runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dorte Bennedsen (S), 2000-03-16:
Hr. Arne Melchior siger, at der ikke er lette løsninger, og spørger om uddannelseskrav.
Der er jo ikke nogen uddannelseskrav, vil jeg sige til hr. Arne Melchior
, så det var vist et retorisk spørgsmål.
Det, jeg talte om, var at give de unge mulighed for at blive lidt ældre og gøre deres uddannelse færdig og derved opnå modenhed og selvstændighed.
Men er man blevet 24 år og har fået en uddannelse og et job, er mulighederne i højere grad til stede.
Hr. Knud Erik Hansen sagde en interessant ting: at det er et bureaukrati over for et kulturfænomen, vi ikke bryder os om.
Prøv at gå ud og spørg de unge mennesker, der er vokset op her i landet, om de anser det for at være et naturfænomen!
Jeg taler om de unge, der er vokset op her.
Jeg kan ikke dy mig for at fortælle hr. Knud Erik Hansen, at jeg forleden fik en hilsen, som jeg eksplicit blev bedt om at give videre.
Det drejede sig om seks-otte unge gymnasiaster, som, da de læste i avisen om dette lovforslag, sagde til et ungt menneske, som de vidste var politisk aktiv: Tak for den aldersgrænse!
Nu er vi reddet.
Med andre ord: Nu kunne de få lov at gøre deres uddannelse færdig, inden de kom
Jeg synes - og det synes jeg gik igen i det, der er sagt her - at man kun er optaget af den ene side af sagen.
Jeg forstod på hr. Knud Erik Hansen, at det er ikke et natur-, men et kulturfænomen, men det er sådan set ganske underordnet.
Men hvor mange unge synes hr. Knud Erik Hansen skal presses ind i disse former for ægteskaber på grund af et kulturfænomen?
Eller skal vi give dem mulighed for at slippe?
De fleste af dem har ikke styrken til det, nogle har, men de fleste af dem har ikke styrken til det, når de er de 18-19 år.
Annie Lunde Hansen (CD), 2000-03-16:
Først tak til ministeren for mange uddybende, gode svar.
Ideen om turen til forskellige bebyggelser med udvalget vil jeg henstille til, at udvalget bearbejder sammen med formanden.
Og så vil jeg sige, som ministeren sagde: Det har da været en god dag i dag.
Det synes jeg også, fordi det er gået op for nogle, at det ikke kun er boligen, men at der også skal nogle sociale tiltag til.
Og med den opbakning, der har været til det, så kan jeg også synes, det har været en god dag.
Så tror jeg, at nogle af problemerne kunne løses på en meget fornuftig og god måde både for den familie, der skal ind, og for de mennesker, der bor der i forvejen.
Jytte Andersen (S), 2000-03-16:
Nu har hr. Keld Albrechtsen et par gange her fra talerstolen efterlyst og antydet, at der skulle mangle nogle evalueringer, for det havde man jo lovet fra min forgængers side.
Jeg vil bare sige, at der har været årlige evalueringer af forsøgsordningen, og hver gang er de blevet sendt til Folketingets Boligudvalg.
Der har i den tid, jeg har været minister for området, og det er snart 2 år,
ikke været stillet nogen kritiske spørgsmål af nogen art fra Boligudvalgets medlemmer. Med hensyn til menneskerettigheder vil jeg sige, at der har været et par forsøg, bl.a. i det område, hr. Keld Albrechtsen kommer fra - det er ikke hr. Keld Albrechtsens ansvar, det skal jeg skynde mig at sige - som har vist sig at ligge på kanten af menneskerettighederne, og de forsøg er ikke blevet godkendt.
Men altså blot dette, at evalueringerne er blevet gennemført, og der vil også her i år være tale om, at der kommer en evaluering, som selvfølgelig bliver sendt til Boligudvalget, fordi jeg faktisk synes, det er vigtigt, at også Boligudvalget kan holde sig ajour med, hvordan det går, når man rundtomkring lægger ryg til - mere eller mindre i hvert fald - nogle forsøgsordninger.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-03-16:
Jeg vil gøre fru Lissa Mathiasen opmærksom på, at dengang den daværende boligminister, hr. Ole Løvig Simonsen, fremsatte forslaget, sagde han - jeg kan det ikke ordret, men jeg husker tydeligt formuleringerne - at hvis der kom forsøgsordninger, som var i strid med menneskerettighederne, ville man omgående gribe ind, og at man ville foretage en evaluering.
