runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Vagn Christensen (S), 2003-02-18:
Jeg kan forstå, at statsministeren er tilfreds med trafikministerens håndtering.
Det kan jeg dog ikke sådan helt få til at passe med det, som statsministeren her har sagt.
Vi så en pressemeddelelse fra Trafikministeriet, som sagde, at der ikke var større forsinkelser procentvis mellem Arriva og S-togsnettet.
Nu er statsministeren jo nok bekendt med, at der på S-togsnettet går seks tog i timen.
Men når man kigger på den måde, folk er blevet serviceret på på livsnerven Thybanen, som Arriva har overtaget, ja, så er der flere timer imellem togene, i hvert fald knap og nap 2 timer. Så jeg kan ikke forstå, man kan mene, at det er tilfredsstillende, at en regering kommer med en udtalelse om noget andet end det, som det sådan set handler om, nemlig servicering af Arrivanettet, og at man kan lave den slags procentvise sammenstillinger.
Jeg håber, at statsministeren vil tage afstand fra den slags spindoktormanipulering i det politiske liv.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-02-18:
Jeg skal sandelig love for, at hr. Ole Vagn Christensen her kom langt omkring og langt ud.
Lad mig derfor blot gentage: Trafikbetjeningen er ikke tilfredsstillende.
Det, jeg har sagt er tilfredsstillende, er, at trafikministeren øjeblikkeligt har taget en række initiativer og vil tage en række initiativer for at sikre, at forholdene hurtigst muligt bliver bragt i orden.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-02-18:
På den ene side har vi jo hørt De Konservative sige, at de gerne ser mellemskatten i Danmark fjernet.
Og på den anden side har jeg så hørt, at Venstre ønsker lettelser til de laveste indkomster i Danmark.
Nu skal man jo ikke være noget geni for at regne ud, at det er to modsatrettede ønsker.
Men måske skal man være et geni for at slå bro mellem de to ønsker.
Det kan være, statsministeren kan oplyse os om, hvad regeringen har tænkt sig at gøre ved denne gordiske knude.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-02-18:
Er der et råderum?
De overvejelser bliver afsluttet i løbet af kort tid, og når de er afsluttet, så vil regeringen træffe beslutning om, hvorvidt der skal fremsættes et forslag om en start på en sænkning af skat på arbejdsindkomst. Derfor kan jeg ikke i dag oplyse fru Rosenkrantz-Theil noget om indholdet i et sådant muligt udspil.
Og fru Rosenkrantz-Theil må derfor væbne sig med en vis tålmodighed. Hvis der kommer et forslag, så kommer det, når tiden er inde.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-02-18:
Jeg skal spørge statsministeren, om han er enig i hr. Bendt Bendtsens udmeldinger, hvad angår mellemskatten ...
... undskyld, om statsministeren er enig i erhvervsministerens udmeldinger, hvad angår mellemskatten.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-02-18:
Jeg kan ikke føje mere til, end hvad jeg allerede har sagt, nemlig at regeringen følger, hvad der står i regeringsprogrammet, at såfremt der er et økonomisk råderum til det, så vil vi starte en sænkning af skatten på arbejdsindkomst med ikrafttræden 1. januar 2004.
Det er stadig væk det grundlag, vi arbejder på.
Så der er altså tid endnu.
Og kommer der et forslag, så skal fru Pernille Rosenkrantz-Theil nok få stillet sin nysgerrighed.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-02-18:
Jeg er godt klar over, at statsministeren selvfølgelig ikke nu i dag kan løfte sløret for, hvordan det konkrete indhold af skatteudspillet kommer til at se ud.
Jeg beder blot om nogle meldinger.
Det er man jo tidligere kommet med fra statsministerens side den 1. december 2002 i Søndagsavisen, hvor statsministeren meget klart siger, at det er de laveste indkomster, der skal have skattelettelser, og også erhvervsministeren er kommet med klare meldinger om, at det gælder mellemskatten.
Jeg skal blot spørge, om man mener, at mellemskatten kan være indeholdt som en del af skatteudspillet som noget af det, der bliver lettet på, eller om man fortsat går efter de laveste indkomster, altså om man er enig i de udtalelser.
Er statsministeren enig i sine egne udtalelser?
