runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Walter Christophersen (DF), 2006-03-15:
Det vil Dansk Folkeparti ikke anerkende.
Med til den her historie hører jo, at hvis vi skal forholde os til miljøet og de tiltag, der måtte ske qua det her lovforslag, som vi nu får stemt igennem, er det således, at lovforslaget tager omkring 26 ha af Vestskoven væk.
Med de andre alternativer er det således, at Jyllingevejmodellen ville skære 15,3 ha væk, altså en difference på 11 ha, og foreløbige beregninger over William Pedersens model viser, at den vil tage 17 ha af skoven, dvs. 9 ha mindre end det lovforslag, der ligger her.
Det er der, man skal se proportionerne, og det mener Dansk Folkeparti er rigtig godt.
Jens Christian Lund (S), 2006-03-15:
Der var nogle grupper ved de borgermøder, som støttede Dansk Folkepartis synspunkter meget kraftigt under debatten.
Er Dansk Folkeparti overbevist om, at disse grupper, der støttede Dansk Folkeparti så meget, og som gav det indtryk, at Dansk Folkeparti havde nogle faste holdninger til vejforløbet, ikke følte sig snydt?
Jeg anerkender, at Dansk Folkeparti har været med, jeg vil da også rose regeringen lidt for de 40 mio. kr.
, så det er ikke bare Dansk Folkeparti.
Men vil Dansk Folkeparti erkende, at der er store grupper, der i øjeblikket føler sig snydt?
Walter Christophersen (DF), 2006-03-15:
I forbindelse med de forhandlinger, der har været siden den 8. februar 2005, har Dansk Folkeparti forholdt sig til de faktuelle ting, og det er, at vi med støtte til lovforslaget kan konstatere, at vi har været med til at allokere yderligere 40 mio. kr. fra den 8. februar til dags dato til miljømæssige forbedringer og forbedringer af teknisk og sikkerhedsmæssig karakter af det forløb, linjeføringen får nu.
Det synes Dansk Folkeparti er godt, og i konsekvens deraf synes Dansk Folkeparti også, at beboerne omkring motorvejsprojektet kan være tilfredse med det.
Der er gjort en meget stor indsats fra Dansk Folkepartis side.
Jens Christian Lund (S), 2006-03-15:
Jeg vil gerne sige, at jeg synes, det var en udmærket gennemgang foretaget af Dansk Folkeparti.
Jeg vil godt sige, at det, hvilket jeg sagde, er den sag, jeg startede med.
Jeg synes jo ikke, at der er noget nyt i forhold til det, som Vejdirektoratet har sagt hele tiden.
Kan Dansk Folkeparti ikke anerkende, at befolkningen ude i området på en eller anden måde føler sig snydt ved, at Dansk Folkeparti nu lige pludselig skifter holdning fra Jyllingevejtraceet, på trods af de der ting?
For argumenterne, som Dansk Folkeparti fremfører nu, har jeg hørt Vejdirektoratet fremføre i al den tid, jeg har været i Folketinget.
Så kan Dansk Folkeparti ikke forstå, at nogle borgere kan føle, at der er nogle, der løber fra et meget kraftigt løfte?
Walter Christophersen (DF), 2006-03-15:
Frederikssundsmotorvejens første etape omfatter anlæg af en ca. 1,5 km lang motorvej mellem Motorring 3 i Rødovre og Ring 3 i Glostrup ved Ejby og en udbygning af den eksisterende Frederikssundsmotorvej fra fire til seks spor på strækningen mellem Ring 3 og Motorring 4 syd for Ballerup.
Desuden udbygges rundkørslen i krydset Frederikssundsvej og J.F. Willumsens Vej i Frederikssund.
Frederikssundsmotorvejens første etape bliver en integreret og vital del af det overordnede motorvejsnet i og omkring København, hvor fremtidsprognoserne viser, at trafikken vil stige med 22 pct. frem til år 2015.
