runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2005-04-12:
Lovforslaget her er med visse justeringer en genfremsættelse af L 123, som bortfaldt med valgets udskrivelse i januar.
Lovforslaget åbner mulighed for, at virksomheder, der aflægger regnskab i fremmed valuta, også kan udarbejde det skattemæssige regnskab i fremmed valuta og ikke kun i danske kroner.
Når driftsregnskabet aflægges i udenlandsk valuta, er det forbundet med store administrative omkostninger at omregne hver enkelt transaktion i virksomheden til danske kroner.
Forslaget er altså en administrativ forenkling for de virksomheder, der benytter driftsregnskabet i fremmed valuta.
I stedet for som sagt at skulle omregne hver enkelt transaktion til danske kroner kan det skattemæssige regnskab udregnes i fremmed valuta, og efterfølgende omregnes alene skattebetaling til danske kroner.
Forenkling og færre administrative byrder er nogle af de mange elementer, der skal styrke dansk erhvervslivs konkurrenceevne, så det er selvfølgelig positivt.
Forslaget giver ikke mulighed for at spekulere i valutakursudsving, da forslaget slår fast, at valget af fremmed valuta skal ske før skatteårets begyndelse.
Forslaget er altså provenuneutralt set over en årrække.
Der er i dette lovforslag foretaget nogle få ændringer i forhold til det tidligere forslag, og de ændringer præciserer og afklarer en række af de spørgsmål, der blev stillet under udvalgsarbejdet ved fremsættelsen i sidste samling.
Lovforslaget bevirker altså en administrativ lettelse for danske virksomheder, som i forvejen udarbejder regnskab i fremmed valuta.
Sådanne forenklinger og lempelser af de administrative byrder hilser vi naturligvis velkommen i Venstre, og vi kan støtte forslaget.
Kristian Jensen (V), 2005-04-12:
Jeg kan afvise, at det er Skatteministeriets motto.
Skatteministeriets motto er, at vi skal gå fra at være et skatteministerium til et serviceministerium, som sikrer, at borgere og virksomheder får en god betjening, men også skal sikre, at alle betaler den rigtige skat, hverken mere eller mindre.
Når det drejer sig om dette tilfælde, må jeg bare konstatere, at det forslag, som hr. Morten Homann har fremsat og støtter, efterlader en stribe huller i skattesystemet, som jeg føler det er vigtigt at få lukket.
Morten Homann (SF), 2005-04-12:
Så det er ministerens pointe, at man, straks afgørelsen fra Ligningsrådet stod klar i august måned 2004, gik i gang med arbejdet, som så mun dede ud i fremsættelsen af det her lovforslag, og at det er regeringen, der af egen drift for første gang selv har sat initiativer i gang for at lukke skattehuller, og at det altså ikke er, fordi man pludselig opdager endnu en gang, at oppositionen har peget på store, pivåbne huller, som venter på regeringen?
Poul Erik Christensen (RV), 2005-04-12:
Lovforslaget har som intention at lette virksomhedernes administrative byrder ved deres regnskabsaflæggelse.
Den stigende internationalisering gør det relevant for stadig flere virksomheder at bogføre eller aflægge regnskab i fremmed valuta.
Gældende skatteregler betyder, at der er væsentlige administrative byrder forbundet med at bogføre og aflægge regnskab, da det skattemæssige årsregnskab alene kan udarbejdes i dansk mønt.
Hvis bogføringen og/eller regnskabet er udarbejdet i fremmed valuta, er det ikke blot årets samlede resultat, der omregnes i danske kroner.
Der skal derimod ske en omregning af hver enkelt indtægtspost og udgiftspost til danske kroner.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-04-12:
Af hensyn til min stemme vil jeg henvise til mine bemærkninger under førstebehandlingen i sidste samling, da vi Konservative stadig ser dette forslag som en lettelse af byrderne for det private erhvervsliv.
Vi ser det som en mulighed for at skabe mere fleksible rammer for erhvervslivet, og det giver mulighed for, at moderne virksomheder kan tilpasse sig den moderne verden, hvor vi jo ved, at handel er international.
Min eneste yderligere bemærkning skal være, at jeg under den tidligere behandling nævnte, at om end nogen måske ville kalde det en lille administrativ lettelse, kan vi nu ud fra Erhvervsog Selskabsstyrelsens rapport se, at det ser ud til, at det her faktisk vil være en ganske betydelig lettelse for en lang række danske virksomheder.
