runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Hansen (S), 2000-05-11:
Det sidste spørgsmål, hr. Duetoft tager op, kan jeg bekræfte.
Der er jo netop i aftalen en bestemmelse om, at et udvalg til at vurdere spørgsmålet om det lokale radio- og tv-område skal iværksættes.
Og til hr. Ole Donner, der taler om licensen, der synes jeg, der kunne være grund til - som ministeren vist også var inde på det - at understrege den indsats, der gøres på licensområdet, og som forhåbentlig kan resultere i, at flere af dem, der bør betale, også kommer til at betale, og at resultatet af det vil blive en nedsættelse af licensen for den enkelte licensmodtager, altså ikke flere penge til radio- og tv-området.
Spørgsmålet om betaling af licens for pc'er er ikke omfattet af dette forlig.
Ole Donner (DF), 2000-05-11:
Jeg er selvfølgelig glad for at få at vide, at det ikke er omfattet af forliget, at der eventuelt skal betales licens af pc'er, men vil hr. Søren Hansen så kunne garantere - næsten - at det ikke vil blive indført?
For det vil da være en god ting at få frem.
Henrik Svane (RV), 2000-05-11:
Jeg skal gøre det meget kort.
Det var bare lige bemærkningen om varige licensstigninger og så bemærkningen om, at så meget respekt har regeringen altså for borgernes penge.
Jens Rohde (V), 2000-05-11:
Til hr. Henrik Svane: Det er gået op for mig.
Men det er jo sådan meget hypotetisk at opstille i en forligstekst: Hvis og hvis og hvis vi kan gøre det, så vil vi prøve at undgå så og så mange licensstigninger.
Hr. Henrik Svane kan ikke komme uden om, at der stadig væk er tale om, at man finansierer engangsinvesteringer med varige licensstigninger, og det synes vi ikke er rimeligt.
Man burde have fundet andre finansieringsmuligheder.
Til hr. Aage Frandsen: Hvad angår DR 2, så er DR 2 ikke noget, der er groet i Venstres have, og det ved hr. Aage Frandsen ganske udmærket godt.
Peter Duetoft (CD), 2000-05-11:
Jeg sætter jo så stor pris på hr. Brian Mikkelsen, og derfor er jeg da meget, meget ked af, at hr. Brian Mikkelsen ikke sidder med ved bordet de næste 4 år, når dansk mediepolitik skal aftales.
Det havde jeg da gerne set, men det er altså ikke sådan.
Så må vi andre slås for synspunkter, som hr. Brian Mikkelsen og jeg jo er meget enige om.
Men jeg har et enkelt spørgsmål til hr. Brian Mikkelsen, for der er noget, jeg ikke forstår.
Altså for et år siden kunne hr. Brian Mikkelsen indgå i et medieforlig, hvor man forærede en fjerde kanal til Danmarks Radio og sendte en femte i udbud.
Hurra, hurra!
Nu kan hr. Brian Mikkelsen ikke være med i et forlig, hvor man sender to kanaler i udbud.
Efter det, jeg har hørt fra det borgerlige Danmark, så er det sådan set mere borgerligt, at der er to kanaler i udbud, end at den ene foræres til Danmarks Radio og den anden er i udbud.
Det var jo Venstre, der blokerede for det sidste år, det var jo ikke Det Konservative Folkeparti.
Jeg har forsøgt nogle gange at få hr. Brian Mikkelsen til at forklare det her lidt nærmere, og det er aldrig rigtig lykkedes, men måske kan det lykkes her i Folketingssalen, så nu vil jeg se frem til at få den forklaring fra hr. Brian Mikkelsen.
Brian Mikkelsen (KF), 2000-05-11:
Sagen er jo altså den, at verden ikke står stille.
Verden udvikler sig hele tiden, og det, der var situationen for et år siden, hvor der rigtig nok blev etableret en fornuftig aftale, er jo ikke situationen i dag.
ind og byde sig til på den fjerde radiokanal, og som også vil kunne levere en vare, som kvalitativt vil kunne hamle op med Danmark Radios.
Så hvorfor katten skulle man så levere endnu mere ovre i sækken til Danmarks Radio, når de i forvejen har tre, i stedet for at se på: Hvad er der ude på markedet?
Hvad kan de forskellige koncerner - om det så er nogle, der allerede er inde på området i dag eller nogle, der meget gerne vil - levere som noget anderledes, noget nyt og noget konkurrenceskabende?
