runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Christiansen (DF), 2005-05-11:
Bedre finansieringsvilkår for erhvervslivet er naturligvis altid en positiv ting og især fremmende for iværksættere, og det gives der så mulighed for med lovforslaget om virksomhedspant.
Det er en klar fordel, at virksomheden under et kan pantsætte aktiver, som i dag ikke er omfattet af eksisterende pantsætningsordninger, dvs. kundetilgodehavender, varelagre og immaterielle aktiver såsom goodwill og patenter.
Fordringspant skal ikke som virksomhedspant respektere senere udlæg for skatte- og afgiftskrav, ligesom der heller ikke er krav om sikkerhedsstillelse ved bobehandling, faktorer, der kan være med til at gøre det mere attraktivt at anvende fordringspant for især mindre virksomheder.
Jeg er meget skeptisk over for lovgivningen.
Jeg er som sagt meget positiv over for selve intentionerne bag ved at tilvejebringe en nemmere finansiering, men det er et minus, at man fuldstændig glemmer at tilgodese de simple kreditorer, det vil sige, at varekreditorer typisk stilles ringere, end tilfældet er i dag.
Det vil ganske givet medføre kortere kredittider, og så kan den rentegevinst, der eventuelt opnås, meget hurtigt være spist op.
Jeg ser det her som en klar favorisering af bankerne og en stavnsbinding af virksomhederne.
Det er også forventeligt, at bidraget til Lønmodtagernes Garantifond vil stige som følge af deres større provenutab, og det vil så ramme alle virksomheder over en kam, også dem, der ikke benytter virksomhedspant.
Et andet minus er, at kontante beholdninger og indeståender i pengeinstitutter ikke er omfattet.
Det vil efter Dansk Folkepartis opfattelse kunne medføre spekulation i at realisere et eventuelt varelager til kontantbeholdning eller til en nyere brugt bil, som heller ikke er omfattet af pantet.
Da der er tale om flydende pant, dvs. størrelsen af virksomhedens til enhver tid værende aktivmasse, er det jo klart, at der kan spekuleres i det på den måde, som lovforslaget er strikket sammen på for nuværende.
Dansk Folkeparti støtter som sagt intentionerne med lovforslaget, men vi har da et begrundet håb om, at vi kan være med til at forbedre det her under udvalgsbehandlingen.
Lene Espersen (KF), 2005-05-11:
Det er vi i dialog med de forskellige aktører om, så der ikke er noget, der bliver tabt i løbet af strukturreformen, fordi der er nogle kompetencer, som bliver flyttet rundt.
Så jeg kan sige til fru Line Barfod, at der altså er en meget god dialog i gang om, hvordan man sikrer, at det arbejde kan fortsætte.
Og så vil jeg sige til fru Line Barfod, at indimellem virker det næsten, som om debatterne her bare drejer sig om at misforstå hinanden.
Det, jeg sagde om forsikringsselskaberne, var, at i dag er det helt afgørende for, at man overhovedet kan få unge til at deltage i de her kurser og bruge en hel lørdag på det, at der er en økonomisk gulerod, og det kræver altså, at forsikringsselskaberne aktivt deltager i det.
I det her tilfælde er der et enkelt forsikringsselskab, der har sagt: Det vil vi gerne medvirke til, for at de unge møder op og bruger en dag på det.
Karsten Nonbo (V), 2005-05-11:
Da Venstres ordfører på det her lovforslag, hr. Søren Pind, ikke kan være til stede, har jeg lovet at oplæse hans ordførertale og holde mig strengt til den, således at man kan skyde en hvid pind efter en debat.
Lovforslagets formål er at forbedre finansieringsmulighederne og gavne erhvervsklimaet for virksomheder i Danmark.
Konkret foreslås det i dette lovforslag at indføre såkaldt flydende pant, hvilket vil betyde, at virksomheder nu kan stille deres til enhver tid eksisterende relevante aktier som pant mod finansiering.
At indføre »flydende pant« har længe været mødt med betydelig modstand i juridiske kredse.
Der har været en lang række grunde til dette.
I sagens natur medfører det også en betydelig fordel for bankerne, der fremover i realiteten vil være eneste långiver til virksomheder med »flydende pant«, hvor leverandører tidligere spillede en væsentlig rolle.
For første gang siden midten af 1960'erne genindfører man offentlig fortrinsstilling.
Begrundelsen er logisk.
Det sker, når der er »flydende pant« for at sikre, at det offentlige ikke mister væsentlige indtægter på 1,8 mia. kr., der i dag tilkommer det offentlige via de nugældende regler.
