runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-02-21:
A-kasserne er private foreninger, som har fået ansvaret for administration af arbejdsløshedsforsikringen.
Det forhold stiller særlige krav til, at a-kasserne administrerer korrekt og har incitament til at undgå fejludbetalinger.
Det er i hvert fald udtrykt her i dag.
Med det lovforslag, vi fremsætter her, styrkes a-kassernes incitament til at administrere korrekt og undgå fejludbetalinger.
kan sidestilles med, at kassen pålægges en bøde, og at det tilsidesætter proportionalitetsprincippet, idet der ikke er sammenhæng mellem forseelsens omfang og bødens størrelse. Desuden er der risiko for, at samme fejl bedømmes forskelligt afhængigt af, hvornår fejlen konstateres.
Som eksempel kan nævnes, at et medlem, der ville kunne overgå til efterløn, på grund af kassens fejl har fået dagpenge udbetalt ud over forfaldsdato for dagpengenes udløb.
Medlemmet opfylder ved fejlens konstateringen ikke betingelsen for ret til efterløn, fordi medlemmet ikke har dagpengeret.
Der er ingen tvivl om, at der er tale om en fejludbetaling af dagpenge, og der er heller ingen tvivl om, at medlemmet efter loven ikke opfylder betingelsen for ret til efterløn.
Der tillægges medlemmet en ret, som medlemmet ellers ikke ville have, og som derfor kan ligestilles med de tilfælde, hvor a-kasserne fejlagtigt har udbetalt en ydelse.
En arbejdsløshedskasse kan efter de gældende regler miste refusionen for fejludbetalingerne, som konstateres af en administrativ myndighed.
Forslaget gør det muligt at ligestille refusionsreglerne for ydelser, som et medlem får på grund af en a-kasse-fejl, med refusionsreglerne i øvrigt ved a-kassens fejludbetalinger. Formålet med bestemmelsen er at give a-kasserne et incitament til at administrere korrekt og begrænse fejludbetalinger.
Jeg er således ikke enig i, at forslaget strider mod proportionalitetsprincippet.
Forslaget er en præcisering af de gældende regler, som hidtil har været administreret igennem de sidste 17 år.
Forslaget må således ses i sammenhæng med øvrige bestemmelser, der har som formål at give a-kasserne et incitament til at administrere korrekt og begrænse fejludbetalinger.
Jeg finder det ikke rimeligt, at staten skal bære udgifterne til fejludbetalinger, der skyldes en a-kasses fejl.
Jeg er således ikke enig i det, der er blevet fremført.
Det skal være sådan, at vi med de mange milliarder kroner, som administreres af a-kasserne, fastholder
den hidtidige retstilstand og ikke svækker incitamenter til omhyggelighed og ikke gør det mere eller mindre ligegyldigt, om man fejladministrerer lovgivningen
Freddy Dam (V), 2003-02-21:
Jeg vil gerne stille hr. Ole Vagn Christensen to spørgsmål,
nemlig for det første, om ikke hr. Ole Vagn Christensen er enig i, at hvis man under administrationen af disse sager udviser rettidig omhu, så sørger man på den måde for, at a-kasserne ikke lider tab.
Det er det ene.
Det andet er, at jeg vil spørge hr. Ole Vagn Christensen, om han synes, det er hensigtsmæssigt, at den helt påregnelige virkning af at følge hr. Ole Vagn Christensens forslag vil være, at i tilfælde af fejludbetalinger vil medarbejderne straks blive optaget af en nærmere omfattende undersøgelse af, hvorvidt det pågældende medlem ville have været berettiget til på et hypotetisk grundlag at få en anden ydelse, der ligesom kan ækvivalere det, man fejlagtigt har udbetalt.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-02-21:
Jeg skal prøve at svare hr. Freddy Dam: Vi er ikke interesseret i, at der er nogen, der lider et tab, hverken staten, a-kasserne eller medlemmerne.
