runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2006-05-09:
Jeg er nødt til at gøre én ting helt klar: Små grise, der er blevet transporteret ud af Danmark, vil ikke vende tilbage for at blive slagtet.
Det er der, hr. Jens Peter Vernersen begår hele fejltagelsen.
Sådan er det jo.
Hvad der sker i dag, er, at det antal, der bliver transporteret ud af landet, er stigende.
Hvorfor?
Fordi det, også fordi man ryger ind i ejerkravet på jord, bedre kan betale sig at have smågriseproduktion og sende dem ud af landet.
Nu fjerner vi den barriere.
Om det betyder, at vi får flere slagtninger i Danmark, kan kun tiden vise, men vi kan jo i hvert fald gøre det, at vi ikke stiller os i vejen.
Her har vi taget en barriere væk; lad os håbe det hjælper.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1 forkastedes, idet 45 stemte for, 59 imod.
Ændringsforslag nr. 2 og 3 forkastedes uden afstemning.
Ændringsforslag nr. 4 forkastedes, idet 30 stemte for, 74 imod.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Det er sådan, vil jeg sige til hr. Jens Peter Vernersen, at de regler, der bliver nævnt om dyrevelfærden, vil blive skrevet ned efter lovforslagets vedtagelse – om det er sygestier, farestier, eller hvad der end måtte komme frem.
Men det er klart, at det foregår forinden, og at Justitsministeriet selvfølgelig skal ind over det.
Det er enkelt og redeligt: Sådan må det være.
Så vil jeg bare sige om det her lovforslag: Det er jo rigtig godt.
Det medfører, at en landmand, der i dag er nødt til at investere fem-seks gange mere i forhold til, hvad det koster ham at opføre staldbygningerne, for at købe jorden dertil, nu kan blive fri for det, og så kan han i stedet for bruge pengene på sine produktionsbygninger, både til gavn for dyrevelfærd og til gavn for miljøet.
Lad os håbe, det også medfører, at jordpriserne ikke stiger så voldsomt.
Det er der nogle, der allerede har gættet på.
Lad os håbe, det også betyder, at man kan foretage nogle flere slagtninger i Danmark.
Men selvfølgelig kommer det da an på den samlede konkurrencesituation.
Det håber jeg da ikke kommer som en overraskelse for nogen, for det vil det gøre hele tiden.
Jeg vil sådan set godt bare sige til hr. Bjarne Laustsen, her, hvor jeg synes, debatten er ved at ende ud: Nu håber jeg ikke, hr. Bjarne Laustsen lader sig provokere, hvis ikke jeg tager ordet igen, for nu kan jeg altså begynde at mærke, at det hele kører i ring.
Og jeg er nødt til at sige til hr. Bjarne Laustsen: Ved førstebehandlingen sagde jeg udtrykkeligt, at det her var noget, man havde haft oppe før, og når vi ville have det med i et nyt forslag, var det, fordi vi ville have det hele med på en gang.
Hr. Bjarne Laustsens bemærkning om hvordan og hvorledes og om tingenes udvikling må hr. Bjarne Laustsen selv om.
Jeg vil sige: Der er ingen tvivl om, hvordan man kan udvide fra 750 til 950 dyreenheder.
Det kan man, ved at man lever op til nogle dyrevelfærdskrav, som bliver besluttet, og nogle restriktive miljøregler, som også bliver besluttet.
Hvis man vil diskutere det, må man gerne det, men jeg siger blot: De regler vil i alle tilfælde blive vedtaget og nedskrevet efter lovens vedtagelse, nøjagtig som jeg har sagt hele tiden.
Ole Sohn (SF), 2006-05-09:
Da statsministeren for efterhånden nogen tid siden nedsatte Velfærdskommissionen, påpegede bl.a. SF, at sammensætningen var meget afgørende for udfaldet af kommissionens arbejde.
Vi påpegede, at det var vigtigt at få andet end økonomer med, der på forhånd ligesom havde svaret ja til indgangsspørgsmålet, om man ville forringe efterlønnen.
Det kunne jo også være, der var andre elementer i Velfærdskommissionens arbejde, som var vigtige, bl.a. hvordan man kunne styrke forebyggelsen, hvordan man kunne styrke et bedre arbejdsmiljø, altså få nogle andre spidskompetencer ind i Velfærdskommissionen, så man kunne få et bredere billede af, hvordan fremtidens velfærdsreformer kunne skrues sammen.