Vi er derfor på den baggrund endnu mere begejstrede for dette forslag fremsat af skatteministeren og kan også støtte de ændringer, der er lavet siden sidste fremsættelse.
Mikkel Dencker (DF), 2005-04-12:
Lovforslaget her har til formål at skabe mulighed for, at virksomheder, især de, der handler meget med udlandet, kan aflægge deres skattemæssige årsregnskab i en relevant udenlandsk valuta.
Forslaget begrundes med, at de nuværende regler pålægger virksomhederne et stort administrativt besvær, fordi hver eneste transaktion skal omregnes til danske kroner.
I stedet ønsker skatteministeren at forenkle denne proces ved at ændre reglerne, så hele skatteregnskabet kan opstilles i den fremmede valuta, oftest euro, og først til slut omregnes til kroner.
I 1999 åbnedes der mulighed for, at virksomheder kan aflægge regnskab i udenlandsk valuta.
Ved den lejlighed stemte Dansk Folkeparti imod, og det gjorde vi, fordi vi oplevede, at et stort flertal i Folketinget med regeringen i spidsen forsøgte at indføre euroen som en parallelvaluta ad bagvejen, og det samme gør sig også gældende i dag.
Jo flere steder euroen lempes ind som en naturlig del af det danske samfund, jo længere kommer vi ud på den glidebane, som i sidste ende vil medføre kronens afskaffelse.
Morten Homann (SF), 2005-04-12:
Jeg synes, vi skal gemme det meste af substansdiskussionen til udvalget, og jeg vil godt bebude, at jeg nok skal finde på nogle spørgsmål til ministerens forslag.
Men jeg vil bare spørge, om ordsproget, at hastværk er lastværk, som ministeren lancerede som Skatteministeriets motto, også var baggrunden for, at det tog så lang tid at komme ud af starthullerne i TDC-sagen.
Henrik Sass Larsen (S), 2005-04-12:
Det lovforslag, som vi behandler her, er en genfremsættelse med visse justeringer i forhold til det lovforslag, der blev fremsat før valget.
Dengang tilkendegav vi, at vi var positivt indstillet over for principperne i det lovforslag, som blev fremlagt.
Det er fornuftigt, at virksomheder kan udarbejde et skattemæssigt årsregnskab i fremmed valuta.
Imidlertid opstod der i forbindelse med udvalgsarbejdet en række spørgsmål og problemstillinger, som det var ret afgørende at afklare.
Vi bemærker, at en del af de indvendinger og problemstillinger er blevet imødekommet i det nye forslag, som er blevet fremsat, og det er vi også umiddelbart positive over for.
Men da det her er kompliceret stof, vil vi gerne have lejlighed til i udvalgsarbejdet at følge op med en række supplerende spørgsmål for at afklare alle problemstillingerne.
Men som udgangspunkt er vi positive, og vi vil gå konstruktivt ind i det videre udvalgsarbejde.
Kristian Jensen (V), 2005-04-12:
Det er ikke, når vi skal lave lovgivning, et spørgsmål om, om det er håbløst for ministeren eller ej.
Det er et spørgsmål om, at vi skal lave lovgivning, der er god for samfundet, og som er med til at sikre en retstilstand, hvor alle betaler den skat, de skal.
Jeg har lige fra den første dag, jeg blev skatteminister, haft som overskrift, at alle skal betale den rigtige skat, hverken mere eller mindre.
Jeg mener ikke, at det er rimeligt, at man lader huller stå åbne.
Uanset hvordan hr. Jens Peter Vernersen og andre forslagsstillere vender og drejer det, er sagen den, at det forslag, som oppositionen har fremsat i dag, ikke er tilstrækkeligt gennemarbejdet og grundigt nok til at sikre, at alle kommer til at betale den rigtige skat i forhold til det, der har været tilsigtet fra starten af, og som blev ændret ved en fejl af den tidligere regering.
