runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2006-12-05:
Hr. Frank Aaen har aldrig været forhørsleder i Afghanistan eller nogen andre steder.
Jeg synes, at hr. Søren Krarup skulle tage en debat direkte med hr. Frank Aaen i stedet.
Jeg synes bestemt, at hr. Frank Aaen er meget vigtig som led i kampen for demokrati og menneskerettigheder, fordi han bliver ved med at stille spørgsmål til statsministeren i Danmark for at få afklaret, hvad det er, der gør, at Danmark er med i en krig, hvor der foregår sådanne overgreb, som vi har set eksempler på i både Afghanistan og Irak; at vi er med i en krig mod terror, hvor vi er i alliance med USA, der har hemmelige fængsler, som kidnapper folk på åben gade og flyver dem af sted og bl.a. sender deres hemmelige fly over dansk luftrum, uden at den danske regering vil være med til at undersøge det.
Det er vigtigt at blive ved med at stille de spørgsmål, og derfor mener jeg, at hr. Frank Aaen er væsentlig i kampen for fred, demokrati og menneskerettigheder.
Søren Krarup (DF), 2006-12-05:
Der er et gammelt dansk ord, der hedder goddag mand økseskaft, og det er et ord, man også bliver mindet om, når man opholder sig her i Folketingssalen.
Jeg stillede faktisk et konkret spørgsmål til fru Line Barfod.
Jeg nævnte også, at terrorismen i nyere historie er noget, der er skabt af islam.
At kommunismen også greb til det, er kun en understregning af ligheden mellem kommunisme og islamisme, men i dag er det islam, der er terrorismens arnested.
Men jeg stillede faktisk spørgsmålet: Mener fru Line Barfod, når hun vil kæmpe for frihed, menneskerettigheder og demokrati i Afghanistan, at hendes partifælle hr. Frank Aaen er et eksempel – hun blev jo spurgt om, hvad man skulle gøre – idet han i foråret 1980 deltog som forhørsleder i Sovjetunionens kamp imod det afghanske folk?
Jeg vil gerne spørge: Er hr. Frank Aaen, som jo, så vidt jeg ved, er partifælle til fru Line Barfod, det eksempel, som vi har bedt fru Line Barfod anføre?
Line Barfod (EL), 2006-12-05:
Jeg er ikke helt klar over, om det var kronikken, som hr. Søren Krarup mente var et eksempel på kampen for frihed og menneskerettigheder, eller hvad.
Men jeg vil gerne angribe, når hr. Søren Krarup siger, at det er islam, der har skabt terror.
Terror findes desværre mange steder.
Det har vi set rundtomkring i verden.
Vi oplever både terror, som udøves af forskellige terrororganisationer, og vi oplever terror, der udøves af regeringer, hvad vi nogle gange ser fra Israels side i forhold til Palæstina, og som vi ser det fra Ruslands side i forhold til Tjetjenien.
Og der er behov for, at vi går ind og dels tager skarpt afstand fra terror, uanset i hvilken form den finder sted, dels gør en stor indsats for at finde fredelige løsninger i stedet.
Det kræver en stor indsats både med fredsmægling og med konkret støtte til en fredelig opbygning af landet til at sikre, at man har mulighed for økonomisk overlevelse i de lande.
Søren Krarup (DF), 2006-12-05:
Jeg bliver så bevæget, når jeg hører fru Line Barfod tale om alle sine idealer.
Jeg synes virkelig, det er så rørende, at jeg næsten har svært ved at holde tårerne tilbage.
Især synes jeg jo, det er gribende at høre om den kamp, hun vil rejse for demokrati og menneskerettigheder i Afghanistan, hvor vi jo ved, at Taleban har huseret med terror – som bekendt er det islam og islamismen, der har skabt terroren, og det er den, der holder den i live.
Men nu er fru Line Barfod blevet spurgt flere gange om, hvad hun egentlig konkret vil gøre for at skabe demokrati og menneskerettigheder i de lande.
Jeg har ikke rigtig fået noget svar.
Jeg kan høre, at det er de samme, jeg er lige ved at sige fraser, der går igen, om demokrati og menneskerettigheder.
Men jeg kan nævne et konkret eksempel.
Fru Line Barfods partifælle, hr. Frank Aaen, har gjort en energisk indsats i Afghanistan.
