runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Grete Schødts (S), 2002-12-05:
Som jeg på Socialdemokratiets vegne tilkendegav ved førstebehandlingen, er vi som udgangspunkt enige i at støtte de økonomisk svagest stillede ældre.
Denne her julegavecheck på de 5.000 kr., som vi har behandlet i udvalget og stillet en række spørgsmål til, synes vi ikke er god nok.
Vi ønsker at målrette arbejdet på længere sigt, hvor man ser på en større løsning for de økonomisk svage ældre.
En engangsydelse af denne her karakter synes vi ikke er retfærdig.
Jeg tilkendegav også ved førstebehandlingen, at vi i Socialdemokratiet ville stille et ændringsforslag, nemlig at afgrænse den gruppe af folkepensionister, der er tilkendt helbredstillægget.
Det er den gruppe, der til fælles har grundbeløbet og pensionstillægget, og så har de altså også været så heldige at optjene lidt ATP på arbejdsmarkedet. Dem tilsidesætter Dansk Folkeparti, og dem tilsidesætter
regeringen fuldstændig.
Hvis man havde indkredset denne gruppe af folkepensionister, der er tilkendt helbredstillægget, ville tingene have været mere retfærdige.
Jeg erkender, at der er flere, der så ville have fået en mindre check, men jeg mener, at det havde været væsentlig mere retfærdigt.
Jeg synes, at det ville tjene os alle sammen, hvis vi kunne stå sammen om at støtte det ændringsforslag, Socialdemokratiet har stillet.
Jeg erkender, at lovforslaget her drejer sig om at klargøre, hvad man kan søge personlige tillæg til.
Jeg er skuffet over, at Folketingets Socialudvalg under udvalgsarbejdet ikke har fundet vores ændringsforslag værdigt til at støtte, nemlig den lægeordinerede diætkost.
Jeg synes simpelt hen, at det er ærgerligt, at det ikke er kommet med, og jeg synes bare, at jeg vil appellere til Folketingets medlemmer, når de afgiver deres stemme her ved ændringsforslaget, om lige at tænke sig om en ekstra gang, når de trykker på knappen.
Karen J. Klint (S), 2002-12-05:
Jeg tager ordet, fordi vi bare ikke skal glemme, at her flytter man et statstilskud på 1,7 mio. kr., og det fylder jo ikke meget i de store tal, der ellers også bliver drøftet her i dag.
Men det betyder faktisk, at amterne ikke er trygge ved den konsulentbetjening, de kan få, og den viden, de kan få fra dette her Delta fra Odense Universitet.
Så det er kun lige for at minde flertallet om, at selv små tal kan man godt være lidt bange for ude i virkeligheden.
Tove Videbæk (KRF), 2002-12-05:
Jeg kan sige, at på vores seneste møde i Socialudvalget opfattede jeg, at der var en bred enighed blandt en række partier om, at man ønskede det her forslag, L 6, tilbage til udvalgsbehandling igen, så det støtter jeg.
Pia Kristensen (DF), 2002-12-05:
Ja, vi mener faktisk i Dansk Folkeparti, at gruppen på de 124.000 personer er den gruppe, der er økonomisk dårligst stillet.
Det, den her aftale indebærer, er at sikre, at det er de allerdårligst og vanskeligst stillede pensionister, der får glæde af den check.
Det gør vi i Dansk Folkeparti.
Line Barfod (EL), 2002-12-05:
Udvalgsbehandlingen af både dette forslag og af L 47, som vi debatterede i salen i formiddags, viser jo, at der er en del usikkerhed om, hvad omregningen fra DIS-hyre for søfolk til bruttoløn reelt betyder, og hvordan den skal foretages.
Fra Enhedslistens side har vi i hele forløbet understreget, at vores model er at nå frem til en ensartet og retfærdig model, som bruges af alle ministerier.
Det er svært at forstå, hvorfor der skal være så mange forskellige modeller.
Vi kunne så forstå på det svar, som vi fik her til morgen, at man benytter en tredje model, når man laver arbejdsskadeserstatninger.
Derfor er det svært at finde nogen fornuftig forklaring på, hvorfor regeringen ikke er indstillet på, at man sætter sig ned og finder én model, så
når en sømand har brug for at få omregnet sin nettohyre til bruttohyre, er det den samme beregning og den samme model, der bruges, uanset i hvilken sammenhæng.
