runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2005-10-28:
Venstre støtter også dette forslag.
Vi har i forvejen en aftale om dobbeltbeskatningsoverenskomst med Hongkong for så vidt angår luftfart, og nu får vi også en aftale om indkomster fra skibsfart.
Aftalen om, hvornår Danmark eller Hongkong kan beskatte rederier, som er hjemmehørende det ene sted og driver virksomhed det andet sted, er det fint at få præciseret.
Aftalen indeholder også regler om, hvordan dobbeltbeskatningen undgås, og reglerne følger OECD-modellen for dobbeltbeskatningsaftaler.
Venstre kan derfor støtte forslaget.
John Dyrby (S), 2005-10-28:
Det kan jo lyde som den helt store forbrødring, men der er heller ingen grund til at gå nærmere ned i detaljerne i det.
Jeg skal blot meddele, at vi også kan støtte forslaget.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-10-28:
Jeg vil gerne spørge skatteministeren, om de 70 mio. kr. skal bruges til at gøre mere for børnefamilierne.
Eller skal vi i dag konkludere, at skatteministeren ikke har den nødvendige sociale forståelse for at kunne føre socialpolitik?
John Dyrby (S), 2005-10-28:
Nej, det har vi ingen planer om.
Frank Aaen (EL), 2005-10-28:
Nu kan jeg jo komme med en forbrugeroplysning til hr. Mikkel Dencker: Der forhandles kun med et parti.
Derfor synes jeg bare, at jeg vil sige tak til ordføreren fra Dansk Folkeparti for så beredvilligt her at indrømme, at selvfølgelig er Dansk Folkeparti parat til at tage penge fra børnefamilierne, på samme måde som man også i løbet af de næste uger vil tage penge fra pensionisterne ved at reducere boligydelsen, ved at tage penge fra boligsikringen, ved at tage penge fra de lejere, der har de laveste indkomster, ved at man deltager i satspuljen, der betyder, at pensioner og dagpenge og kontanthjælp ikke skal følge indkomstudviklingen, men sakke bagud osv.
En lang række af de asociale forslag, regeringen har fremlagt, bliver alle sammen til sidst støttet af Dansk Folkeparti.
Det er en god information at have for borgerne.
John Dyrby (S), 2005-10-28:
Hvis man går lidt tilbage i historien, vil man se, at reglerne om, at et barn, når det fylder 18, ikke får børnefamilieydelsen beskåret fra den dag, vedkommende har fødselsdag, men får den for hele kvartalet, har bund i nogle forenklingsprincipper, nemlig at det er nemmere at regne ud, og i en tid, hvor man ikke havde mange computerkræfter og lignende, har det sikkert været meget fornuftigt.
Det, man gjorde på det tidspunkt, var at sige, at folk ikke fik børnefamilieydelse fra den dag, barnet blev født, men først fik den kvartalet efter.
Når barnet så til gengæld fyldte 18, fik man den for det hele kvartalet, og så var der balance i regnskabet.
Det er den balance, som regeringen nu vil pille ved, i øvrigt uden hensyntagen til det princip.
I dag, hvor vi jo har masser af regnekraft, er det ikke noget problem at regulere børnefamilieydelsen fra den dag, barnet fylder 18 år.
Det er heller ikke noget problem at regulere det fra den dag, barnet kommer til verden.
Det princip kan i og for sig være fornuftigt nok.
Så vi må kræve, at regeringen, når den med det her lovforslag ændrer et princip, kører linen ud og bruger princippet i de sammenhænge, der er relevante.
Men det er ikke nok med, at børnefamilieydelsen altså skal hænge sammen, fra barnet bliver født, til barnet bliver 18, det er også sådan, at i denne her sal har diskussionen om SU-reglerne jo også været begrundet i de nugældende regler for børnefamilieydelsen.
Hvis man i dag fylder 18 år og vil have SU, får man at vide, at man ikke kan få SU før til januar, sådan er reglerne, og her i salen har der været henvist til reglerne om børnefamilieydelsen som argument for, at man altså ikke kan få SU fra den dag, man fylder 18.
Jeg synes, det ville være rimeligt, hvis regeringen også havde taget denne her sammenhæng med og i samme åndedrag så at sige havde fremsat forslag om at ændre reglerne for SU.
