runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Kjer Hansen (V), 2005-05-03:
Det er en misforståelse, hvis fru Lissa Mathiasen har sagt, at jeg mente, at forslagsstillerne havde pungen fremme til lejerens fordel.
Det var så absolut til lejerens ulempe.
Det, jeg sagde i min indledning, var, at Socialdemokraterne havde haft pungen fremme, vel at mærke lejernes pung, men i den forstand, at det jo er lejerne, der kommer til at hænge på de administrative omkostninger, der er forbundet med de mange krav, der stilles i de tre beslutningsforslag.
Jeg er enig i, at konkurrence er godt, og jeg mener, at der på mange måder er mulighed for at have konkurrence på området i dag.
Jeg mener, at Socialdemokraterne mangler at tage stilling til, om de vil have tvunget udbud på en lang række områder, hvor der ikke er det i dag, eller de synes, at underhåndsbud er o.k.
Der er nogle uklarheder i beslutningsforslagene.
Men det, jeg synes er vigtigt at understrege, er, at alle de formalistiske krav, der bliver stillet her, vil betyde administrative byrder for udlejeren, som udlejeren ikke kan andet end at lægge over på huslejen.
Det, der er mit synspunkt, er, at det indhold, der er i nogle af de her forslag, giver meget, meget lidt i forhold til, hvor kompliceret det bliver, hvor omfattende det bliver, og hvor dyrt det bliver.
Men jeg ved ikke, om Socialdemokraterne har regnet på, hvad der egentlig er forbundet af omkostninger med de her forslag.
Lissa Mathiasen (S), 2005-05-03:
Det var jo mange ord på kort tid, ministeren her fik sagt.
Men fra starten af undrede jeg mig lidt over de bemærkninger, som kom fra ministeren, der gik på, at Socialdemokraterne med forslaget her har haft pungen fremme til lejernes fordel, hvilket skulle belaste udlejerne vældig meget.
Jeg vil egentlig godt bede ministeren om at kommentere det en gang til og også uddybe det, for jeg har meget svært ved at se, hvad det er, der egentlig kommer til at belaste en udlejer, fordi der kommer priskonkurrence.
Per Clausen (EL), 2005-05-03:
Ja, jeg synes faktisk, at det er en meget fornuftig prioritering at sikre, at der er fri og gratis adgang til museer, ligesom der er fri og gratis adgang til at låne bøger på bibliotekerne osv.
Det synes jeg faktisk er meget fornuftigt og et meget fornuftigt perspektiv at have.
Det er klart, at der er vi jo uenige med Venstre.
Det indgår i nogle meget benhårde prioriteringer.
Her har jeg og vi i Enhedslisten været enige med kulturministeren i, at det var godt at give et løft og muligheden for at have en fri og gratis adgang til museerne, og det er det, det ligger bag det her forslag.
Afstemning
Ellen Trane Nørby (V), 2005-05-03:
Jeg er da glad for at høre, at Enhedslisten er så autoritetstro, at de har taget regeringens definition af statsanerkendte museer op og lagt den til grund for deres fine målsætninger om fri og lige adgang.
Det synes jeg måske ikke helt harmonerer med Enhedslistens egen pointering af, at det her skal være noget, der når alle borgere i det danske land, nuvel.
Hvis vi så kigger på, hvad det her forslag koster, kan vi lige lave den der lille hovedregning: Der er de her 10 millioner besøgende på de statsanerkendte museer, og vi kan sige, at nogle af billetterne koster over 70 kr., nogle af dem koster kun 20 kr., så vi siger 50 kr. i gennemsnit, det er ca. 0,5 mia. kr.
Hvis hr. Per Clausen nu skal være helt ærlig, mener han så, at den bedste måde at bruge 0,5 mia. kr. på Kulturministeriets kulturbudget er at give dem til, at forbrugerne får gratis adgang, eller kunne man måske bruge dem til at skabe nogle mere sprudlende, spændende kulturaktiviteter i Danmark?
Per Clausen (EL), 2005-05-03:
Jeg vil ikke afvise, at man i den her sammenhæng kan finde en anden definition på museer, end at de er statsanerkendte.
Jeg ville have været glad, hvis Venstre, da man diskuterede museumsloven for nogle år siden og fik lavet nogle definitioner af, hvad der var statsanerkendte museer, havde vist denne store entusiasme for at forsvare de små museer, som ikke er statsanerkendte.