Det er ikke uden betænkelighed, at Venstre tilslutter sig denne del af lovforslaget.
Vi vil i den forbindelse anmode justitsministeren om en evaluering efter 3 år af denne fortrinsstilling og høre, om den eventuelt medvirker til en skæv balance ud fra en samlet betragtning.
I øvrigt kan Venstre selvfølgelig tilslutte sig lovforslaget, som det ligger, og ser frem til en gnidningsfri udvalgsbehandling, og hvis der måtte være noget at komme efter, så kan man jo lægge pinden i kakkelovnen til andenbehandlingen.
Lene Espersen (KF), 2005-05-11:
Jeg vil sige til fru Anne Baastrup, at i det øjeblik, den dialog munder ud i nogle konkrete forslag, så kommer vi videre.
Altså, jeg kan ikke tage stilling til det.
Det lyder faktisk, og det er jo ikke overraskende, som om fru Anne Baastrup er nået meget længere, end jeg i hvert fald er i mit eget tankesæt med hensyn til, hvordan det her skal ende.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Anne Baastrup (SF), 2005-05-11:
Vi har rent faktisk det problem, at hvis det bliver regionen, har de ikke kompetence til at gøre det, for de har ikke nogen kommunalfuldmagt, og det vil sige, at de kun kan gøre det, hvis ministeren via lovgivning siger, at de skal.
Lene Espersen (KF), 2005-05-11:
Jeg vil sige, at årsagen til, at vi etablerede det dialogforum, og det har været i gang i ganske lang tid, faktisk var et samråd i Retsudvalget, hvor man pegede på, at på det her område var man bekymret for, om det, at der kom en strukturreform, så betød, at der var nogle kompetencer, som amterne i dag besad, som ville gå tabt, eller nogle opgaver, der ikke ville blive varetaget.
Der redegjorde jeg for i det samråd, der var i Retsudvalget, at jeg syntes, det var en saglig kritik, og at det var en bekymring, man skulle tage alvorligt, og derfor tog Justitsministeriet initiativ til at indkalde de berørte parter til at finde ud af: Hvordan løser vi så opgaverne fremover?
Jeg har ikke hørt nogen vurdering af, hvorvidt der er behov for lovgivningsinitiativer eller ej.
Det var ikke det, jeg måske umiddelbart havde forestillet mig; jeg har mere forestillet mig en pragmatisk indfaldsvinkel til det, hvor man sagde: Hvem laver hvad i dag, hvem står for det rent praktisk, hvad er det for nogle personer, og hvordan har vi en sikkerhed for, at de kompetencer og initiativer bliver videreført i det nye regi.
Karen Hækkerup (S), 2005-05-11:
Vi bidrager altid gerne til at putte pinde på brændet – eller på bålet, hedder det vist.
Forslaget om indførelse af virksomhedspant og fordringspant er afstedkommet af et udvalgsarbejde, hvor et udvalg bestående af eksperter inden for området gennem halvandet år har arbejdet med sagen og i februar 2005 i enighed har afgivet en betænkning, hvori det anbefales at indføre virksomhedspant og fordringspant i dansk lovgivning.
Intentionen med lovforslaget er at forbedre virksomhedernes manøvremuligheder, idet det fremover vil kunne lade sig gøre at foretage en samlet pantsætning af de til enhver tid værende aktiver.
Herved skulle virksomhederne ifølge regeringen kunne få bedre mulighed for at anvende erhvervsaktiver som grundlag for låntagning og derved kunne tilvejebringe bedre og billigere finansiering samt sikre en administrativ lettelse af virksomhederne, idet de omhandlede aktiver fremover vil kunne pantsættes under et.
Hvor udvalget under Justitsministeriet i enighed har afgivet betænkning, der anbefaler indførelse af virksomhedspant, er de indkomne høringssvar ikke lige så entydige i deres anbefalinger.
Nogle af de hørte interessenter har ikke anført at have nogen bemærkninger til lovforsla
gets vedtagelse
, andre er mere skeptiske, og HTS – Handel, Transport og Serviceerhvervene, går så langt som til at anbefale, at lovforslaget ikke vedtages.
Mange af høringssvarene påpeger problemer i lovforslagets nuværende form, bl.a. Dansk Handel & Service, Håndværksrådet, Advokatrådet og Kuratorforeningen, der alle samstemmende betvivler, at lovforslaget vil vise sig at medføre de økonomiske lettelser for virksomhederne, som regeringen forudsætter.