Holder prognoserne, vil 785.842 køretøjer hvert døgn året rundt krydse grænsen til Københavns Kommune til den tid.
Det er ca. 140.000 flere køretøjer end i dag.
Endvidere er Frederikssundsmotorvejens første etape forudsætningen for det videre motorvejsforløb til Frederikssundsområdet, som er det hurtigst voksende område i Danmark sammen med Århus.
Vi taler altså om et motorvejsprojekt, som samfundsøkonomisk er overordentlig interessant.
Da det er Dansk Folkepartis trafikpolitik at sikre, at både mennesker og miljø nær planlagte motorvejsstrækninger altid tilgodeses bedst muligt, og især at støjgener begrænses med alle midler som f.eks. støjdæmpende asfalt, støjvolde, nedgravning af vejstrækninger, beplantning og lign., var det ganske naturligt for Dansk Folkeparti at foreslå linjeføring lagt i Jyllingevejens tracé, således at hensynet til Vestskoven bliver optimalt.
Dansk Folkeparti havde meget seriøst noteret sig Grøn Trafiks og William Pedersens kommentarer og alternative linjeføringsmodeller.
Transport- og energiministeren har responderet disse 42 skriftlige spørgsmål og meddelt, at Vejdirektoratet af vejtekniske og sikkerhedsmæssige årsager definitivt ikke kunne anbefale William Pedersens linjeføringsmodeller 2 D og 2 F.
Den 31. august 2005 forelå Vejdirektoratets teknisk-økonomisk analyse af Jyllingevejmodellen. Dansk Folkeparti kunne mildt sagt ikke forholde sig til samme.
Derfor er Dansk Folkeparti meget tilfreds med, at det efter mange og lange forhandlinger med transport- og energiministeren siden folketingsvalget i februar sidste år er lykkedes at få en række miljøforbedringer igennem i forbindelse med Frederikssundsmotorvejens første etape.
Det betyder bl.a., at Vestskoven i Glostrup påvirkes mindre af motorvejen end i regeringens oprindelige plan; at der lægges støjdæmpende asfalt, etableres flere støjvolde og afsættes penge til erstatningsskov efter princippet træ for træ; og at der udlægges rekreative områder til hundelufterskov og orienteringsløb i skoven.
Stiforløbene i Vestskoven bliver tillige udbygget og forbedret.
Endvidere oprettes en Vestskovskonto for yderligere beplantning og andre miljømæssige tiltag.
Motorvejsstrækningen er en trafikmæssig nødvendighed og har reelt været det i årevis.
Dansk Folkeparti har ikke ønsket at sige ja til motorvejen et øjeblik før, at Dansk Folkeparti havde fået så mange hensyn til Vestskoven, miljøet, de rekreative områder og de omkringboende borgere med som overhovedet muligt.
Som konsekvens af dette kan Dansk Folkeparti støtte lovforslaget.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-03-15:
Jeg vil nu stadig væk sige, at ordføreren skulle tælle alle hektarerne med, også de afskårne, og så ser regnestykket anderledes ud.
Jens Christian Lund (S), 2006-03-15:
Jeg vil gerne rose Dansk Folkeparti for en udmærket gennemgang.
Jeg bliver nødt til at spørge Dansk Folkeparti, som jeg spurgte Venstre: Vil Dansk Folkeparti erkende, at rute 13 ikke lever op til det, vi lavede i L 84 om at være erhvervslivets transportkorridor, og vil Dansk Folkeparti give Socialdemokraterne ret i, at alternativ 1 ville løbe væsentlig længere op i rute 13 end hovedforslaget?
Jens Christian Lund (S), 2006-03-15:
Ud fra den betragtning, at hr. Flemming Damgaard Larsen er en af de mest troværdige personer, jeg kender, og at hr. Flemming Damgaard Larsen har sagt det før, tror jeg på det.
Jeg har aldrig selv set brevet, men jeg har før fået det fortalt.