Det rettes der kun op på ved at vedtage det lovforslag, som regeringen nu har fremsat, og det glæder mig, at jeg har fået en bred tilkendegivelse blandt Folketingets partier af, at de støtter regeringens bestræbelser på at lukke skattehuller.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslagene overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Jens Peter Vernersen (S), 2005-04-12:
Uanset hvor lang tid skatteministeren forsøger at bortforklare det tidsforløb på et halvt år, vi har set her, er sagen jo, at oppositionens forslag i hvert fald har medført, at skatteministeren blev nødt til at fremsætte sit lovforslag, som er gennemarbejdet af ministeriets embedsmænd, hvorimod vi selv har lavet vores forslag.
Men det har i hvert fald haft den virkning, og det må ministeren erkende, at ministeren nu har været nødt til at fremsætte et forslag, der lukker hullet.
Alt andet ville også være fuldstændig håbløst.
Det skal der naturligvis heller ikke være nogen tvivl om for ministeren.
Kristian Jensen (V), 2005-04-12:
Nej, virkeligheden er, at når det drejer sig om beskatning af afståelse af aktiver, og vi dermed er i nærheden af statsskattelovens §§ 4-6 og snakker om noget, der kan betegnes som skattemæssig hjertekirurgi, er vi nødsaget til at være sikre på, at det, vi laver, er fuldt ud dækkende i alle de situationer, som kunne tænkes at opstå i lignende tilfælde.
Jeg må bare igen konstatere, at det arbejde, som oppositionen har lavet, ikke er fuldt ud dækkende.
Hvis vi vedtog de lovforslag, som oppositionen har fremsat i denne og den tidligere folketingssamling, ville vi stå tilbage med en række uafklarede områder med mulighed for misbrug, og derfor er det glædeligt, at regeringen har gravet et spadestik dybere og lavet et lovforslag, der sikrer, at vi får lukket både dette og tilsvarende skattehuller.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-04-12:
Jeg synes faktisk, at skatteministeren skulle glæde sig over, at oppositionen overhovedet kan lave et sådant lovforslag, i stedet for at stå her og tilkendegive, at det ikke er tilstrækkeligt osv.
Skatteministeren har 1.000 medarbejdere til rådighed i sin styrelse og i sit departement, og så skulle det da gerne være sådan, at man kan komme længere med et lovforslag, end oppositionen kan.
Jeg synes, det er en besynderlig måde at argumentere på, for vi har jo overhovedet ikke det apparat til rådighed.
Men det er i hvert fald lykkedes med oppositionens forslag – især det, vi fremsatte før valget og nu har genfremsat – at få regeringen til at føle, at nu var den nødt til at fremsætte sit eget lovforslag.
Det må ministeren erkende.
Til det med det halve år og det med, at man vil tage sig god tid, vil jeg sige, at der er lavet langt, langt mere komplicerede lovforslag på skatteområdet på ganske kort tid, både i skatteministerens tid – det er der ikke nogen som helst tvivl om – og også i den foregående skatteministers tid er der lavet langt mere komplicerede forslag.
Et halvt år er helt usædvanligt.
Vil man lukke skattehuller, er det noget, man stort set kan gøre over night, fra dag til dag, men her har man valgt at give et halvt års respit til at udnytte hullet.
Det er jo virkeligheden.
Kristian Jensen (V), 2005-04-12:
Det arbejde, oppositionen har lavet, er ikke grundigt nok til at afdække alle de spørgsmål, der findes, så det er ikke ministeriet, der har haft mottoet, at hastværk er lastværk, men tværtimod oppositionen.
Det hastværk, som oppositionen har haft, har medført, at det, de har lavet, ikke er fyldestgørende.
Dermed er det bevist, at det har været nødvendigt at grave et spadestik dybere, og heldigvis har regeringen gjort det og produceret et solidt og gennemarbejdet forslag, som nu også ser ud til at få et bredt flertal i Folketinget bag sig.
Det glæder jeg mig over.
Morten Homann (SF), 2005-04-12:
Nu må det jo stå for ministerens egen regning, at lovforslaget fra SF og Socialdemokratiet efterlader huller.
Det er jeg helt sikker på at vi kan få belyst og dokumenteret nærmere i udvalgsarbejdet, men jeg er helt sikker på, at hvis ministeren og ministeriet havde haft den rette vilje til at få løst problemet hurtigt, kunne det faktisk have ladet sig gøre hurtigere end de 7-8 måneder, det har taget at producere et lovforslag, som skal lukke alle huller.