Nu kan jeg jo forstå på ordføreren for Venstre, at det nærmest vil ligge i en anden sammenhæng, men jeg går ud fra, at ordføreren for Venstre og Venstre i øvrigt er enige i, at den sammenhæng gælder, og at det vil være naturligt at tage den med i det store billede.
Jeg skal derfor sige, at Socialdemokraterne ikke kan støtte det forslag, der ligger.
Jacob Jensen (V), 2005-10-28:
Regeringen har sat som mål, at Danmark i 2010 skal være blandt de førende vidensamfund og i 2015 blandt de lande i verden, hvor der nystartes flest vækstvirksomheder.
I Venstre er vi meget enige i disse mål.
For at kunne nå de ambitiøse målsætninger kræver det bl.a., at den nødvendige risikovillige kapital er til rådighed, så små virksomheder kan investere og vokse sig større, ligesom forskningsprojekter med høj afkastrisiko kan gennemføres.
Som en del af regeringens handlingsplan fra januar 2005 vil lovforslaget her netop øge markedet for risikovillig kapital ved bl.a. at gøre det mere simpelt for pensionskasser at investere i kommanditselskaber.
Det er en mulighed, der allerede eksisterer i dag, men hvor komplicerede skatteopgørelsesregler tilsyneladende opstiller en barriere for investeringen.
Der er således tale om en regelforenkling, som forbedrer rammevilkårene til gavn for kapitalmarkedet og dermed til gavn for videns- og vækstvirksomhederne.
Det er en regelforenkling, som vi i Venstre kan støtte.
Endvidere betyder forslaget her, at midler fra pensionsopsparinger kan placeres i kommanditselskaber, hvilket som nævnt allerede i dag er muligt for pensionsinstitutterne.
Det er naturligvis altid forbundet med en vis risiko at investere sine midler i selskaber.
Derfor betinger forslaget også, at investeringens størrelse afhænger af formuens størrelse; større formue, større adgang til investeringer.
Da forslaget således målretter muligheden mod pensionsopsparere med store opsparinger, og der samtidig sikres en uafhængighed mellem selskabet og investoren ved en 25-procentsgrænse for ejerskab, mener vi i Venstre, at der skabes en god balance mellem en investeringsmulighed og hensynet til midlernes pensionsformål.
Venstre kan således støtte forslaget.
Morten Homann (SF), 2005-10-28:
Jeg ved ikke, om jeg hørte forkert, men jeg tror, at hr. Jacob Jensen kom til at tage ordet regelforenkling i sin mund under behandlingen af det her lovforslag.
Jeg vil godt lige spørge, om hr. Jacob Jensen i al alvor mener, at det her forenkler skattesystemet.
Virkeligheden er jo, at det her på endnu et punkt gør skattesystemet endnu mere kompliceret og giver endnu flere smuthuller for dem, som har råd til at hyre en skatteadvokat til at finde ud af, hvordan man kan minimere sin skattebetaling.
Men helt ærligt, kan vi ikke blive enige om, at det her i hvert fald ikke forenkler skattesystemet?
Jacob Jensen (V), 2005-10-28:
Det kan vi ikke blive enige om, for jeg mener faktisk, at der er tale om en forenkling.
Der er tale om en forenkling, sådan at man kan bruge det såkaldte nettoopgørelsesprincip.
Det kunne man ikke tidligere, men det kan man med forslaget her, og det mener jeg klart er en forenkling.
Vi har også hørt fra pensionsbranchen, at det er det, der gør forskellen, nemlig at man kan investere og dermed gøre risikovillig kapital tilgængelig for markedet.
Det mener vi klart er en forenkling, som vi kan støtte op om.
Morten Homann (SF), 2005-10-28:
Jeg er ikke et øjeblik i tvivl om, at mange af de velstående mennesker, som måske kunne finde på at stemme på hr. Jacob Jensen, ser fordele i det her forslag; det er jeg helt med på.
Det er til gavn for folk med store opsparinger og store formuer, men det var ikke det, spørgsmålet gik på.
Det var: Er det noget, der gør skattesystemet enklere, at man gennemfører de mange paragraffer i det her forslag, eller er det noget, der gør skattesystemet mere kompliceret?
Jeg synes helt ærligt, at vi i sandhedens interesse må kunne blive enige om, at det gør skattesystemet mere kompliceret, at vi nu på en række områder giver mulighed for at lave nye regler for at placere pensionsopsparinger.