Men regeringen og statsministeren var stålsatte, opgaven skulle skæres til, der skulle ikke være for mange svinkeærinder.
Så arbejder Velfærdskommissionen sig frem igennem en lang række forslag, og de kom faktisk med en række gode bud.
De skrev i rapporten: Der ligger et kæmpemæssigt besparelsespotentiale for den offentlige sektor ved en øget indsats for forebyggelse og en styrket indsats for bedre arbejdsmiljø.
Men, siger de samtidig, det var ikke vores spidskompetence, vi var ikke udvalgt efter de kriterier, og vi har ikke fået afsat ressourcer til at kunne sætte ind på opgaven.
Derfor har vi helt udeladt at kommentere det.
Vi har ønsket denne forespørgsel for at få dels en offentlig debat om, hvad indholdet af velfærdsreformerne skal være, dels for samtidig at sætte fokus på en anden dagsorden, nemlig hvordan man sikrer et holdbart velfærdssamfund også for kommende generationer ved en styrkelse af arbejdsmiljøindsatsen og den forebyggende indsats.
Per Clausen (EL), 2006-05-10:
I Enhedslisten er vi meget positive over for det forslag, som SF og Det Radikale Venstre har fremsat, også fordi vi faktisk synes, det er rigtigt, at situationen omkring de grønne afgifter, da vi fik den borgerlige regering, jo nok var sådan, at vi havde brug for en lidt mere grundlæggende diskussion og analyse af, hvor langt vi var kommet, og hvad der skulle til for at skabe nogle grønne afgifter, der virkede bedst muligt i forhold til miljøet, men hvor der også var sikret en fornuftig social profil.
Det var jo også en diskussion, der allerede dengang var startet blandt de partier, der stod bag den politik, der blev ført på det her område på det tidspunkt.
Og vores udgangspunkt i Enhedslisten er sådan set, at det vigtige er at fokusere på to ting, hvor det ene er adfærdsregulering – og flere talere har jo været inde på, at det har man set ganske mange eksempler på faktisk virker – og det andet element, som vi synes kan være fornuftigt, eller som er vigtigt at tage med, også fordi vi tror, det faktisk gør, at de grønne afgifter opnår en større folkelig tilslutning og legitimitet, er, at man satser på at bruge de indtægter, man får ind på grønne afgifter, til at løse miljømæssige problemer.
Det er jo ikke sådan, at man kan sige, at det skal gælde i alle tilfælde, men det er i hvert fald vigtigt, at man prøver at sikre, at det er på den måde, tingene hænger sammen.
Det er bare ét eksempel på, at vi mener, man med nye grønne afgifter kunne opnå gode resultater.
Der er altså efter vores mening mange områder, hvor det ville være fornuftigt at gennemføre omlægninger, etablere nyordninger og sikkert også afvikle eksisterende ordninger, for selv hvis alt havde været perfekt på det her område, da SR-regeringen trådte af – hvad det ikke var – så ville det være et af de få områder, hvor der ikke var behov for at lave nogen som helst regulering i løbet af 5 år.
Enhedslisten har i diskussionen lagt meget vægt på at sikre den sociale balance.
Vi foreslog i sin tid et grønt bundfradrag.
Begejstringen for det forslag var vistnok til at overskue hos de andre partier, som på det tidspunkt stod bag de grønne afgifter, men vi fik da sat gang i et forsøg, og jeg kan forstå på bemærkningerne til det forslag, der ligger her i dag, at det også er noget, som Socialistisk Folkeparti og Det Radikale Venstre er indstillet på at undersøge, og det synes vi faktisk er meget positivt, for vi tror, at ud over at sikre en socialt set mere afbalanceret form for grønne afgifter kan et bundfradrag, hvis man indførte det på den rette måde, også medvirke til at maksimere den miljømæssige effekt af de grønne afgifter.
Men det er til gengæld nok rigtigt, kan man så sige, at det kan gøre det vanskeligt at være sikker på, at de grønne afgifter giver et ganske bestemt provenu.
