Ingrid Rasmussen (S), 1998-01-13:
1990'erne er det årti, hvor NATO har ændret sig radikalt.
Sidste gang, NATO ændrede kommandostruktur, var i 1991-92 efter opbruddet i Central- og Østeuropa.
Udviklingen har siden 1991 været præget af hastig, fortsat forandring.
NATO-alliancens opgaver er blevet ændret på en lang række områder.
Topmødet i Madrid den 8.-9. juli sidste år satte et historisk punktum og et nyt fremadrettet kapitel for Europas udvikling.
De klare signaler fra Madrid-erklæringen om alliancens fortsatte åbenhed er i sig selv uhyre vigtige.
Så tidligt som ved NATO-topmødet i Bruxelles i januar
blev Partnerskab for Fred lanceret.
Den overordnede målsætning er at fremme stabilitet og sikkerhed i Europa gennem styrket samarbejde mellem NATO og andre demokratiske lande og at etablere Det Euroatlantiske Partnerskabsråd.
I Danmark er vi ikke kun vidner til det, der sker, men direkte medvirkende til ændringerne, og vi bidrager til en øget dialog og et tættere samarbejde mellem NATO-landene, partnerskabslandene og landene uden for alliancen.
Vi er en del af det strategiske samarbejde med - som vi også har diskuteret i dag - f.eks. Rusland og det særlige partnerskab med Ukraine.
På det militære område drejer det sig om omfattende fælles øvelser, om uddannelse og udvikling, således at partnerskabslandene, hvis de senere måtte ønske det, har forudsætninger for medlemskab af NATO.
PfP er selvsagt også et element, der medvirker til at sikre demokratisk kontrol med de væbnede styrker.
Det sidste, men vigtige forhold, jeg vil nævne om PfP-samarbejdet, er målet om at opretholde partnerskabslandenes evne og vilje til at bidrage til operationer under FN og OSCE.
Vi har jo set i praksis, at viljen og evnen er til stede, f.eks. i Bosnien.
NATO's omstilling til de ændrede sikkerhedspolitiske vilkår giver sig også udslag i ændringer, der resulterer i en ny og slankere kommandostruktur med tre niveauer, som forsvarsministeren lige har fremlagt: et strategisk niveau, et regionalt niveau og et subregionalt niveau.
Man ændrer fra de nuværende 65 hovedkvarterer til 20.
I den nye struktur videreføres placeringen af NATO-hovedkvarteret i Karup.
Det er vi tilfredse med.
Opgaverne, som de 20 hovedkvarterer skal løse,
er endnu ikke fastlagt.
Det er meget vigtigt for Danmark, at hovedkvarteret i Karup videreføres som NATO-kommando.
Det er vigtigt med et fortsat NATO-hovedkvarter, der har substantielle opgaver dækkende bl.a. det danske område og placeret i Danmark.
I Socialdemokratiet påskønner vi det arbejde, der har været udført - det har været hårdt, indimellem slidsomt - for at få placeret de opgaver, der forholder sig til det samarbejde og den dagligdag, som formodes at blive en realitet.
Når man har arbejdet så hårdt for at inddrage parterne i kommandostrukturen i ikkeartikel 5-opgaver, så er det, som vi også har diskuteret i dag, fordi vi har nogle gode erfaringer allerede på nuværende tidspunkt.
Det omfattende samarbejde, som vi nu har set med de nye demokratier, har givet en fornyet optimisme med hensyn til fred og stabilitet i vores del af verden, men det kræver mod og hårdt arbejde fra alle involverede parter, alliancelande, partnerlande og alliancefri lande.
Jeg vil allerede nu sige, at Socialdemokratiet ikke kan støtte det fremsatte forslag til vedtagelse.