Det må alt andet lige gøre skattesystemet sværere at gennemskue for folk og dermed endnu engang lægge en mursten til det babelstårn af et skattesystem, som VK-regeringen bygger på.
Jacob Jensen (V), 2005-10-28:
Jeg er ikke enig i de betragtninger, som hr. Morten Homann kommer med om, at det her skulle gøre det mere kompliceret.
Jeg mener som sagt, at der er tale om en forenkling, som gør, at der faktisk gives mulighed – en større mulighed end i dag – for pensionsinstitutterne til at kunne investere midlerne og dermed stille en større risikovillig kapital til rådighed for små og mellemstore virksomheder.
Derfor mener jeg faktisk, at der er tale om en klar forbedring på det her område, som regeringen og Venstre lægger meget vægt på.
Når der så bliver sagt fra hr. Morten Homanns side, at der er tale om, at det er de riges mulighed, som bliver forbedret, er jeg heller ikke enig.
Her er der jo tale om, at det er en målrettethed mod netop dem, som har de store pensionsmidler, altså det er en graduering, så det er en 20-procents-grænse for dem under 2 mio. kr. og således fremover.
Der er jo ikke tale om, at man skævvrider det.
Man taler netop om, at der er en præcisering, en målrettethed, sådan at risiko følger tilgængelighed.
Det mener vi er et klart princip, som er godt at følge.
Mikkel Dencker (DF), 2005-10-28:
Det lovforslag, som vi behandler her, er en del af regeringens bestræbelser på at tilvejebringe mere risikovillig kapital til gavn for, at der kan investeres i nystartede virksomheder, altså virksomheder, som har et vækstpotentiale, og som derfor også indeholder et beskæftigelsespotentiale og kan være til gavn for udviklingen af det danske samfund.
Der kan være rigtig mange gode grunde til at tilvejebringe yderligere risikovillig kapital, og det har vi i Dansk Folkeparti fuldt ud forståelse for.
Vi ser lovforslaget her som en udløber eller en fortsættelse af forårets lovforslag om i det hele taget at gøre det lovligt at investere pensionsmidler i unoterede aktier.
Med lovforslaget her gives der mulighed for, at pensionsselskaber kan bruge det, som kaldes for nettoopgørelsesprincippet, dvs. en administrativ forenkling af den måde, man opgør gevinster og dermed også skatteregnskabet på for investeringer gennem kommanditselskaber.
Det er selvfølgelig et formål, man ikke kan have noget imod set ud fra vores synspunkt.
Men jeg skal kort sige, at Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget, da vi mener, at det er nogle glimrende intentioner, og vi anbefaler Folketingets partier i øvrigt at gøre det samme.
Tom Behnke (KF), 2005-10-28:
Da Det Konservative Folkepartis ordfører, hr. Jakob Axel Nielsen, desværre ikke kan være til stede, har jeg som fredagsordfører fået den store fornøjelse at sige følgende: Efter gennemførelse af L 121 – det må så være i sidste samling – om sambeskatning er der i visse situationer opstået en uheldig dobbeltbeskatning af pensionsmidler.
Da vi fra konservativ side ønsker at øge vækst, viden og iværksætterlysten i samfundet, er det nødvendigt at skabe mere risikovillig kapital.
Og her har pensionsmidlerne en væsentlig rolle.
Det er derfor vigtigt at fjerne barrierer for at investere i unoterede aktier.
Med lovforslaget gennemføres en mere enkel metode til at opgøre den skattepligtige del af investeringer, så der ikke sker dobbeltbeskatning af investeringer foretaget i pensionsselskaber, som også virker som skadesforsikringsselskaber.
I det første er der ikke skat, mens det er tilfældet for det andet.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-10-28:
Lovforslaget har til formål at tilføre Danmark investeringer, der kan styrke vækst, viden og iværksættersamfundet.
Lovforslaget skal medføre positive strukturelle økonomiske konsekvenser for erhvervslivet, idet lovforslaget gør det muligt at placere rate- og kapitalpensioner i kommanditselskaber, der bl.a. investerer i unoterede aktier.
Netop dette punkt er vigtigt, idet man også giver mulighed for vækst i de virksomheder, som ikke er noteret på Børsen.
