runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lone Møller (S), 2003-05-09:
Jeg vil gerne sige til ministeren, at jeg hverken er mavesur eller ked af det.
Det er nok første gang i de 16 år, jeg har siddet i Folketinget, at jeg har set så grimt et tyveri af andres forslag, men lad nu det være.
85 pct. af forslaget er det, der stod i Socialdemokratiets forslag, og derfor synes vi, det er et ganske udmærket forslag.
Så jeg er bestemt ikke ked af det.
Ministeren gør meget ud af at sige, at der jo er lavet en aftale også med den tidligere regering om en samlet kvalitetsmodel.
Derfor vil jeg gerne spørge: Er det ensbetydende med, at man ikke i den samlede kvalitetsmodel, som ministeren nu ganske fikst også i medierne hele dagen i dag har været ude og sælge for måske sådan at tage hele spørgsmålet om hygiejnen af bordet, f.eks. kan indføre hygiejnestandarder?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2003-05-09:
Jeg vil sige til fru Lone Møller, at jeg sådan set altid bestræber mig på, at man kan fæste lid til det, jeg siger, og det, jeg sagde for et øjeblik siden, er, at regeringen arbejder loyalt på at leve op til de aftaler, som en tidligere regering har indgået med sygehusejerne, og som den nuværende regering har bekræftet på det her punkt, nemlig ideen om at udvikle en samlet dansk kvalitetsmodel, som skaber gennemskuelighed i det danske sundhedsvæsen, ikke bare på hygiejneområdet, men helt bredt.
Jeg kan forstå på fru Lone Møller, at tålmodigheden ikke er stor, og det glæder mig sådan set, for det er så et karaktertræk, vi har til fælles.
Det, jeg så siger, er, at jeg meget gerne vil være med til at tage temperaturen på, om den model, som nu er aftalt i den konsensus, som jo har kendetegnet udviklingen af det danske sundhedsvæsen i en lang årrække - rundt om et bord og lad os tale det frem - er ambitiøs nok eller robust nok i forhold til den dagsorden, som både fru Lone Møller og fru Birthe Skaarup har sat.
Det er jeg meget indstillet på, så jeg er sådan set glad for, at der er denne markante politiske opbakning til, at de centrale sundhedsmyndigheder sætter sig - hvis man kan bruge udtrykket - lidt mere i respekt i de processer, der ellers traditionelt har kørt i dette rundbordsmiljø.
Det er det, jeg gerne vil gøre.
Det synes jeg at vi alle sammen skal støtte op om frem for sådan lidt mavesurt at blive lidt kede af det, fordi andre nu også har fremsat et forslag.
Jeg er så den eneste, der ikke har fremsat et forslag her, men jeg vil gerne komplimentere begge de ærede medlemmer for at have sat denne dagsorden og i øvrigt også for den massive opbakning til at lave det kulturskift, det er at indføre et karaktersystem for det danske sundhedsvæsen.
Som sagt var det Florence Nightingale i 1863, der først fik tanken.
Hun er jo så forhindret i at være til stede her i dag, men jeg tror, hun ville være tilfreds med, at den tanke, hun fik der, nu deles så bredt i det danske Folketing.
Birthe Skaarup (DF), 2003-05-09:
Nu nævnte ministeren en hel del om kvalitetskontrol osv.
, som faktisk ikke var med i vores forslag.
Det var faktisk tænkt med en mulighed
for at lave en udbygning på det. Vi havde ikke set sådan med internationale øjne på det, vi var i vores forslag inde omkring, at det var Statens Serum Institut, der skulle stå for kontrol osv. Men vi er da glade for det, for jeg fornemmer, at vi med forslaget her og vel også andre forslag fra Folketingets andre partiers side har sat en proces i gang, for det er da heldigvis helt tydeligt, at nu har der været et pres endnu en gang og lad os så håbe på, at det får sat skub i den udarbejdelse, som ministeren her har fremlagt. Jeg fik ikke stillet spørgsmålet, men så må jeg jo prøve en gang til.
Lone Møller (S), 2003-05-09:
Det var en imponerende tale.
Det er ikke første gang, vi hører den.
Det er heller ikke anden gang, vi hører den.