Jeg står her med den kronik, som Mette Herborg skrev i Berlingske Tidende den 31. juli 2005, hvor hun fortæller om Frank Aaens handlinger i Afghanistan.
Jeg kan måske senere læse det højt, hvis fru Line Barfod vil have det dokumenteret.
Men jeg vil gerne spørge: Er det ifølge fru Line Barfod et eksempel på kampen for frihed og menneskerettigheder i Afghanistan?
Line Barfod (EL), 2006-12-05:
Selv i Danmark kan vi vel ikke sige, at det bare var, fordi kongen pludselig besluttede sig for, at han nu ville indføre demokrati, at vi fik det.
Selv om vi ikke kan sige, at vi havde en væbnet revolution i Danmark, da vi fik demokrati, var der trods alt nogle opstande forskellige steder, og der har været opstande andre steder i Europa, det skete jo oven på krig osv.
Der er jo masser af eksempler på lande rundtom i verden, hvor man har kæmpet sig til demokrati, hvor man har kæmpet sig til at få demokratiske forfatninger og respekt for menneskerettighederne, ikke kun i Europa, men mange steder i verden, og jeg tror, at den mest langtidsholdbare løsning, hvis man ønsker demokrati, er, når det er befolkningen, der kæmper sig til det.
Jeg tror ikke, man kan komme udefra og bombe sig til demokrati.
Frank Aaen (EL), 2006-12-05:
Tak til formanden.
Jeg vil bare sige – jeg er sikker på, at fru Line Barfod er enig – at det styre, der oprindeligt var i Afghanistan før krigen, var et styre, som støttede kvindernes ligeberettigelse, og som gik ind for jordreform, landreform og vandreform.
Det var sådan, at undertegnede fra dag et, efter Sovjet gik ind, advokerede stærkt for, at man skulle lave en fredsaftale, der betød, at Sovjetunionen så hurtigt som muligt trak alle sine styrker ud.
Jeg har på intet tidspunkt deltaget i noget forhør i Afghanistan, men lavet et interview til et studenterblad.
I øvrigt er det sådan, at det ikke er venstrefløjen, der har støttet Taleban, men derimod personer fra Venstre, hr. Lars Løkke Rasmussen, og fra regeringen, der rejste over og gav penge som støtte til Taleban.
Sådan er virkeligheden, uanset hvad man prøver at påstå herinde.
Line Barfod (EL), 2006-12-05:
Hvis man kunne forestille sig en situation, hvor Al-Qaeda stod med en hær et sted og var i gang med folkemord eller lignende, så kunne det være.
Men det har jo været tydeligt i Afghanistan, at det at sætte verdens største militærmagt, USA, ind ikke har været den rigtige måde med hensyn til at bekæmpe Al-Qaeda – tværtimod.
Man fik jo fjernet Taleban, men i dag har Taleban igen meget stor opbakning, fordi man ikke har haft en strategi for at fjerne grobunden for, at der var støtte til dem.
Man har f.eks. ikke lagt en plan for at give bønderne en mulighed for at have noget at leve af, så de ønskede at få udvidet demokrati og frihedsrettigheder, frem for at give støtte til nogle, der sikrede dem deres opiumsdyrkning.
Jeg mener i allerhøjeste grad, at man skal bekæmpe både Al-Qaeda og andre terrorgrupper og -netværk.
Jeg mener, at man skal gøre det ved at fjerne årsagen til, at de kan få opbakning forskellige steder, det vil sige først og fremmest prøve at finde løsninger på de konflikter, der er rundtom i verden, og holde fast i, at det er menneskerettigheder og demokrati, vi kæmper for, så de ikke får det argument, at menneskerettigheder og demokrati kun er noget, vi siger at vi har, men som vi ikke holder i hævd, når vi f.eks. begynder at indskrænke rettighederne for dem, vi tager til fange i Afghanistan og Irak.
Brian Mikkelsen (KF), 2006-12-05:
Jeg kender ikke sagen.
Jeg har ikke læst nogen aviser i dag, så jeg kan ikke udtale mig om den sag om den popgruppe.
Men sådan som det bliver præsenteret, lyder det da underligt, men jeg vil godt vende tilbage med et skriftligt svar på det.
Jeg har overhovedet ikke læst om sagen og kender den ikke.
