runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Stavad (S), 2004-12-16:
Men det er jo ikke rigtigt, må jeg sige til hr. Bent Bøgsted, at det ikke hører med her, for det, der jo er bestræbelsen med det her lovforslag, er at prøve at sikre en ligestilling af personer, der er på fleksydelse, med andre sammenlignelige grupper.
Jeg kan forstå, at hr. Bent Bøgsted og Dansk Folkeparti ikke vil give noget tilsagn om at sikre en ligestilling på det område, selv om Socialdemokratiet kommer med et lovforslag, selv om det ikke er omfattet af nogen forligsbindinger.
Eller har jeg misforstået det: Vil Dansk Folkeparti være med til på det område at sikre en ligestilling?
Så lad os dog få signalet.
Bent Bøgsted (DF), 2004-12-16:
Det er jo egentlig dejligt at høre hr. Ole Stavad komme med en erklæring om, at indefrysning af ejendomsskatter ikke hører til i det lovforslag her.
Så skal vi jo heller ikke tage stilling til det under det lovforslag her.
Hr. Ole Stavad står og siger, at det ikke har noget med det her lovforslag at gøre, det er ikke med i den aftale om førtidspensionsreformen og fleksydelse, som vi behandler nu og her.
Noget andet er jo, at vi ikke har set noget ændringsforslag fra Socialdemokratiet om, hvad det er, vi skal tage stilling til her
Kom der nogle reelle ændringsforslag, så havde vi jo noget at drøfte, noget at snakke om, men det har vi jo ikke set.
Vi har kun erklæret, at det, som Socialdemokratiet opnåde på det møde, de havde i forligskredsen, hvor Dansk Folkeparti ikke var med, kunne vi bakke op.
Det er en kendsgerning.
Det er også en kendsgerning, at hr. Ole Stavad siger, at indefrysning af ejendomsskatter for fleksydelsesmodtagere ikke er en del af det lovforslag, som vi behandler her.
Det er en helt anden sag.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-12-16:
Jeg synes, det er meget svært – og det må det også være for SF's ordfører – at vurdere, hvorvidt de kriterier, der er opstillet for, at kommunerne kan anvise en anden bolig til dem, der er blevet afvist, er for slappe, for de har jo ikke virket endnu.
Men det er sådan i forslaget, at kommunen har 6 måneder, og at kommunen samtidig har mulighed for at få forhøjet den generelle anvisningsret, altså få flere boliger at anvise til ud af den samlede almene boligmasse i kommunen.
Vi mener, at det her er rimeligt, og vi mener, at vi skal se, om det ikke er det, der kan virke.
Hvis det så viser sig, at det ikke er nok, er det selvfølgelig noget, som vi vil komme tilbage til.
Bent Bøgsted (DF), 2004-12-16:
For lige at gøre hr. Bjarne Laustsen opmærksom på det igen: Forligskredsen holdt et møde om de ændringer, som hr. Bjarne Laustsen taler om her.
Dansk Folkeparti var ikke med til det møde, fordi vi ikke var en del af forliget om førtidspensionsreformen og fleksydelse, og derfor har vi jo ikke haft indflydelse på de ting, som hr. Bjarne Laustsen gerne vil have igennem.
Vi har bare accepteret det, der var kommet, og det er en kendsgerning.
Der er ikke noget at komme efter.
Vi var ikke med til det møde, fordi vi ikke var en del af forliget bag førtidspensionsreform og fleksydelse, så der er ikke noget at komme efter.
Vi har accepteret det, som hr. Bjarne Laustsen har fået forhandlet sig frem til, og havde hr. Bjarne Laustsen fået forhandlet sig frem til de andre ændringer, så ville vi også have accepteret dem.
Det er en kendsgerning, kan jeg sige til hr. Bjarne Laustsen.
Bjarne Laustsen (S), 2004-12-16:
Jeg synes, det er noget sniksnak, Dansk Folkeparti og hr. Bent Bøgsted kommer med.