Herudover vil lovforslaget fjerne dobbeltbeskatning i tilfælde, hvor danske statsborgere vender hjem fra udlandet og dermed atter bliver skattepligtige i Danmark.
Det foreslås, at efterbeskatning kan modregnes i skatte- eller afgiftspligtige udbetalinger på den pågældendes pensionsordning.
Forslaget indebærer også justeringer af gældende lovgivning i forbindelse med selskabsbeskatning.
Lovforslaget fastsætter regler på skatteområdet, der gør det muligt at placere pensionsmidlerne i unoterede aktier.
Det vil være en fordel, som jeg sagde tidligere, for de mellemstore virksomheders udvikling at få tilført netop billig risikovillig kapital.
Regelforenklingen, som er nævnt i forslaget, kan være svær at gennemskue, idet tidligere skattelove jo viser, at reglerne ofte bliver mere komplicerede i stedet for at blive forenklede.
Der er i høringssvarene nogle betænkeligheder, idet nogle vurderer, at ordningen kan kompliceres, idet den omfatter kommanditselskaber, hvor pengeinstitutter ikke har mulighed for at kontrollere, om kommanditselskaberne reelt overholder loven om, at de ikke må drive erhvervsvirksomhed.
Man skal også sikre under udvalgsarbejdet, at man gør investorer opmærksom på, at netop investeringen i unoterede aktier er en mere risikobetonet investering, og at man dermed sikrer, at pensionsopsparere har tilstrækkelige midler til at deltage i en mere risikobetonet pensionsordning.
Øvrige høringssvar er generelt positive, og Det Radikale Venstre vil deltage positivt i udvalgsarbejdet.
Morten Homann (SF), 2005-10-28:
Jeg vil godt lige høre den radikale ordfører sådan midt i hans almindelige begejstring over lovforslaget, hvad hans kommentar er til, at det i flere høringssvar bliver fremhævet, at der er skattehuller i det her forslag, bl.a. en mulighed for, at man kan bruge den skattesubsidiering, der ligger i det her, til at finansiere venners og bekendtes virksomheder.
Er det ikke en alvorlig anke imod det her forslag, at det giver mulighed for spekulation på den måde?
Poul Erik Christensen (RV), 2005-10-28:
Det kunne være således, at der i SF’s lejr var et spøgelse, som hver gang sagde: Her er noget, der kan tilgodese venner og bekendte.
Jeg synes, at man skal tage den positive indgangsvinkel til lovforslaget og så under udvalgsarbejdet søge at afdække, om der skulle være de muligheder, som hr. Morten Homann nævner.
Morten Homann (SF), 2005-10-28:
Det er jo ikke hvem som helst, som påpeger, at der kan være de her problemer.
Det er Told og Skat, det er Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, som peger på, at der kan være det her skattehul forbundet med forslaget.
Jeg har i hvert fald tidligere haft stor fornøjelse af at samarbejde med Det Radikale Venstre om at få lukket skattehuller.
Derfor er jeg selvfølgelig lidt bekymret, hvis det her er et kursskifte fra Det Radikale Venstre, så man nu vil hjælpe regeringen med at indføre nye skattehuller.
Skal det her tages som udtryk for, at Det Radikale Venstre ikke længere er bekymret over skattehuller, men bare er almindelig glad og begejstret?
Poul Erik Christensen (RV), 2005-10-28:
Først vil jeg sige, at der selvfølgelig fortsat skal være et godt samarbejde mellem SF og Det Radikale Venstre om specielt det vigtige i at få lukket skattehuller.
Jeg vil godt gøre hr. Morten Homann opmærksom på, at udvalgsarbejdet jo netop er beregnet til, at man der får lovforslaget gennemgået og eventuelt kan stille forslag om de nævnte ting, hvis der er realiteter i dem.
Tom Behnke (KF), 2005-10-28:
Jeg vil bare lige høre, om fru Line Barfod har bemærket, at der i forslaget jo står, at både anklageren og forsvareren, og dermed også den tiltaltes repræsentant og dermed vel egentlig også den tiltalte, skal være enige i, at vidneforklaringen til politiet kan lægges til grund.
Hvis der er den mindste tvivl, så kan man ikke alligevel.
Så der er vel egentlig kun tale om, at man laver en grad af fleksibilitet her, hvis begge parter er enige.
Er fru Line Barfod opmærksom på den formulering?
