runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Kirk (V), 1998-11-25:
Jeg er da selvfølgelig beæret over, at SF's ordfører kan huske lidt af min ordførertale vedrørende det kystnære fiskeri, som jeg absolut mener giver mulighed for, at fisk, der er fanget om morgenen, kan komme på middagsbordet.
Det skal ikke kun være det kystnære fiskeri.
Endelig til sidst vedrørende fiskerikontrol.
Er det på de påstande, der er føget over bordet folk imellem, at SF bygger sin formodning om, at der ikke er strammet nok op om fiskerikontrollen?
Ole Vagn Christensen (S), 1998-11-25:
Nu skal man jo ikke begive sig ind i en debat med hr. Kristen
Touborg om forskellige filosofier
så kan man ret hurtigt relatere det til noget; det gjorde hr. Kristen Touborg også.
Jeg mener, at det er hr. Kristen Touborg, der vil det overordnede.
Og så skal jeg nok lade være med at tale om husmændenes indflydelse igennem de sidste hundrede år.
Men det har i hvert fald ikke været noget betydningsløst, når vi taler om at have indflydelse på det overordnede; det må jeg nok sige.
Jens Kirk (V), 1998-11-25:
Over for hr. Kristen Touborg vil jeg gerne vedgå, at det var undertegnede, der indkaldte ministeren til samråd vedrørende fiskerikontrollen.
Men efter samrådet har ministeren i grunden beroliget mig; det var det, jeg brugte samrådet til, nemlig at få de ting på bordet, som er gennemført de sidste år, for ligesom at hanke op i det, vi eventuelt kunne sige der halter.
Efter samrådet var jeg godt tilfreds, men jeg kan forstå, at det ikke er på den måde, hr. Kristen Touborg bruger samrådene.
Lene Espersen (KF), 1998-11-25:
Jeg fik heller ikke noget konkret svar på mit spørgsmål om, hvad det egentlig er, SF vil.
Nu begynder hr. Kristen Touborg
sådan at tale i generelle vendinger om, hvad der foregår af ulovligheder.
Jamen altså, der er folk, der kører for hurtigt hver eneste dag, men det betyder jo ikke, at vi siger, at der skal ansættes to millioner flere trafikkontrollanter, og derfor er mit spørgsmål: Hvad er det helt præcist, hvor er det præcist, SF ser, at der er et problem?
Hvor er det, der skal gribes ind for at sikre den her kontrol, som hr. Kristen Touborg mener der mangler?
Kristen Touborg (SF), 1998-11-25:
Først til fru Lene Espersen: Jeg mener sådan set, at jeg i mit indlæg har givet adskillige eksempler på, hvad det er, vi eksakt vil.
Jeg vil såmænd gerne komme med nogle yderligere helt klare, eksakte ting.
Vi mener, man skulle forbyde bomtrawling.
Al bomtrawling skulle forbydes, fordi det simpelt hen indebærer en utrolig masse udsmid.
Sådan som jeg husker det, er det kun en femtendedel, man får gavn af, og de fjorten femtendedele går ud.
Det er en af de meget konkrete ting, vi vil.
Vi vil, at man skal lægge mere over på konsumfiskeri; vi mener, man skal have et bæredygtigt fiskeri.
Vi vil sådan set det, som vistnok Venstres ordfører var lidt inde på, at vi f.eks. gerne vil styrke Torsminde- og Hvide Sande-fiskeriet og neddrosle det, der foregår i Thyborøn.
Det er faktisk det, vi vil.
Det er husmandstanker.
Javel, hr. Ole Vagn Christensen, det er det, men det er husmandstanker, vi gerne vil stå ved.
Vi vil faktisk først og fremmest kvalitetsfiskeri; det er den vej, vi gerne vil gå.
Til hr. Ole Vagn Christensen skal jeg så sige, at det er rigtigt, at jeg også kommer med nogle overordnede betragtninger, men i modsætning til hr. Ole Vagn Christensen, så kommer jeg altså også med nogle klare udmeldinger om, hvad det var, vi så ville.