Jeg er helt sikker på, at man har haft ressourcerne til det
, så mit grundlæggende spørgsmål er bare: Er det, at hastværk er lastværk, i virkeligheden ikke overskriften for ministerens indsats mod skattehuller?
Og er ministeren ikke enig i, at man kan give sig så god tid med at lukke huller, at det koster skatteyderne det hvide ud af øjnene?
Og er det ikke lige præcis det, der er sket i TDC-sagen, banksagerne og muligvis også i sagen om dette skattehul?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-12:
Nu sagde den konservative ordfører, at De Konservative ikke vil afskaffe efterlønnen, men at man i stedet for vil have en eller anden seniorydelse, som skal ydes til folk, som er fysisk eller psykisk nedslidt.
Jeg kunne godt tænke mig at prøve at få en forklaring fra den konservative ordfører
: Hvad er forskellen på kriterierne for, at folk kan få den nye seniorydelse, og at de kan få tildelt førtidspension?
For førtidspensionen eksisterer jo.
Er det ikke bare et spørgsmål om at sige fra Konservatives side: Nej, det er godt nok for upopulært at sige, at vi vil afskaffe efterlønnen, så nu laver vi et eller andet nyt ord?
Kan man ikke bare være ærlig og sige, at det, man vil fra Konservatives side, er, at de, der overhovedet ikke kan klare sig på arbejdsmarkedet, og som er fysisk eller psykisk nedslidt, skal på førtidspension, og alle andre skal tvinges, ved at vi afskaffer efterlønnen?
Er det ikke det, De Konservative vil?
Morten Homann (SF), 2005-04-12:
Jeg er selvfølgelig enig med ministeren i, at der er en slående lighed mellem det forslag, som SF sammen med Socialdemokratiet fremsatte i januar måned, og så det, regeringen har fremsat nu.
Jeg ved ikke, om ministeren kan løfte lidt mere af sløret for, hvad der er foregået i perioden mellem august måned, hvor det blev klart i Ligningsrådet, at der var et hul på det område, og så nu her efter folketingsvalget, hvor man fremsætter sit eget forslag.
Er det ikke vel lang tid, regeringen bruger til at overveje det her?
Minder det ikke i slående grad om det, der skete i TDC-sagen, hvor man også havde brug for en rigelig betænkningstid – så rigelig, at det kostede et ganske betydeligt beløb for skatteyderne – eller det, der skete i Jyske Bank-sagen, hvor man også skulle have rigelig betænkningstid, indtil man fik stolen sat for døren af oppositionen?
Er det ikke nøjagtig det samme, der sker endnu en gang med det her skattehul?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-12:
Jamen jeg bliver altså endnu en gang nødt til at fastholde, at det fuldstændig bygger på luftkasteller.
Er det ikke korrekt, at tilbagetrækningsalderen i Danmark er steget i de seneste år, at i de seneste 5 år er tidspunktet for, hvornår vi trækker os tilbage fra arbejdsmarkedet, steget?
Og er det ikke korrekt, at tilbagetrækningsalderen i Danmark er blandt de højeste – for at være helt præcis den fjerdehøjeste – blandt 15 lande i hele Europa?
Jamen hvor er problemet?
Eller hvad er det for nogen prioriteringer, der er forkerte, og hvad er det så i øvrigt, vi skal prioritere fra eller til, ud fra De Radikales holdninger?
Elisabeth Geday (RV), 2005-04-12:
Vi kan jo starte med at sige, at efterlønsbidraget på ingen måde finansierer efterlønsordningen under nogen omstændigheder.
Men jeg mener også, at hr. Jørgen Arbo-Bæhrs spørgsmål drejer fokus det forkerte sted hen, for når Det Radikale Venstre ønsker at afskaffe efterlønnen, er det, fordi vi synes, det er en forkert prioritering.
Når vi har brug for, at folk udskyder det tidspunkt, hvor de trækker sig tilbage på, så er det da en temmelig fjollet prioritering, at vi fra politikernes side tilskynder folk til at trække sig tidligt tilbage fra arbejdsmarkedet.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-12:
Nu har jeg gået og været så bekymret hele dagen over fru Elisabeth Gedays meget, meget kraftige udfald mod efterlønnen.
