runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Bierbaum (S), 1998-12-11:
Jeg vil gerne sige til hr. Jens Vibjerg, at det er lidt utroligt, at hr. Jens Vibjerg ikke ved, hvor store anstrengelser man gjorde sig i juni måned, da man var i gang med at fordoble pesticidafgiften, og hvor man jo netop prøvede at finde ud af, om der videnskabeligt kunne laves et samlet belastningsindeks.
Men det viste sig ikke muligt, og derfor må vi fastholde, at indtil det er videnskabeligt muligt, bliver vi nødt til at sige: Okay, så må man nøjes med de delbelastningsindekser, som der jo allerede gøres forsøg med i Miljøstyrelsen.
Og jeg vil gerne se dokumentation for, at de hollandske indekser er helt generelle.
Det har jeg nemlig ikke set dokumentation for.
Til fru Henriette Kjær vil jeg gerne sige: Der gøres utrolige anstrengelser for at finde frem til midlerne.
Man revurderer, og man nyvurderer, for der skal være kvalitet og videnskabelighed i tingene.
Jens Vibjerg (V), 1998-12-11:
Nu siger fru Inger Bierbaum, at man i forbindelse med sommerens forhandlinger gjorde, hvad man kunne for at finde ud af at lave et indeks, men jeg fik jo ikke svar på, hvorfor man ikke kan finde ud af det i Danmark, når man kan ude i den store verden.
Så vil jeg godt give et eksempel fra det virkelige liv:
Hvis jeg kører ud og sprøjter en hvedemark mod lus, kan jeg vælge et middel, som tager lusene, men beskytter mariehønsene og den øvrige fauna derude, så der er noget liv, som fugleunger og lignende kan leve af, og det koster med de gamle afgifter 650 kr. pr. kg.
Ole M. Nielsen (KRF), 1998-12-11:
Jeg beklager, at jeg benytter denne mulighed for at få en kort bemærkning til at holde min lille ordførertale, men jeg skal altså desværre forlade stedet nu. Jeg må sige, at jeg egentlig har været meget positivt stemt over for belastningsindekser, og det er jeg stadig væk, hvis man ellers kan lave et, der duer; det er forbeholdet mod det.
Og når forslagsstillerne her refererer til det hollandske belastningsindeks, er det tydeligt, at det, man nævner, kun tager hensyn til belastningen af drikkevandet.
Der er jo mange andre belastninger fra pesticiderne, og problemet er, at man ikke kan lave ét belastningsindeks, som både tager højde for agerhønens fødekæde og for den kræftfremkaldende virkning og for påvirkningen af drikkevandet osv.
Det er det, der er problemet, men jeg vil meget gerne være med til at finde en løsning på det, f.eks. ved, at der kunne laves et tredelt belastningsindeks eller noget i den retning, for jeg mener, at man sagtens kan lave noget, der er bedre end det, man har nu.
Derfor kan jeg altså ikke nu tage stilling til, om vi kan støtte beslutningsforslaget her, men vi vil meget gerne være med til at arbejde på sagen.
Inger Bierbaum (S), 1998-12-11:
Jeg skal heller ikke forlænge debatten, men jeg vil gerne se beviser på hr. Jens Vibjergs påstand om, at andre lande kan finde ud af at lave et samlet indeks, og jeg takker hr. Ole M. Nielsen for oplysningerne.
Som tidligere sagt: Det kan ikke lade sig gøre endnu, men man arbejder stærkt på det.
Delindeks over de forskellige forhold for dyr, planter, grundvand og mennesker kan måske lade sig gøre, og det arbejdes der hårdt på.
Jens Vibjerg (V), 1998-12-11:
Igen må jeg konstatere, at den socialdemokratiske ordfører læser forslaget med nedrullede gardiner, for vi snakker ikke om og beskriver ikke et enkelt indeks, men indeks, og det kan så være to, tre eller fire, alt efter hvad der er nødvendigt, så jeg synes, det ville være en fordel, hvis ordføreren i hvert fald læste forslaget, som det står beskrevet.