Det er der, situationen har ændret sig, så jeg mener, at de tilbud, der er i dag, er af langt større kvalitativ værdi, end de var for blot 1 år siden.
Peter Duetoft (CD), 2000-05-11:
Til hr. Brian Mikkelsen vil jeg sige: Det var jo sniksnak.
I år er der et udbud, hvor Danmarks Radio kan få lov at byde, men Danmarks Radio har ikke nogen garanti for at få den.
Selv om hr. Brian Mikkelsen mener, at der er mere begrundelse for et udbud og mange aktører i år, end der var sidste år, så er det dog et væsentligt skridt i retning af det, hr. Brian Mikkelsen nu i virkeligheden helst ville, nemlig at Danmarks Radio slet ikke kunne søge, men at man bare kunne have det i frit udbud.
Det har da bevæget sig i den retning.
Hr. Brian Mikkelsens gave til Danmarks Radio er blevet erstattet af et forsøg på, at Danmarks Radio også kan byde.
Det burde hr. Brian Mikkelsen da råbe hurra for i stedet for at råbe øv.
Så jeg forstår simpelt hen ikke sammenhængen i det, hr. Brian Mikkelsen siger.
Jens Rohde (V), 2000-05-11:
Kan hr. Brian Mikkelsen bekræfte, at det var et konservativt ønske også dengang, at den fjerde kanal skulle i udbud, men at De Konservative på det tidspunkt erkendte, at det ikke kunne lade sig gøre, fordi der var total beton i forhandlingerne, og at det derfor var et spørgsmål om, hvorvidt man ville tage den pragmatiske tilgang til det eller vælge den vej, som Venstre valgte? Og kan hr. Brian Mikkelsen bekræfte, at der i koncessionen om den fjerde radiokanal intet står om nyheder, og at det, der er afgørende for det borgerlige Danmark, netop er at få et landsdækkende monopolbrud på nyhedsområdet?
Og det få vi ikke, for der er ingen krav om nyheder i koncessionen for den fjerde radiokanal, og den femte ved vi ikke bliver landsdækkende.
Søren Hansen (S), 2000-05-11:
Hr. Søren Søndergaard spørger igen til forhandlingsforløbet.
Det kan drøftes, og der er da også hjørner, der kan forekomme mindre smukke, men formålet med dette her var at finde en fornuftig løsning.
Det er sket, og det er også sket i konsekvens af både de meldinger, der kom ved det første møde i Kulturministeriet, og de bemærkninger, der blev afleveret i den forbindelse, altså i forbindelse med, at regeringen spillede ud med sit oplæg.
Og jeg er i øvrigt meget enig i kulturministerens vurdering af denne side af sagen.
Jeg ser ikke nogen ændring
Jeg har ikke evne til at se det i dette øjeblik i hvert fald.
Fru Ester Larsen talte om at skærme børnene.
Jeg vil hellere sige at styrke, at vi prøver at styrke situationen for børnene i forhold til public service-stationer.
Vi kan noget på børne-tv-området.
Medieskoleforslaget er en del af dette projekt.
Hr. Jens Rohde: Jeg har til den første del af det at sige, at Venstres daværende forhandler, hr. Helge Sander, sagde ja til den konstruktion, der var tale om, altså til at acceptere en kun delvis dækning af landet og af lyttere og seere.
Min tid er udløbet, men jeg har vist kun et enkelt spørgsmål at svare på endnu.
Det er spørgsmålet, om DR vil være den mest kvalificerede byder.
Det har jeg ingen kommentarer til, og det er ikke os her i huset eller i Kulturministeriet, der skal afgøre, hvem den fjerde radiokanal går til.
Det afgøres på anden måde.
Jens Rohde (V), 2000-05-11:
Hr. Søren Hansen siger, at det er sket med vores accept, at det er en del af det nuværende forlig, at Danmarks Radio har noget, der hedder DR 2. Det er det absolut ikke.
Det var noget fra 1997, som regeringen sammen med SF gav DR lov til, og det er ikke noget, som vi er tilhængere af. Vi mener, at DR fint vil kunne klare sig med en enkelt kanal. Så var der med hensyn til diskussionen af, hvad public service er.
Det er korrekt, kan jeg sige til hr. Søren
Hansen, at vi ikke mener, at Lykkehjulet er public service, således som kulturministeren udtrykte sig på sit pressemøde, da hun offentliggjorde sit medieoplæg.