Torsten Schack Pedersen (V), 2005-10-28:
Jeg skal bare høre den socialdemokratiske ordfører, som er meget optaget af, at periodiseringerne følges ad i alle sammenhænge, om det så betyder, at det er Socialdemokratiets politik, at man først skal have det fulde voksenfradrag fra den dag, man fylder 18 år, og ikke i hele det år, hvor man fylder 18 år.
Er det den sammenhæng, det skal ses i?
Michael Aastrup Jensen (V), 2005-10-28:
Lovforslaget, vi nu skal behandle, L 26, er et forslag om at sikre en hurtigere og mere hensigtsmæssig behandling af navnlig større økonomiske straffesager under iagttagelse af sædvanlige retssikkerhedskrav.
Store sager om økonomisk kriminalitet er ikke alene yderst tidskrævende for politiet i efterforskningsfasen, også selve domstolsbehandlingen kræver store ressourcer af den ene og den anden art – vigtige ressourcer, som er tidskrævende i en proces, der ofte kunne have været helt eller delvis forbedret eller effektiviseret, hvis vi fik sikret en mere formålstjenlig anvendelse af retssystemets ressourcer, og det åbner dette lovforslag nu op for.
Ligesom jeg en gang imellem tager min bil til det helt store eftersyn, har også den samlede proces fra efterforskningens start til endelig dom fået det helt store eftersyn af Brydensholtudvalget.
Fejl er blevet konstateret og forbedringsforslag fremlagt, og nu skal vi så afgøre, om vi kan godkende og anbefale, at synet gennemføres.
Brydensholtudvalget er nemlig fremkommet med en lang række konkrete punkter til effektiviseringer og forbedringer, og de af punkterne, der kræver lovændringer, skal vi nu bl.a. behandle her i dag.
Lovforslaget er et vigtigt element i bestræbelserne på at sikre et virkningsfuldt og sikkert retssystem, der effektivt kan behandle større straffesager om bl.a. økonomisk kriminalitet og datakriminalitet.
Så alt i alt er det et rigtig godt forslag, der forenkler og effektiviserer området, og derfor kan vi fra Venstres side klart anbefale lovforslaget til videre behandling.
John Dyrby (S), 2005-10-28:
Vi har jo bl.a. i forbindelse med pressedækningen af de store sager om økonomisk kriminalitet bemærket den uforholdsmæssig og utilfredsstillende lange behandlingstid i flere af sagerne.
Det er naturligvis ikke tilfredsstillende med så lange behandlingstider, hverken i sager om økonomisk kriminalitet eller i andre sager.
Det aktuelle lovforslag, L 26, er specielt beregnet på at nedbringe disse behandlingstider, og det er derfor en velkommen mulighed for at gøre en god indsats på dette område.
Lovforslaget bygger på en betænkning fra det såkaldte Brydensholtudvalg.
Jeg skal ikke her gengive betænkningens indhold, men jeg kan konstatere, at lovforslaget følger mange af udvalgets anbefalinger, og det er selvfølgelig glædeligt.
Der henvises til, at det ikke er ualmindeligt, at disse forhold er indarbejdet i praksis.
Det er sådan set godt nok, men det havde måske været på sin plads med mere konkrete bestemmelser også på disse områder.
Jeg bemærker specielt, at udvalgets anbefalinger om tildeling af tilstrækkelige personaleressourcer og anvendelse af it er helt centrale for at nedbringe sagsbehandlingstiden.
Og det er også helt afgørende, at disse anbefalinger følges tæt.
På ét område synes jeg der er særlig grund til at hæfte sig ved udvalgets betænkning: Når det drejer sig om anvendelsen af sagkyndige meddommere, er der et stort mindretal, der har anbefalet, at man anvender sådanne sagkyndige meddommere i sager om økonomisk kriminalitet.
Et lille flertal har ikke modsat sig dette, men har sagt, at dette er en generel retspolitisk diskussion og overvejelse.
Vi har noteret stillingen i udvalget, og vi ser gerne, at vi drøfter dette forhold videre under udvalgsbehandlingen og også i andre sager.
Man kan ikke sige, at lovforslaget således er en fuld udmøntning af udvalgets anbefalinger, men det er på den anden side et meget stort skridt i den rigtige retning.
Vi kan derfor som Socialdemokrater anbefale lovforslaget.
