Ove Hygum (S), 1999-11-04:
Jeg skal starte med at kvittere for en bred tilslutning til også dette lovforslag.
Jeg vil gerne kvittere for ønsket om, at der er en række detaljer, man skal se nærmere på under udvalgsarbejdet.
Det ser jeg frem til giver et konstruktivt forløb, således at vi i tide kan nå at implementere direktivet.
Så skal jeg medgive hr. Knud Erik Kirkegaard, at der er en slåfejl i den skriftlige fremsættelsestale.
Der skal ikke stå 99 i første linje, men 1996, og når hr. Knud Erik Kirkegaard siger, at også arbejdsministre kan begå fejl, så er det jo noget, hr. Knud Erik Kirkegaard netop ved noget om.
Hr. Jesper Kiel spørger, om loven antaster fagforbundets konfliktret.
Det er ikke tilfældet, vil jeg gerne forsikre hr. Jesper Kiel om.
Så er der nævnt spørgsmålet om mindstelønnen, og jeg vil blot sige et par få ord om mindstelønsproblemstillingen, og jeg vil anbefale, at spørgsmålet om ferie er noget, vi kommer tilbage til i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Om mindstelønnen er der det at sige, at vi efter en klar aftale med arbejdsmarkedets parter ikke har medtaget regler om mindsteløn i lovforslaget, og det skyldes jo, at der ikke på det danske arbejdsmarked eksisterer nogen alment gældende overenskomst med en mindsteløn, som alle arbejdstagere, organiserede såvel som uorganiserede, som minimum skal have.
Parterne ønskede på den baggrund - og det sætter jeg streg under i forhold til et par af indlæggene, der har været her fra ordførerne - at se tiden an, inden direktivets bestemmelser om mindsteløn eventuelt blev implementeret ved lov.
Derfor indsatte vi revisionsbestemmelsen i loven, som indebærer, at vi skal revidere loven senest 1. januar 2003
Der er under lovarbejdet rejst spørgsmål om, hvordan vi sikrer, at parterne får en effektiv mulighed for at administrere de fagretlige regler om kampskridt over for udenlandske virksomheder, som eventuelt betaler deres medarbejdere på et andet lavere niveau end det danske.
Jeg har hørt forslag om, at man skulle pålægge udenlandske arbejdsgivere f.eks. at kontakte danske myndigheder, når de udstationerer medarbejdere i Danmark.
Problemet er, at det efter omstændighederne kan indebære en forskelsbehandling af udenlandske virksomheder, og det er jo som bekendt forbudt efter fællesskabsretten.
Vi ser i øjeblikket nogle sager ved EF-Domstolen, hvor medlemslande har pålagt udenlandske virksomheder en oplysningspligt ud over, hvad der gælder for nationale virksomheder.
Disse sager er også interessante for danske virksomheder, som ofte opfatter sådanne informationsforpligtelser som en hindring for at påtage sig f.eks. byggeopgaver i udlandet.
Vi må heller ikke glemme, at parterne selv har vurderet, at de vil kunne løfte opgaven, og jeg har stor tillid til arbejdsmarkedets parter og udøvelsen af den danske model.
Jeg vil meget gerne drøfte spørgsmålet her videre under udvalgsarbejdet, men på nuværende tidspunkt mener jeg dog nærmest, at tiden ikke er moden til et sådant skridt.
Først og fremmest så jeg gerne, at EU-retstilstanden var mere afklaret, men dernæst vil jeg også godt sammen med parterne have mulighed for at drøfte, hvad der konkret er behov for, og spørgsmålet vil så kunne tages op senest ved lovrevisionen i 2003.