Men vi er heller ikke interesseret i, at man fastslår et nyt juridisk begreb, der hedder, at det er tredjepart, der skal betale, når der ikke lidt er et tab.
Der er jo tre parter i det her.
Der er staten, der er a-kassen, og der er medlemmet, og derfor skal en af de tre parter selvfølgelig ikke betale noget, hvor der ikke er lidt et tab.
Jeg troede, det også var en god Venstreholdning, at man ikke skal betale for noget, hvor der ikke er lidt noget tab.
Derfor må jeg igen sige, at vores opfattelse er, at under dette udvalgsarbejde, som jo kommer omkring lovforslaget, vil vi have en redegørelse omkring de grundlæggende retsprincipper.
Vi mener, det er rimeligt både at få sendt det til Retsudvalget, men i særdeleshed også at få Justitsministeriets vurdering med hensyn til, om et sådant princip er acceptabelt.
Lene Espersen (KF), 2003-02-21:
Jeg vil gerne takke for den meget, meget brede støtte til det her lovforslag.
Det er fuldstændig korrekt, at den midlertidige ordning, som man gennemførte, og som havde til hensigt at sikre en bredere rekruttering til domstolene, nu har kørt i en årrække, og vi har valgt at gøre den permanent.
Jeg er utrolig glad for, at der bredt i Folketinget er støtte til ordningen.
Jeg tror, det var fru Elisabeth Arnold, der sagde, at det var et frisk pust til domstolene, og det er jeg fuldstændig enig i.
Jeg deler for øvrigt de bemærkninger - jeg tror, det var fru Pia Gjellerup, der nævnte dem - der var om, at det eneste, man kan beklage, er, at omfanget desværre ikke er så stort, som man kunne ønske sig, men forhåbentlig vil permanentgørelsen medvirke til, at der er flere, der vil benytte sig af ordningen.
Om ikke andet tager jeg den brede støtte i Folketinget som udtryk for, at vi i hvert fald vil gøre, hvad vi kan for udadtil at signalere, at vi ønsker, at ordningen bliver benyttet langt mere, end det i dag er tilfældet.
Så tak for den brede støtte, og jeg ser frem til en forhåbentlig hurtig udvalgsbehandling, så lovforslaget kan blive vedtaget snarest.
Line Barfod (EL), 2003-02-21:
Også Enhedslisten kan støtte forslaget.
Vi synes, det er vældig fornuftigt, at man arbejder både for en bredere rekruttering til dommerstanden, som vi jo heldigvis også har kunnet se, at der langsomt begynder at komme, og også at jurister fra de forskellige sektorer i større grad har en mobilitet i forhold til at prøve at se tingene fra den anden side; både at advokater kommer ind og ser retssagen fra dommersædet, og også at det i enkelte tilfælde sker, at dommere kommer ud og måske endda holder op med at være dommere, og at det ikke er en livstidsstilling, men at man i bredere omfang kan prøve at få nye roller. Man har jo også på andre områder lavet turnusordninger og andet, så også jurister, der er ansat i administrationen, kan komme ud og prøve, hvordan advokatverdenen er, og advokater i et vist omfang også nogle gange går ind og prøver at sidde i statsadministrationen.
Det synes vi faktisk er vældig fornuftigt, og det skal vi være med til at støtte i videre omfang.
Så vi støtter også, at ordningen fortsætter.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-02-21:
Også Det Radikale Venstre støtter det forslag, der er fremsat her.
Vi har været medinitiativtagere til at få igangsat denne bredere rekruttering til dommerstanden og kan konstatere, at den forsøgsordning, der har kørt i nogle år, nu står for at kunne blive gjort permanent, hvis Folketinget vedtager det, og det vil vi meget gerne medvirke til.
Jeg vil godt sige i forbindelse med rekrutteringsudvidelsen, at det jo selvfølgelig er lidt forstemmende, at der ikke har været flere, der har benyttet sig af ordningen, det havde vi gerne set.