Jeg undlod i hvert fald at sige, at det var et meget flot papir, ministeren var kommet med.
Hvis hr. Ole Vagn Christensen ikke kan lide mit billede af, at kursen skal lægges om, vil jeg gerne udbygge det med at sige, at vi mener, at kursen skal lægges om og motoren sættes op i omdrejninger.
Det er måske i virkeligheden nok det sidste, der er vigtigere, for med de pæne ord, hr. Ole Vagn Christensen kommer med, er det da muligt, at Socialdemokratiets kurs er rigtig.
Der er bare ingen omdrejninger på motoren.
Den er faktisk gået helt i stå.
Ole Vagn Christensen (S), 1998-11-25:
Jeg vil sige til hr. Kristen Touborg, at man skal jo være lidt af en pessimist for at have den opfattelse, at tingene er gået i stå i fiskeriet.
Hr. Kristen Touborg forlangte, at kursen skulle lægges om, og han mente, at der var for lidt overordnet i det her, eller også var der for meget; det var sådan set det, der blev sagt.
Dertil er det, jeg siger, at kursen er lagt om.
De signaler eller de pejlemærker, som er med til at styre tingene, som er med til også at give motoren lidt kraft, er de pejlemærker, der hedder, at fiskerierhvervet er bæredygtigt, at forbrugerne begynder at stille krav, og at man kan opleve, at det ikke alene er i Danmark, men i hele Europa, at det sker.
Man ønsker en mærkning, hvor man kan se, hvad det er, man får.
Det er den kurs, der giver fremgang og fremdrift.
Christian H. Hansen (DF), 1998-11-25:
Det er debatten om fiskerikontrollen, der interesserer mig lidt.
Jeg synes ikke rigtig, at hr. Kristen Touborg får svaret på de spørgsmål, der bliver stillet heroppe.
Men det er måske, fordi hans taletid har været overskredet nogle gange.
Det er sådan set nemmere, hvis hr. Kristen Touborg bare vil bekræfte mig i, at når det drejer sig om fiskerikontrol, er Danmark foregangsland i forhold til andre EU-lande.
De andre EU-lande halter bagefter, så kan jeg ikke se, at vi skal have en opstramning herhjemme, før andre EU-lande kommer bare nogenlunde på højde med os.
Vil hr. Touborg bekræfte mig i det?
Ole Vagn Christensen (S), 1998-11-25:
Ikke for at være familiær, men jeg vil gerne sige tak for svaret fra fru Lene Espersen.
Men det er stadig væk lidt uklart, og det skyldes ikke mindst det dér med, at man må skele til, hvordan andre gør.
Jamen hvis vi skal have de andre bragt på samme plads og samme niveau som os, så vi får nogle ligeberettigede forhold, så kunne det godt lyde, som om vi er nødt til at give os lidt den forkerte vej, og de er nødt til at give sig lidt den samme vej, som vi går.
Men jeg har helt sikkert helt misforstået, at det var det, der var fru Lene Espersens budskab.
Kristen Touborg (SF), 1998-11-25:
Jeg vil gerne begynde med et svar til hr. Ole Vagn Christensen og sige, at jeg anser det for en ros at have husmandstanker, og det jo er ikke sikkert, det helt var det, hr. Ole Vagn Christensen mente med det.
Men rent faktisk mener jeg, at langt hovedparten af de gode ting, der kommer i det her samfund, kommer nedefra.
Men jeg skal medgive, at SF er et decentralt parti, Socialdemokratiet er jo et centralistisk parti, så at vi har forskellige holdninger til det, er o.k.
Men altså at jeg har husmandstanker, det vil jeg anse for at være en ros.
Tak til hr. Ole Vagn Christensen for det. Ellers vil jeg gerne svare på det om kontrol, og det vil jeg gerne gøre samlet, for der er flere, der har spurgt til det, og jeg vil sådan set godt prøve, om jeg ikke kunne få svaret på det og ikke snakke uden om.
