runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-05:
Jeg vil godt spørge fru Gitte Lillelund Bech, om hun er enig i, at det, der er det helt og altoverskyggende problem i dag på strækningen fra København til Roskilde, er kapaciteten, og at alt, hvad der ikke medvirker til at løse det problem, kun gør ondt værre.
Det synes jeg er et meget grundlæggende spørgsmål, for hvis ikke man har forstået den sammenhæng, har man intet forstået om trafikken mellem København og Roskilde, og så vil man operere på et grundlag, der kun fører til fejldisponeringer.
Hvad vil der ske med godstrafikken?
Er man indstillet på hurtigt at få etableret et spor, der kan aflaste med hensyn til at få godstrafikken igennem, som fru Margrete Auken også berørte?
Eller betyder det her, at man måske ligefrem begynder at aflyse arealreservationer til kommende femte og sjette spor?
Det er jo ret afgørende, hvad det her får af betydning for løsningen i fremtiden af kapacitetsproblemerne.
, fordi kapaciteten ganske enkelt er for lille i det system, sådan som det er her og nu.
Margrete Auken (SF), 2002-04-05:
Når fru Gitte Lillelund Bech fastholder, at det her er første skridt,
Jeg ved godt, hvad næste skridt er i Banestyrelsens optik, for det er nemlig det der hutlihut med supertoget.
De har jo brugt alle metoder for at få gjort det til det eneste acceptable.
Det er nybygningsløsningen ned over.
Det går jeg ud fra, medmindre fru Gitte Lillelund Bech nu går op og siger, at næste skridt er femte spor, som arealreservationen jo opretholdes til i forliget.
Det ved jeg så ikke, for da det bliver brudt på den ene led, kan det jo også godt være, at det bliver brudt på den anden led.
Men det var i hvert fald en del af det, ved jeg, at den arealreservation sådan set er inden for traceet.
Den til sjette spor er ikke særlig stor.
Det er slet ikke den der spøgelsesfortælling, som Banestyrelsen oprindelig havde lavet den til med 50 m på hver side, og jeg ved ikke hvad.
Det er 10,5 m eller 11 m
, så det er såmænd ingenting.
Men jeg vil godt spørge, hvad anden etape er.
Og så vil jeg spørge fru Gitte Lillelund Bech, om Hvidovre og Rødovre har sagt noget som helst andet end, at det ikke gør noget, og at de er glade for, at de ikke får Banestyrelsens skræmmekampagne, støjhistorie i hovedet?
Det er det, de har sagt, for de får jo ikke glæde af det her.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-05:
Jeg vil da gerne efterlyse et mere præcist svar på, hvad det næste skridt rent faktisk er, for jeg går ud fra, at Venstre kan være enig i, at hvis man på nuværende tidspunkt kaster sig ud i en så kortsigtet midlertidig løsning, så kan vi diskutere, om den overhovedet er et fremskridt eller den tværtimod vil gøre problemerne værre, end de er i forvejen.
Det kan vi diskutere, men det er under alle omstændigheder ikke noget, der løser nogen problemer, samtidig med at man ikke ved, hvad det næste skridt er, og samtidig med at man bruger nogle penge, som faktisk kunne medvirke til hurtigere at få etableret det femte spor.
Det ville formentlig kunne klares for de samme penge, og det ville virkelig hjælpe - til forskel fra det her lovforslag ville pengene virkelig hjælpe. Jeg vil gerne spørge, om det ikke er en korrekt fremstilling af sagen, at hvis man anvendte disse penge målrettet på det femte spor, så ville man gøre noget, der virkelig battede noget i modsætning til det her lovforslag.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-04-05:
Jeg vil da gerne gentage over for hr. Keld Albrechtsen, hvad jeg svarede på tidligere heroppefra, at for mig at se, er dette et skridt på vejen, og denne løsning hindrer ikke, at man gør sig overvejelser om, hvad der i øvrigt skal ske. Derfor mener jeg ikke, at dette er en kortsigtet midlertidig løsning, som så kun skal køre nogle år, og så laver man noget helt nyt.
Jeg ser det her som værende en del af en fornuftig løsning.
Og med hensyn til præcis hvad næste skridt skal være: Den debat tager vi internt i forligspartierne.
Poul Andersen (S), 2002-04-05:
Venstres ordfører var inde på mange af de tekniske forbedringer, der sker med dette lovforslag.
Jeg synes, det er et meget specifikt lovforslag, der er fremsat.
