runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Pedersen (S), 2003-12-09:
Jeg har et spørgsmål i al fortrolighed til fru Pia Kristensen.
Jeg kan forstå, at det forholder sig sådan - vi kan godt tale lidt sagte i øjeblikket - at Venstre og De Konservative faktisk har været lodret imod alle de ting, fru Pia Kristensen nævnte.
Det er jo ikke noget særlig pænt lys at sætte dem i.
Jeg kan da ikke forestille mig, at de gode kollegaer, jeg kender herinde, har stået og strittet imod med hænder og fødder, men sådan lød det på fru Pia Kristensens beskrivelse, og det er i hvert fald ret interessant.
Så vil jeg godt vende tilbage til et andet spørgsmål, der mere vedrører virkeligheden.
Nu ser man forskellige steder i landet, hvor der også sidder borgmestre på stemmer
fra Dansk Folkeparti, at man faktisk har oplevet nedskæringer.
Er fru Pia Kristensen ikke lidt bekymret for, om nogle af de mange gode ting, som hun ønskede på boligområdet, nu også kommer, når disse kommuner med fru Pia Kristensens gruppefæller faktisk er gået ind og har gjort nogle af de ting, der virker i modsat retning? Hvad vil man gøre ved det?
Villy Søvndal (SF), 2003-12-09:
Man kan sige, at fru Pia Kristensens ordførertale ligner de andre regeringspartiers på den måde, at det ifølge fru Pia Kristensen går ufattelig godt.
Der er godt nok lidt endnu, der skal rettes op, men i det store og hele. Jeg har tre spørgsmål til fru Pia Kristensen:
Og er fru Pia Kristensen enig i, at de har betalt prisen for, at andre patienter er blevet sat højt på dagsordenen?
Og det tredje: Er fru Pia Kristensen enig i, at det er beklageligt, at boligbyggeriet falder fra i år til næste år, når fru Pia Kristensen netop lægger så stor vægt på det?
Jørn Pedersen (S), 2003-12-09:
Jeg synes, det er ret interessant, og vi kunne forstå på Dansk Folkepartis ordfører tidligere, at man i det parti jo lægger meget vægt på det.
Men hvad har Det Konservative Folkeparti tænkt sig?
For nu kan jeg se, at man i forslag til vedtagelse ikke skriver særdeles meget om boliger.
Man nævner mange andre ting, især det man har gjort.
Men hvad agter man at gøre på det boligpolitiske område for at sikre, at der også kan være noget, der nærmer sig et frit valg til de mennesker, der har behov for en ældreegnet bolig af den ene eller den anden art?
Pia Kristensen (DF), 2003-12-09:
Fru Sandy Brinck spørger, om Dansk Folkeparti har et bud på fremtiden.
Spørgsmålet er, om Socialdemokraterne har det.
Der står der: »S-udspil om velfærd begravet.«
Derfor er det samlede velfærdsudspil, som partiet bebudede i januar, blevet begravet.
Partiet er uenigt internt, når det kommer til reformer og velfærd, og frygten for et partislagsmål er større end lysten til at tage livtag med velfærdsdebatten.
Den tidligere fødevareminister Henrik Dam Kristensen understregede ellers her i sommer i Information, at han fandt det kommende velfærdsudspil meget afgørende.
Det er Socialdemokratiets bane.
Så kan jeg ikke lade være med at se til sidst i telegrammet.
Der står, at der er de socialdemokrater, der mener, at der f.eks. skal være mulighed for at købe sig til flere timers hjemmehjælp.
Andre ønsker det ikke.
Mit spørgsmål til fru Sandy Brinck er: Hvad er Socialdemokraternes bane?
Sandy Brinck (S), 2003-12-09:
Der ligger på alle 179 pladser to...
... forslag til vedtagelse i forbindelse med den debat, vi har haft her i eftermiddag, som handlede om, hvad vi ville gøre for de svage ældre. Det ene forslag er Dansk Folkeparti medunderskriver på, og der kan man kun svinge sig op til, at man vil fortsætte bestræbelserne for at forbedre forholdene.
Det andet forslag er bl.a. af Socialdemokraterne sammen med SF, Det Radikale Venstre og Enhedslisten.
Der har vi fire konkrete punkter, og jeg vil godt læse dem højt for fru Pia Kristensen, når man stadig kan være i tvivl om, hvad vi mener.