Per Clausen (EL), 2006-05-10:
Ligesom hr. Johs. Poulsen deler jeg jo sådan lidt den undren, som han giver udtryk for over for de partier, som jo har meget kritik af grønne afgifter, og når man så kommer med et forslag til at undersøge tingene med henblik på at løse nogle af de reelle udfordringer, der er i at få grønne afgifter til at fungere, ja, så er de fuldstændig afvisende.
Men når vi snakker om det med helheden, vil jeg godt stille et enkelt spørgsmål til hr. Johs. Poulsen, og det er, om man også fra forslagsstillernes side kunne være indstillet på at se lidt bredere på skattesystemet.
Altså, vi har f.eks. nogle fradragsordninger, som måske direkte modvirker miljøhensyn.
Her tænker jeg på transportfradraget, som tit begrundes med, at det er af hensyn til os, der bor i det jyske, sådan at vi kan transportere os rundt, men hvor realiteten jo er, at de, der har størst fordel af det, er de mennesker, der bor i den del af landet, der har det bedste kollektive transportsystem.
Der vil jeg bare spørge, om også nogle af de elementer kunne blive inddraget i sådan en analyse.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-05-10:
Nu har udgangspunktet jo været et opgør med ønsket om at pålægge nye grønne afgifter på en række områder.
Det er jo derfor, at grønne afgifter er omfattet af skattestoppet, og det er jo derfor, at vores signal til omverdenen er, at vi er garanter for, at der ikke opfindes nye grønne afgifter, at der ikke skabes umotiverede stigninger, uden at der er tilsvarende regulering nedad.
Så man kan sige, at det godt kan være, at der er enkeltområder, men det skal jo ses i en sammenhæng, og det skal også ses i sammenhæng med skattestoppet og den tillid, som vælgerne har til, at det her ikke er et nyt beskatningsobjekt.
Om det betyder, at der er noget, der ikke er beskrevet i regeringsgrundlaget, og som skal tages op, har jeg ikke noget overblik over her, men jeg nævner bare bilafgifterne som eksempel.
Morten Østergaard (RV), 2006-05-10:
Jeg kunne godt tænke mig lige at starte med at spørge ministeren om den her vurdering af, hvad der nu er nyttigt, og hvad der ikke er nyttigt for at fremme integrationen: Er det ikke korrekt forstået, at Velfærdskommissionen har sagt, at vi i Danmark bør »styrke rettighederne for indvandrere, der hurtigt får job og lærer dansk«?
Det er fra side 28 i Velfærdskommissionens hæfte.
Er det ikke korrekt forstået, at man i hvert fald kan hævde, at Velfærdskommissionen var af den opfattelse, at der burde ske en ændring eller det, som ministeren kalder en lempelse, af reglerne for at opnå tidsubestemt opholdstilladelse med henblik på at skabe incitamenter for at integrere sig bedre?
Er det ikke en korrekt opfattelse af, hvad i hvert fald økonomerne i Velfærdskommissionen mente?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-05-10:
Det fremgår jo direkte af regeringsgrundlaget, at der skal nedsættes en arbejdsgruppe, som skal se på bilafgifterne med henblik på at gøre det muligt, at de miljørigtige biler bliver billigere, end de er i dag.
Så når den arbejdsgruppe bliver nedsat, vil man se på det.
Jeg kan nemlig sige – og det er jo så et direkte svar på spørgsmålet – at man sagtens kan forestille sig, at der er områder, hvor en anden afgiftsstruktur end den, man har i dag, i højere grad vil fremme det mål, den politiske prioritering, man har.
Hvis vi herindefra ud fra gode data og et kvantificeret grundlag kan arbejde med en sag, ja, så får vi altså også mulighed for at foretage den nødvendige politiske prioritering.
Det udsagn, som er omkring bilafgifterne, er jo et udsagn, der er målrettet, at vi har en politisk prioritering.
De miljørigtige biler skal være billigere.
Det vil vi gerne sætte ind over for, og det skal der så nedsættes en arbejdsgruppe der skal arbejde med.
Johs. Poulsen (RV), 2006-05-10:
På trods af den formodentlig uomtvistelig store visdom, der ligger hos dem, der har skrevet regeringsgrundlaget, så kunne man vel også godt forestille sig, at der ud over regeringsgrundlaget kunne være områder, hvor man med held ville kunne foretage den samme øvelse.
