runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Jespersen (V), 1997-10-22:
Kommunerne har jo den mulighed, at de, når det er deres vurdering, at borgere får udbetalt eller ansøger om en offentlig ydelse, de ikke har ret til, simpelt hen kan nægte dem den og sige nej, og hvor borgerne så kan anke.
Det er jo det, jeg påpegede i forbindelse med tre familier, hvor man havde diskussionen om, hvorvidt de var reelt enlige.
Det, man kan gøre i stedet for at lave nye kontrolforanstaltninger, er, at man som kommune siger, at vi mener ikke, at I reelt er enlige, og vi mener ikke, at I er berettiget til børnetilskud her.
Ole Stavad (S), 1997-10-22:
Kan formanden oplyse, hvor ånden kan læses?
Jeg havde et spørgsmål.
Jeg ved ikke, om jeg må stille det.
Jeg har forstået, at dette er en debat ikke kun med ministre, men også mellem Folketingets partier.
Mener formanden, at jeg skal spørge socialministeren, om hun tror, at Venstre havde en positiv indgang med det spørgsmål, som hr. Anders Fogh Rasmussen just har stillet, og om socialministeren tror, at Venstre vil gå ind i forhandlingerne om at få mennesker med en fremmed baggrund i arbejde?
Og om ministeren tror, at Venstre har den samme analyse, som vi har, nemlig at hvis vi kan få fremmede ind på det danske arbejdsmarked, så de bliver selvhjulpne og får deres egen indtægt, så får vi løst en meget stor del af det problem, som jeg tror vi er enige om at løse?
Tror ministeren, at det er den indgang, hr. Anders Fogh Rasmussen har med det spørgsmål, som han stillede for et øjeblik siden?
Bruno Jerup (EL), 1997-10-22:
Mit spørgsmål går i en lidt anden retning.
Socialministeren har i de seneste dage har været ret bombastisk og har været ude med noget om, hvad man skal gøre ved nogle af de kriminelle meget unge mennesker, som har været i pressens søgelys et stykke tid.
Vi har forstået på ministerens udtalelser, at hun har planer om at gå i retning af, at man uden dom og uden forsvarsadvokat skal være i stand til i realiteten at fængsle unge i ganske lang tid.
Det vil sige, at man kan fængsle unge mennesker på måske 12, 13 eller 14 år i ganske lang tid, uden at de bliver stillet for en dommer, uden at der er et reelt domsgrundlag for det.
Det synes vi er meget uheldigt.
Jeg vil også godt benytte lejligheden til at henvise til, at f.eks. lederen af Solhaven, som kender til nogle af disse unge, advarer imod den metode, og jeg vil henvise til, at bl.a. Hanne Reintoft også advarer imod denne metode.
Karen Jespersen (V), 1997-10-22:
Jeg vil gerne sige som udgangspunkt, at Søren Virenfeldt fra Solhaven og Birger Mosholt, der er SSP-konsulent i Hvidovre, og andre måske er nogle af dem, som jeg føler mig allermest på bølgelængde med, når vi snakker om, hvordan vi angriber dette meget, meget vanskelige problem med unge, som er blevet næsten normløse og har mistet kontakten til det omgivende samfund. Vi har nogle særlige problemer, som er meget synlige i øjeblikket, med unge mennesker, som begår nogle meget dramatiske handlinger - hærværk, vold og kriminalitet - og hvor man i kommunerne, hvor de færdes, har meget svært ved at finde ud af, hvordan man skal tackle dem.
Derfor har jeg sagt, at jeg er villig til at diskutere, om vi har brug for nogle ny metoder, og jeg har meget tydeligt sagt: Jeg har ikke lagt mig fast på, om vi skal snakke lukkede institutioner eller åbne institutioner.
Det vil under alle omstændigheder kun være redskaber til at komme i kontakt med de unge.
Derfor gør jeg nu det - og det starter i morgen - at de byer, der især har dette problem, er blevet inviteret til forhandlinger i et udvalgsarbejde sammen med embedsmænd fra Justitsministeriet og Socialministeriet, og hvor nogle af disse mennesker fra Solhaven, fra Hvidovre og andre, der har et særligt tag på de unge, også kommer med.
Så kan nogle af dem, der efterlyser lukkede institutioner, få lov til at møde dem, der siger: Vi kan godt tackle jeres unge mennesker, uden at det skal være på en lukket institution.
