runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2004-05-18:
Jeg er nødt til at gentage, at det er en helt speciel diskussion, vi har her.
Lige nu efterspørges det, om ikke ministeren godt kan anvise, hvilke kontorer der skal indrettes, og hvem der skal arbejde hvor, selv om miljøministeren står igen og igen og siger til hr. Keld Albrechtsen, at det endnu ikke er besluttet, hvem der skal have hvilke opgaver.
Vi kan da ikke begynde at fortælle, hvordan vi skal indrette, strukturere og organisere det her arbejde, før vi har besluttet os for, hvor opgaverne skal ligge.
Derfor kan jeg kun sige til hr. Keld Albrechtsen: Der bliver jo mange ekstra opgaver, kommunerne skal i gang med, og der bliver mange ekstra opgaver, staten skal i gang med. Selvfølgelig skal vi da bruge de dygtige medarbejdere, der er ude i amtet.
Og det, der er det gode ved det, er, at vi får mindst lige så god en beskyttelse som i dag.
Jeg tror endda en endnu bedre, fordi vi vil få en synergieffekt; de mennesker i amtet, der ved så meget på deres område, vil jo nu gå sammen med de mennesker, der er i kommunerne og i staten, og sammen opbygge et endnu større kendskab til miljøet, og det vil på denne måde så betyde, at de mennesker vil tilføre naturen og miljøet et løft.
Jeg synes, at dagen i dag er dagen, hvor hr. Keld Albrechtsen skulle være meget mere glad, fordi det er så godt for naturen og miljøet.
Og det plejer jo ellers at kunne få hr. Keld Albrechtsen til at komme i godt humør.
Det burde han altså være i nu.
Og så synes jeg, vi skal lade være med at diskutere, hvordan vi skal placere kontorer og arbejdspladser, før vi har fundet ud af, hvor opgaverne skal hen.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-18:
Jeg vil godt vende tilbage til den situation, vi står i, hvis nu det skete.
Vi har så disse tre kommuner, der er blevet sammenlagt.
Der går borgmestrene ud og siger til befolkningen: Det her er en fordel, det sparer vi penge på, for nu kan vi slanke vores administration i forhold til det sammenlagte antal stillinger.
Det er jo det, der vil ske.
Det er jo hele begrundelsen, også fra regeringens side, for, at man vil lave den strukturreform.
Plus at begrundelsen har været, at det, man lavede i amtskommunerne, dybest set var overflødigt.
Så forestiller man sig i ramme alvor, at der så pludselig vil blive oprettet en hel masse nye stillinger i disse nye sammenlagte kommuner, hvor der så vil blive ansat folk fra nedlagte amtskommunale forvaltninger.
Der må jeg bare påpege, at det overhovedet ikke hænger sammen, medmindre ministeren her vil give en garanti for, at de nye kommuner bliver pålagt at løse de opgaver og ansætte
de mennesker, som skal til for at gøre det, og bevare den ekspertise.
Men kan ministeren garantere, at der vil komme et sådant pålæg til kommunerne, for så er det selvfølgelig en anden sag?
Hans Christian Schmidt (V), 2004-05-18:
Ved flere lejligheder er jeg som minister nødt til at bruge lidt af min tid på at berigtige det, hr. Keld Albrechtsen siger, i hvert fald sådan som jeg hører det.
Nej, jeg har ikke på noget tidspunkt udtrykt tvivl om, hvorvidt den regionale miljøpolitik, altså det, som hr. Keld Albrechtsen må mene ligger i amterne i dag, ikke længere skal nedlægges og flyttes ud til kommunerne og staten.
Men jeg tillader mig bare at sige, at eftersom der ikke er indgået forlig endnu på området, så tror jeg det er klogt, at en minister siger, hvis det nu bliver sådan. Der lægger hr. Keld Albrechtsen det i det, at tvivlen nu er kommet til miljøministeren.
så er jeg sikker på, at så vil hr. Keld Albrechtsen også sige, at det bliver det bedste for naturen og miljøet.
Jeg mener klart, at det forslag, vi har fremlagt, er det bedste.
Men det må jo afhænge af det resultat, man kan nå i forligskredsen.
Så vil jeg blot sige, at med hensyn til effektiviseringer er det jo ikke min opgave at gå ind og finde ud af, hvilke mennesker der skal arbejde med hvad.
