Tove Fergo (V), 2004-03-11:
Jeg vil godt sige tak for den velvillige modtagelse af dette forslag, og så vil jeg svare på nogle af de spørgsmål, som er blevet stillet.
Fru Karen Klint spørger til debatten, som er omtalt i bemærkningerne.
Debatten vedrører forslaget om at ændre statens tilskud til folkekirken fra et øremærket tilskud, som det er i dag på de 40 pct. af præstelønnen, præsternes pension og biskoppernes løn og andre ting, til et bloktilskud til folkekirken.
Det har jo været i høring.
Udvalget indstillede i enighed, at vi ændrede statens tilskud til et bloktilskud.
Det har så været til høring ude i det kirkelige landskab, og der har man sagt, at det var der nok noget godt i og noget rigtigt i, men at vi må have noget mere tid til debat.
Og det synes jeg er en god idé, så vi tager noget tid til debat, og det er det, der ligger i de bemærkninger, at nu diskuterer vi det fortsat.
Jeg har set, at Kirkeligt Samfund har taget initiativ
til en debat rundt i mange forskellige egne af landet.
Det synes jeg er et strålende initiativ.
Jeg tager også selv ud og diskuterer det og debatterer det, og så ser vi, hvad det så ender med, når vi når til efteråret.
Til fru Margrete Auken vil jeg sige, at jeg undrer mig meget over fru Margrete Aukens udtalelser her fra talerstolen.
Det er meget underligt, og det er sådan en surrealistisk oplevelse at høre, hvordan et kyndigt folketingsmedlem, som også er kyndig udi folkekirkens anliggender, kan stå og sige noget, der er sådan fuldstændig forkert.
Jeg synes, det trænger til en retledning.
Der har ikke foregået nogen vild centralisering, tværtimod.
Så det er positivt forkert.
Og det gør staten jo.
Sådan er det, og fru Margrete Auken kender historien, siger hun, som stammer tilbage fra 1919.
Og det er da meget naturligt, fordi der jo netop i grundloven også står, at folkekirken som evangelisk-luthersk skal understøttes af staten.
Så derfor kan jeg slet, slet ikke forstå, hvordan man som så kyndigt et medlem kan stå og sige sådan noget her fra Folketingets talerstol.
Det er i forbindelse med den økonomiske oprydning af Fællesfonden, som jeg har måttet tage fat på.
Desværre har jeg måttet bruge en masse kræfter og energi
på det her, men det er nu engang faldet i min lod.
Og det er vi i gang med.
Der er faktisk ryddet op.
Jeg må også sige til fru Margrete Auken, at det ikke er korrekt, når fru Margrete Auken står her og siger »når der engang bliver ryddet op«.
Der er faktisk blevet ryddet op i Fællesfondens økonomi.
Den er sat på skinner, og nu bliver der åbnet et økonomisk udviklingskontor i Kirkeministeriet, hvor der er ansat en økonom her fra 1. april, som skal varetage administrationen af disse mange penge, som Kirkeministeriet administrerer.
Men i forbindelse med det oprydningsarbejde gik det op for mig, efter at Rigsrevisionen havde foretaget den undersøgelse, som jeg jo bad dem om at foretage, at der var problemer.
Det viste sig, at der ikke var lovhjemmel til, at Fællesfonden kunne få de overskydende renter af gravstedskapitalerne.
Selv om man har praktiseret det siden 1937, og selv om Rigsrevisionen er revisor på Fællesfonden, så bliver det altså konstateret i forbindelse med en undersøgelse, som jeg foranlediger finder sted.
Det kan vække undren - i hvert fald hos mig og sikkert også hos mange andre.
Jeg håber selvfølgelig så også på, at det videre arbejde vil gå godt i udvalget, og at vi så kan tage fat på de andre ting, som ligger, netop den fortsatte debat om statens tilskud til folkekirken og den øvrige økonomiske styring, hvor der jo også er et udvalg, der sidder og skal se på, hvordan det helt præcist skal kunne gøres bedst muligt, så folkekirken og folkekirkens mange medlemmer, 4,6 millioner, får glæde af de penge, de betaler i kirkeskat.
For det, der er målet med det, er, at der simpelt hen bliver givet valuta for pengene, at man får mest mulig forkyndelse for de penge, der bliver betalt i kirkeskat.
Og det tror jeg da selv fru Margrete Auken kan synes er en god idé.
Det er bedst for alle parter, det er jo en folkesag, så jo flere, der tager del i debatten, desto bedre er det.
Når der bliver skrevet sådan i bemærkningerne, er det, fordi i hvert fald jeg selv vil tage initiativet.
Men det udelukker bestemt ikke, at andre også tager initiativ til en debat, så jeg håber sandelig, at både landsforeningens bestyrelse, distriktsforeninger, kirkelige organisationer, sogne og hvem, der ellers er interesserede, vil kalde både folketingsmedlemmer og ministeren til debatmøder rundtomkring i landet, så jeg for mit vedkommende kan få forklaret, hvilke overvejelser der egentlig ligger bag bloktilskudstanken, og hvilke ideer der ligger i den rapport med forslag til bedre økonomistyring, som Finansministeriets projektgruppe har udarbejdet.
Jeg tror, det er sådan, at 38 af de vistnok 116 forslag kan vi gennemføre umiddelbart.
Der er ingen problemer i de tekniske forslag, så er der nogle mere ideologisk betingede forslag, som bliver behandlet i et udvalg, der er blevet nedsat mellem stifterne og ministeriet, og endelig er der nogle større, mere kirkeideologiske forslag, bl.a. et om bloktilskuddet, som kræver en mere bred debat, der har noget at gøre med stat-kirke-forholdet.
Den debat synes jeg vi skal tage, og så ser vi, hvad der kommer ud af den.
Der skal jo gerne være støtte og opbakning fra alle de mange, som er engageret i den danske folkekirke.