Bl.a. anfører Dansk Handel & Service, at eftersom pantet ifølge Finansrådets vurdering skal have en værdi af mindst 500.000 kr., før det vil være attraktivt at stille som sikkerhed, vil små virksomheder være begrænset i deres adgang til at udnytte loven.
Dernæst vurderer mange af de høringsberettigede parter, at en virksomhed næppe opnår en lavere rente som følge af den sikkerhed, der fremover skal stilles, hvor panthaver hæfter med 50.000 kr. for boomkostninger.
Flere af høringssvarene peger tværtimod på, at indførelsen af virksomhedspant vil kunne medføre kortere kredittider eller kontantafregning for virksomhederne, og at dette vil opveje de økonomiske lettelser, der skulle være intentionen med lovforslaget.
Socialdemokraterne vil stille spørgsmål under udvalgsarbejdet, så helt gnidningsfrit bliver det desværre ikke, men svarene, vi får, vil forhåbentlig give os en god forudsætning for at vurdere, hvorvidt vi skal støtte lovforslaget eller ej.
Der er påståede lettelser for virksomhederne ved at indføre virksomhedspant, men vi vil gerne have undersøgt, om loven vil gøre mere skade end gavn, forstået på den måde, at lovforslaget jo også åbner op for, at virksomheder, der ønsker at snyde på vægten og bl.a. tømme boer eller udnytte konkursrytteri, vil få lettere spil.
Alt afhængigt af svarene, vi får, vil vi tage stilling til, om vi vil støtte lovforslaget.
Kamal Qureshi (SF), 2005-05-11:
Som ministeren også sagde tidligere, tror jeg heller ikke, at hovedparten af dem egentlig ville benytte sig af sådan en frihed.
Mange af de forslag også fra regeringen, vi behandler i Folketinget, handler jo også om at give frihed til de få, hvis ikke det fjerner frihed for de mange, og det her forslag tager jo ikke frihed fra nogen trossamfund, tværtimod giver det dem større selvbestemmelse.
Line Barfod (EL), 2005-05-11:
Jamen vi vil slet ikke blande os i, hvad trossamfundene skal mene og gøre, eller hvordan trossamfundene finder frem til, hvad de vil gøre, det er op til hvert enkelt trossamfund, ligesom vi ikke ønsker at blande os i, hvordan man i et enkelt politisk parti træffer beslutninger.
Det må man afgøre i hvert enkelt politisk parti og i alle mulige andre foreninger.
Vi mener, det vil være udtryk for beton, hvis vi ikke gav den frihed til, at det er det enkelte trossamfund, der selv bestemmer, og det er det, der er vores værdimæssige udgangspunkt: Vi ønsker frihed, vi ønsker frihed til, at trossamfundene selv bestemmer, i stedet for at det er staten, der bestemmer.
Martin Henriksen (DF), 2005-05-11:
Jeg bemærkede, at fru Elisabeth Arnold kom med en udtalelse, som statsministeren er kommet med.
Men statsministeren har jo netop også udtalt, som det står i bemærkningerne til forslaget: Kirkens indre liv skal vi som politikere ikke blande os i.
Hvad folkekirken er, det vil jeg gerne bede fru Elisabeth Arnold om at kommentere.
Folkekirken er jo bl.a. ifølge grundloven det danske folks kirke.
Mener fru Elisabeth Arnold så ikke, det er vigtigt, at kirken har nogle fælles ritualer i alle sogne, i stedet for at man giver hvert sogn mulighed for at udvikle individuelle ritualer, som i sidste ende vil resultere i, at folkekirken bliver splittet?
Men det er måske også det, som er Det Radikale Venstres dagsorden, i og med at de ønsker en adskillelse af kirke og stat?
Elisabeth Arnold (RV), 2005-05-11:
Det er en kirke for de mennesker, der er medlemmer, og det er jo ikke hele folket.
Der er adskillige personer, som ikke er medlem af folkekirken, enten fordi de har meldt sig ud og er medlem af en anden kirke, eller fordi de har en helt anden tro.
De bliver jo også alle sammen gift inden for deres forskellige traditioner, og nogle går udelukkende på rådhuset.
Så jeg mener ikke, at man skal blande sig i den diskussion, der foregår inden for de forskellige kirkesamfund, og det er folkekirken et af.
