Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-18:
Jeg vil gerne takke for den velvillige modtagelse, som hovedparten af ordførerne har givet regeringens lovforslag.
Efter næsten 60 år uden ændringer i hjemmestyreordningen er der tale om en historisk nyordning af forholdet mellem Færøerne og Danmark.
Hr. Niels Helveg Petersen noterede, at der var tale om en prisværdig kort og klar lov.
Min vanlige beskedenhed ville forbyde mig i den grad at lovprise forslaget, men da nu hr. Niels Helveg Petersen selv har bragt det på bane, vil jeg gerne sige, at jeg er fuldstændig enig.
Jeg synes, det er et godt arbejde, der er blevet præsteret, og det er sjældent, at man i virkeligheden kan se en så principiel lovgivning udtrykt i så få, så korte og så klare paragraffer.
Det er der også grund til at glæde sig over.
Jeg vil også gerne sige, at det er et produkt af en meget lang forberedelse, og i den forbindelse vil jeg da gerne benytte lejligheden til her at sige tak til hr. Anfinn Kallsberg, som i sin egenskab af lagmand var med til at lægge grundstenene til denne her lovgivning.
Vi har haft adskillige møder om denne sag, og det er møder, som er foregået i en absolut positiv og konstruktiv atmosfære.
Nogle af drøftelserne om dette lovforslag har jo også fundet sted under det landsstyre, som hr. Høgni Hoydal selv var medlem af.
Så der er tale om en meget lang og meget grundig forberedelse, og den nyordning, som vi nu søger gennemført med lovforslaget, vil indebære et meget vidtgående selvstyre for Færøerne inden for rigsfællesskabet.
Der er virkelig tale om en milepæl i forholdet mellem Færøerne og Danmark.
Nyordningen vil indebære, at de færøske myndigheder kan overtage ansvaret for samtlige sagsområder bortset fra de ganske få, hvor hensynet til rigsfællesskabet eller grundloven forhindrer det.
Det er så udtrykt i fem klare punkter i § 1, stk. 2.
Det betyder, at de færøske myndigheder efter lovforslaget kan overtage ansvaret for bl.a. person-, familie- og arveret, retsplejen, herunder oprettelse af domstole, strafferetten, medieansvarsområdet, udlændingeområdet, finansiel regulering og tilsyn, selskabsret og formueret.
Det, lovforslaget jo også indebærer, er, at det nu er ganske op til Færøerne selv at beslutte sig for omfanget af sager, man vil overtage, og tempoet, hvori Færøerne ønsker at overtage disse sager.
Jeg vil gerne sige, at når hr. Høgni Hoydal giver udtryk for, at det her lovforslag er et led i, at Danmark befæster og bekræfter sin egen suverænitet over Færøerne, er der en afgrundsdyb forskel i vores tilgange til den her sag.
Jeg vil gerne gentage, hvad jeg så ofte har sagt: Jeg er grundlæggende tilhænger af folkenes selvbestemmelsesret, og jeg opfatter Færøerne som et folk, der har ret til at bestemme sin egen skæbne og egen fremtid.
Jeg ser gerne, at vi har et rigsfællesskab, en solidaritet, hvor vi i en moderne verden kan hjælpe hinanden.
Det synes jeg er det rigtige, men hvis det færøske folk har en anden opfattelse, så bliver det sådan, som det færøske folk ønsker det.
Det er min tilgang til det, og der vil jeg altså ikke have skudt falske motiver i skoene.
Jeg har kun det ønske, og jeg kan med glæde notere, at det deles af et meget bredt flertal her i Folketinget, at åbne mulighed for, at Færøerne kan overtage sager i videre omfang, end tilfældet er nu, og i det omfang og det tempo, som Færøerne selv ønsker.
Det slår mig, når jeg hører hr. Høgni Hoydal både under denne sag og under den tidligere sag, at der i virkeligheden kun er en ting, der generer hr. Høgni Hoydal.
Det er, at hr. Høgni Hoydal opfatter det sådan, at dette her er noget, der delegeres fra det danske Folketing til Færøerne.
Hr. Høgni Hoydal synes måske i virkeligheden, at det er godt og det er rigtigt, at Færøerne overtager disse sager, men kan ikke forlige sig med, at der lovgives om det i Folketinget ved delegation.
Det er sådan hr. Høgni Hoydal opfatter det.
Men det er en mærkelig teoretisk diskussion at diskutere på hvad måde, det sker, for det sker efter færøsk ønske.
Resten er formaliteter, men dem går hr. Høgni Hoydal så utrolig meget op i, at det fuldstændig spærrer udsynet for den virkelige verden.
Den virkelige verden er jo, at her sker fremskridt for det færøske folk, som får øget indflydelse på egen hverdag.
Hr. Høgni Hoydal fortsætter sin kamp, sin skyggeboksning mod fjender, der ikke eksisterer, løber åbne døre ind og som en anden Don Quijote udfordrer vejrmøller overalt.
