runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Buksti (S), 2002-12-09:
Det er jo korrekt, som fru Gitte Seeberg siger, at når regeringen sætter de penge af, kommer der lige i starten flere, end der stod.
Det andet er, at det interessante ved denne regering er, at den finansierer tingene ved at sætte taksterne i tog og busser op, mens den tidligere regering ville have finansieret ved at bruge af DSB's overskud, så den gevinst, der kom ved, at DSB var blevet dygtigere og bedre til at drive togdrift osv., faktisk også kom togpassagererne til gode.
Nu kommer de til at betale i kraft af billetstigninger, og det synes vi ikke er rimeligt.
Ole Stavad (S), 2002-12-09:
Det har jo ikke noget med vores sociale sikkerhedsnet at gøre.
Så nævner fru Gitte Seeberg børnechecken.
Børnechecken er ikke en social ydelse.
Hvis fru Gitte Seeberg slår op i finansloven, vil fru Gitte Seeberg kunne konstatere, at den er nævnt under Skatteministeriet, og derfor er det heller ikke noget svar på det spørgsmål, fru Gitte Seeberg selv har rejst.
Det er ikke os, der tager debatten op.
Det er den konservative ordfører, fru Gitte Seeberg, selv
, og derfor kan jeg ikke drage nogen anden konklusion, efter at vi nu seks gange har prøvet at få et svar fra fru Gitte Seeberg, end at fru Gitte Seeberg ikke vil fortælle offentligheden, hvad det er, Det Konservative Folkeparti pønser på over for de socialt dårligst stillede. Jeg kan ikke få anden opfattelse, når fru Gitte Seeberg ikke vil svare på, hvad der gemmer sig bag ordene om, at det sociale sikkerhedsnet ikke skal være så fintmasket, at det samler alle op.
Gitte Seeberg (KF), 2002-12-09:
Det er korrekt, som hr. Jacob Buksti siger, at den tidligere regering også satte penge af.
Men jeg vil bare sige, at hvis vi ikke havde gjort noget, var bevillingerne faldet i forhold til tidligere, og det er derfor, der er sat de 360 mio. kr. ekstra af.
Hr. Ole Stavad spørger: Hvem er det, der skal klare sig selv?
Det er folk, der kan klare sig selv, så derfor er der ikke noget epokegørende brud eller noget andet med den politik, Det Konservative Folkeparti altid har stået for.
Det er en af grundene til, at vi bl.a. har stillet det spørgsmål, om børnechecken skal gives til alle.
Der kan også komme andre temaer i spil, og vi er også åbne over for andre partiers ideer.
Min pointe er, at vi fra konservativ side lægger så stor vægt på, at der bliver gennemført nogle skattelettelser, at vi rent faktisk også er parat til at se på, hvad andre partier måtte ønske.
Jeg har forstået, at det også er et ønske fra Socialdemokratiets side, at der kommer en skattereform, og vi vil så se frem til, om vi kan blive enige med Socialdemokratiet om den.
Ole Stavad (S), 2002-12-09:
Problemet er, at hverken hr. Villy Søvndal eller jeg har fået noget svar.
Når fru Gitte Seeberg siger, at vores sociale sikkerhedsnet ikke skal være så fintmasket, at det samler alle op, skylder fru Gitte Seeberg stadig et svar på: Hvem er
det, der ikke er værdige til at blive samlet op i det sociale sikkerhedsnet?
Det andet spørgsmål, jeg godt vil stille, er en opfølgning på svaret til fru Pia Gjellerup, da hun ikke har flere muligheder.
Hvilke elementer er det?
Det, der var pointen i det, fru Pia Gjellerup sagde, var jo, at vi ikke kan få øje på andre elementer end dem, fru Pia Gjellerup nævnte, så må vi ikke bare få ét eksempel på, hvilke andre elementer Det Konservative Folkeparti kan se?
Else Theill Sørensen (KF), 2002-12-09:
Jeg ved ikke, om jeg helt forstod hr. Ole Sohns sygehusregnestykke, så derfor vil jeg godt bede hr. Ole Sohn bekræfte, at de 1,5 mia. kr., der blev tilført sygehusene i 2002, var ekstra ud over de stigninger, som den tidligere regering havde budgetteret med.
Så vil jeg spørge, om det er forbigået hr. Ole Sohns opmærksomhed, at sygehusene faktisk har foretaget virkelig mange ekstra behandlinger for de penge.