Men den daværende boligminister så faktisk alvorligt på problemet og var også klar over, at det meget vel kunne opstå.
Så til hr. Kramer Mikkelsen: Ja, nu får vi altså debatten ude i lejerbevægelsen og i den almene boligbevægelse, og den må vi så tage.
Men jeg skal bare opfordre til, at nu hvor vi har forskellige synspunkter om, hvordan sagerne står, går vi også ud og tager del i debatten, og så må vi jo se, hvem af os der vinder tilslutning til sine synspunkter.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2000-03-16:
Til hr. Keld Albrechtsen: Det her vil ikke med et fingerknips give løsninger, men fra dag ét vil det her hjælpe.
Hvis vi siger ja til det her, vil det med det samme begynde at give resultater ude i de boligområder, fordi folk vil betragte det som en hjælpende hånd til det integrationsarbejde, der er nødvendigt, og som bygger på retfærdige løsninger, på rettigheder og pligter.
Derfor er det noget vrøvl, når hr. Keld Albrechtsen her fra talerstolen siger, at lejerbevægelsen vil brokke sig og lave ballade.
Der er allerede sendt høringssvar ind, og hr. Keld Albrechtsen kan blot læse f.eks. Boligselskabernes Landsforenings høringssvar til planen, hvor man siger, at man hilser planen velkommen. Men det er ikke kun BL, der hilser den velkommen, det gør store dele af boligbevægelsen også.
Jeg er valgt i København, og boligområder som Mjølnerparken og Tingbjerg skriger efter løsninger som dem, der bliver fremlagt i denne integrationshandlingsplan.
Annie Lunde Hansen (CD), 2000-03-16:
Med hensyn til det byggeri, jeg ser forskellige pensionskasser bygge i øjeblikket,
For de har jo selv en husleje, som selv jeg næsten ikke kan betale.
Så vil jeg gerne spørge, om man fra Enhedslisten har sat tal på, hvad det vil koste i boligsikring at få anvisningsret til de lejligheder.
Eller er det kun de byggerier, som pensionskasserne opkøber af gammelt byggeri og måske udlejer eller udstykker til andelsboliger, og hvad de ellers gør ved det?
Men jeg vil gerne spørge, om man tror, at det er en fordel, at man sætter små mennesker ud i det byggeri, de bygger?
Lissa Mathiasen (S), 2000-03-16:
For det første tror jeg, det ville være klogt for hr. Keld Albrechtsen at se på det i forbindelse med diskussionen, da forsøgsordningen blev lavet.
Da var vi inde på den her problematik og vendte den og fik konstateret, at der ikke var noget, der stred imod menneskerettighederne.
For det andet er det forslag, der ligger her, jo selvsagt naturligvis også tjekket i Justitsministeriet i forhold til menneskerettighedskonventionen.
Vi kunne ikke drømme om fra Socialdemokratiets side, og jeg tror heller ikke, at andre partier her i Folketinget, når de kom til at tænke sig om, kunne tænke sig at lave noget, der ville være i strid med menneskerettighedskonventionen, og derfor giver det vel også sig selv, at det ikke er i strid
med den.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-03-16:
Det er nok vanskeligt at forklare Dansk Folkeparti sammenhængen i det her.
Men sammenhængen er jo i al korthed, at dér, hvor problemerne med tilsidesættelse af ventelisterne vil opstå, er jo ikke i de afdelinger, hvor der ikke er sociale problemer, for de vil såmænd ikke komme til at blive inddraget i det her alligevel.
Det vil de enkelte kommuner, der hidtil ikke har haft viljen, og som har haft anvisningsregler i forvejen, og som ikke har brugt dem, fortsat ikke gøre.
Og derfor vil der typisk ikke blive tale om diskrimination af almindelige danskere.