Bruno Jerup (EL), 1997-10-22:
Jeg er da meget enig med ministeren i, at det, det handler om, er at etablere nogle menneskelige kontakter og også etablere nogle institutionstilbud, som faktisk svarer til denne gruppe og denne gruppes behov, som godt kan være ganske særlige.
Jeg hører også - og det vil jeg gerne benytte lejligheden til at takke for - at ministeren faktisk er på fuldt tilbagetog i forhold til den meget hårde melding, som har været ude nogle dage, om at afskaffe retssikkerheden i forhold til en gruppe af unge mennesker.
Det vil jeg selvfølgelig benytte lejligheden til at takke for.
Karen Jespersen (V), 1997-10-22:
Jeg vil gerne sige til hr. Bruno Jerup, at vi nu forsøger med nogle få pladser på lukkede institutioner.
Hvis den er så grov, at de skal varetægtsfængsles, sker det på en sikret afdeling for at undgå, at de kommer i fængsel.
Når de har fået deres dom, vil de typisk komme ud i en åben institution, men mange af dem kan ikke gebærde sig dér, og derfor havner de i et fængsel, hvilket gør hele sagen meget værre for dem. Derfor kommer der en af de nærmeste dage nogle retningslinjer om, at man i stedet for at sætte de unge mennesker i fængsel kan bruge de sikrede afdelinger også til længerevarende behandlingsforløb.
I den forstand vil vi nu få omkring 50 pladser, som bliver lukkede behandlingsinstitutioner, men hvor der kommer nogle meget klare retningslinjer for, hvad det vil sige, i hvor lang tid man kan anbringe i lukkede institutioner, med hvilket formål og også med ankemuligheder.
haft så tydeligt før, men det bliver nogle få pladser, og det bliver med henblik på at få dem afprøvet også som et alternativ til fængsler.
Anne Baastrup (SF), 1997-10-22:
Jeg takker for ministerens svar.
Det er rart at høre, at ministeren også her er blevet fejlciteret i avisen.
Men har ministeren på dette kommende møde tænkt sig at spørge kommunerne, om der også er problemer med, at de ikke har penge nok til at tage lige præcis denne gruppe alvorligt?
Det, jeg hører på nettet, er, at der kommer faglige bud på, at der er nogle af disse unge, der burde have været tvangsfjernet for lang tid siden, men at man fra kommunens side har sagt nej, fordi det er for dyrt, og fordi man så skal i gang med nogle tilbud a la Solhaven eller andre.
Det ville være noget af et problem, hvis man rent faktisk allerede i Vollsmose og andre steder kan se, at der er børn, som de faglige folk siger skal tvangsfjernes, men man gør det ikke, fordi det koster penge.
Ole Stavad (S), 1997-10-22:
Formanden må undskylde, men det fremgår ikke af forretningsordenen.
Pia Kjærsgaard (DF), 1997-10-22:
Jo, men nu er der jo den meget omtalte sag, som var i Jyllands-Posten i går, hvor socialchefen i Ebeltoft siger, at han faktisk intet kan gøre.
Nu kan jeg ikke lige huske det nøjagtige citat, men det, han siger, er, at han egentlig godt er klar over, at den er ravruskende gal, men han kan ikke rigtig gøre noget.
Jeg forstår ministerens besvarelse sådan, at det kan han faktisk godt gøre alligevel.
Karen Jespersen (V), 1997-10-22:
Hvis jeg skal svare hr. Ole Stavad og gøre det på grundlag af en tolkning af Venstres formands ansigtsudtryk, er det et ja til, at det er der en positiv holdning til.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Pia Kjærsgaard (DF), 1997-10-22:
»Vil statsministeren på baggrund af åbningstalen, hvoraf det fremgik, at regeringen planlægger visse stramninger i lovgivningen, når det gælder flygtninge og indvandrere, oplyse, hvilke konkrete initiativer regeringen påtænker, og hvornår disse kan forventes fremsat til behandling i Folketinget?«
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1997-10-22:
Vi har forenklet sagsbehandlingsprocedurerne, vi har forebygget misbrug af reglerne, og vi har grebet ind over for snyderi.