Men det forhindrer da ikke, at ordføreren for Socialdemokraterne mener, at der havde været en bedre løsning.
Men det erkender jeg er post festum.
Jeg har ikke sagt her, at vi på nogen måde vil kræve en motorvej til Viborg.
Det vil jeg gerne sige.
Men jeg kræver, at vi får lavet nogle forbedringer på en meget farlig og meget dårlig vej, og det håber jeg at forligspartierne også er interesseret i.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2006-03-15:
Hr. Jens Christian Lund talte meget for, at der skulle være en motorvej til Viborg langs med A13 frem for den, der er lavet til Herning.
I den forbindelse vil jeg godt spørge, om hr. Jens Christian Lund er vidende om, at Viborg Amtsråd har fremsendt et brev, hvori man støtter, at motorvejen skal gå fra Vejle til Herning frem for til Viborg?
Jens Christian Lund (S), 2006-03-15:
Jeg vil med næb og kløer kæmpe for alternativ 1, og det vil partiet også.
Først når det er ovre, vil vi tage stilling til det.
Men vi vil gerne have den hovedvej, og selv om den ligger et forkert sted, ender det selvfølgelig med, at vi stemmer ja til hovedforslaget, hvis partierne ikke har forstået det.
Jeg erkender, at det ikke bare er 13’eren.
Selvfølgelig er hovedformålet med, at vi får motorvejen, at den skal gå fra Vejle over Brande til Herning.
Det er jeg godt klar over.
Men når vi kunne få en kæmpestor fordel af en rute, nemlig rute 13, må Venstres trafikpolitiske ordfører forstå, at det er noget, der betyder meget for vores parti.
Gitte Lillelund Bech (V), 2006-03-15:
Nu kan det godt være, det er gået hen over hovedet på hr. Jens Christian Lund, at det her forslag faktisk ikke er et spørgsmål om, hvad vi skal gøre ved 13’eren.
Det er lige præcis ikke det, det her lovforslag drejer sig om, selv om hr. Jens Christian Lund har brugt det meste af sin ordførertale til at tale om det.
Så det, jeg sådan set bare vil spørge til endnu engang, er: Kan jeg få et klokkeklart ja fra hr. Jens Christian Lund om, at Socialdemokraterne i sidste ende vil stemme for hovedforslaget, det vil sige det lovforslag, som hedder L 163, og som vi har til behandling i dag?
Jens Christian Lund (S), 2006-03-15:
Til det sidste vil jeg gerne sige, at det et uforståeligt.
Det er jo bestemt, at der skal være en motorvej.
Vi foreslår alternativ 1, og det forventer vi at man vil rette sig efter.
Hvis det ikke bliver det, men bliver hovedforslaget, vil vi da givetvis nok også ende med at stemme for det.
Men vi vil jo gerne have, når vi skal bruge så mange penge, at vi bruger dem bedst.
Med hensyn til den første del af spørgsmålet, at vi ikke lytter til kommunen: Jeg har læst, at flertallet mener det, for vi må jo erkende, at det er flertallet af kommunalbestyrelsesmedlemmerne, der mener det.
Men jeg har stadig væk det indtryk, at når vi skal bruge så mange penge, må vi prioritere det, der er bedst for Danmark, og det, der er bedst for Danmark i den her sag, er, at vi gør det bedst muligt for 13’eren.
Det bedste, vi kan gøre her, er, at fru Gitte Lillelund Bech siger, at vi straks går i gang med at forbedre 13’eren.
Jeg kan selvfølgelig blive overbevist om, at jeg skal gå ind for hovedforslaget.
Men det tror jeg ikke at fru Gitte Lillelund Bech gør nu.
Det var i hvert fald ikke det, ordføreren sagde.
Gitte Lillelund Bech (V), 2006-03-15:
Nu er det jo sådan, at Venstre rent faktisk er et stort kommunalpolitisk parti.
