runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2006-10-26:
»Et lille land og dog så vidt om Jorden«, skrev H.C. Andersen i 1850 om Danmark.
Man kunne fristes til at spørge, hvad det citat har med behandlingen af L 20 omhandlende implementering af EF-direktivet om værdipapirhandelen at gøre.
Jeg vil nu mene, at det har en hel del med det at gøre, for skal Danmark nå vidt om Jorden og klare sig godt i den globaliserede verden, er det bl.a. vigtigt at have et velfungerende kapitalmarked herhjemme.
Det er derfor vigtigt, at vi harmoniserer reglerne om værdipapirhandel med vores naboer i EU, så der på tværs af EU’s landegrænser skabes et større samlet kapitalmarked med gennemsigtighed og bedre investorbeskyttelse.
Det skaber et mere stabilt investorklima, så det ikke er eventuelle forskelle i investorbeskyttelsesreglerne, der afgør, hvorvidt investeringerne lægges i det ene land eller i det andet land, men at det er virksomhedernes dygtighed, der er afgørende herfor.
Derfor er vi i Venstre tilfredse med, at L 20 implementerer EF-direktivet om markeder for finansielle instrumenter og gennemsigtighedsdirektivet, som indeholder en række bestemmelser om et fælles regelsæt på området.
Bl.a. kan fremhæves større krav til offentliggørelse af oplysninger fra de selskaber, som har fået optaget deres aktier til handel på de finansielle markeder, ligesom der med implementeringen gennemføres fællesskabsretlige regler, som ud over de mere traditionelle fondsbørser også gælder for de nye alternative handelspladser.
I Venstre hilser vi det også velkomment, at forslaget lægger sig op ad direktivets bestemmelser om grænserne for anmeldelsespligt vedrørende ejerskabsandele af egne aktier.
Det er vigtigt, at vi ved at lempe de nuværende danske regler i værdipapirhandelsloven også på det område får regler svarende til resten af EU – ikke mindst af hensyn til integrationen af de nordiske værdipapirmarkeder, da det forventes, at Sverige vil følge direktivets bestemmelser.
Det er således også fra regeringens side en imødekommelse af høringssvarene fra bl.a. Dansk Industri, Realkreditrådet og Danmarks Rederiforening, og det er en imødekommelse, som vi i Venstre er tilfredse med.
Danmark er et lille land, men vi kan nå vidt om Jorden, hvis vi bl.a. får gennemført L 20.
Vi støtter således forslaget.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-10-26:
SF’s ordfører på området er fru Anne Baastrup, og hun sidder stadig væk i forhandlinger et andet sted i huset, så jeg har lovet at oplæse følgende: Oplysninger i dna-profil-registeret har vist sig at være af afgørende betydning for opklaring af forbrydelser.
Videregivelse af disse oplysninger til andre lande kan derfor give gennembrud i konkrete efterforskninger.
Imidlertid er det centralt at være opmærksom på Datatilsynets indvendinger, for vi skal være opmærksomme på, at det er personfølsomme oplysninger, som skal underkastes en høj grad af sikkerhed for, hvad de kan bruges til, hvilke sletningsregler der findes osv.
Vi har erfaring for, at når man først åbner op for, at disse oplysninger kan videregives til Schengenlandene, går der ikke mange år, før de kan videregives til andre lande herfra, og så står USA på sidelinjen og vil have adgang til disse oplysninger.
Så er der åbent for videregivelse, uanset hvilke regler der er fastsat i rammeafgørelsen.
Vi er således som udgangspunkt ikke afvisende, men vi skal have klarhed over, i hvilket omfang de danske myndigheder mister retten til disse oplysninger i deres videre gang i verden.
Jacob Jensen (V), 2006-10-26:
Det er for Venstre og for mig afgørende, at vi får et stabilt og sammenhængende marked i hele EU, så man netop ikke lægger investeringerne de steder, hvor der i det ene land contra det andet land er en speciel regel omkring f.eks. investorbeskyttelse.
Jeg ser også en investorbeskyttelse i, at man har en gennemsigtighed i de kapitalmarkeder, vi her taler om.
