runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-29:
Jeg synes efterhånden, at hr. Jens Peter Vernersens nedværdigelse af Dansk Folkepartis folketingsmedlem i forhold til oplysningsniveau må være en slem bet for hr. Vernersens eget renommé.
I forhold til ligheden er det korrekt: Alle lande er lige underordnet EU.
Er det en nyskabelse?
Er det nyt for hr. Vernersen?
Så vil jeg anbefale, at hr. Vernersen læser hele forfatningen, for så tror jeg, at der vil være mange nyskabelser for hr. Vernersen.
Sagen er jo den, at der er underordnelse af de nationale reguleringer.
Jeg mener, at det står i artikel 8. Hr. Vernersen
kan jo slå den op og tjekke, om det ikke er korrekt, at EU-retten har forrang.
Det vil altså sige, at hr. Vernersen, hvis han f.eks. læser artikel 220 i Nicetraktaten, vil kunne konstatere, at der står, at EF-Domstolen har en forpligtelse til at sikre lov og ret i Unionen, og det har man altså ved EF-Domstolen – bl.a. igennem det, der hedder implied powers og policy making, hvis hr. Vernersen vil beskæftige sig med EU-retten og de præjudicielle afgørelser fra EFDomstolen – lagt ud til, at man på en lang række områder altså har haft mulighed for at udvide EU's magtkompetence.
Den magtkompetence bliver udvidet.
Hr. Vernersen kunne gøre sig den ulejlighed at læse artikel 117, som bl.a. omhandler beskæftigelsesfor hold, arbejdsmarkedsforhold og sociale forhold.
Det er det, der er sagen, hr. Vernersen.
Per Stig Møller (KF), 2005-04-29:
Jeg synes, at hr. Morten Messerschmidt, med den taleflom han kom med, også har fået vildledt befolkningen.
Det kan jo ske, når man skal nævne så mange ting.
Jeg vil bare gerne præcisere, at forfatningstraktaten ikke betyder, at den danske beskæftigelsespolitik, arbejdsmarkedspolitik og socialpolitik kan reguleres igennem EU.
Det er udtrykkeligt fastholdt i forfatningstraktaten, at de ting ikke kan ændres af EU, og at den nationale ordning fastholdes.
Med hensyn til EF-Domstolen har Højesteret i Maastrichtdommen også slået fast, at Højesteret afgør dommene i Danmark.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-29:
Men er det ikke rigtigt, at charteret, altså del II, som indeholder over 50 artikler, og som udfærdiger det, man kalder de fundamentale rettigheder, bl.a. omtaler social sikring, betalt ferie, børns rettigheder og en lang række andre af de forhold, som altså fremover vil blive underlagt en regulering fra EU-Domstolen, hvor det i dag er underlagt en regulering fra Højesteret, ligesom charteret omtaler ytringsfrihed, forsamlingsfrihed og de demokratiske valgbestemmelser?
Er det ikke korrekt, at den retspraksis i de præjudicielle afgørelser, som EU-Domstolen kommer frem til, vil være overordnede i forhold til det, Højesteret vil komme frem til og er kommet frem til?
Per Stig Møller (KF), 2005-04-29:
Det er ikke korrekt.
Charteret føjer ikke noget til, som borgerne ikke i forvejen har som rettigheder.
Det samler og præciserer de rettigheder, som borgerne har, og det vil sige, at den danske domstol vil dømme, hvis man krænker ytringsfriheden.
Sådan er det jo.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-29:
Domstolen kan i dag kun regulere EF-retten ikke EU-retten – der er dog en undtagelse i artikel 35, men det kan vi komme ind på senere – men når søjlerne nedbrydes og man tilføjer charteret om fundamentale rettigheder som en del af forfatningen, vil det blive genstand for EU-Domstolens regulering.
Det vil betyde, at de afgørelser, som Højesteret har fremsat i forhold til ytringsfrihed, forsamlingsfrihed og alle de andre frihedsrettigheder, som grundloven indeholder, vil blive subsidiære, altså underordnede i forhold til det, som EU-Domstolen kommer frem til.