Kim Christiansen (DF), 2005-10-28:
Jeg fornemmer klart, at der ikke bliver den store uenighed om det her lovforslag.
Det er jeg sikker på at justitsministeren sætter pris på.
Men jeg vil da også gerne lige lidt omkring nogle ting i det her, for inden for de seneste år har vi jo været vidne til nogle sager om økonomisk kriminalitet, der har optaget både befolkningen og medierne i årevis med et meget stort ressourceforbrug til følge, samtidig med at bunken af sager med bl.a. personfarlig kriminalitet støt og roligt er vokset; ikke at man skal negligere økonomisk kriminalitet, men det voldsoffer, der måske måneder efter episoden stadig kan møde sin bøddel på gaden, fordi der endnu ikke er afsagt dom, har måske lidt svært ved at forstå det store ressourceforbrug, der er i sager om økonomisk kriminalitet.
Så med lovforslaget her lægges der altså op til en ændret procedure på en række områder, således at sagsbehandlingstiden kan nedsættes betragteligt, og det vil være til gavn både for retsvæsenet, for den sigtede og for den forurettede part.
Det samme gælder selvfølgelig muligheden for at udelade oplæsning i retten af omfattende erklæringer og øvrige dokumenter.
Så alt i alt er Dansk Folkeparti meget positiv over for lovforslaget, blot vil jeg lige afslutningsvis igen opfordre justitsministeren til at overveje, om ikke elementer i forslaget kunne bruges i andre typer sager og ikke nødvendigvis være begrænset til at gælde økonomisk kriminalitet.
Tom Behnke (KF), 2005-10-28:
Specielt i store, tunge sager om økonomisk kriminalitet må vi se i øjnene, at vi skal have dem afsluttet noget hurtigere.
Det er ikke rimeligt, at sager kan versere i årevis; uanset om den tiltalte bliver kendt skyldig eller uskyldig, må det være et rimeligt krav, at sagerne bliver afsluttet.
Her er der flere elementer, der kan ses på.
Der er politiets efterforskning, så er der er anklagemyndighedens klargøring, og endelig er der domstolenes behandling af sagerne.
Med forslaget her tages der fat på den tid, hvor sagen ligger hos domstolene.
Behandlingen af sagerne hos domstolene skal effektiviseres og kortes
væsentligt ned.
Med forslaget sker der for det første det, at allerede når anklageskriftet indleveres, fastsættes der en dato for retssagen, og på den måde kan man jo altså komme i gang med sagen.
Vi ved jo godt, at i mange af de her store sager er der ofte tale om, at det er nogle af de store advokater, der sidder på sagerne, som måske ikke altid lige har så meget plads i deres kalender, og det kan være svært at finde en dato, men det bliver altså ikke bedre af, at man venter 3-4 måneder med at finde en dato.
Den dato kan man lige så godt fastsætte med det samme, så man kan komme i gang.
For det andet udvides retten, så der er to juridiske dommere i stedet for én, og der skal deltage tre domsmænd i stedet for to.
For det tredje behøver man ikke i fremtiden at oplæse alle dokumenter.
Man kan overlade det til rettens medlemmer at læse på stoffet, inden retsmødet begynder.
Så må man selvfølgelig lige sikre sig, at man nu også har læst på lektien hjemmefra, men det er helt sikkert, at det er noget af det, der virkelig vil spare tid, når vi taler om de store sager om økonomisk kriminalitet.
Det er jo ikke usædvanligt, at anklageren skal stå i dagevis og læse op af forskellige erklæringer og dokumenter osv.
Der kan altså spares en masse tid, ved at man læser på det hjemmefra.
Det er jo lidt absurd, at en vidneforklaring, som alle i retten er bevidst om – den står klart og tydeligt at læse i rapporten – skal et vidne gentage ord til andet, fordi vi har mundtlighed i retten.
Det er formentlig et udmærket princip, men lige nøjagtig her må vi sige, at hvis parterne, altså anklageren og forsvareren, er enige om det, så er der ingen grund til, at man unødigt skal sidde og høre den samme forklaring, som man har læst sig til.
Alt i alt er det efter Det Konservative Folkepartis opfattelse et knaldhamrende godt forslag, der effektivt vil medvirke til nedbringelse af de alt for lange sagsbehandlingstider i større sager om økonomisk kriminalitet.
Så vi støtter forslaget.