Det er sådan cirka tredje gang, vi hører den, og hver gang sidder jeg også og tænker: Det er dog utrolig så meget, der sådan er sat i gang.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren: Kan vi nu være sikre på, at de ting, som ministeren lover os her, også sker? Jeg står her med et svar fra første gang, vi behandlede det her forslag, som ministeren jo nok kan takke Dansk Folkeparti for at have sat i gang, men det ligger altså i Folketingets Sundhedsudvalg, så vi kunne såmænd bare have drøftet det i udvalget, det havde vi ikke behøvet et nyt forslag til.
Men der fremgår det faktisk af et svar fra ministeren, at medio 2002 vil der ligge en fælles model for en dansk kvalitetsudvikling i form af en kerne af fælles kvalitetsstandarder, mange flotte ord. Er det den, jeg skulle forstå, der nu ikke er nået Folketingets Sundhedsudvalg, men er sendt i høring et eller andet fagligt sted i år 2003?
Er det sådan, jeg skal forstå det?
Naser Khader (RV), 2003-05-09:
Hvis Dansk Folkepartis ordfører havde læst den rapport, så ville hun kunne se, hvor mange det drejer sig om.
På side 42 står der, at der er 22.000.
Der står, at på baggrund af de refererede undersøgelser vil det være rimeligt at antage, at ca. 50 pct. af den danske flygtningepopulation, svarende til ca. 55.000, lider af angst og depression.
Heraf opfylder ca. 22.000 kriterierne for PTSD, posttraumatisk stress-syndrom, dvs. at de har været udsat for traumatiske oplevelser, krigsoplevelser, tortur, fængselsophold.
Så det står på side
Birthe Skaarup (DF), 2003-05-09:
Den sidste sætning, som Venstres ordfører fremsatte, lød jo meget fin.
Så det tegner da godt, synes jeg, for et eller andet samarbejde i fremtiden.
Men jeg vil godt lige sige, at når vi selvfølgelig har foreslået Statens Serum Institut, så er det jo, fordi de har en afdeling, der hedder Den centrale afdeling for sygehushygiejne.
Det er også, fordi jeg synes, det jo nok er det eneste firma her i Danmark, hvis man kan kalde det sådan, der har mulighed for at lave sådan en kontrol.
Men lad os nu kigge på det.
Netop de har udarbejdet hygiejnestandarder med henblik på at anvende dem ved fremstilling af bl.a. kontrolrapporter, og de har jo et kvalitetsstempel, det må vi jo sige.
Derfor har vi naturligvis foreslået dem i vores beslutningsforslag.
Anita Knakkergaard (DF), 2003-05-09:
Jeg stillede nogle spørgsmål til hr. Naser Khader, men det kan være, at hr. Naser Khader har glemt dem.
Og er det de 100 mio. kr., der var på tale i 2002, det handler om her?
Og har hr. Naser Khadar forsøgt at få nogle af pengene over satspuljemidlerne?
Tove Videbæk (KRF), 2003-05-09:
Kristeligt Folkeparti er meget positiv over for intentionerne i forslaget, og vi vil gå positivt ind i udvalgsarbejdet, men har ikke konkret afgjort, om vi vil trykke på den røde eller grønne knap ved afstemningen.
Line Barfod (EL), 2003-05-09:
De Radikale har fremsat et meget sympatisk forslag, der skal ændre den meget usympatiske efterladenhed, regeringen har udvist.
Det er jo desværre symptomatisk for den nuværende regering, at de ikke under flygtningene noget som helst.
I stedet mener vi faktisk, at torturramte flygtninge i vid udstrækning burde betragtes som helte.
Det er netop i gruppen af torturramte flygtninge, man finder de personer, der har sat deres personlige interesser til side for at gøre noget for at ændre på diktatoriske regimer.
Den tak, man så får fra den danske regering, er, at de kan vente i op til 2 år på at få behandling af traumerne.
Vi mener også, det burde være helt indlysende, at det er i det danske samfunds egen interesse, at flygtningene får behandlet deres traumer så hurtigt som muligt.
Især når der er tale om familier, kan det også have stor betydning for børnene, at man får behandlet de traumer, der måtte være.
store problemer og har svært ved at klare sig i samfundet, og en del af disse problemer skyldes, at de har ubearbejdede traumer fra den tortur, forældrene har været udsat for, og som de selvfølgelig også er meget påvirkede af.