Thorkild B. Fransgaard (FP), 1998-12-11:
Fremskridtspartiet er ikke betænkningsberettiget i udvalget, men over for udvalget gav jeg udtryk for, at vi vil stemme for de fire første ændringsforslag, og det kan jeg bekræfte at vi vil.
Hvorfor?
Ja, det er for retsprincippets skyld og for at undgå den omvendte bevisførelse, så derfor vil vi stemme for de fire første ændringsforslag, som vi lovede i udvalget.
Med hensyn til selve lovforslaget kom jeg under førstebehandlingen med en større redegørelse for, hvorfor vi ikke kan stemme for det, men hovedelementerne i, at vi ikke kan stemme for selve lovforslaget, er, at det efter vores opfattelse er så stort et indgreb i den private ejendomsret, at vi er på grænsen til at krænke grundloven, og derfor kan vi selvfølgelig ikke stemme for selve lovforslaget.
Jens Vibjerg (V), 1998-12-11:
Jeg skal takke for den positive melding både fra CD og Kristeligt Folkeparti.
Jeg synes, det i hvert fald vidner om, at vi kan få en positiv udvalgsbehandling af det her.
Nu kunne jeg jo selvfølgelig vælge den realistiske måde
at udtrykke mig på omkring regeringspartierne og sige, at i forhold til dette forslag er man støbt i beton og ikke til at rokke ud af stedet.
Men jeg vælger nu den mere positive linje og siger, at regeringspartierne jo ikke tilnærmelsesvis har det ambitionsniveau, vi andre har på miljøområdet.
For der er jo ingen tvivl om, at en hurtig sagsbehandlingstid på det område her vil medføre store fordele på miljøområdet.
Tager vi en række af vores nicheproduktioner, er vi jo i den situation nu, at vi må se i øjnene, at de simpelt hen dør
som dansk produktion
Det vil sige, at vi så kun har import tilbage, og det synes jeg er en stor skandale først og fremmest selvfølgelig for de forbrugere, der nu bliver henvist til at spise produkter, som vi ved har et langt højere indhold af sprøjtemiddelrester
Det synes jeg er utrolig sørgeligt, og jeg håber selvfølgelig, at vi i udvalgsarbejdet kan overbevise regeringspartierne og forhåbentlig også SF om, at vi altså kommer fremad ad vejen her.
Ved at styrke udviklingen her kan vi styrke den integrerede produktion, altså den produktion hvor vi kun tager de mest skånsomme midler i brug, og det må være det, vi skal stræbe efter.
Helga Moos (V), 1998-12-11:
Jeg vil gerne gøre opmærksom på, at den omvendte bevisbyrde ikke ligger dér, hvor fru Vibeke Peschardt beskrev det.
Den omvendte bevisbyrde ligger dér, hvor borgeren har pligt til at bevise, at man er fraflyttet; man skal komme med hele sin dokumentation for, hvor man nu er flyttet hen.
Man skal simpelt hen bevise sin lovlighed, og det er altså ikke almindelig dansk retspolitik, at man beviser sin lovlighed, at man har pligt til på forhånd at møde op med al bevisbyrden, at man har et skøde på et hus, eller at man har en lejekontrakt, eller at man har nogle familiemedlemmer, der har skrevet under på, at nu bor man dér og dér.
Det er altså normalt, at man bare går op og melder flytning og siger: Nu flytter jeg derhen.
Og så er det kommunen, der har pligt til at vide - og det har kommunen i øvrigt også i øjeblikket - om det er i orden, at man bor dér, hvor man bor.
Vibeke Peschardt (RV), 1998-12-11:
Se nu handler den her lovgivning jo om at finde ud af, hvordan man forhindrer folk i at bosætte sig ulovligt i sommerhusområder, og det går jeg da ud fra at Venstre også er enig i at vi skal have styr på og hold på.