1. At tilgodese økonomisk svage pensionister med en forhøjelse af pensionstillægget.
2. At indarbejde forebyggelse af social svækkelse som en del af hjemmeplejen.
3. At forbedre ældres muligheder for at planlægge deres alderdom ved at udvide antallet af ældreegnede boliger og dermed give ældre flere valgmuligheder.
4. At øge indsatsen over for medicinske patienter.
Det er meget klare og konkrete mål for at afhjælpe de svageste ældres forhold, hvor vi derimod fra Dansk Folkeparti får et så vattet udspil, som at man skal fortsætte bestræbelserne.
Her var chancen til at Dansk Folkeparti sammen med Socialdemokraterne kunne binde regeringen op på nogle reelle konkrete løft for de svageste ældre. Den chance forpasser man; det kan vi kun beklage.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-12-09:
Inden formanden lader lovforslaget gå direkte til tredje behandling uden fornyet udvalgsbehandling ...
Ja, det er det.
Formanden ønsker at lade lovforslaget gå direkte til tredje behandling.
Da der som bekendt er en række spørgsmål, der ikke er besvaret, og da der herefter også udestår andre spørgsmål, der er kommet frem senest efter behandlingen i Skatteudvalget, skal jeg bede om, at lovforslaget går tilbage til udvalget inden tredje behandling.
Tove Videbæk (KD), 2003-12-09:
Men under min ordførertale fik jeg kun tid til at nævne Kristendemokraternes holdning til det ene forslag til vedtagelse.
Jeg vil naturligvis også gerne meddele Kristendemokraternes holdning til forslaget til vedtagelse fra Venstre og De Konservative og Dansk Folkeparti.
Og jeg kan meddele, at vi heller ikke kan støtte det forslag i sin helhed, men at vi vil stemme gult til det.
Thor Pedersen (V), 2003-12-09:
Jeg vil bare sige til fru Line Barfod, at alt det har man jo forholdt sig til i svarene.
Det er nu skønnet ved en sidste opgørelse i Danmarks Statistik, at det i alt drejer sig om 8.000 personer i Danmark, der ikke har en konto.
I bemærkningerne til forslaget er det nævnt 53.000; det er nu nede på 8.000 personer.
Der er tale om, at man både kan få penge udbetalt via de eksisterende kontantkasser - der vil stadig være en kontantkasse i området - man kan få det via en postanvisning, eller man kan få det via check.
Så der er mange muligheder.
Man maner et problem frem, som ikke viser sig at eksistere.
Line Barfod (EL), 2003-12-09:
Det er muligt, at finansministeren mener, at de 8.000, som ikke har en konto, ikke er mange mennesker, men derudover så er der altså de mennesker, som har en konto, men som bankerne nu pålægger gebyrer, hvis de vil hæve kontant.
Det forslag, der foreligger her, lyder umiddelbart udmærket: Alle borgere skal have en konto, så det offentlige kan spare penge ved at sende penge direkte til borgernes konto i stedet for at skulle udbetale pengene kontant. Problemet et bare, at de fine, slipseklædte embedsmænd, der har siddet og udtænkt det her, ikke har taget højde for, at der altså er nogle borgere i dette land, som ikke er i stand til at anvende hævekort, som ikke er i stand til at huske en firecifret pinkode, eller som ikke har en opførsel, det passer ind i en bank.
De er ikke i stand til at finde ud af, hvordan man skal håndtere folk, der kommer ind og er temmelig berusede eller måske er psykisk syge eller på anden måde måske ikke lige ved, hvordan man gebærder sig i en bank, og måske ikke lige forstår det, som bankrådgiveren fortæller om, hvor mange penge de nu har eller ikke har på kontoen.
Der er også nogle, som har behov for at kunne gå ned og hæve penge hver dag eller i hvert fald et par gange om ugen.
Der er i det her lovforslag simpelt hen ikke taget højde for, hvordan disse mennesker skal behandles.
Konkret er der f.eks. et problem i forhold til de udviklingshæmmede, hvor man i sidste nummer af bladet LEV, nr. 7 her fra november måned i år, kan læse om, hvordan disse mennesker allerede i dag har fået det problem, at deres bank nu kræver et gebyr, hver gang de går ned og hæver kontant.
De har ikke mulighed for at have et hævekort og hæve i en automat, for de kan ikke huske en pinkode.
