runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2003-12-17:
Jeg har et kritisk spørgsmål og et positivt spørgsmål.
Det kritiske er: Når Dansk Folkeparti nu i starten sagde fra over for indgrebet i dagpengene, kan det godt undre, at man slutter af med alligevel at gå med til det.
Jeg kunne godt tænke mig at vide at vide: Hvad var egentlig årsagen til, at man gjorde det i den sidste fase?
Det andet er det positive.
Det er, at hr. Bent Bøgsted som et godt råd til statsministeren siger: Lyt nu til dem, der har forstand på det.
Lyt til organisationerne, lyt til a-kasserne, inden der skal foretages ændringer i systemet.
Det er jeg fuldstændig enig i.
I al beskedenhed er der en række af oppositionens partier, som har rimelig meget forstand på a-kassereglerne.
Vi advarede faktisk helt tilbage fra august måned, da finanslovsforslaget kom, a-kassernes samvirke advarede imod det, arbejdsgiverne advarede imod det, alle organisationerne, der har arbejdet med dagpengeområdet, advarede regeringen mod at gennemføre forslaget.
Så er spørgsmålet: Tror Dansk Folkeparti, at statsministeren vil lytte til organisationerne næste gang, når statsministeren og beskæftigelsesministeren og finansministeren valgte bevidst at overse alle advarselslamperne, der glimtede som en nytårsaften fra august måned til november, om, at det her går galt?
Bent Bøgsted (DF), 2003-12-17:
Det kan jeg af gode grunde ikke vide, da jeg ikke har været med til de forhandlinger, som hr. Bjarne Laustsen har været med til, så det må jeg lade være usagt her.
Det kan jeg hverken be- eller afkræfte eller vide hvad er.
I den forbindelse har vi jo snakket om misbrug af dagpengesystemet.
Der var en sag nede i Ringsted.
Vi har set nogle indslag i tv, hvor der er nogle, der ligefrem står frem og indrømmer, at de omgår reglerne i dagpengesystemet.
Jeg vil da også give statsministeren den ros, at selv om det måske var lige sent nok, så blev der lyttet til de kommentarer, de indsigelser, der kom fra organisationerne, og det var også det, der var med til, at statsministeren trak det ud af finansloven.
Det er da, fordi statsministeren har erkendt det og har lyttet til de indsigelser, der var kommet.
Jens Vibjerg (V), 2003-12-17:
... og derfor vil jeg gerne spørge hr. Ole Vagn Christensen: Går Socialdemokraterne ind for tvunget medlemskab af a-kasserne?
Skal alle, der står til rådighed for arbejdsmarkedet, være medlem af en a-kasse?
Det er jo lidt interessant at få svar på det spørgsmål fra Socialdemokraterne.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-12-17:
Jeg er faktisk fuldstændig enig med hr. Søren Søndergaard i, at det bedste, man overhovedet kan gøre, er at tilbyde mennesker et job.
Det er jo også derfor, at de nuværende regeringspartier sammen med de tidligere regeringspartier gennem 1990'erne gennemførte reformer af dagpengesystemet inden for rammerne af den aktive arbejdsmarkedspolitik, som netop går ud på at sige til folk, at vi sørger for, at de får et job, om fornødent gennem såkaldt aktivering.
Det er netop ud fra den samme betragtning, at hr. Søren Søndergaard siger, at det bedste, man kan gøre over for et menneske, er at tilbyde et job.
Men så er det bare tankevækkende, at er der noget parti, der har været imod denne tanke om virkelig at tilbyde mennesker på den måde et job, så er det Enhedslisten.
Enhedslisten har den ene gang efter den anden stemt nej til dette system med at tilbyde mennesker et job i den ulykkelige situation, at de er kommet ud i ledighed.
Så det er den bedste sikring, man kan få for at få en fair og ordentlig, offentlig debat om det.
Så har vi føjet til, at skulle Velfærdskommissionen komme med forslag, som vi ikke på forhånd har haft noget kendskab til eller har kunnet forudse, så må man jo håndtere det politisk, når de forslag ligger der.
Under alle omstændigheder er det vores opfattelse, at sådanne større ændringer af vores velfærdssystem skal bygge på et bredt flertal her i Folketinget.
Det er det, der giver de mest holdbare løsninger, det er det, der giver tryghed for den enkelte dansker.