Er det ikke rigtigt?
Per Stig Møller (KF), 2005-04-29:
Jeg ved ikke, hvorfor jeg kommer til at tænke på Erasmus Montanus, når jeg hører den talestrøm.
Det er denne enorme argumentationsflom, som ender med noget, som ikke hænger sammen.
Charteret føjer ingen rettigheder til, som man ikke havde i forvejen.
Det betyder, at domstolene i forvejen skulle have sikret borgerne de rettigheder, som står i charteret.
Der er intet nyt føjet til.
Martin Henriksen (DF), 2005-04-29:
Nu er der åbenbart opstået en stor uenighed her, men kunne det så ikke være interessant at sende EU-forfatningen ud til danskerne, så de selv kan læse sig frem til, hvem der har ret: udenrigsministeren eller hr. Morten Messerschmidt?
Skal vi ikke gøre det?
Per Stig Møller (KF), 2005-04-29:
Den juleleg gider jeg altså ikke.
Vi har forklaret, hvorfor vi ikke synes det, men vi kan da godt lege hele aftenen, hvis Dansk Folkeparti synes det.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-29:
Man kan høre, at der allerede spreder sig en opbakning til, at folk får adgang til den direkte forfatning og ikke kun til de propagandamaterialer, som diverse partier måtte dele ud.
Det er gavnligt.
vil jeg sige, at det er nogle rigtig smukke begreber.
Nu fik jeg kun noteret nogle af dem ned, men demokrati, menneskerettigheder, mindretalsbeskyttelse og pluralisme synes vi i Dansk Folkeparti er positive ting.
Netop derfor insisterer vi på, at det skal være danskerne i Folketinget, og de danske højesteretsdommere, der regulerer disse forhold.
Fru Lone Dybkjær lægger jo op til, at det skal være 1 dansk dommer ud af 25 dommere ved EU-Domstolen, der skal regulere, hvordan pluralisme skal forstås i Danmark.
Det synes vi faktisk ikke er i overensstemmelse med de danske vælgeres interesser.
Vi synes, at love i Danmark skal gives af Folketinget.
Det skal ikke være EU, der regulerer, hvordan pluralisme skal forstås, og det skal ikke være EU, der bestemmer, hvad demokrati i dansk optik skal være.
Det gør danskerne; det er grundfæstet i vores grundlov; det holder vi fast i.
Lone Dybkjær (RV), 2005-04-29:
Nu har hr. Morten Messerschmidt jo givet en række fortolkninger af traktaten – og det var hr. Morten Messerschmidts udlægning af traktaten – så jeg vil gerne høre hr. Morten Messerschmidts mening om følgende, som jeg læser op fra traktaten: Unionen bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal.
Dette er medlemsstaternes fælles værdigrundlag i et samfund præget af pluralisme, ikke forskelsbehandling, tolerance, retfærdighed, solidaritet og ligestilling mellem mænd og kvinder.
Mener hr. Morten Messerschmidt, at det er et godt værdigrundlag eller et dårligt værdigrundlag?
Det er et direkte citat, så der er ikke tale om min fortolkning.
Det var derfor, jeg lånte den.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-04-29:
Jeg kan forstå, at hr. Morten Messerschmidt ikke har lyst til at svare på mit spørgsmål – det plejer altid at være udtryk for, at man ikke har noget godt svar – så nu prøver jeg lige en gang til: Er det ikke sådan, at Dansk Folkeparti i øvrigt går ind for frit valg?
Hvorfor går Dansk Folkeparti så ikke ind for frit valg på det her område?
Er det, fordi Dansk Folkeparti ikke har tillid til, at danskerne selv kan administrere det frie valg?
Er det så enkelt, at de skal have det her fodret ind igennem brevsprækken i et eller andet håb om, at der så nok er flere, der stemmer nej?