Efter min mening er der jo masser af eksempler i lovgivningen på, at det, som fru Helga Moos kalder omvendt bevisbyrde, er fuldstændig normal procedure i almindelig dansk administration.
Og man kan ikke få en administration til at løbe let og glidende, hvis man ikke gør sådan her.
Så jeg mener stadig væk, at det forslag, der ligger fra ministeren, er det rigtige, og det er selvfølgelig det, vi vil støtte.
Helga Moos (V), 1998-12-11:
Jeg vil kun sige, at fordi noget er almindeligt forekommende, behøver der ikke komme flere dårlige ting ind i loven.
Søren Kolstrup (EL), 1998-12-11:
Vi har hele tiden støttet intentionerne, vi har også været interesseret i, at det her lovforslag blev effektivt.
Enhedslisten har imidlertid også en retspolitik.
Enhedslisten går imod administrative tvangsbøder.
Enhedslisten mener ikke, at det er i overensstemmelse med en værdig retspolitik, at det er samme instans, der kontrollerer og skaffer eventuelle tvangsbøder til veje og selv har et økonomisk incitament til at udstede disse bøder.
På denne baggrund må vi støtte ét af Venstres ændringsforslag, og jeg kan ikke nok understrege, at det udelukkende er, fordi Enhedslistens retspolitik er udelelig.
Den er ikke til forhandling.
Og jeg kan ikke nok understrege, at vi ønsker en effektiv lovgivning på det her område.
Steen Gade (SF), 1998-12-11:
Det var den sidste bemærkning fra hr. Søren Kolstrup om, at Enhedslistens retspolitik er udelelig.
Så kan jeg altså forstå, at selv om den er udelelig, kan man godt glemme den.
For Enhedslistens ordfører fremførte det jo overhovedet ikke ved førstebehandlingen.
Hvis sandheden skal frem om den her sag - og det synes jeg da måske, at den skulle - så er vi nogle, der først kendte til det her til morgen, denne meget, meget principielle betragtning fra Enhedslisten, som Enhedslisten åbenbart altid har haft. Men den er altså for Folketinget først kommet frem ved betænkningsafgivelsen.
Den blev ikke fremført i de samråd, hvor vi drøftede det, fordi Enhedslisten ikke var til stede.
Men vi andre blev stærkt overraskede over, at Enhedslisten støttede Venstres forslag.
Så et spørgsmål til hr. Søren Kolstrup om det her: Er det helt ligegyldigt, at vi i årevis har konstateret, at politiet skulle gøre det, som Venstre nu foreslår politiet skal gøre, og at vi har konstateret, at det ikke er sket?
Er det helt ligegyldigt for Enhedslisten?
Søren Kolstrup (EL), 1998-12-11:
Til hr. Steen Gade: Det er rigtigt, at der er to principper, som her mødes, både effektivitetssynspunktet og Enhedslistens retssynspunkt, og det er klart, at vi, ligesom andre grupper i den her forsamling - det er vist ikke nogen hemmelighed - selvfølgelig har haft en drøftelse om, hvordan man skal håndtere to principper.
Så må man somme tider vælge side, og det er jo derfor, vi er her, og vi har valgt side.
Omkring det andet spørgsmål kan jeg sige til hr. Steen
Gade: Jeg synes, der er tale om to forskellige situationer. Den ene situation er, hvor der er et vaklende politisk klima omkring det her spørgsmål.
En ganske anden situation er det, hvis der er et markant flertal, politisk flertal, for at ville det her. Vi ved udmærket godt, at danske kommuner ikke har gjort, hvad danske kommuner burde.
Både hr. Steen Gade og jeg - går jeg ud fra - er indstillet på at sende et meget klart politisk signal med den her lovgivning.
Steen Gade (SF), 1998-12-11:
Tak for svaret.