Hvad det egentlig handler om,
vil jeg slet ikke gå i detaljer med, men bare bekræfte, at vi har en aftale om det.
Det er en aftale, vi lavede sidste år, som også medtog de vejstrækninger.
Igennem mange år har der været et ønske om at forbedre strækningen København-Roskilde og helst helt frem til Ringsted.
Der har derfor været forskellige forslag igennem årene før det her forslag.
Vi havde dobbeltsporet til Ringsted gennem selve Roskilde med en omfattende hørings- og projektfase i den forbindelse, hvor det på alle måder er blevet synliggjort, hvilke ønsker og behov der er for udbygningen af strækningen.
Det er helt sikkert med de høringer, der har været, og den økonomi, der har været brugt i den forbindelse under tidligere ministre.
Ikke alle ønsker kan imødekommes, men det er vores opfattelse, at der er lyttet, at der er medtaget ønsker fra enkeltborgere og fra kommuner.
Det er det projekt, der giver mest transport for pengene.
Derfor er Socialdemokratiet positive over for det foreliggende forslag.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-05:
Jeg synes nok, det er en stærk påstand at sige, at det her
er det forslag, der giver mest transport for pengene
, når vi rent faktisk risikerer, at det fører til, at det samlede resultat ikke bliver mere transport, at pengene så at sige i værste fald er smidt ud af vinduet.
Men jeg vil godt spørge, hvor længe Socialdemokratiet vil blive ved med at lade sig trække rundt i manegen af regeringen i trafikpolitikken, for det er jo det, man gør.
Så laver man aftaler om udbygning af motorveje, som vi skal drøfte senere på dagen.
Til gengæld kan man ikke få skabt sikkerhed for, at regeringen overhovedet vil gennemføre den tidligere regerings jernbaneaftale.
Det ligger hen i det uvisse.
Og i denne sag er man altså ikke i stand til at få nogen som helst afklaring af, hvad de næste skridt bliver, hvad initiativerne til at løse kapacitetsproblemerne mellem København og Roskilde bliver.
Det får man ingenting at vide om.
Socialdemokratiet er åbenbart indstillet på skridt for skridt at godtage alt, hvad regeringen kommer med, uden selv at prøve på at få styr på tingene.
Det synes jeg ikke er tilfredsstillende, og jeg vil godt spørge, om Socialdemokratiet selv synes, det går godt.
Margrete Auken (SF), 2002-04-05:
Det tror jeg sådan set nok det gør, for i det her er Socialdemokraterne, det må jeg så sige, hovedskurken.
Da vi havde afsluttet høringsfasen om København-Ringsted med Sonja Mikkelsens kompetente gennemgang af, hvad det var for nogle problemer - vi fik identificeret, hvor vi var henne med det - valgte vi at støtte udbygningsløsningen.
Vi havde et fælles møde alle sammen.
Så kommer hun tilbage, og så bliver hun altså under- eller overløbet, eller hvad man bliver i sådan en situation, af hr. Jacob Buksti og hr. Per Kaalund, og så bliver vi pludselig præsenteret for noget fuldstændig absurd.
Der mistede hun så autoritet, og så stod vi bagefter med det her spacy.
Der skal jeg så sige også til hr. Keld
Albrechtsen, for det er vigtigt, at vi kan historikken, at hovedkatastrofen og hovedansvaret for det her vrøvl har Socialdemokraterne, og det er Socialdemokraterne, der nu kører det igennem.
Det, som undrer mig, og der, hvor jeg synes, vi skal sætte vores undren ind, er, at de borgerlige, som selvfølgelig får deres asfalt igennem what so ever - det har Socialdemokraterne jo heller ikke protesteret over, asfalten får de - mod den betaling at stemme for det der tåbelige Jacob Buksti-forslag, på trods af at det er blevet endnu mere tåbeligt, stadig væk stemmer for det, selv om alle forudsætningerne er brudt.
Martin Lidegaard (RV), 2002-04-05:
Jeg vil gerne stille samme spørgsmål til hr. Poul Andersen, som jeg stillede til fru Gitte Lillelund Bech, nemlig om
hr. Poul Andersen er enig i, at vi med dette forslag ikke i sig selv har løst kapacitetsproblemet mellem København og Ringsted, og at der derfor vil være grundlag for at kigge på andre løsninger i forlængelse af dette.