Vi synes simpelt hen ikke, det er den bedst mulige folkeoplysning at sende den ud til samtlige husstande, men vi synes, det er godt, at det bliver let at få fat i den.
Og hvis jeg ikke husker helt forkert, så er vi faktisk heller ikke gået ind for, at traktaterne skulle udsendes, altså dem, hvor vi har anbefalet et nej.
Så det er ikke noget skift.
Martin Henriksen (DF), 2005-04-29:
Da vi havde EU-forfatningen til første behandling her i Folketinget, rejste jeg den her sag over for SF's tidligere formand, hr. Holger K. Nielsen, og han understregede også, at han gik ind for folkeoplysning, og han var ikke afvisende over for Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Men så er der kommet en ny formand hos SF i mellemtiden, og han snakker meget om, at han går ind for fornyelse, så jeg kan forstå, at fornyelsen på det her område er, at man skifter holdning fra, at man sådan godt kunne se fornuften i det, til, at man bare er fuldstændig afvisende.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-04-29:
Nu var jeg altså selv til stede i salen under førstebehandlingen af lovforslaget, og jeg kan bare sige, at den udlægning af, hvad hr. Holger K. Nielsen har sagt, simpelt hen er forkert.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-29:
Nu sagde fru Anne Grete Holmsgaard i sin ordførertale, at SF gerne vil have, at flest mulige borgere føler, at vi fra Folketingets side laver en så god oplysning som overhovedet muligt, og det er jo et sigte, som vi i Dansk Folkeparti fuldstændig deler, særlig taget i betragtning af at man tit efter de andre folkeafstemninger, der har været holdt, jo har fået en kritik om, at mange ikke har følt sig nok informeret og ikke har følt sig nok dækket ind.
Netop ud fra den betragtning, og når man, som fru Anne Grete Holmsgaard rigtigt fremfører, ikke tidligere har forsøgt sig med en husstandsomdeling ved EU-afstemninger – man har godt nok gjort det ved en tidligere grundlovændring – ville det så ikke være alle tiders chance for at efterleve det krav, der tidligere har været fra befolkningen om en bedre oplysning?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-04-29:
Mig bekendt er der ikke noget krav fra befolkningen om, at bedre oplysning er lig med, at man får forfatningstraktaten ind ad brevsprækken, og vi tror simpelt ikke på, at det er den bedste måde at tilrettelægge ordentlig oplysning på på det her område.
Så enkelt kan det i virkeligheden siges.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-29:
Nu er der jo desværre ikke nogen af os, som har sådan et fuldstændigt indblik i, hvordan vælgerflertallet tænker, men vi har vel en vis forpligtelse til at tænke i nye baner, når vi står over for de her ret banebrydende folkeafstemninger om EU.
Vi står altså over for en forfatning, som på helt afgørende områder vil lægge magt fra Højesteret til EF-Domstolen, fra Folketinget og regeringen til EU's magtinstitutioner, og så er det vel helt fornuftigt, at man begynder at tænke i nye baner.
Her har Dansk Folkeparti altså fremsat dette, synes vi, ret fornuftige forslag om, at man ikke skal stille krav til, at folk skal lade sig inspirere af en eller anden tale, som fru Anne Grete Holmsgaard holder, og derefter finde de artikler, som fru Anne Grete Holmsgaard har talt om, men at folk rent faktisk på forhånd skal udstyres med den forfatning, som fru Anne Grete Holmsgaard formodentlig i mange taler vil referere til, og dermed er i stand til at se, hvilke lyksaligheder fru Anne Grete Holmsgaard har udbredt sig om.
Det må da også være i fru Anne Grete Holmsgaards interesse.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-04-29:
Det er da altid godt at tænke i nye baner, og derfor vil jeg også opfordre Dansk Folkeparti til at gå meget seriøst ind i arbejdet med at få lavet en fælles avis fra både de partier, der anbefaler et ja, og de partier, der anbefaler et nej, og de bevægelser, der anbefaler et nej.