Nogle af de nye regler, som bliver indført, hvis lovforslaget vedtages, hvilket jeg bestemt regner med at det gør, sikrer bl.a. også en sammenhæng i de markeder.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-10-26:
Et lovforslag på 362 sider er jo et omfattende værk, som sætter ethvert folketingsmedlem, som ikke er cand.polit. eller belastet af andre af den slags ting, på en alvorlig prøve.
Når de 362 sider så suppleres med et omfattende værk af høringssvar, så er weekenden jo besat.
Når det er sagt, vil jeg sige, at lovforslaget indebærer, at vi får et mere reguleret og et bedre, ensartet finansielt marked i Europa.
Alt det synes jeg er godt, og som supplement til det, der har været fra de øvrige ordførere, kan jeg sige, at Det Radikale Venstre vil deltage positivt i det videre arbejde.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-10-26:
Som den radikale ordfører sagde, er det et papirmæssigt omfattende forslag.
Jeg har undladt at tage det hele med op for at kunne gå frit og frank herop.
L 20 er en implementering af to direktiver og nogle forordninger, og så vidt vi kan se, er der ikke rigtig nogen negative ting at finde i det.
På positivsiden er der fælles regler for hvidvask.
Vi hilser det sådan set velkommen.
Der blev spurgt til, om det er en sikkerhed i sig selv.
Det er det jo ikke; det kommer an på, hvordan vi udnytter de fælles regler, der er på markedet.
Det er vi selvfølgelig indstillede på at gøre til gavn for forbrugerne, til gavn for dem, der investerer.
SF kan umiddelbart støtte forslaget, men vi vil selvfølgelig kigge på, hvad der kommer under udvalgsarbejdet.
Niels Sindal (S), 2006-10-26:
Lad mig starte med det glædelige: Socialdemokratiet kan også godt stemme for den her nye lov.
Så er vi ovre det
Som nævnt er det jo også en lov, som er affødt af de ændrede strukturer, EU har indført for Regionalfonden og Socialfonden, og vores vedtagelse af erhvervsfremmeloven, så det er der ikke nogen konflikt i som sådan.
Det er en tilpasning, og det lovforslag, der ligger, er efter tilretningen udmærket.
Jeg vil gerne sige, at vi med interesse har noteret os, at ministeriet har lyttet – i denne sag i hvert fald, jeg ved ikke, om vi skal have anden høring her – til alle høringssvarene, og at man har rettet ind og forsøgt at imødekomme synspunkterne hos de tidligere aktører i amterne.
Det synes jeg er godt.
Derfor er der et par høringssvar, jeg gerne vil hæfte mig ved.
Det ene relaterer sig til § 3.
Man snakker om omfordeling af midler, der ikke er anvendt, eller midler, der måske misbruges, og at det overlades til ministeren.
Der er et høringssvar, der går ud på, at man gerne vil medinddrages, og det synes jeg egentlig er ganske fornuftigt.
I den sammenhæng vil jeg sige, at forligskredsen bør inddrages i disse situationer, når der er penge i kassen igen.
Hvis pengene ikke kan bruges, mener jeg, at vi bør drøfte det i fællesskab.
Noget andet, nemlig § 9, sammensætning af overvågningsudvalg og styringsorganer, mener jeg også er et emne for drøftelse i forligskredsen, idet der i flere høringssvar er udtrykt bekymring for, at man ikke husker de gamle aktører, og hvordan det foregik i gamle dage – ikke at vi skal fortsætte ad det gamle spor, men at man trods alt har nogle erfaringer ude i landet.
Med disse bemærkninger kan jeg gentage vores tilslutning til lovforslaget.
Troels Christensen (V), 2006-10-26:
I den danske erhvervsfremmeindsats er dette lovforslag en direkte fortsættelse af denne proces.
Loven har derfor administrativ karakter, men er jo ikke mindre vigtig af den grund.
Selv om det i flere høringssvar er tilkendegivet, at de to fonde hver for sig, Regionalfonden og Socialfonden, har fungeret rigtig godt i perioden fra 2000 til 2006, er det hensigtsmæssigt og i fuld overensstemmelse med EU’s forordninger at gennemføre de foreslåede administrative ændringer, herunder en fælles styring af selve tilskuddene til Danmark til regionale og lokale udviklingsområder og til lokale projekter.