Det andet er altså meget svært at forklare folk, for det næste er så, at den model, der bruges, også skal være en model, der er til at forstå.
Problemet med den model, som socialministeren lægger op til at bruge, og som Arbejdsdirektoratet bruger, er, at der inddrager man et fiktivt skattefradrag, det såkaldte sømandsfradrag, som ingen får, fordi man jo har indført DIS-systemet.
Det virker altså mærkeligt, især for alle de søfolk, der først er begyndt at sejle efter 1988, hvor man indførte DIS, at de skal have lavere dagpenge, fordi der var et sømandsfradrag engang for længe siden.
I lov om sømandsfradrag står der: Fradrag efter denne lov indrømmes personer, der er kildeskattepligtige i henhold til kildeskattelovens § 1. Men problemet for søfolkene er jo netop, at de ikke er indkomstbeskattet, og derfor virker det mærkeligt, at man så regner sådan et sømandsfradrag med. Som det fremgår af alle de mange høringssvar, vi har fået, er samtlige organisationer på området, alle dem, der organiserer søfolk af forskellig slags, enige om, at de ønsker én model, og at de ønsker den model, der giver søfolkene maksimum dagpenge, når de er arbejdsløse.
Også selv om de godt ved, at det kommer til at betyde, at nogle søfolk så får lavere sociale ydelser.
Det virker altså mærkeligt, at regeringen ikke vil være med til en model, som betyder, at folk får lavere sociale ydelser.
Det ville jeg normalt ikke stå og argumentere for her fra talerstolen, og derfor synes jeg, det er lidt absurd, at det er os, der skal stå og tale for en sådan model.
For det vil altså give dem 70 kr. mere om dagen, og det er også en slat penge, når man ikke har særlig meget.
Jens Rohde (V), 2002-12-05:
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at fru Grete Schødts kan stå heroppe og sige, at når man udvider den, så gør man den mere målrettet.
Jeg har meget svært ved at se, hvad det er for en større retfærdighed, som fru Grete Schødts mener, at man får ved at udvide den her gruppe.
Jeg tror i virkeligheden, at det her dækker over, at Socialdemokratiet ikke aner, hvilket ben de skal stå på i den her sag, og at de ligesom føler, at de er nødt til at stemme for noget, som regeringen kommer med, for ellers har man en dårlig sag, det ved man godt, men så skal man prøve at lave et eller andet ændringsforslag, for at man i det mindste har gjort noget.
Det er reaktivt, det er ikke særlig kønt, og jeg synes egentlig ikke rigtig, at den argumentation, som fru Grete Schødts bruger heroppe, holder vand.
Grete Schødts (S), 2002-12-05:
Jeg vil godt give bare et enkelt eksempel på, hvor skævt
det her rammer, og hvorfor vi netop har stillet dette ændringsforslag.
Jeg vil gøre opmærksom på, at hvis man er førtidspensionist og indbetaler til ATP, vil man ikke som folkepensionist være berettiget til at få del i den her gavecheck.
Jeg gjorde også opmærksom på, at det med den afgrænsede gruppe, der modtager helbredstillæg - ja, det er en større gruppe - vil være en mindre check end det, regeringen og Dansk Folkeparti vil give på 5.000 kr.
Men jeg prøver at finde retfærdigheden i det i øvrigt uretfærdige, for hvem er de fattigste?
Jeg prøver såmænd på at være behjælpelig med at give dem ude i samfundet en håndsrækning den ene gang.
Line Barfod (EL), 2002-12-05:
Jeg vil gerne først udtrykke glæde over den holdningsændring, der skete hos justitsministeren og Justitsministeriet efter førstebehandlingen, at man gik ind i en reel drøftelse og gik bort fra holdningen om, at det slet ikke kunne lade sig gøre at have en undersøgelseskommission.
Selv om man skal undersøge de samme bilag osv., vil det kunne være i vidt forskellige sammenhænge - anklagemyndigheden i en strafferetlig sammenhæng, undersøgelseskommissionen f.eks. i forhold til revision eller andet.
Pia Kjærsgaard (DF), 2002-12-05:
Sikke noget rod.