Det er også sådan, at Venstre i Folketinget har et tæt samarbejde med vores kommunalpolitikere, og vi lytter altså, når vores kommunalpolitikere i det område, hvor vejen skal gå, anbefaler hovedforslaget.
Jeg kan så konstatere, at Socialdemokraterne tilsyneladende ikke lytter til det flertal, der er i alle kommunalbestyrelserne der, hvor vejen skal gå, men sådan er vi jo så forskellige.
Jeg har et opklarende spørgsmål: Det blev ikke klart for mig, hvorvidt socialdemokraterne ville stemme for eller stemme imod dette her lovforslag, men vi kan måske få løftet sløret for det nu?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2006-03-15:
Første del af spørgsmålet har jeg lidt svært ved at svare på, for jeg har ikke lige de kriterier present, som skal danne grundlag for besvarelsen.
Hvad angår anden del af spørgsmålet, er det fuldstændig rigtigt, at der er borgere, der bor langs med A13, og trafikanter, der bruger A13, der mener, at det skulle laves på en anden måde, og det er jo klart, at det er noget, vi på et tidspunkt må forholde os til og se på, men jeg kan ikke her i dag sige, hvordan og hvorledes vi lige skal gøre det.
Jens Christian Lund (S), 2006-03-15:
Jeg beklager, at jeg må stille et spørgsmål til en, der læser en ordførertale op, og det ville jeg aldrig have gjort, hvis ikke denne tilfældigvis var formanden for Trafikudvalget.
Vil formanden for Trafikudvalget bekræfte, at rute 13, som går fra Sønderup over Viborg til Vejle, ikke lever op til de definitioner, som vi har lavet, i forbindelse med at vi behandlede L 84 i 2005?
Og kan ordføreren forstå, hvis der er folk i det midtjyske, der derfor føler, at jo længere man kan komme op med hensyn til rute 13 i dette forslag, jo bedre vil det være?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2006-03-15:
Da Venstres ordfører, hr. Kurt Kirkegaard, ikke kan være til stede, har jeg lovet at oplæse ordførertalen: Formålet med dette lovforslag er at give bemyndigelse til at anlægge omkring 15 km motorvej mellem Ølholm og Østjyske Motorvej, E45, samt at udbygge motortrafikvejen mellem Riis og Ølholm på en 10-kilometers-strækning til en motorvej og samtidig nedlægge den nuværende hovedlandevej 348, Vejle-Viborg, som hovedlandevej mellem Ølholm og Vejle.
Forslaget er jo et led i selve gennemførelsen af den aftale, som regeringen, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre indgik november 2005.
Formålet med denne vejanlæggelse er at understøtte erhvervsudviklingen i det midt- og vestjyske område samt samtidig forbedre trafiksikkerheden og muligheden for at komme frem.
I VVM-redegørelsen, som er lavet, er der to forskellige linjeføringsforslag.
I hovedforslaget føres motorvejen i et tæt forløb med den nuværende hovedlandevej, således at påvirkning af natur og landskab bliver mindst mulig.
Vejen, som anlægges som motorvej, indpasses i det omgivende miljø og landskab på en miljømæssigt afbalanceret måde og således, at den trafikmæssige standard bliver høj.
Motorvejen dimensioneres for en hastighed på 130 km/t, dog med 110 km/t på den sydlige strækning ved udfletningen med E45.
Under og efter anlægsperioden evalueres anlæggelsens effekt på trafikafvikling, sikkerhed, nabotilfredshed og miljø.
Med den foreslåede linjeføring har man tilstræbt at tage størst muligt hensyn til landskab, natur og tekniske anlæg samt ejendomme i området.
Gitte Lillelund Bech (V), 2006-03-15:
Nu indeholder lovforslaget jo andet end selve Frederikssundmotorvejen.
Den indeholder nemlig også det, som står under punkt 3, § 1, at man udbygger rundkørslen i krydset Frederikssundsvej og J.F. Willumsens Vej i Frederikssund.