Det, der ligger i forslaget, er jo så at sige, at man ikke nøjes med at tage enkeltområder ud, men at man samlet set foretager en vurdering af, hvorvidt man kunne opnå nogle af de hensigtsmæssigheder, som jeg kan forstå at vi i alt fald på det teoretiske plan er enige om er en fornuftig øvelse.
Det er vel så at sige også, at man hele tiden kigger sin egen virksomhed efter i kortene eller med jævne mellemrum i alt fald kigger på den måde, vi har indrettet os på, og ser, om vi kunne gøre det mere hensigtsmæssigt.
Altså, kunne man ikke forestille sig, at der også ligger områder, som ikke er beskrevet i regeringsgrundlaget, som kunne have nytte af at gennemgå den samme proces?
er jo medvirkende til også at være adfærdsregulerende på nogle af de samme felter, og derfor har jeg svært ved at forestille mig, at man kunne se isoleret på de grønne afgifter uden at se dem i sammenhæng med, hvad der ellers foregår på andre områder.
Ikke mindst når man taler kørselsområdet og transportområdet, måtte det være nødvendigt, at man også så en sådan sammenhæng.
Jeg mener under alle omstændigheder, at det ville være en fordel for Folketinget.
Man kan have mange forskellige tilgange til, hvad der skal ske i fremtiden, og det er jo en fin og ærlig sag at have det, men det vil da være en fordel for Folketinget under alle omstændigheder at have et så kvalificeret grundlag at diskutere på som overhovedet muligt, og det er altså intentionen med det her forslag.
Så derfor er jeg positiv over for, at man også ville kunne inddrage synsvinkler, som ligger så at sige i nabolaget.
Rikke Hvilshøj (V), 2006-05-10:
Jamen altså, i regeringen mener vi jo faktisk, at hvis der er særlige beskæftigelseshensyn, hvis man har haft beskæftigelse i en periode, så er der allerede i dag mulighed for at få permanent opholdstilladelse tidligere end det, der er den egentlige regel, nemlig de 7 år.
Så der er allerede i dag incitamenter til at komme i beskæftigelse, hvis man gerne vil have en permanent opholdstilladelse tidligere.
Det, man så kan undre sig over ved Det Radikale Venstres beslutningsforslag, er, at det her kun skal gælde flygtninge, og at det eneste kriterium, der er, er 52 ugers beskæftigelse.
Hvis vi skal sætte det lidt på spidsen, så har man med De Radikales forslag en permanent opholdstilladelse efter 52 uger i det lokale pizzeria eller som taxachauffør.
Der ses helt bort fra det, som vi synes er helt rimelige regler: at vi sikrer, at folk har lært det danske sprog, inden de får permanent opholdstilladelse, eller i hvert fald har fulgt de danskkurser, som vi stiller krav om i dag.
Morten Østergaard (RV), 2006-05-10:
Nu skal vi ikke diskutere asylpolitik, men jeg går ud fra, at fru Irene Simonsens svar ikke skal forstås på en sådan måde, at det er Venstres politik, at folk, der har fået asyl her i landet, ikke skal have mulighed for familiesammenføring, for det har jeg ikke oplevet indtil nu, og det ville også være temmelig problematisk, hvis det var synspunktet.
Men fru Irene Simonsen fik det til at fremstå, som om det var en særlig radikal fortjeneste.
Jeg oplever egentlig, at netop de internationale forpligtelser, der er på det område, vil regeringen også anerkende.
Det, jeg godt vil tilbage til, er det her med det ideologisk principielle i det.
Fru Irene Simonsen siger, at vi har en liberal politik i dag, og det kan man i hvert fald diskutere, men spørgsmålet er: Er det her forslag ikke i sin grundsten og ud fra fru Irene Simonsens synspunkt ærkeliberalt, fordi man her siger til folk, der kommer hertil og får asyl eller kommer hertil som konventionsflygtninge, at I kan skabe jeres egen tilværelse; I kan blive jeres egen lykkes smed; hvis I får 52 ugers arbejde i Danmark, kan I få en tidsubestemt opholdstilladelse?
For første gang vil de mennesker have magten over deres egen tilværelse.
Er det i virkeligheden ikke liberalt, så det basker?
Rikke Hvilshøj (V), 2006-05-10:
Nej, det kan være udtryk for, hvor fast tilknytningen er til arbejdsmarkedet, og derfor siger vi 2 år hos én arbejdsgiver.