Man stiller et spørgsmål til fru Grete Schødts, som har kastet sig ind i den her debat med meget overbevisende entusiasme, eller jeg ved ikke rigtig, hvad jeg skal kalde det.
Men så til fru Karen Jespersen, som jeg må svare i stedet for: Jo, man kan da godt forsøge at afspore debatten, når man ikke rigtig kan svare på de konkrete spørgsmål.
Hvis jeg skal gå lidt videre og sige, hvor der er sket en genopretning, efter at Socialdemokratiet gik af som regeringsparti, så er efterlevelsespensionen igen blevet indført, og så kan vi tage en debat om alle de andre ting.
Men det er bare ikke det, det går på nu.
Der er en gruppe folkepensionister i det her land, som med finanslovforliget imellem regeringen og Dansk Folkeparti får en forbedring af deres pension.
Mit spørgsmål er igen på samme vis, som hr. Jens Rohde spurgte: Kan Socialdemokratiet finde ud af, hvad de vil stemme?
Ændringsforslaget falder; man skal altså ikke sprede det ud på en stor gruppe.
Hvad vil de så gøre til sidst?
Jens Rohde (V), 2002-12-05:
Nej, jeg har en kort bemærkning.
Jeg har bedt om en kort bemærkning til fru Grete Schødts.
Det er jo bare grotesk, at man skal opleve, at fru Karen Jespersen så kommer op og begynder at tale om i øvrigt noget helt andet, nemlig Den Særlige Pensionsopsparing.
Det er fantastisk.
Der blev stillet et meget konkret spørgsmål af fru Pia Kjærsgaard til fru Grete Schødts, som havde været heroppe som ordfører, og det synes jeg vi savner et svar på.
Hvis det her ændringsforslag fra Socialdemokratiet ikke bliver vedtaget, hvad det formentlig ikke gør, hvad stemmer Socialdemokratiet så i sidste ende?
Hvad stemmer Socialdemokratiet til det endelige forslag?
Karen Jespersen (S), 2002-12-05:
Jeg vil gerne lige minde fru Pia Kjærsgaard om, at de, der har øget ulighederne mellem pensionisterne, er regeringen, der sammen med Dansk Folkeparti er gået ind og har fjernet det solidariske element i Den Særlige Pensionsopsparing.
Dette har øget forskellen mellem pensionisterne.
Det, der vil ligge til grund for den langsigtede løsning, vi taler om, er at finde modeller, der mindsker ulighederne mellem pensionisterne i fremtidens pensionssystem.
Det ville være dejligt, hvis vi kunne blive enige om det i stedet for det her fuldstændig perspektivløse engangsbeløb, som oven i købet ikke bliver givet til de pensionister, der har en lille smule ATP eller har optjent en lille smule, eller som frivilligt har indbetalt ATP.
Det går oven i købet også for 20 pct.'s vedkommende til nogle, der har boligformue.
Så lad os lige holde fast i, hvor begrænset og perspektivløst det her er sammenlignet med en langsigtet løsning, som måske kan rette op på de skævheder, regeringen
har lavet sammen med Dansk Folkeparti.
Pia Kjærsgaard (DF), 2002-12-05:
Det er altid godt at se langt frem og mere målrettet, også når det gælder landets folkepensionister.
Så vil jeg godt høre, hvilke tanker fru Grete Schødts og Socialdemokratiet har gjort sig.
Det er det første spørgsmål.
Det næste spørgsmål er, at sådan som jeg har hørt debatten indtil nu, ser det ikke ud til, at der er et flertal for fru Grete Schødts' ændringsforslag om at fordele beløbet, så det bliver mindre blot til en større gruppe.
Det er jo nøjagtig det samme beløb. Når nu det ændringsforslag ikke bliver vedtaget, har Socialdemokratiets folketingsgruppe så gjort op med sig selv, om man vil stemme for, når forslaget kommer til en sidste behandling?
Eller vil man stemme imod?
Grete Schødts (S), 2002-12-05:
Jeg vil så bare, hvis jeg kan, afrunde den her debat med bare at erindre om, at det er et engangsbeløb udbetalt i februar måned år 2003, vi snakker om.
Skulle vi nu ikke slutte af her og se lidt længere frem og lidt mere målrettet, når vi kigger på den samlede gruppe af vore folkepensionister, der er økonomisk dårligt stillet?