Vi skal derimod diskutere, hvilke arbejdsopgaver der er, og de arbejdsopgaver skal der selvfølgelig fordeles personale til.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-18:
Lad mig allerførst takke for, at ministeren nu åbner for den mulighed, at den regionale miljøforvaltning slet ikke skal fjernes, at ministeren nu åbner for den mulighed, at det her slet ikke skal gennemføres.
Det synes jeg da er en positiv tvivl, der er opstået i ministerens sind, muligvis under indtryk af den kritik, der blev fremført under samrådet.
Hvis man nu fremturer med at nedlægge amternes miljøforvaltning, så skal der ske en udflytning til kommunerne, siger ministeren.
Tror ministeren så i ramme alvor, at det, det handler om, er at ansætte nogle yderligere mennesker fra et nedlagt amt?
Tror ministeren i ramme alvor, at det er det, der er på dagsordenen i kommunen?
Eller tror ministeren ikke snarere, det bliver sådan, at man også afskediger nogle af dem, der er i kommunerne, og da slet ikke tænker på at tage nogle flere ind, der kommer fra et nedlagt amt?
Hans Christian Schmidt (V), 2004-05-18:
Nu var det ikke problemet for hr. Keld Albrechtsen, at han ikke fik svar under det åbne samråd, men hr. Keld Albrechtsen fik derimod ikke det svar, han ønskede.
Sådan sker det jo somme tider, at hr. Keld Albrechtsen går skuffet herfra, fordi han ikke får de svar, som han ønsker sig at få.
Men hr. Keld Albrechtsen er nødt til at acceptere, at det jo ikke er sådan, det går hver gang. Vi har 1.600-1.700 meget dygtige medarbejdere på teknik- og miljøområdet ude i amterne.
Hvis det ender med, at den her strukturreform kommer til at se sådan ud, at der ikke længere er amter, og hvis det ender med, at de arbejdsopgaver, som amterne før har haft, skal flyttes til kommunerne og nogle til staten, præcis sådan som regeringen har fremlagt det i sit forslag, er det klart, at så vil der ske en ressorceudnyttelse af de dygtige medarbejdere, der er i amterne.
Man skal så ved en forhandling finde ud af, hvor mange der skal være i den del, som kommunerne skal have.
Det er der jo ingen der ved i dag, for i dag er der en ting, vi ikke har besluttet os for, og det er, hvilke arbejdsopgaver der skal ligge der.
Det er først noget, vi skal finde ud af.
Og vi skal også ind at vurdere, når vi så endelig har aftalt det, hvor mange folk der skal derud.
Det andet er selvfølgelig det, der går til staten, og der siger vi så, at i forbindelse med de arbejdsopgaver, staten skal have, skal man også til at finde ud af, hvor mange der skal med.
Men det er jo helt sikkert, at det er så dygtige folk, at alene den synergieffekt, man får ved siden af, at de kan løse de opgaver, som blev løst i amterne før, vil være et løft for naturen og miljøet oveni.
Så det bliver et rigtig godt forslag, hvis det får lov til at blive gennemført, fordi det for naturen og miljøet bliver et løft.
Og det håber jeg selvfølgelig kommer til at ske.
Jeg skal bare henholde mig til de meldinger, der er kommet, ikke kun på miljøområdet, men generelt, når man har talt om amterne, nemlig at det bliver sådan, at de arbejdsopgaver, der flyttes til de forskellige led, også vil flytte folk med ud, og der vil selvfølgelig også flytte penge med ud.
Så det er præcis det, det er sagt gælder for andre områder, og ikke noget specielt for miljøområdet.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-18:
Desværre er TV 2 jo ikke det eneste, den her regering er ved at hælde ned af brættet.
Det gælder jo også den ekspertise, som vi har ude i amterne på miljø-, natur- og fredningsområdet.
Der havde jeg fornøjelsen tidligere på dagen i et samråd i Miljøudvalget at stille spørgsmål til ministeren.
Jeg stillede det spørgsmål: Hvilke garantier er der for, at de 1.600-1.700 dygtige medarbejdere, som vi i dag har rundtomkring i de amtskommunale miljøforvaltninger, rent faktisk også vil være til rådighed for det offentlige, når strukturreformen er gennemført, således at den ekspertise og den faglighed ikke går tabt? Og der var ministeren under samrådet ikke i stand til at give nogen som helst garanti endsige nogen som helst konkret plan for, hvordan den opgaveoverførsel skulle kunne gennemføres, og om disse 1.600-1.700 medarbejdere overhovedet bliver ansat igen.