Det bragte jo da den klarhed, at det er meget principielt det her, og at vi ikke har vidst før, at det var meget principielt for Enhedslisten.
Så vil jeg sige om selve sagen: Altså folk får jo dagbøderne.
Det eneste, der sikres nu med det, der står i lovforslaget, er, at vi har sikkerhed for, at det bliver administreret, og at det fungerer, mens vi derimod har utrolig dårlige erfaringer, kan man sige, med politiets forpligtelser tidligere.
Aase D. Madsen (DF), 1998-12-11:
Det er med hensyn til, hvordan man administrerer det.
Det var hr. Steen Gade, der sagde, at med kommunerne har man sikkerhed for, at det bliver administreret. Ja, vil jeg sige til hr. Steen Gade, mon ikke det har noget at gøre med, at provenuet kommer ned i kommunekasserne i stedet for i statskassen, mon ikke det er lidt af grunden til ivrigheden efter at inddrive dagbøderne?
Søren Kolstrup (EL), 1998-12-11:
Blot dette til hr. Steen Gade: Jeg har ikke betvivlet funktionen, intentionen i det her forslag, dets effektivitet.
Jeg har også meget klart markeret, at man somme tider kan være i et dilemma, og derfor må man vælge side, og vi har valgt side.
Derfor har vi også været indstillet på at støtte andre mulige effektivitetsforslag.
Steen Gade (SF), 1998-12-11:
Det kunne vi jo så gøre ved, at når ændringsforslaget er forkastet, hvilket jeg har forstået at det bliver, heldigvis, så har jeg sikkerhed for, at Enhedslisten alligevel vil stemme for lovforslaget ved tredje behandling.
Må jeg sige om kommunekasserne, at hvis man skal snakke kommunekasser og administration af de her lovgivninger i forhold til, hvad der har tjent kommunernes økonomi, ja så gælder det lige præcis den lov, vi har i dag.
Det er jo lige præcis det, en række kommuner har tænkt økonomisk i retning af, og derfor har de ingen interesse haft i at gøre noget på det her område.
De vil være tvunget væk fra at tænke i økonomiske interesser fremover.
Det er jo lige præcis sådan, den sag hænger sammen, altså et hundrede procent modsat det, fru Aase D. Madsen sagde.
Vibeke Peschardt (RV), 1998-12-11:
Jeg vil på Det Radikale Venstres vegne sige, at vi ikke støtter nogen af de ændringsforslag, der er stillet af Venstre.
Vi kan heller ikke godtage Venstres argumentation, f.eks. den, der går på, at bare det at anmelde, at man bor i et sommerhus, til en kommune, skulle være en form for omvendt bevisbyrde.
Det har det ærlig talt aldrig været.
Så kunne man jo også sige, at det var omvendt bevisbyrde, hvis borgere f.eks. undlod at indsende selvangivelser eller andet til det offentlige.
Så jeg siger bare, at vi ikke støtter nogen af dem, men vi støtter naturligvis det ændringsforslag, der er stillet af miljøministeren.
Ole M. Nielsen (KRF), 1998-12-11:
Jeg skal bare meddele, at Kristeligt Folkeparti ikke kan stemme for ændringsforslag nr. 2 og nr. 3 stillet af Venstre.
Vi kan ikke forstå den store bekymring over de juridiske forhold.
Vi synes ikke, de er så alvorlige, og endelig kan vi ikke forstå, at man først på så sent et tidspunkt bliver opmærksom på dem. Selvfølgelig vil vi andre også komme i den situation på et tidspunkt, at vi er ude ad det gale spor.
Så må man rette op, det har jeg selvfølgelig forståelse for, men jeg kan ikke forstå, at problemerne har det omfang, som de bliver udråbt til at have.
Vi vil stemme imod og håber, at ændringsforslag nr. 2 og nr. 3 bliver nedstemt, og at vi derefter kan vedtage loven.