En faktuel kendsgerning er jo, at man kan forholde sig til det konkrete forslag.
Det gør Dansk Folkeparti da i alle mulige andre sammenhænge, der mangler jo intet om, at man taler om sin store sociale ansvarlighed osv.
Så kommer der et konkret lovforslag frem her.
Vi respekterer, at vi har et forlig, men fordi man har et forlig, betyder det da ikke, at man ikke kan fremsætte forslag til forbedringer.
Hr. Bent Bøgsted ved da også udmærket godt, at regeringen fremsætter det her lovforslag og siger, der er syv punkter, som den mener der skal repareres på, nogle af dem er plusser og andre er minusser, og det sagde vi ja til.
Men så vidste vi, at der var nogle punkter om ejendomsværdiskat, og at der var nogle andre ting, og det har vi sagt til regeringen at vi syntes vi også skulle kigge på.
Det har den så bøjet sig for.
Nu mangler vi to punkter.
Det ene ligger uden for beskæftigelsesministerens ressort, det er det med indefrysningen af ejendomsværdiskatten, og det andet er om det her forhold: Hvorfor skal fleksjobbere betale i 30 år, når almindelige efterlønsmodtagere kun skal betale i 25 år?
Det er det spørgsmål, som Dansk Folkeparti skal forholde sig til, og ikke snakke uden om her i dag.
Bent Bøgsted (DF), 2004-12-16:
Jamen det her har ikke noget at gøre med den udmelding, Dansk Folkeparti er kommet med, om tilskud til førtidspensionister.
Det er noget, vi kan gøre uden om førtidspensionsreformen og fleksydelsesforliget, som hr. Bjarne Laustsen er med i.
Det, vi har gjort, da vi kom med i satspuljen, var, at vi sagde, at vi accepterer de forlig, der var indgået, før vi kom ind, og vi accepterer det på den måde, at det, som forligspartierne aftalte med hinanden vedrørende f.eks. førtidspensionsreform og fleksydelse, kunne vi godtage, det ville vi ikke stritte imod.
Det er det, der lå i det, og det har ikke noget at gøre med den udmelding, Dansk Folkeparti er kommet med, om at give et tilskud til førtidspensionister.
Det har intet med det at gøre, men det har noget at gøre med, at Dansk Folkeparti vil acceptere det, som forligspartierne bag førtidspensionsreformen og fleksydelse finder frem til.
Det accepterer vi også, det vil vi ikke gå imod.
Bjarne Laustsen (S), 2004-12-16:
Det er da godt at høre, at hr. Bent Bøgsted fra Dansk Folkeparti bider fra sig.
Har jeg udtrykt noget om, da Dansk Folkeparti kom her i sidste uge, tror jeg det var, og sagde, at nu skal der gøres noget for landets førtidspensionister, nu skal de have noget mere, at det var ævl og bævl?
Det er da en god politisk melding, det er da fint.
Nu kommer der så bare det, at man skal tage ansvar for finansieringen af alt muligt her.
Det er nøjagtig den samme problemstilling.
Vi ved da også alle sammen godt, at Dansk Folkeparti er blevet lukket ind i kredsen af satspuljepartier, der har løst det her problem med førtidspension og fleksjobbere.
Derfor troede jeg da også, at man havde accepteret de vilkår, der var gældende for det andet.
Der har da ikke været nogen problemer i det.
Nu er der bare et problem her, og der kan jeg så forstå, at der er Dansk Folkeparti desværre mere enig med regeringen, end de er med oppositionen.
Jeg synes da, det er trist at høre, at når det drejer sig om nogle fleksydelsespersoner, og jeg har nævnt det i mit indlæg, der har haft nogle svære vilkår, ja, så kan man ikke bakke op om det.
Det synes jeg er synd og skam, må jeg sige til hr. Bent Bøgsted.
