runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jette Gottlieb (EL), 2000-04-07:
Enhedslisten kan støtte forslaget fra SF.
Det falder helt i tråd med de udtalelser, vi selv er kommet med i den debat, der heldigvis er kommet om kvaliteten i plejesektoren.
Det er en god idé at genindføre embedslægens tilsyn
, selv om tilsyn jo ikke i sig selv løser de problemer, der skyldes for ringe ressourcer.
Det er også vigtigt at sige, at tilsyn og kontrol ikke erstatter det ansvar, som kommunerne har og skal have for området.
Men det er vores opfattelse, at tilsynet kan medvirke til at synliggøre problemerne, og det er jo også vigtigt.
Vi tror også, at det er en rigtig idé at oprette bestyrelser, hvor beboere og pårørende er med.
Enhedslisten er selv fremkommet med forslaget i de debatter, vi er indgået i.
Det vigtige er at udvide demokratiet og sikre, at de ældre får så vid indflydelse på deres egen situation som overhovedet muligt.
Men de to gode initiativer løser som sagt ikke de problemer, der stammer fra manglende ressourcer.
Der er brug for en løbende debat om forholdene i ældreplejen.
Vi er overbeviste om, at det er et område, hvor der er brug for flere personalemæssige ressourcer og for kvalitetsmæssige løft i de fysiske rammer.
Plejehjem og plejeboliger skal have fysiske rammer, der sikrer beboerne en god privat bolig og fællesarealer både indendørs og udendørs, og som samtidig sikrer personalet et godt arbejdsmiljø.
Social- og sundhedssektoren er landets største leverandør af førtidspensionister.
Det giver sammen med dårlige løn- og arbejdsforhold et dårligt renommé, som tydeligt ses på de faldende ansøgertal til uddannelserne
inden for området
Der er altså mange gode argumenter for at tilføre området flere ressourcer.
Faktisk er der ingen alternativer, hvis man ønsker en værdig omsorg for de ældre.
Vi tror altså, at der skal mange andre ting til også, før forholdene bliver optimale, men forslaget er bestemt et oplæg til forbedring.
Enhedslisten støtter det.
Anders Samuelsen (RV), 2000-04-07:
Forslagsstillerne fra SF ønsker med dette forslag for det første, at embedslægernes tilsyn med plejehjemmene gennemføres.
Fra radikal side ønsker vi naturligvis også et effektivt tilsyn med omsorgen og plejen på landets plejehjem.
Efter de seneste måneders eksempler på pleje og omsorgssvigt er der behov for at undersøge og sikre, om kommunerne rent faktisk lever op til deres tilsynspligt med plejehjemmene.
Men vi er enige med socialministeren i, at der er behov
for en grundig og kritisk undersøgelse af de eksisterende tilsynsregler, inden vi begynder at indføre nye regler
, inden vi lægger os fast på en bestemt løsning.
Uden en sådan undersøgelse er det svært at afgøre, om det er en god idé på ny at inddrage embedslægerne i plejehjemstilsyn.
Vi kan derfor ikke støtte den del af forslaget, men ønsker i stedet at afvente socialministerens undersøgelse af det kommunale tilsyn med plejehjemmene.
Med hensyn til den anden del af SF's beslutningsforslag er vi fra radikal side helt enige i sigtet med forslaget.
Ældre har ligesom alle andre grupper i det danske samfund krav på at få indflydelse på deres egen hverdag.
Der er et behov for større brugerindflydelse, og det er også forudsætningen for, at vi kan videreudvikle og forbedre kvaliteten på vores plejehjem.
Men det er samtidig vigtigt at holde sig for øje, at plejehjemmenes drift er et kommunalt ansvar.
Sådan skal det også være i fremtiden.
Hvis vi åbner op for mere brugerindflydelse, må vi samtidig sikre, at kommunerne stadig væk har det overordnede ansvar.
Hvordan og hvorledes det konkret skal udformes, er så spørgsmålet, som vi skal have på plads.
Der er behov for at hente inspiration fra andre områder.
Der er behov for en debat om, hvordan sådanne bestyrelser mest hensigtsmæssigt kan og bør sammensættes.
Og så kan vi på den baggrund beslutte, hvordan vi bedst muligt sikrer brugerindflydelse på landets plejehjem.
Så alt i alt kan Det Radikale Venstre ikke støtte forslaget, som det ligger her.