Svend Auken (S), 1998-12-11:
Det er interessant, når man sidder og lytter til denne debat, at spore, hvor stor enighed der i virkeligheden er her i Folketinget.
Som jeg hører det, går alle partier bortset fra fru Rønn Hornbech og de to ekstreme højrepartier ind for, at der nu sættes en bom for fremtidige ulovlige beboelser, og at man gør det gennem et instrument, hvor man konstaterer, at når folkeregisterloven er overtrådt, bliver der pålagt den pågældende ulovligt boende sommerhusbeboer dagbøder.
Vores opfattelse er, at det både ud fra et retssikkerhedsmæssigt synspunkt, ud fra hensynet til borgerne
og af hensyn til effektiviteten er den bedste måde også at lade den myndighed, der har ansvaret, være den myndighed, der tildeler dagbøderne.
Det er i øvrigt ikke usædvanligt; der findes i mange andre love tilsvarende bestemmelser.
Føler en borger, at han eller hun uretmæssigt er blevet pålagt dagbøder, ja, så har man selvfølgelig mulighed for at få det prøvet ved domstolene, så der er ikke noget som helst retssikkerhedsproblem i det her.
Der er faktisk ingen forskel med hensyn til retssikkerheden, om det er politiet, der pålægger dagbøder, eller om det er kommunalbestyrelsen.
I øvrigt tror jeg, at de ulovligt boende sommerhusbeboere, altså dem, der kommer i fremtiden, klart vil foretrække, at det her bliver et mellemværende mellem dem og kommunalbestyrelsen og ikke et mellemværende mellem dem og politiet.
Må jeg i øvrigt sige, at hele dette system er udarbejdet i et udvalgsarbejde i tæt samarbejde mellem Indenrigsministeriet, Miljø- og Energiministeriet, Justitsministeriet og Kommunernes Landsforening.
Det vil sige, at det er arbejdet igennem på alle leder og kanter, og jeg er glad for, at der er den brede tilslutning i Folketinget til, at vi nu får sat en bom, og jeg kan med det samme sige, at de partier, der stemmer for forslaget, og det forstår jeg er langt de fleste herinde, vil blive inviteret til drøftelser.
Det vil vi give os tid til også sammen med de pågældende kommuner, således at vi kan finde en god og menneskelig ordning, så jeg vil invitere alle de partier, der stemmer for loven ved tredjebehandlingen, til en sådan drøftelse.
Aase D. Madsen (DF), 1998-12-11:
Jeg vil gerne lige gøre ministeren opmærksom på, hvem det er, der bor i disse sommerhusområder: Det er små, almindelige mennesker, der ikke har råd til at købe et dyrt helårshus i helårsområderne, og som ønsker en livskvalitet for deres familie ude i de grønne områder.
Dem giver man en chance ved bl.a., som Dansk Folkeparti vil foreslå, at omlægge zonerne, således at disse områder ikke længere kommer ind under sommerhusområder, og således at folk kan bo der helårs i grønne områder på en lidt mere primitiv måde, men alligevel så almindelige mennesker kan få råd til at få en grøn tilværelse.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1998-12-11:
Miljøministeren kom med en meget interessant principiel betragtning, nemlig at det er ligegyldigt, om det er kommunerne eller politiet, der efterforsker og stikker
bøderne ud til borgerne
Det var meget interessant.
Nu skal jeg fortælle miljøministeren, hvordan det hænger
sammen.
Når politiet efterforsker forbrydelser, er der en hel retsplejelov at gå frem efter, hvor politiet har pligt til at iagttage en lang række retsgarantier over for borgerne.
De forpligtelser har kommunerne ikke, for retsplejeloven gælder ikke for kommunerne.
Jeg siger det bare til orientering, for jeg er godt klar over, at miljøministeren ikke ved noget som helst om retspolitik.