Så var det meget interessant at høre hr. Bjarne Laustsens indlæg, for det kan kun forstås på en måde, nemlig at Socialdemokratiet i dette hemmelige papir er langt, langt inde i tanker om denne a-kasse-skat, som skal hvile på alle.
Det synes jeg var tankevækkende, for der begynder sådan at tegne sig et billede, der kom udsagn fra SF, der kom udsagn nu fra Socialdemokratiet, der er kommet udsagn fra radikal side, der kun kan tolkes sådan, at disse partier i hvert fald lægger op til, at på hver eneste dansker skal der udskrives en sådan a-kasse-skat.
Det er rart at få det frem, det er rart at få det synliggjort, men jeg er helt sikker på, at det er noget, der vil interessere mange mennesker, at de nu skal tvinges ind i et system, som hidtil har været opfattet som et forsikringssystem.
Og en forsikring er jo netop karakteriseret ved, at man selv bestemmer, om man ønsker at være i forsikringen og betale til den.
Bjarne Laustsen (S), 2003-12-17:
Det kan jeg sige helt klart, at det er det ikke.
Jeg vil gerne føje til, at under forhandlingerne bestræbte vi os på, at det der problem, vi havde haft tidligere med styring af gennemsnitspris og den slags ting, skulle ikke være der mere.
Det var noget, de regionale råd selv fandt ud af.
Vi har jo haft et samråd i Arbejdsmarkedsudvalget
om det her, og jeg står også uforstående over for, hvordan det der med 55 pct. er kommet ind.
Det står ikke at læse i forliget om »Flere i arbejde«.
En af de ting, vi gjorde meget ud af, var, at regionerne havde frit redskabsvalg, og derfor er det jo en stramning.
Som jeg var inde på i min ordførertale, har det her måske været med til at betyde, at de ledige ikke kan få de tilbud, de skal have, fordi man strammer ekstraordinært her.
Vi står uforstående over for det.
Men nu har jeg stillet yderligere spørgsmål, for jeg har hørt på mine vandrør, at næste år vil regeringen kræve, at man skal ned på 50 pct.
Det er vi selvsagt meget imod, for vi forstår ikke, at der skal være begrænsninger.
Tidligere har Venstre jo haft meget tillid til, at de regionale parter selv kunne løse de her problemer derude, men nu skal der åbenbart en meget strammere styring til fra Folketinget.
Men det er altså ikke noget, vi har aftalt.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-12-17:
Jeg kan godt forstå, at statsministeren har brug for at aflede opmærksomheden og prøve på at skabe en kunstig opmærksomhed.
Jeg har jo fortalt lidt om dette hemmelige papir, nemlig at der overhovedet ikke indgår noget som helst, og jeg mener endda, at jeg også har sagt, at vi fremlagde vores papir i går, nemlig omkring tilkøb.
Hvis man forstår det sådan, at der skulle eksistere et hemmeligt papir, så er det altså et, man har været henne at samle op i en papirkurv.
Jeg troede faktisk, at statsministeren var lidt bedre funderet, end at han var nødt til at gå i papirkurven, uanset om det så er en papirkurv, som pressen prøver at præstere.
Det er også blevet sagt klart og tydeligt.
Angående obligatorisk medlemskab har jeg også sagt, hvordan vi forholder os til det, nemlig at vi er åbne over for i en drøftelse omkring det at kigge på de elementer, der eventuelt kan være i den forbindelse.
Ole Sohn (SF), 2003-12-17:
Det synes jeg er fint.
Jeg har kun et enkelt lille spørgsmål: Den der grænse på de 55 pct. til uddannelsesaktiviteter
er det noget, der er aftalt i forligskredsen, eller er det noget, som regeringen bare gør hen over hovedet på forligskredsen?
Ole Sohn (SF), 2003-12-17:
Det vil jeg godt kvittere for, for det vidner om, at der er et engagement og en forståelse
for, hvor nogle af problemerne ligger. Så er jeg selvfølgelig også opmærksom på, at Dansk Folkeparti er med i forliget, og at der derfor er nogle begrænsninger for, hvad man kan gøre. Derfor vil jeg spørge hr. Bent Bøgsted mere generelt, om Dansk Folkeparti dels i forligskredsen vil rejse nogle af de kritikpunkter, som også kom frem i ordførertalen, så man kan få dem rettet så hurtigt som muligt, dels vil tage initiativ til at sikre, at der bliver strammet op omkring de andre aktørers virksomhed.
Jeg synes, der er alt for mange eksempler på folk, som bare har lavet en forretning ud af at være anden aktør.