Hvis Lykkehjulet er public service, så er porno det altså også, og det er vi ikke tilhængere af i Venstre. Jeg vil godt spørge hr. Søren Hansen med henblik på den fjerde radiokanal, om hr. Søren Hansen ikke mener, at koncessionskravene passer perfekt til Danmarks Radio, og at Danmarks Radio umiddelbart vil være den mest kvalificerede udbyder af en sådan kanal, alene fordi man har både symfoniorkester og det største diskotek, og man har kørt en kanal, der ligner det.
Men hvis DR skal have den, hvorfor i alverden skal man så ikke udnytte den firekanalstruktur, så man kan få de renere profiler?
Det er jo ikke det, der sker.
Ester Larsen (V), 2000-05-11:
Det fremgår, at forligsparterne lægger utrolig meget vægt på at skærme børn og at sikre flere børneudsendelser på TV 2.
Så jeg vil spørge, om hr. Søren Hansen kan bekræfte, at TV 2 har fået tilsagn om, at de 240 mio. kr., der skal bruges til børneudsendelser, ikke nødvendigvis behøver at bruges til børneudsendelser.
Var det ikke en idé at begynde med at løfte det almindelige informationsniveau i samfundet ved at give en definition på, hvad en børneudsendelse overhovedet er, og en definition på, hvad en børnereklame er for en størrelse?
Søren Søndergaard (EL), 2000-05-11:
Et af de punkter, som altid vækker megen debat, og som har stor betydning, er jo spørgsmålet om, hvordan medierne udvikler sig.
Det er jo et område, hvor der foregår en helt utrolig og meget voldsom udvikling, og derfor er det selvfølgelig klart, at når vi diskuterer medieforlig, og der bliver indgået et medieforlig, er det noget, som ikke bare bør have folketingsmedlemmernes, men også offentlighedens interesse - ikke kun indholdet af medieforliget, men selvfølgelig også under hvilke omstændigheder, det er blevet indgået.
Det er baggrunden for, at vi er en række partier, som mener, det kunne være godt, at vi fik en diskussion om indholdet af medieforliget og måden, forliget blev til på,
i fuld offentlighed her i Folketingssalen.
Det er det, vi har lagt op til med denne forespørgsel, og vi ser frem til ministerens besvarelse.
Besvarelse
Kristian Jensen (V), 2000-05-11:
Den socialdemokratiske ordfører brugte en stor del af sin tale på at snakke om Venstres medieoplæg og prøvede at påstå, at hvis public service-stationerne skulle underlægges Venstres tankegang, så var det kun gudstjeneste og vejrudsigt, der kom frem, og sagde endvidere, at public service-stationer i Venstres medieoplæg kun skulle bringe det, som de kommercielle stationer ikke ville bringe.
Jamen er det ikke netop definitionen på en public service-station, at den bringer det, de kommercielle stationer ikke vil bringe?
Det er ikke Venstres udspil, at public service kun har gudstjenester og vejrudsigt, men det må åbenbart være tankegangen hos Socialdemokratiet.
Hvis ikke det er tilfældet, kunne vi så ikke heroppefra få at høre, hvad Socialdemokratiet faktisk mener er public service?
Endvidere kunne jeg godt tænke mig at høre den socialdemokratiske ordfører, om den socialdemokratiske ordfører er enig med kulturministeren, når hun siger, at landsdækkende skal defineres som 90 pct.
Vi har jo andre steder en diskussion om, hvad der er landsdækkende, og om offentlige begivenheder såsom håndboldlandskampe m.v. skal være på landsdækkende tv.
I det tilfælde er landsdækkende 90 pct. Er Socialdemokratiet enig i, at landsdækkendebetegnelsen kræver, at man kommer ud til 90 pct?
Jens Rohde (V), 2000-05-11:
Det er jo ikke korrekt, når hr. Søren Hansen siger, at Venstres medieoplæg tegner et billede af, at der kun skulle være gudstjenester og Buxtehude og måske en enkelt vejrudsigt.
Der står faktisk ordet kultur.
Det er ikke kun Buxtehude og vejrudsigter.
Og vejrudsigter kan man så altid diskutere værdien af set i et kulturelt lys.
Så kritiserer hr. Søren Hansen vores lukning af P4, da vi sprang og trak i nødbremsen og ikke ønskede at indgå forlig for et års tid siden, men det er jo en lidt pudsig situation, at man i dag hører en regering, der er meget stolt over at kunne udbyde to kanaler, når den så samtidig kritiserer, at dem, som muliggjorde, at man laver et udbud, jo faktisk var Venstre.