Det er altså noget, som samfundet har fået noget for, der er ikke bare sket en forøgelse af budgetterne, uden at man har set nogen reel udvidelse af aktiviteterne.
Jacob Buksti (S), 2002-12-09:
Det, der bringer mig herop, var fru Gitte Seebergs svar til hr. Martin Lidegaard vedrørende jernbanerne, hvor jeg kunne forstå, at nu har vi endelig fået en regering, som satser på jernbanerne, og som fylder et hul ud, forstået på den måde, at der ligesom var et dyk.
Det er mildt sagt ikke et korrekt billede.
Fru Gitte Seeberg kan jo ikke være uvidende om, at der i november 1999 blev indgået en banebrydende aftale for jernbanerne - jeg bruger med vilje ordet banebrydende - mellem den daværende regering, SF og Enhedslisten; en aftale, som virkelig genoprettede området, men som Venstre og De Konservative ikke ønskede at være med i. Fru Gitte Seeberg kan heller ikke være uvidende om, at der som led i aftalen var en midtvejsforhandling, som netop var gået i gang lige forud for valget, men som blev afbrudt af valget.
Her var der enighed mellem partierne om, at der netop skulle foretages yderligere investeringer i jernbanegenopretning, idet det viste sig, at behovet var større end først antaget.
Disse investeringer er selvfølgelig ikke med i denne finanslov, men der blev faktisk sat 3, 4, 5 mia. kr. af til forbedringer på jernbanerne dengang.
Gitte Seeberg (KF), 2002-12-09:
Til fru Pia Gjellerup: Jeg fortier ingen som helst ting.
Jeg synes faktisk, at vi har en meget åben og ærlig tilgang til det her.
Det, jeg siger, og som jo også er regeringens politik, er, at vi sætter os ned efter nytår og ser på det.
Jamen altså vi er da parate til at tage andre elementer ind, og vi må jo så vente og se på, hvad det kan være.
Det vil jeg ikke lægge mig fuldstændig fast på i dag.
Hr. Ole Vagn Christensen siger, at det er et problem, at virksomhederne flytter ud af landet på grund af arbejdsmiljøet.
Jeg må sige, at jeg har nu snarere den modsatte opfattelse.
Det er selvfølgelig også problematisk, at virksomhederne flytter deres arbejdspladser ud på grund af arbejdsmiljø og høje omkostninger, det er ikke noget, jeg forsvarer, men det er dog det, man hører, at det er attraktivt at etablere arbejdspladser i andre lande, fordi udgifterne på dansk arbejdskraft, arbejdsmiljø og skatter m.v. er for høje.
Arbejdsmarkedets parter arbejder jo som bekendt med et udspil til arbejdsmiljø, og når vi ser det, når det bliver forelagt her i Folketinget, jamen så tager vi stilling til, hvad der videre skal ske.
Det er ikke sådan, at BST er skåret væk, men kun, at det er udsat.
At udgifterne til forsikringer for virksomhederne stiger, afspejler jo flere ting.
Det afspejler jo, at det er et forsikringssystem, og så afspejler det også omkostninger, herunder at der eventuelt kan blive tale om større erstatninger.
Hr. Martin Lidegaard stiller et meget konkret spørgsmål, om alle pengene til joint implementation skal tages af Mifresta-rammen.
Og til det er mit svar umiddelbart nej, men alt det må vi se på, når vi når frem til engang i januar, hvor det skal diskuteres.
Pia Gjellerup (S), 2002-12-09:
Det er så spændende, at på alle andre områder kan man flytte rundt inden for det samme område og mene, at det bliver meget bedre, hvorimod på skatteområdet må man ikke flytte rundt.
Når jeg siger det, er det jo, fordi det er en inspiration til de dér finansieringer af de skattelettelser, som De Konservative meget gerne vil have, men som de ikke kan anvise finansiering til.
Altså man kan gøre det ved at omlægge skattesystemet.
Det vil De Konservative ikke, for de har underlagt sig Venstres skattestop.
Så vil man kunne lave hul i kassen; det siger fru Gitte Seeberg her, at det vil De Konservative ikke, det må ikke være ufinansieret.
Det var klogt, i modsætning til det første.
Så kan man sende regningen videre til de unge og børnene, nemlig ved at udskyde gældsafviklingen.
Det siger fru Gitte Seeberg, også klogt, at det vil De Konservative ikke.