Hvordan har finansministeren/socialministeren tænkt sig at sikre, at vi ikke kommer til at tabe nogle borgere på gulvet, at de ikke enten kommer til at betale meget dyre gebyrer eller kommer til at skulle betale andre mennesker for at administrere deres økonomi for sig, men at vi stadig har mulighed for, at disse borgere kan få udbetalt kontante midler af nogle mennesker, der også er uddannet til at tage sig ordentligt af dem?
Jeg håber, at der også er andre, der vil blande sig i denne debat, som handler om nogle af de mennesker i dette land, der har det allersværest, og som ikke passer ind i de kasser, som flertallet af borgerne passer ind i.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-12-09:
Det er nogle af disse initiativer, som vi har været med til at tage sammen med regeringen, og som nu skal ud at virke.
Det er klart, at man jo så må se, hvordan de virker, og så høste de erfaringer, man kan gøre på den baggrund. Fru Sandy Brinck er ellers ofte kritisk over for det her frie valg, men jeg er da glad for at kunne konstatere, at fru Sandy Brinck nu ønsker at bakke op om det og taler om mere frit valg for de ældre.
For ja, det er rigtigt, vi mener faktisk, det er ret vigtigt for de ældre, at de kan indrette sig temmelig fleksibelt, og at de derfor har de muligheder for at vælge forskellige udbydere af de ydelser, som det offentlige nu engang skal tilbyde den enkelte ældre.
Hvis man så ønsker, at man skal have yderligere hjælp end det - noget mere, som er en ekstra luksus - må man jo skaffe sig det fra de udbydere, der måtte være.
Men tak for opbakningen til, at de ældre skal have de fleksible muligheder for at vælge.
Anders Samuelsen (RV), 2003-12-09:
Der er så rigeligt med penge i den finansieringsmodel, som jeg pegede på her, at vi ikke en gang behøver at tage stilling til det spørgsmål.
Vi har fundet pengene i forvejen, det er ikke noget problem.
Så kan fru Charlotte Dyremose stadig væk ikke forstå, hvordan det her kan gå op.
Jamen det er ikke så vanskeligt.
Når man fjerner en ydelse, som er ens til alle uanset deres indkomst, så kan det godt være, at man kan sige, at de i første omgang mister en lille smule inklusive dem, der er meget dårligt stillet.
Men når vi så målretter alle de her penge, som alle har fået gavn af tidligere, præcis mod dem, som ikke har en særlig god økonomi, hvad er mon så resultatet?
Mon ikke resultatet så er, at når man skal fordele mange penge på færre mennesker, så får de færre mennesker et meget større beløb.
Jørn Pedersen (S), 2003-12-09:
Det svar, man får om boligerne, er jo lidt luftigt.
Jeg synes, det burde være lidt mere konkret.
Hvis det er sådan, og det er det jo, at antallet af færdigbyggede boliger, der er ældreegnede, og som kommer ind i den kategori, falder med 1.500 fra år 2002 til år 2004,
så burde det få nogle alarmklokker til at ringe.
Men så har jeg et helt konkret spørgsmål om det frie valg: Hvorfor er Det Konservative Folkeparti imod, at en ældre, der eksempelvis bor i Københavns Kommune, ikke kan få leveret ydelser fra Frederiksberg Kommune, eller er det noget, man også vil ændre syn på?
For det ville da være positivt.
Så var der virkelig tale om et større frit valg.
Sandy Brinck (S), 2003-12-09:
Vi har alle dage været for, at mennesker, der modtager hjælp, har stor selvbestemmelse, og vi kan hele tiden blive bedre til at give nogle flere valgmuligheder.
Men vi er altså skeptiske over for det pseudofrie valg, hvor man bruger pengene til administration og til at opdyrke et privat marked.
Prioriter dog pengene til noget bedre omsorg!
Prioriter dog pengene til at give ældre mennesker muligheden for at have selvbestemmelse og valgmuligheder inden for den hjemmehjælp, som de får, bl.a. at kunne tilkøbe en ekstra ydelse, hvis de skal have gæster, eller de i øvrigt har et specifikt behov på et særligt tidspunkt.
Men et klart svar om tilkøb ville være rart for os her i salen, men så sandelig også for de mange ældre, som rent faktisk ønsker sig det.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-12-09:
For at starte med det her om frit valg, som både hr. Jørn Pedersen og fru Sandy Brinck er inde på, så mener vi, at fokus må ligge på, at man først og fremmest får sikret sig, at der er personale nok til at få gennemført den helt nødvendige hjælp, der skal til for at hjælpe de ældre i deres eget hjem, altså med de ting, som man visiteres til fra kommunens side. Med hensyn til muligheden for at gå over kommunegrænserne, som hr. Jørn Pedersen taler om, må jeg nok indrømme, at jeg sætter spørgsmålstegn ved, om kommunerne skal til at drive virksomhed, og om ikke kommunerne primært skal tage sig af det myndighedsansvar, som de har, og derfor sikre sig, at deres borgere får den nødvendige hjælp, frem for at de begynder at drive forskellige andre virksomheder.