Jeg kan forsikre fru Ellen Trane Nørby om, at det ikke var noget, som gik stille af; der var mange små museer, som var rasende over, at de blev stillet dårligere end nogle andre, fordi de ikke var statsanerkendte.
Vi har altså i modsætning til kulturministeren, som vistnok havde 16 museer, og i modsætning til regeringen, der har 2 museer, valgt et større antal, men ikke alle, der kalder sig for museer i Danmark, for vi bliver nødt til at have en eller anden definition af det.
Ellen Trane Nørby (V), 2005-05-03:
Jeg synes også, det er dejligt, at Enhedslisten har fremsat et forslag, så vi får lejlighed til at diskutere kulturpolitik her i Folketingssalen.
Det er jo altid befriende.
Jeg vil meget gerne spørge Enhedslistens ordfører om, hvad der skal ske med alle de museer, som ikke er statsanerkendte.
Der er jo 160-170 museer, som ikke er statsanerkendte, som ikke er omfattet af Enhedslistens forslag.
Hvorfor skal borgerne i Lemvig ikke have adgang til Museet for Religiøs Kunst?
Hvorfor skal folk ude i provinsen, der bor et sted, hvor der ikke er et statsanerkendt museum, ikke have lige og fri adgang til kunsten, når det nu er det, som Enhedslistens ordfører står og taler så varmt for oppe på talerstolen?
Holger K. Nielsen (SF), 2005-05-03:
Jeg bemærker, at Venstres ordfører bliver ved med at nedgøre kulturministerens forslag fra valgkampen.
Det har jeg bemærket, for de argumenter, der bliver fremført her, er jo argumenter rettet lige mod kulturministeren/hr. Brian Mikkelsen.
Han må jo føle sig ramt i hjertekulen af alle de her argumenter fra Venstres ordfører.
Man kan næsten ikke tro, at regeringen kan hænge sammen, efter at man har oplevet det her bombardement fra Venstres ordfører på den konservative kulturminister/hr. Brian Mikkelsen.
Til det om landskampe: Nej, det ligger ikke i vores kulturpolitik, at der skal være gratis adgang til landskampe.
Kulturpolitik har, siden man startede med den, været et forsøg på, at det ikke bare er markedskræfterne, der skal bestemme, hvordan vi skal have adgang til vores kulturarv.
Det går jeg egentlig også ud fra at Venstre mener et eller andet sted.
Rasmus Prehn (S), 2005-05-03:
Ministeren giver udtryk for, at de socialdemokratiske forslag er tomme kalorier.
Mit spørgsmål er: Med hvilken dokumentation begrunder ministeren sin påstand om, at det her bliver dyrere for lejerne?
Er der ikke også tomme kalorier i den, og er der ikke tomme udsagn i den?
Så vil jeg spørge ind til den øgede indflydelse, der bliver lagt op til at lejerne skal have.
Kunne man ikke forestille sig, at det også kunne bidrage til en øget ansvarliggørelse af lejerne, sådan at det også bliver en fordel for udlejerne?
Kunne det ikke også være en måde at se tingene på?
Ellen Trane Nørby (V), 2005-05-03:
Jeg er da glad for, at hr. Holger K. Nielsen siger, at der skal laves skattestigninger, for at vi kan bruge over en halv milliard til at putte ned i forbrugernes lommer, sådan at vi kan få gratis entré til museerne.
Er næste skridt i hr. Holger K. Nielsens og SF’s kulturpolitik, at det også skal være gratis at gå til nationalkamp i Danmark, og hvor skal pengene så findes henne?
Karen J. Klint (S), 2005-05-03:
Jeg er meget opmærksom på rækkefølgen, men jeg er også meget opmærksom på, at når et samfund er i udvikling, kan vi som politikere ikke altid overlade samfundsprocesserne til andre.
Vi må også som politikere tage et medansvar for, at der er en debat om de processer, der skal være.
skal der gå, før der er noget, og før der er nogle nye miljøer, der måske ved, at de har adgang til at bede om noget?
Jeg oplever det som en proces, og jeg havde såmænd ikke forventet at få et klart ja i dag, for vi er nok kun i begyndelsen af processen.
Men det er jo interessant, netop når ministeren også henviser til regeringens eget udspil, at regeringen vil opfordre trossamfundene til at drøfte spørgsmålet med de relevante universiteter.