Men med selve vedtagelsen af kommunalreformen og dens endelig ikrafttræden den 1. januar 2007 flytter vi jo opgaver fra de gamle amter til både regionerne og staten.
Regionernes vækstfora får sammen med Erhvervs- og Byggestyrelsen på erhvervsministerens vegne henholdsvis en indstillingsret og en kontrolforpligtelse over for de projekter, hvortil der søges strukturfondsmidler.
Der kan fremover både søges regionalfondsmidler og socialfondsmidler, og det er derfor hensigtsmæssigt, at disse ordninger administreres ensartet.
Jeg har noteret mig, at der med loven sker en ændring, der medfører, at medfinansiering af projekter inden for konkurrenceevne og beskæftigelse fremover vil dække hele landet.
De hidtidige begrænsninger er hermed bortfaldet.
Lovforslaget støtter op om regeringens vækstpolitik og globaliseringsstrategi ved at skabe rammerne for en ny og mere effektiv anvendelse af strukturfondsmidlerne.
Anvendelsen af strukturfondsmidlerne skal understøtte initiativerne for den regionale udvikling, herunder supplere indsatsen vedrørende iværksætteri, innovation, anvendelse af ny teknologi og udvikling af menneskelige ressourcer.
På den ene side er loven nødvendig på grund af EU’s nye strukturfondsperiode og den nationale kommunalreform, og på den anden side er det jo et skridt i den rigtige retning at få skabt nogle vilkår for erhvervsudvikling, der kan føre Danmark videre i den globaliserede verden.
Lad mig så til sidst udtrykke et stort håb og ønske om, at administrationen for ansøgerne ude i det ganske land bliver forenklet og administrativt let tilgængelig, og at svartiderne bliver de kortest mulige. Venstre har ingen betænkeligheder ved at stemme for økonomi- og erhvervsministerens forslag.
Niels Sindal (S), 2006-10-26:
Jamen jeg forstår, at det principielle for Enhedslisten jo er, at man er imod det her, og at man gerne vil have nationale regler.
Men virkeligheden er jo, at de nationale regler er overrulede, om jeg så må sige, af noget globalt.
Vi har inden for EU brug for også at have et fælles sæt spilleregler inden for det finansielle område.
For selv om man ikke synes, at de finansielle tjenesteydelser skal kunne vandre over grænsen, så gør de det jo.
Derfor er vi jo nødt til at have et instrument.
Er hr. Frank Aaen ikke enig i det?
Frank Aaen (EL), 2006-10-26:
Jeg skal ikke udelukke, at der er nogle ting dér, som er vigtige for små virksomheder, men de er ikke for mig et argument for at totalharmonisere det her område.
Og det er jo det, der er tilfældet, at man laver en totalharmonisering via EU på det her område, og det er vi altså ikke tilhængere af.
Hvis det er sådan, at der er nogle hensyn, der skal tages til små virksomheder, og det er der utvivlsomt, så vil vi ønske at løse dem på en anden måde.
Niels Sindal (S), 2006-10-26:
Jeg fatter stor sympati for den idé med en anden høringsrunde i sådan en stor sag.
Det vil jeg gerne give ordføreren medhold i, og det vil jeg også gøre med hensyn til Forbrugerrådet.
Det er jo sådan lidt ærgerligt, at man får besked om, at de ikke har tid til at se sådan en stor ting igennem.
Men det må vi klare et andet sted.
Mit egentlige spørgsmål til hr. Frank Aaen går på, at hr. Frank Aaen omtaler de store investorer, og at det i virkeligheden er dem, det drejer sig om.
Men vil hr. Frank Aaen ikke give mig ret i, at det i virkeligheden er de små virksomheder, som i dag handler over grænserne i hele Europa, som faktisk er kommet i klemme, når de køber og sælger varer og skal have betaling hjem?
Det er jo faktisk den handel, der er i fuld sving nu, og hvor det er de mindre kunder, der bliver transnationale i deres aktiviteter, som faktisk får gavn af det her forslag.
Det er jo i virkeligheden der, forslaget har sin force.
Jeg er helt enig i, at de store nok skal klare sig, men samhandelen i Europa og dermed virkeligheden er sådan, at de små virksomheder faktisk ofte er i klemme med hensyn til betalinger, overførsler osv. på forskellig måde.