Lene Garsdal (SF), 2003-05-09:
Da mit partis ordfører, hr. Kamal Qureshi, ikke kan være til stede, skal jeg på SF's vegne fremføre følgende:
Behandlingsbehovet skal afdækkes, og eventuel behandling sættes i gang.
Vi ved, hvor afgørende det er, at torturofre og lignende modtager behandling hurtigt.
Desværre er der i dag for lang ventetid.
Regeringen er mere optaget af at sikre sig stemmer
Else Theill Sørensen (KF), 2003-05-09:
Nu erindrer jeg ikke lige, at jeg har talt om, at noget skulle være på frivillig basis, men jeg har sagt, at nogle ting skulle afklares i forbindelse med forhandlingerne mellem regeringen og Amtsrådsforeningen om amternes økonomi for år 2004.
Og det der med, som hr. Kim Sejr siger: rent hypotetisk, hvis der nu engang langt ude i fremtiden opstår - jo, men lad os nu tage nutiden, som den er sådan cirka lige nu, og lad os så se, hvad der kommer ud af de forhandlinger, som regeringen skal have med Amtsrådsforeningen om økonomien for 2004.
Kim Sejr (RV), 2003-05-09:
Så vil jeg så bare stille dette spørgsmål: Når det skal ske på frivillig basis, som den konservative ordfører tilsyneladende gerne vil have, så viser det sig jo, at et betragteligt antal af amterne i øjeblikket ikke har udført deres del af aftalen endnu. Derfor kunne man jo rent hypotetisk forestille sig, at der engang i fremtiden var et amt, der måske ikke på frivillig basis udførte opgaven, og den konservative ordfører har jo sagt, at der skal gøres en indsats på det her område. Ville det så ikke være en god idé, at det amt vidste, hvis ansvar det egentlig var at få udført denne her opgave?
Ellers er den traumatiserede flygtning jo overladt til den enkelte kommune og dens ressourcer og forgodtbefindende.
Vil det ikke være den bedste retstilstand for den traumatiserede flygtning, som også den konservative ordfører jo har sympati for, at der var en helt klar ansvarsfordeling på det her område?
Else Theill Sørensen (KF), 2003-05-09:
Den konservative folketingsgruppe er tilfreds med, at regeringen vil inddrage spørgsmålet i økonomiforhandligerne med amterne for året 2004.
Kim Sejr (RV), 2003-05-09:
Jo, men nu er der sådan set ikke tale om ny lovgivning, der er tale om en eksisterende lovgivning.
Det, vi taler om, er ansvarsplaceringen, og her forslår vi - på linje med Amtsrådsforeningen - at det mest fornuftige og den bedste retstilstand på det område, var, at det her område kom ind under sygehusloven, så vi taler om ansvarsfordeling.
Er den konservative ordfører ikke enig i, at en så klar præcisering som overhovedet muligt omkring ansvarsfordelingen altid vil være en fordel?
Else Theill Sørensen (KF), 2003-05-09:
Jeg håber, at der både i det her tilfælde og i en lang række andre tilfælde er andre muligheder for at få afklaret en uklarhed om retstilstanden end netop at lave ny lovgivning på området.
Jeg tror godt, man kan afklare en retstilstand på andre måder, og jeg har forstået af sundhedsministerens udtalelser, at det ikke er hans eller regeringens opfattelse, at der er behov for at ændre sygehusloven af den her grund.
Derfor vil afklaringen nok kunne finde sted, uden at man laver ny lovgivning.
Kim Sejr (RV), 2003-05-09:
Jeg kunne så godt tænke mig at spørge den konservative ordfører, om man er uenig i amternes synspunkt, at der er behov for, at det fremgår, hvor forpligtelsen ligger?
Det fremgår nemlig, at Amtsrådsforeningen er enig i, at der er hjemmel til at kunne etablere den her slags tilbud, men det bliver samtidig sagt, at der på grund af det meget lange og skiftende sagsforløb, der har været i det her spørgsmål, er opstået, hvad man kan betegne som en uhensigtsmæssig uklarhed om retstilstanden i relation til forskellige behandlingstilbud til traumatiserede flygtninge.
Jeg ved jo, at Det Konservative Folkeparti går meget ind for meget stabile retstilstande i det danske samfund,
og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge, om det så ikke kunne lette lidt på det at få et helt klart ansvar på det her område?