Jeg er i hvert fald blevet kontaktet af en del borgere i Frederikssund, der glæder sig gevaldig meget til det, og de har spurgt mig om, hvornår den udbygning af rundkørslen er færdig.
Så jeg håber, ministeren kan løfte sløret for det her meget praktiske spørgsmål.
Det tilstræbes, at detailprojekteringen kan gå i gang allerede i år, og derfor vil rundkørslen stå færdig i starten af 2009.
Ting tager tid, og det lyder af lang tid, men 2006 er jo hurtigt gået, og vi kommer i gang i år med detailprojekteringen.
Afstemning
Jens Christian Lund (S), 2006-03-15:
Jeg vil gerne lige undgå at blive lagt ord i munden.
Jeg har ikke sagt, at Vejdirektoratet har en forhåndsindstilling til noget som helst.
Jeg tror egentlig, Vejdirektoratet har gjort det så godt som muligt.
Men vil ministeren bekræfte, at Vejdirektoratets vurdering af f.eks. Jyllingevejstraceet ikke har ændret sig i principiel retning, i hvert fald i al den tid, jeg har været med i forhandlingerne, således at når nogle partier, bl.a. mit eget parti, er gået ind for Jyllingevejstraceet, så har det været på trods af Vejdirektoratets anbefalinger, fordi der har været et politisk ønske, og fordi borgerne har fået det løfte af politikerne, at det var det, man ville arbejde for?
Den er blevet gennemført, og den gjorde, at det i dag er fuldstændig soleklart for os, at det ikke er den rigtige løsning, mens den løsning, vi står med i dag, er den rigtige løsning.
Den er jeg glad for vi fik foretaget, det var ikke billigt, men jeg er glad for, at vi fik foretaget den analyse, så vi i dag er hundrede procent overbevist om, det vi står med, er det rigtige.
Rune Lund (EL), 2006-03-15:
Jeg troede ellers, at vi havde holdt et møde, hvor jeg egentlig på meget pædagogisk vis havde forklaret, hvad problemet var med metrocityringen.
Enhedslisten har ikke noget principielt imod en metro, men vi har noget imod en konstruktion, som ikke løser de trafikale problemer, der er i København, en konstruktion til minimum 15 mia. kr., som ikke vil flytte bilisterne over i den kollektive trafik.
Den metroplan, der ligger på bordet nu, vil fjerne 1 pct. af bilisterne og er en milliardinvestering.
Det er en meget, meget dårlig måde at bruge penge på.
Passagerprognoserne kommer ikke til at passe, og finansieringen er heller ikke særlig god.
Man vil skaffe nogle penge ved at sælge nogle havnearealer.
Man sælger altså nogle havnearealer, som har betydning for byudviklingen i København, med henblik på at skaffe penge til en metro.
Vi mener, at de havnearealer skulle sælges med henblik på at skabe en rigtig, rigtig lækker hovedstad i det her land.
Så der er utrolig mange problemer med metroen, men det skal ikke ses som udtryk for, at det her er en principiel modstand mod metroen.
Metroen kan bare ikke stå alene og slet ikke på den måde, som det forlig, der er lavet, hænger sammen.
Ole Stavad (S), 2006-03-15:
»Anser regeringen det for holdbart og muligt år efter år at fastholde en meget beskeden vækst i den kommunale økonomi til at sikre borgerne en service af høj kvalitet med bl.a. ældreomsorg, børnepasning og folkeskole samtidig med en fortsat høj vækst i det private forbrug?«
Jens Christian Lund (S), 2006-03-15:
Jeg vil gerne indledningsvis sige til ministeren, at der i hvert fald ikke fra Socialdemokratiets side har været nogen som helst form for kritik af Vejdirektoratet.
Det synes jeg da er væsentligt at få slået fast.
Så vil jeg godt bede ministeren bekræfte, at Vejdirektoratet i hele forløbet har haft nogle meget klare holdninger til, hvilken løsning der var den rigtige, og hvilken løsning man ikke synes
var den rigtige, men at der politisk igennem hele forløbet har været den modsatte opfattelse
Det er det, som jeg synes at vi som politikere virkelig må begrunde.
