runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Dahlgaard (UP), 2000-05-26:
Dette forslag til folketingsbeslutning er et såkaldt privat forslag fra min side, og det plejer jo at hensove i et udvalg, men jeg har bedt om at få det til betænkning og til anden og sidste behandling, fordi der kører en debat stadig væk, og fordi alle jo er så kede af denne sanktionspolitik over for Østrig.
Det gælder også partiet Venstre, som synes, det er helt vanvittigt og forfærdeligt, som understreger, at Danmark er et selvstændigt land, der fører sin egen udenrigspolitik, og det er Østrig også, et selvstændigt land, der skal respekteres, og at et land skal bedømmes på sine gerninger og ikke, hvad nogle mennesker siger i en eller anden mere eller mindre tilfældig situation.
Og hvis partiet Venstre mener, at Danmark er et selvstændigt land, der fører sin egen udenrigspolitik, så kan vi bare ophæve disse sanktioner ensidigt uden at skulle være sammen med de andre i dette EU-kollektiv. Hvis partiet Venstre ikke stemmer for det her, må de forklare sig, så det er til at forstå for mig og for alle andre i dette land.
Jens Rohde (V), 2000-05-26:
Ja, det er meget muligt, at det er en anden verden, og dengang havde vi jo heller ikke det EU, som vi kender i dag.
Men her er det et spørgsmål om, hvorvidt man fremmer den sag, man har, og dér kunne man måske også have lært lidt af historien fra statsministerens side.
Nu har vi omtalt Kurt Waldheim, men enhver ved jo, hvordan det gik i Østrig, da man boykottede Kurt Waldheim.
Da det kom frem, at han måske havde haft en lidt lemfældig omgang med sandheden om sin fortid, blev han enormt upopulær i Østrig, og flertallet af østrigerne var imod, at han skulle have nogen poster overhovedet.
Der var store demonstrationer på Stephanspladsen i Wien, indtil World Jewish Congress fik sat hele apparaturet i gang og fik lavet disse aktioner mod Kurt Waldheim.
Hvad skete der så?
Østrigerne rykkede sammen med det resultat, at Kurt Waldheim blev mere populær i Østrig end nogen sinde før, og det er lige netop det, man risikerer med det, man har gjort med de Østrigsanktioner her.
Det er derfor, de er så tåbelige.
De fremmer ikke den sag, heller ikke den sag, som hr. Arne Melchior gerne vil fremme.
Hanne Severinsen (V), 2000-05-26:
Som hr. Henrik Svane sikkert ved, har vi lige stemt om indholdsdelen, det var nemlig L 186, og den var vi faktisk alle sammen enige om.
Men i spørgsmålet om, hvilke kasser institutionerne skal puttes i,
er vi uenige i den borgerlige fløj, og det er vi enige om at være uenige om.
Til hr. Thorstein Theilgaard vil jeg sige, at det jo er noget andet at stille forslag om, at man kan lave centre.
Det vil vi helt være med på.
Som det måske er gået op for hr. Thorstein Theilgaard, så ønskede vi jo et ændringsforslag, der også gav mulighed for netværk, men vi har da ikke noget imod, hvis der er nogle, der gerne vil fusionere.
Det skal de være hjertelig velkomne til.
Men der kommer ikke noget godt ud af at sige, at endemålet skal være fusionering, når man lige så godt kunne lave de her netværksmodeller, som vi har ønsket.
Og til hr. Søren Kolstrup vil jeg sige, at den lille bitte kattelem, som han fik til institutionerne, i hvert fald ikke er meget værd.
Søren Kolstrup (EL), 2000-05-26:
Jeg skal blot takke hr. Tom Behnke, fordi han gør opmærksom på den indsats, som Enhedslisten har øvet i det her forlig, men også korrigere og sige, at det er ganske rigtigt: Vi har prøvet at styrke demokratiet.
Vi opfatter det sandelig ikke som fuldkomment endnu, men det er et skridt i den rigtige retning, og vi mener, at her er nogle redskaber til yderligere at udfolde det.
Jeg kan så konstatere, at noget sådant kan hr. Tom Behnke ikke tåle.
Thorstein Theilgaard (SF), 2000-05-26:
Der er ingen tvivl om, at vi synes, at den her reformpakke er blevet bedre, efter at Enhedslisten og selvfølgelig ikke mindst SF har været inde i forhandlingerne.