Poul Andersen (S), 2002-04-05:
Jeg skal bekræfte over for hr. Martin Lidegaard, at der vil være flere projekter, der skal gennemføres de kommende år forhåbentlig sammen med både De Radikale, Venstre og De Konservative og måske også med andre partier her i Folketinget.
Men det kan jo ikke nytte noget, at man kun ensidigt ser på, hvor mange spor der ligger.
Der er altså noget, der hedder teknologi.
Teknologi er også med til, at man kan køre flere tog i det samme trace hurtigere efter hinanden i dag, end man kunne for 10-15 år siden.
Teknologien er med til at løse mange af vores problemfelter.
Om vi skal over Køge/Ringsted i det næste projekt, om det er Kastrup, vi skal fortsætte til eller hvad, er der jo slet ikke truffet beslutning om.
Vi har i mange år diskuteret at få gjort noget ved det her problem.
Nu ligger der et konkret forslag.
Vi iværksætter det her sammen med de øvrige partier, så må vi se på at komme
videre i processen hen ad vejen.
Margrete Auken (SF), 2002-04-05:
Jeg tror, at hr. Poul Andersen udmærket er klar over, at det selvfølgelig også har noget at gøre med, hvor mange spor der ligger.
Jeg synes, vi har brug for at få svar på, hvad andet skridt er.
Hvad er næste skridt, for det her skridt løser ikke kapacitetsproblemerne?
Noget kan løses med teknologi, men jo ikke når den her regering tager alt, hvad der er af penge tilovers, og i stedet for at sørge for, at vi får de sporforbedringer og ting og sager, bare putter dem ned i det store hul til knæ og hofter.
Nu kan vi snart også få brug for knæ og hofter, når vi har så elendig trafik.
Så det kan der være en god sammenhæng i, ikke?
Jeg vil godt spørge hr. Poul Andersen, hvad næste skridt er.
Nu er Kastrup blevet afblæst.
Og det kan da ikke nytte noget, at både Venstre og Socialdemokratiet siger, at det er det ikke.
og sige, om det er afblæst eller det ikke er afblæst.
Det står i lovforslaget, at det er afblæst.
Det var en vigtig del af forliget.
Jamen det var det!
Det var hr. Flemming Hansen ikke med til, men jeg kan nemlig huske, da sad vi andre med regnestokken og viste, hvor dyrt det blev, og der var en negativ rentabilitet på Kastrupdelen af det.
Det var der allerede dengang.
Det var der allerede dengang, men det var det eneste, der gav den øgede kapacitet.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-05:
Nu siger hr. Poul Andersen, at det måske skal til Kastrup
alligevel.
Jeg havde nu forstået det sådan, at det var det, man nu havde aftalt at det ikke skulle.
Jeg har også forstået det sådan, at hvad der så yderligere skal ske i fremtiden for at løse kapacitetsproblemerne, har man i realiteten ikke den mindste anelse om.
Det er selvfølgelig rigtigt, at man arbejder på at bruge teknologien til at presse flere tog ind på de fire spor.
Hvis ikke man havde gjort det, havde trafikken i dag stået bomstille, men det er altså ikke nok til at løse problemerne.
Enhver, der skal til Jylland fra Københavns Hovedbanegård fredag eftermiddag, kan bare gå hen og stille sig ved togafgangstid og konstatere, at sandsynligheden for at komme af sted til tiden altså ikke er ret stor.
Det skyldes simpelt hen, at det femte spor skal etableres hurtigt, for at det kan komme til at fungere.
Hvorfor vil Socialdemokratiet ikke være med til sammen med os andre at stille nogle betingelser til regeringen om, at f.eks. jernbaneaftalen skal opfyldes, før man begynder at poste penge ud i ting, der måske alligevel ingenting hjælper?
Poul Andersen (S), 2002-04-05:
Nej, det er ikke en del af det, der foregår nu.
Det er til Roskilde, og det har hele tiden været tanken.
Kastrup har været nævnt som værende en anden løsning, der kan gås i gang med.
Det, der er signaleret, er København-Roskilde, og det er det, vi skal tage stilling til i dag.
Kastrup vil være et andet projekt, og det har vi hele tiden tilkendegivet. Med hensyn til kapaciteten synes jeg nok, at man i denne forbindelse glemmer, at der altså også skal ske forbedringer på Københavns Hovedbanegård, som er et af problemerne for, at vi kan få en hurtigere togafvikling.
Det ligger der jo altså også i nogle af de tiltag, som vi skal i gang med i fremtiden.