Det tredje er, om Dansk Folkeparti er enig med Socialdemokratiet i, at den begrænsning på de 55 pct., der kan bruges til uddannelsesaktiviteter, ikke er en forligsaftale, men er noget, regeringen selv har valgt at lægge som loft.
Bent Bøgsted (DF), 2003-12-17:
Jeg kan egentlig kun sige, at jeg gerne vil kigge på de forskellige ting.
Jeg mener bare også, at vi skal have et reelt tidsmæssigt grundlag til at se de sidste virkninger af det, der ligger i forliget, der trådte i kraft her i sommer.
På et eller andet tidspunkt skal vi have kigget på det, det kan jeg kun sige, men jeg kan ikke på nuværende tidspunkt sige noget om hvornår. Grænsen på de 55 pct. er ikke noget, vi har aftalt i forliget.
Ole Sohn (SF), 2003-12-17:
Det kan i princippet være godt.
Men vi kan nu allerede så kort tid efter implementeringen af arbejdsmarkedsreformen se, at der er en hel del andre aktører, som har etableret sig, fordi der er en forretning i det, og de er ikke underlagt den samme kontrol som andre.
Eksempelvis er det sådan, at der ikke er nogen grænse for, hvor lang tid der må gå, fra f.eks. en arbejdsløs uheldigvis udebliver fra en samtale eller glemmer det eller lignende, til aktøren indberetter det til AF, som så i øvrigt også kan bruge mellem 7 og 17 dage, inden man giver besked til a-kassen.
Det har det resultat, at den stakkels arbejdsløse, som har forbrudt sig mod en mødedato, kan risikere at miste dagpenge op til 3-4 uger.
Mener Det Konservative Folkeparti, at det er i orden - det er bare en naturlig følge af, at andre aktører også er kommet ind på markedet - eller vil Det Konservative Folkeparti være med til at stramme reglerne op, så det ikke bliver de arbejdsløse, der bliver straffet for den sendrægtighed, der er kommet ind i systemet, fordi der nu er kommet flere led?
Lars Barfoed (KF), 2003-12-17:
Det Konservative Folkeparti er klart tilhænger af, at vi får flere private og flere alternative aktører i det hele taget på banen i den her forbindelse.
Jeg ser to sæt af problemer: De problemer, som hr. Ole Sohn nævner, med for dårlig kvalitet hos nogle af de private aktører.
Men der er også det problem nogle steder, som jeg hører det, at de private aktører har svært ved at komme til, altså at det er svært at få de nye innovative aktører til at komme ind på linje med de store og mere veletablerede aktører.
Men det er vel ikke så underligt, at der, når vi gennemfører noget nyt, i en overgangsfase er problemer.
Men naturligvis skal det ikke være sådan, at de arbejdsløse straffes for sendrægtighed hos en privat aktør.
Ole Sohn (SF), 2003-12-17:
Det er ikke specielt anbefalelsesværdigt ikke at være i et forlig, men det er da rart at konstatere, at selv om man ikke er med i et forlig, kan den kritik og de initiativer, man rejser, være inspiration til, at man kan få forligskredsen til at samles og gøre noget ved det.
Der håber jeg også, at Det Konservative Folkeparti vil være med omkring de problemer, der er med andre aktører.
Jeg synes også lige, jeg har behov for at få Det Konservative Folkepartis bud på, om det er en aftale i forligskredsen, eller om hr. Lars Barfoed er enig med hr. Bent Bøgsted og hr. Bjarne Laustsen i, at denne her grænse på de 55 pct. af midlerne, der må bruges til uddannelsesaktiviteter i regionerne, ikke er noget, der er aftalt i forligskredsen.
Er det noget, hr. Bjarne Laustsen kan bekræfte og i givet fald, hvor er beslutningen så truffet?
Lars Barfoed (KF), 2003-12-17:
Men jeg vil gerne for mit eget vedkommende sige, at jeg er fuldstændig enig med beskæftigelsesministeren i den linje, som ministeren har lagt i den forbindelse.
Der skal vi passe på, at vi ikke bruger aktiveringsinstrumenter, hvor der er for meget dødvægt, altså at vi ikke bruger ressourcer på uddannelse, hvor vi bedre kan bruge ressourcerne på noget andet.
Så på den måde synes jeg, at det er helt i overensstemmelse med den aftale, vi har.