Allersenest vedtog Folketinget således på regeringens initiativ i foråret i år ændringer i udlændingeloven om bl.a. udvidet adgang til optagelse og udveksling af fingeraftryk, præcisering af adgangen til DNA-undersøgelser og regler om intensiv meldepligt og inddragelse af lommepenge til asylansøgere, der ikke vil samarbejde. Den indsats fortsætter vi med i indeværende folketingssamling, hvor regeringen snarest mulig vil fremsætte forslag til nye initiativer og ændringer på udlændingeområdet på i hvert fald fire punkter:
For det første: Forslag til en mere gennemgribende revision af udlændingelovens regler om udvisning af kriminelle udlændinge.
For det andet: Forslag til en helt ny integrationslov.
For det tredje: Som led i de ændrede krav til flygtninge og indvandrere finder regeringen, at der er grund til at se nærmere på udlændingelovens betingelser for at få permanent opholdstilladelse.
Udgangspunktet må som for danskere være princippet om rettigheder og pligter.
Og endelig for det fjerde: Ændringer vedrørende familiesammenføring.
I alt fire punkter, sådan som vi lige nu arbejder med dem i hovedoverskrifter.
Jeg kan sagtens se for mig, at der vil være en række detailspørgsmål, man måtte ønske at få belyst, men jeg er sikker på, at også spørgeren forstår, at det er med det her som med andre lovområder, at vi er i forberedelsesstadiet, vi er i analysestadiet, og vi er i den gennemgående arbejdsfase, når det gælder udarbejdelse af nye lovforslag.
Det kender man fra andre steder, og derfor vil der i dag være meget snævre grænser for, hvor detaljeret vi kan være, og det tror jeg man har forståelse for.
Pia Kjærsgaard (DF), 1997-10-22:
Jamen så vil jeg godt meddele statsministeren, at det har jeg ikke særlig stor forståelse for, og jeg vil gerne yderligere udfritte statsministeren lidt. For det første vil jeg godt høre: Hvornår forestiller statsministeren sig, at regeringen kommer med en række lovinitiativer på udlændingeområdet?
Og jeg vil godt tage et
af de konkrete punkter op, som statsministeren nævnte.
Det drejer sig om tidspunktet for, hvornår man kan få permanent opholdstilladelse i Danmark.
Der har man jo allerede - dér må man jo så sige, at regeringen er meget hurtig til at besvare spørgsmål - hørt fra Det Radikale Venstre, at Det Radikale Venstre under ingen omstændigheder vil gå med at udvide perioden for, hvornår man kan få permanent opholdstilladelse.
Så der er altså allerede helt klart afslag fra det ene regeringsparti.
Derfor synes jeg, at jeg er i min fulde ret til at udfritte statsministeren noget mere end det begrænsede svar, som statsministeren lige gav, og den lidt på forhånd nægtende besvarelse af yderligere spørgsmål i denne sag.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1997-10-22:
Jeg anfægter så sandelig ikke fru Pia Kjærsgaards fulde ret til at spørge, men så må fru Pia Kjærsgaard også have lidt forståelse for, at vi altså ikke kan foregribe et fornuftigt, sagligt lovgivningsarbejde.
Det kan vi ikke.
Det skal gå sagligt og seriøst til, og det tror jeg at fru Pia Kjærsgaard ved nærmere eftertanke godt vil give mig ret i.
Derfor bliver der ikke flere konkrete detaljerede svar i dag.
Jeg kan godt se, man har en partimæssig interesse i det, sådan lidt med taktik og sådan noget.
Men det bliver der ikke.
Det er emnet for vigtigt til. Der blev derudover stillet spørgsmålet: Hvornår?
Det er regeringens målsætning at tilsigte at færdiggøre sit lovarbejde på feltet og helst også færdigforhandle fremskridtene på de fire områder med Folketingets flertal - som vi håber vi kan finde - inden Folketinget tager på juleferie.
Pia Kjærsgaard (DF), 1997-10-22:
Jeg skal blot lige replicere over for statsministeren og sige, at med hensyn til det taktiske så synes jeg, at det er det, statsministeren har forsøgt de seneste par dage.
Kan statsministeren i hvert fald ikke være enig i den betragtning? Hermed sluttede spørgsmålet.
»Hvilke konkrete initiativer påtænker regeringen at iværksætte for at forhindre menneskesmugling og illegal indvandring til Danmark?«
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1997-10-22:
Spørgeren har så sent som den 17. september i år i Folketingets Retsudvalg fået en redegørelse fra justitsministeren og indenrigsministeren om samme emne, som der her spørges om, og det skal jeg venligst henvise til.
