Frank Jensen (S), 2001-01-25:
Selve teksten til dette beslutningsforslag fremsat
af Kristeligt Folkeparti indeholder to hovedpunkter, mens bemærkningerne til forslaget indeholder en hel række delforslag.
Jeg har forstået beslutningsforslaget sådan, at det primært handler om integration af udlændinge i Danmark.
Det er et emne, som regeringen prioriterer og altid har prioriteret endog meget højt, og regeringen gjorde sig derfor også i 1998 store anstrengelser for at få gennemført integrationsloven.
Kristeligt Folkeparti fokuserer i beslutningsforslaget på de grundlæggende værdier og demokratiske spilleregler, som er beskrevet i grundloven.
Regeringen er helt enig med Kristeligt Folkeparti i, at vi med rette kan være stolte af vores samfund og de værdier, der præger Danmark.
Vi har en udbygget velfærd, vi har demokratiske rettigheder, vi har lige muligheder, rettigheder, pligter, respekt for menneskerettighederne og lighed mellem mænd og kvinder.
Disse værdier er grundlæggende for os, og derfor kan vi også tillade os at stille det krav, at de skal respekteres af alle, der bor her i landet.
Regeringen er imidlertid ikke overbevist om, at grundloven i sig selv er velegnet til at præsentere og formidle det danske samfunds grundlæggende værdier.
Derfor er det heller ikke formålstjenligt blot at udlevere grundloven til alle, der fylder 18 år eller får dansk indfødsret. I en formidlingsmæssig sammenhæng bør grundloven primært præsenteres i en pædagogisk bearbejdet form, der også inddrager andre grundlæggende værdier og andre centrale lovgivninger, f.eks. menneskerettighedslovgivningen og straffeloven.
Grundloven kan ikke stå alene.
Der er mange andre emner vedrørende samfundsforståelse, demokratilære, adfærdsnormer m.v., som det er lige så relevant at informere om.
Regeringen er helt enig med Kristeligt Folkeparti i, at den enkelte udlænding må gøre en aktiv indsats for at blive en del af det danske samfund, bl.a. ved at blive fortrolig med det danske samfunds grundlæggende værdier.
Netop derfor var et af formålene med integrationsloven at øge integrationsindsatsen ved at bibringe den enkelte udlænding en forståelse for det danske samfunds værdier og normer, og denne forståelse skal bl.a. opnås gennem den enkeltes deltagelse i obligatorisk undervisning.
Efter loven skal nyankomne udlændinge i 3 år gennemgå et introduktionsprogram, som bl.a. indeholder aktivering, danskundervisning og kurser i samfundsforståelse.
Kommunerne er forpligtet til at tilbyde personer, som er omfattet af loven, et særligt kursus i samfundsforståelse, som bl.a. skal indeholde en første information om det danske folkestyre, det danske uddannelsessystem, dansk kultur, holdninger og livssyn, demokratiske traditioner, arbejds- og omgangsformer, og de nyankomne udlændinge har pligt til at følge kurserne.
Kurset i samfundsforståelse suppleres af den almindelige danskundervisning, der ikke alene omfatter sprogundervisning, men i tilknytning hertil også undervisning i kulturforståelse og samfundsorientering.
Efter regeringens opfattelse er det helt rigtigt, at formidlingen af det danske samfunds grundlæggende værdier, som det allerede er tilfældet, sker via uddannelsessystemet.
For så vidt angår børn og unge - både danske og udlændinge - gennem undervisning i folkeskolen og på ungdomsuddannelserne, og for så vidt angår voksne udlændinge gennem undervisning på sprogskolerne.
Regeringen vil derfor ikke, som Kristeligt Folkeparti foreslår, pålægge kommunerne at afholde specielle kurser i grundloven.
Dermed ikke være sagt, at den eksisterende undervisning ikke kan forbedres.
Det skal vi naturligvis altid overveje.
