runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-30:
Noget tyder på, at fru Line Barfod aldrig har stiftet indgående bekendtskab med dette klassiske litterære værk, men jeg kan i hvert fald fastslå, at jeg aldrig nogen sinde hverken på tryk eller mundtligt har givet udtryk for det synspunkt, at man skulle fratage mennesker på overførselsindkomst retten til at stemme.
Lad mig gentage, at det synspunkt tager jeg klart afstand fra.
Det er ikke i overensstemmelse med den demokratiopfattelse, vi har i Venstre.
Som jeg sagde før: Den problemstilling, der bliver rejst her af Rigsrevisionen, har været rejst allerede tidligere, og allerede umiddelbart efter sagen kom frem, blev det gjort klart, at der havde været anvendt en forkert fremgangsmåde, og at sagen burde have været forelagt Finansministeriet, før der blev truffet beslutning om aflønning.
Så det er derfor, jeg siger, at der ikke er noget som helst nyt føjet til sagen.
Line Barfod (EL), 2004-11-30:
Jeg har forstået, at statsministeren udtaler, at han tager afstand fra holdningerne.
Noget af det, der kom frem i medierne, da andre unge skulle forklare, hvorfor de støttede holdningerne, var, at de mente, det var et stort problem, hvis der er et flertal i den danske befolkning, som enten er på overførselsindkomst eller offentlige ansatte, fordi man gjorde op, at så var der et flertal af dem, der nød godt af skatterne, og et mindretal af dem, der betalte.
Det er jo nogle af de samme overvejelser, som statsministeren gav udtryk for i sin bog om minimalstaten.
Derfor vil jeg gerne høre, om stats ministeren mener, at disse unge Venstrefolk kunne være inspireret af statsministerens egen bog om minimalstaten og de overvejelser, der dér ligger om problemet i, at der kunne være for mange i et samfund på overførselsindkomst og for mange offentligt ansatte.
Når jeg har spurgt, så er det selvfølgelig, fordi statsministeren har krævet af andre, at de skulle tage afstand og bl.a. på Venstres landsmøde udtalte sig om, at kulturpersoner og andre, der hyppigt ytrer sig i den offentlige debat, har et ansvar for at sige fra.
På landsmødet talte statsministeren også om, hvis ansvar det kunne være, at nogen kom med den type udtalelser i forhold til demokrati, og sagde: Jeg havde aldrig forestillet mig, at jeg skulle komme i den situation, at jeg skulle understrege, at folkeskolens formålsparagraf siger, at elevernes skal opdrages til demokrati.
Derfor vil jeg gerne høre, om statsministeren mener, at udtalelserne om, at nogle skal fratages stemmeretten, som altså kom fra formanden for Venstres Ungdoms politiske udvalg, er et udtryk for, at vi i folkeskolen ikke opdrager godt nok til demokrati.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-30:
Jeg tager klart afstand fra de pågældende udtalelser, som ikke på nogen som helst måde repræsenterer de holdninger, vi har i Venstre.
Men jeg må gøre fru Line Barfod opmærksom på, at da man nærmest faldt over hinanden fra Venstres side for at tage afstand fra de pågældende udtalelser – både Venstres politiske ordfører, Venstres Ungdoms landsformand og andre har været ude at tage afstand fra udtalelserne – så kan der ikke herske nogen tvivl om Venstres holdning.
I den anledning følte jeg ikke nogen grund til, at jeg så skulle lægge mig oven i det kor, der var i forvejen.
Men skulle fru Line Barfod være i tvivl, skal jeg gerne sige her, at jeg selvfølgelig klart tager afstand fra de udtalelser.
Line Barfod (EL), 2004-11-30:
Jeg vil gerne høre, hvorfor statsministeren ikke offentligt har taget afstand fra de udtalelser, som formanden for det politiske udvalg i Venstres Ungdom kom med om, at arbejdsløse og andre på overførselsindkomst skal have frataget stemmeretten.
Statsministeren har jo i mange sammenhænge krævet, at andre skulle tage afstand fra andres udtalelser, at f.eks. muslimer skal tage afstand fra andre muslimers udtalelser.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-30:
Så vil jeg godt spørge statsministeren, om han den 10. december sidste år, da han her i Folketinget sagde, at det var helt i orden med den fratrædelsesløn på 6 måneder, også på det tidspunkt var klar over, at der var sket fejl.