Jeg har det altså sådan med befolkningen, at jeg faktisk betragter den som værende i stand til at finde ud af, hvad den gerne vil have, og hvad den ikke vil have.
Jeg tror faktisk, den enkelte dansker godt kan det her, og det er egentlig lidt pudsigt, at det er Dansk Folkeparti, der kommer til at fremstå så formynderisk, at man absolut vil have det presset ind ad brevsprækken til alle danskere, hvad enten de ønsker det eller ej.
Jesper Kiel (EL), 2005-04-29:
Nu går vi i Enhedslisten normalt ikke ind for at masseproducere kedelige bøger med svært tilgængelig lyrik og så sende dem ud til samtlige husstande.
Men med den her bog, EU-forfatningen, vil vi gerne gøre en undtagelse.
Det vil vi gerne, fordi det ikke er de anmeldelser af bogen, som fru Anne Grete Holmsgaard, fru Lone Dybkjær og andre jasigere vil komme med, vi skal stemme om.
Det er jo den her og ikke kun én af artiklerne, men alle artiklerne, vi skal stemme om.
Man kan udlægge det på mange forskellige måder, men for os er der væsentlige grunde.
Vi synes, at det står klart og tydeligt her i teksten.
Man kan sige: Det er jo ikke rigtigt, hr. Jesper Kiel og Enhedslisten.
For det andet mener vi, at der heri ligger kimen til en militær supermagt.
Det er jo ikke Enhedslistens kop te, og det kan ikke overraske nogen.
Så jeg forstår ikke, hvorfor den ikke skal omdeles til alle.
Specielt forstår jeg ikke, hvad det er, man er nervøs for.
Som jeg sagde før: Hvis japartierne, altså tilhængerne af den her EU-forfatning, får deres vilje, bliver det her jo den gældende lovgivning, hvor der står, hvilke rettigheder vi har som borgere, hvilke rettigheder vi har som land.
Det ville da være fint at have den stående hjemme på reolerne i de danske hjem, hvis det går, som man ønsker, nemlig at der bliver overgivet endnu mere magt til EU, og at EU fremover kan tiltage sig mere magt.
Når vi i den kommende måned skal diskutere, skal vi tage stilling til indholdet af den her bog: ja eller nej.
Vi skal ikke bare tage stilling til de anmeldelser, der vil komme fra forskellige sider.
Vi støtter forslaget.
Det skal være let tilgængeligt for alle.
Vi mener, at vi står over for et valg af så afgørende karakter – det tror jeg alle i salen er enige om – at resultatet, når vi når frem til det i september måned, bør være truffet på det bedst mulige oplysningsgrundlag.
Det kan vi hver især bidrage til fra partiernes side og fra folkebevægelsers side, men det er den her, vi skal tage stilling til.
Det er derfor, at den skal sendes ud.
Jesper Kiel (EL), 2005-04-29:
Jeg vil naturligvis støtte det her forslag, for vi har selv tidligere fremsat det samme forslag om husstandsomdeling, og vi ser allerede i dag et godt eksempel her i Folketingssalen på, hvorfor det er nødvendigt.
Fru Lone Dybkjær har allerede været oppe at låne mit eksemplar, som jeg har lånt af hr. Rune Lund, så der skal nogle flere i omløb.
Men det var nu ikke det, jeg ville spørge om.
Jeg ville spørge, om Dansk Folkeparti også vil være med til at støtte, at forfatningen skal være tilgængelig for dem, som ikke har dansk som modersmål, men som er danske statsborgere.
Den kunne f.eks. blive optrykt på tyrkisk, og også andre sprog kunne komme på tale.
Den findes jo allerede på nogle af de andre EU-sprog.
Jeg vil ikke opfordre til en husstandsomdeling på samtlige sprog, men i hvert fald til, at den blev gjort tilgængelig på andre sprog; jeg kunne godt stille mig til tåls med, at den i hvert fald kunne fås på biblioteket.
Kan Dansk Folkeparti støtte det?