Nu har ministeren jo haft et par timer til at tænke over sagen, og så håber jeg, at han kan give en sådan garanti her i Folketingssalen.
Brian Mikkelsen (KF), 2004-05-18:
Jeg har prøvet at sidde og tælle, hvor mange gange ordene hemmelighed og skjult dagsorden har været nævnt.
Men det må vel så kun gælde for spørgeren selv, for der har været fuld åbenhed, fuld oplysthed om, at regeringen og Dansk Folkeparti går ind for en hurtigst mulig privatisering af TV 2.
Der er jo ikke noget gedulgt i det.
Det har vi sådan set argumenteret for, fordi vi vil spare danskerne for licens til TV 2, fordi vi vil have rene linjer, og fordi vi vil ruste TV 2 til den konkurrencesituation, som TV 2 står over for på rettighedsområdet og med den globalisering, der er.
Der er ikke noget hemmeligt eller skjult i det.
Vi er begejstrede for, at vi nu får mulighed for at sælge TV 2 til gavn for danskerne og til gavn for Danmark, for det ruster bedre TV 2 til den konkurrence, de står over for.
Der er ikke noget hokuspokus i det; der er fuld åbenhed.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-18:
Jeg synes bare, at ministerens svar bekræfter min mistanke om, at der ligger en skjult dagsorden i det her, som går ud på at fremkalde en situation, hvor salget af TV 2 fremstår som en tvangssituation.
Så vil jeg godt spørge ministeren, om det ikke er korrekt, at ministeren ikke har nogen aftale med Dansk Folkeparti om, hvordan et salg i givet fald skulle se ud, for Dansk Folkeparti har jo garanteret, at forskellige udenlandske koncerner, bl.a. Murdoch og den italienske statsminister, ikke kan komme til at købe TV 2.
Det har Dansk Folkeparti garanteret.
Det betyder jo, at der ikke er noget flertal.
Det er direkte forkert, når ministeren står og påstår, at der er et flertal i Folketinget, medmindre ministeren naturligvis har en aftale med Dansk Folkeparti, som også er blevet lavet i al hemmelighed og gedulgthed.
Jeg vil godt bede ministeren give den garanti, at hvis der laves nogen som helst aftale med Kommissionen, kan Folketinget efterfølgende tage stilling til den og afgøre, om vi vil acceptere den aftale.
Så vil jeg godt spørge, hvad det er for en skjult dagsorden, ministeren har, for er det, ministeren er i færd med at aftale grundlaget for, i virkeligheden en aftale, hvor ministeren så kommer og siger: Nu er vi desværre nødt til at sælge TV 2, nu er vi desværre nødt til at privatisere, for nu var vi jo nødt til at lave en aftale med Kommissionen? Jamen jeg synes, det er meget alvorligt, at det her foregår bag lukkede døre.
Folketinget og offentligheden kan ikke se, hvad der foregår.
Der bliver strikket en eller anden aftale sammen, og så risikerer vi, at ministeren kommer og siger: Vi er altså desværre nødt til sælge TV 2.
Det ved jeg så ikke om ministeren i virkeligheden er så ked af, men hvis det skulle foregå, skulle det jo være noget, der foregik efter en åben debat og efter Folketingets frie vilje og ikke på grund af et EU-diktat.
Ministeren svarede mig ikke på det helt afgørende spørgsmål: Vil ministeren garantere, at der ikke bliver lavet
nogen aftale med Europa-Kommissionen, som Folketinget ikke efterfølgende kan omgøre, og som vi i givet fald vil kunne indbringe som en retssag imod Kommissionen ved EF-Domstolen?
Ministeren må da kunne svare på, om han vil give den garanti.
Line Barfod (EL), 2004-05-18:
Nu er jeg ret usikker på, hvor meget hr. Jesper Langballe kender til forholdene på Christiania.
Der er en række regler, og en af de vigtigste er, at man ikke må bruge vold, at man ikke må skade andre, og det synes jeg sådan set er en ret væsentlig regel.
Men i forbindelse med spørgsmålet om, hvorvidt man må komme ind og bygge boliger på Christiania, er det sådan set hr. Jesper Langballes parti, der er den mest fremtrædende fortaler for, at man ikke skal have lov til at bygge, men at der tværtimod skal rives ned.
Hr. Jesper Langballes parti ønsker sådan set at sætte den rå voldsmagt ind for at rive de bygninger, hvor folk bor i dag, ned, og hr. Jesper Langballes parti ønsker at sætte bulldozerne ind for at rive de boliger ned, som folk på Christiania har bygget.