Det er korrekt opfattet, at hvis man målretter det til gruppen, der får helbredstillæg, så er der færre penge til den enkelte, i og med at gruppen er større.
Det var svaret på dét.
Der gradueres ned, hvis man har lidt ATP ved siden af.
Det vil altså sige, at alle mine kammerater, der har været på arbejdsmarkedet og optjent ATP, ikke får del i den her gavecheck.
Det er da ikke rimeligt. Så uanset hvilken model, vi tager, er det svært at målrette retfærdigt, det er erkendt.
Pia Kristensen (DF), 2002-12-05:
Fru Grete Schødts spurgte, om Dansk Folkeparti mener, at der er retfærdighed i det her lovforslag.
Til det må jeg sige, at der er kun retfærdighed i dette lovforslag.
Det er en klar forbedring for en gruppe pensionister, der er økonomisk vanskeligt stillet.
Med det her lovforslag sikres pensionister med lave indkomster en årlig supplerende ydelse på 5.000 kr. før skat, og det er faktisk et beløb, der på et meget sparsomt budget vil give et mærkbart tilskud til økonomien.
Vi siger ikke i Dansk Folkeparti, at det skal blive ved det engangsbeløb.
Den gruppe skal i de kommende år have en økonomisk kompensation, som kan rette op på deres ringe levevilkår.
Men med det her lovforslag er vi kommet et stort skridt videre.
Det er kun starten til noget bedre.
Troels Lund Poulsen (V), 2002-12-05:
Jeg vil gerne spørge fru Grete Schødts, om det ikke er korrekt, at der i Socialdemokratiets forslag er lagt op til, at man i stedet for de 5.000 kr. får væsentlig færre penge,
måske helt ned til 3.000 kr., fordi gruppen bliver udvidet med 100.000 ældre
Det synes jeg du skylder at forklare Folketinget.
Jeg vil gerne bede fru Grete Schødts, Socialdemokratiets ordfører, om at bekræfte, at der i Socialdemokratiets forslag er lagt op til, at den enkelte ældre skal have væsentlig mindre end de 5.000 kr. i engangsbeløb.
Svend Auken (S), 2002-12-05:
Jeg tror ikke, der er nogen, der kan bestride, at regeringspartierne og regeringen har været meget optaget af retsforfølgelsesundersøgelsen i forhold til Farums tidligere borgmester.
Hvor vi andre har set det som Folketingets opgave at belyse hele sagen i alle dens aspekter, har regeringspartierne mildest talt været meget optaget af retsforfølgelsesundersøgelsen - så optaget, at justitsministeren gik langt over de juridiske grænser for, hvad man kan tillade sig, under førstebehandlingen i forbindelse med denne undersøgelse, idet man jo lagde til grund, at der faktisk var rejst en sag, og talte om straffesagen under førstebehandlingen.
Det har hr. Peter Brixtoftes advokat, som vi også har haft i udvalget,
gjort en berettiget og meget kraftig indsigelse imod.
Jeg vil gerne bede justitsministeren om her i Folketinget - for det var jo i Folketingssalen, det skete - at komme op på Folketingets talerstol og udtrykke en dyb beklagelse af, at man på denne måde udtalte sig ukorrekt for ikke at sige stødende om denne sag.
Jeg synes, at justitsministeren skal have lejlighed til, inden vi går over til den egentlige debat, at komme med denne beklagelse.
Jette Bergenholz Bautrup (S), 2002-12-05:
Jeg vil godt på Socialdemokratiets vegne ønske, at denne sag kommer tilbage til Socialudvalget.
Baggrunden for, at den skal tilbage til videre behandling i Socialudvalget, er, at vi efter førstebehandlingen har fået en del spontane høringssvar, som egentlig er meget interessante. Vi har også i Socialudvalget stillet en række spørgsmål til ministeren, hvor vi har ønsket en ny omregningsmodel.
Vi har fået nogle svar i dag, men de er meget uigennemskuelige, så derfor ønsker vi, inden vi tager endelig stilling netop til denne sag - i hvert fald fra Socialdemokratiets side - at den kommer tilbage i Socialudvalget.