Så jeg vil gerne høre, om hr. Frank Aaen ikke synes, at forslaget er en god idé set ud fra den synsvinkel.
Karen Hækkerup (S), 2006-10-26:
Jo, men hvorfor skulle man ikke ønske at få erstatning, hvis man er blevet snydt?
Det synes vi bare i Socialdemokraterne er forkert, for vi må netop tage hensyn til ressourcesvage mennesker, som ikke har fulgt med, og som ikke ved, at der kører en sag.
Der er faktisk helt almindelige mennesker, som ikke vil have ressourcerne til at få fulgt op på det her.
Anbefalingen fra den svenske side er jo også, at man skal vente med at identificere de enkelte personer, til retssagen rent faktisk er vundet.
Hvis man bare kan godtgøre, at der er et vist antal mennesker, så burde det være i orden.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor ordføreren ikke vil hjælpe almindelige mennesker, som måske ikke har fulgt med i medierne.
Kan det virkelig være Dansk Folkepartis politik?
Peter Skaarup (DF), 2006-10-26:
Vi synes, at man skal indføre den her mulighed for gruppesøgsmål.
Det er vi positive over for.
Jeg tror, at hvis fru Karen Hækkerup spurgte ude i det erhvervsliv, som blev nævnt i spørgsmålet her, ville man der mange steder være modstander af, at der blev etableret den her gruppesøgsmålsordning, for det kan måske være irriterende, at der er nogle mennesker, der kan gå sammen og lave en så stor sag, at det måske også kan blive en økonomisk trussel mod den pågældende virksomhed, der eventuelt har snydt i en bestemt sag.
Men der har vi nu den opfattelse i Dansk Folkeparti, at vi gerne vil stille os på forbrugernes side, og forbrugernes tarv i den her sag er da, at man kan gennemføre sådanne gruppesøgsmål.
Men der kan også godt være mennesker, der af den ene eller den anden grund ikke ønsker at engagere sig i en retssag, og der har vi det naturlige retsprincip her i landet – det har vi haft altid, og det skal vi også have fremover, mener vi – at man for at blive aktiv deltager positivt skal have sagt: Ja, jeg mener faktisk, der er baggrund for at være med i den her retssag.
Der har vi svært ved at se, at den model, regeringen har valgt her, er tilfredsstillende på det punkt, men det får vi jo lejlighed til at drøfte nærmere i udvalget med deputationer osv.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-10-26:
Dette lovforslag, som har til formål at fastlægge rammerne for administrationen af tilskud til Danmark fra Socialfonden og Regionalfonden, kan vi fra konservativ side kun støtte.
Vi ser det som meget positivt, at der bliver en samlet og ensartet administration af Socialfonden og Regionalfonden.
Med hensyn til vækstforaene har vi i Det Konservative Folkeparti meget store forhåbninger til, at de netop kan være en løftestang regionalt, når det gælder erhvervslivet.
Der er ingen tvivl om, at med en mere strømlinet struktur i den nationale, den regionale og den kommunale erhvervsindsats har vækstforaene en helt central rolle og kan være med til at bidrage til vækst og fremgang i Danmark.
Peter Skaarup (DF), 2006-10-26:
Det skal bestemt være muligt, at de pågældende kan få de midler tilbage, men vi har bare det afgørende retsprincip her i landet, at vi skal passe på med, at der ikke bliver indledt en række sager på vegne af forbrugere, som ikke ønsker det.
Men lige præcis af de årsager, som hr. Morten Bødskov nævnte i sit spørgsmål, har vi syntes, at det her er et godt forslag.
Vi har støttet regeringen, og vi har tænkt os at arbejde positivt for, at det her forslag bliver gennemført, fordi forbrugerne skal have den hjælpende hånd, som hr. Morten Bødskov taler om: at man kan stå stærkere over for en gigantisk kæde af en slags, der måske er sprunget over, hvor gærdet er lavest, og har brudt nogle regler, brudt nogle etiske grænser eller brudt noget lovgivning.
Det er absolut vigtigt, at vi får gennemført det her forslag, og jeg synes ikke, at der er grund til at skabe uenighed om det.