Næh, dér, hvor der vil blive lukket, og hvor man vil bruge reglerne til at lukke, er i de afdelinger, hvor det er mennesker med sociale problemer, hvor det er indvandrere og flygtninge, der står på ventelisterne.
Det er det, der er problemet og årsagen til, at det kan være berettiget med et oprør i lejerbevægelsen.
Men det er jo altså en sølle målsætning. Og så vil jeg godt sige til Det Radikale Venstre, at jeg havde håbet, at vi kunne få en fornuftig gennemgang af menneskerettighedsproblemerne.
Vi vil rejse dem i udvalget fra Enhedslistens side og dokumentere lidt nærmere omkring de her ting.
For jeg tror, det er en meget væsentlig problemstilling, og jeg har fornemmelsen af, når fru Dorit Myltoft nu henviser til Gellerupparken, at man tror, at fordi man har kunnet lave noget fornuftigt i Gellerupparken, er alle andre forsøgsordninger dermed retfærdiggjort, uanset hvordan de er skruet sammen, og det er altså ikke en tankegang, Enhedslisten deler.
Det håber jeg heller ikke Det Radikale Venstre vil gøre, når de får kigget materialet grundigt igennem.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-03-16:
Jeg har flere gange hørt om positiv særbehandling af nydanskere og indvandrere, men for mig at se er det altså ikke det, debatten drejer sig om.
Der er mange nydanskere og indvandrere, der klarer sig flot i det danske samfund og har en god økonomi og har arbejde, men det er ikke de mennesker, vi snakker om nu.
Det er de mennesker, der er uden arbejde, folk, der er på overførselsindkomst, folk, der har brug for offentlig støtte til at få en bolig.
Vi ved, at et stort antal nydanskere og indvandrere diskrimineres på arbejdsmarkedet og derfor har en større arbejdsløshed, og derfor bliver det i høj grad også dem, vi snakker om.
Men udgangspunktet er, at vi taler om generelle boligsociale opgaver, der skal løses, og det er ikke specielt om etniske grupper, men alle dem, der bliver ramt.
Jeg er enig med hr. Kim Behnke i, at det er da også et problem, at der er folk, der skal til København eller Århus for at uddanne sig og mangler en bolig, men jeg synes, det er problematisk hele tiden at kæde det sammen med at sige, at der er andre, der kommer og tager boligerne.
Jeg synes, konklusionen i stedet måtte være, at vi må konstatere, at der faktisk er brug for nogle flere boliger af bestemte typer, i stedet for hele tiden at sige, at folk tager boliger fra hinanden.
Dorit Myltoft (RV), 2000-03-16:
Hr. Keld Albrechtsen har tidligere i dag i en kort bemærkning talt om de positive resultater fra indsatsen i Gellerupplanen i Århus.
Det undrer mig derfor, at hr. Keld Albrechtsen i sin ordførertale mener, at disse lovforslag, vi i dag behandler, vil være med til at forstærke de boligsociale problemer.
Hvad skulle man da hellere have gjort i Gellerup i stedet for at få unge og folk i arbejde til at flytte derud?
Egil Møller (DF), 2000-03-16:
Det kan godt være, vi har lidt forskellige præmisser at vurdere det på, men grundlæggende kan vi jo se, at det er et helt forkert forslag.
Det, der også bringer mig herop, var bemærkningerne fra hr. Keld Albrechtsen om, at det da godt kunne være, at der kom et oprør fra disse mennesker, der var skrevet op på venteliste, og de kunne jo så føle, at der ikke var meget retfærdighed til, når man nu kunne se kommunerne få et redskab i hånden, som egentlig gik ud på, at andre kunne komme ind, og det vil så sige udlændinge, på den plads, de egentlig regnede med de skulle have.
Altså jeg vil lige gøre opmærksom på, at det oprør ikke er et, vi i hvert fald tilskynder til fra Dansk Folkeparti, og vi regner ikke med, at det bliver et voldeligt oprør.
Men jeg har altså fuld forståelse og sympati for danskere, der føler deres ret og forventning krænket.
Det går jeg egentlig også ud fra at Enhedslisten har, og det er mit spørgsmål til hr. Keld Albrechtsen
: Kan man ikke også fra Enhedslistens side se, at det er en uretfærdig lovgivning?