Hr. Jørn Pedersen taler om boligerne, og vi kan altså godt blive meget konkrete.
Det er 15 mio. kr., der er afsat til boliger til demente.
Det er 37 mio. kr., der er afsat til akutplejepladser.
Grundkapitalen er blevet halveret.
Det var rimelig konkret. Så må jeg lige rette en misforståelse fra hr. Jørn Pedersen, for nu begynder det næsten at lyde som SF's politik, hvor enhver vækst kan blive til en halvering.
Sandy Brinck (S), 2003-12-09:
Svaret til de ældre, som ønsker sig at kunne tilkøbe noget fra den hjemmehjælp, de kender, var fra Det Konservative Folkeparti altså et nej, nok i lidt pæn indpakning, men svaret var nej.
Begrundelsen forstår jeg ganske simpelt ikke.
Begrundelsen var, at der så ikke ville være personale nok.
Det siger ordføreren fra et regeringsparti, hvor regeringen i øjeblikket er i fuld gang med at opdyrke et privat marked, så der også er private leverandører i hver enkelt kommune.
Det lykkes ikke helt, men pengene går til det.
Jeg går ud fra, at det ville give voldsomme personaleproblemer, hvis man skal følge den konservative ordførers argumentation.
Det vil da give langt, langt større personaleproblemer, så jeg synes, vi har brug for at få et bedre argument for, hvorfor et ældre menneske ikke må have lov til at få sin vanlige hjemmehjælp til at gøre lidt ekstra i sit eget hjem.
Jørn Pedersen (S), 2003-12-09:
Jeg vil gerne spørge fru Charlotte Dyremose: Hvor mange boliger antager hun, der kan bygges for 15 mio. kr. til demente, bare et cirkatal?
Det kunne være interessant at høre.
Så kan jeg ikke i min vildeste fantasi forstå, hvorfor Københavns Kommunes beboere ikke må modtage hjælp og ydelser fra en god konservativ ledet kommune som Frederiksberg.
Hvad er det, fru Charlotte Dyremose er så bange for?
Er det omsorgssvigt i forhold til de kunder, der måtte ønske ekstra hjælp?
Det er jo ikke noget, de skal påtvinges.
Det er en mulighed for at have et yderligere frit valg.
Det kunne da være fremragende, hvis man også sagde: Jeg synes bedre om nabokommunens service, den vil jeg faktisk hellere have, for den er bedre. Så er det jo et reelt frit valg, langt mere end vi har i dag. Men jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvor mange boliger mener fru Charlotte Dyremose vi får for 15 mio. kr., der skal indrettes specielt til demente, bare sådan cirka?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-12-09:
Jeg synes også, der er en mærkværdig logik, regeringspartierne har, der går ud på, at hvis en ydelse leveres bedst af en offentlig myndighed i konkurrence med private, så må man ikke vælge den offentlige, bare fordi den er offentlig, og så må man vælge en, der er dårligere.
Det var jo også det, der var hele årsagen til Arrivaskandalen.
Det er et underligt princip, for det tvinger os til at vælge de dårligste løsninger i liberalismens navn.
Men o.k., det er et politisk princip, og det betaler man så for, ja, ikke dem, der sidder her i salen, det er ikke dem, der betaler.
Men de ældre, der får en dårligere service, betaler.
Så er der spørgsmålet om boligbyggeriet.
Jeg tror, fru Charlotte Dyremose kom til at sige, at antallet af boliger stadig stiger.
Det vil jeg godt bede om at få uddybet lidt, for de seneste tal, jeg har set om tilsagn fra det almene byggeri, er desværre nedadgående, og det er, fordi det ikke længere er tilstrækkeligt med den halvering af indskudskapitalen, som vi gennemførte i enighed i Folketinget.
Der skal mere til for at holde byggetakten, for man har stranguleret kommunernes økonomi.
Så jeg vil godt bede om at få uddybet, hvad det er for et boligbyggeri, der skulle være stigende.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-12-09:
Hr. Keld Albrechtsen får det næsten til at lyde, som om vi er i gang med at rive boliger ned.