Hans Andersen (V), 2003-05-09:
Til fru Birthe Skaarup, som problematiserer omkring Statens Serum Institut, vil jeg blot lige bemærke, at de i dag har en rådgivende funktion, og problemstillingen er jo, at hvis de også i fremtiden skal have den kontrollerende funktion, vil der være et skisma, et dilemma, som jeg synes vi bør give en tanke.
Derfor er det, vi i Venstre ikke anbefaler, at det lige præcis er den model, det skal munde ud i.
Så synes jeg, det da kunne være en model, hvis vi i Sundhedsudvalget satte os ned og konstruktivt skrev nogle ord om det her, eventuelt en beretning om, hvordan og hvorledes vi så, at modellen for kvalitet i udviklingen af sundhedsvæsenet skulle være.
Det kunne så måske være en model, som fru Birthe Skaarup også var indstillet på at følge.
Birthe Skaarup (DF), 2003-05-09:
Bare en enkelt bemærkning.
Men jeg vil da godt takke hr. Hans Andersen for tilsagnet om, at vi ud fra dette forslag måske samlet kan finde ud af at lave en beretning, og det kan jo være, at der er andre partier, der kunne være med i sådan en beretning.
Hans Andersen (V), 2003-05-09:
Ja, vi skal jo stadig forsøge, selv om tiden er fremskreden, at være konstruktive.
Det fornemmer jeg i hvert fald fru Birthe Skaarup gerne vil være, og jeg vil gerne tilkendegive fra Venstres side, at vi gerne vil medvirke til, at vi får tænkt denne kvalitetsmodel igennem og får givet den nogle ord med på vejen, også i Sundhedsudvalget.
Birthe Skaarup (DF), 2003-05-09:
Ja, vi skal nok forklare vælgerne, hvad det er, vi har fået sat i gang, og hvad det er, der er kommet ud af Dansk Folkepartis forslag.
Hvad kom der ud af Socialdemokratiets forslag for snart lang, lang tid siden?
Intet.
Men det her har presset en minister til at komme frem.
Jeg ved ikke, om det skal hedde lex Lene Espersens måde at gøre det på.
Men der er i hvert tilfælde sket noget.
Inden for to dage er der sket noget på det her område.
glade for.
Line Barfod (EL), 2003-05-09:
Fru Birthe Skaarup kan tale udenom, lige så meget hun vil.
Det, der står tilbage, er, at hygiejnestandarderne allerede nu kunne være i gang med at blive indført for de danske sygehuse, hvis Dansk Folkeparti tidligere havde stemt for Socialdemokratiets forslag. Derudover står det også fast, at hygiejnestandarderne kunne blive indført på de danske sygehuse meget hurtigt, hvis Dansk Folkeparti ville bruge det flertal, der er for Dansk Folkepartis eget forslag.
Men Dansk Folkeparti ønsker ikke at få hygiejnestandarderne indført på danske sygehuse nu.
Dansk Folkeparti vil hellere vente på, at ministeren engang i 2005 eller 2006 kommer med noget.
Det er bare det, man må konstatere efter den debat, vi har haft i dag.
Jeg synes også, at det er lidt lang tid at skulle bruge på det her fredag aften.
Men det går nok.
Men det må Dansk Folkeparti jo så forklare vælgerne.
Birthe Skaarup (DF), 2003-05-09:
Det gav jeg faktisk ikke udtryk for, dengang vi behandlede Socialdemokratiets forslag i år 2001.
Det er jo lang tid siden.
Der er jo ikke sket noget.
Hvad er der sket?
Og det er jo netop det, vi gerne vil have.
Vi har fået tilsagn om, at der er en model undervejs.
Og det er den, vi godt vil være med til at støtte ved, at vi skriver en beretning, hvor Dansk Folkepartis forslag går ind i modellen.
Lone Møller (S), 2003-05-09:
Hvad skal vi dog bruge presset til?
Vi har et forslag her, der tegner til at have et flertal.
Hvad er det dog så, vi skal presse ministeren til?
Her er et flertal.
Ministeren har givet tilsagn om ingenting.
En model, som kommer på et eller andet tidspunkt.
Her ligger noget konkret, som kan blive vedtaget.
Jeg er totalt rystet over den måde, som Dansk Folkeparti fører politik på.
Jeg mener simpelt hen, at vi snyder den danske befolkning.