Men det, at den nu bliver gjort permanent og får gode ord med på vejen, kan måske øge interessen for ordningen udeomkring i advokatkredse.
Jeg synes også, det er meget vigtigt, at der kommer et frisk pust til dommerstanden, som måske ser tingene fra et ganske bestemt sted i samfundet og derfor har glæde af at få et frisk pust fra det virkelige liv, om jeg så må sige, fra advokater, som kan deltage i den del af retsplejen.
Så støtte fra Det Radikale Venstre.
Margrete Auken (SF), 2003-02-21:
Heller ikke i SF har vi indvendinger imod denne ordning, som man vel bedst kan beskrive som en praktikordning.
Vi sender advokater i praktik ved domstolene, og det er jo gavnligt, og det har også været godt at se, at domstolene synes, det har været en gavnlig udvikling, for det var jo der, man havde en usikkerhed med hensyn til, om det ville fungere godt nok.
Så det går også her småt og langsomt med at få lavet den fornyelse af domstolene, som vi havde regnet med.
Men det er små skridt i den rigtige retning, og da vi støttede det tidligere, gør vi det selvfølgelig også nu.
Lars Barfoed (KF), 2003-02-21:
Da mit partis ordfører, hr. Helge Adam Møller, er forhindret i at være til stede, skal jeg på hans og den konservative folketingsgruppes vegne udtale følgende: Vi støtter forslaget, som betyder, at den hidtidige forsøgsordning nu gøres permanent.
Forsøgsordningen har medvirket til en bedre dialog og en bedre forståelse mellem dommere og advokater, og samtidig har den givet anledning til en bredere rekruttering til dommerhvervet fra advokatstanden, og det er en god udvikling.
Af disse to grunde, sammenholdt med at ingen myndigheder har udtalt sig imod at gøre ordningen permanent, kan vi Konservative tilslutte os forslaget og er klar til en hurtig vedtagelse.
Mikkel Dencker (DF), 2003-02-21:
Da mit parts retspolitiske ordfører, hr. Per Dalgaard, ikke kan være til stede i dag, skal jeg fremføre følgende: Lovforslag nr. L 153 går i al sin enkelhed ud på at gøre en forsøgsordning permanent. Ordningen går ud på, at beskikkede advokater, der indtræder som landsdommere eller byretsdommere i en 3-måneders-periode, fremover vil arbejde under en permanent ordning.
Forsøgsperioden på 3 år er nu slut, og resultatet har været meget tilfredsstillende.
Derfor ønskes ordningen med korttidskonstituering på 3 måneder gjort permanent, hvilket Dansk Folkeparti kan bifalde med stor glæde. En advokat, der således gennemfører en 3-måneders korttidskonstituering i f.eks. en byret, vil kunne gennemføre en videre uddannelse
hos landsretten på 6 måneder.
Vi kan således støtte forslaget.
Pia Gjellerup (S), 2003-02-21:
Nu har den foregående ordfører gjort meget grundigt rede for indhold og principper i forslaget, og det aftvinger en vis respekt, fordi det jo på mange måder er et forslag med en forholdsvis behersket rækkevidde, da det nemlig som hovedindhold har at ophæve en revisionsbestemmelse.
Fra Socialdemokratiets side har vi den samme holdning, som er lagt frem af regeringen og indtil videre støttet af Venstre, nemlig at det vil være en god idé at ophæve revisionsbestemmelsen vedrørende korttidskonstitueringer for advokater ved et virke som byrets- eller landsretsdommere.
Der har - hvilket høringssvarene også afslører - raden rundt været tilfredshed.
Det eneste, man vel kan sige, ud over at der er nogle forskellige administrative ting, som nogle gerne ønsker ændret, men det har ikke så meget med lovgivningen at gøre, er, at der er en enkelt beklagelse, nemlig at ordningen ikke har fået et så stort omfang endnu.