Det er sådan, at der er sådan set ingen af dem, der er i tæt kontakt med fiskerierhvervet, der er i tvivl om, at det er ikke alting, der er lige lovligt.
Sådan er det, og det er der sådan set heller ingen der vil nægte.
Når dertil kommer, at fiskerirelaterede organisationer skriver til os i Folketinget og nævner en lang række forhold, man kritiserer, synes jeg, det er relevant, at vi diskuterer det.
Jeg vil godt sige i den forbindelse, når jeg sådan halvvejs er blevet bebrejdet, at vi også har haft samråd om spørgsmålet her, at det ikke var mig, der indkaldte til det samråd; jeg tror, det var Venstre.
Jeg har ikke i min ordførertale givet udtryk for, at det var på pressens reaktioner, jeg siger de her ting.
Jeg har faktisk sagt de her ting i årevis.
Jeg siger, at der foregår ting, der ikke er helt lovmedholdelige, men min dokumentation skal ikke findes i pressen.
Jeg kan sige, at der er to steder, den kan findes:
På min opslagstavle hænger der fra den tidligere fiskeriminister en meddelelse, der går ud til fiskerikontrollen, om, at man skal agere ud fra en lov, der endnu ikke er vedtaget i EU, som aldrig bliver vedtaget.
Det er den ene dokumentation, jeg kan give.
Og nu kan jeg se, at der er flere spørgsmål, så jeg får nok lejlighed til at besvare resten i næste runde.
Lene Espersen (KF), 1998-11-25:
Først til hr. Ole Vagn Christensen: Jamen grunden til, at jeg har taget fat på nogle måske meget konkrete eksempler og problemer, er, at jeg synes, at fiskeriministeren, her hvor vi diskuterer fiskeriredegørelsen og også den fremtidige strategi, skal have en mulighed for at bekræfte fra Folketingets talerstol, hvad man vil, og hvad man ikke vil.
Jeg kan se nogle helt konkrete problemer, som jeg tror virker utrolig generende i forhold til alle de danske fiskere, som efterlever og overholder reglerne i det daglige, og dér er det et godt signal at sende, at vi i Danmark selvfølgelig kæmper for, at alle skal efterleve de samme regler.
Det er jo derfor, jeg tog fat i så konkrete ting omkring kapaciteten.
Men jeg må jo altså også sige, at hvis dansk fiskeri skal have en mulighed for at overleve, så bliver vi altså også nødt til at se på, hvordan andre lande i dag er ved at udvikle deres fiskerflåde.
Det nytter ikke noget, vi går rundt med bind for øjnene og tror, at vi kan overleve under alle omstændigheder, for vi skal kunne konkurrere med dem.
Og det er så også lidt et svar til hr. Søren Kolstrup, for der er ingen tvivl om, at hvis det er sådan, at vi f.eks. skal være dygtigere med hensyn til værditilvækst, som jeg nævnte, altså levere højpriskonsumfisk, så er det også nødvendigt, at fiskerflåden har en mulighed for at have ordentlige tanke om bord, have ordentlige muligheder for at kunne lande fiskene, have ordentlig hestekraft for at kunne levere f.eks. en atlantoscandisk sild, som stadig væk er frisk, selv om man fanger den meget, meget langt væk fra Danmark.
Og det betyder altså, at der er nogle tekniske ting, der skal være på plads.
Men det er jo altså ikke sådan, at man ikke kan få god frisk fisk i dag.
Hr. Søren Kolstrup kan bare tage til Hirtshals.
Kristen Touborg (SF), 1998-11-25:
Jeg vil godt spørge hr. Jens Kirk, om jeg forstod ham ret, når jeg forstod, at han heroppefra sagde, at Venstre under alle omstændigheder ville afvise individuelle omsættelige kvoter.
Er det rigtigt forstået, at det er Venstres politik, at man under alle omstændigheder vil gøre det?