Og jeg føler i hvert fald, at min tid er spildt.
Birthe Skaarup (DF), 2003-05-09:
Sagt til fru Lone Møller: Vi har ikke spildt tiden.
Vi har ikke spildt tiden, for det, vi nu har fået sat i gang, er et pres mod ministeren om, at der nu kommer noget på banen.
Og det er jo netop det, vi har ønsket.
Vi har jo presset adskillige gange.
Fru Lone Møller stod på den her talerstol og fortalte, at det ikke havde nyttet.
Jeg følte ærlig talt heller ikke, at det nyttede.
Heller ikke i år 2001, hvor jeg også pressede og Dansk Folkeparti pressede.
Nu får vi noget igennem.
Vær glad for det.
Lone Møller (S), 2003-05-09:
Jeg kan altså klart konstatere, at fru Birthe Skaarup ikke er interesseret i at få sit eget forslag igennem, men mere er optaget af et eller andet forslag, som ministeren kommer med, og som skal implementeres i år 2006.
Tak, jeg har fået et klart svar.
Jeg føler simpelt hen, at Dansk Folkeparti har spildt Folketingets tid, siden vi gik i gang med det her forslag.
Det er dog grotesk, at man fremstiller et forslag, man ikke selv er interesseret i at få gennemført, når der er et flertal.
Jeg er rystet.
Birthe Skaarup (DF), 2003-05-09:
Som jeg tidligere har været inde på, så bekendtgør ministeren, at der nu er et forslag undervejs, som medfører
en udvidelse af området.
Og vi synes, at selv om det her forslag kan udvides, så er der nogle aspekter i det, ministeren har fremlagt, der måske kunne være til gavn også for Socialdemokratiets forslag.
Og vi ser gerne den udvidet.
Det her handler om, at vi får bedre forhold for patienterne.
Og med de tiltag, som ministeren har offentliggjort her, som den nye kvalitetsmodel skal indeholde, så kan det godt være, at det er den, vi skal satse på, men hvor denne her smiley-model måske kan indgå, og måske noget af Socialdemokratiets model.
Lone Møller (S), 2003-05-09:
Jeg har altså utrolig svært ved at finde ud af, hvad det er, fru Birthe Skaarup vil.
Har fru Birthe Skaarup fremsat et forslag i Folketinget for at få lavet en beretning i udvalget?
For mig lyder det, som om der meget nemt kunne tegne sig et flertal for at få vedtaget forslaget.
Derfor vil jeg gerne spørge helt klart: Hvis det skulle vise sig, at der er et flertal for fru Birthe Skaarups forslag, vil fru Birthe Skaarup så ikke sikre, at det forslag bliver vedtaget inden sommerferien?
Hvad er ellers formålet med, at vi nu har brugt op til flere timer på at snakke om en beretning i et udvalg?
Jeg vil gerne bede fru Birthe Skaarup om en helt klar besked: Hvis der er et flertal for forslaget, vil fru Birthe Skaarup så ikke sørge for, at det kommer til afstemning?
Birthe Skaarup (DF), 2003-05-09:
Jeg vil godt sige tak for den positive tilkendegivelse, der er fra alle.
Jeg tror nok, at vi i det her Folketing kan stå sammen om at lave en eller anden model, der måske er lidt mere udbygget end den, vi kommer med fra Dansk Folkeparti.
Det gælder både Venstre og De Konservative.
SF vil så ikke stemme for, men hr. Naser Khader, kan jeg forstå, er heller ikke uvillig.
og fru Tove Videbæk.
Fru Lone Møller er garanteret også positiv.
Presset er der via forslaget her i dag og har selvfølgelig stor betydning, når vi alle bakker op om det.
Fru Tove Videbæk er lidt inde på det der med smiley, som fru Tove Videbæk ikke rigtig synes om.
Hvorfor vi har sat smiley på, er bl.a. på baggrund af, at det frie sygehusvalg får stadig større betydning, og når man på det enkelte sygehus er indstillet på at lave et kvalitetsløft i hygiejnen, så vil smiley-ordningen ganske givet virke som en positiv faktor.
Det synes vi i hvert tilfælde.
Som jeg tidligere har sagt, er der ikke nogen, der ønsker en sur smiley, og en landsdækkende, effektiv kontrol med offentliggørelsen vil helt klart motivere ikke kun ledelserne på sygehusene, men også optimere hygiejnestandarderne til gavn for både patienter og medarbejdere.