Men vi må så også sige, at vi er en anelse kede af, at Venstre af en eller anden grund ikke ville være med, specielt når man tænker på, at Venstre i 1996 sammen med SF stillede et forslag, som til forveksling ligner det, vi vedtager her i salen i dag.
Jeg kan forstå på Venstre, at det grimme dyr i åbenbaringen er et spørgsmål om sammenlægninger.
Jeg skal bare gøre opmærksom på, at i det forslag, man selv stillede, og som fru Hanne Severinsen var medforslagsstiller af i 1996, taler man uden at blinke om sammenlægninger, så derfor har vi fra SF's side ualmindelig svært ved at forstå Venstres ageren i den her sag.
Henrik Svane (RV), 2000-05-26:
Bare lige en kort bemærkning til Venstres ordfører, fru Hanne Severinsen, når hun omtaler, at den eneste grund til at kippe med flaget i dag skulle være, at det var kronprinsens fødselsdag:
Jeg har altså en fornemmelse af, at store dele af Venstres uddannelsespolitiske bagland sætter flaget på halv i dag, fordi Venstres folketingsgruppe, der var så tæt på at få det, de ønskede sig hundrede procent, nu alligevel vælger at stemme nej tilsyneladende til nogle af de største reformer, der er lavet på uddannelsesområdet i de sidste mange år.
Jeg synes altså, at der fuldstændig omvendt er * 0 grund til at kippe med flaget, som Socialdemokratiets ordfører sagde, og jeg er fuldstændig enig i Socialdemokratiets ordførers bemærkninger tidligere om, at vi simpelt hen bør sætte messingsuppen i gang og blæse i trompet.
Jeg synes altså, det er ynkeligt og sølle at se, at Venstres folketingsgruppe sammen med andre borgerlige partier nu har valgt at spille på sløve blikfløjter, hvor vi andre trompeterer i store flotte messinghorn.
Hanne Severinsen (V), 2000-05-26:
Jeg tror, at den eneste grund til at kippe med flaget, er, at kronprinsen har fødselsdag.
Vi har netop enstemmigt vedtaget L 186, så det kan vi selvfølgelig også kippe med flaget for, for det er jo den del af uddannelsesreformen for de mellemlange videregående uddannelser, som handler om forbedring af uddannelsen.
Det kunne være gået på samme måde med den lov, vi nu skal til at stemme om, nemlig L 187 om centerdannelse, men regeringen har i dag valgt at bygge på det smallest mulige flertal, man overhovedet kunne finde: én stemme.
Det er overraskende, at regeringen virkelig vil lade sin store uddannelsesreform hænge på 90-89.
Man kan derfor ikke fortænke de seks partier i at bebude, at den netværksmodel, som vi ved vil gøre reformen til en virkelig succes, men som vi ikke kunne få regeringen til at stille ændringsforslag om, vil vi så sørge for, lige så snart mandatfordelingen skifter.
Det ene mandat skal vi jo nok kunne klare.
Så er det en god dag i dag?
Det er jo rigtigt, at intentionerne, skåltalerne, de fine ord, er vi sådan set enige om, men det, der jo også er vigtigt, er de muligheder, som institutionerne har for at opfylde intentionerne.
Hvad angår de muligheder har regeringen altså ønsket at bygge på, at de ved bedre end institutionerne, hvad der er godt for dem, og derfor må institutionerne ikke selv få lov til at vælge den model, de ønsker.
Tom Behnke (FRI), 2000-05-26:
Frihed 2000 gik egentlig til det her lovforslag under førstebehandlingen med en rimelig positiv indstilling, men jeg må nok sige, at efter der var indgået forlig med Enhedslisten, og vi på tv kunne se hr. Søren Kolstrup fra Enhedslisten stå og erklære, at man nu med det forlig, der var indgået, realiserede alle planerne fra 68-oprøret, så var vi i Frihed 2000 ikke i tvivl om, hvordan vi skulle stemme til lovforslaget.
Derfor er vi i den situation, som også Venstre og den øvrige højre side i salen er i, at vi stemmer imod lovforslaget.
Det forlig, der er indgået, trækker i den helt, helt forkerte retning.
Det skal vi beklage, men vi stemmer imod, som det ligger nu.
Arne Melchior (CD), 2000-05-26:
Jeg siger tak til hr. Søren Kolstrup for oplysningen.