Så er der jo faktisk kun besparelser tilbage, og der har jeg forstået det sådan, at De Konservative heller ikke vil spare på overførselsindkomsterne.
Kan man om en måned eller to kreere gigantiske besparelser på velfærdsområdet, som man ikke kender i dag
Det tror jeg er usandsynligt, og derfor fortier fru Gitte Seeberg sandheden i dag.
Martin Lidegaard (RV), 2002-12-09:
2, 3, 4 år ud i fremtiden,
afsat betydelig færre midler.
Så er jeg stadig væk glad for bekræftelsen af, at vedvarende energi er en del af løsningen på Danmarks Kyotoforpligtelser.
Og så siger fru Gitte Seeberg: Det er jo ikke sådan, at alle Mifresta-midlerne skal bruges til at købe ind hos de fleksible mekanismer.
Det er jeg sådan set også glad for.
Men skal jeg omvendt forstå det sådan, at alle de køb, som vi skal foretage, skal komme fra Mifresta-rammen?
For det er jo noget andet.
Eller forestiller fru Gitte Seeberg sig, at når vi skal leve op til nye forpligtelser, skal der også nye midler på bordet i forhold til de ton CO2, som vi ikke vil hente ved at bygge mere vedvarende energi?
Altså de penge skal komme et sted fra, og jeg kan ikke se andet, end at hvis man bare flytter dem fra én konto til en anden under Mifresta-programmet, har vi jo ikke fået mere miljø, og det var vel egentlig det, der var ideen med Kyotoaftalen.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-12-09:
Vi er helt enige om, at der kan være visse virksomheder, som kan være i den situation, at de føler, at det er nødvendigt, at de flytter fra Danmark.
Men hvad nu, hvis det skyldes dårligt arbejdsmiljø, hvis det skyldes, at man ikke har forstået at tage fat om det, der er de fundamentale problemer?
Som jeg sagde her fra talerstolen for lidt siden, er der altså tale om, at et dårligt arbejdsmiljø i dag koster i forsikringsafgifter; i løbet af det seneste år er det steget med en krone pr. arbejdstime.
Så skal man ikke stå her og sige, at man ikke pålægger virksomhederne øgede udgifter.
Dertil kommer så hele spørgsmålet om arbejdsskader og erhvervssygdomme, og den slags ting kan altså ikke løses ved, at man sætter sig ned og snakker om tingene.
Den slags ting kan der kun gøres en indsats over for med en bedriftssundhedstjeneste, som man har skåret væk.
Gitte Seeberg (KF), 2002-12-09:
Hvor og hvordan eventuelle skattelettelser skal findes, om det er råderumbesparelser eller andet, vil regeringen og vi komme med et forslag om i det nye år.
Men jeg kan sige til fru Pia Gjellerups beroligelse, at der står ikke ufinansierede skattelettelser på dagsordenen, og der står ikke en udskydelse af gældsafviklingen.
Hr. Martin Lidegaard spørger igen om jernbanerne.
Der var med den tidligere regerings sidste finanslovforslag lagt an til et fald i bevillingerne.
Med den bevilling, som nu bliver givet over de næste 4 år, vil der være en stigning i bevillingerne.
Men vi er jo klar over, at der er et kæmpe efterslæb, og det håber vi så herved der kan rettes op på.
Hr. Martin Lidegaard spørger også om klima og om vedvarende energi, og jeg vil sige, at ja, det fremgår også allerede af de aftaler, Det Konservative Folkeparti er med i, og regeringspartierne er med i, at der er vedvarende energi på dagsordenen, og der er jo også i den seneste udmøntning af forskningsmidler sat yderligere midler af til forskning i vedvarende energi.
Der bliver så spurgt, om vi mener, at man kan tage midler fra Mifresta-rammen, og jeg vil sige, at det mener vi godt man kan.
Det er jo ikke sådan, at alle midlerne skal bruges til joint implementation, men der kan sagtens være mange gode grunde til at bruge penge fra Mifresta-rammen til specielle projekter.
Så må jeg svare hr. Ole Stavad
: Det er ikke nogle nye socialpolitiske udmeldinger.
Det er præcis det samme, som vi hele tiden har ment, og det må være, fordi hr. Ole Stavad kommer direkte fra Nordisk Råd, som jeg har hørt at hr. Ole Stavad var til i hvert fald, at han mener, det er et opgør med den nordiske velfærdsmodel.
Det er det ikke, den går vi bestemt også ind for.