For nu siger statsministeren, at det har vi vidst hele tiden.
Vidste statsministeren det selv, da han stod her i spørgetiden for et år siden og sagde, at det var helt i orden?
Det vil jeg godt bede statsministeren om at svare meget grundigt på, for det synes jeg er et ret alvorligt spørgsmål, for så er der jo problemer i det, statsministeren har stået og oplyst her i Folketinget, alvorlige problemer.
Og så vil jeg godt spørge: Når nu statsministeren forsøger på at bagatellisere den her sag og åbenbart ikke vil foretage sig noget over for den maladministration, der løbende fortsætter i Kirkeministeriet, er det så, fordi statsministeren dengang selv godkendte det?
Er det derfor, statsministeren er lammet og passiv i dag?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-30:
Jeg er hverken lammet eller passiv.
Men det er jo ikke noget nyt, at hr. Keld Albrechtsen ikke er tilfreds med de svar, jeg giver.
Det er faktisk reglen næsten uden undtagelse, at hr. Keld Albrechtsen er meget utilfreds med de svar, jeg giver.
Må jeg minde om, at der jo her for nylig er foretaget en række organisatoriske ændringer i Kirkeministeriets departement, og jeg har tillid til, at den nye ledelse har taget Rigsrevisionens kritik til efterretning.
Arne Toft (S), 2004-11-30:
Jamen det er netop det jeg mener man har gjort.
Jeg er da enig med statsministeren i, at det jo ingen skade er til en gang imellem at tage systemet op til overvejelse, og jeg er også enig i, at det da også godt kunne være, at der skulle en ny kommunalstruktur til, men for mig er det meget vigtigt, at processen er demokratisk.
Det synes jeg ikke den har været i det her tilfælde.
Og statsministeren sagde en tid efter, da man så var begyndt: Det her er ikke min plan.
Hvordan kan det være, at det på så kort tid kan skifte?
At man kan sige, at man ingen planer har om at tage kommunalstrukturen op til overvejelse, endnu i hvert fald, og kort tid efter er den der så.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-30:
Jeg synes i hvert fald, at hr. Arne Tofts tilgang til den her sag er sådan sært bagudskuende.
Man kan næsten sige, at den i ordets ikke partipolitiske forstand, men i ordets egentlige forstand er meget, meget konservativ og i hvert fald meget konserverende.
Hr. Arne Toft ikke kan se, at sådan som samfundet udvikler sig, så står vi hele tiden over for nye udfordringer, og dem skal vi selvfølgelig på en offensiv måde tackle.
Man kan næsten sige, at det måske er hr. Arne Toft, som nu er på jagt efter nogle problemer i den kommunalreform – problemer, som i hvert fald langt, langt hovedparten af kommunalpolitikerne ikke er i stand til at se.
De har tværtimod taget kommunalreformen til sig og arbejder nu aktivt på at føre den ud i livet.
Jeg må sige til hr. Arne Toft: Det er jo meget almindeligt, at man sætter en gruppe af mennesker til at analysere nogle problemstillinger.
Vi har med interesse studeret analyserne, men vi er altså politikere, der så bagefter må træffe en politisk beslutning.
Det kan jo ikke være sådan, at man så bare i et og alt skal følge alle de indstillinger, der kommer fra embedsmænd og eksperter, for så sætter vi jo fuldstændig folkestyret og politikerne ud af kraft.
Arne Toft (S), 2004-11-30:
Jeg vil godt sige, at jeg er enig med statsministeren i, at de kommunale politikere arbejder med i det her, men de har jo ikke andet valg.
Hvis ikke de gjorde det, så fik de slet ikke indflydelse.
Jeg vil også godt lige læse en anden kommentar fra Poul Erik Mouritzen og så bede statsministeren tage stilling til det.
Modellen kendetegnes ved, at man ikke søger løsninger på eksisterende problemer, men at løsningerne derimod kommer før problemerne, eller at løsningerne er på jagt efter problemer, som de så kan komme til at løse.
Grunden til, at jeg lægger vægt på det her, er, at der jo har været forskellige undersøgelser omkring den kommunale struktur.
I 1998 var der nedsat en kommission.
Konklusionen var, at kommunerne og amterne fungerede fint.
Kjeld Møller Pedersen sagde i redegørelsen omkring sundhedsvæsenet, at hvis bare man kom op på 400.000-700.000 indbyggere, så ville man også kunne have et godt sundhedsvæsen.