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-29:
Nu er det sådan, at man for at have stemmeret i Danmark skal have dansk indfødsret, og får man dansk indfødsret, har vi i Dansk Folkeparti den klare forventning, at man er i stand til at tale og forstå dansk.
Derfor vil det være en inderlig overflødighed at følge Enhedslistens forslag i den henseende.
Jesper Kiel (EL), 2005-04-29:
Jeg tror, at vi lever i forskellige virkeligheder.
Jeg tror såmænd nok, at de, som får dansk indfødsret, kan tale dansk, men der er jo ingen tvivl om, at der er forskel på at have dansk som sit oprindelige modersmål og på at have et andet sprog som modersmål.
Selv om den her tekst måske er nemmere at forstå end de tidligere EU-tekster, der har været sendt i omløb, er det nok alligevel en svært tilgængelig tekst at skulle læse på et sprog, som ikke er ens modersmål.
Men jeg kan forstå det sådan, at Dansk Folkeparti ikke vil gøre det muligt for alle danske statsborgere i det her land at læse den i den form, som er nemmest for dem.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-29:
Jeg synes, at det er et helt fundamentalt demokratisk problem, som hr. Jesper Kiel peger på.
Hvis det er sådan, at man har valgret i Danmark, men ikke er i stand til at sætte sig ind
i helt fundamentale – i øvrigt noget, der er bred enighed om er ret let læst – tekster til en folkeafstemning, så burde de mennesker aldrig nogen sinde være blevet danskere.
Det eneste, vi kræver af folk, nej, vi kræver sådan set en del, men det fundamentale, vi kræver af folk med henblik på at blive danske statsborgere, er, at de føler sig som danskere.
Hvis man ikke engang har gidet gøre sig den ulejlighed at lære det danske sprog, skal man heller ikke have den bekvemmelighed at bestemme over Danmark og slet ikke have stemmeret.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-04-29:
Det kan man godt nok ikke læse i den; det var sådan set en udmærket opgave i Find 5 eller 10 fejl.
Det, der egentlig undrer mig, er, at Dansk Folkeparti normalt har et frihedsbegreb, der går ud på, at folk skal have lov til selv at vælge.
Hvorfor skal folk så ikke have lov til selv at vælge her?
Hvorfor skal befolkningen lige på det her område ikke have lov til selv at vælge, om de vil have forfatningstraktaten ind ad brevsprækken eller ind i huset; om de vil have noget andet materiale; eller om de vil finde ud af, hvad de mener om forfatningstraktaten på en helt tredje måde?
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-29:
Jeg vil se meget frem til den e-mail fra fru Anne Grete Holmsgaard, der forhåbentlig tikker ind om føje dage og redegør for de juridiske ukorrektheder, jeg har fremført i forhold til forfatningen.
Den har jeg befriet mig for ved at installere et lille klistermærke på min postkasse, hvor der står »Nej tak til reklamer«.
Jeg er sikker på, at det samme kunne arrangeres i forhold til en husstandsomdeling af forfatningen.
Jeg kunne så stille modspørgsmålet: Hvis dette kunne lade sig gøre, kunne man så håbe, at SF ville blive grebet af fordums oplysningstrang og støtte Dansk Folkepartis forslag?
I Dansk Folkeparti nærer vi faktisk en utrolig stor tillid til det danske folk, så stor tillid, at vi rent faktisk også tiltror dem indflydelse på at regulere Danmark.
Det ved jeg godt at fru Anne Grete Holmsgaard ikke gør, fordi det hellere skal være franskmænd, tyskere, spaniere osv., som skal beslutte forhold for Danmark; ikke det danske Folketing.
Tilsvarende nærer vi også en forvisning om, at danskerne stemmer nej den 27. september 2005.
Det har bare ikke noget at gøre med det, vi står over for nu.
Det her handler om, at der er nogle, som kun ønsker denne forfatning distribueret til den absolut mindste hoben mennesker, nemlig kun til dem, der selv anmoder om det.