Jeg har så også noteret mig en ny stil i regeringen, hvor vi altså har en miljøminister - jeg går ud fra, han er dækket af statsministeren - der har den opfattelse, at de personer, man inviterer til forhandling, er de personer, der er enige med miljøministeren.
Det er et særpræget demokratisyn, og det er et udtryk for personlig mangel på format hos miljøministeren.
Svend Auken (S), 1998-12-11:
Jeg har altid været imponeret af fru Rønn Hornbech.
Fru Rønn Hornbech ved altid bedre end alle andre.
Hun ved bedre end Kommunernes Landsforening, hun ved bedre end Justitsministeriet, og hun ved bedre end Indenrigsministeriet, som er myndighed på det her område.
Uden, så vidt jeg kunne høre, at have læst det bagvedliggende materiale er hun i stand til ikke bare at afsige en meget skråsikker dom om min totale uvidenhed, men også, som jeg forstod det, om den totale mangel på indsigt i retspolitik hos alle dem, som jeg støtter mig til.
Justitsministeriet.
Men fru Rønn Hornbech, hun ved.
Hun kan.
Det er jeg imponeret af, og derfor vil jeg savne hende ved forhandlingsbordet
, når vi sætter os sammen for at få løst problemet.
Så megen visdom samlet i et enkelt menneskes skikkelse kommer man til at savne, når man skal løse problemerne.
Jeg synes i virkeligheden, det er fantastisk, at vi her i Folketinget vederlagsfrit får stillet så megen klogskab, indsigt, overskud og principper til rådighed.
Det vil jeg kun sige tak for.
Så vil jeg sige - jeg forstår, at hr. Bertel Haarder vil have, jeg skal sætte mig ned.
Må man ikke udtale sin anerkendelse af et medlem af Venstres gruppe, så ved jeg ikke, hvad man efterhånden må for Venstres medlemmer.
Det er den fuldstændig normale procedure herinde i Folketinget.
Jeg er sikker på, at jeg også på dette område er uvidende, tåbelig, uden forstand osv., men jeg er klar over, at min uvidenhed og tåbelighed ikke bare dækkes af statsministeren, men dækkes af den praksis, som altså er gældende her i huset.
Ole Stavad (S), 1998-12-11:
Når jeg beder om ordet, er det for at gøre forslagsstillerne til det ændringsforslag, der er stillet, opmærksom på, at jeg ikke er sikker på andet, end at ændringsforslaget har en lidt anden konsekvens og en lidt anden virkning end den, som forslagsstillerne selv har forestillet sig.
Jeg mener, det forholder sig lodret modsat.
Hvis det ændringsforslag bliver vedtaget, er konsekvensen, at hvis eksempelvis en leasingvirksomhed er ejet af en finansiel virksomhed, vil man få andre hensættelsesregler og en anden skattemæssig behandling, end hvis man ejede en anden end en finansiel virksomhed.
Det vil sige, at det, man vil lovfæste, er en direkte konkurrenceforvridning.
Det vil jeg stærkt advare imod.
Derudover er det her et forslag, som skal notificeres, inden det kan træde i kraft.
Uden at jeg skal foregribe nogen begivenheder, vil jeg sige, at jeg ville have en betydelig bekymring for, om den notifikation også vil kunne gennemføres, hvis der gennemføres en direkte konkurrenceforvridning i forhold til, hvilke tilfældige ejere der måtte være af virksomheden.
Nu er det jo et forslag, der er fremsat af en samlet opposition til højre for regeringen.
Derfor forventer jeg også, at ændringsforslagene falder, men det er den mest hårfine afstemning, der kan være i dette Ting, nemlig hvor stemmerne står lige, hvorved ændringsforslaget bortfalder, såfremt der ikke sker tekniske kiks.
Men jeg ville godt gøre disse bemærkninger inden afstemningen for at bede oppositionen om at tænke sig om, og såfremt der skulle ske noget omkring afstemningen, som vi ikke regner med, mener jeg faktisk, at oppositionen har et mindst lige så stort problem som regeringen.