Må jeg så ikke lige sige yderligere omkring det med private aktører, hvad jeg ikke fik sagt før, at jeg synes, det er lidt forkert, når hr. Ole Sohn sådan bebrejdende siger, at der er nogle af disse private aktører, som er gået ind i arbejdet for at tjene penge på det.
For det synes jeg da er hæderligt nok.
Det er jo folk, som har det som deres arbejde at skaffe folk i arbejde.
Jeg går også ud fra, at de, som er ansat i arbejdsformidlingen, passer deres job for at tjene en løn og leve af den, og derfor er det jo hæderligt nok, at man som privat aktør vil tjene penge på det.
Men det er klart, at der skal være en kontrol med, om kvaliteten er i orden, og det vil jeg gerne give tilsagn om at vi fra konservativ side også vil følge op på.
Vi har da ingen interesse i dårlig aktivering.
Vi har kun interesse i, at der er en god og effektiv aktivering.
Ole Sohn (SF), 2003-12-17:
Jeg indrømmer, at dagene bliver lange, og derfor kan det måske godt svipse lidt med, hvem man henvender sig til, men jeg vil gerne spørge hr. Lars Barfoed om det her med de 55 pct.
Nu kan jeg forstå, at det er ikke i forligskredsen, men er Det Konservative Folkeparti enig i det?
Jeg troede sådan set, at Det Konservative Folkeparti havde den opfattelse, at det var de regionale arbejdsmarkedsråd, der ligesom skulle have frit værktøjsvalg til at tilrettelægge arbejdsmarkedspolitikken ud fra de regionale behov.
Det er vel derfor, vi har arbejdsmarkedsrådene.
Derfor kan jeg ikke helt forstå, hvordan Det Konservative Folkeparti kan mene, at det er rimeligt, at man har en central beslutning, som så ikke er truffet i forligskredsen, men et andet sted, som overruler arbejdsmarkedsrådene.
Det hæmmer jo den kreativitet.
Det kunne jo være, at der i ét arbejdsmarkedsråd er behov for et markant uddannelsesløft og knap så meget i et andet, og derfor er spørgsmålet: Hvorfor ikke overlade det til arbejdsmarkedsrådet at foretage den faglige vurdering af, hvad der er behov for i forhold til at opkvalificere de arbejdsløse?
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2003-12-17:
Kristendemokraterne vedgår sig selvfølgelig, at vi er en del
af aftalen om »Flere i arbejde«.
For Kristendemokraterne er det vigtigt, at personer, der bliver ledige, får den nødvendige hjælp til at komme tilbage i beskæftigelse.
Det er vigtigt, at aktiveringen, der bliver givet, afpasses den enkelte lediges behov. Med aftalen »Flere i arbejde« sker der en række forbedringer på aktiveringsområdet.
Kristendemokraterne finder det positivt, at en meningsløs aktivering, der bliver gennemført som følge af kravet om aktivering i mindst 75 pct. af tiden, bliver afløst af minimumskrav.
Som følge af kravet om aktivering 75 pct. af tiden har der været gennemført mange nytteløse aktiveringstiltag, som ikke har forbedret beskæftigelsen for de ledige.
Det er også positivt, at der gøres en særlig indsats for personer, der er opsagt, men ikke fratrådt, i forbindelse med større afskedigelser.
Her kan arbejdsformidlingen yde et tilskud til opkvalificering i opsigelsesperioden.
Vi finder det også positivt, at det gøres lettere for de svage ledige at komme ind på arbejdsmarkedet.
Hvis der er behov for uddannelse, for at den ledige kan bestride et konkret job, kan AF og kommunerne give tilskud til oplæring og opkvalificerende forløb.
Antallet af korte vejlednings- og afklaringsforløb samt jobsøgningskurser er steget efter den nye arbejdsmarkedsreform.
Når en større del af ledigheden bliver konjunkturbetinget, bliver det vanskeligere for de ledige at finde job.
Ledigheden kan ikke bare nedbringes ved, at de ledige tager sig sammen til at finde et job.
Derfor er det vigtigt, at de ledige bliver opkvalificeret til at kunne bestride de typer job, der er stillinger til. I oktober 2003 blev der aktiveret 34.000 personer, hvilket er et fald på 10.000 personer i forhold til samme tidspunkt sidste år.
Dette skal ses på baggrund af den stigende ledighed i perioden.
Jeg vil gerne være med til at se på, hvordan vi kan målrette aktiveringsredskabet i forhold til de beskæftigelsesmæssige problemer, vi står over for i dag.