Jens Heimburger (KF), 2000-04-07:
Det Konservative Folkeparti synes, at det er et på mange måder glimrende forslag, SF er kommer med, og vi kan jo så sige, at vi støtter intentionerne, men at vi vil slutte af med at stemme nej til forslaget. Det er ikke, fordi vi er i den enestående situation, at SF er kommet med noget, der er godt, men fordi vi rent faktisk er kommet med noget, der er endnu bedre.
Og som den foregående taler nævnte, jamen så har vi jo foreslået, at man i højere grad inddrager de praktiserende læger i stedet for en genopstart af embedslægernes tilsyn, som vi kendte det fra tidligere.
I den forbindelse påpeger og ønsker vi også i vort eget forslag en øget afrapportering til kommunalbestyrelsen og en præcisering af kommunalbestyrelsens ansvar for standarden på plejehjemmene.
Vi ønsker samtidig, at der bliver udarbejdet præcise kvalitetsstandarder inden for området, og at der bliver en øget valgfrihed.
Det er elementer, som SF ikke inddrager, men som vi er sikre på at vi nok kunne finde ud af at tale sammen om.
Med hensyn til ideen om plejehjemsbestyrelser finder vi, det er et godt forslag, og vi kan ikke se, hvorfor vi ikke skulle give mere indflydelse til brugerne eller deres pårørende.
Så vi vil gå konstruktivt ind i arbejdet om forbedret kvalitet, effektivitet og tilsyn, men kan ikke støtte SF's forslag, som det ligger nu.
Else Winther Andersen (V), 2000-04-07:
Ja, jeg kan jo gøre den samme konstatering, som socialministeren gjorde: at det her reelt er to forskellige ting i det samme beslutningsforslag.
Det er genindførelse af plejehjemstilsynet fra 1992, og det er etablering af muligheder for at oprette en plejehjemsbestyrelse.
Vedrørende genindførelse af plejehjemstilsynet har Venstre jo sammen med De Konservative fremsat et beslutningsforslag om, at tilsynet skal ligge hos den praktiserende læge med hjælp fra embedslægen, og at den praktiserende læge, der har tilsynet i en fast periode, skal udarbejde en rapport to gange om året; det er sammen med den rapport, som lederen for området også laver.
Derefter bliver rapporten lagt ind til behandling i kommunalbestyrelsen.
Og det er nemlig noget af det, der er det vigtige her, for derved får vi gjort kommunalbestyrelsen ansvarlig.
Det føler jeg også den er i dag, men det bliver mere synligt for den, hvad det er, der foregår på det enkelte plejehjem i kommunen.
Så den del af forslaget kan vi slet ikke støtte, da vi jo har vores eget, og vi føler faktisk, at vi går et skridt tilbage ved at genindføre et rent embedslægetilsyn.
Det er for langt væk fra den enkelte kommune.
Vedrørende etablering af plejehjemsbestyrelser er det jo sådan i dag, at der allerede mange steder er beboerbestyrelser og pårørendebestyrelser og lokalbestyrelser og aktivitetsbestyrelser - alt muligt, som også de lokale beboere udefra kan være med i.
Men eftersom vi i Venstre har været med til at etablere skolebestyrelser og forældrebestyrelser i daginstitutioner, så kan det at etablere en plejehjemsbestyrelse ikke ligge helt langt væk fra Venstres tanker om ældrepolitik. Men jeg vil samtidig sige, at hvordan indholdet skal være, er vi i hvert fald ikke færdige med at overveje.
For det er rigtigt, hvad den socialdemokratiske ordfører fremførte: Det er vigtigt, at vi får åbenhed med ind i det, men det er også vigtigt, at vi har respekt for det, der er i gang, og at vi også har respekt for, hvad er det for en driftsform, de enkelte plejehjem har. På en eller anden måde kunne vi måske være med til at se på det område.
Karen J. Klint (S), 2000-04-07:
Altså hvis det havde været et beslutningsforslag, der kom, før processen var sat i gang, så kunne det have været et andet princip, der skulle drøftes, men processerne er jo sat i gang; der kører faktisk nogle høringer.
Så på den måde kan man sige, at den anledning, vi så får i kraft af det her beslutningsforslag, er til at tydeliggøre, at det, et samlet Folketinget siger, er, at de kedelige sager skal vi have færre af, og at tingene skal tilrettelægges på en anden måde. Men processen er sat i gang, så det at beslutte én gang mere, at processen skal i gang, er jo også overflødigt.