Så er der ikke noget i det, Poul Erik Mouritzen siger om, at der ingen problemer var, men at man nu forsøger at finde dem?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-30:
Det, jeg hæfter mig ved, er jo den enestående succes, som kommunalreformen viser sig at være blandt kommunalfolk over hele landet, som er i fuld gang med at træffe beslutninger om sammenlægning af kommuner, og hvor vi er meget langt fremme i processen og næsten har et færdigt, nyt kommunalt danmarkskort.
Det synes jeg er det bedste bevis på, at det er en god reform.
Arne Toft (S), 2004-11-30:
Jeg vil også gerne spørge statsministeren, om han vil kommentere en udtalelse, der kom i går fra Poul Erik Mouritzen, der siger, og jeg citerer: Strukturreformen er en centralt fastsat elitær plan udarbejdet uden forudgående demokratisk debat.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-30:
Tariq Sundoo er ikke udpeget som en speciel rådgiver for regeringen.
Han er medlem af Rådet for Etniske Minoriteter, og så vidt jeg er orienteret – nu har jeg jo ikke forberedt mig på spørgsmålet i dag, men så vidt jeg er orienteret – er han indstillet af et lokalt organ i den kommune, hvor han bor.
Spørgsmålet om hans medlemskab af Rådet for Etniske Minoriteter må fru Pia Kjærsgaard rejse over for integrationsministeren, men jeg vil gerne understrege, at for at være medlem af det pågældende råd behøver man altså ikke at være enig i regeringens politik i et og alt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 25
Pia Kjærsgaard (DF), 2004-11-30:
Det sidste spørgsmål, som under alle omstændigheder må berøre hele Folketinget.
Uanset om han er medlem af Venstre, og hvor meget statsministeren forsøger at skubbe det fra sig, så vil jeg godt have et præcist svar på: Er Tariq Sundoo stadig væk i Rådet for Etniske Minoriteter, hvor han rådgiver regeringen, og hvor han ifølge presseforlydende skulle være integrationsminister Bertel Haarders private og helt udmærkede – i hvert fald ifølge Venstres egne meldinger – rådgiver?
Det der med at være tvetunget eller tale med to tungemål synes jeg egentlig statsministeren gør nu, og jeg synes ikke, det er rimeligt, at man får et lidt henholdende svar.
Jeg synes, det her spørgsmål er så vigtigt for hele det danske samfund.
Man kan ikke på den ene side, som statsministeren udmærket har gjort det i de sidste lange tider, være ude at fordømme folk, der havde en tvetunget tale, og så samtidig alligevel være med til at holde hånden lidt over dem, og det fornemmer jeg altså statsministeren gør.
Jeg vil meget gerne have et klart svar: Vil regeringen stadig væk benytte sig af ham som rådgiver i integrationsspørgsmål?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-30:
Må jeg først slå fast, at det naturligvis ikke er acceptabelt i et politisk liv, at man taler med to tunger.
Man kan godt være medlem af Venstre og have forskellige synspunkter vedrørende spørgsmålet om 24-års-reglen eksempelvis, men man kan naturligvis ikke i ét forum give udtryk for det ene og i et andet forum give udtryk for det andet, uden at det har en konsekvens.
Som jeg startede med at sige, så kan jeg overhovedet ikke vurdere, hvad der er fup og fakta i denne sag, men kun konstatere, at den pågældende har trukket sig fra sin post som folketingskandidat for Venstre i Hvidovrekredsen.
Og spørgsmålet om medlemskab af partiet Venstre er igen en sag, der afgøres lokalt; det er et spørgsmål mellem den pågældendes vælgerforening og den involverede selv.
Vi er ikke et centralistisk parti, hvor man styrer den slags fra et partikontor.
Må jeg lige først understrege, at jeg ikke tidligere i spørgetimen i dag overhovedet har berørt spørgsmålet om Tariq Sundoo.
Fru Line Barfod stillede mig spørgsmål om nogle udtalelser fremsat af et medlem af Venstres Ungdom – udtalelser, jeg tager klart afstand fra.
Men det er første gang, at vi nu taler om Tariq Sundoo, og jeg forstår, at det er et spørgsmål til mig som Venstres formand mere end til mig som statsminister, men jeg skal gerne svare på det alligevel.
Det, jeg blot kan konstatere, er, at den pågældende har trukket sig tilbage fra sin post som folketingskandidat for Venstre i Hvidovrekredsen.