Ole Stavad (S), 2002-12-09:
Jeg vil godt følge op på diskussionen mellem fru Gitte Seeberg og hr. Villy Søvndal, for på samme måde, som hr. Villy Søvndal gjorde det, studsede jeg også over den bemærkning, som fru Gitte Seeberg havde.
Jeg mener faktisk, det er en ny melding fra Det Konservative Folkeparti.
Jeg mener, at jeg skrev det direkte ned, men det må fru Gitte Seeberg rette, hvis hun har manuskriptet. Fru Gitte Seeberg sagde i forhold til vores sociale sikkerhedsnet, at det ikke skal være så finmasket, at det samler alle op, men heller ikke så stormasket, at alle falder igennem.
Det var altså ikke hr. Villy Søvndal, der rejste debatten, det var fru Gitte Seeberg.
Og der er det vel meget naturligt, at vi reagerer, når der kommer en melding fra Det Konservative Folkeparti, som jeg mener lyder som et opgør med den nordiske velfærdsmodel.
Det er jo dér, vi har adskilt os; det er ikke kun dem, der er forsikret.
Det er ikke kun dem, der er på arbejdsmarkedet og via deres ansættelsesforhold har en sikkerhed.
Det er alle, der uden egen skyld kommer i vanskeligheder, som vi gerne vil samle op, og det er den melding, fru Gitte Seeberg har givet i dag, at det står Det Konservative Folkeparti ikke længere bag.
Martin Lidegaard (RV), 2002-12-09:
Fru Gitte Seeberg var så venlig at starte på at svare på et spørgsmål om trafiksikkerhed, som jeg lige så godt kunne have stillet, og som jeg i og for sig også gerne vil have svar på, nemlig om fru Gitte Seeberg er tilfreds med den politik, der er lagt for dagen fra regeringens side her.
Men det oprindelige spørgsmål gik altså på vedligeholdelsen af jernbaneskinner, og der vil jeg gerne spørge igen, om fru Gitte Seeberg kan bekræfte, at første år - det vil jeg medgive - er der i regeringens pakke en svag stigning i midlerne til vedligeholdelse af jernbaner i forhold til den tidligere regering, men i år 2003 og 2004 kommer vi helt ned under 2001-niveau.
I forhold til klimastrategi var jeg meget glad for fru Gitte Seebergs svar, idet jeg forstår det sådan, og det vil jeg gerne have bekræftet, at De Konservative også opfatter vedvarende energi som en del af løsningen her og en udbygning af vedvarende energi blandt andet.
Det vil jeg gerne have bekræftet.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge fru Gitte Seeberg:
Mener fru Gitte Seeberg, at midler til de såkaldt fleksible mekanismer skal tages fra Mifresta, eller skal de komme oveni for at få mere CO2-forbedring?
Pia Gjellerup (S), 2002-12-09:
Jeg skal takke De Konservatives ordfører for besvarelsen
vedrørende den her følte finansiering af større skattelettelser
Jeg konstaterer, at der stort set ikke er noget, De Konservatives ordfører kan løfte sløret for.
Der er faktisk kun én antydning, men kun en antydning, af en finansiering, og det er den børnecheck, hvor man har afskrevet sig en hel del af muligheden for at regulere den for ikke at lægge nogle byrder på nogle mennesker, hvor vi i forvejen har været henne og se på deres levevilkår.
Derfor er mit spørgsmål til fru Gitte Seeberg: Opererer Det Konservative Folkeparti, som Det Konservative Folkepartis leder helt tydeligt har gjort, enten med ufinansierede skattelettelser eller med at forgribe sig på muligheden for gældsafvikling?
Gitte Seeberg (KF), 2002-12-09:
Ja, hr. Villy Søvndal, det er en misforståelse.
Vi har ikke planer om at skære ned i forhold til socialt dårligt stillede for at kunne give skattelettelser til mellemindkomstgruppen; det ved hr. Villy Søvndal også udmærket godt.
Tværtimod er der ydet en stor indsats på det socialpolitiske område i den her regerings tid.
Ud over satspuljeindsatsen har denne regering jo faktisk også sat penge af ved siden af, noget, som vi kun ved meget få lejligheder har set den tidligere regering gøre, og så vil jeg gerne til SF's ros sige, at det bl.a. var med medvirken fra SF og efter pres fra SF.
Så jeg synes, det er at tale mod bedre vidende.