Hvis man imod alle odds skulle få dette ændringsforslag vedtaget, har vi faktisk en sag, vi bør tale om, inden lovforslaget når frem til tredje behandling.
Bare for at det ikke skal kaldes bagklogskab, synes jeg, at disse ord burde siges inden afstemningen.
Hans Christian Schmidt (V), 1998-12-11:
Jeg er selvfølgelig ked af, at fru Anni Svanholt på SF's vegne ikke mener, at vi kan gå ind og anvende nogle af de penge, vi ellers bruger, f.eks. på MIKA-puljen, til det her.
Det andet spørgsmål, jeg så godt vil stille fru Anni Svanholt, er: Finder SF, at den her måde, som man har praktiseret både tilbageførelsen af og opgørelsen over midlerne fra de grønne afgifter på, er en tilfredsstillende måde, eller er SF enig i Rigsrevisionens kritik?
Birthe Rønn Hornbech (V), 1998-12-11:
Jeg skal meddele, at der er et mindretal i Venstre, der ved tredjebehandlingen vil stemme imod lovforslaget, og for at der ikke skal danne sig myter, skal jeg sige det helt klart: Vi har overhovedet ikke med denne afstemning givet udtryk for, hvad vi i øvrigt mener om, hvordan sommerhusbeboelse hele året skal reguleres.
Afstemningen er alene udtryk for en retspolitisk opfattelse, som jeg gav udtryk for under førstebehandlingen, som jeg kan henvise til.
Vi er fortsat imod, at man tager en særlig gruppe af befolkningen ud til en særlig retshåndhævelseslov, for det er jo det, der er tale om her.
Der er tale om en særlov, fordi myndighederne har forsømt at gøre, hvad de skulle.
Så laver man en lov med svækkede retsgarantier til skade for borgerne.
Det vil vi ganske enkelt ikke være med til, og derfor stemmer
vi imod af retspolitiske grunde.
Ebbe Kalnæs (CD), 1998-12-11:
CD er enig i, at lovforslag nr. L 48 skal sætte en bom ned for fremtidig ulovlig beboelse i sommerhuse.
Det vil altså sige, at fra fremsættelsesdagen den 20. oktober 1998 skal der nu bremses op for yderligere ulovlig beboelse i sommerhuse. Undervejs i det arbejde, der har været i udvalget, har CD været betænkelig ved de restriktioner, ved de straffeforanstaltninger, der skulle sættes ind, og måden, de skulle administreres på.
Jeg vil meget gerne her sige, at ministerens kommen til en eller anden løsning på en del af det, nemlig de 25.000 kr., det, vi kalder de administrative tvangsbøder, var vi glade for; det var væsentligt. Når det gælder Venstres to andre ændringsforslag, der er tilbage, så må vi sige, at efter overvejelse stemmer vi for de ændringsforslag; dem er vi altså enige i.
Men uanset udfaldet af ændringsforslagene vil vi i den sidste ende stemme for det samlede lovforslag.
Aase D. Madsen (DF), 1998-12-11:
Til hr. Glerup: Politi eller ikke politi, det er jo op til det enkelte parti at bestemme, hvor man synes kompetencen
bedst ligger.
Og jeg mener ikke, at vi her i Folketinget kan lave en lovgivning, der pudser kommunerne med politimyndighed på deres egne borgere; det synes jeg er forkert.
I øvrigt vil jeg sige til hr. Martin Glerup, at i ministerens talepapir til vores møde i Miljøudvalget, vores samråd med ministeren, står der jo, at samlet set betyder ændringsforslaget, at de nye regler om tilsyn med håndhævelse af forbudet mod helårsbeboelse osv. vil indeholde mindre stramninger i forhold til de gældende tilsynsregler osv. osv., og det bliver ikke effektivt nok.
Jamen hvorfor søren tager I det så ikke af bordet?