Jette Gottlieb (EL), 2000-04-07:
Næh, men det er vel lige præcis det arbejde, der går forud for et lovudkast.
Det her er et beslutningsforslag.
Det angiver en hensigt.
Det opfatter jeg meget som en melding
udadtil også om, i hvilken retning man søger
Og derfor spørger jeg, og mit spørgsmål er principielt: Er det ikke snarere sådan, at man pr. definition har den opfattelse, at man ikke stemmer for andres beslutningsforslag?
Karen J. Klint (S), 2000-04-07:
Nej, jeg kom ikke med en kritik, men jeg kom faktisk med en melding om, at vi ikke har lagt os fast på, hvorvidt det øgede demokrati skal være i bestyrelsesform, for det kan jo godt være afhængigt af, hvilken driftsform der er, og hvilken målgruppe der er.
Hvad angår de hjem, der henvender sig meget til yngre personer, tror jeg, at vi skal være meget nænsomme med, hvor meget demokrati vi tager fra dem i de eksisterende brugerråd.
Dér skal vi virkelig have drøftet, om bestyrelsen er noget, der tager noget fra de yngre, der gerne selv vil tage vare på deres eget liv og øge en selvstændighed og måske komme væk fra nogle pårørende, der har siddet for meget på deres liv.
Så vi har ikke lagt os fast på en bestyrelsesform.
Vi siger, at vi gerne vil være med til at drøfte det og også se på det.
Der kommer jo så mange driftsformer.
Nu får vi måske også licitation på nogle plejehjem, og det er en helt ny driftsform.
Så hvordan er det, vi skal skrue tingene sammen for at opnå målene?
Vi har ikke lagt os fast, hverken på embedslægetilsyn eller på bestyrelsesform.
Jette Gottlieb (EL), 2000-04-07:
Jo, men en sådan melding kunne jo så udløse, at man foreslog, at forslaget blev delt op i sine bestanddele
Jeg har f.eks. ikke hørt nogen kritik af tanken om, at man skulle lave bestyrelser i forbindelse med plejesektoren.
Karen J. Klint (S), 2000-04-07:
Jo, men det er måske dér, vi så ikke ser, at det er så simpelt, for i det her beslutningsforslag lægges der meget vægt på, at det er embedslægernes tidligere tilsyn, der skal genoplives, måske i en moderne udgave, og det er dér, vi står af.
Vi vil gerne arbejde for, at det er helhedsorienteret, hvor der både er plads til det sociale og det kulturelle og ikke primært med fokus på det sundhedsfaglige.
Jette Gottlieb (EL), 2000-04-07:
Jeg vil gerne stille et lidt principielt spørgsmål
: Var det ikke muligt for Socialdemokratiet en sjælden gang at stemme for et forslag, som de faktisk går ind for?
Og når jeg spørger på den her måde, så ved jeg godt, at svaret vil blive: Jamen vi har jo ikke lagt os fast på, at det skal være lige netop sådan, og der foregår noget, og regeringen har tænkt.
Men ville det ikke være en meget god markering i offentligheden at sige: Jo, vi har tænkt.
Jo, vi har undersøgt.
Vi ved godt, at der er nogle problemer.
Vi har tænkt os at løse dem.
Vi er enige i målsætningen.
Nu stemmer vi for dette beslutningsforslag, som er relativt åbent formuleret.
Det står jo regeringen fuldstændig frit for at komme med den konkrete udformning i et eventuelt efterfølgende lovforslag, men simpelt hen komme med en melding, der udadtil kan høres, og som hedder: Jo, vi er enige om, at der skal gøres noget lige præcis på det her punkt.
Inge Refshauge (DF), 2000-04-07:
I Dansk Folkeparti er vi positive over for forslaget om tilsyn på plejehjemmene, og vi stillede selv et beslutningsforslag, nemlig nr. B 82 den 29. februar 2000, om
netop uanmeldte plejehjemsbesøg udført af embedslægerne - noget, som blev nedlagt i 1992 under en sundhedsminister fra Venstre.
Det ønsker vi genindført, og vi er klar til at støtte SF's forslag, selv om det forslag, vi fremsatte, var
næsten identisk med SF's.
Men i Dansk Folkeparti har vi ingen problemer med at støtte et forslag, uanset fra hvem det kommer, bare det gavner.