Hr. Ole Vagn Christensen: Vi har jo diskuteret arbejdsmiljøet før.
Vi mener, at der i den arbejdsmiljøindsats, som regeringen har lagt op til, og som arbejdsmarkedets parter i øvrigt nu sidder sammen og arbejder på, er gode initiativer. Så bliver der sagt, at virksomhederne flytter ud på grund af omkostningerne.
Jamen det burde vi jo tænke lidt over.
Hvorfor flytter virksomhederne ud?
Men det er jo en udvikling, der har været i gang i lang tid, og det kan skyldes mange forhold.
Det kan skyldes, at det er løntunge virksomheder, og det er ikke en udvikling, jeg tror vi på lang sigt kan arbejde imod, selvfølgelig på kort sigt, men ikke på lang sigt.
Til hr. Anders Samuelsen: Jeg vil gerne understrege, at det ikke er sådan, at jeg her fra Folketingets talerstol har fremsat konkrete forslag om afskaffelse af eller andre forslag om børnechecken. Men jeg nævner den, fordi det kan indgå.
Men det, der bliver sagt om arbejdsmarkedsreformen, drejer sig kun om kontanthjælpsmodtagere.
Per Dalgaard (DF), 2002-12-09:
Det var sådan set lige præcis det, jeg mener.
SF's løsning på verdens fattigdomsproblemer er at strø flere og flere penge ud over ulandene, så skal alle problemerne nok løse sig.
Det er jo simpelt hen en skrøne at tro, at penge kan løse det problem, der hedder fattigdom i verden.
Så siger hr. Ole Sohn, at vi har en forpligtelse til det.
Hvor mange år endnu har vi en forpligtelse til det, hvor mange år endnu skal den hvide mand føle skyld over de uhyrligheder, han har foretaget i tidligere tider, hvad han ganske rigtigt har gjort, men hvor mange år endnu?
Hvornår skal ulandene selv begynde at tage hånd om deres egen udvikling?
Jeg tror på, at det ikke kun er penge, der hjælper, men at det også er information om, hvordan man får et samfund, der er værd at leve i, der skal til.
Ole Sohn (SF), 2002-12-09:
Vi skal blive ved at yde ulandsbistand lige så lang tid, der er uligheder i verden.
Hr. Per Dalgaard ved, hvis han erindrer vores fælles tur med Finansudvalget til Bolivia, i hvor høj grad dansk ulandsbistand både i form af økonomi og information konkret har medvirket til at skabe bedre forhold i Bolivia, meget konkret både omkring demokratiseringsprocessen, omkring skabelse af nye arbejdspladser, så hr. Per Dalgaard ved udmærket godt, hvor god en indsats dansk ulandsbistand gør i praksis. Til fru Else Theill Sørensen vil jeg blot henvise til de svar, som Finansministeriet har givet.
De viser, at sygehusbevillingerne stiger fra 47,5 til 47,6 fra 2002 til 2003.
Dertil skal så lægges de godt 125 mio. kr., som indgår i finanslovaftalen.
Det er derfor, jeg siger godt 200 mio. kr.
Det er de reelle tal.
Så kan man jo ikke blive ved med at snakke om 1½ mia. år efter år, når det er engangsbeløb.
Det var bare det, jeg ville frem til.
Det var noget med retorikken.
Til hr. Kristian Thulesen Dahl vil jeg sige om illegalt arbejde: Jeg tror ikke, der er nogen, der har været mere fremme på beatet, som det vist hedder på nudansk, end SF for at få sat en effektiv stopper for det illegale arbejde.
Her har jeg fornemmelsen af, at Dansk Folkeparti og SF er fuldstændig enige.
Lars Barfoed (KF), 2002-12-09:
Nu er vi i fuld gang med at implementere en arbejdsmarkedsreform for at få flere i arbejde, en arbejdsmarkedsreform, der sætter fokus på at få en hurtig kontakt til de arbejdsløse og få dem direkte i arbejde, og vi satser i høj grad også på, at det er baseret på individuelle handlingsplaner, der tager udgangspunkt i den enkelte arbejdssøgendes kompetence og forudsætninger.
Derfor kan det godt undre mig, at hr. Ole Sohn i den grad udtaler sig negativt om den og giver udtryk for, at der skulle være manglende uddannelsesmuligheder.