Vi synes også, det er vigtigt.
Line Barfod (EL), 2006-10-26:
Det er jo en rammeafgørelse, som er vedtaget i EU.
Jeg vil gerne høre, hvad det er, Socialdemokraterne ønsker at opnå under udvalgsarbejdet, hvis det viser sig, at der er nogle af de lande, som vi skal udlevere oplysninger til, der har nogle regler for sletning, som Socialdemokraterne mener er uacceptable.
Mener man så, at Danmark skal gå til EU og sige: Den rammeafgørelse, som vi har sagt ja til at være med i, vil vi ikke være med i alligevel, vi kan ikke acceptere det her?
Jeg synes, det er meget fint, at Socialdemokraterne under udvalgsbehandlingen vil arbejde for, at det skal være reglerne for det danske register, der skal være gældende, og ikke reglerne, der gælder i Rumænien eller Frankrig, eller hvor det nu kan være, og at man altså ikke udvider det til at være deres regler for, hvornår de sletter oplysninger.
Nu er det jo en rammeafgørelse fra EU, som Danmark, så vidt jeg har forstået det, har sagt ja til.
Men hvis nu de andre lande ikke er med på at ændre på det her, vil Socialdemokraterne så stemme for lovforslaget alligevel, på trods af at man altså, går jeg ud fra, ikke kender reglerne i de mange øvrige lande for, hvornår de sletter oplysninger, og hvornår de ikke gør?
Magnus Heunicke (S), 2006-10-26:
Udvidelsen af Det Centrale Dna-profil-register har jo nu virket i halvandet års tid, og det har været en succes.
Forbrydelser, der ellers aldrig ville være blevet opklaret, er blevet opklaret, selv gamle sager om voldtægt og andet er nu opklaret og gerningsmanden fundet.
Der er heller ingen tvivl om, at dna-registeret har afholdt notoriske voldsmænd og forbrydere fra at begå ny kriminalitet.
Graden af denne forebyggende karakter vil kun stige i de kommende år.
Lovændringen, vi behandler i dag, handler om videregivelse af dna-oplysninger til EU-lande og lande, der samarbejder i Schengen, og dermed lever den danske lovgivning op til EU’s rammeaftale.
Ifølge rammeaftalen skal de lande, der modtager dna-profiler fra Danmark, følge deres egne nationale regler for sletning fra registeret.
Her vil vi i udvalgsarbejdet arbejde for, at en sletning af en profil i det danske dna-register naturligvis resulterer i, at profilen automatisk slettes i de lande, der måtte være i besiddelse af den pågældende dna-profil, som følge af denne lovændring.
Med disse ord kan Socialdemokraterne støtte lovforslaget.
Karsten Nonbo (V), 2006-10-26:
Med dette lovforslag indføres en EU-rammeafgørelse om forenkling af udlevering af dna-oplysninger mellem EU-landenes retshåndhævende myndigheder.
Den går i al sin enkelhed ud på, at der ikke må stilles strengere krav ved videregivelse af oplysninger til nogle EU-lande frem for til andre EU-lande, dvs. at landene ikke må have individuelle præferencer.
Det kan vi i Venstre kun tilslutte os.
Dna-registeret har jo, siden det blev indført i år 2000, vist sig at være et rigtig godt middel ikke alene med hensyn til kriminalefterforskning, men så sandelig også i forbindelse med identifikation af bortkomne eller ved større katastrofer.
Så vi kan helt tilslutte os dette lovforslag.
Lene Espersen (KF), 2006-10-26:
Jeg vil gerne sige tak, og jeg vil egentlig starte med at sige tak til de partier, der står bag satspuljeforliget, for de har jo gjort hovedinitiativet i dette lovforslag muligt.
Det er et stort fremskridt, at der nu sikres en behandlingsgaranti til stofmisbrugere i Kriminalforsorgens institutioner, og det er meget glædeligt, at den mulighed og de tilbud nu kommer til stede.
Det er jo korrekt, som bl.a. fru Line Barfod sagde i sit indlæg, at en ret stor del af de indsatte i landets fængsler har et misbrugsproblem, det være sig et stofmisbrug eller et alkoholmisbrug, og derfor er det utrolig fornuftigt, at noget af den tid, der går med afsoningen, bliver brugt til at få behandlet det misbrugsproblem, så ens mulighed for at blive resocialiseret efter endt afsoning forstærkes yderligere.