Louise Frevert (DF), 2006-12-05:
Jeg går ud fra, at ministeren har bemærket, at der i dag i BT er omtale af en dansk popgruppe, en rockgruppe, kan man sige, som har nægtet at optræde i et tv-program i Danmarks Radio med en norsk sangerinde, fordi hun havde bare skuldre.
Det er sådan essensen i det, og jeg relaterer det ligesom lidt til – eller refererer til – hvad ministeren sagde før om åbenhed og integration.
I al respekt for ministerens udtalelser bliver jeg nok nødt til at spørge ind til, om ministeren eksempelvis i ligestillingens hellige navn og i betragtning af det, som vi har kæmpet for i mange år her i Danmark, demokratiske spilleregler osv., mener, at det kan have sin rigtighed, at man går på kompromis med de spilleregler, vi har i det almindelige danske samfund, og ikke efterlever dem i Danmarks Radios regi og eksempelvis lader en rockgruppe bestemme, hvad andre personer skal have på af påklædning i et tv-program.
Mener ministeren ikke, at det er ret utilstedeligt, at man som optrædende i en public service-kanal begynder at blande sig i, hvad andre personer skal optræde i?
Brian Mikkelsen (KF), 2006-12-05:
Der er én ting, der altid ligger ubestrideligt klart: Det, vi lover, holder vi.
Så hvis vi i et aktstykke har lovet noget, så holder vi det selvfølgelig.
Det er mit og regeringens allervigtigste kendetegn: at vi selvfølgelig holder, hvad vi lover.
Sagen om Det Jyske Musikkonservatorium kender jeg som sagt ikke i detaljer, jeg har i hvert fald ikke hørt nogen brokke sig til mig om den sag, før de studerende i dag sendte mig en mail om det.
Så det er ikke en sag, der har været inde over mig; jeg fik en mail om det fra nogle studerende i morges, og det er sikkert den, hr. Mogens Jensen reagerer på.
Men når man får en mail – det kan jeg betro hr. Mogens Jensen – er det sådan, at der ofte er en anden side af den sag.
Så lad os nu se på den, jeg skal nok vende tilbage med et skriftligt svar på det.
Jeg kender ikke den sag godt nok, men lur mig, om der ikke ligger nogle andre ting bag, for vi har ikke lavet nogen besparelser på Det Jyske Musikkonservatorium, som er vores flagskib, vores fyrtårn i det jyske.
Ja, det var vel svarene på de spørgsmål, der blev stillet. Spm. nr. US 44
Mogens Jensen (S), 2006-12-05:
Det er jo selvfølgelig trist at høre en kulturminister, som ikke mener, der er behov for at investere mere i kultur og i et stærkere kulturliv i Danmark.
Jeg tror, at hvis ministeren havde hørt ordentligt efter, når han har været ude at besøge alle de institutioner og alle de dele af kulturlivet, så var det nok ikke helt det, ministeren havde fået at vide, eller i hvert fald har ministeren haft en særdeles speciel hørelse.
Jeg vil gerne vende tilbage til spørgsmålet om, hvordan økonomien på Kulturministeriets område har udviklet sig.
Jeg synes ikke, vi fik et klart svar fra ministeren.
Bliver der brugt færre eller flere penge på dansk kultur i dag i forhold til dengang, ministeren tog over på det her område?
Det synes jeg bare vi skal have et klart svar på.
Så er jeg selvfølgelig glad for, at ministeren erkender, at der er problemer på Det Jyske Musikkonservatorium, og jeg går ud fra, på baggrund af det, ministeren sagde, at han så vil se på det, så man kan leve op til det løfte, man har givet om, at de her flytteudgifter skal afholdes inden for Kulturministeriets samlede budget, som der jo står i det aktstykke på finansloven, hvor det her bliver besluttet.
Brian Mikkelsen (KF), 2006-12-05:
Jeg kan rolig betro spørgeren, at jeg færdes ret meget ude i kulturlivet og ret meget rundtomkring på museer – bare inden for de sidste to uger har jeg besøgt ret mange af slagsen – og der er generelt tilfredshed, for det går godt.
Der er rigtig mange mennesker, der besøger Nationalmuseet og Statens Museum for Kunst, mange flere end de foregående år, fordi vi har skabt gratis adgang.
Jeg kan også sige, at den gratis adgang, vi har skabt for børn og unge under 18 år til alle landets museer, har betydet, at flere familier nu besøger vores kulturinstitutioner.