Men jeg er blevet lidt mere rolig efter ordførertalen, for jeg har jo fundet ud af, at meget af det bygger på forkerte forudsætninger, og det er jo altid rart.
Derfor vil jeg bare bede fru Elisabeth Geday om at bekræfte, når hun nu siger, at der er 1,8 millioner, som er på offentlig forsørgelse, og at et af de store problemer er det øgede antal, der går på efterløn, at antallet af efterlønsmodtagere i det her land i de her år er faldende, og at det dermed ikke er der, problemet er.
En anden lille detalje, som jeg også gerne vil have bekræftet: Er det ikke korrekt, at der rent faktisk på grund af efterlønskontingentet, der indbetales af folk til at gå på efterløn i fremtiden, er et beløb i omegnen af 5 mia. kr. hvert eneste år, så der derfor også er noget økonomisk den anden vej?
Elisabeth Geday (RV), 2005-04-12:
Nye tal fra Finansministeriet, som jeg lige har læst i dag, viser, at der i 2004 var 1,8 millioner danskere på offentlig forsørgelse.
De høje tal skyldes jo især, at flere er gået på efterløn og pension, at der er kommet flere på dagpenge på grund af ledighed, og at barselorloven er udvidet til 1 år.
Men det, det i dag handler om, er jo primært tilgangen til efterlønsordningen, og det er i det lys, at Det Radikale Venstre er med til at fremsætte et ændret forslag til vedtagelse sammen med de øvrige forligspartier, nemlig med det sigte at undersøge mulighederne for at få øget arbejdsudbuddet.
Vi er ikke i tvivl om, hvad svaret på det burde være, nemlig en afgørende reform, en afskaffelse af efterlønsordningen.
Det er den måde, vi bedst kan opnå målet og få et større arbejdsudbud på.
Efterlønnen blev i sin tid indført på et tidspunkt, hvor målet var at bringe arbejdsløsheden ned.
Det var sigtet, at man ville gøre det attraktivt for mennesker over 60 år at trække sig tilbage og give plads til nogle af de unge.
Men i dag er der altså omkring 175.000 mennesker på efterløn.
Prisen ligger i størrelsesordenen 24 mia. kr.
Det synes Det Radikale Venstre er en helt forkert prioritering.
For det første har vi jo måttet gøre den erfaring, at efterlønnen ikke giver flere job til de unge.
Jo flere der er i arbejde, jo flere kommer der i arbejde.
Og på den måde kan efterlønnen jo siges at modarbejde fremtidens krav, når det gælder om at fastholde flere på arbejdsmarkedet i længere tid.
For det andet bliver danskerne ældre.
Det nødvendiggør jo altså, at vi får en diskussion om, hvornår ældre skal have mulighed for at trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet på offentlig forsørgelse.
Efterlønnen kan jo på en måde også virke som et pres for at få ældre til at trække sig og decideret skubbe dem ud af arbejdsmarkedet, fordi den gør det mere fristende for arbejdsgivere at udskifte ældre arbejdskraft og mere legalt for medarbejderen at gå på efterløn frem for at modstå presset.
Endelig er efterlønnen jo altså ganske dyr.
Vi ved godt, at det ikke vil være muligt at spare alle 24 mia. kr., som efterlønnen i dag koster, fordi ganske mange af de mennesker, som i dag går på efterløn, jo ville komme på andre typer overførselsindkomster, hvis efterlønnen ikke var der.
Og vi er heller ikke i tvivl om, at der er brug for en anden form for fratrædelsesordning for de særligt belastede, de nedslidte arbejdstagere.
Til gengæld synes vi også, det er rimeligt, at folk, der ikke har en tvingende grund til at trække sig tilbage, før de er 65 år, selv skal betale gennem en opsparing.
At blive 60 år er ikke i sig selv en social begivenhed.
Folk på 60 år er lige så forskellige som alle andre årgange.
Vi glæder os over, at der efter meningsmålingen i Børsen skulle være en stadig større andel af danskerne, som har forståelse for, at det er nødvendigt at ændre i efterlønsordningen.
Og vi ser frem til at få en god drøftelse i forligskredsen omkring en dybdegående reform af efterlønsordningen.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-04-12:
Nej, det kan man ikke udlede, for som det også er fremgået af debatten i dag, ønsker vi et andet tempo end Venstre.