Eller er statsministeren enig i erhvervsministerens udtalelser?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-02-18:
Jeg kan bekræfte over for fru Pernille Rosenkrantz-Theil, at jeg til enhver tid er meget enig i mine egne udtalelser og gentager dem gerne, men jeg kan altså ikke føje mere til, hvad jeg allerede har sagt. Det er jo velkendt, at i et frit folkestyre kan man have mange forskellige synspunkter om dette eller hint.
Det, der så er en regeringsopgave, er at finde en fælles løsning, og det vil vi gøre.
Vi arbejder på regeringsprogrammets grund, og som sagt er der tid til sagen.
Et lovforslag skal i givet fald blot være vedtaget inden sommerferien.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-02-18:
Så skal jeg blot afslutningsvis bede statsministeren om at bekræfte, at hvis man fjerner mellemskatten, så vil det betyde, at topdirektøren får godt 42.000 kr. ekstra om året, mens butiksmedarbejderen - med et andet ord kassedamen - får godt 700 kr. Det vil altså sige, at den sociale profil i De Konservatives forslag er således, at det ikke er de laveste indkomster, men primært de højeste indkomster, der får fordel af en løsning, hvor mellemskatten lettes.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-02-18:
Ud over at henvise til, hvad jeg nu gentagne gange har sagt, vil jeg kun tilføje, at fru Pernille Rosenkrantz-Theil kan være forvisset om, at såfremt regeringen kommer med et forslag vedrørende skat, så vil det ikke blot samfundsøkonomisk være forsvarligt, men også fordelingspolitisk være socialt ansvarligt.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-02-18:
Ja, nu sluttede statsministeren jo med at sige: Såfremt regeringen kommer med et forslag.
Det vil altså sige, at det er lige så usikkert, som vi faktisk har regnet med hele tiden, fordi regeringen ikke kan finde den fornødne finansiering. Der har jo været stillet spørgsmål til skatteministeren vedrørende beregninger på mellemskatten, der viser, at det virkelig er de højest lønnede, der får noget ud af, at den skat fjernes, hvorimod dem i mellemindkomstområdet 250.000 kr. ikke får noget ud af det.
Men derudover - og det vil jeg da godt høre, om statsministeren overhovedet kan finde rimeligt - hvis man fjerner den her mellemskat, som De Konservative foreslår, betyder det også, at de 2 millioner lønmodtagere, pensionister osv., der kun betaler grundskat,
overhovedet ikke får nogen skattelettelse.
Der er f.eks. 350.000 deltidsansatte, der heller ikke vil få nogen skattelettelse ved at følge De Konservatives forslag.
Kan statsministeren overhovedet i sin fantasi forestille sig, at man gik med på sådan et forslag?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-02-18:
Jeg kan i det hele holde mig til, hvad jeg allerede nu har sagt gentagne gange, nemlig at hvis der er et økonomisk råderum til det, vil regeringen komme med et forslag.
Hr. Jens Peter Vernersen må altså styre sin tålmodighed omkring indholdet, indtil regeringen præsenterer et sådant forslag.
Søren Søndergaard (EL), 2003-02-18:
Jeg synes slet ikke, statsministeren ligner sig selv.
Jeg synes altså, det er ærgerligt.
Statsministeren plejer jo at være fuld af gåpåmod og villig til at diskutere og svare på spørgsmål, og så må statsministeren henholde sig til, hvad han tidligere har sagt og tidligere har sagt og tidligere har sagt, endda i rene faktuelle spørgsmål.
Vi spørger bare, om statsministeren kan bekræfte, at hvis man fjerner mellemskatten, så er det topdirektørerne, dem, der tjener mest, der får mest ud af det, hvorimod kassedamen og de dårligst stillede stort set ikke får noget ud af det.
Det er bare en rent faktuel ting, hvor statsministeren må kunne fortælle, om det er rigtigt, eller det er forkert. Ellers må vi kræve, at den gamle statsminister kommer
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-02-18:
Jo, men det kaster jeg mig gerne ud i.
Når ikke jeg har brugt tid på det, er det, fordi det jo er så selvfølgeligt, at der ingen grund er til at bruge meget tid på at forklare, at hvis man fjerner mellemskatten, så vil det selvfølgelig i kroner og øre være til en ganske betydelig fordel, jo større indkomst man har.
Men jeg må altså vende tilbage og skuffe hr. Søren Søndergaard ved igen at henvise til, hvad jeg nu har sagt mange gange, nemlig at regeringen altså ikke har formuleret et sådant udspil.