Derfor kan man altså ikke kun snakke om kapaciteten i forhold til spor, det er også et spørgsmål om at få det væk
fra Hovedbanegården
Margrete Auken (SF), 2002-04-05:
Jeg vil ikke sige, at der var almindelig enighed, da forliget blev indgået,
om, at hvis ikke man havde Kastrup med, gav det ikke noget.
Derfor lå der dengang det i det, ikke at man havde aftalt, at man skulle bygge Kastrup, men at det var en helt klar forudsætning, hvis det her skulle give mening, så man kunne være sig selv bekendt bagefter.
Nu er der jo på de rækker nøjsomhed med at være sig selv bekendt, det ved jeg
godt, men alligevel var det det, der lå i det.
Nu har vi et forslag foran os her, og det bliver så kanonidiotisk åndssvagt dyrt, at det bliver det rene Anders And at lave - der bliver lavet meget Anders And, det vil jeg medgive, men alligevel, det er så absurd i forhold til, at det ingenting giver.
Lokoløsningen, som jeg håber vi omsider er i gang med nu, håber jeg ikke man bruger til at undskylde, at København-Roskilde ikke er helt idiotisk.
Nørreport:
Poul Andersen (S), 2002-04-05:
Det er både lokoløsning, det er Nørreport osv., der skal drages ind i det. Jeg skal bare sige, at der foregik forhandling på flere planer på det tidspunkt, hvor denne aftale blev indgået.
Den blev altså indgået med Venstre og De Konservative, og det er på det grundlag, der er lagt lovforslag frem her.
Det er rigtigt, at der var drøftelser med andre partier, hvor man kunne have gjort det anderledes, men det ønskede man jo ikke på daværende tidspunkt, og sådan er det.
Derfor ligger der det lovforslag, der ligger her i dag.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-04-05:
Derfor vil jeg sige til hr. Keld Albrechtsen med hensyn til at aflyse arealreservationerne, at arealreservationerne er en del af forliget, og det er noget, som forligsparterne afgør.
Så det er ikke noget, som jeg står
og diskuterer fra talerstolen.
Det må jeg sige til hr. Keld
Albrechtsen.
Med hensyn til hvad der er næste skridt, vil jeg sige, at dette lovforslag jo ikke hindrer, at man kan have yderligere tanker om, hvilke kapacitetsudbygninger der ellers skal være i løbet af de næste 10 år, i løbet af de næste 15 år.
Jeg synes, dette er et skridt på vejen, og det vil vi i Venstre holde fast i, og vi står ved det forlig, som er indgået.
Margrete Auken (SF), 2002-04-05:
Det er nemlig fuldstændig rigtigt, det er sådan, det foregår.
Milliarderne af sted over stok og sten.
Nu ved jeg godt, at fru Lillelund Bech er valgt i København, og de er også de eneste, der får glæde af det projekt, og hun er selvfølgelig lykkelig over, at der ryger 10 mia. kr. til noget, der ikke kommer nogen som helst af de andre i resten af regionen ved.
Altså jeg medgiver, at hr. Martin Lidegaard denne her gang har gjort noget, som er ganske usædvanligt, nemlig har stået ved forliget og samtidig brugt mund om, hvor det er gået galt, og hvorfor det ikke er godt.
Det, der normalt sker, når man går ind i de der forlig, er jo altså, at man får mundkurv på.
Jeg synes, at den der, hvor man sidder med tre småkager og en mundkurv, kan man jo godt kalde indflydelse, men man kan altså også kalde det vedvarende stilleleg.
Jeg kan godt sige, at både Venstre og De Konservative er fuldstændig klar over det her, men det er galt, hvis ikke fru Gitte Lillelund Bech er klar over det.
Det er så en anden side af sagen.
Jamen det kan godt være, hun også er det, men jeg ved, at Venstre er klar over, at det her er et møgprojekt, men de sidder med mundkurven godt på, og de har jo selvfølgelig også fået deres asfalt for det.
Tove Videbæk (KRF), 2002-04-05:
Yderligere liberalisering af fjernbuskørsel er ikke noget, som i første omgang afskrækker Kristeligt Folkeparti, men vi er meget optaget af metoden eller udstrækningen af liberaliseringen.
Vi kan godt være lidt bekymrede, hvis det er en total liberalisering, der er tale om, og det i den sidste ende kunne resultere i, at den kollektive personbefording på skinner ville blive økonomisk nødlidende og få behov for yderligere offentlige tilskud.