Jeg beklager, at jeg har givet en forkert oplysning.
Jeg har husket forkert, men ingen vil sikkert modsige mig i, at det så gælder i hvert fald samtlige socialdemokrater på Københavns Rådhus og samtlige SF-medlemmer.
Men altså undskyld til Enhedslisten for en forkert oplysning.
Søren Kolstrup (EL), 2000-05-26:
Jeg skal bare komme med en lille korrektion til det, hr. Arne Melchior sagde.
Man kunne få det indtryk ved at lytte til hr. Arne Melchior, at det f.eks. var Enhedslisten på Københavns Rådhus, der var imod den her lov.
Jeg skal bare gøre opmærksom på, at dette ikke er tilfældet.
Enhedslisten herinde og Enhedslisten på Københavns Rådhus i borgerrepræsentationen er for denne lov.
Arne Melchior (CD), 2000-05-26:
Det hedder Scapins Skalkestykker, og der er kommet et bevinget ord ud af det skuespil, nemlig en replik, der går igen og igen, og den er: »Hvad ville han dog på den galej?«
Og det er det spørgsmål, jeg i havnelovens sammenhæng vil stille til trafikministeren: Hvad vil han dog på den galej?
Trafikministeren har lige redegjort for, hvad vi jo ved fra forhandlingerne i udvalget og ved andenbehandlingen, at regeringen ikke får en krone ud af lovforslaget, inden den anlagte retssag er afgjort.
Det kan altså ikke være noget motiv til at være om bord på den galej.
Så er der selve spørgsmålet om omdannelsen fra selvejende institution til aktieselskab ejet af staten.
Jamen det er jo det, der føres retssag om, og det er der altså ingen grund til at vedtage en lov om, så længe vi har en risiko for, at domstolene vil underkende denne mulighed.
Hvad vil ministeren så på den galej?
Hvorfor tirrer regeringen sine gode kollegaer på Københavns Rådhus, som enstemmigt i Socialdemokratiet, SF og Enhedslisten er imod denne lovgivning?
Hvad er det, den vil opnå?
Det eneste, jeg hørte fra ministerens mund i hans tale nu,
var, at lovforslagets vedtagelse giver Københavns Havn mulighed for at indgå samarbejde med andre havne, in casu Malmø Havn.
Men på den baggrund vil jeg så spørge ministeren, for det har jeg ikke kunnet få oplyst hidtil: Er der i den gældende havnelovgivning noget til hinder for, at Københavns Havn også som selvejende institution kunne optage samarbejdet med Malmø?
Det ville da være en bizar idé, hvis havneloven forbød det, men det er da muligt, at ministeren har en viden, som jeg ikke har.
I så fald skylder han at meddele Folketinget det.
I øvrigt skal jeg anerkende, at ministeren har strakt sig langt ved de ændringsforslag, der blev stillet og vedtaget i forbindelse med anden behandling, ingen tvivl om det.
Det giver mig det håb, at vi dog forstår hinanden i ret vid grad, og derfor burde man nok ikke bringe sig selv i den, må jeg sige det forsigtigt, bizarre situation, at man tvinger en socialdemokratisk overborgmester og en socialdemokratisk ledet kommunalbestyrelse i hovedstaden til at føre sag imod en socialdemokratisk minister.
Det er ikke en pind klædeligt.
Så, kære minister, gå i dig selv!
Hvad vil du dog på den galej?
Peter Skaarup (DF), 2000-05-26:
Det var en lang smøre fra landets trafikminister, vi fik her, og på en række af punkterne er vi også i Dansk Folkeparti enige i den måde, som trafikministeren svarer på ud fra de forudsætninger, som trafikministeren har, men de forudsætninger er bare forkerte. Forudsætningerne er nemlig, at man i den finanslovaftale, som er indgået med den socialistiske side i Folketinget, har besluttet sig for, at man er fuldstændig ligeglad med de værdier, som også Københavns Kommune har andel i via den havnebestyrelse, der er i dag.
Man siger, at havnen er statens, og at den ejer man, og at de penge skal man have, og man er fuldstændig ligeglad med, at Københavns Havns bestyrelse har besluttet sig for at køre en retssag.
Man er også ligeglad med at høre på de små kritikpunkter, som bestyrelsen har, nemlig at den gerne vil have udsat sagen, indtil der er en afklaring af nogle ting.
Det er man fuldstændig ligeglad med.