Jeg vil godt erkende, at omsættelige kvoter meget nemt kan give problemer, men jeg tror også, det er muligt at finde løsninger, som ikke er særlig problematiske.
En af de ting, man kunne tage med i sådan en vurdering, er historiske kvoter.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet er kort: Hvad tror Venstre så der er løsningen på udsmidningsproblemet, når det ikke er individuelle kvoter?
Ole Vagn Christensen (S), 1998-11-25:
Jeg lagde mærke til, at fru Lene Espersen i sin indledning var meget konkret med hensyn til, hvad det var for en målsætning, man ønskede for dansk fiskeri.
Og der er ikke nogen tvivl om, at vi er enige - at det er i den samme retning.
Så har jeg lidt svært ved at se, at det hænger sammen med den første målsætning.
Men jeg er også fuldstændig klar over, at det har jeg helt misforstået, at det var slet ikke det, der var meningen med den måde at skitsere de andre lande på.
Lene Espersen (KF), 1998-11-25:
Jeg vil så gerne for tredje gang spørge hr. Kristen Touborg, hvad det er for en kontrol, som SF så gerne vil forbedre, altså ud over de to ting, jeg har hørt: Man vil have, at politiet nu også skal være ansvarlig for fiskerikontrollen, og man vil måske have tvungen auktion.
Det er ligesom de eneste to konkrete ting, jeg synes vi hører.
Men jeg vil godt høre, om der er mere, for det er ligesom med til at underbygge, hvor stort et problem SF egentlig ser det her som værende. Det, jeg hørte hr. Kristen Touborg sige her fra talerstolen i svaret til mig, var, at hr. Kristen Touborg begyndte at snakke om noget helt andet, nemlig om bomtrawlsfiskeri.
Det kan man have mange meninger om, men det er et lovligt fiskeri i dag.
Hr. Kristen Touborg talte også om udsmid, som har noget med mindstemål, maskemål og alt muligt andet at gøre, men der er jo ikke tale om ulovligt fiskeri; der er jo tale om en uheldig form for regulering inden for nogle fiskerier.
Der må vi så prøve at finde andre reguleringsformer.
Men det har jo ikke noget som helst at gøre med diskussionen om den sorte og grå fisk, og derfor vil jeg godt en sidste gang appellere til, at hr. Kristen Touborg kommer med et par konkrete forslag til, hvor det er, kontrollen skal styrkes.
Jeg har et spørgsmål til hr. Ole Vagn Christensen om kapacitetspolitikken: Det her drejer sig om strukturudviklingen inden for dansk fiskeri i de kommende år, og jeg hørte hr. Ole Vagn Christensen sige to ting: for det første, at man er meget sikker på, at det, der er vejen frem, er en yderligere reduktion på kapacitetssiden. Jeg kan ikke huske den korrekte ordlyd, men jeg vil godt bede hr. Ole Vagn Christensen bekræfte, at det bare drejede sig om at få reduceret flådekapaciteten, og i den forbindelse spørge hr. Ole Vagn Christensen, hvor grænsen for reduktionen egentlig går for Socialdemokratiets vedkommende.
For det andet hørte jeg hr. Ole Vagn Christensen sige, at de regler om sammenlægning osv., der er i dag, er ganske tilstrækkelige til at sikre en modernisering og nybygning af flåden.
Så jeg vil spørge hr. Ole Vagn Christensen, om han er klar over, hvad hastigheden egentlig er, når vi taler om modernisering og nybygning.
De seneste tal viser, at den danske fiskerflåde med den nuværende hastighed først vil blive nybygget hele vejen rundt, når der er gået 100 år, og når det gælder modernisering, at der vil gå 40 år, før hele flåden er moderniseret.
Mener Socialdemokratiet, at det er tilfredsstillende?
Ole Vagn Christensen (S), 1998-11-25:
Ha ha, havde jeg nær sagt, men det skal man jo ikke; man skal jo forholde sig til situationen, og jeg har lavet en situationsbeskrivelse ud fra mit kendskab til det erhvervsliv, som vi nu har.