Martin Henriksen (DF), 2005-05-11:
Jeg vil bare gerne høre, om ikke fru Elisabeth Arnold mener, at det er vigtigt, at vi har en samlet folkekirke, som har nogle fælles ritualer, netop fordi det er en kirke for hele folket.
Elisabeth Arnold (RV), 2005-05-11:
Tak, hr. formand.
Det var mig ikke muligt at være på min plads, da det var min tur, jeg sad i andet møde.
Men jeg er glad for at få muligheden for også som de sidste ordførere at sige, at Det Radikale Venstre gerne vil medvirke til at rydde forhindringer af vejen, som gør det muligt for folkekirkepræster at medvirke til vielser af homoseksuelle, hvis de skulle ønske det.
Det, der er sagen, er jo, at hensigten med forslaget er at fjerne nogle hindringer for, at folkekirken kan medvirke ved indgåelse af registrerede partnerskaber.
Samtidig slås det fast, at ingen præster kan forpligtes til at medvirke til vielser af homoseksuelle.
Forslaget har sådan set samme sigte som et tidligere forslag fra SF, der fastslog, at registrerede partnerskaber indgået ved en gejstlig myndighed havde samme gyldighed, som hvis det var indgået på rådhuset, altså hos den civile myndighed.
Man kan sige, at forslagene sådan set supplerer hinanden: Det har noget at gøre med at rydde forhindringer af vejen for, at folkekirkepræster kan vælge at medvirke ved sådanne højtideligheder, i sådanne ritualer.
Det synes vi de skal have lov til.
Vi går ind for, at der skal være den mulighed.
Og som statsministeren selv har sagt, så har Vorherre sikkert ikke noget imod homoseksuelle, så det er en ting, der ligger smukt i tråd med de frihedstraditioner, som jo også partiet Venstre hylder ved festlige lejligheder.
Det handler altså om at give præster mulighed for at vælge, om de vil medvirke ved homoseksuelle vielser.
Den frihed skal de have, synes vi.
Vi vil i hvert fald gerne rydde de sten af vejen, der er i forbindelse med disse problemer.
Hvis man rydder de her sten af vejen, betyder det, at man flytter diskussionen derhen, hvor den hører hjemme, nemlig til trossamfundene selv.
De må selv beslutte sig for, på hvilken måde de vil medvirke, og om de overhovedet vil medvirke.
Det blander vi os ikke i.
Men vi vil i hvert fald gerne rydde de sten af vejen, der er, for at de kan medvirke, hvis de skulle beslutte sig for at gøre det.
Det Radikale Venstre støtter forslaget.
Line Barfod (EL), 2005-05-11:
Det har bare slet ikke noget med det her lovforslag at gøre.
Det her lovforslag handler alene om, at det ikke skal være forbudt for hverken folkekirken eller andre trossamfund at træffe en beslutning om, at de vil vie homoseksuelle efter samme regler, som de i dag vier andre ægtepar.
Elisabeth Arnold (RV), 2005-05-11:
Jeg vil blot sige, at det i dag jo er sådan, at adskillige kirker rundtomkring i landet har en sognepræst, som nægter at vie f.eks. fraskilte, og der er andre præster, som f.eks. vil have andre reservationer med hensyn til, hvem de vil vie.
Man har jo i årtier i folkekirken accepteret, at der kan være præster, som har nogle særlige reservationer.
De vil ikke vie f.eks. fraskilte, og der kan være andre typer af gerninger, de ikke vil være med til, og det har de deres fulde frihed til at nægte.
Det er jo ikke kirken som sådan, der bestemmer, at man ikke vil vie fraskilte.
Det enkelte menighedsråd kan, når de ansætter præsten, tage stilling til, om de ønsker en præst, der har de synspunkter.
Kim Christiansen (DF), 2005-05-11:
Ja, igen et rigtigt politikersvar, men jeg kan vel få et meget kort og konkret svar fra fru Line Barfod: Skal man være medlem af folkekirken for at kunne blive viet i folkekirken, hvis sådan et lovforslag blev vedtaget?
Jeg skal gøre det meget kort.
Jeg fik ikke rigtig svar på mit spørgsmål før, så derfor vil jeg vende det en lille smule om og spørge fru Line Barfod, om det er Enhedslistens holdning i tilfælde af, at folkekirken fik mulighed for at foretage vielser af homoseksuelle, at det så skulle være et kriterium, at man var medlem af den danske folkekirke?
Line Barfod (EL), 2005-05-11:
Jeg er ikke sikker på, om hr. Martin Henriksen har læst forslaget og ved, hvordan retstilstanden er i dag.
