runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Andersen (S), 2004-03-17:
Der er noget, jeg ikke kan få til at passe.
Der bliver lige sagt her, at formanden nylig er blevet udnævnt, det vil sige, at det måske er her i sidste uge, og at der skulle have været afholdt to møder i udvalget, men hvem har ledet de møder?
Mig bekendt har der ikke været afholdt nogen møder.
Jeg har været ude at spørge til det her.
Der har ikke været afholdt nogen møder ifølge de repræsentanter, jeg har snakket med, siden de to andre råd blev nedlagt. Det vil sige, at hvis det står til troende, så har der ikke været afholdt møder i det råd her, siden det nye råd er blevet indstillet af regeringen, og det vil sige siden den 1. juli sidste år. Jeg skal bare gøre opmærksom på, at efter den store ulykke, der skete sidste sommer, lastvognen oppe i det jyske område, har både trafikministeren og justitsministeren og også ordførere fra andre partier været ude med, at nu ville man tage hånd om det her, nu skulle rådet indkaldes, og nu skulle der gøres noget ved de sager her. Er det rigtigt, at der har været afholdt møder, eller har der ikke været afholdt møder?
Peder Sass (S), 2004-03-17:
Jeg tager udgangspunkt i et blad, der udsendes af den forening, der hedder Danske Busvognmænd - det er den adgang, jeg sådan lige umiddelbart har til at kunne læse om rigspolitiets kontrol med hensyn til skibusser - og der kan jeg læse, at i de kontroller, der har været foretaget her i januar og februar måned, har der været op til 45 forseelser i forbindelse med køre- og hviletidsbestemmelser, der har været
Og det her er jo bare lige af nyere dato.
Det vil sige, at i den tid, som rådet har været nedsat, må der også have været tilgået ministeren eller ministeriet rapporter, som også må have beskrevet, at der har været et antal fejl af næsten tilsvarende art.
Hvorfor har rådet ikke været mere aktivt på det her område?
Flemming Hansen (KF), 2004-03-17:
Det er klart, at alt det, der er sket i den sidste tid på det her område, har givet mig anledning til mange overvejelser.
Men først og fremmest skal det diskuteres i dette råd, og det har jeg bedt om at det vil blive, og at rådet vil blive indkaldt.
Jeg kan bare ikke sige præcis, om det er indkaldt i dag, eller om det er indkaldt i denne uge, men det er
lige opover
Peder Sass (S), 2004-03-17:
Det er jo således, at man i ministeriet og dermed også i rådet er med til at fastlægge reglerne, for så vidt angår de tilladelser, der bliver givet, og derfor må jeg så stille ministeren et spørgsmål på baggrund af det, der er sket i den seneste tid, men også det, der måtte ligge forud, for når rigspolitiet afgiver sine rapporter, bliver de jo tilsendt Trafikministeriet, sådan at man kan se, hvilke problemfelter der er inden for bustrafikken.
Derfor er mit spørgsmål så: Har det ikke givet ministeren anledning til at overveje, at man kunne gå ind og skærpe reglerne, i givet fald skærpe reglerne på en sådan måde, at man også brugte den mulighed, som der er lagt op til
i bemærkningerne til loven, som er, at man i realiteten også kan overveje at fratage og tilbagekalde de tilladelser, der har været givet?
Flemming Hansen (KF), 2004-03-17:
Det er klart, at for ethvert møde i ethvert råd og nævn er det jo et spørgsmål om, hvad dagsordenen er.
Er der nogen dagsorden?
Vi er jo fuldstændig enige om, går jeg ud fra, at man ikke skal mødes for at mødes.
Det er rigtigt, at der på det sidste desværre har været mange emner, som var velegnede til nøjagtig dette råd, og derfor tror jeg, jeg kan sige med sikkerhed,
Tak for spørgsmålet.
Jeg beklager, hvis ikke vi har udtrykt os fuldstændig præcist i ministeriet.
Nu skal jeg gøre det mundtligt her.
Efter sammenlægningen den 1. juli 2002 af Persontrafikrådet og Vejtransportrådet har Vejtransportrådet ni medlemmer.
Afdelingschef Claus Baunkjær fra Trafikministeriet er netop blevet udpeget som formand for rådet.
Han afløste den tidligere afdelingschef, Kurt Lykstoft Larsen, som nu er et andet sted under Trafikministeriet.