Bent Bøgsted (DF), 2004-12-16:
Det er simpelt hen utroligt, at vi skal høre på den polemik, som hr. Bjarne Laustsen kommer med.
For at slå det helt fast: Hr. Bjarne Laustsen angriber Dansk Folkeparti for ikke at ville være med til noget som helst.
Hr. Bjarne Laustsen ved udmærket godt, at Dansk Folkeparti ikke er med i førtidspensionsreformen, vi er ikke med i aftalerne om fleksydelse.
Der har hr. Bjarne Laustsen et forlig med de partier, der er bag, og det er Dansk Folkeparti ikke med i.
Hr. Bjarne Laustsen ved også udmærket godt, at hvis hr. Bjarne Laustsen laver noget udenom sammen med Dansk Folkeparti, hvilket hr. Bjarne Laustsen alligevel ikke ønsker, så begår hr. Bjarne Laustsen forligsbrud over for regeringen.
Derfor er det rystende at høre på det ævl og kævl, som hr. Bjarne Laustsen kommer med heroppe fra talerstolen.
Det er helt uacceptabelt, må jeg sige til hr. Bjarne Laustsen.
Der er visse regler om førtidspensionsreformen og fleksydelse, som Dansk Folkeparti gerne vil have ændret noget på.
Det kan vi ikke, fordi der er et forlig.
Jytte Wittrock (S), 2004-12-16:
Der er sagt mange ting om, hvordan dette her vil svække mulighederne for de unge mennesker ude i yderområderne.
Hvis man kigger på det bilag, som alle har nu, kan man jo gå ind og finde sin kommune og slå en streg på tværs og finde ud af, hvor slemt det er.
Vestlolland, de fire nuværende vestlollandske kommuner, har minus både i DUT-søjlen og i den, hvor der står plusser og minusser.
Hvis jeg kigger på Lolland, så har hele Lolland minus i DUT-søjlen.
Jeg spørger bare: Skal det her være udtryk for, at jo længere man kommer ud i yderområderne, jo mere sikker kan man være på, at der er færre tilbud?
Man har da de samme problemer, uanset om man bor i et yderområde, eller om man bor centralt.
Og jeg synes, det er højst besynderligt, at de unge mennesker, som vi har ude i yderområderne, skal begrænses i deres tilbud.
For det er jo et faktum, hvis man ellers vil se virkeligheden i øjnene, at produktionsskolerne er et smaddergodt tilbud for mange unge.
Og det kan ikke erstattes af noget andet på det tidspunkt, hvor det er det rigtige tilbud.
Ole Stavad (S), 2004-12-16:
Jeg lytter selvfølgelig interesseret til debatten mellem hr. Bjarne Laustsen og hr. Bent Bøgsted.
Et af de punkter, hvor der er problemer, er med personer, der er på fleksydelse, som ikke som folk på efterløn kan indefryse ejendomsskatterne.
Det er selvfølgelig ikke beskæftigelsesministerens område; det hører til i Folketingets Kommunaludvalg.
Jeg hører hr. Bent Bøgsted sådan, at Dansk Folkeparti er helt indstillet på at løse de problemer, hvis det er sådan, at vi andre kommer med et forslag.
Mig bekendt har indefrysning af ejendomsskatter aldrig været omfattet af noget forlig, der binder nogen til noget som helst.
Derfor ville jeg bare gerne for en ordens skyld have hr. Bent Bøgsted til at bekræfte, at når der kommer et forslag fra Socialdemokratiet om, at også de personer, vi her taler om, kan få indefrosset deres ejendomsskatter på lige fod med folk, der er på efterløn, så kan vi regne med, at Dansk Folkeparti vil støtte forslaget, således at vi får en ligestilling her.
Det er jo det, jeg i hvert fald har hørt hr. Bent Bøgsted har sagt hidtil i debatten.