Man tromler bare derudad sammen med SF og Enhedslisten.
Jeg troede egentlig ikke, at det kun var den side af Folketinget, regeringen ville holde sig til, men i den her sag er det en ren og skær nationalisering, der sker, ren og skær socialisme, ligesom vi oplevede det i betonkommunismen i tidligere tid.
Jeg vil godt spørge trafikministeren, om trafikministeren ikke er enig i, at der burde tages et rimeligt hensyn til Københavns Kommune og til andre repræsentanter, der sidder i Københavns Havns bestyrelse i dag.
Ville det ikke være rimeligt, at man også lyttede til, at der i bestyrelsen helt klart er en utilfredshed med den måde, som regeringen har tacklet situationen på, også blandt regeringens egne repræsentanter?
Ville det ikke være rimeligt, at man i stedet for bare at tromle videre på den baggrund sagde: O.k., lad os så få afklaret de protester; lad os så få udsat den her sag, indtil der er et rimeligt beslutningsgrundlag?
Det er ikke en rimelig behandling af en havnebestyrelse, som trods alt i årevis har sørget for, at Københavns Havn kunne udvikle sig og i øjeblikket er i gang med nogle gode planer, der kan gøre, at brugerne af havnen og også borgerne i København kan komme tæt på havnen.
Mange af de planer bliver nu kuldkastet på grund af et betonagtigt flertal her i Folketinget.
Tænk jer dog lige om, inden I gennemfører det her vilde forslag, der nationaliserer lokale værdier på et urimeligt grundlag!
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-05-26:
Fra Venstres side vil vi godt gøre opmærksom på, at det her faktisk er en ret speget sag.
Det er nemlig en sag, hvor der på baggrund af trafikforliget, der blev indgået i forbindelse med finanslovforhandlingerne, blev fremsat et lovforslag, der gik ud på, at man skulle udtrække 1,75 mia. kr. af Københavns Havns kasse.
Det var det oprindelige lovforslag, der indeholdt det.
Når vi så ser på, hvad det er blevet til, så står vi altså i dag og skal tredjebehandle det, som vi vil sige er et ret hult lovforslag.
Jeg ved ikke, om det er trafikministerskiftet, der har gjort det, men regeringen har i hvert fald trukket gevaldig i land i denne her sag.
Det viser sig nemlig, at udtrækket af 1,75 mia. kr. af Københavns Havns kasse kan tænkes at være i strid med grundlovens § 73, så derfor skal der i dag alene stemmes om, hvorvidt man kan omdanne Københavns Havn til et A/S. I den forbindelse har vi stillet en masse spørgsmål til trafikministeren, og vi har ikke fået særlig klare svar, så derfor er jeg nødsaget til at spørge trafikministeren: Kan ministeren bekræfte fra denne her talerstol, at Københavns Havn A/S kan fortsætte den anlagte retssag mod Trafikministeriet, hvis det er sådan, at lovforslaget vedtages?
Jytte Andersen (S), 2000-05-26:
Jeg kan bekræfte for hr. Keld Albrechtsen, at huslejenævnene fortsat vil kunne stille krav om de oplysninger, de synes, de har brug for.
Der sker ikke nogen begrænsninger.
Det, der sker med lovforslaget her,
er, at der er et egentligt lovkrav om, at man skal bede om dokumentation.
Så der vil altså ikke ske nogen indskrænkninger i forhold til de huslejenævn, som allerede nu har en fin praksis på det her område.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-05-26:
Jeg kan sige, som jeg også lagde lidt op til ved anden behandling, at vores overvejelser har ført til, at vi vil undlade at stemme til dette lovforslag.
Jeg har et enkelt spørgsmål til ministeren.
Vi blev opmærksomme på, at der i går blev stillet et spørgsmål i Boligudvalget vedrørende en fejl eller uklarhed, som skulle være opstået i forbindelse med lovteksten ved anden behandling, der kunne rejse det problem, at de krav om dokumentation, som man hidtil har forlangt rundtomkring i huslejenævnene, kunne blive forringet.
Jeg har forstået på det svar, der nu ligger fra ministeren, at den uklarhed nu er fjernet, således at det, huslejenævnene hidtil har gjort med hensyn til at stille krav om oplysninger, vil huslejenævnene også i fremtiden kunne gøre fuldt ud.