Carsten Hansen (S), 2002-12-05:
Men undervisningsministeren må da kunne se, at når ministeren i sit eget talepapir, i sin egen tale tilkendegiver, at det er et meget, meget nuanceret billede, man må have af uddannelsesverdenens reaktion på ministerens ændringsforslag,
så betyder det da, at vi andre også bliver en lille smule nuancerede i vores tilgang til det og så yderligere beder ministeren om at følge op på det spørgsmål, vi har stillet.
Og så er det da helt usædvanligt, at ministeren ikke vil svare et udvalg i Folketinget skriftligt.
Det betyder da, at lovkvaliteten daler, og det var da gerne det modsatte, vi skulle opleve med et lovforslag, hvor vi er enige om intentionerne, men ikke kan få afklaret, hvad det er, der sker.
Anders Samuelsen (RV), 2002-12-05:
Den her sag burde vi sådan set have undgået, fordi regeringen som følge af et radikalt beslutningsforslag lovede at fremlægge nogle modeller til, hvordan vi fremover kunne sikre, at pengene kom i de rigtige lommer, nemlig lønmodtagernes lommer.
Det papir, som regeringen kom frem med, var sådan set bare en opsummering af, hvad vi vidste i forvejen.
Men der har siden hen været en historie i Ugebrevet A4, hvori det antydes, at der i ministerens skuffe ligger et notat, som faktisk anviser, hvordan vi kunne komme i retning af at få pengene de rigtige steder hen, at de ikke skal bruges til at betale for skattestop og nedsættelse af ejendomsværdiskatter osv., men går i lønmodtagernes egne lommer.
Så jeg vil egentlig gerne spørge - også som en hjælp til Dansk Folkeparti, så de kan komme ud af den her klemme, for de har jo gang på gang sagt, at det her ikke er en procedure, de er særlig begejstrede for; den vil de gerne ud af - om vi kan få bekræftet eller afkræftet, om der ligger
sådan et stykke papir, og om regeringen i øvrigt har tænkt sig at tage nogle initiativer, så man kan leve op til det, som en række af Venstres ordførere tidligere sagde, nemlig at nu skal
det have en ende, det her; pengene skal ende i de rigtige lommer, nemlig i lønmodtagernes lommer.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-12-05:
Jeg havde heller ikke forventet, at hr. Jens Rohde forstod noget.
Det er jo det, der er det store problem.
Det her drejer sig i virkeligheden om, at når man ikke ved, hvad det er for en handling, man foretager sig, kan man selvfølgelig heller ikke forstå den. Hvis man nu havde gjort sig den ulejlighed at give sig til at læse, hvad der sådan set var foregået i tidernes morgen, så ville man have fået svarene.
Vi havde helt klare anvisninger på, hvad de her penge blev brugt til - også til gavn for lønmodtagerne.
Det er det, vi mangler her.
Jens Rohde (V), 2002-12-05:
Jeg ved ikke, om der var mange, der forstod, hvad hr. Ole Vagn Christensen sagde.
Jeg gjorde det i hvert fald ikke, men så skidt være med skattestoppet og den diskussion.
Jeg synes bare, at vi mangler at få bekræftet, uanset hvad pengene bliver brugt til eller ej, at det, vi gør nu, er nøjagtig det, som Socialdemokratiet og den tidligere regering gjorde i 1993, i 1997 og i 2000.
Vil hr. Ole Vagn Christensen komme herop og bekræfte det?
Ole Vagn Christensen (S), 2002-12-05:
Jeg synes, det er genialt af hr. Jens Rohde at lægge op til sådan en stor debat her.
Skattestoppet kommer alle til gode, siger hr. Jens
De 14.000 nye arbejdsløse, der er kommet,
de nedskæringer, der har været over for kommuner og amter og den slags ting der, hvis man mener, at det er noget med, at det kommer alle til gode, kan det godt være, at det er hr. Jens Rohdes udlægning af, hvordan noget, der kommer alle til gode, ser ud. Jeg er helt klart af den opfattelse, at det, man her er på vej ud i, er et spørgsmål om at dække nogle huller i stedet for at komme med nogle initiativer over for lønmodtagerne.
Jens Rohde (V), 2002-12-05:
Men kan hr. Ole Vagn Christensen så ikke komme herop og bekræfte, at hvis man putter det i et skattestop, er det da noget, der kommer alle til gode?