Det tror jeg er nyttigt.
Lad mig supplere med at sige at regeringen lægger afgørende vægt på, at der gøres en effektiv indsats for at bekæmpe illegal indvandring og organiseret menneskesmugling.
Der er tale om ny lovgivning med bedre efterforskningsmuligheder for politiet.
Der er tale om en stærkere politiindsats, og der er tale om et mere effektivt internationalt samarbejde.
Og så har justitsministeren over for mig oplyst følgende: At politiet siden 1995, hvor der blev skabt lovhjemmel hertil, har optaget og registreret fingeraftryk af alle spontane asylansøgere.
Rigspolitiet udveksler rutinemæssigt disse fingeraftryk med bl.a. de øvrige nordiske lande.
På det lovgivningsmæssige område er der indført mulighed
for at foretage telefonaflytning i sager om menneskesmugling.
Herudover har Rigspolitichefen etableret en særlig efterforskningsenhed, der kan yde
Jeg kunne godt nævne et par yderligere eksempler på den forøgede indsats, der er kommet, men kan måske tage det op i næste runde.
Pia Kjærsgaard (DF), 1997-10-22:
Men det er jo desværre en kendsgerning, at politiet fortsat føler, at det er underbemandet ved grænsen, og at det ikke effektivt ser sig i stand til at bevogte den danske grænse på den måde, som det burde gøres på.
Så jeg vil spørge statsministeren, om han ikke er bekendt med, at med hensyn til det, der foregår i øjeblikket, og hvor blandt andet justitsministeren er involveret, evner justitsministeren ikke at opnå det ene formål, som han har, nemlig at sikre grænsen.
Jan Køpke Christensen (FP), 1997-10-22:
Som valgt i det sønderjyske område har jeg jo det, vi her taler om, tæt inde på livet, og så må jeg jo erkende, at det, der er kommet frem indtil dato fra regeringen, intet har hjulpet.
Og jeg tror, vi alle sammen stadig væk kan opleve, at de illegale indvandrere fortsætter over grænsen dernede, f.eks. så sent som i sidste weekend - jeg er lige ved at sige, at de fosser ind over grænsen.
og jeg synes faktisk, at det er på høje tid, at regeringen tager det alvorligt.
Nu siger statsministeren så, at man vil styrke indsatsen bl.a. ved at bevilge det sønderjyske politi en større bemanding, men det sagde man også på Socialdemokratiets sommermøde i Jylland at man var villig til, og det er altså endnu ikke sket.
Derfor vil jeg spørge ministeren, om der er overvejelser om at inddrage forsvaret i en overvågning af grænsen.
Helge Adam Møller (KF), 1997-10-22:
Hvis vi koncentrerer os om grænsen i Sønderjylland, er der her et par facts inden spørgsmålet: Grænsen er 75 km lang, og hvert år bliver ca. 1.000 illegale asylansøgere, som kommer direkte fra det sikre Tyskland, stoppet af politiet i grænseområdet og sendt tilbage, men det lykkes faktisk dobbelt så mange, altså ca. 2.000, at passere grænsen og dukke op i Sandholmlejren.
Så kommer mit spørgsmål: Når vi ved dette, synes
statsministeren så, at det er tilfredsstillende, at det, som justitsministeren og dermed regeringen sætter ind til natlig bevogtning af en 75 km lang strækning, blot er tre politibiler - to i Tønder Politikreds og én i Gråsten - hver bemandet med kun én politimand, altså tre politibiler til en strækning, der i længde svarer til strækningen fra København til Næstved
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1997-10-22:
Hr. Jan Køpke Christensen og hr. Helge Adam Møller havde et spørgsmål, men da tiden ikke tillod det, fik jeg i virkeligheden ikke helt færdiggjort mit svar til fru Pia Kjærsgaard i første runde, og det vil jeg godt lige starte med
Rigspolitichefens initiativer omhandler også øget anvendelse af fingeraftryk og et effektivt internationalt samarbejde, der kan styrke efterforskningssiden.
Ud over de allerede iværksatte initiativer har regeringen iværksat en række nye initiativer for yderligere at styrke kampen mod den illegale indvandring og og bagmændene bag den organiserede menneskemugling:
For det første har justitsministeren bedt Rigspolitichefen om at stå i spidsen for en ny specialenhed - eller task force, om man vil, men lad os bare kalde det en specialenhed - der skal sikre en målrettet og effektiv politimæssig indsats imod den organiserede menneskesmugling.