Så har vi i Socialdemokratiet ment, at det var vigtigt at holde fast i, at når og hvis der kommer en uddannelse – selvfølgelig gerne når der kommer en uddannelse – skal den bygge på de danske traditioner på universiteterne med den kritiske tilgang og ikke en eller andet meget bogstavelig tilgang til stoffet.
Jeg vil spørge ministeren, om regeringen vil være med til at snakke om modeller, eller om man kun passivt vil afvente omverdenens reaktion.
Lissa Mathiasen (S), 2005-05-03:
Lejerne har ingen ret i dag.
Der kan godt være udlejere, der siger: Fint, kom du bare, jeg vil gerne se, hvad du kan komme med af tilbud.
Men lejerne har ikke retten til at komme med de tilbud i dag, og derfor vil det da være en fordel dem at få det.
Men hvis det fra Venstres side betragtes som værende så lille og bagatelagtigt et spørgsmål, burde det jo sådan set også være et lille og bagatelagtigt problem at blive enige om herinde at give lejerne den mulighed.
Jeg vil sige, at jeg i hvert fald synes, det er et ret stærkt kort, hvis man som lejer kommer efterfølgende til huslejenævnet og siger: Jeg har haft et tilbud på nøjagtig den samme opgave og nøjagtig de samme ting, der skulle udføres; jeg har et bud, det koster 30.000 kr.
Der har jeg meget svært ved at se, at der ikke også vil være noget, der ville falde ud til lejerens fordel i den sammenhæng.
Men hvis det er så bagatelagtigt, så håber jeg da også, at man fra Venstres side vil anerkende, at det er bagatelagtigt, som man siger, og så være med til at give lejerne den ret.
Lejerne føler ikke, det her er bagateller.
Det er, som om man ikke fra Venstres ordførers side er klar over, hvor store og alvorlige problemer, der er.
Tag nu bare de to sager, jeg havde med her, hvor lejer skulle betale henholdsvis 75.000 og 47.000 kr. ved fraflytning for at få istandsat deres lejlighed, det opleves ikke af lejerne som værende bagateller.
Afstemning
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-05-03:
Jeg vil egentlig gerne bare have bekræftet, for, ja, den socialdemokratiske ordfører må undskylde, men jeg føler lidt, der bliver snakket udenom: Hvad er det, der i dag hindrer en lejer i at bibringe udlejeren et alternativt tilbud på de arbejder, der måtte skulle udføres i forbindelse med en fraflytning?
Hvad er det, der afholder lejeren fra at gøre det?
Og omvendt: Hvad er det for en retssikkerhed, lejeren får ved, at det bliver skrevet ind i loven, som det her er foreslået, i forhold til, at udlejer så benytter sig af det tilbud, som lejeren måtte komme med?
Det, jeg egentlig bare prøver at sige, er, at jeg slet ikke kan forstå, hvor det er, lejeren får en forbedret retssikkerhed, og det vil jeg gerne høre Socialdemokraternes bud på.
Lissa Mathiasen (S), 2005-05-03:
Se, nu er der jo mange situationer, hvor der rent faktisk står, at udlejer selv bestemmer håndværker.
Det er det ene.
Og punkt 2: Hvis verden var så nem, hvis verden var så ordentlig, som fru Inge-Lene Ebdrup giver udtryk for, så var der ikke behov for ret meget lovgivning hverken på lejeområdet eller på andre områder.
Vi ved bare, at sådan er det ikke, for vi kan jo se, at vi har de her sager.
Nu nævnte jeg før, at det var toppen af isbjerget med de godt 100 sager om året, man har i Århus, og det er ikke, fordi Århus har specielt mange sager i forhold til andre steder, nej, det er, fordi der er tvist efter tvist, og så er der stadig væk de mange sager, der ikke bliver rejst, fordi lejerne simpelt hen ikke kan se, at det kan betale sig for dem, fordi de får store omkostninger i det øjeblik, de skal videre til domstolene og have afklaret det her spørgsmål.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-05-03:
I første omgang vil jeg sige, at jeg er glad for at få slået fast, at det, man mener her, er, at lejeren skal have mulighed for at komme med et alternativt bud, som udlejeren ikke har nogen pligt til at tage imod.
Dernæst blev det også slået fast, at man jo har alle mulige gode tanker om udlejerne, og at de selvfølgelig vil tage det billige bud, hvis det er det, lejeren kommer med.
