Charlotte Antonsen (V), 2006-05-02:
Tyrkiets optagelsesforhandlinger om EU-medlemskab gik i gang i 2005.
Det skete, efter at Tyrkiet i 1999 under den daværende Nyrupregering blev anerkendt som kandidatland.
Realistisk set vil der gå mindst 10-15 år, før Tyrkiet kan blive medlem af EU.
Dertil kommer, at der kan blive tale om overgangsordninger, hvor Tyrkiet ikke er fuldt med på alle politikområder.
Som andre ansøgerlande skal Tyrkiet naturligvis leve op til Københavnskriterierne, der jo er et antal politiske og økonomiske kriterier.
Det vil sige, at for at Tyrkiet kan blive fuldt medlem, skal man bl.a. respektere menneskerettigheder og mindretal.
Det siger sig selv, at spørgsmål om godt miljø og gode arbejdsmiljøbestemmelser er politiske tiltag, som det ikke er helt billigt at gennemføre, når det skal gennemføres for alle tyrkere.
Men det er en nødvendig forudsætning for medlemskab af EU, at ansøgerlande overtager hele den allerede gennemførte politik.
På topmødet for EU's regeringschefer i december 2004, som blev udmøntet af udenrigsministrene året efter, blev der for Tyrkiets vedkommende tale om en yderligere opstrammet forhandlingsramme, hvor der, som udenrigsministeren lige har været inde på, kan blive tale om overgangsordninger, undtagelser, særordninger eller permanente beskyttelsesklausuler.
Kort fortalt: Forhandlingerne er startet, men der vil gå lang tid, før de kan afsluttes.
Geografisk udgør Tyrkiet overgangen mellem Europa og Asien.
Af strategiske årsager har Tyrkiet derfor været et vigtigt medlem af NATO i alle årene.
Vi har haft gavn af de tyrkiske tropper, der i NATO-regi har medvirket til at sikre frihed og fred i vor del af verden.
Det ændrer dog ikke ved, at Tyrkiet som medlem af EU ser ud til at bekymre mange mennesker.
Og det forhold er da også medvirkende til, at vi i EU går langsomt frem med optagelsen af Tyrkiet.
Når vi har startet optagelsesforhandlingerne, er det altså også, fordi det er i egen interesse, at Tyrkiet politisk og økonomisk nærmer sig Europa.
I den seneste tid har Muhammedsagen stået højt på dagsordenen.
Den sag er et godt eksempel på, at det er godt at have Tyrkiet på vores side.
Tyrkiet viser, at det er muligt at være muslim og demokrat samtidig.
Der er nemlig ikke tale om, at nogle ekstreme muslimer opildner til, at vi i den vestlige verden er imod muslimer i al almindelighed.
Nej, det, der er afgørende, er ikke, om et land bekender sig til den ene eller den anden religion.
Det, der er afgørende, er, om landet er demokratisk.
Tyrkiet skal altså tilnærme sig EU, fordi det er i vores egen interesse, at det store demokrati mellem Europa og Asien orienterer sig mod os.
Det er bedre at have Tyrkiet som ven end som fjende
Også økonomisk er det klart i vores interesse, at Tyrkiet kommer med, fordi det dermed udvider det indre marked.
Så det, at medlemskredsen udvides, spiller altså også en rolle økonomisk, fordi vores afsætningsmuligheder forbedres.
Nogle er bekymrede over, at vi i EU kommer til at overføre store midler til Tyrkiet.
Det bliver der ikke tale om.
Det er nemlig ikke muligt i EU, fordi der er en budgetbegrænsning på 1 pct.
Det er heller ikke forventeligt, at tyrkiske kontanthjælpsmodtagere vil oversvømme os, som nogle taler om.
Den frie bevægelighed i EU er nemlig betinget af, at man enten kan forsørge sig selv som studerende eller pensionist, eller at man har fået et almindeligt job i det land, man ønsker at opholde sig i.
Bekymringen hertillands hænger nok bl.a. sammen med, at vi har mange tyrkere i Danmark, der kommer fra de allerfattigste dele af Tyrkiet, hvor f.eks. analfabetisme er et stort problem.
Det gøres der heldigvis en indsats mod i Tyrkiet, og derfor vil det problem forhåbentlig blive mindre med årene.
Jeg vil godt afslutningsvis henvise til, hvad statsministeren lige har sagt i sin tale, nemlig at der kommer til at gå mange år, før Tyrkiet kan blive medlem af EU, og på det tidspunkt vil der være tale om et andet Tyrkiet end det, vi kender i dag.
Og så vil jeg gerne på vegne af Venstre, Socialdemokraterne og De Konservative fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
Folketinget opfordrer regeringen til fortsat at medvirke til at sikre en stram og forsvarlig forhandlingsproces med Tyrkiet.«