Karen J. Klint (S), 2005-11-30:
Dagens lovforslag har været sendt til den traditionelle høring, og der er kommet mange svar ind.
Men det kan næppe være nogen overraskelse for Folketinget eller publikum hjemme i stuerne, at Socialdemokraterne hellere havde set, at ministeren havde lyttet til de mange høringssvar, der beder om mere analyse, før lovændringer gennemføres.
Men vi ville gerne have drøftet et demokratisk opbygget fællesskab omkring Fællesfonden og pillet lidt mere ved det, som tidligere kirkeminister, fru Tove Fergo, kaldte for ministerens enevælde.
Så vi har vel ikke gjort op med fru Tove Fergos begreb enevælde.
Mange høringssvar efterlyser som sagt mere tid til analyse før vedtagelse.
Og skulle ministeren få lyst til det, så er vi meget parate til at genoverveje nogle ting, så vi kan få nogle forhold bedre belyst.
Nu skal vi i gang med udvalgsarbejdet, og jeg tror, vi får et udvalgsarbejde, der betyder, at vi ikke kan gøre tingene færdig før jul, hvis nu ministeren skulle drømme om de der 30 dage, der sådan lige i teorien kunne nås.
Jeg tror, man vil gøre klogt i at vente til efter nytår, så vi får en god debat.
Jeg tror, der vil komme en række delegationer, der gerne vil ind og tale med os.
Det kan også være, der er nogle samrådsspørgsmål, som dukker op, når vi får talt lidt mere med menneskene i det kirkelige landskab.
For vi ved jo, at kirkedebatter rummer store følelser, og det skal der også være plads til.
Men det er da spændende med den frihed, der nu bliver, som fru Birthe Rønn Hornbech også var inde på, og om man kan få nogle flere præster med en anden finansieringsmåde end den, man har i dag.
Vi er åbne over for at drøfte modellen, men vi vil gerne have drøftet: Hvor mange tror vi så på det i realiteten kan blive?
For i dag – sådan lidt forenklet sagt – koster en præstestilling jo et menighedsråd 60 pct. Når man så skal have en 100 pct.s finansiering af præsten, når der også skal være en pensionsordning – det skal man have et tillæg for – og når der er åremålsansættelse inde i det, og det plejer at koste et eller andet sted i nærheden af 25-30 pct., når alt dette skal medregnes, er det altså en præst, der nu kommer til at koste et eller andet sted mellem 130 og 140 pct. i sammenligning med de 60 pct., man plejer at betale for præsten i dag.
Jeg synes også, vi skal drøfte, hvordan vi skaffer den likviditet til det.
Jeg har forstået, at den måde, man vil ændre lidt på gravstedskapitalerne på, er valgt, for at man kan skaffe en likviditet; det er ikke for at bruge pengene direkte fra gravstedskapitalerne til forkyndelse.
Men vi ved jo, at der er følelser forbundet med dette område, og alle uanset trosretning bidrager jo til vedligeholdelse af eget gravsted, og dermed er der jo også andre troende, der er med til at betale til den likviditet, vi nu vil frigøre, for at vi kan få mere forkyndelse i vores kirke.
Så der er nogle spørgsmål, vi skal have drøftet.
Der er også spørgsmålet omkring den pensionsalder, der står nævnt.
Beregningerne er foretaget ud fra, at præsten har en pensionsalder på 67.
Alle vi andre har faktisk i dag en pensionsalder på 65, så er det her forløberen for, at regeringen kommer med et lovforslag inden længe om, at pensionsalderen skal op på 67?
Eller er det bare et regneeksempel?
Med hensyn til evalueringsparagraffen skal jeg lige her til slut sige, at vi ser positivt på den og går positivt ind i det hele, men at vi allerede nu vil sige, at en evalueringsparagraf ikke for os vil være en hindring for, at vi fra nu af og så til 2012 drøfter kirkestruktur.