Begrundelsen for Dansk Folkepartis beslutningsforslag i februar var, at vi ikke fandt, at forholdene på nogle plejehjem var i orden.
Vi så da også en del udmeldinger i pressen, hvor nogle hårrejsende tilfælde blev afdækket.
Efterfølgende satte KL en undersøgelse i gang omkring forholdene på plejehjemmene.
Men denne undersøgelse og resultatet af den var nu noget tyndbenet.
Vi vil fortsat kæmpe for uanmeldte tilsyn på plejehjemmene udført af embedslægerne, så derfor støtter vi SF's forslag.
Forslagets anden del, om plejehjemsbestyrelser, kan vi ligeledes støtte - en idé, som også Dansk Folkeparti har luftet i Socialudvalget.
Der skal være medlemmer af kommunens ældreråd, personale på plejehjemmet, pårørende, beboere, måske også repræsentanter for ældreorganisationer i kommunen og måske et medlem af amtets ældreråd.
Skal der sidde kommunalpolitikere eller folk fra den kommunale forvaltning eller kommunens lægekonsulent, mener vi, at disse udelukkende skal have observatørstatus. Vi kunne så forestille os, at embedslægen skulle have tilbagemeldingspligt til plejehjemmets bestyrelse om forholdene på plejehjemmet, og at det så bliver bestyrelsens opgave at klage til de kommunale myndigheder.
Dette skal selvfølgelig også gælde plejehjem, som drives som selvejende institutioner eller er private plejehjem.
Det er trods alt
kommunerne, der betaler udgifterne for at få de ældre passet og plejet. Dansk Folkeparti støtter meget gerne forslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2000-04-07:
Det synes vi i Socialdemokratiet er rimeligt.
Hr. Erik Jacobsen har gentagne gange under debatten brugt udtrykket, at det er et godt socialistisk forslag, og at han derfor ikke kan forstå, at de partier, som han mener er socialistiske, ikke kan støtte forslaget. Der kan være mange ædle motiver heri, men ifølge Jyllands-Posten tog chaufførernes formand i Aabenraa, hr. Johnny Schytt-Nielsen, på egne vegne til Luxembourg for at se, hvad der rent faktisk var sket med en række af de vognmandsfirmaer, som er udflagede, og ifølge de oplysninger handler det om helt andre motiver end de 23 øre.
Det handler om, at man har en postkasseadresse på en villavej, hvor lastbilkørsel i øvrigt er forbudt.
Det undrer mig meget, at det er sådan nogle ting, Venstre bakker op.
Jeg troede, Venstre gik ind for, at der er orden i tingene, og at det ikke bare er fiduser, man bakker op.
Inge Refshauge (DF), 2000-04-07:
Dansk Folkeparti støtter også lovforslaget, der indeholder tre elementer.
Ordføreren for Dansk Folkeparti, hr. Klaus Kjær, er desværre ikke til stede, så derfor skal jeg læse hans ordførertale op: For det første foreslås det, at Arbejdsmarkedets Erhvervssygdomssikring fritages for skattepligt.
Således som forholdene er i dag har Arbejdsmarkedets Erhvervssygdomssikring ikke et skattemæssigt fradrag for de beløb, der hensættes til dækning af forpligtelser over for de sikrede.
Dermed er der ikke mulighed for resultatudjævning, uanset om institutionen budgetterer med et regnskabsmæssigt resultat på nul kroner. For det andet foreslås det, at reglerne i selskabsskatteloven ændres således, at meddelelser om omlægning af et selskabs eller en forenings indkomstår altid skal gives til den skatteansættende myndighed.
Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Aage Frandsen (SF), 2000-04-07:
SF kan støtte dette lovforslag.
Flemming Hansen (KF), 2000-04-07:
Jeg synes, ministerens argumentation i bemærkningerne til lovforslaget er klare.
Det Konservative Folkeparti kan tilslutte sig.
Mariann Fischer Boel (V), 2000-04-07:
Nu har Socialdemokratiets ordfører jo så glimrende gjort rede for indholdet i lovforslaget, og derfor vil jeg nøjes med at give Venstres tilslutning.
Bjarne Laustsen (S), 2000-04-07:
Da Socialdemokratiets ordfører, hr. Frode Sørensen, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre hans ordførertale. Det foreliggende lovforslag består af tre ændringer af selskabsskatteloven på tre forskellige felter.
Den ene ændring betyder, at den selvejende institution Arbejdsmarkedets Erhvervssygdomssikring eller AES fritages for skattepligt.