Derfor er jeg utrolig glad for det element, og jeg forventer mig meget positivt af det.
Derudover har flere af ordførere været inde på de to andre elementer i lovforslaget, først vores efterlevelse af Europarådets Ministerkomités rekommandation om, at undersøgelse af en indsat selvfølgelig ikke må foretages af personale af andet køn end den indsatte.
Det giver sig selv, det er en selvfølgelighed, og det har været vigtigt at få det bragt fuldstændig lovgivningsmæssigt på plads.
Med hensyn til undtagelse for kundgørelse i Lovtidende af de regler, der gælder for Kriminalforsorgens institutioner, stillede hr. Kim Christiansen et spørgsmål, som jeg forstod gik lidt på: Bør de regler ikke være lidt mere ensartede?
Der er nok det at sige til det, at reglerne er ret forskellige fra sted til sted.
Der er jo mange forskellige typer institutioner i Kriminalforsorgen, og de regler, vi her taler om, kan typisk være regler for afvikling af besøg, som er udstedt af institutionens ledelse; det kan også være regler om afvikling af fællesskab eller regler om, hvilke af deres egne ejendele de indsatte må medbringe.
Det afhænger jo lidt af, om et fængsel f.eks. har investeret i Kriminalforsorgens tv-apparater, eller man selv skal medbringe det.
Der er mange elementer i det, så jeg tror, det vil være vanskeligt at lave en fuldstændig ensartet praksis på området.
Jeg synes, det er meget fornuftigt at undtage regler fra kundgørelse, for det kunne være mange regler, der ustandselig skulle kundgøres, bare fordi der var en enkelt ændring om f.eks. besøgstid eller lignende.
Det ville kræve en masse bureaukrati, og det ville være unødvendigt for alle andre end lige præcis de personer, der arbejder og afsoner i den pågældende institution, at vide noget om det.
Jeg takker for opbakningen til forslaget, og jeg takker endnu en gang partierne bag satspuljeforliget for 2006 for, at de har gjort behandlingsgarantien mulig.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Magnus Heunicke (S), 2006-10-26:
Der bliver spurgt til Socialdemokraternes principielle holdning, først og fremmest til EU-rammeaftaler.
Vi støttede og støtter EU’s rammeaftale også på det her område.
I øvrigt synes vi, at det er meget, meget fornuftigt, at man kan udveksle oplysninger, også af kriminalitetsforebyggende karakter, og derfor synes vi, at det er en fornuftig og god rammeaftale.
Til det konkrete spørgsmål til det konkrete forslag, vi behandler i dag, vil jeg sige, at udvalgsarbejdet jo altså må klarlægge for os, om der overhovedet er nogen eksempler på det.
Jeg synes, det ville være lidt usagligt, hvis vi her foregreb udvalgsbehandlingen og sagde, at der vil være så og så mange eksempler, når vi ikke har fået svar på de meget, meget vigtige spørgsmål.
Det er meget vigtige spørgsmål, det vil jeg anerkende, og dem skal vi så have belyst.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-10-26:
SF’s ordfører på området, fru Anne Baastrup, sidder i forhandlinger andetsteds i huset og kan ikke være her, så jeg har lovet at fremføre følgende: Det har i mange år været SF’s ønske at give stofmisbrugende indsatte en garanti for behandling svarende til de tilbud, der gives uden for fængslerne.
Det er derfor en stor glæde for os, at vi ved satspuljeforhandlingerne sidste år kunne få skabt enighed om, at dette var et fornuftigt skridt.
Det fremmer deres mulighed for at klare sig i tilværelsen uden for fængslet, det forhindrer ny kriminalitet og skaber færre ofre, og det må være en udvikling, som vi alle kan være enige i.
Vi støtter derfor helhjertet den foreslåede ændring samt den ændring, som er foranlediget af de europæiske fængselsregler, der sikrer, at indsatte skal undersøges af personale af deres eget køn.
Ændringen af kundgørelsesreglerne har vi ikke nogen bemærkninger til, men der er også opbakning fra SF til dem.