Må jeg gerne spørge sådan ganske kort: Er det ikke muligt i dag for en lejer at bibringe udlejer et tilbud fra en anden håndværker end udlejers, og hvis det er tilfældet, at det er muligt i dag, ville den her udlejer så ikke tage imod det her tilbud, hvis det både var bedre og billigere, når han nu også ville gøre det i den anden situation, hvor han heller ikke er forpligtet?
Lissa Mathiasen (S), 2005-05-03:
For de lejere, der bor i den private udlejningsmasse – og vi respekterer fuldt ud, at vi har private udlejningsejendomme og dermed også private udlejere – synes vi, at det selvfølgelig ikke er uinteressant hele tiden at være opmærksom på: Hvor kan vi være med til at skabe nye retningslinjer, som kan gøre det lettere – og gerne lettere for begge parter, både udlejer og lejer?
Men der er da ingen tvivl om – det lægger vi heller ikke skjul på, det står klart i overskriften til de her forslag – at det er et ønske om at give lejerne nogle muligheder for at komme ind og være med på banen.
Jeg har meget, meget svært ved – men jeg synes, det er naturligt selvfølgelig, at vi under udvalgsarbejdet også får det afdækket – at genkende det, som bl.a. blev udtrykt fra ministerens side, at det her var meget omkostningstyngende for udlejerne og dermed ville blive det for lejerne også.
Jeg kan simpelt hen ikke genkende det.
Så skal jeg kun lige sige den korte bemærkning, at det ikke er normalt, at man i et beslutningsforslag har de økonomiske beregninger med.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-05-03:
Nu håber jeg så ikke, jeg afbryder fru Lissa Mathiasen.
Det første er lige en bemærkning til det der med, hvis der er sat et kryds ved § 7 i lejekontrakten.
Der er det jo altså sådan, at § 7 er under forudsætning af, at lejemålet trænger til at blive malet, og ordet trænger, som altså er et begreb i lejelovgivningen, er jo en ufravigelig regel.
Når jeg nu har taget ordet, så er det lidt inspireret af hr. Frank Aaens indlæg.
Pludselig står det mig måske klart, at der er mere lighed mellem Enhedslisten og Socialdemokratiet, end jeg umiddelbart troede, for er det fru Lissa Mathiasens opfattelse, at vi skal have udryddet den private udlejning og overgå til den almene?
Lissa Mathiasen (S), 2005-05-03:
Jeg vil da godt benytte lejligheden til at sige tak for det lille input, der kom fra Venstre, hvor det blev sagt, at det godt kan være, at det ikke er godt nok, at beboerrepræsentanterne i dag ikke informeres, og at det godt kan være, vi skal kigge på det.
Det glæder mig, og jeg vil meget gerne tage den handske op.
Der vil jeg kun sige lidt, som jeg også før argumenterede for: Jeg har meget svært ved at se logikken i, hvorfor vi skal give huslejenævnene flere opgaver, hvis det er opgaver, der kan løses af lejer og udlejer i fællesskab.
Så selvfølgelig en tak til både De Radikale, til SF og til Enhedslisten for positive bemærkninger.
I øvrigt mener jeg, det er rimeligt, at vi – også fordi jeg kunne forstå og kunne høre, at der var mange misforståelser undervejs – undervejs i udvalgsarbejdet bruger noget tid på at få afdækket det, for så har jeg faktisk også en fornemmelse af, at det vil betyde, at der måske er nogle ordførere, ikke mindst fra de borgerlige partier, som finder ud af, at det kunne godt være, at det her var en rimelig ting at få kigget lidt nærmere på.
Sådan er det, når man trækker vejret, det er farligt, men på den anden side kan man risikere ikke at overleve ved ikke at gøre det.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-05-03:
Først vil ...
Frank Aaen (EL), 2005-05-03:
Der står ikke det i forslaget, jeg sagde: at der skal være tvungen licitation af selv den mindste opgave, men jeg er tilhænger af, at lejere har ret til at sige, at de vil have et bud mere.
Men det er da klart, at hvis udlejer er i familie med den, der har givet det dyre tilbud, så kan det da godt være, at udlejer tager det dyre tilbud.
Men så er vi da vist også enige om, at så er vi inde i et eller andet, der skal reguleres – mon ikke?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-05-03:
Jeg er glad for den her indføring, for det lød jo nærmest, som om den hellige grav var vel forvaret, hvis vi udelukkende havde almene boliger.