Regeringen sidder i øjeblikket og arbejder med sagen og følger fuldstændig regeringsprogrammet.
Såfremt vi synes, at der er en baggrund for det, vil vi komme med forslag, og som jeg sagde før til fru Pernille Rosenkrantz-Theil, vil det være forslag, der både er samfundsøkonomisk forsvarlige og socialt ansvarlige.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bjarne Laustsen (S), 2003-02-18:
Jeg går ud fra, at det er sådan, at Venstre og De Konservative stadig væk danner regering, men i forhold til de udmeldinger, Det Konservative Folkeparti er kommet med de sidste dage, så kunne man jo godt få det indtryk, at der ikke er enighed.
Man kunne bruge det udtryk, som statsministeren selv nævner, at der er sprækker i regeringssamarbejdet.
Jeg vil gerne spørge: Vi har lavet en aftale her sidste efterår om »Flere i arbejde«, en aftale, som jeg har set, at både Venstre og De Konservative er tilfredse med.
Mit eget parti, Socialdemokratiet, er også tilfreds med aftalen. Og der står jo klart og tydeligt deri, at det skal kunne svare sig at arbejde.
Vi har justeret på en række satser, lavet en række incitamenter, der netop betyder, at det kan svare sig at arbejde, og vi har slået ring omkring kontanthjælpsmodtagerne.
Der står således klart og tydeligt i aftalen, at hvis der kommer andre forslag, der forringer det rådighedsbeløb, man har tilbage, så skal det forlig genforhandles.
Jeg vil høre, om statsministeren er enig i det, og at vi stadig væk har en aftale omkring »Flere i arbejde« med de perspektiver, der ligger deri.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-02-18:
Det kan jeg svare meget kort på.
Vi har en aftale, ja.
Vi står også ved den aftale og har ingen planer om at ændre den.
Bjarne Laustsen (S), 2003-02-18:
Jeg takker for det meget klare svar.
Men det må jo så også betyde, at statsministeren undsiger økonomi- og erhvervsministerens forslag, der er kommet, om, at man skal skære i kontanthjælpen.
Netop de seneste konservative forslag bryder jo adskillige forlig, som er indgået her i Folketinget, og derfor kan jeg ikke forstå, at statsministeren ikke allerede har lagt større vægt på at sige: Jamen vi har jo netop lavet et forlig; det kan netop svare sig at arbejde i Danmark; vi har netop justeret på alle de her forskellige ting, der ligger i »Flere i arbejde«, og der er ikke grund til at komme med yderligere i forhold til det og skabe usikkerhed, ligesom man gør på en række andre områder.
Så derfor er jeg glad for tilkendegivelsen om, at man slutter op omkring det, men jeg synes bare, at regeringen allerede skulle have været ude og taget afstand fra, hvad De Konservative har sagt, for det har åbenbart ikke hold i virkeligheden.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-02-18:
Der er ingen grund til at skjule, at det er kritisabelt og dybt beklageligt, at der har vist sig de problemer på de strækninger, som Arriva betjener.
Jeg er fuldt tilfreds med de initiativer, som trafikministeren har sat i gang for at sikre, at forholdene bliver rettet op hurtigst muligt, for selvfølgelig har de, der bruger tog i Midt- og Vestjylland, et krav på, at togene kører, når de skal køre, og at der er en ordentlig trafikbetjening.
Jeg er fuldt overbevist om, at de initiativer, som trafikministeren vil tage,
vil sikre, at de formål bliver opfyldt.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-02-18:
Jeg vil holde mig til det helt principielle omkring det her spørgsmål og fortsætte med at spørge statsministeren, om statsministeren er tilfreds med, at trafikministeren nu aftaler med Arriva, at disse togafgange, der ikke kan gennemføres, erstattes af busser.
Det er ikke bare sådan en enkelt bus, men det er en 20-30 togafgange om dagen, der på strækninger afløses af busser.
Konsekvensen af det er jo, at køreplanerne ikke kan holdes, at folk kommer for sent på arbejdet og mister deres lønbonus, skoleeleverne kan ikke nå i skole til tiden og de, der har flydende arbejdstid, må afspadsere ude på en togstation.
Det er den aftale, som trafikministeren har indgået, altså at der fra nu af og helt frem til oktober indsættes busser, der giver disse meget, meget miserable forhold i både Midt- og Vestjylland.