Det er da vel den bedste måde, man kan bruge pengene på.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-12-05:
Hvis hr. Poul Nødgaard havde læst på lektien, ville hr. Poul Nødgaard også have set, hvordan den socialdemokratisk-radikale regering greb det her spørgsmål an.
Vi kunne selvfølgelig sige: Hvis vi havde gjort noget, hvor vi havde taget nogle af disse penge, kunne vi også konkret gøre op, hvad er de blevet brugt til.
Det er det, vi synes er det store bedrageri over for lønmodtagerkredsen.
At man på den ene side siger, at man har et skattestop, og på den anden side går man ud og henter lønmodtagernes penge i forskellige ordninger rundtomkring, er det, vi synes er det store problem.
Poul Nødgaard (DF), 2002-12-05:
Nu er vi jo i den situation, at hr. Ole Vagn Christensen som ordfører sådan set efter reglerne ikke kan stille mig spørgsmål, selv om jeg sådan set gerne skulle besvare dem.
Men jeg vil godt spørge hr. Ole Vagn Christensen, for jeg har nemlig et spørgsmål til ham: Vil hr. Ole Vagn Christensen gå op på Folketingets talerstol og bekræfte, at det, den nuværende regering gør, er præcis det samme, som den regering, som hr. Ole Vagn Christensen var en del af før, altså den socialdemokratisk ledede regering, gjorde i 3 år, ganske vist med knap så store beløb, som det er tilfældet her?
Jeg vil ikke stille andre spørgsmål.
Jeg vil bare have det bekræftet eller afkræftet.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-12-05:
Jeg ved ikke, hvad det er for nogle luftkasteller, man omtaler.
De første tiltag, der skete omkring FerieFonden, var sådan set, at man opbyggede nogle feriebyer, hvor almindelige danske lønmodtagere kunne komme og holde deres ferie for en rimelig økonomi.
Det var de første steder, man brugte pengene.
Derefter har man udvidet dette til også at give de danske lønmodtagere og danskerne i almindelighed mange gode oplevelsesmuligheder ved at lave nogle oplevelsessteder rundtomkring i landet.
Hvis det er noget, der er vendt mod lønmodtagerne, vil jeg gerne have det bekræftet og vide, om det er sådan, at man skal se på disse ting.
Jeg vil godt stille et helt konkret spørgsmål til hr. Poul Nødgaard, for det lyder besnærende, men hvem skal lægge likviditeten ud til det system, når det drejer sig om de private arbejdsgivere?
Det mangler vi et svar på.
Poul Nødgaard (DF), 2002-12-05:
Jeg kan gentage nogenlunde det, der var fremme under førstebehandlingen.
Det ligger sådan, at det lovforslag her i bund og grund fuldstændig fortsætter den linje, der også var gældende under den socialdemokratisk-radikalt ledede regering.
Det var med lidt andre beløb.
Nu er beløbet sat til 150 mio. kr. som led i at få finansloven skruet sammen.
Der er for mig ikke skygge af tvivl om, at så længe vi ikke laver det nuværende feriepengesystem om, vil det formentlig være noget, som man også vil se nogle år frem i tiden.
Men der skal ikke herske nogen tvivl om, og det kunne så være et signal til Socialdemokratiet, at Dansk Folkeparti er
meget optaget af, om vi kunne finde en anden ordning på hele feriepengesystemet, således at lønmodtagerne ud over selve feriepengene også fik det renteafkast med, der er.
Det Folketinget inddrager ved tredjebehandlingen
er reelt de mange renter, som ellers ville gå ind i FerieFonden og blive brugt til en lang række socialdemokratiske luftkasteller.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-12-05:
Dette lovforslag, som vi her behandler, har vi jo hørt mange ord om.
Når det drejer sig om ordet tyveri, må man ikke bruge det, men andre ord må man ligesom godt bruge.
Og vi fik jo en belæring i, hvor mange forskellige ord der kan bruges her.
Men uanset hvor mange forskellige ord, man kan bruge, er der jo tale om - og det vil jeg godt bede om at få bekræftet af Dansk Folkeparti - at Dansk Folkeparti med det forslag, der ligger her, er med til at konfiskere lønmodtagernes penge.
Og så må jeg spørge: Er det her en engangsforeteelse, eller kan vi se frem til, at man også i fremtiden vil konfiskere lønmodtagernes penge?