Det forekommer rimeligt, idet institutionen, som har til formål at udbetale skadeserstatning til folk, der har fået erhvervssygdom m.v., ikke hidtil har haft adgang til skattefradrag for de midler, som er afsat til dækning af AES-forpligtelser.
De to andre ændringsforslag handler om at ændre selskabsloven derhen, at et firma eller en forening fremover skal underrette den skatteansættende myndighed for selskabet for det indkomstår, der ønskes omlagt, og ikke som i dag til de statslige told- og skattemyndigheder.
Den sidste ændring er en konsekvensændring, der følger af, at pensionsbeskatningsloven nu er trådt i stedet for realrenteafgiftsloven.
Socialdemokratiet kan tilslutte sig ministerens forslag.
Inge Refshauge (DF), 2000-04-07:
Jeg vil lige sige, at hr. Villy Søvndal har misforstået mig.
Jeg ved godt, at der er store problemer rundtomkring med mennesker, der er gældsatte, og jeg vil da også give både fru Jette Gottlieb og hr. Villy Søvndal ret i, at de kommunale myndigheder ofte kan opføre sig som uhyrer over for mennesker, der er kommet i restance til det offentlige.
Det vil jeg medgive, og jeg har ikke sådan konkret afvist det.
Jeg sagde bare, at der er jo regler for, hvad det offentlige system skal rådgive om, og det gør de jo på bistandskontorerne og socialkontorerne.
Det var det, jeg sagde.
Så må man henvise til rådgivningscentrene, og jeg mener også, at bankerne godt kunne få et lille hip om at være en lille smule anderledes
over for mennesker, der sidder i dyndet
Det var det, jeg mente; jeg afviste ikke konkret og klart.
Anders Samuelsen (RV), 2000-04-07:
Det fremsatte lovforslag, som går ud på, at Arbejdsmarkedets Erhvervssygdomssikring, der er en selvejende institution oprettet ved lov, skal fritages for skattepligt og dermed blive sidestillet med ATP og LD.
Det er et forslag, som Det Radikale Venstre kan støtte.
Jette Gottlieb (EL), 2000-04-07:
Vi synes, der er mange gode ting i det, men der er et punkt, der mangler. Siden bruttoficeringen af kontanthjælpen har det offentlige kunnet foretage løntilbageholdelse i sociale ydelser, og det har vi aldrig syntes var nogen god idé. Erfaringerne viser, at det alt for tit sker helt uden skelen til konsekvenserne for den, der får trukket i hjælpen.
Tit sidder medarbejderne i socialforvaltningen fortvivlede med indeholdelseskrav fra samme kommunes opkrævningskontor.
Jeg skal give et eksempel:
En socialrådgiver i et børnefamilieafsnit var sidste år ude hos en familie, da der blev lukket for elektriciteten hos en enlig forsørger på kontanthjælp.
Hun kontaktede omgående sagsbehandleren i bistandsafdelingen, som sagde, at klienten var under administration, så huslejen blev anvist direkte fra socialforvaltningen.
Økonomisagsbehandleren havde forudset, at der ville blive lukket for elektriciteten, fordi der trækkes så meget til offentlig gæld, at der, når huslejen er betalt, kun er 1.300 kr. tilbage af kontanthjælpen og boligsikringen til alle andre udgifter, dvs. både kost, tøj og lommepenge.
Denne enlige mor har altså haft 1.300 kr. månedligt samt børneydelserne til elregning, telefon, licens, kost, tøj, lommepenge, medicin, tandlæge, reparationer og nyanskaffelser, og hvad man ellers har af løbende udgifter.
Enhver kan se, at det ikke kan lade sig gøre, og det kunne
man altså også i kommunen.
Men skatteforvaltningen, som stod for inddrivelsen af den offentlige gæld, ville ikke forhandle om et mindre afdrag.
Sådanne eksempler fra det virkelige liv findes der masser af, og det er efter vores mening fuldstændig uacceptabelt, når det offentlige som kreditor udviser en adfærd, der forstærker sociale problemer og udstødning og marginalisering på den måde.
Derfor er det ikke kun et spørgsmål om, at det er den enkeltes egen gældsætning, der er problemet, og derfor synes Enhedslisten, at der er gode punkter i SF's forslag.
Men der bør altså tilføjes et punkt, der handler om det offentliges adfærd.