Så det fungerer, projektet fungerer, vi åbner vores kulturarv op, fordi vi åbner vores kulturinstitutioner.
Så er det rigtigt, at man jo prioriterer: Så bruger man penge ét sted, og så sparer man penge et andet sted.
Sådan er verden uden for det her hus, hvor man ikke bare kan få en masse nye penge og regne med, at de kommer ind.
Jeg synes ikke, der er brug for flere penge.
Jeg synes derimod, der er brug for, at man tør prioritere, også i oppositionen, hvad man vil bruge sine penge til.
Med hensyn til konservatoriet kan jeg kun sige, at vi står fast ved, at vi har brugt flere penge på uddannelserne, end vi har gjort før i den sidste aftaleperiode, og i den her aftaleperiode bruger vi det samme pr. studerende som nu.
Og hvordan byggeomkostningerne er, er jo noget, de selv må finde ud af på konservatoriet.
Men nu vil jeg grave i sagen; jeg kender ikke sagen godt nok til at kunne udtale mig om den her.
Mogens Jensen (S), 2006-12-05:
Og i den virkelige verden, derude i kulturverdenen, ude i kulturinstitutionerne og kulturlivet er virkeligheden altså også sådan, vil jeg sige til ministeren, at det er penge, der skal til; ellers har man jo ikke mulighed for at lave alle de glimrende aktiviteter, som ministeren her taler om.
Der er de faktiske forhold i jernindustrien og i kulturlivet altså sådan, at der på en lang række institutioner er skåret på driften under den her regering, så meget endda, at der er nogle institutionsledere, som har taget deres gode tøj og er gået og har sagt: Det her kan vi ikke få til at hænge sammen.
Ja, jeg nævner bl.a. direktøren for Dansk Folkemindesamling og direktøren for Zoologisk Museum, der jo direkte har sagt, at de, fordi regeringen har skåret ned, og fordi de ikke kan få kvalitet og faglighed til at ligge på et fornuftigt niveau på grund af de driftsbesparelser, de bliver udsat for, er gået.
Det er altså ikke udtryk for, at der er et kulturliv, der mener, at man er blevet styrket under den her regering.
Brian Mikkelsen (KF), 2006-12-05:
Jeg synes jo, det er lidt ærgerligt at diskutere økonomi, økonomi og atter økonomi, når man har mulighed for en spændende kulturpolitisk debat med alle de mange spændende ting, der sker i kulturlivet nu, som ubestrideligt har det bedre end for 5, 6, 7, 8 år siden.
Vi er på nogenlunde samme niveau, som da vi tiltrådte, men det har ikke været et mål for mig selv.
Der er sket det, at vi har hævet bevillingerne i Kulturministeriet fra 2002 og frem hvert eneste år, efter at vi fra 2001 til 2002 skar mange penge, men vi er oppe på nogenlunde samme niveau nu, og jeg synes, det er en kedelig og fattig diskussion at diskutere økonomi.
Vi er oppe på et historisk højt niveau, vi har et af verdens højeste kulturbudgetter, og det går jo godt for dansk kulturliv.
Det synes jeg man skal glæde sig over.
Så kan man diskutere nogle enkeltheder, hvor vi kan se på om vi kan gøre noget mere, og det handler prioriteringer jo om.
Derfor flytter man penge rundt i et ministerium, sådan er det.
Jeg tror også, at hr. Mogens Jensen på et tidspunkt oplever at blive minister.
Jeg synes, han er en god mand, så det håber jeg på at han bliver.
Når man er minister, vil man opleve, at det hedder at prioritere.
Så flytter man penge fra ét område til et andet område, når man synes, det område skal have noget mere vægt, f.eks. kulturarven.
Det er jo ikke sådan, at man har en eller anden kasse ude i haven, og så kommer der nye penge ind.
Hver eneste gang man bruger nogle penge, så kommer de jo et sted fra.
Sådan er det i den virkelige verden.
Mogens Jensen (S), 2006-12-05:
Jamen lad os da bare få det helt på det rene, hvordan udviklingen har været i Kulturministeriets udgifter, mens ministeren har siddet: Er der hen over årene brugt flere eller færre penge på kulturen, er der flere eller færre penge til kulturen, her 5 år efter at ministeren trådte til, end der var under den tidligere SR-regering?