Dorit Myltoft (RV), 2000-03-16:
Til hr. Knud Erik Hansen vil jeg da meget gerne sige tak for rosen, men det er løsningsmodellerne, vi er mere optaget af.
Som jeg sagde i min slutningsreplik heroppefra, så løser det her problem ikke alle boligsociale problemer, men det er med i mængden.
Det er altså et lille skridt i nogle rigtige retninger, men det kunne aldrig stå alene, det har vi heller ikke sagt.
Arne Melchior (CD), 2000-03-16:
Til fru Dorte Bennedsen
: Nej, det var ikke et retorisk spørgsmål, jeg stillede, og jeg polemiserede i øvrigt slet ikke mod det, fru Dorte Bennedsen sagde.
Men jeg læste op fra ministerens fremsættelsestale, og her står jo, at unge mellem 18 og 25 år kun har retskrav på at blive gift med en udlænding, »hvis ægteskabet eller samlivsforholdet utvivlsomt må anses for indgået efter herboendes eget ønske«.
Det var med hensyn til bedømmelsen af, om det er tilfældet, jeg tillod mig at polemisere og spørge: Hvem er det, der er så klog?
Tænk på skilsmissetallet!
Det kender fru Dorte Bennedsen nok en del til.
Jamen hvem er det, der skal have den evne at vide, om den afgivne erklæring virkelig er utvivlsom, som det kræves, eller om den bare er afgivet på skrømt?
Det var det, jeg spurgte efter.
Jeg har ikke tænkt mig at angribe fru Dorte
Bennedsens grundliggende indstilling til disse ting
og vil ikke genere hende, men jeg siger bare, at problemet kan ikke løses, for der er ingen, der med føje kan afgøre, om utvivlsomheden er til stede.
Dorit Myltoft (RV), 2000-03-16:
Til hr. Egil Møller må jeg sige, at jeg ikke er enig.
Det er sådan i det her land, at hvis vi har nogle lovbestemmelser, skal vi jo også have muligheder for at kontrollere, om de love bliver overholdt, og det her er altså en af dem. Omkring det med kontrol synes jeg, at det altid er en afvejning, hvor meget der skal til eller ikke til, men her er det rimeligt at give kommunerne kontrolmuligheder.
Så jeg er ikke i tvivl om, at vi kan gøre det her uden den evaluering, som hr. Keld Albrechtsen efterlyser.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-03-16:
Dengang disse forsøgsordninger blev iværksat, var det jo meningen, at der skulle ske en evaluering af forsøget, bl.a. også for at se, om de kritiske spørgsmål, der var stillet vedrørende overholdelse af menneskerettighederne, gav anledning til problemer.
Nu har jeg forstået det sådan, at man ikke vil afvente en evaluering.
Nu vil man gøre det permanent og tilmed lægge det ud i kommunerne, så det kan bruges også i strid med menneskerettighederne, uden at man kan gøre noget ved det.
Jeg vil godt spørge: Hvilke krav vil Det Radikale Venstre - som jo er et parti, der generelt støtter menneskerettighederne - stille for at sikre, at menneskerettighederne overholdes i det her tilfælde?
Egil Møller (DF), 2000-03-16:
Jeg kan forstå, at Det Radikale Venstre som medlem af regeringen naturligvis støtter dette lovforslag, men jeg vil godt spørge den radikale ordfører, fru Dorit Myltoft, om ikke fruen er enig med mig i, at det dog er lidt af et bureaukratisk system, man nu sætter i gang med at opbygge, at kommunerne skal kontrollere, når en familie overskrider nogle grænser, hvornår der kan gives dispensation for, at familien kan blive boende, og jeg ved ikke hvad.
Jeg ved ikke, om den radikale ordfører har noget bud på, hvad det vil komme til at koste det danske samfund.
Det er sådan, at jeg ikke lagde mærke til, at ministeren i svartalen kom ind på de problemer, som jeg kunne se, der ville komme med oprettelse af nye andelsboligforeninger, når kommunerne kunne få en anvisningsret til hver tiende bolig.
