Margrete Auken (SF), 2000-03-03:
Det synes jeg vi skal love hinanden at vi får gjort og får stillet en række af de spørgsmål, for vi har altså disse internationale kritikpunkter af os.
Og der vil jeg godt gøre opmærksom på, at da der var en af vores konferencer herinde, som Rådet for Etnisk Ligestilling havde, blev den skævhed, der var, jo fremhævet.
Der synes jeg man har brug for at få sagt også, at der ikke kun er en skævhed til den ene side, der er også en skævhed til den anden side.
Det er f.eks. en besynderlig ordning, at alle andre end folkekirken kan trække deres bidrag fra i skat.
Det kom, mens Isi Foighel var skatteminister, og vi kan godt regne ud hvorfor, men det har jo været med til at give nogle forskydninger, altså når vi skal undersøge motiveringerne for at få en godkendelse, at det havde den dér ekstra følge.
Det, jeg tror man har gjort i Sverige - jeg skal lige sige det sådan, for jeg
har fået at vide, at man har gjort det, men jeg har ikke tjekket det ordentligt - det er, at der sørger det offentlige for inddragelse til alle kirkesamfundene.
Så det vil sige, at man ligestiller dem - og så skal vi selvfølgelig fjerne fradraget, for det er meningsløst - men at man så ligestiller dem med hensyn til, hvordan man får pengene ind, og på den måde ligestiller dem.
Og så synes jeg jo selvfølgelig personlig, at det også er på tide, at folkekirken får den religionsfrihed, som de andre kirker har, det vil sige, at vi selv kan bestemme, hvad for en salmebog vi skal have, og vi selv kan bestemme, om vi skal sige vorde eller blive i Fadervor, osv., og altså derved opfylde det, som var grundlovens intention, nemlig at give kirken den selvbestemmelse, som man jo sagtens kan - og det var også grundlovens tanke - lave inden for den gældende grundlov.
Bestemmelsen i § 4 kan jo f.eks. betyde, at vi har lov
til at ringe med vore kirkeklokker
, og det er jo en vidunderlig ting, at vi har fået lov til det, synes jeg.
Der er en række andre ting, der gør, at kirken har sit fristed her, uden at man behøver at gøre det, der er så kritisabelt ud fra en international menneskeretsbetragtning.
Så nogle af de spørgsmål, jeg synes vi skal prøve på at få belyst, er: Hvordan er relationerne, hvordan har man gjort i Sverige?
Lad os tage Enhedslistens forslag med op dér.
Det er ikke så adskilt i Sverige, som nogle tror.
Jeg har været igennem en lang undersøgelse af det
, det er lidt mere blandet.
Den svenske kirkehistorie er også meget forskellig fra den danske, fordi de har haft en helt anden orientering, hvis man går tilbage til reformationen.
De har et helt andet folkekirkebegreb end det danske også.
Men lad os prøve at undersøge, hvordan man har løst den dér slags problemer, og lad os prøve at undersøge, hvordan man kan klare også at sikre, at vi får både vores kirker og vores begravelsespladser vedligeholdt på det niveau, vi gerne vil.
Nu er jeg jo borger i Københavns Kommune, hvor vi har en forholdsvis høj kirkeskat, så har vi en ret høj kommuneskat, og så har vi et jamrende dyrt begravelsesvæsen, som ligger under kommunen, hvor begravelsesvæsenet rundtomkring i landet, hvor det ligger under kirken, altså af en eller anden underlig grund i hvert fald fungerer i hvert fald billigere, og jeg tror også mere hensigtsmæssigt for borgerne.
Så der er en række ting, vi kan tage fat på dér i første omgang, og lade kirken - og det kommer snart - udvikle sit krav om at få lov til at få lidt mere frihed.