Og jeg synes, man burde glæde sig sammen med mig, og jeg synes virkelig, man burde være i den situation, at man sagde, at det er lykkedes at få noget, som haltede, og som der var mange problemer i, til at være selvbærende.
For det er jo helt klart, at når jeg bruger ordet bæredygtighed, hænger det selvfølgelig sammen med, at man er i stand til at have en rimelig økonomi ud af at være fisker, og at der kan være en økonomi til de havne, hvor fiskerne hører hjemme.
Og jeg mener, at vi i vores landsstrukturpolitik og på alle mulige andre områder - og de her ting ligger jo for det meste i landdistrikterne og ikke i storbyerne - prøver at se på, hvordan vi kan være med til at udvikle disse områder.
Så jeg mener, at det hele skal ses i en lidt større helhed.
Men jeg troede faktisk, vi var mødtes for at diskutere en redegørelse, som indeholder alt det, jeg trak frem, nemlig spørgsmålet om visioner, spørgsmålet om bæredygtighed og spørgsmålet om kapacitetsudvikling, og at vi var i den situation, at det dér med reduceringer ...
det vil jeg gerne vende tilbage til, for jeg kan se, at den røde knap lyser, og jeg ved, at jeg ikke er for flink til at holde øje med den og overholde taletidsreglen.
Jens Kirk (V), 1998-11-25:
Nu er hr. Ole Vagn Christensen jo en meget flink mand, som man næsten ikke kan se sig sur på, men når hr. Ole Vagn Christensen fremhæver regeringens ambitioner, må jeg ligegodt spørge, om de bare går ud på, at regeringen vil arbejde for det, for jeg kan nævne, at i punkt 8.12 i redegørelsen står der fem gange »Regeringen vil arbejde for«.
Er det nok for hr. Ole Vagn Christensen?
Skal det ikke være lidt mere konkret? Skulle der ikke stå: Vi vil fra regeringens side fremlægge dette inden for en vis tidsfrist til nøjere behandling i Folketinget, og vi vil selvfølgelig udsende en rundspørge, hvor vi spørger, om man støtter os i det?
Så vil jeg gerne spørge hr. Ole Vagn Christensen, om bæredygtighed for Socialdemokratiet bare er det, biologerne siger: 200 pct. forsigtighed, altså dobbelt forsigtighed, og om han mener, at det er nok for os, for så har vi bæredygtigheden. Er hr. Ole Vagn Christensen ikke enig med mig i, at når fiskerne smider et net ud, er de så nær på forskningen, som de kan være med hensyn til selektivitet?
Kristen Touborg (SF), 1998-11-25:
Jeg synes for så vidt, det er en god idé at anlægge en overordnet synsvinkel på problemerne; det synes jeg i al almindelighed er en fremragende strategi.
Men her er det altså lidt for lyst til, at man i 2 minutter kan snakke helt udenom og ikke svare på nogen som helst af de spørgsmål, der er blevet stillet, og det er altså ikke helt rimeligt over for Folketingets øvrige medlemmer.
Men da jeg kender hr. Ole Vagn Christensen og hans talegaver, vil jeg nøjes med at konstatere, at han ønsker ikke at svare på mit spørgsmål.
Men samtidig vil jeg sige, at hr. Ole Vagn Christensen må have læst en anden redegørelse end den, jeg har fået udleveret.
Det er den eneste forklaring, jeg kan give, og det synes jeg sådan set er for dårligt, at regeringen udleverer én redegørelse til Socialdemokratiets ordfører og en anden til mig.
Jeg må slutte af med at sige, at det er meget skrål
og lidt uld
Lene Espersen (KF), 1998-11-25:
Jeg har heller ikke noget imod at gentage mit spørgsmål til hr. Ole Vagn Christensen, for så får man også en mulighed for at uddybe det yderligere.
Mit spørgsmål gik på, hvor grænsen gik for en reduktion af fiskeflåden i Danmark.