Nu har statsministeren jo selv været valgt derovre og ved jo, hvor mange problemer vi i forvejen har med en dårlig infrastruktur.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-02-18:
Der kan ikke være nogen tvivl om, hvordan det skal være med togdrift: Vi skal have tog til tiden.
Det er klart ikke tilfredsstillende, hvad vi ser på de strækninger, som Arriva betjener.
Jeg er også orienteret om, at trafikministeren har taget en række initiativer i den forbindelse.
Jeg tror i øvrigt, at der i dag skal være et møde i Folketingets Trafikudvalg, hvor trafikministeren vil redegøre for det.
Trafikministeren har jo også i forhold til Arriva gjort klart, at såfremt selskabet ikke er i stand til at sikre en tilfredsstillende togbetjening, kan det blive aktuelt at indsætte andre operatører for at sørge for tog til tiden.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-02-18:
Nu har statsministeren jo været udrejst her en 14 dages tid, men jeg er sikker på, at statsministeren også har fulgt problemer sådan indenrigs.
Vi har i Midt- og Vestjylland været vidne til - ikke mindst de sidste 14 dage - at Arrivas togdrift mildest talt har været helt uacceptabel.
Jeg vil godt spørge statsministeren, hvilke principielle overvejelser disse problemer giver anledning til, når vi nu ser forløbet, både spørgsmålet om trafikministerens kontraktindgåelse og Arrivas udførelse af opgaven.
Jeppe Kofod (S), 2003-02-18:
Baggrunden for mit spørgsmål er, at vi gennem bl.a. den seneste weekend har kunnet se vidt forskellige udmeldinger fra regeringspartierne Venstre og De Konservative, fra forsvarsordførere og udenrigsordførere, på spørgsmålet om Irak, og hvornår Danmark vil støtte en eventuel militær afvæbning af Saddam Hussein.
Det har været sådan, at nogle ordførere har sagt, at i Venstre er man parat til at gå med uden om FN, medens vi i går hørte den konservative udenrigsordfører, Gitte Seeberg, sige, at hvis Danmark skulle deltage, skulle det ske med en beslutning i FN's Sikkerhedsråd.
Derfor vil jeg gerne bede statsministeren om at klargøre meget præcist: Hvad er regeringens holdning til det spørgsmål? Hvad er Venstres holdning til det spørgsmål?
Er det den holdning, som forsvarsordfører Ulrik Kragh har udtalt, eller er det en helt anden holdning?
Kan vi få det svar i dag, ville det være meget rart.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-02-18:
Regeringens holdning er meget klar, og jeg har givet udtryk for den flere gange og gentager den gerne i dag, nemlig at hvis yderligere militære skridt skulle blive nødvendige i forhold til Irak, så skal de være forankret i FN's Sikkerhedsråd.
Det er stadig væk regeringens linje.
Jeppe Kofod (S), 2003-02-18:
Det vil sige, at statsministeren dermed er uenig med partiet Venstres forsvarsordfører og udenrigsordfører i dette spørgsmål.
Det er den første konstatering, jeg vil gøre.
Er det korrekt forstået?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-02-18:
Hr. Jeppe Kofods konstateringer må stå for hr. Jeppe Kofods egen regning.
For så vidt angår, hvad forankring i FN's Sikkerhedsråd er, har det jo i tidens løb været så mange forskellige ting, og det synes jeg ikke, man skal lægge sig fast på.
Det er hr. Jeppe Kofods eget parti jo også nærliggende at spørge til råds om, for i den tid, hr. Jeppe Kofods parti var regeringsparti,
har det jo brugt mange forskellige former for forankringer i FN's Sikkerhedsråd, og da det gælder om i øjeblikket at opbygge et maksimum af pres på Saddam Hussein for at sikre en fredelig udgang på det her, skal man ikke på forhånd lægge sig fast på, hvori en forankring består.
Jeppe Kofod (S), 2003-02-18:
Jeg havde jo forventet, at statsministeren ville komme med et så uklart svar, der kun kan dække over én kendsgerning, nemlig at regeringen, når det kommer til stykket, er parat til at gå uden om FN i dette spørgsmål.
Det er jo ikke så overraskende, når man tænker på, hvad statsministeren har sagt den seneste måned.