Så til det konkrete om driftsbesparelser: Kan ministeren ikke bekræfte, at det er rigtigt, at man har flyttet i omegnen af 0,5 mia. kr., som institutioner er blevet bedt om at spare, over til områder, som ministeren gerne vil prioritere?
Er det ikke korrekt?
Vil ministeren ikke også sikre, at – i det her tilfælde – Det Jyske Musikkonservatorium ikke kommer til at stå i en situation næste år, hvor de mangler 15 mio. kr. til at drive undervisning for, fordi de har nogle flytteudgifter, som Kulturministeriet ifølge finanslovens aktstykke på området skal afholde?
Brian Mikkelsen (KF), 2006-12-05:
Jeg kan konstatere, at dansk kultur lever og har det aldeles fremragende: Folk valfarter til dansk film; der bliver solgt billedkunst som aldrig før; museerne blomstrer; forfatterne har fantastisk gode vilkår nu med hensyn til at skrive bøger; der bliver solgt bøger i en mængde, som er ret exceptionel i den udfordrende verden, vi lever i.
Så i det hele taget har dansk kultur det egentlig ret godt.
Det synes jeg sådan set man skal være glad for.
Det er der jo rigtig mange gode årsager til.
En af årsagerne til det er, at vi bruger mange penge på kultur i Danmark.
Men vi kan i hvert fald sige, at kulturen har det bedre, end den har haft før.
Det tillægger jeg ikke mit ydmyge ansvar eller regeringens ansvar, men det tillægger jeg nogle fantastiske kunstnere, som laver nogle fantastiske produktioner inden for billedkunsten, forfattere, musikere osv., som klarer sig så godt som aldrig før; musikere kommer ud over landegrænserne; der bliver solgt dansk musik.
Det går i det hele taget ret godt.
Det betyder også, at vi tager hånd om fødekæden.
Så derfor har vi jo indgået nogle – synes jeg selv – rigtig fornuftige uddannelsesaftaler
her i Folketinget, også med Socialdemokratiet, både for 4 år siden og nu her, som betyder, at man for 4 år siden fik løftet økonomien i alle uddannelsesinstitutionerne med ret mange penge, og den aftale, der er indgået nu, giver dem det samme beløb pr. studerende, også i fremtiden.
Så der er altså ikke nogen besparelser.
Jeg har selvfølgelig ikke sagen om Det Jyske Musikkonservatorium helt præsent nu her.
Om de har nogle flytteomkostninger eller ej, skal jeg ikke kunne gøre mig klog på, men det vil jeg meget gerne svare på i et skriftligt svar til hr. Mogens Jensen.
Men vores satsning på uddannelsesinstitutionerne står ved magt, fordi det er vigtigt, at vi har nogle velfungerende kreative uddannelser i det danske samfund.
Louise Frevert (DF), 2006-12-05:
Det beklager jeg, for jeg havde ellers, synes jeg, en række rigtig gode spørgsmål til ministeren.
Jeg kan jo så løfte sløret lidt for, hvad spørgsmålene vil gå på, og efterfølgende stille dem skriftligt til ministeren.
Jeg vil eksempelvis spørge, om ministeren ikke også mener, at det måske ville være på sin plads at diskutere de her ting i forbindelse med den public service-kontrakt, som skal udarbejdes her meget snart; om ministeren ikke vil love, at vi bl.a. kommer til at diskutere, hvor vigtigt det er, at man har sin frihed til at kunne optræde i den påklædning, man vil, i Danmarks Radios regi, og at de ikke i Danmarks Radios regi har ret til at bestemme, hvad folk skal have på.
Mogens Jensen (S), 2006-12-05:
Det har jo så betydet, at i den periode, kulturministeren har siddet, er budgettet på kulturområdet blevet skåret ned, og at der er blevet omlagt midler – ja, vel i øjeblikket i omegnen af lidt over 0,5 mia. kr. – fra drift af kulturinstitutioner til andre ting, som ministeren har villet prioritere.
Det har nu også ramt Det Jyske Musikkonservatorium, som åbenbart, som det ser ud til, næste år kommer til at mangle 15 mio. kr. for at få tingene til at hænge sammen, bl.a. fordi de skal betale en lang række udgifter i forbindelse med flytningen af konservatoriet.
Jeg vil høre ministeren, hvad han har tænkt sig at gøre for at hjælpe konservatoriet i den her situation, for det er jo klart, at det ikke holder til det, hvis de også næste år skal drive en ordentlig undervisning år på konservatoriet.