Jeg forstår ikke helt hr. Jesper Langballes forsvar for, at man bare skal have lov til frit at bygge huse på voldene.
Det er sådan set det stik modsatte, hr. Jesper Langballes parti har argumenteret for her i Folketingssalen, mens vi er en række andre, der har argumenteret for, at der skal findes en fornuftig løsning for Christiania, og at der skal findes nogle metoder, som kan sikre, at særpræget på Christiania kan fortsætte, samtidig med at vi tager hånd om nogle af de problemer, der er, bl.a. med hensyn til en gennemsigtig boliganvisning.
Mette Frederiksen (S), 2004-05-18:
Er det korrekt forstået, at selve den model, hvorpå TV 2 hviler, ikke angribes i den afgørelse, der ligger fra Kommissionen i morgen?
Line Barfod (EL), 2004-05-18:
På trods af at det er mange, mange år siden, vi forbød brugen af vold i Danmark, er der stadig nogle, der bruger vold, og det synes jeg er stærkt beklageligt, ligesom jeg absolut ikke synes, at man skal smide toiletkummer i hovedet på politiet.
Så vidt jeg husker, var det nu på Sorte Hest og ikke på Christiania, men det er en detalje.
Jeg synes heller ikke, man skal smide brosten eller andet, hverken på politiet eller på andre.
Jeg synes, det er en uskik at smide sten mod andre, men jeg kan ikke helt se, hvad det har med denne debat at gøre.
Det, vi diskuterer her, er, hvordan vi kan starte en dialog, og hvordan vi kan finde en løsning, så Christiania kan fortsætte som et område med sit eget særpræg.
Jeg har aldrig nogen sinde hørt en eneste, heller ikke fra Christiania, argumentere for, at man pludselig må bruge vold på Christiania i modsætning til resten af samfundet.
Man har haft Christianias pigegarde, der er gået ud med musik og citronhalvmåner og alt muligt andet til politiet, netop fordi man ønsker at forebygge voldsanvendelse.
Svend Heiselberg (V), 2004-05-18:
For nogle år siden, da det lovforslag om en sædeafgift kom op første gang, havde vi en god opposition.
Det har vi ikke længere.
Nu har vi så til gengæld en god regering.
Sådan kan det jo skifte. Dengang fremsatte den gode opposition det forslag, at de skulle betale sædeafgift.
Der manglede en stemme, og så trængte hr. Ole Vagn Christensen pludselig til at gå på toilet, da der skulle stemmes.
Som følge deraf kunne vi ikke få det gennemført.
Sådan kan tingene jo gå.
Ellers er jeg jo enig i, at vi er enige.
De skriver også derhjemme, at det eneste, man har flyruter for, er de to folketingsmedlemmer.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-05-18:
Det lovforslag, vi står med her, viser den ansvarlighed, som Socialdemokratiet udviser som opposition, nemlig at det, der er sigtet her, er at nå frem til, at man ikke får lukket
de små flyvepladser og de små lufthavne.
Det kan jeg kun som en af dem, der bor i et sådant område, hilse med tilfredshed, men jeg savner sådan set et ændringsforslag, og det gør jeg ikke mindst, fordi Venstres ordfører, dengang Venstre var i opposition, tordnede imod, at der var afgifter for de små lufthavne.
Derfor er jeg nødt til at efterlyse fra Venstre
: Hvor er ansvarligheden henne, når man nu vil pålægge lufthavnene yderligere udgifter, når man faktisk har stået og sagt, at man vil sørge for, at de fik yderligere lempelser, når man kom til magten?
Jeg vil gerne spørge hr. Svend Heiselberg, som har været ordfører, og som også har været bannerfører i den her sag, om hr. Heiselberg ligesom godt kan se, at der mangler lidt om den kompensation til området, og der mangler i særdeleshed meget, når vi taler om, at vi skal have en balance i forholdet.
Hidtil er det Socialdemokratiet, der har sørget for, at lufthavnene har fået en afgiftsnedsættelse, og selv om der nu bliver en lille forhøjelse, bliver der alligevel tale om, at vi stadig væk kan sige, at vi er nået frem til, at vi sådan set har givet et større beløb end nogen andre partier herinde.
Dengang sagde hr. Svend Heiselberg: Jeg skal nok sørge for, at det her bliver bragt i orden, når vi kommer i regering.
Vi venter på det svar.