Dernæst skrev statsministeren under på et brev sammen med andre stats- og regeringschefer i Europa, der splittede Europa og splittede NATO i det her spørgsmål, og nu kan vi igen høre, at statsministeren siger, jamen nu må vi se, hvad der sker osv., osv., og FN har besluttet på mange måder tidligere.
Vi kan altså ikke få et klart svar, og det tager jeg som udtryk for, at det, Venstres ordfører har sagt i sagen, som er meget klarere, nemlig at man er parat til at gå uden om FN, altså også er partiet Venstres politik, og det synes jeg, befolkningen har ret til at vide, for man signalerer noget andet, når man står her og taler om FN-forankring.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-02-18:
Jeg synes ærlig talt, det er utroligt, at hr. Jeppe Kofod kan få sig selv til at sige det, han netop har sagt, idet min udtalelse jo er meget, meget klar, når jeg fastslår endnu en gang, at regeringens linje er den, at såfremt yderligere militære skridt skulle blive nødvendige i forhold til Irak, skal de være forankrede i FN, i FN's Sikkerhedsråd. Jeg synes, det ville stride meget mod den strategi, der går ud på at opbygge et maksimum af pres på Saddam Hussein, hvis man på forhånd begynder at lægge sig fast på, hvilken model en sådan forankring skal bestå i.
Det må hr. Jeppe Kofod vide alt om, for den regering, som hr. Jeppe Kofods parti var medlem af, har brugt forskellige modeller i tidens løb.
I 1998 var den daværende regering med til at iværksætte et angreb på Irak uden en ny FN-resolution, men på basis af en gammel.
Den regering, som hr. Jeppe Kofods parti var medlem af, var med til at iværksætte en militær aktion i Kosovo - ikke på basis af en FN-resolution, men på basis af en formands udtalelse.
Jeppe Kofod (S), 2003-02-18:
Igen må man konstatere, at det er tydeligt, at statsministeren på dette punkt svarer ganske uklart, nemlig at man holder alle muligheder åbne - også at gå i krig mod Irak uden et klart FN-mandat, uden en klar beslutning i FN's Sikkerhedsråd.
Det kan vi konstatere af dagens debat, og det er jo ikke så overraskende.
Forleden dag kunne man høre statsministeren
hånligt omtale de tusinder af demonstranter, der var på gaderne i Danmark, som nogle naive folk, der ikke demonstrerede mod Saddam Hussein, men kun demonstrerede for Saddam Hussein.
Jeg tror, mange danskere er dybt bekymrede for, at vi ender i en krig, og derfor vil det være rart at vide, hvad regeringen gør, og hvad regeringens holdning er til en eventuel krig mod Irak.
Hvornår man vil gå med, og hvornår man ikke vil gå med.
Vi kan bare konstatere i dag, at endnu en gang efterlader statsministeren den undrende befolkning, Socialdemokratiet og andre partier i dyb fortvivlelse over, hvad det er for en linje, man står for.
Det er beklageligt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-02-18:
Hvis der er nogen, der spreder tåge og uklarhed i denne sag, så er det hr. Jeppe Kofod, der jo ikke på nogen som helst måde forholder sig til, hvori en forankring i FN skal bestå.
Bl.a. fordi hr. Jeppe Kofods parti i tidens løb har benyttet sig af mange forskellige modeller for forankringer.
Derfor prøver hr. Jeppe Kofod med sine angreb på regeringen at dække over, at hans eget parti ikke har et klart svar på det.
Men regeringens linje er meget klar: Yderligere skridt skal være forankret i FN.
Lad mig så bare sige: Jeg har ikke udtalt mig hånligt om nogle, der demonstrerer.
I et demokrati er det ikke blot en ret, men det er en naturlig del af et folkestyre, at man også giver udtryk for sine synspunkter gennem demonstrationer.
Det, jeg blot har gjort, var at spørge: Hvor var budskabet til Saddam Hussein?
Frank Jensen (S), 2003-02-18:
Nu befinder vi os jo i en ganske alvorlig international krisesituation, og jeg går ud fra, at statsministeren er enig med mig i, at vi befinder os på tærskelen til en eventuel krig.
Derfor vil jeg spørge statsministeren, om statsministeren er enig med mig i, at det er uhensigtsmæssigt i den krise, vi befinder os i, at ordførere, forsvars- og udenrigsordførere fra regeringspartierne, går ud og skaber uklarhed om, hvad der er det danske synspunkt.