Brian Mikkelsen (KF), 2006-12-05:
Jeg ved simpelt hen ikke, hvad der er sket med spørgeren, for den her tone er jo fuldstændig forkert.
Der er ikke nogen, der har sagt, at vi har brugt nogen kulturpolitik mod nogle fremmede.
Næ, vi bruger kulturpolitikken til at invitere indenfor.
Jeg kan nævne det sidste aktuelle eksempel, hvor vi har brugt kulturpolitikken, nemlig hele biblioteksindsatsen, hvor vi har intensiveret bibliotekernes mulighed for at profilere sig som egentlige lokale kulturinstitutioner, og hvor jeg så sent som for 3 uger siden sammen med integrationsministeren var med til at åbne op for, at vi f.eks. tilbyder lektiecafeer til unge indvandrere på bibliotekerne; jeg har selv været med til at indgå flere aftaler med forskellige biblioteker om, hvordan man åbner bibliotekerne op for det.
Vi bruger i det hele taget vores kulturpolitik til at sørge for, at flere kommer ind – lad mig tage gratis adgang til vores store kulturinstitutioner.
Så den kulturpolitik, den her regering fører, er åben og tolerant, men også med respekt for, at der altså er en dansk kultur, der selvfølgelig betyder, at vi har rod og fundament som danske i en globaliseret verden.
Så vi er meget åbne.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-12-05:
Men det er altså interessant, at kulturministeren her indrømmer, at grunden til, at han fører den kulturpolitik, han gør, er, at befolkningen var uenig i udlændingepolitikken og flygtningepolitikken.
Så derfor har kulturministeren altså brugt Kulturministeriet som et kampredskab til at løse de problemer, som kulturministeren har peget på, og som størstedelen af befolkningen bakker op om.
Befolkningen er måske blevet nervøs, fordi man kan se, at den politik, der føres, ikke mindst den kulturpolitik, der føres, fører til en stærkere polarisering.
Det betyder, at nu er der en stor del af befolkningen, der siger: Det er simpelt hen gået for vidt.
Betyder det så også, at kulturministeren vil ændre kurs inden for det kulturpolitiske område?
Brian Mikkelsen (KF), 2006-12-05:
Ikke overraskende kan jeg svare: Nej.
Og det, der er sket i Danmark, er jo lykkeligvis, at man nu kan diskutere det.
Så den debat er faldet til ro i forhold til, hvordan den var tidligere.
Det betyder også, at vi kan se, hvis vi f.eks. sammenligner med vores nabolande – lad os tage både Sverige og Tyskland som eksempler – at der er meget mere ro på udlændingedebatten i Danmark, end der er i de lande.
Der er nemlig højreekstremistiske grupper, som er seriøst stærke, og som udgør et relativt stort antal i forhold til antallet i Danmark.
Dette skyldes, at vi i Danmark har valgt at tage debatten åbent, fordi vi har taget hensyn til, hvad et overvældende flertal af danskere mener i det danske samfund, hvilket går – det er rigtigt – imod det, Det Radikale Venstre mener, men som jeg vil gætte på at 80-90 pct. af danskerne er enige i er en fornuftig politik på området.
Så det er et brud, og jeg synes da, det er ganske fornuftigt, at vi har fået debatten op på bordet, så der ikke er de problemer i det danske samfund, der f.eks. er i det svenske og det tyske samfund.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-12-05:
Hvordan synes kulturministeren så det er gået, altså, hvad er det for et resultat, vi står med?
Nu siger kulturministeren, at man kan bruge dansk kultur til at integrere fremmede.
Det, vi kan konstatere i dag, er jo, at de stærkt nationale bevægelser som f.eks. Dansk Front er i fremmarch, og det er jo netop med udgangspunkt i, at nu vil man skabe et Danmark for danskere.
Samtidig kan man konstatere, at der er indvandrere, der trækker sig tilbage til deres kultur, fordi de netop føler sig majoriseret af flertallets meninger og flertallets kultur.
Med andre ord: Vi har – som jeg ser det – fået et mere polariseret Danmark.
Så i stedet for at bruge kulturpolitikken som løftestang til at skabe sammenhængskraft, har regeringen gjort præcis det modsatte.
Er kulturministeren enig i den udlægning?