Flemming Hansen (KF), 2004-05-18:
Jeg husker måske ikke helt korrekt, men jeg mener, at hr. Keld Albrechtsen og jeg har sådan cirka lige lang parlamentarisk erfaring, om end hr. Keld Albrechtsen har været uendelig mange hundrede millioner flere timer på talerstolen, end jeg har.
Det er jo sådan i et demokratisk system, at hvis man ønsker noget vedtaget, er det en god idé at kunne tælle til 90.
Det mener jeg ikke at jeg har kunnet konstatere at hr. Keld Albrechtsen har kunnet her, i og med at han er alene om den indstilling, som han har givet udtryk for her på talerstolen, hvorimod der er omkring 175 stemmer bag regeringens forslag.
Det er altså nok for regeringen, kan jeg hilse og sige.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-18:
Jeg havde ikke fantasi til at forestille mig, at ministeren ville forlade sig på hr. Svend Heiselbergs udtalelser i den sag.
Det må jeg indrømme.
Det havde jeg ikke forestillet mig.
Men o.k., så har ministeren da, om jeg så må sige, indirekte svaret.
Med hensyn til opdelingen synes jeg bare, at det er et principielt spørgsmål.
Når man sammenblander ting, der intet har med hinanden at gøre, og når der så er et parti i Folketinget, der beder om at få en deling, så bør man efter min opfattelse foretage delingen, hvis det ikke er velbegrundet, at det er i samme lovforslag.
Det er bare derfor.
Det er efter min opfattelse sådan set lige meget, om det er ét folketingsmedlem eller det er 60 folketingsmedlemmer, der fremfører det ønske.
Ministeren kan vel ikke mene, at der er en sammenhæng mellem de to dele af lovforslaget.
Der er i hvert fald ingen nødvendig sammenhæng.
Flemming Hansen (KF), 2004-05-18:
Som hr. Keld Albrechtsen måske har bemærket, er der et flertal på en del over 95 pct. af Folketingets partier bag dette lovforslag, og det er tilstrækkeligt for mig.
Så skal jeg sige til hr. Keld Albrechtsen: Når jeg ikke svarede før, var det, fordi hr. Svend Heiselberg på fremragende vis gav et helt præcist svar.
Der er jo ingen grund til at gentage det, når der er svaret så godt.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-18:
Jeg havde egentlig tænkt mig at stille spørgsmål til ministeren i den her sag.
Men nu har jeg efter at have fulgt debatten her i løbet af eftermiddagen konstateret, at ministrene ganske enkelt ikke længere deltager i Folketingets debatter.
Jamen det må vi konstatere.
Der er det ene lovforslag efter det andet med massevis af spørgsmål, og ministrene reagerer overhovedet ikke.
Derfor har jeg ingen illusioner om, at jeg kan få en dialog med ministeren om den her sag.
Det må jeg sige.
Jeg er meget spændt på at se, om ministeren vil besvare den efterfølgende forespørgsel.
Det tvivler jeg da på at han vil.
Jeg havde jo egentlig tænkt mig at spørge ministeren om, hvorfor han ikke vil være med til at støtte en deling af det her lovforslag, for så kunne vi alle sammen i fællesskab vedtage den ene del af det.
Vi har jo foreslået, at disse bestemmelser om menneskesmugleri, som vi mener indeholder nogle problemer, men som der givetvis er stort flertal for i Folketinget, kunne blive udskilt som et særskilt lovforslag.
Jeg vil godt spørge ministeren, hvorfor han ikke synes, det er en mulig fremgangsmåde.
Svend Heiselberg (V), 2004-05-18:
Ja, og Svend Heiselberg ved også, at trafikministeren havde tilbudt SF at komme med i forliget og være med til at lave aftalen.
SF ønskede ikke at være med til at lave
sådan en aftale, og derfor er SF og Enhedslisten i den situation, at de har blæst på postmedarbejderne, blæst på arbejdsmiljøet. Det er de faktiske forhold.
Morten Homann (SF), 2004-05-18:
Jeg kan oplyse til hr. Svend Heiselberg, at hr. Svend Heiselberg og jeg ikke har siddet bag nogen lukkede døre og diskuteret den her sag.
Så jeg ved ikke, hvad det er for en oplevelse, som hr. Svend Heiselberg refererer til.
Der har ikke været drøftelser, hvor vi har kunnet diskutere, hvordan vi fik forbedret postbudenes arbejdsmiljø.
Man har fået lavet forbuddet mod, at der kan blive bragt post ud til andre end ældre og gangbesværede.