For det andet vil politiets kontrolindsats i grænseområdet - som også hr. Helge Adam Møller spurgte om - blive yderligere styrket ved etablering af en fælles regional bagmands- og baglandspatrulje, og denne særlige enhed skal altså varetage den fælles patruljering i grænseområdet.
Endelig skal det i forvejen velfungerende samarbejde mellem de tyske myndigheder og de danske myndigheder yderligere koordineres for at sikre en løbende koordinering af patruljeringen på begge sider af grænsen, så vi undgår de kedelige eksempler på transport helt op til Sandholmlejren, som er helt unødvendige, hvis asylansøgerne kan tilbagesendes med det samme.
Og så har indenrigsministeren oplyst mig om, at det internationale samarbejde om bekæmpelse af illegal indvandring og menneskesmugling stedse udbygges og effektiviseres.
I sidste uge vedtog Europarådet således på en ministerkonference i Prag blandt andet en lang række anbefalinger vedrørende harmoniseringer af lovgivningen til bekæmpelse af menneskesmugling.
Anbefalingerne har primært til formål at sikre ensartede strafferammer på dette område, og det er især den organiserede menneskesmugling, der skal bekæmpes og straffes.
Som det fremgår, er regeringen altså lige så optaget
som partier uden for regeringen af, at denne opgave løses på en effektiv og ordentlig måde.
Men derudover er vi selvsagt også optaget af, at der ikke går for meget politisk plat i denne sag, for sagen er jo for vigtig til, at der spredes forkerte oplysninger, og sagen er også for vigtig til, at dagsordenen vægtes forkert.
Det er vigtigt, at samarbejdet er effektivt, og det vil ikke mangle på indsatser fra regeringens side. Med hensyn til spørgsmålet om yderligere politiressourcer vil jeg sige, at regeringen har registreret situationen, og at regeringen også vil kunne klare den side af sagen, afhængigt af færdiggørelsen af koordineringen af samarbejdet og af rapporteringen fra Rigspolitichefen.
Jan Køpke Christensen (FP), 1997-10-22:
Jeg går naturligvis ud fra, at når statsministeren ikke svarede på det, der blev spurgt om med hensyn til indsættelse af forsvaret, betyder det, at regeringen samtykker heri og dermed måske mere eller mindre accepterer, at det kunne være en løsning.
Fremskridtspartiet har tidligere foreslået, at forsvaret kunne indsættes.
Vi synes ikke, det er den bedste løsning; vi ville hellere have et større politiberedskab ved grænsen, det er helt klart, men når vi ikke kan få det bedste, så håber vi på det næstbedste, nemlig at forsvaret i hvert fald kan hjælpe politiet med overvågningen.
Tidligere har regeringen afvist dette over for Fremskridtspartiet, men ikke desto mindre ved vi jo, at der på Bornholm er et udmærket samarbejde mellem politiet, toldvæsenet og forsvaret om overvågningen af den illegale indvandring.
Det har justitsministeren i hvert fald tilkendegivet i sit svar på udvalgsspørgsmål 3423.
Så det var måske positivt, at statsministeren ikke svarede på mit spørgsmål om dette, for jeg må tage det som udtryk for, at man faktisk er i overvejelsesfasen med hensyn til også at bruge de ressourcer, der er i forsvaret, til at stoppe denne indvandring ved den dansk-tyske grænse.
Helge Adam Møller (KF), 1997-10-22:
Jamen jeg er ikke i tvivl om, at regeringen er optaget af at løse dette problem.
Og det, som statsministeren nævner om, at der er forbedrede fingeraftryksmuligheder og et samarbejde med tyskerne om en specialenhed, hvor politikredsene på begge sider af grænsen arbejder tættere sammen, og hvor de i særlige situationer har mulighed for at trække på færdselspolitiet fra Esbjergområdet, er alt sammen rigtigt.
Men hvis vi kommer tilbage til kernen, vil statsministeren altså se, at hvis der ikke sker et eller andet helt usædvanligt, vil der i nat langs denne 75 km-grænse stadig væk køre de samme tre patruljebiler, som kørte sidste nat og forrige nat og natten før.
Det er nemlig kun i helt særlige tilfælde, man trækker på denne specialenhed.