Jytte Wittrock (S), 2004-12-16:
Jeg bliver nødt til at gentage, at uanset om man kan lide det eller ej, så er produktionsskoletilbuddet det rigtige til de unge, som på et givet tidspunkt vælger det, fordi de simpelt hen ikke har den ballast, der skal til for at vælge noget af det andet.
Det er jo forhåbentlig en indgang til noget, der er langt bedre og mere kvalificerende end produktionsskolen.
Vi må have den respekt for de unge, der har brug for det her, og jeg synes simpelt hen, det er dårligt, og jeg kan slet ikke forstå, at det er det, man vil i regeringspartierne, at man i den grad vil skrotte yderområderne.
Jeg troede, at vi ville have de samme vilkår og muligheder stort set alle vegne, men vi bliver koblet fra på Lolland.
Poul Nødgaard (DF), 2004-12-16:
Ja, lad mig tage det sidste spørgsmål først.
Jeg ved ikke, om det var Søren Espersen, der blandede sig i det, men der var en fjernsynsudsendelse, lad mig nu tale rent og åbent ud om det, hvor en journalist fra Danmarks Radio groft manipulerede med et indslag, som næsten lagde en dagplejemor i Nordjylland helt ned.
Danmarks Radio erkendte, at der var lavet grov manipulation.
Hvis det var sket så mange andre steder, var det røde kort kommet frem.
Den pågældende medarbejder fik en advarsel.
Nu kan jeg jo ikke spørge fru Mette Frederiksen om noget, men jeg kan så sige, at hvis ikke Danmarks Radios bestyrelse i en sådan situation, hvor en journalist groft, groft overtræder de etiske spilleregler, der er ved at være journalist, reagerer, så tror jeg, at den danske befolkning ville blive dybt overrasket over det.
Men ellers er jeg enig i, at bestyrelsen ikke skal gå ind i de daglige programmer, men når der sker sådan nogle grovheder, som der gjorde ved den pågældende lejlighed, så må det naturligvis både være bestyrelsens ret, og jeg vil også sige dens pligt at påtale det over for de pågældende medarbejdere.
Jeg mener ikke, der politiseres i Danmarks Radio.
Det kan man sagtens udlægge det som.
Men bestyrelsen har det overordnede programansvar, og det består jo ganske enkelt i, at man dels i relation til budgettet skal se på, hvor midlerne bruges og til hvilke programflader og så fremdeles, og den skal også sådan overordnet vide, hvad Danmarks Radio vil anvende pengene til hvert eneste år.
Det synes jeg er ret og rimeligt, og med hensyn til al den endeløse diskussion om, hvorvidt man kommer til at sige et eller andet forkert ord til en journalist og uhu, det er så og så forfærdeligt, tror jeg, at journalisten også er glad for måske en gang imellem lige at få en kommentar om et eller andet, både noget, der er godt og noget, der er skidt.
Det har jeg da somme tider gjort på tomandshånd over for en journalist, uden at det ...
Mette Frederiksen (S), 2004-12-16:
Jeg skal starte med at sige til hr. Nødgaards kommentarer om medieforliget, at jeg sådan set tror, vi er en række partier, der er ret glade for, at vi står uden for det nuværende medieforlig, ikke fordi vi ikke har lyst til sådan i det hele taget at deltage, for det har vi – jeg tror, det sådan er en del af naturen her på Christiansborg, at man gerne vil gøre sin indflydelse gældende – men et medieforlig, som åbner op for, at man kan politisere Danmarks Radio i et omfang, man ikke har kunnet det tidligere, og privatisere TV 2 imod et flertal af danskernes ønsker og interesser, tror jeg sådan set er godt at Dansk Folkeparti og regeringen har for sig selv.
Jeg kan forstå på hr. Nødgaard, at Dansk Folkeparti er meget tilfreds med den måde, som Søren Espersen har brugt sit mandat på i bestyrelsen.
Gælder det også, når Søren Espersen har brugt sin bestyrelsespost til at blande sig i enkelte journalisters arbejde?
Poul Nødgaard (DF), 2004-12-16:
Ja, det er jo to gode spørgsmål.