Jeg vil gerne vende mig lidt imod det her med priskonkurrence, at det er meget vigtigt, som en del af de her forslag siger, at lejerne kan komme med et alternativt bud til udlejer.
Hvis jeg læser det, der står her, korrekt, så står der, at man må komme med endnu et underhåndsbud til udlejer, men et tilbud, som udlejer ikke har pligt til at tage imod, det vil sige, at udlejer egentlig bare kan se stort på det.
Hvis det ikke er det, man mener, men at man vil have en licitation, hvor man er tvunget til fra udlejers side at tage det billigste, så vil jeg bare gerne spørge: Mener man virkelig fra Enhedslistens side, at man vil underbygge et system, der er så bureaukratisk og dyrt – og dyrt vel at mærke forstået på den måde, at alle udgifter her kan væltes over på lejeren – at bare man skal have høvlet et gulv, så skal man have en bunden licitation med tre bydere og alt, hvad det indebærer af bureaukrati?
Er det virkelig i lejernes interesse?
Frank Aaen (EL), 2005-05-03:
Hverken andelsboliger eller almennyttige boliger er en garanti mod, at der sker noget, der ikke er rigtigt, eller en garanti mod, at der ikke kan opstå modsætningsforhold mellem alle de andre og den enkelte beboer, at der ikke kan opstå diskussion om, om f.eks. en synsrapport, der er lavet på en lejlighed, er rimelig osv. osv.
Der er ingen garantier.
Men det, vi er fri for, når vi har at gøre med andelsboliger og almennyttige boliger, er, at det profitmotiv, som udlejere har til privat vinding på andres bolig, er vi trods alt fri for, og det ville gøre det nemmere at regulere det her område, end når der er privat udlejningsbyggeri.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-05-03:
Tak for det, og tak til ordføreren for sådan en dybere indførelse i det her med priskonkurrence og markedsmekanismer.
Det, jeg nu sådan hæftede mig mest ved, var det her med den store, onde udlejer, som kun har profit for øje.
Det er jo et mantra for Enhedslisten altid at stå på talerstolen og tale om de onde mennesker, der gerne vil tjene penge.
Nej, siger man så, det er meget bedre, hvis man bare lader det hele være alment byggeri og ejerboliger og sådan noget, for så er der ikke nogen, der bliver taget ved næsen.
Jeg vil gerne spørge Enhedslistens ordfører: På det private område har vi huslejenævn til at tage sig af tvister mellem lejere og udlejere.
På det almene område har vi kommunale beboerklagenævn i alle kommuner.
Hvordan kan det være, at der i de kommunale beboerklagenævn, som jo tager sig af det almene, er masser af sager, som vedrører beboere i den almene sektor, som føler, at de har betalt for meget, når de fraflytter?
Beror det på misforståelser, eller er det, fordi det er en naturlig følge af, at når to parter indgår en aftale, så kan der være tvister, og at det altså ikke nødvendigvis kun behøver at henføre til, at der er en meget ond udlejer, som kun har profit for øje?
Holger K. Nielsen (SF), 2005-05-03:
Det er klart, at der kan være mange elementer i det her, som man er nødt til at se på, f.eks. de kritikpunkter, der har været fra ministeren og fra borgerlige ordførere om bureaukratisering og om økonomiske forhold, og i hvilket omfang det kan overføres på lejerne, og det synes jeg vi skal se på.
Men generelt, og det er sådan den overordnede betragtning fra vores side på det her, er der jo tale om nogle forslag, der styrker lejernes situation, styrker lejernes retsstilling og styrker deres indflydelse på deres bolig, og det er vi helt overordnet set positive over for.
Det er vigtigt, at vi får nogle forslag, at vi får en lovgivning, der styrker lejernes position i forhold til udlejerne, og derfor er vi helt overordnet set positive over for de her forslag.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-05-03:
Jo, men altså i den bedste af alle verdener ville det jo være alle uden undtagelse, der er omfattet
Men hele den diskussion, vi havde før folketingsvalget, handlede jo om en egentlig afgrænsning, at vi skulle være fuldstændig eksplicitte i forhold til, hvilke persongrupper der er omfattet af det her.
Derfor har vi så efter dialog med oppositionen valgt at sørge for, at det kommer ud i syv bekendtgørelser, som eksplicit nævner, hvilke persongrupper der er omfattet af det.
Det er altså efter en dialog med oppositionen, at vi har sørget for det her.
