i vores synspunkter.
Regeringen har ikke styr på arbejdsløsheden, den har et hul i kassen, det siger vismændene, og gældsafdragelsen går langsommere, end der er brug for, hvis vi skal kunne fremtidssikre vores velfærdssamfund.
Til hr. Lars Barfoed vil jeg sige, at mit julehumør nu ikke bliver ødelagt af denne her debat.
Denne her gang er jeg en gnavpot, siger hr. Lars Barfoed.
Det, der bekymrer os, er, at vismænd og andre siger: Der er klare problemer med denne her regerings økonomiske politik.
Den hænger ikke sammen.
Der er et hul på 28 mia. kr., som vil komme til at forfølge både statsministeren, finansministeren og hr. Lars Barfoed.
Kommer der ekstra indtægter ind, jamen så glæder det naturligvis Socialdemokratiet.
Det er da klart.
Men det ændrer bare ikke på, at vi har en regering, som fra en lang række sider, og ikke bare fra Socialdemokratiets side, men fra andre mennesker, som forhåbentlig er i godt julehumør, ligesom jeg er, kritiseres klart.
Regeringens økonomiske politik har nogle alvorlige brist, og en af de afgørende grunde til, at den har det, er jo, at arbejdsløsheden bliver ved med at stige, selv om hr. Lars Barfoed og andre måned efter måned, år efter år har sagt, at nu skal det nok snart komme til at gå bedre.
Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
Det første, jeg noterede mig, var, at hr. Morten Helveg Petersen ikke svarede på, hvorvidt Det Radikale Venstre ville deponere sin handlefrihed i Velfærdskommissionen og blot omfavne alt, der kommer derfra.
Det er jo interessant, og det er nok en diskussion, vi skal forfølge senere i løbet af dagen.
Men det er ganske sikkert, at der ikke er akutte problemer i dansk økonomi.
Vi har et flot overskud på statens budgetter, vi har en flot nedbringelse af statens gæld, vi har udsigt til at have en meget pæn vækst i BNP næste år, og vi har udsigt til, at der sker et fald i ledigheden på 15.000 personer i løbet af 2004.
Derfor er det, at vi har tid til at tænke os om og prøve at tænke velfærdsproblemerne i en helhed.
Så vil jeg bare sige omkring skattestoppet: I Venstre har vi ingen planer om at ændre på skattestoppet.
Alternativet til skattestop er skattehop, og de 9 år, hvor Det Radikale Venstre var i regering med Socialdemokratiet, viser ganske tydeligt, at man år efter år efter år fandt på nye skatter, nye afgifter eller hævede de eksisterende.
Det, regeringen har gjort, siden den trådte til, er at lægge en grænse for statens muligheder for at hente flere penge op af borgernes lommer.
Og vi går videre end det.
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-12-18:
Det er meget interessante udtalelser, det her.
Der er ingen akutte problemer - der er ingen akutte problemer i dansk økonomi.
Er det indfaldsvinklen til finansloven?
Er det indfaldsvinklen til nødvendige prioriteringer i dansk økonomi?
Vores kritik af regeringen går jo netop på, at regeringen ikke forholder sig til de strukturelle problemer.
Så siger hr. Kristian Jensen: Jamen der er jo ingen akutte problemer.
Det er jo netop den forskel i tidsperspektivet, der er det afgørende her.
Man plejer ude i erhvervslivet at bruge begrebet rettidig omhu.
Det går netop ud på, at man forsøger at indrette samfundet på en måde, så det fremtidssikres.
Det fejes af bordet af hr. Kristian Jensen med: Jamen der er jo ingen akutte problemer.
Nej, det er jo netop det, der er problemet, at regeringen ikke tør byde på de konkrete udfordringer, men deponerer sin handlekraft hos en Velfærdskommission, der skal barsle på et eller andet tidspunkt.
Det er kun et spørgsmål om tid, inden Velfærdskommissionen kommer og siger: Skattestoppet skal skrottes, skattestoppet er ikke svaret på fremtidens udfordringer.