Det er altså ikke det, der er tilfældet.
Så til hr. Jørn Pedersen angående dementområdet: Det er jo sådan, at denne regering, og det var faktisk også nærmest hovedtråden i min ordførertale, gør en indsats på en lang række områder, hvor de yderligere boliger til de demente er en lille brik i det store spil. De er en del af den indsats, der gøres sammen med andre indsatser.
Det er jo netop det, der er hele pointen også i min tale, at der skal en bred vifte af forskellige tiltag til, og der er indsatsen for de demente altså en del af den brede vifte.
Til fru Sandy Brinck kan jeg kun sige, at uanset om man bruger en kommunal eller en privat udbyder af hjemmehjælp, personlig eller praktisk hjælp, og man bruger den til den hjælp, som man er blevet visiteret til fra kommunen, så får man jo netop den hjælp, som man er blevet visiteret til.
Og vi taler så ikke om, som hr. Keld Albrechtsen er inde på, at vi så skal til at vælge nogle andre, og nu må man ikke vælge den kommunale.
Nej, hele tanken er netop, at den enkelte skal have mulighed for at vælge, om man vil bruge det offentlige, den kommunale hjemmehjælper, eller om man vil bruge den private hjemmehjælper til at få dækket de behov, som kommunen er nået frem til at den enkelte borger har.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-12-09:
Jeg kan forstå, at Det Radikale Venstre nu har sluttet sig til Socialdemokratiets overbudspolitik om at øge pensionstillægget, og jeg vil godt spørge Det Radikale Venstres ordfører, hvordan det skal finansieres, for den finansieringsmodel, som hr. Anders Samuelsen fremlagde her, går jo ud på, at der skal foretages besparelser på 3 mia. kr.
inden for ældreområdet
Dersom Socialdemokratiet f.eks. ikke er enig i det spørgsmål, hvad er så alternativet
Hvordan kan det ellers blive finansieret?
Charlotte Dyremose (KF), 2003-12-09:
Jeg bider mærke i, at hr. Anders Samuelsen bl.a. vil skære i boligstøtten for de ældre.
Men er problemet jo ikke netop, at de boliger, som man skal bruge, når man f.eks. får nedsat funktionsevne,
netop er nogle boliger, det er meget dyrt at komme til at bo i, og at det er derfor, man faktisk har et behov for den øgede boligstøtte?
Anders Samuelsen (RV), 2003-12-09:
Selv om jeg holder meget af Socialdemokraterne, vil jeg altså ikke beskyldes for at være socialdemokrat.
Så bliver jeg bare mobbet i den radikale folketingsgruppe.
Så jeg vil gerne en anden gang være fri for, at man kaster sig ud i den form for ondskabsfuldheder, for så tager vi hævn på andre tidspunkter.
Til Venstres ordfører: Jeg fremlagde en fuldstændig færdig finansieringsplan, så hvis Venstres ordfører ikke har hørt ordentligt efter, må jeg opfordre Venstres ordfører til at gå op og genlæse mit ordførerindlæg
Der var en klar finansiering på det her.
Humlen i hele vores finansiering er såmænd helt banalt, at man fjerner nogle generelle ydelser, som kommer alle til gavn, og så bruger man den sum penge målrettet mod dem, som ikke har ret mange ydelser. Man tager faktisk udgangspunkt i de konklusioner, som Socialforskningsinstituttet er kommet med, og så forsøger man at bruge dem konstruktivt i virkeligheden.
Man fjerner ydelser, som er målrettet en bestemt form for brug, altså hvor vi ellers overstatsligt siger - det her burde virkelig være noget, der ikke tiltalte en liberal ordfører: I kan få tilskud, men kun hvis I bruger dem til lige præcis det her formål, f.eks. bolig.
Det er med til at binde folk i bestemte boligformer.
Der siger vi: I stedet for får I dem ud, hvis I har behov for dem, som en ældrecheck, og så kan I bruge dem til lige præcis, hvad der passer jer.
Men gå op og genlæs min ordførertale lige så snart, den er ude.
Så tror jeg, der vil ligge et klart svar.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-12-09:
Jeg noterer mig, at Det Radikale Venstre har fremlagt et forslag her, som man siger koster 3 mia. kr., og det skal finansieres af de ældre på nogle andre punkter.