Irene Simonsen (V), 2006-05-10:
Der står netop i indledningen til det her forslag, at det er skrevet set i lyset af de demografiske udfordringer, Danmark står over for, og at vi har brug for alle arbejdende hænder.
Der ved vi jo godt, at vi står foran en problematik med nogle bestemte områder, hvor vi mangler arbejdskraft.
Derfor er der også i velfærdsudspillet forskellige forslag til, hvordan man kan løse det problem.
Det kan bare ikke indgå her, for vi har den situation, at her skal man kunne komme og få et asylgrundlag, og det respekterer jeg inderligt, for er man forfulgt, skal vi i Danmark hjælpe folk, der er forfulgte.
Det skal der ikke herske tvivl om.
Det forhindrer ikke, at man kan tage et arbejde under de regler, vi har i dag.
Men det her vil gøre, at man nu kan tage 52 ugers arbejde hos en eller anden virksomhed, og så har man samtidig optjent dagpengeret.
Derefter kan man gå arbejdsledig.
Johs. Poulsen (RV), 2006-05-10:
Også herfra tak for den, synes jeg, meget præcise formulering om, at en række af vores afgifter for nærværende er adfærdsregulerende og også adfærdsregulerende på en måde, så det må anses for at være hensigtsmæssigt med hensyn til en række af de politiske målsætninger, vi har for vores samfund.
Benzinafgifterne var et af de eksempler, ordføreren trak frem.
Og at det i endnu højere grad ville kunne fremme nogle af de politiske målsætninger, som vi måske endda kunne være enige om i det her Folketing?
Spørgsmålet er: Kunne man ikke tænke sig, at det på områder, som vi endnu ikke har debatteret igennem, kunne være fornuftigt at have en omlægning af den afgiftsstruktur, vi kender, med henblik på at opfylde politiske målsætninger?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-05-10:
Jeg tænkte nok, at der lå noget bag.
Der er ikke en eneste af de her personer, vi snakker om her, som vil være dagpengeberettiget.
Jeg siger det bare.
Det her forslag er tværtimod noget, der i virkeligheden forbedrer mulighederne for, at det bliver fuldstændig ordinære job, vi snakker om.
For hvis man skal have permanent opholdstilladelse, skal man kunne dokumentere 52 ugers arbejde hos en arbejdsgiver.
Det er det, der står i forslaget.
I virkeligheden snakker fru Irene Simonsen om noget fuldstændig andet, nemlig ikke om de her personer.
Irene Simonsen (V), 2006-05-10:
Der er sådan set to svar, jeg kan give i forbindelse med det her.
Vi ved udmærket godt – det tror jeg nok hr. Jørgen Arbo-Bæhr og Enhedslisten har lukket øjnene for igennem alle de år, det har foregået – at dagpengesystemet har været brugt til, at man også lige kan optjene lidt dagpengeret i familiers butikker og selvstændige erhvervsvirksomheder.
Det har der været masser af eksempler fremme om, og det har været velkendt.
Derfor har man også været ude og undersøge det lidt og kigge på, hvad det er for nogle job, og om det er varig tilknytning til arbejdsmarkedet osv.
Det er noget, der fokuseres meget på.
Det gør der også i det her, altså om det er en varig tilknytning til arbejdsmarkedet.
Det er meget vigtigt, at det ikke bare er en 52-ugers-periode.
Jeg synes ikke, at der er nogen job, der er dårligere eller bedre end andre, men i forhold til forslaget her, hvor argumentationen skulle være, at det specielt skulle være for at løse det problem, vi står med i form af mangel på nogle bestemte typer arbejdskraft, der skulle løse Danmarks problem, så er det mig bekendt ikke pizzabagere, der står på flaskehalsområderne.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-05-10:
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at vide: Er det sådan en speciel stil i Venstre, at det altså nu ikke er fint nok at arbejde i et familiemedlems pizzeria, mens det er fint nok, hvis man bare tjener tilstrækkelig meget?
Er det virkelig den holdning, man har efterhånden?
Irene Simonsen (V), 2006-05-10:
Det er jo sådan, at man kan gøre det via at få arbejde, hvilket ministeren har redegjort for.
Hvis man er særlig velintegreret, er der særlige forhold, der kan tale for, at man får et ophold, før de 7 år er gået.