I dag blander staten sig.
I dag har staten udstedt et forbud imod, at trossamfundene selv kan beslutte, om de ønsker at vie homoseksuelle.
Hvis vi ophæver det forslag, så vil staten ikke længere blande sig i trossamfundene.
Det er det, vi ønsker.
Det er en frihed for trossamfundene til selv at bestemme, og så må de i øvrigt finde ud af, hvad de vil gøre.
Det skal vi ikke blande os i herfra.
Martin Henriksen (DF), 2005-05-11:
Jamen det, staten ville gøre, hvis det her blev vedtaget, var jo netop at gå ind og bestemme, at sådan og sådan skal det være.
Hvorfor siger man hele tiden, at man ikke blander sig i trossamfundet, når det, man gør med det her forslag, lige præcis er, at man går ind og blander sig i trossamfundene?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Nu har jeg naturligvis forståelse for, at det var en læsning af en andens, af fru Pernille Rosenkrantz-Theils ordførertale, men derfor vil jeg alligevel spørge.
Jeg synes, det glimrende afspejler, at Enhedslisten slet ikke har forstået det værdimæssige og det principielle og de holdninger, der ligger til grund for, at vi er imod det her, når man begynder at sammenligne frit valg med noget så betydningsfuldt som ægteskab.
Man kommer ind på, at det har noget at gøre med mennesker, som er rigtige og forkerte.
Det har jo slet ikke noget med det her at gøre overhovedet.
Det synes jeg er udtryk for en betonkommunistisk retorik, som virkelig burde høre fortiden til.
Og så det der med, at det jo netop ikke er trossamfundet.
Men det er jo ikke trossamfundet, der kommer og beder Folketinget om det her.
Det er et mindretal, der kommer og beder Folketinget om det her.
Line Barfod (EL), 2005-05-11:
Da vores ordfører på området, fru Pernille Rosenkrantz-Theil, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne fremføre følgende: Det undrer os i Enhedslisten, at Venstre kan være modstandere af dette forslag, for Venstre går jo ind for frit valg.
Eller er der noget, vi har misforstået?
Lovgivningen forhindrer præsterne og kirken i selv at tage stilling til dette spørgsmål, og den lovgivning er Venstre ikke villig til at ændre på.
Hvordan hænger det sammen med ideen om frit valg?
Det frie valg gælder åbenbart ikke i de allernærmeste forhold mellem mennesker, nemlig i valget af, hvorledes vi indretter os med vores ægtefælle.
Her skal staten dømme, hvad der er rigtigt og forkert.
Det, der er rigtigt, kan få lov til at få folkekirkens stempel gennem en vielse.
Det, der er forkert, kan det ikke.
I dette tilfælde er det altså homoseksuelle, der er forkerte, og heteroseksuelle, der er rigtige ifølge regeringen og de andre partier, der er imod dette forslag.
Hvordan skal man ellers kunne opfatte lovgivningen omkring vielser i kirken?
Hvordan skal man ellers kunne opfatte den forskelsbehandling, der foregår på dette område?
I Enhedslisten mener vi, at enhver form for forskelsbehandling er uacceptabel, og så længe det er muligt for kirken at foretage vielser, skal det også være muligt for kirken at vælge at foretage vielser af homoseksuelle.
Det her forslag vil ikke pålægge en præst at vie homoseksuelle.
Det vil ikke pålægge kirken som samlet helhed at stille den service til rådighed.
Det vil alene give præsterne og kirken muligheden for at vælge at gøre det, såfremt de mener, at det er en god idé.
Hvorfor ikke lade kirken og præsterne bestemme selv?
Hvorfor skal staten være smagsdommer på dette felt?
Vi mener, at det er et udtryk for de fordomme, der desværre stadig florerer i vores samfund omkring forskellige måder at indrette sit liv på, at regeringen og andre fortsat står bag den lovgivning, der forhindrer homoseksuel vielse i kirken.
Vi mener, at staten i enhver sammenhæng skal arbejde for, at mennesker har lige muligheder, og derfor skal staten selvfølgelig ikke have lovgivning, der forhindrer personer i at blive viet på en bestemt måde på grund af deres seksualitet.
Altså, væk med lovgivning, så det ikke er staten, der står i vejen for ligeberettigelsen mellem forskellige seksualiteter.
Og derfor støtter vi forslaget.
Det er efter min opfattelse folkekirken, der skal beslutte, hvad der skal være grundlag for at blive viet af den ene eller den anden slags i folkekirken, ligesom det skal være det jødiske trossamfunds beslutning, hvad der skal være grundlaget hos dem.
