Aase D. Madsen (DF), 2000-11-17:
Det kan jeg godt fortælle hr. Poulsgaard - nej, undskyld, hr. Touborg.
I forbindelse med markedsrenten på obligationer bliver der regnet en mindsterente ud.
Jeg har den ikke lige på kornet, men det er helt normalt, og jeg skal få et svar til hr. Poulsgaard på et senere tidspunkt.
Jeg kan sige, at jeg har konsulteret en advokat om den sag, og jeg kan i øvrigt oplyse ministeren om, at jeg har fået en opringning fra en dame, som sagde, at hun havde ringet til ministeriet og fået den besked, at dér fandt man også, at renten var for høj.
Der er lidt finanslov til Enhedslisten og SF, og der er lidt til de forenede satspuljepartier, som jo dækker partierne fra SF og til og med Venstre.
Men jeg skal nu forsøge at gøre det så kort som muligt på grund af den meget begrænsede tid, jeg har til rådighed.
Til L 108: Dette forslag kalder Dansk Folkeparti et skal-lovforslag.
Hidtil har det været sådan, at kommunerne uden tvang og i det omfang, det har været nødvendigt, har udarbejdet planer til kontanthjælpsmodtagere med problemer ud
over ledighed
Det betyder merudgifter for kommunerne på 13,8 mio. kr. om året, står der i forslaget, men spørgsmålet er, om det kommer til at dække de virkelige omkostninger.
Socialministeren har sagt, at der skal laves handlingsplaner for den enkelte kontanthjælpsmodtager ud fra den enkeltes ressourcer og behov, og det er da helt i orden.
Som bekendt har Kommunernes Landsforening og regeringen også aftalt kvalitetsløft i sagsbehandling i forbindelse med aktiveringen.
Loven træder jo i kraft den 1. januar 2001, og derfor er Dansk Folkeparti bange for, at kommunerne ikke får mulighed for at leve op til den pligt, der pålægges dem til at lave de skriftlige handlingsplaner til alle med kort varsel. I øvrigt har vi i medierne i den sidste tid set
skrækkelige eksempler på, hvordan kontanthjælpsmodtagerne så at sige bliver opbevaret på aktivering i årevis, men handlingsplanerne kan måske her være et godt middel til, at vi ikke ser det så meget mere. Dansk Folkeparti er glad for, at man laver handlingsplaner, men som sagt er vi lidt bange for den tvang, der ligger i forslaget, men det må vi se på.
Vi er positive over for selve forslaget, og så må vi se på, hvad der kommer frem under udvalgsarbejdet. Til lovforslag nr. L 109: Dansk Folkeparti er helt enig i lovforslagets intentioner om, at hjemmehjælpsmodtagerne nu i nogen grad får lov til at bestemme, hvilke opgaver hjemmehjælpen skal prioritere højest.
Men det er et spørgsmål, om der nu er fleksibilitet nok i forslaget, og om det derfor ikke ender i for meget bureaukrati og administration.
Men kommunerne skal naturligvis holdes klippefast på, at de har ansvaret for, at kvaliteten ikke skrider.
Systemet har hele tiden været, hvad man kan kalde service uden omsorg, og har været totalt umyndiggørende i forbindelse med hjemmehjælpsmodtageren.
Det ændres der lidt på nu, og det er da godt, men er det godt nok, kan man spørge.
Der er jo alt for mange eksempler på, at de tildelte hjemmehjælpstimer ikke er nok til at dække behovet.
Naturligvis er der mange kommuner, der tager behovskriteriet meget alvorligt, men der er sandelig også utallige eksempler på det modsatte, hvor behovskriteriet ved visitationen behandles på samme måde, som når man sælger elastik i metermål.
Hvordan vil ministeren i øvrigt sørge for, at kommunerne retter op på de omsorgssvigt, vi har set mange steder?
F.eks. med et vink med en vognstang?
Eller ligger der i de midler, der nu bliver tildelt, flere hjemmehjælpstimer?
Det kan jeg i hvert fald ikke se af forslaget at der gør.
, at såfremt hjemmehjælpsbrugeren er omfattet af § 78 om ledsagelse, bør ledsagelsen ydes efter denne paragraf og ikke efter § 75, stk. 3. Betyder det, at de handicappede kan beholde ledsageordningen på de 15 timer om ugen også ud over folkepensionsalderen?
Med hensyn til lovforslagets anden del, der omhandler, at kommunen skal give tilbud om genoptræning efter midlertidig sygdom, kan jeg kun sige, at det er Dansk Folkeparti naturligvis meget positiv over for, fordi vi finder, at vedligeholdelsestræningen er uhyre vigtig for livskvaliteten.
Dansk Folkeparti er altså positiv over for dette forslag.
Med hensyn til lovforslag nr. L 110: Intentionerne i forslaget finder Dansk Folkeparti positive.
Der skal indføres en hurtigere og mindre bøvlet sagsbehandling, således at de langvarige sygemeldte bedre kan fastholde deres tilknytning til arbejdslivet og arbejdsmarkedet selvfølgelig.
Og det finder Dansk Folkeparti positivt.
Og så er der en lang række regler, som f.eks. 8-ugers-reglen.
Man har jo set, at kommunerne ikke har været for gode til at overholde den 8-ugers-regel; jeg tror, det kun var i 57 pct. af de langvarige sygedagpengesager, at man har overholdt denne 8-ugers-regel.
Og derfor kan der jo være en positiv udvikling med dette forslag, som giver kommunerne et økonomisk incitament til at behandle sagerne hurtigere.
Der er dog én ting, som Dansk Folkeparti vil have fuldstændig sikkerhed for.
Det er jo en halv mia. kr., der står på spil, der skal overføres mellem kommunerne og staten.
Og der vil vi have sikkerhed for, at der med hensyn til det arbejde, som nu bliver lagt ud til kommunerne, kommer fuld kommunal kompensation for de udgifter, der skal flyttes over til kommunerne.
Så kan jeg ikke rigtig forstå, hvordan hele ordningen skal kunne nå at komme på plads inden den 1. januar 2001, for de økonomiske og administrative konsekvenser er jo endnu ikke forhandlet på plads i kommunerne.
Men jeg er ikke inde i systemet, så jeg vil bare være sikker på, at det kan lade sig gøre, og som sagt er vi positive over for dette forslag.
Så til lovforslag nr. L 111.
Det giver nemlig førtidspensionister et tiltrængt økonomisk løft, og det vil naturligvis virke positivt i forbindelse med førtidspensionisternes selvværd, at de nu i mindre grad bliver afhængige af ægtefællens eller samleverens indtægt, hvis den pågældende ikke er pensionist.
I øvrigt finder Dansk Folkeparti det totalt uacceptabelt, at staten bruger rentesatsen 8 pct., når mindsterenten i øjeblikket ligger på 5 pct.
Jeg tør ikke tage ordet ågerrente i min mund, men jeg synes, det er lidt for voldsomt, og det vil vi forsøge at få ændret, så mindsterenten bliver fulgt fremefter.
Ligeledes finder Dansk Folkeparti, at det er at gå i for små sko, at hele renteordningen - altså også det, der ligger før 2001 - ikke ophæves.
Det fremgår oven i købet af bemærkningerne, at reglen kun anvendes i begrænset omfang, og det vil Dansk Folkeparti også se på i udvalget.
Jeg synes, det er uværdigt, og forslaget burde naturligvis finansieres på ganske normal vis direkte over finansloven.
Nu er de jo slut for denne gang, men hvis regeringen sidder til næste år, vil vi gerne offentliggøre listen for socialministeren.