Vi håber, at vi under udvalgsarbejdet med forslaget kan arbejde konstruktivt på at få indarbejdet et sådant punkt.
Så bliver forslaget bedre, og så vil vi kunne støtte det helhjertet.
Anders Samuelsen (RV), 2000-04-07:
Forslagsstillerne fra SF opfordrer med dette beslutningsforslag regeringen til inden 1. januar 2001 at fremlægge en redegørelse for, hvilke initiativer der kan iværksættes inden for social- og undervisningsområdet for at forebygge gældsproblemer og forbedre indsatsen over for personer med gældsproblemer.
De sociale myndigheder har allerede i dag pligt til at hjælpe mennesker, der er kommet i økonomisk uføre, og som har gældsproblemer.
Man kan så diskutere, om de ikke gør deres arbejde godt nok, og om der er behov for en større indsats på området.
Det mener SF er tilfældet, men i Det Radikale Venstre er vi imidlertid helt på linje med socialministeren i denne sag.
Det er klart, at gæld kan være en del af de sociale problemer, som kan føre til en social deroute, og derfor er det også bistandskontorernes pligt at hjælpe mennesker med sociale problemer.
På den anden side må der også være grænser for, hvor meget ansvar det offentlige har for den enkelte borger.
Vi mener ikke, at privat gældsætning er noget, som det offentlige skal påtage sig et større ansvar for, end det allerede er tilfældet i dag.
Det er vigtigt at fastholde, at den enkelte i et vist omfang - i det mindste i et vist omfang - må bære konsekvenserne af de handlinger og dispositioner, som vedkommende vælger at foretage.
men har lagt mærke til, at forslagsstillerne specielt er blevet inspireret af svenske tilstande, så man kunne jo - som afslutning på dagen - opfordre SF til at flytte til Sverige. Det kunne være en fordel.
Desuden har Sverige heller ikke nogen lukkelov, så der er mange fordele ved Sverige.
Inge Refshauge (DF), 2000-04-07:
I Dansk Folkeparti kan vi godt se enkelte positive ting i forslaget, men vi har det altså lidt svært med, at det skal være bistandskontorene, der skal tage sig af gældsrådgivningen.
Der er jo i forvejen temmelig meget bøvl rundtomkring i kommunerne med udbetalinger og holden styr på, hvad borgerne skal have og ikke have; det har vi jo for nylig set mange eksempler på.
Dertil kommer, at der allerede findes regler i kommunerne for, hvordan socialrådgiverne og sagsbehandlerne kan rådgive de gældsramte klienter.
Vi er med på, at alt for mange mennesker sidder i en gældsfælde, og det giver helt klart problemer i de ramte familier, som mange gange er kommet i uføre på grund af sygdom eller andre sociale begivenheder.
I Dansk Folkeparti ser vi meget gerne, at folk bliver henvist til den private rådgivning og hjælp i lighed med f.eks. Økonomicenteret i Århus, som udfører et stort stykke arbejde på området.
I øvrigt var Økonomicenterets direktør, Jens Würtz, i deputation i Socialudvalget for nogen tid siden, og måske skulle et sådant økonomicenter være fritaget for moms.
Det kunne måske diskuteres.
Økonomicenteret har efter pressens udmeldelse hjulpet 300 personer, som ikke mente, at deres bankrådgiver kunne give dem nogle ordentlige tilbud.
Det koster selvfølgelig noget at få økonomien ordnet på Økonomicenteret, men det gør det jo også i bankerne.
Det koster alle steder, og vi synes altså ikke, at det offentlige skal tage over dér. Der er som sagt nogle positive tiltag i dette forslag, men vi mener, som jeg lige har sagt, at de offentlige instanser skal holdes ude.
Men ja til privat rådgivning, og så kunne det da være en mulighed, som det er nævnt i forslagets punkt 3, at Finansrådet kunne bidrage med nogle retningslinjer for pengeinstitutterne, som gør situationen bare lidt lettere for de gældsramte.
Her tænker jeg på renterne og rådgivningen og tiden med gældsafviklingen.
Med hensyn til punkt 7 i forslaget, om skoler og undervisningssteder, kunne der da også være en mulighed for, at de unge mennesker lærte lidt mere om privatøkonomi og budgetlægning.
Børn og unge kan godt i en meget, meget tidlig alder lære, at vi ikke kan dyrke pengetræer herhjemme.
Men som forslaget ligger nu, kan Dansk Folkeparti ikke støtte det.