Det håber jeg statsministeren vil være med til at skabe klarhed over her i salen i dag, for i går aftes blev der på alle tv-stationer skabt meget, meget stor uklarhed, ikke fra nye, unge medlemmer i Venstres og De Konservatives grupper, men fra centralt placerede ordførere.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-02-18:
Regeringens linje er meget klar og har været det hele tiden, og jeg har gentaget den her i dag, nemlig at eventuelle yderligere militære skridt i forhold til Irak skal være forankret i FN.
Der er ikke nogen uklarhed om linjen, og jeg er glad for, at der været bred opbakning bag den linje her i Folketinget, konstateret i Udenrigspolitisk Nævn.
Det synes jeg er vigtigt i en så betydningsfuld sag.
Jeg giver hr. Frank Jensen fuldstændig ret i, at i en så alvorlig sag er tiden ikke til polemik, og derfor håber jeg, at hr. Jeppe Kofod meget nøje lyttede til, hvad hr. Frank Jensen så klogt sagde om den sag.
Om gruppemedlemmers ret til at udtale sig kan jeg i øvrigt kun sige, at det synes jeg hører til i et frit folkestyre at man har lov til.
Jeg kan sige til hr. Frank
Jensen, at det er der jo ganske mange i hans eget parti, der her på det seneste har gjort, og det bidrager ikke sådan udpræget til at skabe klarhed over Socialdemokratiets position i visse sager. Hermed sluttede spørgsmålet.
Kun endnu en bekræftelse af, at regeringen selvfølgelig vedgår indgåede forlig.
Lad mig så sige, at det er LO, der sådan set har givet anledning til den nye diskussion, og som har præsenteret beregninger, der blev offentliggjort i Berlingske Tidende i går.
De viser, at overførselsindkomster i gennemsnit er vokset hurtigere, end lønnen er for de lavestlønnede.
Så det er ikke regeringen, der har skabe nogen debat om det her eller tvivl om det her, men det er beregninger fra LO, og jeg går ud fra, at hr. Bjarne Laustsen ligesom vi andre er meget optaget af, at det altid skal kunne betale sig at arbejde.
Det var jo det, der var sigtet med aftalen om flere i arbejde.
Derfor bekræfter jeg gerne, at vi selvfølgelig vedstår den aftale.
Søren Søndergaard (EL), 2003-02-18:
Der var jo demonstrationer her i weekenden med millioner af mennesker verden over, og der var også ca. 30.000 herude på slotspladsen.
Der kom statsministeren med den kritik
, at det
sådan set var for dårligt, at de ikke havde demonstreret, da Saddam Hussein giftgassede kurderne i 1988.
Det er ufatteligt, at I først kommer på gaden nu, sagde statsministeren til Ritzaus Bureau.
Nu synes jeg, det er lidt unfair over for alle dem, der var under 30 år, for de var jo mindreårige i 1988, så det er måske lidt groft over for dem.
Men i øvrigt var jeg glad for statsministerens udtalelse
jeg syntes, vi var alt for få i 1988, der demonstrerede ude på slotspladsen mod Saddam Hussein.
Det var dengang, USA støttede Saddam Hussein og leverede ham alle mulige oplysninger, som han brugte til krigen osv. Så vi var for få, der demonstrerede. Derfor interesserer det mig, når nu statsministeren selv bringer det på bane, hvilke demonstrationer statsministeren deltog i dengang mod Saddam Hussein.
Det vil jeg bare gerne have oplyst.
Nu forstår jeg, at statsministeren ikke har læst grundlaget
Men lad det nu ligge.
Det synes jeg var ærgerligt, for jeg ville have været glad, hvis statsministeren havde været sammen med os andre herude eller på Århus Rådhusplads eller et af alle de andre steder, hvor vi fra venstrefløjen lavede demonstrationer mod Saddam Hussein, da han giftgassede kurderne.
Men det er selvfølgelig statsministerens valg.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge statsministeren: Var det sådan, at statsministeren i partiet Venstre f.eks. var med til at vedtage nogle udtalelser, som vendte sig mod giftgasangrebene mod kurderne i Halabja?
Jeg vil bare høre, om det er sådan, at der måske kan fremvises bare en enkelt lille udtalelse, hvor Venstre tager afstand fra giftgasangrebet på kurderne.
Er statsministeren bekendt med sådan en ganske enkelt lille udtalelse?