Jeg er jo egentlig forundret over, at det første spørgsmål ikke indeholder noget omkring Søren Espersen.
Det er jo tilsyneladende hele formålet med debatten her i dag fra de partier, der har stillet forespørgslen, at stå og drøfte enkelte bestyrelsesmedlemmers arbejde i Danmarks Radios bestyrelse, og det synes jeg er ...
Det vil jeg undlade at kommentere.
Jeg vil bare sige, at Søren Espersen er valgt af Dansk Folkeparti til Danmarks Radios bestyrelse.
Han nyder partiets tillid i relation til det arbejde, han udfører, og ikke mere om den sag.
Med hensyn til en ny struktur er det klart, at når der sker alt det, der gjorde i Danmarks Radio, og det skete meget stærkt, så opstår der mange diskussioner, mange samtaler på kryds og tværs, og det endte med i vores folketingsgruppe – jeg går ud fra, at hr. Khader har det på samme måde i sit partis folketingsgruppe – at vi drøftede tingene igennem, og vi var imod, at man her og nu begyndte at lave en kæmpe omstrukturering af ledelsen i Danmarks Radio.
Og så sagde vi, at da der kun er godt og vel to år, til det her medieforlig udløber, og regeringen igen må sætte sig sammen med Dansk Folkeparti – for jeg går ud fra, at de tre partier, der gik væk dengang, stadig væk ikke har noget ønske om at være med – så kan vi til den tid drøfte de oplæg, som ministeren kommer med.
Uanset om man har brugt det der fortærskede udtryk »en professionel bestyrelse«, vil jeg gerne have lov til at sige, at hvis det er ministeren, der skal udpege medlemmerne, jamen altså så vil jeg advare imod, at man får en ekspertbestyrelse.
Jeg tror også, det er godt at have nogen siddende i en bestyrelse, der, undskyld jeg siger det, har begge ben solidt plantet i den danske muld.
Naser Khader (RV), 2004-12-16:
Baggrunden for mit første spørgsmål er, at det virker, som om Dansk Folkepartis holdning til Danmarks Radio tegnes af bestyrelsesmedlem Søren Espersen, og jeg har endnu ikke hørt ham sige noget positivt om Danmarks Radio, han er hele tiden negativ over for Danmarks Radio.
Han sidder faktisk i Danmarks Radios bestyrelse og skal først og fremmest varetage Danmarks Radios interesser.
Mit andet spørgsmål drejer sig om, at hr. Poul Nødgaard var ude i begyndelsen af oktober og sige, at efter samtaler med kulturministeren var han parat til at se på en ny struktur, men der gik ikke mere end et par dage, så skiftede hr. Poul Nødgaard holdning.
Hvorfor gjorde hr. Poul Nødgaard det?
Poul Nødgaard (DF), 2004-12-16:
Nå, tre ting, jeg kunne måske nævne flere, men når kravet kun er tre, så skulle jeg nok kunne finde på det.
Jeg synes, det er en fuldstændig fejlopfattelse af Det Radikale Venstre, at Dansk Folkeparti skulle være negativ over for Danmarks Radio.
Jeg tror, at kulturministeren, hvis han ellers lytter efter, vil han kunne bekræfte, at ingen har deltaget mere helhjertet i de mediepolitiske forhandlinger i juni 2002 end netop Dansk Folkeparti, hvor en stor del af medieaftalen jo netop vedrører Danmarks Radio, og hvor vi fik en masse positive ting sat på plads.
At Det Radikale Venstre og andre ansvarlige partier i Folketinget besluttede at udvandre og ikke ville være med i noget som helst og den dag i dag hænger lidt med skuffen over, at de ikke er med, er så en anden sag.
Det er de pågældende partiers problem.
Jeg vil ikke til at stå og nævne hverken eksempel 1, 2 eller 3, jeg synes, der på mange områder i Danmarks Radio foregår et formidabelt arbejde, og hvor seere og lyttere kan være meget tilfredse med det, der sker.