Der er ikke nogen, der kan se på, at der er 300.000 liggedage ekstra om året på grund af dårlig sygehushygiejne.
Det er også sådan, at Evalueringscenter for Sygehuse har lavet en undersøgelse for nylig på 61 sygehuse, og for cirka en tredjedel af dem havde man ikke formuleret retningslinjer for anvendelse af antibiotika, så man kunne minimere risikoen for, at der på sygehuse udvikles bakterier, som ikke kan behandles med de almindeligt anvendte antibiotika.
Hvorfor vi har benyttet smiley-ordningen, er jo, fordi den har vundet gehør. Folk synes som sagt at kunne identificere sig med den inden for fødevarebranchen, og hvorfor så ikke bruge den her.
Vi synes i hvert fald, at det symbol er udmærket.
Til sidst tror jeg helt klart på, som jeg også tidligere var inde på, at det vil skabe noget konkurrence på de enkelte sygehuse.
For os er der i hvert fald tale om, at patienterne kræver det.
Jeg er helt overbevist om, at patienterne kræver, at de får denne her hygiejne udvidet på hospitalerne.
Vi har på mange andre områder set, hvordan patienterne nu stiller krav, og jeg er overbevist om, at det samme vil gælde sygehusvæsenet. Vi har jo indimellem set mange klager fra patienter over nullermænd på hospitalerne, men det er jo som sagt andre steder med hensyn til opbevaring af affald.
Det er noget med uniformer, og alverdens ting kunne komme ind under netop det her område.
Der har så været lidt i pressen om, hvorvidt de private sygehuse skal være med i sådan et forslag.
Det må vi jo så yderligere tage op, men vi er i hvert fald glade for, at vi har fået sat denne her proces i gang.
Jeg kan fornemme, at der er et flertal for at skrive
en beretning om det her, så vi får udviklet det, vi alle sammen gerne vil: bedre hygiejne for patienterne her i Danmark.
Tove Videbæk (KRF), 2003-05-09:
B 142 foreslår indførelse af smiley-etiketter på alle sygehuse.
P.t. bruger man smiley-ordningen i diverse fødevarebutikker, og hvis en kunde her ser en sur smiley, kan man jo vende rundt på hælen og gå et andet sted hen og foretage sine indkøb.
Det er jo ikke helt det samme vedrørende sygehuse.
Hvis man akut bliver bragt ind på et sygehus, som det allerede er blevet nævnt her i dag, og ser en sur smiley ved indgangen til sygehuset, kan man jo ikke bare sige, at man vil hen et andet sted, hvor der er en gladere smiley på væggen.
Derfor skal hygiejnen simpelt hen være i orden på Danmarks sygehuse.
De hygiejnesygeplejersker, som engang var på mange sygehuse,
må vi simpelt hen have tilbage igen.
Hygiejnen skal være i orden.
Det er ikke i orden, at der bare placeres en sur smiley på væggen.
Den dårlige hygiejne, som p.t. findes mange steder,
er skyld i ekstra sygdom, længere sygeleje, mange flere sygedage på en sygehusafdeling med deraf følgende spild af økonomiske midler og spild af livskvalitet for de konkrete patienter.
Ministeren har talt om den danske kvalitetsmodel for sundhedsvæsenet, en slags karaktersystem, samt om gennemsigtighed og åbenhed vedrørende kvaliteten og servicetilbuddene i det danske sygehusvæsen.
Kvalitetsmodellen skal fremme et sammenhængende kvalitetsarbejde, og der skal løbende foretages målinger af kvalitetsudviklingen.
I Kristeligt Folkeparti ser vi frem til, at hele dette projekt kommer på skinner og bliver implementeret i virkeligheden til glæde for både patienter og alle ansatte i sygehusvæsenet.
Men det er klart, at hvis det tidligere nævnte forslag kommer til betænkning i denne uge, vil vi stemme for det, som vi også sagde ved førstebehandlingen af forslaget, så arbejdet kan komme i gang allerede i år på hygiejneområdet.
Men smiley-ordningen synes vi er ufuldstændig og utilstrækkelig.
Vi synes, at den hører hjemme i butiks- eller restaurationsbranchen og ikke på sygehusene.