Og i mit parti har vi tradition for, at den slags sager er en sag mellem de lokale tillidsfolk og den pågældende folketingskandidat.
Pia Kjærsgaard (DF), 2004-11-30:
Det ville simpelt hen være for dumt, og det er man godt klar over, at man ikke skal gøre.
Det får mig til igen at komme lidt tilbage til Venstrefolketingskandidaten Tariq Sundoo, som nu har trukket sig som kandidat, og hvor statsministeren nu siger, at han tager klart og utvetydigt afstand fra ham.
Så vil jeg sådan set
Han siger udtrykkeligt til BT den 26. november: Jeg tager ikke afstand fra Sundoo.
Jeg synes, det her er noget forvirrende, må jeg nok sige, og jeg synes, at Venstre er blevet løbet noget over ende, ligesom De Konservative tidligere er blevet det, De Radikale konstant bliver det, og som Socialdemokraterne også for nylig blev det i deres iver efter at tækkes muslimer og trække muslimer til politiske partier, så de kan trække nogle stemmer.
Må jeg så spørge: Er Tariq Sundoo stadig medlem af Venstre?
Er Tariq Sundoo stadig med i Rådet for Etniske Minoriteter og dermed regeringens helt specielle og specielt hr. Bertel Haarders rådgiver?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-30:
Som jeg sagde i min indledning, så har kriteriet været, at det skulle være mennesker, som har en praktisk berøring med integrationsarbejde eller i øvrigt i deres professionelle virke har beskæftiget sig med problemstillinger, der vedrører integration.
Det har været kriteriet.
Og der har i den forbindelse ikke været udøvet nogen form for sindelagskontrol.
Jeg vil gå ud fra, at den kreds, der kommer, har mange forskellige personlige, politiske og religiøse holdninger, men det er ikke det, der har været kriteriet for invitationen.
Invitationen er sendt ud med henblik på at få en konstruktiv drøftelse af, hvordan vi kan gøre integrationsarbejdet i Danmark bedre.
Jeg kan forsikre fru Pia Kjærsgaard om, at skulle der være nogen, der ved mødet fremsætter synspunkter, som jeg er uenig i, herunder om synet på ytringsfrihed, ligestilling mellem kvinder og mænd, og at man ikke skal blande religion og politik osv., så vil jeg selvfølgelig på stedet modsige den pågældende.
Men vi lever i et frisindet land, hvor man skal have mulighed for også at kunne give gode råd til regeringen, uanset at man måtte have personlige synspunkter af religiøs eller politisk art, der ikke er i overensstemmelse med dem, vi står for i regeringen.
Pia Kjærsgaard (DF), 2004-11-30:
Statsministeren indledte jo med at fortælle om det møde, der skal finde sted på Marienborg.
Jeg er nok tilbøjelig til at tro, at statsministeren er meget naiv i sin indstilling til, hvordan mødet skal falde ud.
Statsministeren omtalte bl.a. – og det kan man sådan umiddelbart være enig i – at uddannelse og job virkelig ville være godt for udlændinge i det danske samfund, og at det ville fremme integrationen.
Jeg vil bare minde statsministeren om, at i mange af de tilfælde, vi i den senere tid har hørt folk udtale sig positivt om sharialovgivning, har der faktisk været tale om højtuddannede folk, hvor uddannelse og job ikke har været nogen hindring for, at man gik ind for stening af kvinder og andre modbydelige elementer i sharialovgivningen.
Jeg vil stille ét spørgsmål omkring en enkelt person.
Men han er altså også med til statsministerens møde på Marienborg.
Hvordan har man vurderet, hvilke kriterier har man lagt for at invitere den kreds?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-30:
Der er et gammelt ord, der siger, at som man råber i skoven, får man svar.
Så hvis hr. Keld Albrechtsen mener, at kvaliteten af mine besvarel ser er faldende, kunne det være, fordi spørgsmålenes lødighed har det på samme måde.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 24
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-30:
... og at man får den ene påtale efter den anden.
Fuldstændig ligeglad med det ...
Ja, det er jo et besynderligt synspunkt, statsministeren har, fordi kirkeministeren jo i pressen tydeligt giver udtryk for, at det, hun gjorde, synes hun var helt i orden.
Så kan det da godt være, at hun over for embedsværket har sagt, at hun tager et eller andet til efterretning, men det er da helt tydeligt, at hun intet har lært af det, der er sket, nemlig at det, hun har gjort, er blevet kendt ulovligt.