Men hvis vi ved denne førstebehandling kan medvirke til at udbrede kendskabet til ordningen, ville det være et bidrag, som vi passende kan yde støtte til også fra Socialdemokratiets side, og vi vil i det hele støtte at gennemføre forslaget hurtigt og enkelt også ved den kommende udvalgsbehandling.
Freddy Dam (V), 2003-02-21:
I 1999 gennemførte Folketinget en ordning, hvorefter advokater i 3 måneder kan konstitueres som dommere ved landsretterne eller ved større dommerembeder.
Formålet med ordningen var at sikre en bredere rekruttering af dommere og især at fjerne de barrierer, der hidtil havde været for i videre omfang at rekruttere advokater som dommere.
Ordningen har således skabt mulighed for interesserede advokater for at følge domstolsarbejdet i en kortere periode end de 9 måneder, en ansøger normalt skal være konstitueret i en landsret for at kunne udnævnes som dommer.
Vælger en advokat, der har gennemført en korttidskonstitution, at søge en ordinær uddannelseskonstitution i en landsret, kan den efterfølgende periode efter omstændighederne afkortes til 6 måneder.
for betænkelighed ved indførelse af ordningen, blev den gennemført kun som en midlertidig ordning over 3 år, hvorefter der så skulle tages stilling til, om ordningen kunne forlænges eller gøres permanent. I den forløbne periode har ordningen fungeret tilfredsstillende.
Dommerudnævnelsesrådet, landsretterne og Advokatsamfundet har alle udtalt sig positivt med hensyn til at gøre den permanent, og ingen af de andre høringsberettigede har udtalt sig imod ordningen.
Derfor har regeringen fremsat lovforslaget her, der ophæver den midlertidige ordning og således gør den permanent.
Og da Venstre fortsat støtter målsætningen om en bredere rekruttering til dommerhvervet med den deraf følgende øgede dialog og forståelse mellem dommere og advokater, støtter Venstre naturligvis denne del af lovforslaget.
Lovforslaget indeholder desuden et forslag til en mindre ændring af retsplejelovens § 505.
Hidtil har det været således, at det har været Justitsministeriet, der har haft kompetencen til at kære retternes afgørelser om erstatning og godtgørelse for uberettiget fremstilling eller tilbageholdelse af skyldnere i forbindelse med fogedforretninger.
Men da Domstolsstyrelsen siden den 1. juli 1999 har varetaget domstolenes bevillingsmæssige og administrative forhold, herunder de nævnte erstatnings- og godtgørelsessager, forekommer det naturligt, at kompetencen
til at kære henlægges til Domstolsstyrelsen
Venstre kan derfor også støtte denne del af lovforslaget.
Lene Espersen (KF), 2003-02-21:
Først vil jeg takke hr. Frode Sørensen.
Jeg er glad for, at Socialdemokratiet og regeringen på det her punkt er enige om, at en skærpelse af bødeniveauet kan have en præventiv effekt.
Det var sådan set det, der var hele formålet, så det er jeg glad for.
Til hr. Christian H. Hansen, som gerne vil have svar på spørgsmålet om dyreværnspoliti, vil jeg sige, at selve tanken om at have et særligt korps, der kun tager sig af dyrevelfærd, mener jeg ikke er en hensigtsmæssig og god måde at udnytte ressourcerne på.
Men som jeg også sagde under forespørgselsdebatten for ganske kort tid siden, deler jeg opfattelsen af, at vi må have en sikkerhed for, at de politifolk, der beskæftiger sig med dyreværnslovgivningen, og som skal sikre, at dyreværnslovgivningen også bliver overholdt, selvfølgelig skal være så godt klædt på og så godt uddannet, at man tager alvorligt på sagerne. Derfor er der jo igangsat to meget, meget gode initiativer, som jeg tror kan medvirke til at højne niveauet og vidensgrundlaget i de enkelte politikredse.