Det vil sige, at man, som vi har diskuteret tidligere på dagen, giver med den ene hånd og tager med den anden.
Men det er jo ikke særlig målrettet. Jeg vil spørge, om der i dette tal på de 3 mia. kr. er inkluderet de 500 mio. kr., som regeringen har løftet hele ældreområdet med.
Det har jeg forstået tidligere var en del
af en radikal besparelse.
Er de 500 mio. kr., som kommunerne er blevet løftet med,
en del af det her forslag?
Charlotte Dyremose (KF), 2003-12-09:
Nu går jeg ikke ud fra, at det var, fordi hr. Anders Samuelsen ikke ønskede at svare, selv om man selvfølgelig godt kan forstå, hvis det er lidt ubehageligt.
Man skærer i den her boligstøtte til de boliger, som faktisk er forholdsvis dyre at bygge og derfor forholdsvis dyre at sidde i.
Anders Samuelsen (RV), 2003-12-09:
Det er en helt fantastisk tankegang, som kommer til udtryk
her fra de to borgerlige ordførere
Jeg ved ikke, om man kan kalde dem borgerlige længere.
Men det må de selv ligge og rode med.
Altså, vi finansierer vores forslag, hvorefter Venstres ordfører siger: Det er ikke særlig målrettet at finansiere sine forslag.
Jo, det er ret målrettet at finansiere sine forslag.
Det eneste, Venstre gør i øjeblikket, når de laver lettelser f.eks. på skatten, er, at de låner af børnebørn og børn.
Er det en måde at finansiere tingene på?
Er den ret sympatisk? Vi kigger på gruppen af ældre som helhed, og så spørger vi: Er der nogen her, der har rigelig råd, som kan være med til at støtte nogen, som ikke har råd?
Hvis nu man f.eks. forestillede sig, at en hr. Henning Dyremose en dag endte i en forholdsvis dyr ældrebolig med rollator eller uden en rollator, så er det egentlig vores udgangspunkt, at i det omfang, at hr. Dyremose har fået en fantastisk god pensionsordning op at stå i løbet af sin tilværelse og selv har råd, jamen så skal han da selv have lov til at betale.
Hvorimod vi til de folk, som ikke har råd, og det er dem, som vi har fokus på i Det Radikale Venstre, de folk som har dårlige ordninger, som ikke har en særlig god økonomi, siger: Det er jer, vi gerne vil hjælpe.
Vi vil gerne hjælpe jer ved at give jer en ældrecheck.
Og det er en del af finansieringen, som ligger her.
Jeg gentager det bare lige kort igen for Venstres ordfører: Boligsikring i stedet for boligydelse giver 1,4 mia.
, afskaffelse af rabatten af ejendomsværdiskat giver 620 mio., afskaffelse af indefrysning af grundskylden, mimrekort osv. giver 600 mio., ældrechecken, væk med den, det er ca. ½ mia., gratis influenzavaccination er 70 mio., tilskud til energibesparende foranstaltninger i pensionisters boliger er 44 mio. Værsgo, det er penge, som vi kan målrette til folk, som ikke har penge i forvejen, som ikke har en ret god økonomi, og så kan de bruge de penge til lige nøjagtig det, de gerne vil, dyre boliger, cigarer, eller hvad de har lyst til.
Det må være deres frie valg.
Sådan er det at være liberal.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-12-09:
Er problemet ikke netop, at man gør det stik modsatte, altså at man fjerner en boligydelse til nogle mennesker, som har nogle særlige behov for så med spredt fægtning at dele pengene ud til noget, der ender med at blive nogle håndører hist og pist, så de altså ikke kan betale de yderligere udgifter, de har, fordi de skal bo i en særlig bolig, fordi de f.eks. har fysisk nedsat funktionsevne og måske sidder i en rullestol?
At man altså går ind direkte og fjerner boligstøtten for dem, der har
nogle særlige boligbehov, for til gengæld at sprede pengene ud til en forholdsvis bred gruppe af mennesker?
Flemming Oppfeldt (V), 2003-12-09:
Den lange opremsning af besparelser, som Det Radikale Venstre bebuder, hvis Det Radikale Venstre kan få sin politik igennem i en anden regering, står mig ikke særlig klart.
Jeg vil derfor spørge hr. Anders Samuelsen: De 500 mio. kr., som bliver givet til kommuner bl.a. for at give det her løft vedrørende frit valg, vil de falde bort, eller bliver de bibeholdt efter Det Radikale Venstres ønskemodel?