Tom Behnke (FP), 1997-11-06:
Tak for deltagelsen i behandlingen af forslaget.
Indenrigsministeren argumenterede med, at det var et noget unuanceret forslag og et noget forenklet forslag.
Se, historien er jo, at det her forslag har været fremsat i anden form før.
Det har gennemgået en udvikling fra gang til gang, det har været genfremsat her i Folketinget.
I starten var det et forslag, som var rimelig bredt formuleret, men der var alle partiers argumentation for at sige nej til forslaget, at det var for bredt, at det var for meget af det gode.
Nu er det blevet for unuanceret og for forenklet.
Så uanset om det er for smalt, eller det er for bredt, ja, så bruger man det som argument for at stemme imod, og det er selvfølgelig ikke holdbart.
Indenrigsministeren siger også, at det er det dårligst tænkelige debatoplæg.
Det er det bestemt ikke.
Det er jo det, befolkningen diskuterer hver eneste dag.
Uanset hvor man bevæger sig i samfundet, så ved man jo, at det er disse fem temaer, der bliver diskuteret.
Det er det, befolkningen diskuterer, det er det, man forholder sig til, og det er det, man har en mening om.
Derfor er det et ganske udmærket oplæg til en folkeafstemning.
Hr. Frederik Nørgaard var inde på, at der ikke ville være tid nok til debatten.
Igen skal jeg anføre, at forslaget er fremsat den 9. oktober, og først nu her næsten en måned senere kommer det til første behandling.
Havde der været vilje til det, kunne man have gennemført forslaget på et tidligere tidspunkt og dermed have haft en længere periode til konkret at diskutere disse fem temaer til folkeafstemning.
Men spørgsmålet er, om ikke der har været tid til debat.
I den valgkamp, der kører i øjeblikket op til kommunal- og amtsrådsvalget, har jeg været ude til en del vælgermøder, og jeg har bestræbt mig meget på i mine oplæg slet ikke at tale
om udlændinge
, og jeg har kun talt om andre ting inden for den kommunale sektor.
Det har andre i panelet som regel også gjort, men det allerførste spørgsmål, der kommer fra tilhørerne, er: Jamen hvad så med udlændingepolitikken?
Og så kører resten af vælgermødet om udlændingepolitik, for det er det, borgerne vil diskutere, det er det, borgerne har en mening om, og de ved godt, hvad de mener.
Fru Else Winther Andersen mente ikke, at man kunne svare ja eller nej til de spørgsmål, der var listet op her.
Det er selvfølgelig lidt problematisk for Venstre.
For et øjeblik siden behandlede vi et andet forslag, der er første tema i det her forslag, og der meddelte Venstre, at de ville stemme nej.
Se, hvis det er så vanskeligt at forholde sig til at stemme ja eller nej til det her, så burde Venstre have sagt:
Måske, vi ved det ikke.
Men det gjorde Venstre ikke.
Venstre forholdt sig til det konkrete forslag, vi tidligere har behandlet i dag, og der sagde man nej til forslaget.
På samme måde kan befolkningen selvfølgelig forholde sig til det.
Skal udlændinge have stemmeret ved kommunalvalg?
Ja eller nej.
Det er jo ikke noget, hvor man kan sige: Njooh, måske, øh, det kan være, at vi skal sætte grænsen op til 4 år eller sådan noget.
Det er altså enten-eller, og det har befolkningen en klar holdning til.
Det er der slet ingen tvivl om.
Fru Henriette Kjær sagde, at datoen var et problem,
fordi der i forvejen er kommunal- og amtsrådsvalg, og fordi man måske ikke kunne nå at få lavet materialet og sendt det ud osv.
Vi imødeser gerne, at Det Konservative Folkeparti under udvalgsbehandlingen stiller ændringsforslag til datoen for afstemningen, og det er vi rimelig positive over for, men det afhænger selvfølgelig af, hvilken dato man foreslår.
Kunne Det Konservative Folkeparti være med på forslaget, hvis det var en anden dato, så ser vi gerne på det.
Hr. Aage Frandsen indledte med at komme med nogle politiske holdninger til det her forslag, og det var jeg egentlig glad for, for det har jeg stor respekt for.
Jeg har stor respekt for, at man siger: Vi vil gerne have
flere folkeafstemninger, vi synes også, at man skulle lade det være op til befolkningen at lave afstemninger, men rent politisk, ideologisk set synes vi, at det her er et dårligt emne, som ikke egner sig til en folkeafstemning. Det er reelt nok, det er fair nok at have den holdning, og det har vi selvfølgelig respekt for.
Vi er ikke enige, men vi har respekt for, at man politisk kan have den holdning.
Og jeg synes, det var rart at høre nogle politiske tilkendegivelser i stedet for, at man fedter sig ned og finder et eller andet lille punkt, som man kan hage sig til og sige nej ud fra.
Det var rart at høre en politisk tilkendegivelse.
Hr. Søren Søndergaard forholdt sig egentlig også til forslaget.
Hr. Søren Søndergaard havde også en række andre indvendinger, og jeg vil da sige, at hr. Søren Søndergaard er velkommen til at formulere spørgsmålene, hvis det kan fremme, at vi så får en folkeafstemning om de her spørgsmål.
Så for min skyld må hr. Søren Søndergaard gerne formulere spørgsmålene, for hr. Søren Søndergaard er tilsyneladende langt bedre til at formulere dem, end jeg er.
Det har jeg det
helt fint med.
Så jeg ser frem til, at hr. Søren Søndergaard kommer med en 5-6 forslag til folkeafstemningstemaer på det her punkt, men det gør hr. Søren Søndergaard jo ikke.
Nej, det, hr. Søren Søndergaard stod og sagde, var jo i virkeligheden fuldstændig irrelevant, for hr. Søren Søndergaard tilkendegav jo, at man principielt afviser forslaget, og derfor er det, der står i enkelte spørgsmål, slet ikke relevant, for Enhedslisten vil ikke være med til en folkeafstemning om det her tema.
Sådan er det, det har vi så taget til efterretning.
Men der har altså været tid til debat, og det vil der være, for det her er noget, der bliver diskuteret meget i befolkningen, og uanset hvor man kommer i befolkningen, så er der et stort ønske om at kunne få indflydelse på de her spørgsmål.
Der er jo mange mennesker, der til daglig har det fint med at være socialdemokrater, og som synes, at hele Socialdemokratiets partiprogram ser godt ud, og det kan de godt lide bortset fra et punkt, nemlig udlændingepolitikken.
Nu har vi på det sidste set, hvordan vælgerne er begyndt at vandre fra Socialdemokratiet, fra SF, fra De Konservative
og Venstre og trække over til Dansk Folkeparti, der har et eneste punkt, som man slår hårdt på
Det siger jo noget om, at vælgerne siger: Vi synes egentlig, Socialdemokratiet, Venstre, De Konservative er nogle gode partier, men der er et punkt, hvor vi er uenige, og det tilkendegiver de på den måde.
Derfor er der ingen tvivl om, at der i befolkningen er behov for, at man får lov til at stemme om det her, vel vidende at man er en god socialdemokrat, god Venstremand, god konservativ osv. osv.
Man vil gerne have lov til at kunne stemme om det emne særskilt.
Så interessen i befolkningen er der, og diskussionen kører alle steder.
Vores opfordring er: Lad nu vælgerne komme til orde ved en folkeafstemning.
Men desværre må vi konstatere, at det tør eller vil Folketingets medlemmer ikke være indstillet på.
Det beklager vi, men sådan er virkeligheden.