Hvis en total liberalisering resulterer i mere vejtrafik, flere fjernbusser og færre tog, ja, så går vi jo sådan set i Danmark i den modsatte retning af, hvad intentionerne er i EU.
Disse vinkler vil vi gerne gå ind i udvalgsarbejdet med.
Vi vil gerne være med til at diskutere yderligere og bedre muligheder for fjernbuskørsel, men en total liberalisering er vi nok lidt betænkelige ved.
Men vi går gerne ind i et positivt samarbejde om sagen i udvalget.
Poul Andersen (S), 2002-04-05:
Man kan da være uenig om mange ting, må jeg sige til fru Margrete Auken, men man kunne da i det mindste respektere den der forretningsorden, og det gælder både sprogmæssigt og med hensyn til optræden.
Det vil jeg da meget appellere til.
Kastrup er jo ikke en del af det her, må jeg sige til hr. Martin Lidegaard.
Det er jo helt klart, og det har jo også ligget i kortene, at det var noget, der kunne komme til, og det er noget, der er beskrevet.
Som jeg også sagde herfra, er det jo noget, man er gået mere ind i, og det er blevet dyrere end det, man havde regnet med, da man projekterede det første gang.
Men det handler om København-Roskilde.
Det handler ikke om andet.
Kaj Ikast (KF), 2002-04-05:
Nu er det jo meget sjældent, man kan få lejlighed til at fange hr. Keld Albrechtsen på det forkerte ben, men hr. Keld Albrechtsen kom til at sige, at den borgerlige regering havde et dårligt miljømæssigt forhold.
Jeg vil gerne spørge: Var det ikke hr. Keld Albrechtsens parti, der indførte, at der skulle være dieseltog i Danmark og ikke eltog, hvor den borgerlige regering hele tiden havde satset på eltog?
Lige pludselig skulle vi gå over til udelukkende at købe dieseltog, sammen med SF og Socialdemokratiet lavede man det forlig.
Og så forstår jeg ikke helt, hvad forskellen er på dieselbusser og dieseltog.
De er begge to kollektive trafikmidler, og de er begge to dieseldrevne.
Dieselbilerne er normalt af nyere årgang, fordi de udskiftes hvert fjerde år, hvorimod togene bliver udskiftet hvert 20. år.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-05:
Det kan vi jo få belyst i udvalget, men forskellen er den enkle, at hvis man har nogle tog, som kører i forvejen, gælder det jo om at sikre, at de også bliver brugt, og at man ikke etablerer et konkurrerende system.
Uanset om det er el eller diesel, eller hvad det er, er selve produktionen af en bus energikrævende, og det er dobbelt energikrævende, hvis der på en strækning, hvor der kun er brug for at køre med tog, samtidig skal køre en bus ved siden af, så de skal dele passagererne imellem sig.
Det tror jeg godt hr. Kaj Ikast kan se.
Jeg skal ikke gå ind i diskussionen om, hvorvidt tog er mest energiøkonomiske med el eller med diesel.
Det er en større sag, og det vil nok kræve formandens tilladelse at gennemføre en drøftelse af det her i dag, men det er sådan set heller ikke det, sagen drejer sig om.
Morten Homann (SF), 2002-04-05:
Jeg vil gerne sige tak for ministerens opsamling og lige præcisere to ting.
For det første: Når jeg taler om at udvide med nye ruter, er det i virkeligheden et spørgsmål om, hvordan man bedst kan løse det problem, der handler om at skaffe folk valgmuligheder, og jeg synes ikke, at lovforslaget her er det, der bedst løser problemet.
Men en af de ting, som kunne føre os videre,
var, at man gik aktivt ind og sagde, at her på denne strækning er der et behov, som markedet ikke kan tilfredsstille, men som vi fra politisk side synes, der kan være grund til at tilfredsstille.
Så kan man se på, hvordan man kan få strækningen betjent med fjernbusruter. Så vil jeg også sige, at jeg er meget positiv, og det var også det, jeg nævnte i mit ordførerindlæg, over for ideen med fjernbusser og over for større udbud af fjernbusser.