Med en stigende ledighed er der behov for at opprioritere de direkte opkvalificerende forløb i aktiveringsindsatsen.
Vi må sikre, at aktiveringsindsatsen øges, så flere ledige kan komme i arbejde.
Ole Sohn (SF), 2003-12-17:
Jeg vil gerne takke både ordførerne og ministeren for debatten.
Jeg vil lige indledningsvis understrege, at ministerens solstrålehistorie illustrerer jo med al tydelighed problemet, for er det en solstrålehistorie, at et AF-kontor passer sit arbejde og tager ud og besøger virksomheder?
Det er jo en del af deres arbejde.
Det burde tværtimod sige os, at så er det alle de andre regioner, der skal have et slag over fingrene for ikke at passe deres arbejde.
Det er jo klart, at AF-kontorerne for at kunne formidle et job skal ud og banke på døren.
Og er der nogle, man ikke kan formidle ordinært arbejde til, skal man selvfølgelig sørge for at skabe nogle jobtræningspladser.
Jeg vil gerne kvittere for, at det er godt, at de gør det, men jeg vil da håbe, at ministeren så også vil sige til de andre amter: Pas jeres arbejde, det er det, I får jeres løn for.
Jeg vil også gerne takke ministeren for den klare udmelding, der kom om de aktuelle problemer i Vestsjællands
det, der for mig er det helt afgørende, er, at en arbejdsløs ikke mister penge som følge af, at systemet laver
en fejl
Det kan jeg forstå bliver meddelt og rettet.
Og jeg håber, at det både gælder i Vestsjællands Amt, og hvis det skulle forekomme - det ved jeg ikke om det gør - i andre amter.
Jeg går ud fra, at andre aktører ikke kan lave et projekt, som ikke er godkendt af myndigheden.
Derfor er det klart, at AF skal gribe ind, hvis en anden aktør overskrider de aftaler, der er lavet. Men jeg tror også, at man måske skal kigge lidt selvkritisk på de kurser, som AF accepterer andre aktører iværksætter.
Det tror jeg også kunne være med
til at nedbringe antallet af sager i medierne om meningsløs aktivering. Så kan jeg ikke undlade lige her afslutningsvis at sige til ministeren, at jeg er enig i, at der er meget få klager.
Jeg ved ikke, om det er 100 klager, men der er meget få klager.
Men jeg er ret overbevist om, at et af problemerne er, at det kun er toppen af isbjerget, der kommer frem.
Sådan er det jo ofte.
Det er sådan, at der er ikke mange arbejdsløse, der har lyst til at klage, når de gang på gang oplever eller hører og erfarer eksempler på, at man kan risikere at blive screenet ud.
Det er jo ikke noget, der ligefrem opfordrer folk til at klage, hvis konsekvensen er, at de kan få at vide: Du har en forkert attitude, så derfor kan du ikke være her.
Derfor tror jeg, det er et lidt mere grundlæggende problem, og jeg tror ikke, man kan tage det ringe antal klager som udtryk for, at ordningen er en fantastisk succes.
Jeg havde ikke forestillet mig - det erkender jeg - at forligspartierne tog hinanden om halsen og sagde: Vi erkender, at det er noget skidt, vi har lavet, og at det er skrevet i en forkert periode. Men har vi ikke fået andet ud af debatten, er der dog trods alt kommet det gode ud af den, at nogle af de konkrete problemer bliver der taget fat på, og det er da alt andet lige en god begyndelse.
Men jeg kan garantere forsamlingen for, at hvis ikke de problemer er rettet op, inden vi når samlingens afslutning, ved vi alle sammen, at der kommer en ny samling og dermed også nye forespørgsler.
Bjarne Laustsen (S), 2003-12-17:
Jeg går ud fra, at ministeren må have overhørt de spørgsmål, jeg stillede til ministeren.
Jeg fornemmede, at man svarede på spørgsmålet om de 50 pct.
Det er meget interessant, at ministeren siger, at det faktisk er regionerne selv, der har sagt, at man kan nøjes med 50 pct. til næste år på uddannelsessiden, og det vil jeg godt have bekræftet af ministeren.
Det er ret interessant for os, for det er jo ikke et krav, vi har stillet i aftalen, og ministeren sagde i samrådet, at det ikke er noget krav, der er vokset hos ham, men noget, der er lavet i kontraktforhandlingen med Arbejdsmarkedsstyrelsen.