I rådet sidder endvidere folketingsmedlemmerne Jytte Wittrock, Kaj Ikast og Svend Heiselberg, ordførende direktør Michael Svane fra Dansk Transport og Logistik, administrerende direktør Steen Bundgaard fra Danske Busvognmænd, forretningsfører Leif Rasmussen fra Specialarbejderforbundet i Danmark, fagchef Jens Hennild, der repræsenterer Dansk Industri og Landbrugsraadet, og kontorchef Niels Mortensen, der repræsenterer Amtsrådsforeningen og Kommunernes Landsforening.
Rådet har siden sammenlægningen holdt to møder.
Rådet har haft generelle drøftelser vedrørende gods- og buskørselslovgivningens krav til faglige kvalifikationer, egenkapital og god skik.
Endvidere har rådet truffet beslutning om ændring af vilkårene for tilladelser til buskørsel for fremmed regning og tilladelser til busudlejning.
Og hvis ikke jeg husker helt galt, kan jeg sige, at der er ved at blive indkaldt til et tredje møde i den nærmeste fremtid.
Peder Sass (S), 2004-03-17:
Når jeg har stillet spørgsmålet her, skyldes det, at jeg på et tidligere tidspunkt, nærmere betegnet den 24. februar, skriftligt stillede et § 20-spørgsmål til trafikministeren om, hvad der egentlig er sket inden for vej- og transportområdet, og herunder bad jeg bl.a. om at få et svar på, hvem der egentlig sidder i rådet, og hvordan rådet i øvrigt er sammensat.
Det har man ikke svaret på i besvarelsen
af det § 20-spørgsmål, jeg har sendt skriftligt, og det foranlediger mig til nu at bede ministeren om at give det mundtligt.
»Vil ministeren oplyse, hvem der er valgt til formand for det nye Vejtransportråd, der blev oprettet den 1. juli 2002, hvornår det er sket, hvem der herudover sidder i rådet, hvilke organisationer de repræsenterer, hvornår rådet har afholdt møder siden dets oprettelse, og hvilke væsentlige sager der har været til behandling?«
Flemming Hansen (KF), 2004-03-17:
Det er jo sådan set meget enkelt.
Der er jo masser af rygter i omløb.
Der er et nyt hver dag, så jeg er næsten nødt til at vente med at kommentere noget som helst rygte, før jeg ser, hvad der er opad, og hvad der er nedad og så det gode, gamle demokratiske princip: Hvad er der flertal for?
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-17:
Det vil jeg gerne sige tak for.
Det er jo et krystalklart svar.
Så kan vi jo på baggrund af spørgetiden i dag konstatere med den enighed, der er i Folketinget, at man vil tage til efterretning, hvad der bliver besluttet i Københavns Borgerrepræsentation.
Det bliver jo meget spændende.
Jeg har forstået det sådan, at der er to blokke i Borgerrepræsentationen, der ligger stemmemæssigt forholdsvis tæt på hinanden, og der er stadig væk et flertal - også med partiet Venstre - for at foretage, hvad jeg nu altså vil tillade mig at kalde en nedgravning.
Jeg vil da godt bede ministeren bekræfte, at det, som nu ligger fra overborgmesterens hånd, er et forslag, hvor der skal stå store støjskærme, som bliver meget ubehageligt at se på, og også af den grund tror jeg da, at vi alle sammen vil stå os ved, at nedgravningsprojektet bliver den løsning, der bliver valgt i Københavns Borgerrepræsentation.
Det er vi enige om, og jeg vil gerne sige tak for resultatet af den her spørgerunde, at vi nu må afvente Borgerrepræsentationens overvejelser og så får de lov til at træffe beslutningen.
Flemming Hansen (KF), 2004-03-17:
Jeg vil skære det ud i pap for hr. Keld Albrechtsen, så der slet ikke er nogen diskussion om, hvad det er, jeg svarer på: Hvis Københavns Kommune vil bruge 800 mio. kr. mere på dette projekt, så vil staten ikke modsætte sig det.
Så kan det vist ikke siges kortere og tydeligere.
Peder Sass (S), 2004-03-17:
Når jeg nu følger det her spørgsmål op, skyldes det, at det som sagt, som ministeren også lige nævnte, var med ikrafttræden den 1. juli 2002, og det er jo ikke meget at have holdt to møder.
Hvis der ikke var noget at holde møde om, var det selvfølgelig tilstrækkeligt, men vi har jo konstateret igennem den senere tid ved rigspolitikontrollen af busser og godstrafik, at det pågældende område er befængt med en lang række overtrædelser.