Der er selvfølgelig også nogle nitter indimellem, det kan ikke undgås, men så har man jo heldigvis den situation, at hvis der er noget, man ikke gider høre på, så kan man lukke.
Det er sådan, at man skruer på en knap, så lukker man, og så sætter man sig til at læse en god bog i stedet for.
Der er frihed stadig væk, det er en dejlig frihed at have, og det gælder også med tv-knappen, at man kan dreje over på en anden kanal, hvis ikke man vil se DR's programmer.
Naser Khader (RV), 2004-12-16:
Hvorfor er Dansk Folkepartis holdning til Danmarks Radio så negativ?
Hvis den ikke er det, kan hr. Poul Nødgaard så nævne mig tre ting, som hr. Poul Nødgaard synes er positive ved Danmarks Radio?
Poul Nødgaard (DF), 2004-12-16:
Man kan jo forestille sig alt her i livet, og jeg mener, det er en helt tænkt situation, hr. Aage Frandsen beskriver der.
Jeg tror altså, at hvis man begynder at sige, at kandidater til et eller andet, altså folk, der er på valg til et eller andet politisk system ude i landet, skal udelukkes både fra det ene og det andet, så er vi temmelig langt ude.
Så umiddelbart er det stadigvæk min holdning, at det kun er dem, der er valgt ind i noget, som naturligvis må vige deres sæde, og det vil sige, hvis man har en bestyrelse, hvor et medlem bliver valgt til Folketinget, så udtræder medlemmet samme dag, det er valgt til Folketinget, og det pågældende parti, den pågældende minister, eller hvem det er, udpeger naturligvis en stedfortræder.
Aage Frandsen (SF), 2004-12-16:
Kan hr. Nødgaard forestille sig den helt tænkte situation, at en kandidat til enten Folketinget eller Europa-Parlamentet kunne komme til at bruge sin post i Danmarks Radios bestyrelse udadvendt ikke af hensyn til Danmarks Radio, men af hensyn til sin egen kandidaturs fremme?
Kunne man teoretisk forestille sig det?
Jeg vil godt stille hr. Nødgaard det samme spørgsmål, som jeg stillede hr. Jens Rohde, det spørgsmål, som er i forslaget til vedtagelse fra oppositionen i punkt 3, nemlig om bestyrelsesmedlemmer samtidig kan være folketings- og europa-parlamentsmedlemmer eller kandidater hertil.
Der svarede hr. Jens Rohde, at det ville hr. Jens Rohde godt tænke over.
Det betragter jeg, sådan som de politiske tilstande er, som en kæmpestor indrømmelse.
Jens Rohde (V), 2004-12-16:
Nu synes jeg, det er meget smukt, at fru Mette Frederiksen tilsyneladende ikke ved, hvem der er den nye formand for Danmarks Radio.
Det var faktisk den nye formand, som jeg refererede til, og som er udpeget af kulturministeren.
Venstres repræsentant er Stig Hartvig Nielsen.
Det er fuldstændig rigtigt, men vi har ikke nogen anelse om, hvilket partitilhørsforhold de har.
Da jeg nævnte den nye formand for DR, var det sådan lidt for at imødegå den insinuation, som der trods alt lå i fru Mette Frederiksens melding om, at kulturministeren udelukkende havde kigget efter partibogen, for det mener jeg ikke at der kan findes dokumentation for.
Det, der er brug for i DR, er ikke holdningsmæssig bredde, det er vidensmæssig bredde.
Det er det, vi skal fokusere på.
Lad os koncentrere os om den vidensmæssige bredde.
Det er den, der er vigtig for DR.
Mette Frederiksen (S), 2004-12-16:
Jeg vil sige, at hvis det, hr. Jens Rohde her redegør for med hensyn til det medlem, der nu er udpeget af Venstre til DR's bestyrelse, nemlig at man ikke kender til pågældende persons partimæssige tilhørsforhold, er rigtigt, så er det måske allerede nu lykkedes at skabe mere bredde.