I Dansk Folkeparti og, som jeg forstår, i Enhedslisten ønsker vi derimod et fravalgsprincip: nemlig at man, hvis man ikke ønsker den, via et nej tak-skilt på sin brevsprække – ligesom man gør i forhold til Bilkaaviser og Lars Larsens Jysk Sengetøjs-aviser osv. – kan sige nej tak.
Det er da frit, og det er godt.
Jens Kirk (V), 2005-04-29:
Nu har vi i Venstre altid den opfattelse, at man skal lære af de fejl, man gør undervejs, og det tror jeg også at man vil gøre i den sag her.
Nu skal jeg ikke komme med påstande om, hvad hr. Martin Henriksen ved og ikke ved, men somme tider kunne man måske godt få det indtryk, at nogle i Dansk Folkeparti ikke altid er helt klar over, hvad der står i forfatningen.
Til spørgeren kan jeg sige, at vi går ind for fri adgang til tingene her, og det er der.
Vi ønsker ikke tvangspåvirkning af tingene.
Helle Sjelle (KF), 2005-04-29:
Jeg vil gerne slå fast, at eftersom det her beslutningsforslag er en uændret genfremsættelse fra efteråret 2004, har vi i Det Konservative Folkeparti ikke ændret vores holdning til det her spørgsmål.
Vi kan således heller ikke denne her gang støtte forslaget om en tilbagetrækning af EU's krav til WTO-medlemslande under GATS-forhandlingerne om liberalisering af vandforsyningssektoren.
Og jeg vil endnu en gang gerne lige gennemgå vores argumenter for den beslutning.
Først og fremmest er det let at få øje på en række fordele, der efter vores opfattelse er forbundet med EU's krav om liberalisering af vandforsyningssektoren.
Det drejer sig om både humanitære og økonomiske fordele.
Ser man på det humanitære område, vil en liberalisering af vandforsyningssektoren alt andet lige medføre store forbedringer efter vores opfattelse i leveforholdene i verdens fattigste lande.
En åbning for privat finansiering af vandforsyningen, kan man forestille sig vil medføre, at det i større omfang vil være muligt at sikre rent drikkevand til alle i verdens fattigste lande.
Hvis man gennemfører en liberalisering af vandforsyningssektoren, vil det betyde mærkbare bedringer i levevilkårene for mennesker i den tredje verden, og alene af den grund bør man arbejde for det.
De humanitære fordele ved en markedsåbning er efter vores opfattelse således til at få øje på.
Samtidig er der selvfølgelig også økonomiske fordele forbundet med en liberalisering af vandforsyningssektoren.
Hvis der åbnes for helt nye markeder, vil det betyde mere samhandel, større konkurrence mellem de forskellige virksomheder og øget vækst til følge.
Det afgørende i den sammenhæng er naturligvis, at alle lande har samme adgang til de nye markeder.
Det vil også betyde økonomiske fordele for danske virksomheder, som forhåbentlig vil kunne gøre sig gældende på de potentielle markeder.
Derudover er det jo, som flere også allerede har været inde på, op til det enkelte land, om de ønsker at liberalisere vandforsyningen eller ej.
Der er ikke nogen, der tvinger landene til at liberalisere, det vil sige, at EU's krav om lige markedsadgang ikke på nogen måde krænker de enkelte landes selvbestemmelse.
Der er blot tale om en mulighed for – en mulighed for – at private firmaer kan varetage vandforsyningen.
Det vil, som tidligere nævnt, betyde bedre leveforhold for befolkningen i det pågældende land, og det vil være et skridt på vejen mod 2015-målsætningen.
Samlet set mener vi, at GATS-aftalen medfører en række fordele, og at aftalen er en vigtig del i bestræbelserne på at fremme international samhandel og udveksling af ressourcer og i arbejdet for at forbedre levestandarden i verdens fattigste lande.
For os at se kan man ikke ignorere de mange fordele af både økonomisk og humanitær art, som aftalen medfører, og vi støtter derfor ikke forslaget.