Det, der selvfølgelig kan være aktuelt at spørge om, er, hvorfor Vejtransportrådet så ikke har været indkaldt noget tiere for at kunne tage stilling til nogle af de spørgsmål, som er aktuelle i samfundet, og som jo selvfølgelig ikke bare er der lige nu og her, men som også har været der, lige siden det blev nedsat.
Flemming Hansen (KF), 2004-03-17:
Vejtransportrådet træffer afgørelser i sager af principiel karakter eller af betydelig almen interesse, for så vidt angår udstedelse, fornyelse og tilbagekaldelse af tilladelser til godskørsel på fremmed regning, tilladelser til erhvervsmæssig buskørsel og tilladelser til busudlejning.
Endvidere fastsætter rådet vilkår for disse tilladelser.
Rådet varetager således den generelle rammefastsættelse
vedrørende bus- og godskørselslovgivningen.
På mødet skal der bl.a. drøftes principper for en eventuel skærpelse af lovgivningen på bus- og godskørselsområdet med hensyn til tilbagekaldelse af tilladelser, bl.a. i lyset af de mange konstaterede overtrædelser i forbindelse med politiets seneste målrettede kontroller, altså nøjagtig, hvad hr. Peder Sass ønsker - og med fuld rimelighed.
Henriette Kjær (KF), 2004-03-23:
Nu er det jo slet ikke det, beslutningsforslaget handler om, men jeg vil godt svare på det alligevel.
Det er en besnærende tanke, men jeg tror ikke, at det er nogen god idé at begynde nu, hvor man synes, at der mangler arbejdspladser, og man godt vil have gang i økonomien, så kunstigt at tilføre et område arbejdskraft.
I øvrigt er det ikke så entydigt, vi har jo ikke nok, der søger ind på social- og sundhedsassistent/-hjælperskolerne, som netop et bedre image for det her område gerne skulle føre til.
Så sagen er ikke så enkel, som fru Line Barfod gør den til.
Line Barfod (EL), 2004-03-23:
Selvfølgelig er der gode eksempler, og det er godt at udbrede de gode eksempler.
Man kunne også nævne de kommuner, hvor man lader hjemmehjælperne selv tilrettelægge arbejdet sammen med de ældre og arbejder i mindre grupper.
Der er ikke det overskud i dagligdagen, der gør, at man kan drikke den kop kaffe, der er behov for, at man kan sidde lidt og holde i hånd og høre, når der er noget galt.
Samtidig er der alt for lidt tid til det tunge fysiske arbejde, som hjemmehjælpen jo ofte består af.
Når vi samtidig har så mange arbejdsløse, hvorfor kæmper ministeren så ikke for, at bare få af de mange milliarder i panikpakken kan bruges på det her område, især når vi ved, det faktisk giver overskud i de offentlige kasser, at man ansætter arbejdsløse i hjemmehjælperjob. Lønnen der er faktisk så lav, at vi tjener penge hjem på det, så det, vi har brug for, er bare lidt penge til administration af at få det i gang.
Så ville vi faktisk kunne nedbringe arbejdsmiljøproblemerne væsentligt og få en langt bedre omsorg for de ældre.
Vil ministeren ikke slås for, at der kan skabes nogle arbejdspladser på det her område, i stedet for at man kun fokuserer på forbrugsfesten?
Sandy Brinck (S), 2004-03-23:
Jeg må indrømme, at jeg bliver lidt overrasket over, at Venstre synes, det er et forkert syn på ældre, hvis man synes, at en 80-årig rent faktisk kan udvikle sig og skal have mulighed for det.
Det ikke bare overrasker mig, men det forarger mig også en lillebitte smule.
Det her beslutningsforslag går netop på, at vi skal ændre vores syn på ældre til, at de faktisk godt kan udvikle sig, at ældrepolitik og hjemmepleje ikke bare er at køre hjælpemidler ind, efterhånden som svækkelsen indtræder.
Man kan faktisk undgå, at der sker svækkelse.
Den største værdighed set med mine øjne er at være så selvhjulpen som muligt.
Det skal vi understøtte i stedet for blot at acceptere, at det at blive gammel er at blive afhængig af andre.
Derfor vil jeg godt bede hr. Flemming Oppfeldt uddybe, hvad den kommentar, som hr. Flemming Oppfeldt kom med, egentlig skal betyde i forhold til Venstres menneskesyn.
Når hr. Flemming Oppfeldt forhåbentlig bliver 80 år, er der jo to muligheder: enten kan hr. Flemming Oppfeldt klare sig selv, eller også har hr. Flemming Oppfeldt brug for hjemmepleje.