Oprindelig var det jo nævnt i hele lovforslaget, og der var der så flere grupper, der var involveret.
Det betyder så, at færre grupper bliver involveret nu, men det har vi altså gjort af afgrænsningsmæssige årsager.
Det har været for at imødekomme oppositionen, at vi har gjort det her.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-05-03:
Lad mig sige, at det faktisk blev fremhævet også af den konservative ordfører for lidt siden, at det her er en fremsættelse af hr. Brian Mikkelsens eller kulturministerens, eller hvem det nu var, forslag i valgkampen.
Det her er det, som hr. Brian Mikkelsen/kulturministeren, eller hvem det nu var, fremlagde i valgkampen.
Hvor pengene skal findes henne?
Jo, men vi har en økonomisk politik.
Vi har simpelt hen fremlagt en alternativ 2010-plan, hvor vi bl.a. ikke står for den skattestoppolitik og de skattenedsættelser, som regeringen står for, men har finansieret krone for krone, hvordan de offentlige udgifter skal prioriteres, og der er der rum til, at man kan bruge flere penge på kulturområdet, så det finder vi nok ud af.
Vores ordfører, hr. Ole Sohn, kan ikke være til stede, så jeg skal lige komme med et par bemærkninger.
Som det også er fremgået af de korte bemærkninger, er det her jo i medfør af et valgløfte fra regeringen, og det er jo selvfølgelig sådan lidt interessant, at den yderste venstrefløj nu begynder at fremføre regeringens valgløfter her i Folketinget.
Men så langt er vi kommet ud, at venstrefløjen er nødt til at sørge for, at de valgløfter, som kulturministeren eller politikeren hr. Brian Mikkelsen, eller hvem det nu var, fremførte i valgkampen, faktisk også kommer til behandling her i Folketinget.
Det er jo ikke uinteressant.
Vi synes faktisk, at der er fornuftige ting i det, og vi kan også støtte det, for det er jo rigtigt, som det blev sagt af kulturministeren eller politikeren, eller hvem det nu var, i valgkampen, at det er vigtigt, at vi alle sammen får adgang til kulturarven.
Men det er jo også rigtigt nok, at der også er nogle økonomiske betragtninger, der skal ind, og hvis det her får som konsekvens, at al udvikling på museumsområdet går i stå, fordi pengene skal bruges på det her, er man nødt til det overveje det.
Derfor hænger det også sammen med, at der er de tilstrækkelige kulturbevillinger til, at man på den ene side kan sikre den gratis adgang, men også sikre, at der er ressourcer til, at museerne har penge til nyindkøb, og at de har muligheder for at udvikle deres virksomhed.
Men som sagt er vi positive over for forslaget, og endnu en gang, det er virkelig, virkelig interessant, at det er venstrefløjen, der må sørge for, at regeringens valgløfter faktisk også bliver til noget, i hvert fald bliver diskuteret her i Folketingssalen.
Jeg må altså tilstå, at når man hører talen her fra Venstres ordfører, må man have to hoveder at hælde sig op ad.
Jeg husker tydeligt den første uge i valgkampen, hvordan det var et orgie i valgløfter og overbudspolitik.
Der er ingen tvivl om, at kulturministeren dér – jeg tror, det var om fredagen – sagde: Hvad skal jeg nu finde på af valgløfter?
Så skød han den her af sted om gratis adgang til museerne.
Så hører vi i dag Venstres ordfører skyde det forslag ned, gennemhulle det, og jeg ved ikke hvad.
Det er altså hykleri af allerallerværste skuffe, og jeg fatter ikke, at et regeringsparti vil være det bekendt.
Ellen Trane Nørby (V), 2005-05-03:
Statens Museum for Kunst er Danmarks nationale kunstmuseum.
De malerier, der for størstedelen hænger på Statens Museum for Kunst, stammer fra kongens gallerier.
Det er altså den danske konge, der tidligere har samlet dem.
Statens Museum for Kunst og Nationalmuseet består begge to af to unikke samlinger, der som sådan er folkets samlinger, hvorimod mange af de samlinger, vi i dag har på de over 300 museer, der er i Danmark, er opstået enten ved private initiativer, gennem foreningslignende institutioner, fonde eller private, der har doneret eller på andre måder givet til museerne.
Så siger vi også om forslagsstillernes forslag, at det er skævvridende.
Der er mere end 300 institutioner.
Det her forslag rummer de 139 statsanerkendte institutioner.