Indenrigsministeriet har i november sidste år udsendt to rapporter, der indgår i ministeriets samlede evaluering af integrationsloven.
I den forbindelse er også undervisningsindsatsen evalueret.
Regeringen overvejer for tiden, om der er behov for at præcisere det eksisterende regelsæt med en vejledning, og om der er behov for udvikling af yderligere undervisningsmaterialer.
I samme forbindelse kan det nævnes, at Indenrigsministeriet i samarbejde med Statens Information forbereder en håndbog, der skal gives til alle udlændinge, der får opholdstilladelse i Danmark.
Håndbogen, der planlægges udgivet på flere sprog, skal indeholde information
om det danske samfund og dets værdier og normer, herunder om de forventninger, som stilles til nye medborgere.
Håndbogen er et led i udviklingen af en mere koordineret informationsindsats i relation til integrationsprocessen.
Kristeligt Folkeparti foreslår helt specifikt, at personer, der søger om dansk indfødsret, i forbindelse med ansøgningen skal skrive under på, at de anerkender de grundliggende værdier i det danske samfund, sådan som de kommer til udtryk i den danske grundlov.
Regeringen er som sagt helt enig i, at forståelse af og respekt for det danske samfunds værdier, også dem der er udtrykt i grundloven,
er et vigtigt led i integrationen af nye borgere i vores land.
Kun på den måde kan vi opnå, at den enkelte ikke alene har kendskab til, men også handler i overensstemmelse med det danske samfunds værdier.
Dette opnås efter regeringens opfattelse bedst gennem en nøje tilrettelagt integrationsproces og ikke ved en underskrift på et stykke papir. I øvrigt kunne en sådan skriftlig anerkendelse af grundloven føre til den misforståelse, at man kun er forpligtet til at overholde denne lov og ikke andre love, og det skulle jo nødig være sådan, at nogen kunne få den tanke, at man ikke er forpligtet til overholdelse af alle andre love, der er vedtaget af dette Ting.
Alt i alt er alle i dette land forpligtet til at overholde alle landets love.
Det er ikke noget, man skal skrive under på.
Det er derfor efter min og regeringens mening overflødigt at kræve en underskrift for anerkendelse af grundloven i forbindelse med ansøgning om dansk indfødsret.
Det er overflødigt, og i værste fald kan det være misvisende.
Jeg tror, at det var i forbindelse med behandlingen af det seneste lovforslag om indfødsrets meddelelse, at jeg her fra Folketingets talerstol udtalte, at det var en festdag,
når 3.800 udlændinge blev danske statsborgere.
Det mener jeg stadig væk.
Og jeg håber da, at mange af de 3.800 nye danskere har fejret deres nye statsborgerskab sammen med familie og venner.
Nu er der jo forskel mellem landene i de måder, man festligholder sådanne begivenheder, og forskel på de traditioner, man har i forhold til offentlig festligholdelse
i form af større ceremonier og aflæggelser af faneed
I Danmark er vi traditionelt nok lidt tilbageholdende med den slags.
Vores traditioner er vel nærmest at markere sådanne begivenheder med mindst mulig armbevægelse og ved at holde festlighederne inden for privatsfæren sammen med familie og venner, som jeg nævnte det før. Når det er sagt, skal man naturligvis ikke udelukke, at vi kan lade os inspirere af andre landes traditioner.
Og for mit eget vedkommende vil jeg da ikke udelukke, at det vil kunne styrke de nye danskeres bevidsthed om at være blevet medborgere med fulde pligter og rettigheder ved erhvervelse af dansk statsborgerskab, ved at erhvervelse af dansk medborgerskab blev markeret med en eller anden form for ceremoni.
Jeg vil som sagt ikke udelukke det og vil tage ideen med i regeringens løbende overvejelser på integrationsområdet.
Selv om regeringen, som det er fremgået, har sympati for flere af de tanker, der ligger bag beslutningsforslaget, kan regeringen dog ikke samlet støtte det fremsatte beslutningsforslag.