Jeg tænker på seniorfællesskaber, som bliver mere og mere moderne, hvor man er en gruppe, som egentlig godt kunne tænke sig at oprette en andelsboligforening.
Her ser man så, at mulighederne for selv at bestemme, hvem der skal være med i denne boligforening, bliver begrænset.
Anser ministeren ikke det for at kunne være et problem i fremtiden?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2000-03-16:
Det vil jeg sige at vi i Socialdemokratiet er helt fortrøstningsfulde ved, netop fordi der fra lejerbevægelsen i årevis har været presset på, for at der skulle foretages nogle tiltag, som kunne være med til at øge integrationsindsatsen, kunne stoppe ghettoiseringen osv.
Så dér kan jeg kun sige, at det behøver hr. Keld Albrechtsen ikke at true med.
Det er et løfte, som vi i virkeligheden er begejstrede for, og vi er sikre på, at man i lejerbevægelsen vil støtte de her tiltag.
Denne her integrationshandlingsplan, som det her er en del af, er jo blot én af en lang række tiltag, som vil kunne stoppe ghettoiseringen, og som vil kunne give den luft, som mange store, tunge boligområder i det her land har behov for.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-03-16:
Nu får hr. Kim Behnke det jo nærmest til at lyde, som om lejlighederne ude i Brabrand næsten ligger i ruiner.
Men så vil jeg spørge hr. Behnke - og det er vi muligvis enige om - om det ikke er dybt betænkeligt, hvis man forhindrer, at folk får lov til at flytte derhen, hvor de gerne vil.
Jeg forstod da, at hr. Behnke set fra en liberal synsvinkel også har det synspunkt, og derfor vil jeg også godt spørge: Er vi så ikke også enige om, at problemet er, at man faktisk, hvis man misbruger disse forsøgsordninger, kan lægge hindringer i vejen for, at flygtninge og indvandrere får lov til at vælge at bo dér, hvor de gerne vil, og at man - hvis man gør det på en ondsindet måde - kan bruge disse regler kreativt til at diskriminere etnisk?
Dorit Myltoft (RV), 2000-03-16:
I Det Radikale Venstre har det været vigtigt at holde fast i, at de største problemer, når det gælder integration, løses bedst og mest holdbart ved at sikre alle mennesker en uddannelse og en tilknytning til arbejdsmarkedet.
Derfor fylder dette også mest i regeringens integrationspakke med de 78 forslag.
Når det gælder by- og boligministerens forslag, kan Det Radikale Venstre støtte begge disse, som har et bredere sigte.
Det betyder, at begge forslag giver kommuner flere muligheder for at løse boligsociale problemer.
Det er altså ikke snævert knyttet til integration, men selvfølgelig forbedres integrationen, hvis familiernes boligsociale problemer løses.
I slutningen af 1800-tallet og i begyndelsen af 1900-tallet satte man ind over for den enorme overbefolkning
Siden er det heldigvis blevet forbedret på det område, men det betyder ikke, at alle problemer er løst.
I vor tid er det først og fremmest de sociale problemer, vi ønsker at sætte ind over for.
Derfor er det arbejdsmarkedsforanstaltninger og uddannelsesindsatsen, der virkelig batter noget. Men jeg vil da ikke undlade at nævne, at i København er der fine eksempler på, at det for mennesker, der er blevet kaldt svage, er lykkedes at forbedre deres egen boligstandard uden at skulle flytte.
Det nytter altså også at sætte ind over for boligområderne.
Kvarterløftprojekterne er tilsvarende eksempler. I Det Radikale Venstre er vi meget optaget af løsningsmodeller, hvor socialt svagt stillede mennesker kan blive ressourcestærke og få ansvarsfølelse for egne vilkår.
Fra passiv forsørgelse til aktiv deltagelse er og bliver nøgleord i den indsats.
Som nævnt støtter Det Radikale Venstre disse lovforslag som muligheder, der sammen med mange andre kan være med til at forbedre levevilkårene for de enkelte mennesker og for helheden.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2000-03-16:
Selv om det vist ikke er helt den samme debat, vi har hørt på her i dag, så alligevel en kort kommentar: Vi er fuldstændig enige i, at debatten i udvalget selvfølgelig skal vise, hvad der kan samles flertal for og hvor, og der kan selvfølgelig også ske justeringer.
