Sonja Albrink (CD), 1998-04-24:
CD's forslag, som vi her har haft en behandling af, er jo et forslag, som helst skulle give virksomhederne mulighed for at betale for alkoholafvænning for medarbejdere, uden at medarbejderne skal være skattepligtige af behandlingens pris.
Det, det går ud på, er jo at styrke virksomhedernes sociale ansvar, som også flere har sagt.
Vi mener ikke, det kan være meningen, at skattesystemet straffer medarbejdere i virksomheder, som tager et socialt ansvar.
Ideen om virksomhedernes ansvar er jo, at arbejdsgiveren skal kunne give de ansatte en hjælpende hånd.
Man kunne mene, at virksomhederne netop ved problemer med alkoholmisbrug har mulighed for at gøre denne særlige indsats, som jo i dag straffes af skattevæsenet.
Det sker, på trods af det er blevet erkendt af den offentlige sektors forebyggelse af alkoholmisbrug, at indsatsen på arbejdspladserne har den allerstørste betydning.
En medarbejder, der tager imod arbejdsgiverens tilbud, kan i mange tilfælde meget nemt komme til at betale over halvdelen af det, som behandlingen har kostet, i skat.
At en medarbejder må vente længe på behandling, kan også medføre, at man måske kommer i den situation, at man bliver nødt til at fyre en ellers meget god medarbejder.
For det andet kan medarbejderens afslag på et tilbud fra arbejdsgiveren betyde, at behandlingen slet ikke bliver foretaget, og så er man jo ude i en helt anden situation, hvor både det menneskelige aspekt og mange andre ting støder til.
Vi mener, at CD's forslag vil betyde en offentlig besparelse og en forkortelse af ventelisterne, og dertil kommer også virksomhedernes mulighed for at få en medarbejder, der har et alkoholmisbrug, på ret køl.
Vi mener, at problemet med alkoholmisbrug er underprioriteret i forhold til de betragtelige samfundsmæssige omkostninger, som jeg nævnte før.
Sundhedsministeriets rapport fra januar 1997 om de samfundsøkonomiske konsekvenser giver også et tydeligt billede af den samfundsbelastning, som alkoholmisbruget medfører.
Som også en ordfører har sagt, drejer det sig om mellem 9 og 12 mia. kr. om året.
Vi er som sagt overbevist om, at virksomhederne har meget at byde i den sociale indsats over for de medarbejdere, som vi her taler om.
Forslaget vil styrke virksomhederne yderligere, og vi mener i hvert fald ikke, det bør være skattesystemet, der er til hinder for, at man får gjort en vigtig indsats over for alkoholmisbrug.
Jeg føler, at den skatteminister, som vi har nu, har bevæget sig meget. Skatteministerens forgænger, hr. Carsten Koch, sagde jo under valgkampen, at regeringen og også han som skatteminister var meget villig til, at man kiggede på dette problem, og det føler jeg vi får gjort.
Jeg føler også, at vi får løst problemet, og dermed vil jeg gå over til at sige tak til det flertal, som har vist sig her i Folketingssalen i dag, for at ville hjælpe CD igennem med forslaget.
Og jeg vil gerne spørge skatteministeren, om han måske kan tilkendegive, hvornår skatteministeren vil fremkomme med et forslag.
Der har også været nogle negative bemærkninger.
Jeg synes, at CD's tidligere sundhedsminister så fint har været inde på det problem, som hr. Frank Aaen og også den radikale ordfører, som ikke havde sådan de rigtige fornuftige synspunkter, rejste.
Men jeg føler alligevel, at det flertal, der tegner sig, er villig til, at vi får forslaget igennem.
Afgrænsningen af, hvad det er, det drejer sig om, føler vi som sagt, vi har foretaget i CD, og vi føler også, at det, at man får nogle klinikker, som man kan sige god for på det sundhedsmæssige område, også er noget, vi i forbindelse med dette forslag kan få på plads. Så jeg vil slutte med endnu en gang at sige tak til alle ordførerne og selvfølgelig mest tak til alle dem, der har været positive, og tak til ministeren.
Måske kunne ministeren løfte sløret for, hvornår ministeren vil komme med det endelige forslag.