Men jeg vil da godt høre Socialdemokratiets ordfører, om han dermed kan bekræfte - og jeg syntes også, at vi hørte det i noget af talen - at Venstre slet ikke var velkommen i forhandlingerne.
Og så kan man jo stille det spørgsmål, hvad i alverden vi så skulle til møde for ovre i Kulturministeriet.
Søren Søndergaard (EL), 2000-05-11:
Jeg forstår på hr. Søren Hansen, at han er vældig tilfreds med det her medieforlig, og det er jo, synes jeg, godt.
Derfor vil jeg godt spørge: Hvad mener hr. Søren Hansen om kulturministerens udtalelse om, at den fjerde radiokanal efter al sandsynlighed vil blive vundet af en udenlandsk radiostation?
Er det en udtalelse, som hr. Søren Hansen kan tilslutte sig, og er det en del af det forlig, man har indgået, at det selvfølgelig skal være sådan, at det er en udenlandsk radiostation, der skal vinde denne her kanal, eller at det skal i hvert fald være overvejende sandsynligt, sådan som kulturministeren har sagt?
Nu troede jeg, at det var socialdemokratisk politik at lave sådan en vis begrænsning for reklamerne.
Det er der så ikke meget af her.
Altså den med børnereklamerne er jo nærmest en joke, fordi man jo ikke vil kunne skelne mellem voksen- og børnereklamer; det vil man hurtigt opleve.
Men jeg vil godt spørge hr. Hansen...
Brian Mikkelsen (KF), 2000-05-11:
Med den kolossale erfaring, som hr. Peter Duetoft har i dansk politik, ved hr. Peter Duetoft også, at tingene ændrer sig hele tiden.
Det var opnåeligt og acceptabelt for 1 år siden i et kompromis, hvor det er ganske rigtigt, som hr. Jens Rohde var oppe at referere, at Det Konservative Folkepartis fremmeste ønske og højeste prioritering også var at få et monopolbrud på den fjerde kanal.
Da var det det resultat, vi opnåede.
Det står vi da ved.
Men der er altså sket det nu for det første, at markedssitutionen har ændret sig, sådan at der står en hulens bunke kvalitativt gode aktører, der meget gerne vil ind på markedet, og som kan give Danmarks Radio konkurrence.
For det andet er situationen også den, at hvis man læser koncessionsbetingelserne, og det har jo været diskuteret før også under foregående ordførere, så står de krav opremset som en ren foræring til Danmarks Radio.
Jeg har meget, meget svært ved at se, at andre kan levere den vare og den alsidighed, som hedder symfonisk musik, klassisk musik, jazz, osv. Der står også klart i koncessionsbetingelserne, det står
Lad os nu se.
Der er sikkert nogle, der vil byde på den for ligesom at vise, at de er inde på området, men resultatet er vel mere eller mindre givet på forhånd.
Hvis det ikke er givet forhånd - som jeg ved, at hr. Peter Duetoft inderst inde mener det ikke er - så bliver jeg da kun glad og tilfreds, for så er det det danske samfund, der har opnået en gevinst.
Men lad os nu vente og se.
Tove Videbæk (KRF), 2000-05-11:
Hr. Søren Hansen talte om at sikre dansk kvalitet og sikre, at det er vores sprog, der tales.
Men når man sælger en kanal efter auktionsprincippet, så er det eneste, man her vil sikre, vel at man får så stor en pose penge som muligt.
Så er det vel det, det drejer sig om.
Eller kan det mest fordelagtige tilbud, som der står i medieaftalen, betyde den bedste danske kvalitet, det bedst sammensatte program hen over ugen, de mest kreative programideer, at det er vores sprog, der tales, eller er der kun tænkt på den største pose penge?
Ester Larsen (V), 2000-05-11:
Det er utrolig smigrende og interessant, at Socialdemokratiet lægger så stor vægt på Venstres mediepolitiske udspil, som understreger Venstres langsigtede politik på området.
Men når hr. Søren Hansen refererer til indholdet, så melder der sig den mistanke: Gad vide, om hr. Søren Hansen nogen sinde har læst Venstres medieudspil og i givet fald hvornår?
Så synes jeg, det er lidt underligt, at ministeren understreger, at mediepolitikken og medierne er redskaber af umådelig stor betydning til at skabe sammenhæng i det danske samfund.
Hvorfor tager man så med en sådan ophøjet lethed på at undgå at skabe et bredt flertal i Folketinget, der kan stå bag ved en udnyttelse af de her meget vigtige redskaber?
Jeg synes, at der er et frygteligt misforhold mellem den lethed, man har omgået det spørgsmål med, og så spørgsmålets betydning.