Det gør der jo altid i udvalgene, så det er der ikke noget nyt i.
Og de meldinger, der er kommet i Folketingssalen i dag, giver i hvert fald også mig - og det er så her, vi måske ikke er helt enige om, om det er den samme debat, vi har været til stede ved - et klart indtryk af, at der sagtens kan samles flertal for forslagene, fordi der er behov for dem. Og egentlig forstod jeg også på hr. Kim Behnke, at når man gik forslagene igennem i substansen, var der egentlig også behov for dem, og der var i virkeligheden meget af det, der ligger i dem, som kunne anvendes, men at man måske kunne forestille sig nogle få ændringsforslag.
Er det ikke i virkeligheden sådan, sagerne står?
Kim Behnke (FRI), 2000-03-16:
Det glæder mig, at hr. Keld Albrechtsen snart får et nyt køleskab.
Jeg håber, det er A-mærket.
Det er dér, jeg mest kender til de faktiske forhold.
Når hr. Keld Albrechtsen spørger, hvor langt vi vil gå med hensyn til at sikre den enkeltes frihed til selv at bestemme, hvor man vil bo, er der jo et grundlovssikret, ideologisk svar på det: Så langt som det nu er muligt.
Men allerede dér kommer vi over i den praktiske afdeling.
Vi kan ikke alle sammen bo, hvor vi gerne vil, for det er ikke sikkert, der er plads til os alle sammen lige dér.
Og jeg synes, man skal lære af nogle af de erfaringer, som faktisk viser, at disse »tvangsflytninger« af folk ikke har ført noget positivt med sig, og i stedet finde ud af, hvordan vi løser problemerne dér, hvor de er.
Nogle af problemerne kan være overfyldte lejligheder, som ikke bare resulterer i voldsom nedslidning, så hr. Keld Albrechtsen måske må vente længe, inden han får et nyt køleskab, men jo også resulterer i, at der er voldsom støj osv.
Hvis ikke de bestemmelser, ministeren foreslår i dag, er de rigtige, må vi altså her i Folketinget finde ud af, hvad det så er, der skal til.
Det varer ikke ret længe, så kommer et forslag fra Frihed 2000 om at skabe grundlag for nogle flere ungdomsboliger lige præcis i København til behandling.
Det er et forslag om, at der på havnearealerne etableres et maritimt miljø med indretning af ungdomsboliger i udrangerede færger osv.
I det hele taget er det vores opfattelse, at lige præcis når det gælder om at finde boliger til unge mennesker, er vi alt for, alt for formelle og ikke nær nok kreative i Danmark i forhold til, hvad man ser i andre lande, så jeg håber, vi i den forbindelse kan vende tilbage til en diskussion om, hvordan vi finder bedre plads til unge, der mangler et sted at bo.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-03-16:
Jeg synes, ministeren skylder CD's ordfører et bedre svar på sammenligningen med søfartsbogen, for den ramte jo fuldstændig i plet.
Det er igen menneskerettighederne, som tilsidesættes, også når det gælder familiesammenføringer, men det kommer der en hel debat om senere på dagen med en anden minister.
Nu venter vi så bare spændt på, vil jeg sige, om ministeren mener det alvorligt, når ministeren nu antyder, at hvis de private udlejere ikke vil være med, så kommer der et lovforslag fra ministeren.
Jeg ved ikke, om det kunne fortolkes sådan; det håber jeg da.
Vi venter spændt.
Og vi venter også spændt på, om drøftelser med Boligselskabernes Landsforening kan føre til noget med hensyn til de stærke afdelinger.
Men det er sent på dagen, det kommer, og der skal mere kød på, vil jeg sige, før det kan vendes til glæde.
Egil Møller (DF), 2000-03-16:
Jeg tillader mig at henvise til den skriftlige fremsættelsestale til lovforslag nr. L 211, hvor der står: »For eksisterende andelsboligforeninger åbnes der mulighed for, at kommunen via en frivillig aftale kan få anvisningsret.
betinges af, at kommunen skal have adgang til at anvise boligsøgende til hver 10. bolig i foreningen.«