Jeg havde et spørgsmål om det, som arbejdsgiverne har opgjort, nemlig at der er 9.000 ubesatte stillinger.
Når man taler om den direkte vej i arbejde, troede jeg, vi kunne få en snak om det her i dag, og derfor nævnte jeg det.
Hvad gør vi ved det?
Det er da ganske uhensigtsmæssigt, at vi har et statsligt formidlingssystem, og at arbejdsgiverne siger, at der er 9.000 ubesatte stillinger.
Hvad gør vi ved det?
Nu er vi jo meget tæt på juleaften og lidt længere væk fra nytårsaften, men hvordan er forbruget i regionerne, når nu vi ved, at de arbejdsløse ikke har fået, hvad de skal have?
Jeg spurgte også, om AF følger planen, sådan som de skal.
Følger man op på cv, kontaktforløb, aktivering osv.?
Vi har jo aftalt, at kontaktforløbene med intervaller osv. skal der følges op på.
Det sidste er ikke noget, jeg behøver at få svar på i dag, men noget af det, jeg synes vi skal drøfte.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-12-17:
Jeg vil bare sige, at vi skal naturligvis se kritisk på alle aktiviteter, både i AF og hos andre aktører, og derfor skal vi følge området tæt.
Det skylder vi skatteyderne, og det skylder vi de ledige.
Så vil jeg godt sige, at jeg er sådan set enig med hr. Ole Sohn i, at man nok ikke kan måle virkningen af ordningen på antallet af klager, der kommer frem.
Man kan muligvis tage det som en indikation, men det er jo også derfor, vi foretager deltagerevalueringer i forbindelse med kurser for at sikre, at der hele tiden er en høj kvalitet og effektivitet i det, vi foretager os.
Så vil jeg gerne sige til hr. Bjarne Laustsen, at det, jeg sagde om de 50 pct., var de indmeldinger, vi fik til brug
for kontraktforhandlingerne for 2004.
Det er regionerne, som har meldt det ind.
Beskæftigelsespolitikkens evige dilemma er at prøve at få matchet de ledige med de ledige stillinger, der findes.
Jeg tror, de 9.000 ubesatte stillinger var en månedsopgørelse, som arbejdsformidlingen har udarbejdet her i efteråret.
Jeg kan ikke huske, hvad det var for en måned, men det er jo vores store opgave at sikre, at de ledige kommer i de stillinger, som er ubesatte.
Må jeg så lige sige om de nye cv-samtaler og kontaktsamtaler med AF, at på grundlag af statistikkerne fra første til tredje kvartal skønner vi, at der i hele 2003 vil foregå følgende mængde samtaler i kontaktforløbet: 250.000 cv-samtaler hos AF og a-kasserne, 500.000 kontaktsamtaler i AF og 100.000 kontaktforløb hos en anden aktør.
Det tyder jo meget godt på, at man er i god gænge med at implementere reformen »Flere i arbejde«.
For så vidt angår de uforbrugte midler, tror jeg, jeg må sende et skriftligt svar til hr. Bjarne Laustsen.
Bjarne Laustsen (S), 2003-12-17:
Jeg vil godt opholde mig lidt ved de 9.000 stillinger, for det er jo den svøbe, som hele tiden er i systemet.
Vi kan diskutere, om det er job med støtte, eller det er jobtræning osv., men det er arbejdsgiverne selv, der har lavet den opgørelse af, at de har 9.000 job, der ikke er besat, og derfor er det jo interessant at spørge, hvis der også er uforbrugte midler i systemet: Hvorfor har man ikke været dygtigere til det i stedet for at lave begrænsninger?
Hvad skal der til, for at vi kan få besat de stillinger, og hvorfor er man ikke helt målrettet gået i gang med at få besat de stillinger?
Derfor kom jeg faktisk med et forslag til de kære arbejdsgivere.
Vi har alle sammen været interesseret i, at de arbejdsløse skulle lægge deres cvV ind for at forbedre deres jobmuligheder, og hvis nu vi kunne få arbejdsgiverne til at lægge deres job ind i cv-banken, kunne vi jo matche de to ting.
Så kunne vi nå til den situation, at vi stiller de arbejdsløse over for denne udfordring: Her er et job, tag det, ellers får du en karantæne.
Det ville være ret interessant.
Jeg vil benytte mig af muligheden for, at vi kan følge op på »Flere i arbejde«, også mere konkret, og kigge på, hvad der er af uforbrugte midler.