De muslimske trossamfund og alle de andre trossamfund skal selv beslutte, hvad grundlaget er for deres ritualer, og hvem der skal have mulighed for at modtage de ritualer.
Det synes jeg ikke vi overhovedet skal blande os i fra staten.
Kamal Qureshi (SF), 2005-05-11:
Jeg er ikke klar over, hvad Dansk Folkepartis medlem egentlig ønsker at spørge om.
Altså, forestiller han sig, at jøder skulle gå ind og få vielser i kirken, og at kristne skulle gå hen og blive velsignet i synagogen eller i moskeen?
Jeg forstår ikke helt, hvad spørgsmålet går ud på.
Jeg siger jo klart og tydeligt og meget firkantet herindefra, hvis hr. Kim Christiansen vil lytte: Trossamfundene – man må næsten citere Ronald Reagan: Read my lips – skal selv afgøre, hvordan de ønsker at benytte sig af den her frihed.
Vi vil bare gerne give dem den her frihed, frem for at man med lovgivningsmagt, som Dansk Folkeparti ønsker, blander sig i, hvad trossamfundet må og ikke må.
Vi vil egentlig helst ikke blande os i det og lade dem selv afgøre det.
Der skal vi som politikere og lovgivere ikke blande os.
Elisabeth Arnold (RV), 2005-05-11:
Jo, men vi har jo også i noget af vores tidligere lovgivning her i Folketinget opremset f.eks. typisk, hvad skærpende omstændigheder og formildende omstændigheder er i forbindelse med strafudmålingen, og det burde jo indgå i det katalog over formildende eller skærpende omstændigheder, som domstolene så skal tage udgangspunkt i.
Det, vi gør her, er jo at fastsætte nogle ganske bestemte strafferammer for nogle ganske bestemte former for kørsel eller ganske bestemte former for stofpåvirkning, nemlig spiritus.
Der er det, vi går ind og lovgiver meget detaljeret for, hvilket vi i virkeligheden ikke burde gøre fra Folketingets side.
Lissa Mathiasen (S), 2005-05-11:
I det her lovforslag lægges der jo ikke op til en eneste beslutning om, hvad kirkerummet skal bruges til.
Det synes jeg er væsentligt at fastholde.
Nej, vi ønsker stadig væk ikke at blande os i folkekirkens organisation.
Afstemning
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-05-11:
Man må med sorg konstatere, at for hver gang fru Lissa Mathiasen åbner munden, taler vi os længere og længere fra hinanden.
Fru Lissa Mathiasen giver jo klart udtryk for, at hun ikke aner, hvad i hvert fald folkekirken er, men vil gå ind og blande sig i både folkekirkens og andre trossamfunds organisation ved at påtvinge det, som fru Lissa Mathiasen kalder valgfrihed, selv om hun ved, at der ikke er nogen, der ønsker den.
Man blander sig i organisationen, man blander sig i kirkens selvforståelse.
Men det slap jo ud: Fru Lissa Mathiasen kan slet ikke forstå, at kirkeministeren er her.
Sandheden er vel, at fru Lissa Mathiasen overhovedet ikke mener, at det her er et kirkeforslag.
Det er et ideologisk paradeforslag, hvor homoseksuelle skal gøres til heteroseksuelle, fordi man åbenbart skammer sig over de homoseksuelle.
Så vil jeg da bare lige sige: Det handler faktisk også om, hvad kirkerummet skal bruges til.
Det ved fru Lissa Mathiasen nok ikke, men det er også noget, der hører under kirkeministeren.
Lissa Mathiasen (S), 2005-05-11:
Nu har jeg faktisk en forestilling om, at den danske folkekirke er stærk nok til selv at træffe også de her beslutninger på det grundlag, som den synes vil være rigtigt.
Men jeg synes næsten, at hr. Martin Henriksen selv giver det bedste svar, for netop hver gang, der er blevet stillet et spørgsmål, bliver der sagt: Der gives mulighed for.
Ja, lige præcis, i ordets helt nøjagtige betydning.
Der gives med lovforslaget her en mulighed.
De får en valgfrihed i den danske folkekirke og i andre trossamfund til at træffe de beslutninger, de måtte.
Men der er intet i det her lovforslag, som på nogen måde pådutter, pålægger eller påtvinger hverken den danske folkekirke eller andre trossamfund noget, og det kunne vi heller ikke drømme om at gøre.