Hvis vi erkender, at vi er blevet klogere, er det fint, men vi skal være sikre på, at befolkningen ikke føler sig snydt af, at vi laver nogle ting.
For jeg synes egentlig, at Vejdirektoratet hele tiden har haft nogle holdninger, som jeg i hvert fald har kunnet forstå.
Om jeg så har været enig med dem eller ej, er jo ren politik, men jeg har kunnet forstå dem.
Jeg tror ikke, man kan sige, at Vejdirektoratet har haft en forhåndsindstilling.
Det er jo således, at Vejdirektoratet kommer med forskellige løsningsmodeller, som politikerne tager stilling til, og vi stiller så spørgsmål.
Der var så flere, der gerne ville have undersøgt traceet i Jyllingevejen, sådan som det er i dag.
Det brugte vi uendelig lang tid på, og det var rigtigt at gøre det, for i dag er vi alle overbevist om, at det ikke er løsningen.
Det er der som sagt ufattelig mange grunde til, som jeg gerne skal give i en skriftlig besvarelse, for ellers bliver vi ikke færdige i dag.
Ole Stavad (S), 2006-03-15:
Jeg har bestemt ikke lyst til at lokke finansministeren ud at sige noget, der ikke holder.
Men jeg går ud fra, at finansministeren er enig med mig i, at vi har to slags kommuner, i hvert fald i 2006.
Vi har primærkommuner, og vi har amtskommuner.
Derfor går jeg også ud fra, at finansministeren er enig i, at det spørgsmål, der er stillet her, omfatter begge dele af den kommunale verden, og derfor undrede jeg mig over, at finansministeren, efter at tallene fra amterne har skullet været inde hos regeringen senest den 15. februar, altså i dag for en måned siden, ikke er i stand til at svare på det spørgsmål, som ligger her.
Når jeg overvejede, om jeg skulle opretholde spørgsmålet, var det ud fra, at vi for primærkommunerne fik en vis klarhed i mandags, hvorimod vi ingen som helst klarhed har, når det gælder amterne.
Nu får jeg at vide af finansministeren, at man end ikke er i stand til at oplyse Folketinget efter at have haft en måned til at se, hvordan det ser ud, og at finansministeren heller ikke føler sig i stand til at sige noget om, hvordan den videre procedure bliver.
Jeg vil godt bede finansministeren om at prøve at være en lille smule mere præcis om det, der vedrører hele befolkningen, nemlig vores sygehusvæsen, som drives af amterne.
Skal vi forvente, at der kommer beskæringer der, som kan risikere at begrænse borgernes mulighed for at blive betjent på vores sygehuse?
Steen Gade (SF), 2006-03-15:
Meget af det lyder jo helt rigtigt, og jeg tror også, at jeg er enig i det, bortset fra at jeg da mente, at det var Danmarks statsminister, der udtalte sig som ikke bare hr. Anders Fogh Rasmussen på Al-Arabiya.
Ellers giver det jo ikke mening, altså at sige, at jeg er bare en tilfældig person.
Det er jo ikke, fordi det var de to personer.
Det var, fordi de var medlemmer af det danske Folketing.
Og ligesådan må statsministeren da stå ved, at udtalelserne ikke bare kan være private, men da må være statsministerens udtalelser til andre lande.
Den der helt knivskarpe skelnen kan jo ikke laves, når statsministeren er statsminister.
Thor Pedersen (V), 2006-03-15:
Det er afsluttet på det primære kommunale område.
Med amterne er det ikke færdigt.
Det er altså en anden proces, der er tale om.
De tilspilninger, der skal være på området ovre hos regionerne, skal varetages af de nye regionsråd.
Vi har et etableret sammenlægningsudvalg, der har fået den fulde kompetence og fået ekstrabevillinger til primærkommunerne i 2006.