Og når der er en 75 km-grænse og man ved, at et par tusinde illegale indvandrere slipper over den uden at blive stoppet, må det være naturligt at sige, at ud over alle de andre tiltag, der er nævnt, er det bedste og det hurtigste, man kan gøre, det, som de lokale politifolk anbefaler, nemlig at tre-, fire- eller femdoble indsatsen, så længe problemet eksisterer.
Det er den hurtige og effektive løsning, og den forhindrer jo ikke alle de andre tiltag, og derfor vil jeg spørge, om regeringen ikke vil overveje dét.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1997-10-22:
Jeg er glad for hr. Helge Adam Møllers konstruktive tone og tanker.
Hvis jeg må gøre det meget kort, vil jeg sige, at justitsministeren følger udviklingen i grænselandet meget nøje.
Og jeg har tidligere sagt - og det har justitsministeren og regeringen i øvrigt også givet udtryk for - at politiforliget står vi ved.
Men det er klart, at opstår der nye opgaver, som vi ikke kunne forudse på det tidspunkt, og som kræver en løsning, og som også kræver, at vi ser på vore ressourcer med friske øjne, så er regeringen indstillet herpå. Jeg beder derfor om forståelse for, at jeg synes, vi i dag for mit vedkommende må holde her og så vente og se, hvad de nye informationer og den nye vurdering dels fra Rigspolitichefen og fra kredsene dernede og dels fra justitsministeren giver os som grundlag for de drøftelser, vi jo til foråret skal have om alle disse forhold.
Og så til hr. Kristian Thulesen Dahl: Jeg tror, man tager fejl, når man giver udtryk for, at Schengenkonventionen svækker indsatsen imod illegal indvandring og menneskesmugling.
Den gør faktisk det modsatte, for en del af sigtet med Schengenkonventionen er jo at forbedre samarbejdet på tværs af grænsen for at bekæmpe kriminalitet.
I den forbindelse plejer jeg at operere med et begreb, som jeg kalder Rio Grande-syndromet, og idet jeg håber, at jeg ikke risikerer at bryde med den almindelige omgangstone her i salen, vil jeg sige, at jeg tror, hr. Kristian Thulesen Dahl lider lidt af dette Rio Grande-syndrom.
Lad mig forklare det et øjeblik: Det er ligesom i de gamle John Wayne-film.
Dér var forudsætningen for, at man kunne forfølge forbryderne ved grænsen til Mexico - Rio Grande - at man kunne forfølge dem hele vejen over floden.
Men når man måtte holde sine heste an ved bredden, mens forbryderne bare kunne fortsætte over floden og leve deres liv, som de ville, når de var kommet over grænsen,
Det indså John Wayne dengang, og det har regeringen for længst indset.
Det har hele Europa faktisk indset, og derfor har vi Schengenkonventionen, så vi kan forbedre samarbejdet mellem de forskellige politimyndigheder, således at vi kan forfølge kriminaliteten uafhængigt af, om det foregår på den ene eller den anden side af grænsen.
Det er det, der er grundtanken, og derfor er Schengenkonventionen så vigtig.
Den er nemlig vores svar på det problem, at kriminaliteten for en stor dels vedkommende er blevet international, og derfor må vi også blive internationale i vores bekæmpelse af den.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Pia Kjærsgaard (DF), 1997-10-22:
»Hvornår kan Folketinget forvente at ministeren fremlægger tal, der kan anskueliggøre det danske samfunds udgifter til flygtninge og indvandrere, og kan ministeren allerede nu løfte sløret for, hvordan regeringens opgørelse over udlændingeudgifterne kommer til at se ud?«
Thorkild Simonsen (S), 1997-10-22:
Finansministeren har iværksat en undersøgelse af mulighederne for at foretage et forbedret skøn over de samlede offentlige udgifter og indtægter forbundet med flygtninge og indvandrere.
Det oplyses, at Finansministeriet regner med at færdiggøre dette skøn ved årets udgang.
Og som det fremgår af statsministerens åbningsredegørelse og af debatten for et øjeblik siden, vil regeringen i denne samling fremsætte forslag til en ny politik over for flygtninge og familiesammenførte indvandrere, og vi vil fremskynde disse forslag.
Med den nye politik forventes det, at flygtninge og andre udlændinge fremover i endnu højere grad vil komme til at udgøre aktive ressourcer i det danske samfund i alle henseender, men også helt konkret således, at der samlet må formodes at blive tale om en aflastning af de offentlige udgifter.