Jeg kan bedre lide at beskæftige mig med den virkelige verden, og det er også mit indtryk, at det er det, flertallet i Det Færøske Lagting har gjort ved at give tilslutning til det her forslag.
Så siger hr. Høgni Hoydal, at resultatet kunne også have været opnået ved ændring af hjemmestyreloven.
Ja, sådan hørte jeg det.
Så kom jeg pludselig i tanke om, at som ret ny statsminister forelagde jeg faktisk den idé i nogle drøftelser med det daværende landsstyre på Færøerne.
Jeg husker hr. Høgni Hoydal deltog i mødet, og tanken blev afvist.
Jamen det er også i orden for mig, for så kunne vi finde en anden fremgangsmåde.
Det resultat, der ligger her, er resultatet af forhandlinger med det færøske landsstyre.
Nu er der kommet et nyt landsstyre, men det har i virkeligheden fortsat arbejdet, hvor det gamle landsstyre slap.
Jeg synes, det er nødvendigt, at det er med for historieskrivningens skyld.
Så har der jo været en lidt omstændelig proces på Færøerne; det har ikke været så let en sag at få afklaret holdningen til det her.
Hr. Anfinn Kallsberg var inde på det, og det er da rigtigt, at der er valgt en lidt uortodoks fremgangsmåde, hvor der i det færøske Lagting har kørt to parallelle forslag.
De er identiske i lovteksterne, og så er der lidt forskellige bemærkninger.
Svaret er: Jeg har ikke blandet mig i, hvordan det færøske hjemmestyre ville behandle denne sag.
Men det er altså således, at i henhold til hjemmestyrelovens § 7 skal vi høre de færøske myndigheder inden fremsættelse af regeringsforslag her i Folketinget, der alene omhandler Færøerne.
Sådan er det.
Så vi skal høre de færøske myndigheder.
Hvorledes Færøerne tilrettelægger den proces, det blander vi os ikke i.
Jeg har konstateret, at der er tilrettelagt en proces, som gør, hvis vi skal sige det ligeud, at der kan opretholdes en konstruktiv uenighed om tolkningen af fortiden og grundloven osv.
Det har jeg accepteret, fordi jeg ønsker, at vi nu ser fremad.
Jeg ved godt, hvilken diskussion der har været i tidernes løb på Færøerne vedrørende rigsfællesskabet og grundloven og Færøernes forhold til det, og jeg anerkender og respekterer, at den diskussion foregår på Færøerne.
Jeg har set i øjnene, at vi jo ikke får afklaret og løst den diskussion med et forslag som det her, men jeg synes, det ville være ærgerligt, hvis den diskussion skulle spærre for, at vi kan foretage konkrete fremskridt her og nu i vore dage på grund af en gammel diskussion, som sikkert også vil fortsætte.
Da der kunne findes en juridisk holdbar løsning, som også opfylder hjemmestyrelovens krav om, at vi skal høre de færøske myndigheder, inden vi fremsætter regeringsforslag her i Folketinget, så har jeg ikke haft nogen betænkeligheder ved at nikke til, at det er den procedure, der er valgt, selv om den er lidt usædvanlig.
Men den betyder, at vi kan foretage konkrete fremskridt til gavn for det færøske folk her og nu, og at hr. Høgni Hoydal kan fortsætte sin teoretiske diskussion.
Det er da den bedste af alle verdener, at Færøerne kan få det, som Færøerne vil have det, og at hr. Høgni Hoydal kan blive ved med sin teoretiske diskussion.
Det er sådan set det, der er indebyrden af det her.
Hr. Frank Jensen spurgte helt konkret til Vágar Lufthavn.
Det er et færøsk ønske, at der sker en opdatering af lufthavnen, herunder en baneforlængelse.
Derfor bliver der nu nedsat en færøsk-dansk ekspertgruppe, som senest til november skal komme med forslag til det tekniske og økonomi ske grundlag for lufthavnens fremtidige kapacitet.
Det, der er aftalt, er, at kapitalen til det skaffes via Investeringsfonden for Færøerne.
Men der vil jeg gøre opmærksom på – jeg tror også, at det var det, der lå i hr. Frank Jensens spørgsmål – at det så vil kræve en selvstændig lovgivning her i Folketinget.
Det er status i den sag.
Lad mig slutte af med endnu en gang at takke for den altovervejende positive modtagelse, som forslaget har fået.
Forslaget vil skabe grundlag for en væsentlig udvidelse af de færøske myndigheders ansvarsområder, og det er ganske i overensstemmelse med de ønsker, som regeringen lige fra sin tiltræden har haft til en fornyelse af rigsfællesskabet.
Derfor er det en stor glæde for mig, at der her i Folketinget er så bred opbakning bag regeringens forslag.
Jeg ser meget frem til udvalgsbehandlingen og håber, at forslaget vil kunne blive vedtaget i denne folketingssamling, så loven kan træde i kraft den 29. juli, altså på Olai Dag.