Hvis hr. Flemming Oppfeldt på det tidspunkt har brug for hjemmepleje, kunne jeg forestille mig, men det kan jeg jo spørge om, at hr. Flemming Oppfeldt faktisk hellere vil have, at han selv har indflydelse på, hvad den pleje skal bruges til, at han selv er med til at opstille nogle mål for, hvad den indsats skal være, og at det faktisk godt må være andet, end om der er nullermænd i hjørnet.
Jeg tror, at rigtig mange ældre mennesker meget gerne vil have, at systemet begynder at se på dem som hele mennesker og ikke blot som nogle, der har et køkkengulv, som det tager 4 minutter at vaske.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-03-23:
Jeg må nok sige, at det er noget voldsomt, der støder sammen, helt bestemt.
Jeg har det sådan, at når jeg bliver gammel, når jeg bliver 80 år, skal der ikke komme nogen trækkende med en eller anden udviklingsplan for mig.
Jeg vil definere, hvad jeg har behov for, og jeg skal ikke passes ind i en udviklingsplan.
Må jeg lige være her!
Henriette Kjær (KF), 2004-03-23:
Jeg vil ikke blande mig i lønnen til hjemmehjælpere, det er og bliver et overenskomstsspørgsmål, men noget af det, samarbejdet med KL og FOA går på, er jo netop at finde frem til, hvad man har gjort de steder, hvor det faktisk fungerer godt, og der er høj motivation blandt medarbejderne, og hvor man har fået sygdomsfrekvensen ned.
Det har man gjort på forskellig måde, og mange af de ting, fru Line Barfod nævnte, netop indflydelse på egen arbejdssituation, et bedre arbejdsmiljø generelt, er nogle gode eksempler, som vi forsøger at viderebringe og få KL til at motivere kommunerne til at arbejde med.
Så det er en del af det, arbejdet går ud på, for det er jo vejen frem.
I Lyngby har man f.eks. indrettet et motionslokale, hvor man kan træne ryg og andre ting, der var med til at få sygdomsfrekvensen ned, for at tage en lille ting, men der er mange andre eksempler.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-03-23:
Socialdemokratiet har fremsat et meget luftigt beslutningsforslag om bedre omsorg i hjemmehjælpen.
Mange af de ting, der står i forslaget, står allerede i loven, men så er der også nogle nye ting, der står i forslaget og i bemærkningerne til forslaget.
Socialdemokratiet siger, at de ældre ikke skal møde så mange forskellige ansigter i hjemmehjælpen, men herefter foreslår partiet, at hjemmehjælpen indrettes med hold eller team af behandlere, der arbejder på tværs af faggrænser, og der nævnes fire-fem faggrupper, som skal tage hånd om den enkelte ældre.
Denne tankegang løser jo ikke problemet med de mange skiftende ansigter i de ældres hjem.
I beslutningsforslaget angriber Socialdemokratiet stive regler, stopure og kontrolsystemet.
Det er Venstre enig i, men hvad er det så, Socialdemokratiet foreslår?
Ja, det mest konkrete er, at alle ældre, der er funktionshæmmede, skal have en udviklingsplan.
Visitationen opstiller udviklingsmål i dialog med borgeren, hvor kommunens kvalitetsstandarder benyttes til at tildele en tidsramme til opfyldelse af disse mål.«
Jeg beklager, at det lyder meget bureaukratisk, men det er jo Socialdemokratiets forslag, jeg lige har læst op af.
Det betyder, at de ældre skal have en udviklingsplan, der skal opfylde nogle mål inden for en tidsramme, og der skal opfyldes nogle standarder, og denne beskrivelse og det her udgangspunkt, Socialdemokratiet har i sit forslag, vender vi os noget imod.
Altså man er 80 år, og så skal man have en udviklingsplan.
Det er et forkert syn, det smager af noget meget formynderisk, det smager af, at den ældre i virkeligheden ikke får nogle rettigheder.
Jeg observerede tidligere på eftermiddagen, at SF og Socialdemokratiet talte om, at man kunne koble SF's forslag sammen med det her, og det betyder vel, som jeg fortolker det, at SF kommer med nogle minimumsregler eller minimalregler, som bliver fastlagt i Folketinget, som skal bygges ind i de her udviklingsplaner.
Der må jeg spørge på vegne af Venstre: Hvor bliver borgeren af?