Tove Videbæk (KRF), 2000-05-26:
Jeg vil gerne kvittere for de mange ønsker om, at vi får lejlighed til senere at drøfte disse meget vanskelige etiske problemer, og jeg er også enig i, at det har været et besværligt forløb.
Kristeligt Folkeparti ønskede jo netop en udsættelse af behandlingen af det her til næste folketingssamling på grund af, at vi manglede redegørelsen fra Det Etiske Råd, men det ønskede regeringen jo ikke.
Så til fru Margrete Auken, som siger, at det ikke er et konsistent ændringsforslag fra Kristeligt Folkeparti.
Dertil vil jeg sige, at det er et pragmatisk ændringsforslag, for intentionen for os er at se på denne her sag ud fra barnets tarv og se denne her revision af loven ud fra barnets øjenhøjde, ud fra barnets synspunkt, hvad der er det bedste for barnet.
Peter Skaarup (DF), 2000-05-26:
Uanset hvor lang tid debatten kører, kan vi åbenbart ikke få regeringen til at komme op og fortælle noget som helst; vi må nøjes med hr. Arne Melchior som regeringens repræsentant.
Jeg ved godt, hr. Arne Melchior tidligere har været minister, men jeg synes, det er en stor byrde, han tager på sin kappe at forsvare de her sanktioner.
Men held og lykke med det.
Jeg synes da, det er fint af hr. Arne Melchior, at han påtager sig opgaven.
Jeg kan ikke lade være med, når nu hr. Arne Melchior siger, at det er ikke en EU-aktion, så at bede hr. Arne Melchior svare på: Hvordan kan det så være, at EU's udenrigsminister forleden holdt et møde, hvor et af hovedpunkterne var, at der var lande, der ville have ophævet de her sanktioner, at der var andre lande, der ikke ville, og man havde en lang diskussion omkring de her ting?
Hvordan kan det være, at man fra det portugisiske formandskab foretager sonderinger i øjeblikket blandt landene?
Hvordan kan det være, at det så ikke er EU-sanktioner?
Kan hr. Arne Melchior ikke godt se, at der udeomkring uden for de tykke mure her på Christiansborg er dyb undren over, at regeringen ikke svarer på noget, og at hr. Arne Melchior ikke kan forstå, at det er EU, der dirigerer løbet?
Tom Behnke (FRI), 2000-05-26:
Frihed 2000 er fortsat frit stillet i det her spørgsmål.
Det er min vurdering, at gruppen samlet vil stemme imod ændringsforslagene fra Kristeligt Folkeparti, men det vil vi jo se, når vi går til afstemning.
Jeg har taget ordet, fordi jeg finder, at det er væsentligt at argumentere imod ændringsforslagene.
For det første er det jo sådan, at de, der donerer enten æg eller sæd, jo ikke gør det for selv at få børn, de gør det for at hjælpe andre til at få børn.
De gør det heller ikke for selv at blive forældre, men for at hjælpe andre til at blive forældre.
Og det vil sige, at hele formålet med at donere altså ikke er, at de skal genoptage kontakten på et senere tidspunkt i livet.
Meningen med det er, at andre får muligheden for at få børn, at andre får muligheden for at blive forældre.
Men ser vi på forslaget som sådan, så er der også et problem efter min opfattelse.
Problemet er: Hvad med alle dem, der har doneret indtil dags dato?
Det fremgår jo af ændringsforslaget, at et barn født efter en kunstig befrugtning med et doneret æg har ret til at få donors identitet oplyst, når barnet fylder 18 år.
Det vil sige, at en lang række af de personer, der allerede i dag har doneret enten æg eller sæd i den overbevisning, at det var anonymt, altså med det her ændringsforslag til sin tid vil komme i den situation, at det ikke længere er anonymt, for det fremgår ikke af forslaget, at der er en undtagelse dér.
Kristeligt Folkepartis ordfører sagde jo selv, at i Sverige havde man erfaringer med, at der ville være et fald til at begynde med, men så ville det udlignes igen.
Det er lidt underligt, at forslagsstillerne bruger det argument, for hvis man kigger i tillægsbetænkningen og ser motivationen for det her ændringsforslag, hvad er det så, forslagsstillerne skriver?
De skriver klart og tydeligt, at da det ikke lykkedes at få vedtaget et forslag om afskaffelse af donation af æg og sæd, fremsætter man nu det her ændringsforslag.