Men man har ikke fået sikret, at man ikke kan pålægge postbudene præcis det samme arbejde og oven i hatten pålægge de folk, som vil have posten leveret til døren, en brugerbetaling for en ydelse. Så man er kun nået halvdelen af vejen for at forbedre postbudenes arbejdsmiljø, og det vil hr. Svend Heiselberg også vide.
Svend Heiselberg (V), 2004-05-18:
Jeg bemærker, at hr. Homann siger: som vi har fået lavet vedrørende arbejdsmiljøet.
Ja, hr. Homann kan jo ikke sige, at hr. Homann har været med til at få lavet nogle ting, for hr. Homann skilte sig jo ud og ville ikke være med til at gennemføre nogle ting af hensyn til postmedarbejderne og deres arbejdsmiljø.
Det var Socialdemokratiet, De Radikale og Dansk Folkeparti, som regeringen måtte støtte sig til her.
Det er jo ren obstruktionspolitik fra SF og Enhedslisten.
Jeg synes, det er trist, specielt når man tænker på, hvordan SF førte sig frem med at fortælle om de forfærdelige forhold, der var for postmedarbejderne.
Men da man kom bag de lukkede døre, skal jeg sandelig love for, at det sande jeg kom frem.
Postmedarbejderne har i hvert fald ingenting at takke SF for.
Jeg tror, at mange postmedarbejdere er lykkelige over, at der var nogle ansvarlige partier, der gik ind og tog et ansvar.
Så var der også det, at trafikministeren jo lagde klart op til, at her var et lovforslag, der kunne forhandles om, og der burde SF være gået ind og have forsøgt at gøre sin indflydelse gældende.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-05-18:
Nej, det her, hr. formand, handler om håneretten.
Morten Homann (SF), 2004-05-18:
Jeg forstår sådan set godt, at hr. Svend Heiselberg har brug for at skyde sådan lidt til højre og venstre i forsvaret for den aftale, man har lavet, for det er jo ganske klart, hvis man læser den igennem, at der er nogle ganske alvorlige huller i den.
Specielt vil jeg godt hæfte mig ved den bemærkning, hr. Svend Heiselberg havde om SF's forhold til arbejdsmiljøet.
Hvis man overværede førstebehandlingen, så ville man have oplevet, at hvis der var nogen, der fremhævede hensynet til postbudenes arbejdsmiljø, så var det faktisk SF, som gang på gang påpegede behovet for, at man fik lavet en løsning, som tilgodeså, at postbudene ikke skulle rende op ad mange trapper.
Den løsning har man fået lavet halvt i lovforslaget.
Man har nemlig sikret, at der i etageejendomme ikke længere skal udbringes post til andre end ældre og gangbesværede.
Men det er jo kun den halve løsning, for, som der også blev påpeget under selv samme førstebehandling, så er man jo nået lige vidt, hvis det efterfølgende kan lade sig gøre for Post Danmark at udbyde nøjagtig den samme ydelse, men bare mod betaling.
Så er der ikke sparet noget med hensyn til postbudenes arbejdsmiljø, men til gengæld har man fået indført en brugerbetaling for postudlevering. Så det er den model, som hr. Svend Heiselberg har haft muligheden for i forhandlingerne at udelukke.
Man kunne have skrevet ind i teksten, at man udelukker, at Post Danmark indfører en sådan ordning, men det har man valgt ikke at gøre, så det er hr. Svend Heiselberg selv, der ligger, som han har redt.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-18:
Jeg vil godt spørge hr. Poul Fischer: Støtter Dansk Folkeparti den model, som ministeren har fremlagt, nemlig at man bare skal sige til kommunerne og DSB, at taksterne ikke må stige mere end pris- og lønstigningerne, og så må de i øvrigt godt forringe serviceniveauet, som de vil?
For ellers er det jo en kommunal skattestigning, vi her snakker om.
Det er jo det, Dansk Folkeparti så i virkeligheden nu går ind for.
Man hævdede, man ville nedlægge amterne, fordi der var skatteopkrævning, men nu kommer man med et forslag til en takstmodel, som i realiteten medfører stigninger i kommuneskatterne eller nedlukning af buslinjer.
Det er jo realiteten, vil jeg gerne sige til hr. Poul
Fischer.
Det er derfor, vi foreslår en anden model, og jeg kan sige, at det i øvrigt også er meningen, at den model skal gælde for DSB, fordi det er en god model at regulere takstudviklingen efter.