Ellers er vores asylpolitik jo sådan, at man skal have bestået en danskprøve.
Der er forskellige kriterier.
Man skal have vist vilje til integration og have arbejdet for at blive en del af vores fællesskab.
Det er jo netop liberal politik.
Det havde været ekstremt kønt, hvis hr. Morten Østergaard og De Radikale også ville give sig ud for at være liberale i den sammenhæng.
Det ville være dejligt, hvis de begyndte at støtte regeringen lidt i dens politik, som er liberal.
Morten Østergaard (RV), 2006-05-10:
Det var et langt svar, men ikke på spørgsmålet, jeg stillede, som gik på, om Velfærdskommissionen delte vores vurdering af, at det kunne være hensigtsmæssigt.
Men lad det nu ligge.
Så vil jeg bare spørge med hensyn til de gældende regler, som ministeren så ikke overraskende mener er ligesom de skal være: Er ministeren enig i, at det er lidt pudsigt, at der er den her 2-års-regel om, at man skal have været beskæftiget i 2 år hos samme arbejdsgiver, som vi også har diskuteret ved tidligere lejligheder.
Kan ministeren forklare for mig, hvorfor det er afgørende, at reglerne i dag er, at det skal være ved samme arbejdsgiver?
Hvis man har været beskæftiget i 2 år og har holdt sig beskæftiget i 2 år, som er de gældende regler, vil ministeren så ikke synes, at det er uinteressant, om det har været et, to eller tre steder, man har været beskæftiget?
Rikke Hvilshøj (V), 2006-05-10:
Jamen jeg mener ikke, at det løser noget som helst og heller ikke i forhold til flygtninges beskæftigelsessituation, for som jeg også har illustreret i min fremlæggelse her, er der faktisk allerede i dag regler, der samler det op, samtidig med at vi sikrer, at vi stiller nogle krav til dem, der kommer til landet, krav, som vi beder dem om at opfylde for at blive velintegrerede og faktisk også i fremtiden kunne få et bedre fodfæste på det danske arbejdsmarked.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-05-10:
Jamen så synes jeg bare, at jeg da godt vil høre ministerens konklusion: Det forslag, der ligger her, er det et fremskridt eller et tilbageskridt i forhold til integration af de flygtninge, vi snakker om?
Rikke Hvilshøj (V), 2006-05-10:
Altså, de forskellige regler giver jo netop mulighed for at tage hensyn til forskellige særlige situationer, og det er vel sådan set også det, der oftest, også når der er sager oppe i medierne, efterspørges.
Der siger jeg sådan set bare, at jeg mener, at vi allerede i den eksisterende lovgivning har sikret de hensyn, der er rimelige.
Men det forslag, der ligger her, springer jo fuldstændig hen over de eksisterende regler, og fra at sige, at udgangspunktet er 7 år, før man kan få permanent opholdstilladelse, at man har fulgt et introduktionsprogram, at man har taget den danskundervisning, som man er blevet tilbudt, så er der ét kriterium i det her forslag, og det hedder 52 ugers beskæftigelse, og så kan man få permanent opholdstilladelse.
Det er, som jeg siger,
en betragtelig lempelse, og det er jeg helt med på at der er partier her i Folketinget der synes vi skal gøre, men vi har nu faktisk brugt de seneste år på at få styr på integrationen i Danmark, få styr på den proces, der gør, at vi sikrer, at folk bliver integreret i det danske samfund, ved, at vi, for at de kan opnå nogle rettigheder, også stiller nogle krav til dem.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-05-10:
Nu gjorde ministeren jo meget ud af, at der findes en forfærdelig masse særregler på det her område, og ministeren gjorde også i sit svar til hr. Morten Østergaard opmærksom på, at et hvilket som helst job i et pizzeria eller som taxachauffør – jeg ved ikke, hvorfor det skulle være specielt dårligt – ville kunne danne baggrund for en opholdstilladelse.
Men på baggrund af, at det i virkeligheden ikke er så mange mennesker, vi snakker om, og på baggrund af, at vi har set eksempler på, at der faktisk er nogle, der kommer i klemme i det her system, så kan jeg ikke se, hvorfor der skulle gå noget af ministeren ved, at man i stedet for alle de her særregler laver en regel, så folk ved, hvad de har at holde sig til.