Det er sådan - det ved hr. Ole Vagn Christensen jo også - at man kører med flerårige udviklingsprogrammer for fiskeflåden i EU.
Dér har Danmark også nogle mål, som vi skal opfylde, og dem opfylder vi til punkt og prikke, men jeg vil høre, om man efter hr. Ole Vagn Christensens opfattelse så skal overopfylde de her mål.
Er det sådan, at flåden skal reduceres mere end det, vi aftaler på EU-plan, for så er det jo i hvert fald en ny tone, jeg hører fra Socialdemokratiets side?
Ole Vagn Christensen (S), 1998-11-25:
Jeg er glad for, at hr. Touborg anerkender, at man godt kan diskutere det her lidt overordnet.
Det er der jo faktisk også god grund til, for hr. Touborgs parti og alle andre partier, også hr. Jens Kirks parti og fru Lene Espersens parti, har jo store aktier i, at vi har fået vendt udviklingen til det positive, og derfor synes jeg, vi skulle glæde os sammen.
Så kan det da godt være, at det, som hr. Kristen Touborg mener, er, at de værktøjer, der her er lagt frem i redegørelsen, og som jeg også har nævnt, ikke giver de muligheder.
Jeg husker, da vi stod her for et eller to år siden og diskuterede fiskeri, hvad det da var for en debat, vi havde.
Det var noget med, at man for en stor del af denne sals vedkommende bare skulle have lov at sejle ud, og så kunne man bare hive det op, der var, og så kunne man se, hvornår det slap op, fordi så holdt fiskeriet også op.
Det er vi jo helt enige i, i hvert fald i de dér ting, og derfor er det en nøje afbalancering, der skal til, og den række værktøjer, der er lagt frem her.
Jeg nævnte noget omkring net, jeg nævnte noget omkring yderligere kontrol, og der var en lang række af forhold, som jeg gik direkte ind i, og som jeg også mener der er fuldt belæg for i redegørelsen.
Til det spørgsmål, fru Lene Espersen stillede: Dér er vi jo i den situation, at jeg går ud fra, at vi har en fælles interesse i, at det er bæredygtigt, og at vi kan få moderniseret vores flåde, og at vi sammen kan lave de instrumenter og de værktøjer, der skal til dér.
Med hensyn til, om det kun skal være EU-værktøjer, eller det også skal være nogle nationale, vi kan finde frem til, mener jeg helt klart, at det bør være nogle, der også har et afsæt i det nationale, for at vi kan have et fiskeri, der overlever.
Ole Vagn Christensen (S), 1998-11-25:
Jeg synes ellers, det var en meget afbalanceret tale, du havde.
Men når jeg alligevel føler anledning til at stille dig et spørgsmål, så er det på baggrund af, at du gerne havde set, at den var bedre.
Det er jo altid nemt at sige.
Hvor er det, at hr. Jens Kirk kan pege på nogle udviklingstrends, som han kan se vil gøre det bedre for dansk fiskeri?
Det tror jeg vi er mange der er meget stærkt interesseret i at høre.
Jeg har også understreget lidt om, hvad det var, vi ville have det til at være bedre på, nemlig at det hang sammen i sin helhed.
Men om det var det, hr. Jens Kirk mente, kan vi vel få en nærmere redegørelse for.
Jens Kirk (V), 1998-11-25:
Til hr. Kristen Touborg vil jeg gerne sige, at med velvalgt omhu valgte jeg ikke at sige »under alle omstændigheder«, for vi ved jo, at fremover - om et år eller to eller tre - kan der jo være ting, der gør, forsøg, der har vist, at vi godt kan bruge den øvelse på nogle felter, men i øjeblikket er det for Venstre et must, at vi ikke får det.
Men at udelukke sig selv fra det, vil vi altså heller ikke.