Forslagsstillerne ønsker altså slet ikke, at den mulighed skal være til stede.
Da man ikke kunne opnå det, ønskede man at stille det her forslag for så i det mindste at begrænse det mest muligt.
Forslagsstillerne har altså den klare overbevisning, at man er imod det, og man ønsker at begrænse det mest muligt, og derfor stiller man ændringsforslaget.
Det er helt givet, at konsekvensen af ændringsforslaget vil blive en stærk begrænsning af antallet af donorer, og det mener vi er forkert.
Derfor er vores indstilling, at forslagene bør forkastes.
Frank Aaen (EL), 2000-05-26:
Enhedslisten støtter, at adoptivbørn skal have ret til at kende deres biologiske forældre, og det er også den indgang, vi har taget i debatten om det her forslag.
Kristeligt Folkepartis ændringsforslag.
Vi vil alle sammen i gruppen stemme imod det.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2000-05-26:
Det Radikale Venstre er af den opfattelse, jeg vil faktisk bruge udtrykket, at det nærmest er uetisk på nuværende tidspunkt her fem minutter før lukketid at tage stilling til et så væsentligt spørgsmål, som handler om at ophæve anonymiteten ved donorbehandling.
Det erstatter ikke, at vi også får debatten nu, fordi det er etiske spørgsmål.
Holdningerne i befolkningen flytter sig hele tiden på det her område, og på sådan nogle områder skal man have befolkningen med, når man træffer en beslutning.
Så derfor kan Det Radikale Venstre ikke støtte ændringsforslaget.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2000-05-26:
De gange spørgsmålet om kunstig befrugtning har været debatteret,
har spørgsmålet om anonymitet for donorer også været oppe.
Det har det bl.a. været på baggrund af svenske erfaringer, hvor man jo indførte en ophævelse.
Jeg synes da bestemt, at det er en ting, man kan tage en debat om, men jeg synes også, at det er for sent, idet det jo kommer ved tillægsbetænkningen og under en tredje behandling, og det synes jeg er lidt hovsa. Jeg kan godt forstå, hvis man har behov for at sende
nogle politiske signaler, men så kan man sige, at tidspunktet måske ikke er særlig velvalgt.
Jeg forstår, at vi skal have hele området op til debat.
Den deltager vi også gerne i.
Birthe Skaarup (DF), 2000-05-26:
I første omgang er det jo ændringsforslagene fra Kristeligt Folkeparti, vi skal tage stilling til.
I Dansk Folkeparti mener vi, at de er for vidtgående, og derfor vil vi stemme imod.
Det kan blive et afbræk for den enkelte familie, som er hjulpet af en donor,
såfremt børnene pludselig viser sig i familierne. Jeg vil blot sige her til ændringsforslagene, at det er en enig DF-gruppe, der stemmer imod de to ændringsforslag.
Henriette Kjær (KF), 2000-05-26:
Jeg vil ligeledes gøre det kort, da jeg forventer, at vi får en større debat senere.
Det ændringsforslag, Kristeligt Folkeparti har stillet, er et meget svært spørgsmål at tage stilling til.
Man skal gøre sig mange overvejelser for og imod. Det har jeg forsøgt at gøre, og det er endt med, at jeg stemmer imod Kristeligt Folkepartis ændringsforslag, og det gør stort set også hele den konservative folketingsgruppe.
Jørgen Winther (V), 2000-05-26:
Som jeg forstår, er det udelukkende ændringsforslaget, vi diskuterer nu, og derfor skal jeg gøre det meget kort.
Vi får jo debatten senere, vil jeg gå ud fra.
Jeg stemmer selv nej til ændringsforslaget fra Kristeligt Folkeparti, og jeg formoder, at en stor del af Venstres folketingsgruppe vil gøre det, men selvfølgelig er
Venstre frit stillet, som vi altid er i sådanne sager.
Dorte Bennedsen (S), 2000-05-26:
I den socialdemokratiske folketingsgruppe er der delte meninger om en række af elementerne, der vedrører lovgivningen om kunstig befrugtning.
Det gælder således også spørgsmålet om donoranonymitet.
Vi har drøftet det, og vi må sige, at det er en enstemmig gruppe, der har besluttet, at vi ikke mener, at man kan gennemføre eller ophæve donoranonymiteten ved et ændringsforslag ved tredjebehandlingen, så vi stemmer alle imod ændringsforslaget.