Jeg kan sige, at når jeg ofte er utilfreds med statsministerens besvarelser, så er det, fordi de måned for måned bliver af lavere og lavere kvalitet.
Det er såmænd den enkle årsag til det.
Og det har vi jo set, synes jeg, allerede med de to besvarelser, der har været i dag: Det går ned ad bakke med kvaliteten i svarene.
Jeg vil godt vende tilbage til: Hvorfor sagde statsministeren, at det var i orden med udbetalingen af de 6 måneders løn her i spørgetiden for ca. 1 år siden, hvis det rent faktisk var sådan, at statsministeren allerede på det tidspunkt var klar over, at der var sket en fejl i sagsbehandlingen?
Hvorfor sagde statsministeren så ikke det dengang?
Er det, fordi statsministeren i virkeligheden bakker den ulovlighed, der er sket i Kirkeministeriet hos kirkeministeren, op?
Det er det indtryk, man får.
Statsministeren er tilsyneladende fuldstændig ligeglad med, at det hele det slingrer rundt ovre i Kirkeministeriet ...
Svend Erik Hovmand (V), 2004-11-30:
Det kommer næppe som nogen overraskelse, at Venstre er tilhænger af det her forslag.
Vi synes faktisk, det er et rigtig godt forslag.
Det bringer os et skridt i retning af den vej, vi gennem lang tid har ønsket at gå, nemlig at de offentlige oplysninger samles ét sted, og offentlige myndigheder må så henvende sig det sted, hvis de skal have nogle oplysninger om virksomhederne, i stedet for at vi får en fortsat strøm af skemaer ud til de enkelte virksomheder.
Det ønsker vi ikke.
Vi ønsker at forenkle situationen for den enkelte virksomhed, og derfor bør man i princippet kunne nøjes med at skulle aflevere sine data til CVR-registeret, og så kan de offentlige myndigheder hente, hvad de har brug for, i det register.
I princippet er jeg indstillet på, at man på et tidspunkt, når det her blev indarbejdet, gik et skridt videre og sagde, at hvis ikke man kan nøjes med det, så må man vente til næste års spørgeskema, hvis man skal have flere oplysninger inden for en eller anden offentlig institution.
Og hvis man ulejliger virksomhederne alligevel, må man se på omkostningerne for de oplysninger, man så skal have.
Det er vigtigt, at vi nu tager skeen i den anden hånd og tilrettelægger oplysningsbehovet med virksomhederne som udgangspunkt og ikke med udgangspunkt i forskellige offentlige myndigheders gøren og laden.
Det er også vigtigt, at vi i hver eneste lovgivning har os det her mål for øje, sådan så de enkelte fagministre ikke begynder at lave særlige undersøgelser og blanketter osv. på områder, hvor man lige så godt kunne bruge Det Centrale Virksomhedsregister.
Det er altså et forenklingsforslag til glæde for virksomhederne, men også til glæde for samfundet.
Derfor vores tilslutning.
Pia Kjærsgaard (DF), 2004-11-30:
Jo, men jeg er meget uenig med statsministeren i, at det alene er en sag mellem kredsen og den pågældende folketingskandidat, fordi det her jo er en sag, der har været en del af den meget store debat, der har været i den senere tid omkring islamismen i Danmark, og om, hvorvidt man kunne tale med to tunger, som det er opfattelsen, at Tariq Sundoo har gjort.
Derfor synes jeg ikke alene, at det er en sag, der berører kredsen i Hvidovre eller Venstre som sådan.
Jeg synes egentlig, det er en sag, der også må berøre regeringen og statsministeren i særdeleshed.
Mit spørgsmål er, om statsministeren er bekendt med, om Tariq Sundoo stadig væk er medlem af Venstre, og mest af alt, om han stadig er rådgiver for regeringen?
Hvis han stadig væk er det, præcis hvordan mener man så i regeringen, at man vil have gavn af rådgivningen fra Tariq Sundoo, der taler med to tunger, hvad man jo også har givet udtryk for nogle gange?
Colette L. Brix (DF), 2004-11-30:
Dansk Folkeparti tillægger Det Centrale Virksomhedsregister stor samfundsværdi, og derfor er vi helt grundlæggende sympatisk indstillet over for indholdet i forslaget.