Til hr. Ole Vagn Christensen: Jeg indbød sådan set før i mine spørgsmål til hr. Ole Vagn Christensen til, at i stedet for at regeringen skriver, »regeringen vil arbejde for«, så kunne det være, at regeringen ville indkalde partierne til dette her, så vi i fællesskab kunne drøfte nogle konkrete ting, som vi kunne sætte på bordet.
Det mener vi i hvert fald skal ændres.
Det spurgte jeg om allerede før, og hr. Ole Vagn Christensen var ikke særlig konkret i sine svar.
Jeg mener, jeg er meget konkret her.
Ole Vagn Christensen (S), 1998-11-25:
Til hr. Jens Kirk: Jeg troede faktisk, at det, vi var samlet for i dag, var at udveksle synspunkter, og i de synspunkter mener jeg også der ligger en form for samarbejde, og det er selvfølgelig klart, at det skal vi udvikle.
Men så er der jo ikke tale om, at nogle kan gøre det bedre end andre.
Så er der tale om, at vi sammen måske kan gøre det bedre for fiskerne, og det var det, jeg lagde op til i min tale.
Jens Kirk (V), 1998-11-25:
Til hr. Ole Vagn Christensen vil jeg gerne sige, at det kan vi slet ikke blive uenige om, men det må vel på mange områder være at foretrække, når vi nu meget bredt står sammen her, at man så fra regeringens side kommer med nogle flere udspil.
Nu har jeg påvist nogle steder her, hvor jeg ikke mener, den er særlig konkret.
Det vil jeg altså gerne have konkretiseret noget mere.
Og dér forventer jeg sådan set et udspil fra regeringen på nogle af de her områder.
Søren Kolstrup (EL), 1998-11-25:
Fru Lene Espersen talte om markedet og markedets krav og efterspørgsel.
Det vigtigste punkt, så vidt jeg kan se, i den her redegørelse,
er: Hvordan får vi tilgængelige fødevarer?
Hvordan får vi tilgængelige konsumfisk?
Mit spørgsmål til fru Lene Espersen lyder: Hvordan kan vi dog få etableret et marked, hvor langt flere borgere kan få friske fisk, friske konsumfisk, uden tågede øjne, uden slimkager på?
Kristen Touborg (SF), 1998-11-25:
Jeg beklager, at jeg ikke har fået tid til at svare på fru Lene Espersens spørgsmål om vores overvejelser om, hvorvidt man kunne lægge fiskerikontrollen ind under de almindelige politikredse.
Muligheden er jo den, at man simpelt hen styrker fiskerikontrollen ved det, altså kontrollen med fiskeriet, fordi det så ikke er et særligt embedsmandsvælde, der kommer dér.
Og vi ved jo alle sammen, at der er problemer, vi ved, der er problemer i Thyborøn; der er langt fra Lemvig til Thyborøn, og det er ikke sikkert, at de skibe, der var i havnen, dengang fiskerikontrollen kørte fra Lemvig, stadig væk er der, når den kommer til Thyborøn.
Det er jo fair nok; det har man sådan set lov til at gøre.
Det kunne måske være medvirkende til at øge troværdigheden af fiskerikontrollen.
Det er det, vi godt vil have til overvejelse.
Vi har stillet spørgsmål om det - det er vist fjorten dage siden - men vi har ikke fået svar endnu.
Jeg går ud fra, at vi snart får et svar, for så indviklet kan det vel heller ikke være, at vi ikke snart får svar på det.
Så tilgår det udvalget.
Det andet var dokumentationen for, hvordan det var med, at der var snyd på fiskeriområdet.
Det bygger bl.a. på det brev, der kom fra en række fiskerirelaterede organisationer, hvor der anføres en hel del forskellige, indimellem grove, anklager.
Men jeg vil meget klart sige, at det er jo ikke mig, der har skrevet det brev.
Jeg anklager sådan set ikke nogen mere, end at jeg siger, at vi har behov for at få tingene belyst og undersøgt ordentligt.
Det synes jeg ikke vi i fuld udstrækning har fået.
bedste opfattelse dels er penneført af Dansk Fiskeriforening, dels af EU-hensyn.