Det er et andet forhold, når det gælder der, hvor man afleverer til andre.
Der skal være en godkendelse i regionsrådet, og det er sådan, at Indenrigs- og Sundhedsministeriet så skal behandle ekstrabevillingerne på de områder, der overgår til stat og kommune.
Det er en helt anden proces.
Og jeg siger blot: Den er i gang.
Der er intet nyt, andet end at vi ikke har de endelige resultater endnu.
Jeg skal nok informere, lige så snart der overhovedet er et endeligt overblik over det nettoresultat, der så er ved amternes genåbning af budgettet.
For det findes ikke endnu.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-03-15:
Der har jeg netop givet udtryk for, at personligt ville jeg ikke gøre sådan.
Det har jeg sagt både på hjemmebanen og, om jeg så må sige, på udebanen, på Al-Arabiya.
Det er fuldstændig det samme synspunkt, jeg har givet udtryk for.
Men det, at min personlige grænse ligger der, er jo ikke det samme, som at det også bliver samfundets grænse.
Det er ikke det samme som at sige, at andre tegnere ikke må gøre det, eller at en avis ikke må offentliggøre det.
Det er jo ikke det, jeg står og siger.
Jeg fortæller noget om, hvor min personlige grænse ligger, men den ophøjer jeg ikke til at være samfundets grænse, og det er den sondring, der er utrolig vigtigt.
For hvis hr. Steen Gade vil gøre sin personlige grænse til samfundets grænse eller min personlige grænse til samfundets grænse, så er det ærlig talt et skråplan, hvor ingen rigtig ved, hvor de står, og vi kan ikke have et skråplan i en retsstat.
I en retsstat er det lovgivningen og domstolene, der sætter grænsen.
Steen Gade (SF), 2006-03-15:
Jeg har forstået statsministerens diskussion om, at man er ansvarlig over for domstolene, og at man har et personligt ansvar.
Så langt, så godt.
Men statsministeren sagde på Al-Arabiya: Jeg har gjort det klart, at jeg personligt aldrig selv ville fremstille religiøse figurer på den måde, der kunne såre andres følelser.
Har statsministeren så slet ikke talt som statsminister, da han var på Al-Arabiya?
Eller har det bare været hr. Anders Fogh Rasmussen, vokset op tæt ved Viborg?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-03-15:
Jeg er nødt til at sige til hr. Steen Gade, at der er en fuldstændig lige linje og sammenhæng imellem, hvad jeg har sagt i min nytårstale, hvad jeg har sagt på Al-Arabiya, hvad jeg har sagt til ambassadørerne den 3. februar, og hvad jeg har sagt i interviewet i Berlingske Tidende.
Det er fuldstændig det samme hele vejen.
Det er lidt en gentagelse af den meningsudveksling, der var med hr. Villy Søvndal tidligere, hvor jeg understreger, at det jo ikke er det, at der eksisterer et men, der er det kritiske i det her, for det gør der jo altid, når man siger, at frihed altid er forbundet med et ansvar.
Men det men, der ligger i det her, er jo et men, der er reguleret af loven og domstolene i en retsstat.
Det er ikke det personlige men.
Det er ikke hr. Steen Gades grænse for, hvor langt ytringsfriheden må gå, eller hr. Holger K. Nielsens eller hr. Villy Søvndals eller min grænse for, hvor ytringsfriheden må gå.
Vi føler, tror jeg, hver især et personligt ansvar for at forvalte ytringsfriheden på den måde, vi nu synes at den skal forvaltes på.
Det men, der gælder samfundsmæssigt, er det, der er reguleret i loven og pådømt ved domstolene.
Jeg har hele tiden fastholdt, at man ikke kan ophøje sin egen personlige grænse og præference til at blive samfundets lov.
Samfundets lov er vedtaget af Folketinget.
Og føler nogen, at den er overtrådt, så pådømmes det af domstolene.