Det er af stor betydning, at de administrative byrder reduceres, og vi er yderst positive over for med forslaget at indføre et princip om, at det offentlige som udgangspunkt skal benytte sig af CVR-registeret frem for at oprette deres helt egne registre.
På den måde kan det sikres, at man i en virksomhed ikke er nødsaget til at indberette igen og igen og igen; det sparer tid, og det sparer penge.
Selvregistrering vil give virksomheder mulighed for selv at ajourføre og registrere grunddata på frivillig basis, og det slutter Dansk Folkeparti op om.
Selvregistreringen vil også forbedre oplysningerne om virksomhedernes forretningssteder.
Det er ligeledes positivt, at det fremover bliver muligt for foreninger m.v. at få et cvr-nr. og altså dermed blive optaget i dette register.
Jeg kender selv som erhvervsdrivende til, i hvor høj grad man bliver bombarderet med reklame, og derfor er Dansk Folkeparti på linje med ønsket om, at virksomheder, der ikke ønsker, at deres cvr-oplysninger bruges i reklameøjemed, bliver bedre beskyttet.
Justitsministeriet og Handel, Transport og Serviceerhvervene har i deres høringssvar kommenteret bestemmelsen om, at alle virksomheder får en offentlig e-mail-adresse ud fra deres cvr-nr.
Der er også nogle spørgsmål, der skal ses lidt nærmere på i forbindelse med de her spammail.
Med disse overordnede kommentarer vil Dansk Folkeparti gå positivt videre med forslaget.
Ulla Tørnæs (V), 2004-11-30:
Der var ikke ret meget spørgsmål i det indlæg, hr. Thomas Adelskov kom med, det var mere en kommentar.
Jeg blev spurgt, hvorfor regeringen har fremsat forslaget, set i lyset af den holdning Venstre tidligere har givet udtryk for, og det har jeg begrundet.
Den tidligere regering lavede ikke nogen analyse af, hvordan det kan sikres, at skolen får bedre mulighed for at bidrage til at bryde den negative sociale arv.
Det arbejde er gjort nu, og det er på baggrund af det arbejde samt de øvrige initiativer, jeg skitserede i min første besvarelse
, at forslaget skal ses.
Thomas Adelskov (S), 2004-11-30:
Jeg er sådan set meget enig i, at forslaget kan være med til at bryde den negative sociale arv, fordi også nogle af de vanskeligst stillede børn og unge rent faktisk får mulighed for at være i en skolefritidsordning.
Men jeg må bare konkludere, at det veto, Venstre og undervisningsministeren nedlagde i 2000, har været med til at fastholde unge mennesker i den negative sociale arv.
Ulla Tørnæs (V), 2004-11-30:
Jeg ville sætte pris på, hvis vi skal i dialog med hinanden og hr. Thomas Adelskov refererer, hvad jeg har svaret, at det er et fyldestgørende citat.
Jeg svarede fru Line Barfod og hr. Thomas Adelskov på spørgsmålet om, hvad der er sket siden 2000, at vi har fået en ny regering, der har sat fokus på, hvordan vi skaber bedre vilkår og rammer for børnene, så vi kan bryde den negative sociale arv.
Jeg refererede til det store analysearbejde, vi har lavet.
I den forbindelse pegede jeg på, at vi har afsat midler til lektiehjælp i skolefritidsordningerne, og at det er særdeles relevant at sikre, at også de socialt svagere stillede familier har mulighed for, at deres børn går i skolefritidsordning og dermed får del i de aktiviteter, skolefritidsordningen naturligvis har at byde på.
Thomas Adelskov (S), 2004-11-30:
I min ordførertale citerede jeg undervisningsministeren for, at hun i en avisartikel i 2000 havde nedlagt veto mod at indføre ordningen, og jeg spurgte hvorfor.
Nu har jeg fået svaret fra undervisningsministeren, og det er, at grunden til, at man nu går ind for den, er, at vi har fået en ny regering.
Det vil sige, at argumentationen er, at når der ikke er en Venstreregering ved magten, ønsker man at straffe de økonomisk dårligt stillede familier i dette land.
Så er det i orden, at de skal betale mere for deres daginstitutionspladser, for Venstre kan nemlig nedlægge veto.
Jeg vil gerne spørge: Synes undervisningsministeren ikke, det er en noget mærkværdig holdning, når undervisningsministeren næsten i samme åndedrag taler varmt for, at vi skal gøre noget for at bryde den negative sociale arv?