Men min pointe var netop, at dette forslag drejer sig mere om liberalisering end om at give folk valgmuligheder. Så som forslaget ligger, synes jeg ikke, det er et godt forslag, men jeg håber da selvfølgelig, som også hr. Keld Albrechtsen var inde på, at vi kan få så mange ændringsforslag igennem på forslaget, at vi kan få et godt forslag, som skaber flere valgmuligheder i stedet for bare at skabe mere liberalisering.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-05:
Jeg fornemmer, at ministeren måske var en lille smule overrasket over den melding, der kom fra SF, og så fik jeg det råd, at jeg skulle lytte meget til SF.
Stillet over for den kendsgerning forstod jeg SF's melding sådan, at så var man nærmere et synspunkt, der ligner Enhedslistens end ministerens.
Svend Heiselberg (V), 2002-04-05:
Det har altid været et stærkt ønske fra Venstre, at den omhandlede vejstrækning ville blive vedtaget som motorvej.
Det glæder mig derfor, at Socialdemokratiet tilslutter sig ministerens forslag om opgradering i forhold til det oprindelige forslag.
For Midt- og Vestjylland betragter vi opgraderingen som erhvervsmæssigt og samfundsmæssigt af stor betydning.
Vi ved godt, at der er flere steder i landet, hvor man venter på, at der skal tages beslutning om udbygning af infrastrukturen, men når vi træffer beslutningen nu, er det jo netop, fordi at arbejdet skulle påbegyndes.
Vi har behov for, at der kommer mere asfalt på landkortet på Sjælland, men det må ikke være på bekostning af den øvrige del af landet.
Vi kan anbefale forslaget.
Jørn Pedersen (S), 2002-04-05:
I Socialdemokratiet har vi også den holdning, at når vi nu er så tæt på at starte op, så kan vi lige så godt, når vi har aftalt det, finde de sidste millioner og få lavet første etape.
Med hensyn til en anden etape ligger der jo en 4-årig aftale, så det må jo indgå i de drøftelser, vi måtte få dér.
Men der er ingen tvivl om, at der er meget fornuft i at gøre det, når man skal til at anlægge, og man kan sige, at noget af det, der tager lang tid - det ved jeg jo bedre end nogen fra Silkeborgområdet - er hele miljødelen osv.
Den del er noget, der er klaret her, så den proces sparer vi så også.
Derfor synes vi, det er meget fornuftigt, og vi står selvfølgelig ved den aftale, vi har indgået og kan tilslutte os forslaget.
Morten Homann (SF), 2002-04-05:
Jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Jørn Pedersen, om det gør noget indtryk på hr. Jørn Pedersen, at hvis man gør sådan noget som trafiksikkerhed op i forhold til den økonomiske investering, man foretager, så er der langtfra noget argument for at opgradere en motortrafikvej til en motorvej, når trafikprognoserne viser så lave tal, som de netop gør for strækningen mellem Vejle og Herning. Så gør det noget indtryk på hr. Jørn Pedersen, at trafiksikkerheden og økonomien taler for en motortrafikvej, men at Socialdemokratiet alligevel taler for en motorvej?
Jørn Pedersen (S), 2002-04-05:
Det fremgår klart af bemærkningerne til lovforslaget.
Så med det for øje synes jeg da, at det er en glimrende idé, det synes jeg helt sikkert, og jeg kan ikke forestille mig, at hr. Morten Homann kan få nogen til at lave beregninger, der viser, at der er større trafiksikkerhed på en motortrafikvej end på en motorvej.
Så er det i hvert fald nogle beregninger, jeg ikke er gjort bekendt med.
Nu kan jeg ikke huske, på hvilken side i lovforslaget det står, men der står rent faktisk, at der er lavet beregninger, og dem har jeg kun grund til at tro på.
Jeg glemte at sige i første omgang, at det dog er behageligt, at vi førstebehandler et lovforslag, som vi fik høringssvarene til allerede i går.
Det er en behagelig fornemmelse at have.
Morten Homann (SF), 2002-04-05:
Jeg deler til fulde hr. Jørn Pedersens begejstring over, at høringssvarene ligger inden førstebehandlingen.
Så vil jeg spørge hr. Jørn Pedersen: Hvis man mener, at en motorvej ubetinget er den bedste trafiksikkerhedsmæssige løsning, hvorfor laver vi så ikke udelukkende motorveje i det her land?
Er det ikke også, fordi man bør foretage en afvejning af økonomien, altså hvor mange kroner vi investerer sammenlignet med, hvor mange kroner vi bruger på ældre og sygehuse og børnepasning osv.?
Hvor mange kroner bruger vi på vejene sammenlignet med den trafiksikkerhed, vi får?