Søren Søndergaard (EL), 2000-05-11:
For at gøre mit spørgsmål færdigt fra før, så vil jeg godt have den socialdemokratiske ordførers vurdering af, hvad det betyder, at man indfører bevægelige sponsorreklamer i DR, om det også er et udtryk for socialdemokratisk politik.
Men til det svar, som hr. Søren Hansen gav: Jeg forstår, at det er lytterne og seerne, det er det afgørende, men lytterne og seerne har vel også en interesse i, at der fortsat blive produceret dansk kultur.
Derfor vil jeg godt spørge: Hvordan kan man da sikre, at en kanal, som ejes af udlandet, føler sig forpligtet til at bringe danske kunstnere og danskproduceret musik?
Hvilke forpligtelser har den til det?
Og hvad bliver de ophavsretlige konsekvenser for danske kunstnere og musikere og komponister af det her?
Jeg synes, at der er et problem her, som trænger til at blive afklaret, og det kan måske få mig til at komme med en enkelt bemærkning om forløbet.
Synes hr. Søren Hansen, at det er et rimeligt forløb, at man inviterer en række partier til at komme til nogle forhandlinger og beder dem om at stille tekniske spørgsmål, og når der så bliver stillet en række tekniske spørgsmål f.eks. om ophavsret, f.eks. om EU-regler osv., så gider man ikke svare på dem, før man har indgået forliget?
Hvorfor inviterer man så til, at der skal stilles spørgsmål, når man ikke gider svare på dem?
Søren Hansen (S), 2000-05-11:
Fru Tove Videbæk er ligesom jeg optaget af, at det danske sprog får så meget støtte, som det nu er muligt via medierne, dvs. at der produceres på dansk.
Dér har vi i medieforliget klart og temmelig snævert defineret - og det bliver også et svar på et af hr. Søren Søndergaards spørgsmål - hvad det er, der skal produceres i de to radiokanaler, der nu udbydes.
Der er en klar præcisering af, at den ene kanal skal bryde Danmarks Radios monopol på nyhedsområdet, og at den anden kanal skal være en klassisk musikkanal, og at der skal spilles dansk musik.
Herunder vil danske kunstnere jo så også få del i det, det kaster af sig på den led, både i forhold til omsætning og i forhold til afgifter.
Det er klart præciseret i medieaftalen. Fru Ester Larsen hæfter sig ved, at der er forskel på Venstres langsigtede og det kortsigtede.
Det er muligt.
Jeg har prøvet at læse så godt som muligt, hvad Venstres holdning var, og da det her jo er et medieforlig, der skal vare i 4 år,
så er de langsigtede mål for de enkelte partier jo altså heller ikke ligegyldige, når det drejer sig om, hvordan tingene skal strikkes sammen.
De er der allerede, og mon ikke vi kan leve med dem?
Det tror jeg.
Sikkerheden for dansk kultur: Som sagt har vi prøvet så godt som muligt på det udbudsmateriale, der kommer, at ramme en forpligtelse ind til at sikre ordentlige, danske programmer både på den ene og den anden af de to kanaler.
Henrik Svane (RV), 2000-05-11:
Til fru Tove Videbæk: Jo, jeg kan bekræfte det, fru Tove Videbæk citerede fra medieaftalen om den femte kanal.
Den går i udbud, vi sælger den, og så bruger vi bl.a. pengene til yderligere at styrke public service-tiltag og produktion af danske programmer.
Til hr. Jens Rohde: Ja, vi har hørt meget fra de kommercielle stationer, og det vil vi fortsat gøre.
Jeg vil slet ikke gå ind i tekniske detaljer her på talerstolen.
Det synes jeg vi skal holde os fra, for det har vi folk til at gøre.
Men vi har nu en rammeaftale, en forligstekst, som skal implementeres hen over sommeren, hvor forligspartierne indgår i dialog på baggrund af de ting, som teknikerne forbereder os til at tage beslutning om, så det vil jeg ikke gå mere ind i.
Jamen når vi taler om de penge, som sættes af i et medieforlig til de forskellige stationer, er det klart, at der er nogle intentioner hos de forskellige forligspartier om, hvordan de penge skal anvendes. Jeg er fuldstændig klar over, at både de kommercielle stationer, herunder TV 2, og Danmarks Radio følger utrolig meget med i, hvad der foregår både før, under og efter medieforhandlingerne, og derfor er de naturligvis også fuldstændig opmærksomme på, at de partier, som indgår forliget, holder direkte øje med, hvad der sker på området, også med hensyn til de tilbagemeldinger, som public service-rådet, der nu er blevet nedsat, kommer med.