Over for alt dette, der skulle være en befrielse fra mange regler, men som jo fører til flere regler, står regeringens politik.
Vi har fået gennemført det frie valg, her får de ældre en mulighed for at vælge noget andet end kommunens standard, hvis de vil.
Der er ingen, der bliver tvunget til et frit valg.
Det støttede Socialdemokratiet oprindeligt, men nu vil partiet afskaffe det frie valg.
Vi har fået indført erstatningshjemmehjælp, vi har fået indført den fleksible hjemmehjælp, og vi har tilført området 0,5 mia. kr. hvert år til formålet.
Den vej vil give meget mere kvalitet i hjemmehjælpen, og den vej vil sætte borgeren i centrum.
Vi afviser dermed Socialdemokratiets forslag.
Line Barfod (EL), 2004-03-23:
Ministeren har nogle gange både i sit indledende indlæg og her i svarene talt om, at vi skal give hjemmeplejen, hjemmehjælperne en højere status.
Det er jeg meget enig i, men jeg synes ikke rigtig, jeg kan høre, hvad ministeren helt konkret vil gøre, for at de kan få en højere status, ud over at ministeren vil tale noget om bedre ledelse.
Vi ved jo, at det er et af de områder, hvor der virkelig er et dårligt arbejdsmiljø, at mange bliver nedslidt alt for hurtigt, fordi de står med et kæmpe ansvar, laver et godt stykke arbejde, gerne vil lægge en faglig stolthed i det, men simpelt hen ikke får lov til at bruge den fornødne tid til at være sammen med de ældre, ikke har den fornødne frihed til at tilrettelægge arbejdet ud fra den ældres behov, men bliver nødt til at løbe fra sted til sted.
Kunne ministeren så ikke kæmpe for, at lidt af de mange milliarder, måske bare 100 mio. kr. af de mange milliarder, man nu kaster ud til forbrugsfest til de rigeste, kunne bruges til at ansætte nogle flere hjemmehjælpere, til at give hjemmehjælperne en bedre løn, så vi modvirker de arbejdsmiljøproblemer, der er og samtidig får nogle af de mange arbejdsløse i arbejde?
Sandy Brinck (S), 2004-03-23:
Ministeren har ofte i forbindelse med nogle af de problemstillinger, der er blevet rejst i pressen og af nogle af de brugere, der er af hjemmeplejen, henvist til, at det hele drejer sig om værdibaseret ledelse.
Det kan der jo være noget om, men set med mine øjne kan den værdibaserede ledelse også startes herindefra.
En måde at ændre synet på ældrepolitikken og hjemmeplejen på kunne netop være at indføre disse udviklingsmål, sådan at vi gik fra at have fokus på støtten i afviklingen af livet til at få fokus over på støtten til udvikling af livet. Jeg synes netop, det er en utrolig optimistisk konklusion, man får, når man læser det arbejde, der er lavet
i projektet om det aldrende samfund, at vi kan nå så utrolig meget, hvis vi ændrer vores syn på det at blive gammel, at det ikke bare er lukt ned ad en sliske, men faktisk er et spørgsmål om at støtte en positiv udvikling. Der kunne vi gå forrest ved at sige, at udviklingsmål netop sætter fokus på udvikling og sætter det op som værende hovedsigtet med hjemmeplejen.
Henriette Kjær (KF), 2004-03-23:
Jeg er fuldstændig enig i grundlaget, altså hele fundamentet i beslutningsforslaget, nemlig at man skal se på den ældres ressourcer i stedet for at tage udgangspunkt i det, man ikke kan.
Man bliver selvfølgelig nødt til til en vis grad, når man visiterer, at finde ud af, hvor behovet ligger, men det er forkert, at man ikke i dag også medtager sociale kriterier, når man tildeler hjælp til de ældre.
Det står der direkte i serviceloven at man skal gøre.
Men med hensyn til at tage højde for, at det er en ny gruppe ældre, vi står over for, har vi jo fra Socialministeriets side afsat og brugt 20 mio. kr. til ældretræning for at prøve at se, hvordan man kan udvikle nye metoder.
Det er også noget af det, man beskæftiger sig med i beslutningsforslaget, så man kan holde sig selvhjulpen længere tid, og vi har nogle utrolig gode resultater.
Det er Syddansk Universitet, der har stået for det forskningsarbejde, og nu skal det spredes ud til kommunerne, så de forhåbentlig kan bruge det.