Det synes jeg sådan set man skal kvittere for, for den bestyrelse, der har været sammensat indtil nu, har jo været af borgerlig observans.
Så hvis man fra partiet Venstre har insisteret på at skabe mere bredde i det, synes jeg da kun der er grund til at kvittere for det.
Så vil jeg sige med hensyn til det kønsmæssige, at vi sådan set for flere år siden har vedtaget i det her land, at når vi fra den politiske verden udpeger medlemmer til offentlige råd, nævn, bestyrelser og i det hele taget til det arbejde, der pågår, bør vi sigte på at have en ligelig repræsentation af de to køn.
Så det er der såmænd ikke noget som helst nyt i.
Jeg er meget, meget glad for, hvis vi er et bredt politisk flertal i det danske Folketing, der er enige om en stærk Danmarks Radio, der er uafhængig, og det bør man så også forfølge i virkelighedens verden.
Jens Rohde (V), 2004-12-16:
Det er sjovt, at fru Mette Frederiksen kan bruge så umådelig mange ord om noget, som alle er enige om, og så forsøge at skabe et billede af, at det kun er Socialdemokraterne og de gode mennesker på venstrefløjen, der mener det.
Jeg synes nærmest, det er patetisk.
Det må jeg altså sige.
Når jeg så hører fru Mette Frederiksen gå med på en vedtagelse om kønsmæssig og holdningsmæssig bredde, så er det lige netop fru Mette Frederiksen, der politiserer.
Det er ikke os, der politiserer.
Jeg må sige, at jeg ikke aner, hvilken politisk overbevisning den ny formand, Mogens Munk Rasmussen, er af, men det er jo tydeligvis fru Mette Frederiksen, der står på talerstolen og politiserer, selv om fru Mette Frederiksen prøver at give indtryk af det modsatte.
Mette Frederiksen (S), 2004-12-16:
Jeg har aldrig nogen sinde sagt, at bestyrelsesmedlemmer i DR ikke må have lov til at være medlem af et politisk parti.
Selvfølgelig må bestyrelsesmedlemmer i DR da det.
Indtil nu har vi jo valgt at have en bestyrelse i Danmarks Radio, der er politisk udpeget.
Vi er i øvrigt åbne for at diskutere, om der kan være andre bestyrelseskonstruktioner, der er en god idé.
Det, vi har advaret imod i forhold til en professionel bestyrelse, er, at man ikke må glemme, at også en professionel bestyrelse jo skal udpeges, og hvis en professionel bestyrelse betyder, at vi så at sige overleverer utrolig meget indflydelse fra en i dag bred gruppe af politiske partier til kun enten en kulturminister eller en forligskreds, så er der også nogle indbyggede fareelementer i det.
Det er bare for at sige, at man meget gerne må være medlem af et politisk parti, samtidig med at man er medlem af DR's bestyrelse, men man bør ikke som kulturminister misbruge, og det bør ingen kulturminister gøre, den ret, man har til at udpege, tværtimod bør man bruge sin sunde fornuft.
Carina Christensen (KF), 2004-12-16:
Det lyder da meget interessant, når man siger, at bestyrelsesmedlemmerne skal være uafhængige og helst ikke må have nogen partibog.
Men hvordan vil man så tjekke den her holdningsmæssige bredde?
Vil man udlevere et spørgeskema til dem, når de kommer ind og skal op til en optagelsesprøve?
Eller hvad?
På den ene side skal de være politisk uafhængige, de må ikke have nogen partimæssige tilhørsforhold, på den anden side skal der være en holdningsmæssig bredde, og det skal vi tjekke, inden vi tager dem ind som bestyrelsesmedlemmer.
Jeg synes simpelt hen ikke, at det hænger sammen.
Men jeg vil meget gerne have en forklaring på det.