Er det forbigået hr. Ole Sohns opmærksomhed, at der i den nye arbejdsmarkedsreform er mulighed for 6 ugers selvvalgt uddannelse, at man kan aftale 6 ugers uddannelse derudover, at der i høj grad lægges op til at øge incitamentet for de unge til at tage en uddannelse, at der garanteres unge ret til uddannelsestilbud, og at man naturligvis i øvrigt giver plads til at betale opkvalificeringsudgifter og mange andre bidrag til, at den ledige hurtigt kan komme i arbejde?
Desuden er der særlige ordninger for uddannelse omkring indvandrere.
Jeg forstår simpelt hen ikke hr. Ole Sohns kritik af arbejdsmarkedsreformen på det område.
Thor Pedersen (V), 2002-12-09:
Jeg vil godt lige sige til hr. Ole Sohn om realvæksten, hvis det har interesse på det her tidspunkt, at det, der blev lagt oven i i forhold til aftalen med den tidligere regering, var 1,5 mia. kr.
Vi lagde 1,5 mia. kr. oven i amtsaftalen, som den tidligere regering havde indgået.
Heraf var der 450 mio. kr. til sygehusene plus 300 mio. kr., og så er der senere kommet yderligere 125 mio. kr. på plus det, der bliver overført af de 1,5 mia. kr., som er givet ekstraordinært til bekæmpelse af ventelister.
Så jeg vil stadig væk sige, at det er en meget høj profilering, der samlet ligger på et løft på sygehusområdet, hvad der også er brug for.
Jeg kender ikke svaret.
Det kan måske være ligesom i EU, at til tider er man uden for døren, og til tider er man inden for døren.
Men jeg kender ikke svaret, for det er jo forhandlet decentralt.
Så jeg ved ikke, hvorfor man ikke må være med i den pakke, men nu kommer der mange andre pakker op til jul, så håber jeg, at det kan være en trøst.
Marianne Jelved (RV), 2002-12-09:
Eftersom finansministeren lyder, som om finansministeren gerne vil have, at vi alle sammen går glade hjem,
Ole Sohn (SF), 2002-12-09:
Hvis det nu skal slutte i enighed, så skal der også være enighed om forudsætningerne.
Indsigelsen i min ordførertale var et forsøg på - og jeg tror også, det lykkedes - at gennemhulle den retorik, som regeringen og Dansk Folkeparti bruger med at sige: Vi gør det meget bedre end den forrige regering.
Jeg henviste så blot til nogle besvarelser, finansministeren har givet i Finansudvalget, og som dokumenterer, at den stigningstakt, der har været i sygehusudgifterne under den forrige regering, og som i gennemsnit har været på 1,1 mia. kr. om året og stigende år for år for år, fordi behovet er der, bliver brudt i 2003.
Det er korrekt, at det niveau, man kommer op på i 2002, kører man nogenlunde videre, og man lægger 100 mio. kr. oveni, og så har man en aftale om 125 mio. kr., men det er jo langtfra den stigningstakt, der var under den forrige regering.
Det var blot det, jeg gjorde opmærksom på.
Jeg siger, at det er dygtigt gjort af regeringen og Dansk Folkeparti at overbevise pressen om, at man giver ekstraordinært meget til sygehusene, men tallene viser i virkeligheden det modsatte.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-12-09:
Ligesom der i grundloven intet står om, hvor stort forsørgelsesniveauet skal være, blot at der skal være et, står der heller intet i grundloven om, hvor stort et beløb man skal støtte kirkerne med.
Og det vil sige, at vores vurdering er, at man inden for grundlovens rammer kan nøjes med at støtte bygningerne.
Så vil jeg sige - jeg fik nemlig ikke svaret på hr. Thulesen Dahls sidste spørgsmål om det her med den kollektive trafik - at der var en eksplosiv udvikling i anvendelsen af biltrafik.
Den modvirkede man med det forslag, som Enhedslisten var med til at gennemføre, plus det faktum, at uanset om det får flere folk ind i den kollektive trafik - det er jo den miljømæssige del af det, det er den ene side, den anden side af alt det her med kollektiv trafik er jo den sociale - så blev det billigere netop for de ældre, som anvender kollektiv trafik, børn, som anvender kollektiv trafik, og for folk, som ikke har råderet over for en bil, i de år, hvor Enhedslisten gav tilskuddet.
Så på den grønne vinkel: en modvirkning.
Det kan godt være, at vi ikke nåede de mål, vi skulle.
Men på den sociale front gav det fuld bonus.