Og som jeg sagde, er vi glade for at være i den her regering.
Vi har samme syn på tingene, dog ønsker vi noget mere fart på.
Så det kan man ikke udlede, men man kan udlede det, at vi meget gerne vil deltage i debatten og have en debat og sørge for, at den bliver bredt forankret, for så vil befolkningen også komme med os.
Jeg tror simpelt hen, det vil være nødvendigt for at sikre velfærdssamfundet.
Bent Bøgsted (DF), 2005-04-12:
Skal jeg så udlægge det på den måde, at det er alt efter, hvem der bliver formand for Socialdemokratiet – det er jo afgørende i den her forbindelse, da de er en del af forliget, hvad Dansk Folkeparti jo ikke er – om der bliver lavet et indgreb i efterlønnen eller der ikke bliver lavet et indgreb i efterlønnen?
For hr. Frank Jensen har jo sagt, det ikke skal ændres, mens fru Helle Thorning-Schmidt har sagt, det skal ændres.
Hvis det bliver fru Helle Thorning-Schmidt, der bliver formand, er det hundrede procent sikkert, at der bliver lavet et indgreb.
Hvis det bliver hr. Frank Jensen, der bliver formand, så kan der ikke laves et indgreb, for så siger Socialdemokratiet nej.
Er det noget i den stil, vi kan udlede af det, som hr. Jakob Axel Nielsen siger?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-04-12:
Nu vil jeg ikke lægge mig fast på, om nogle tærskelværdier skal hedde 40 eller 45 år.
Det, jeg synes er væsentligt at få understreget, og det, som jeg har gjort meget ud af i min ordførertale, er, at vi i De Konservative ikke er religiøse med, hvilke ændringer vi gennemfører.
Vi er bare optaget af, at vi også i fremtiden sikrer Danmarks konkurrenceevne, og at vi sikrer, at der er råd til at finansiere den fremtidige velfærd.
Og så er det, at vi opfordrer til, at vi alle sammen erkender, at det er nødvendigt at lave nogle reformer, for ellers udskyder vi nogle regninger til kommende generationer og laver nogle hovsaløsninger her i Folketinget
Så vi beder om, at vi alle sammen sætter os sammen i en ordentlig debat, og derfor vil jeg ikke låse mig fast på nogen tærskelværdier.
Bent Bøgsted (DF), 2005-04-12:
Jeg vil gerne bede De Konservatives ordfører om at forklare lidt om fremtidsudsigterne for efterlønsordningen.
Som det ser ud nu, ønsker De Konservative jo at skære ved 45-års-alderen, og De Radikale ønsker at afskaffe den helt, og det er lidt tvivlsomt, hvad Venstre vil, men man kan jo ligesom udlede, at de under 40 år, måske op til 45 år, ikke skal forvente noget, som hr. Jakob Axel Nielsen er inde på.
I den forbindelse er det selvfølgelig spændende at se, hvad der sker.
Fru Helle ThorningSchmidt har jo også sagt 40 år.
Er det De Konservatives ordførers forventning, hvis det er fru Helle Thorning-Schmidt, der bliver formand, at der bliver lavet et indgreb i efterlønnen, så man kan få den tilpasset til enten 40 eller 45 år?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-04-12:
Men for at vende tilbage til det stillede spørgsmål: Jeg mener, hr. Per Clausen gør sig skyld i en stor misforståelse, der ofte forekommer i den her debat, nemlig at man sammenligner pærer og bananer.
Det er rigtigt, at der er nogen ledighed nu, men vi kan også se – man skal godt nok passe på med at spå, især om fremtiden – at der ikke kan være tvivl om, at store grupper forlader arbejdsmarkedet, og at færre kommer ind i arbejdsstyrken.
Det giver en forskel.
Jeg kan slet ikke forstå, at heller ikke hr. Per Clausen er bekymret for, at kurverne går den forkerte vej.
Det er, som om hr. Per Clausen forudsætter en helt eksorbitant stor vækst i samfundet og derfor ikke vil være med til at ændre noget som helst.
Jeg mener, det er urealistisk, at den vækst kommer.
Ja, måske den dag vi kan lave en kold fusion på et glas vand, så vi har energi til hele landet, men den vækst er urealistisk, sagt til hr. Per Clausen.