Sandy Brinck (S), 2004-03-23:
Jeg glæder mig over, at ministeren trods alt indledte med at sige, at der var mange gode tanker og ideer, men undrer mig selvfølgelig lidt over, at ministeren ikke kunne finde noget nyt.
Udviklingsmålene er vel nyt.
Det at indføre sociale kriterier for visitering er vel nyt.
Men det lyder lidt, som om der kunne have været brug for, at jeg havde vedlagt en læsevejledning, især når ministeren kan nå frem til, at det her skulle være specielt formynderisk.
Vi kunne jo sidde og pinde i teksten osv., men det, som jeg synes er interessant, er, at Folketinget i 2001 og 2002 havde en række høringer om demokrati og velfærd i det aldrende samfund, hvor vi fra et fremtidspanel fik en lang række betragtninger dels om ældres udvikling i dag, dels om initiativer man kunne tage.
En af konklusionerne er netop behovet for at se på det hele menneske, og at man ikke blot skal støtte den ældre i en afvikling, men faktisk godt kan støtte den ældre i en udvikling af livet.
Derfor vil jeg spørge ministeren, hvilke initiativer regeringen har taget på baggrund af det arbejde, der faktisk er blevet lavet i forbindelse med ændringer i gruppen af ældre.
Villy Søvndal (SF), 2004-03-23:
Og det henhører under kategorien kendsgerninger, at regeringen havde gennemført en masse ting, oven i købet med stor, stor pressebevågenhed, og regeringen havde sendt alle spindoktorerne ud på banen for at forstørre de små skridt, man lavede, til noget virkelig omfattende og stort.
Men så er der jo andre af os, der har den mere begrænsede opgave på den her jord at spørge, hvad bundstregen viser, når vi lægger alle de ting, der sker af fremskridt, sammen med alle de ting, der sker af tilbageskridt.
Hvordan måler man bedst det?
Får jeg mere eller får jeg mindre hjælp?
Og der er konklusionen helt entydig.
Efter al tilgængelig viden fra både Danmarks Statistik og de enkelte kommuner rundtomkring går det tilbage.
Det kan jeg godt forstå at hr. Flemming Oppfeldt og fru Charlotte Dyremose ser triste ud over, for det var ikke det, de lovede.
Det er Venstres og De Konservatives problem.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-03-23:
Vi må jo bare konstatere i dag, at set ud fra den enkelte ældres synspunkt har den enkelte ældre mange steder en mulighed for et frit valg mellem en kommunal hjemmehjælp og en privat hjemmehjælp.
Det er noget nyt.
Det er en kendsgerning.
Det er noget, der er i dag.
Og alle har mulighed for at få en erstatningshjemmehjælp, og alle har mulighed for at benytte sig af det, der hedder den fleksible hjemmehjælp.
Det vil sige, at det er lovinitiativer, der er foretaget herinde gennem de sidste par år, og der er også bevillinger bagved.
Det er noget nyt, som den ældre kan forholde sig til, og det ligger langt ud over hr. Villy Søvndals ord og statistikker.
Når jeg bliver gammel og får behov for hjælp, vil jeg godt have en eller anden form for beslutningsret, og jeg vil i sidste ende have lov til at have en væsentlig beslutningsret. Det får jeg i kraft af det frie valg, som vi nu er startet på, og som jo kun er i sin begyndelse. Men den idé, som Socialdemokratiet har lanceret her, om, at de ældre skal have en total udviklingsplan, betyder jo, at man er overgivet til et system.
Der står jo i forslaget - ud over alt det, jeg har citeret - at når man har lavet en udviklingsplan, er det en aftale, som kan ændres og tilpasses mellem borgeren og personalet, ligesom de på baggrund af en helhedsvurdering kan vende tilbage til visitator med henblik på at ændre mål og tidsramme.
Det betyder jo, at man ikke kan bestemme det hele selv, at man er overgivet til et system, der skal lave en udviklingsplan for ens liv.
Der må jeg sige, at når man har levet et langt liv, må man også kunne træffe nogle afgørelser
til sidst.
Det synes jeg at vi skal give borgeren en mulighed for.
Hør nu her, hr. Villy Søvndal.
Det er da en urimelig diskussion.
Oven på erstatningshjemmehjælp og fleksibel hjemmehjælp og frit valg og den kendsgerning, at kommunerne i år 2004 har flere penge til rådighed end i 2003, og den kendsgerning, at kommunerne derudover har 500 mio. kr. ekstra til ældreområdet, så skal man da helt ud på den alleryderste gren i Danmarks Statistik for at finde hjælp til SF's politik.