De er klar over, at de er under en form for observation, og at de intentioner og hensigter, vi havde med dette medieforlig, også vil blive implementeret efterfølgende.
Kristian Jensen (V), 2000-05-11:
Det er jo spændende, at Venstres medieoplæg starter med en fremtidsvision, der rækker 15 år frem og viser, hvordan samfundet kan være.
Derfor ville hr. Søren Hansen, hvis han havde læst oplægget, også vide, at Venstres medieoplæg var på 15 års sigt, så der er vist tale om det, man i politisprog kalder en tilståelsessag her.
Jeg er glad for, at hr. Søren Hansen bekræfter, at landsdækkende i Socialdemokratiets øjne er 90 pct., for det afslører det bluffnummer, der var, da man efter medieaftalens indgåelse sagde, at nu kom der to nye landsdækkende kanaler på radioområdet.
Der er nemlig ikke to kanaler, to frekvenser, parat, der dækker 90 pct., og dermed er det, som det her medieforlig blev solgt under, et bluffnummer.
Det, der skuffede mig, var, at hr. Søren Hansen, som var oppe og svare på mit spørgsmål, endnu en gang ikke turde sige noget om, hvad Socialdemokratiets opfattelse af public service er.
Jens Kirk (V), 2000-05-11:
Vi er enige om, at det burde jo være landsdækkende, men det er vel en kendsgerning, at DR 2 f.eks. kun dækker ca. 70 pct. af seerne i øjeblikket, og det får mig til at spørge hr. Søren Hansen: Hvor mange af de forhøjede licenser til TV2 skal bruges til en satellitkanal, som man jo heller ikke kan tage i det samme område, hvor man ikke kan tage DR 2?
Uheldigvis bor jeg i det område, men jeg plejer dog at sige, at jeg betaler for at være fri for se DR 2. Men kunne man ikke lave et forslag, hvor man gjorde som før - det må hr. Søren Hansen kunne huske, for det kan jeg -
hvor der var en opdeling i sort/hvid-licens og i farvelicens?
Kunne man ikke igen så sige, at de, der ikke kan se satellitkanalen, kunne da få pengene retur eller spare dem?
Søren Hansen (S), 2000-05-11:
Til hr. Jens Kirk har jeg kun at sige, at det spørgsmål vil jeg anbefale bliver rejst i hr. Jens Kirks folketingsgruppe.
Det er en del af det nuværende medieforlig og er godkendt af medieordføreren fra hr. Jens Kirks parti, og det er jo en overordentlig fornuftig måde at have tacklet det problem på. Vi gør, hvad vi kan, for at nå længst muligt ud, men altså ikke lader os standse af, at vi kun kan nå næsten helt ud.
Public
spørger hr. Kristian Jensen så om i dag i denne omgang: Det er jo lige så langt, som det er kort.
Mange af os har altså drøftet det spørgsmål op ad stolper og ned ad vægge.
en klar og tydelig definition på det.
Vi har alle sammen en fornemmelse af det, den varierer lidt fra ordfører til ordfører og fra parti til parti, men vi ved vel godt, i hvilken retning det går, og det er den retning, vi har søgt imødekommet ved det forlig, vi har indgået.
Hr. Jens Rohde var inde på spørgsmålet, om ikke det her bliver en dublet.
Søren Søndergaard (EL), 2000-05-11:
Den socialdemokratiske ordfører så ikke noget problem i de bevægelige sponsorreklamer; dem har vi jo i forvejen.
Hvorfor står der så i forliget, at der indføres mulighed for bevægelige sponsorkrediteringer, hvis det er noget, man har i forvejen?
For det andet: Der var et par spørgsmål, som den socialdemokratiske ordfører ikke nåede at svare på.
Mener den socialdemokratiske ordfører ikke, at det er dårlig forhandlingsskik at bede partier om at komme til forhandlinger og stille spørgsmål af teknisk karakter, og man så ikke gider at svare på de spørgsmål?
Er det ikke noget underligt noget?
Har det nogen konsekvenser?
I den forbindelse vil jeg da godt sige: Er det ikke lidt mærkeligt, hvis dansk musik skal stå så centralt, som hr. Søren Hansen her siger, at kulturministeren så mener, at det er en udlandskanal, som helt sikkert eller meget sandsynligt vil få den her kanal?
Er der ikke en modsætning i det?