Det ene i form af en efteruddannelse, som Politimesterforeningen jo selv står bag, det andet i form af en manual, der nu bliver udarbejdet, og som kommer til at ligge ude alle steder lokalt, så man får nogle bedre vejledninger i, hvordan man skal håndtere overtrædelser af dyreværnslovgivningen.
Men naturligvis skal de være klædt godt nok på.
Nogle gange møder man overtrædelser måske ugentlig, andre gange er det måske kun én gang årlig.
Og der er det vigtigt, at alle er klar over, hvordan regelsættet skal håndteres.
Til fru Margrete Auken, der også havde nogle betragtninger omkring halekupering: Jeg synes faktisk, jeg i min besvarelse forsøgte at nuancere det ved at sige, at det ikke er et enkelt spørgsmål at besvare, for der er masser af gode argumenter både for den ene og for den anden model, men at jeg meget gerne positivt vil medvirke under udvalgsbehandlingen til, at Retsudvalget får nærmere indsigt i, hvad det er for overvejelser, vi har gjort os.
Men at det er en vanskelig afvejning, vil jeg meget gerne understrege; den positive tilkendegivelse er der.
Margrete Auken (SF), 2003-02-21:
Jeg har tre små bemærkninger.
Den ene er lige i forlængelse af det, som fru Elisabeth Arnold sagde i sin tid om skatten.
Det er jo ikke rigtigt, at regeringen ikke er konsekvent.
Den er fuldstændig konsekvent.
Man holder med ejerne og bilisterne.
Og det er helt konsekvent.
Så det skal man ikke bebrejde den, at den ikke har konsekvens i den sammenhæng. Så lige til det der med halekuperingen: Jeg gad egentlig vide, hvor mange ører der bliver revet i stykker på de der jagthunde, når de løber igennem krat og alt muligt.
Men derfor vil man vel ikke sige, at de skal have amputeret ørerne, alene for at der ikke er noget, der stikker frem.
Spørgsmålet er, om det ikke er en konservatisme i de der jægerforeninger - sådan skal en jagthund se ud - der styrer det der, meget mere end det er noget som helst andet.
Det er ikke, fordi jeg tror, de er onde ved hundene.
Jeg vil godt fortælle historien om dengang, da Karen Blixen havde samlet en frygtelig masse underskrifter ind til standsning af vivisektion på hunde.
Man skar simpelt hen næsten tungerne af dem dengang, for at de ikke skulle larme, når man pinte og plagede dem.
Da sagde Hans Hækkerup til hende, da hun kom op med de der underskrifter: Fru Blixen - det var dengang, det var høfligt at sige fru - er det nu ikke meget stads at gøre af hundene?
Af hundene, sagde hun så, det er da ikke for hundenes skyld, vi gør det her.
Det er for mennesker, de skulle gerne være værd at slås for og gøre noget for.
Christian H. Hansen (DF), 2003-02-21:
Det skal også være et tak for besvarelsen.
Jeg kan forstå, at spørgsmålet om halekuperinger er noget, man kan drøfte videre, og det er jo sådan, at både Det Dyreetiske Råd og Dyrlægeforeningen faktisk går ind for, at man laver et totalt forbud.
Jeg manglede et lille svar fra ministeren gående på det med dyreværnspoliti og måske en speciel uddannelse af politifolk til at tage sig af dyreværnssager.
Jeg vil gerne have, hvis ministeren vil løfte sløret bare lidt for, hvad ministerens holdning er på det område, også lidt af hensyn til den kommende udvalgsbehandling.
Frode Sørensen (S), 2003-02-21:
Jeg vil egentlig bare sige justitsministeren tak for det klare svar angående bødestørrelserne præventive virkning på, hvordan man opfører sig.
Det må jeg tage som et udtryk for, at det også vil gælde på nogle af de andre områder, jeg tillod mig at tage med i en del af min ordførertale, som jo ellers var en støtte til ministerens forslag.
Margrete Auken (SF), 2003-02-21:
Der er sket det meget lykkelige, at dyreværnssager har fået god opbakning i Folketinget.
Det er faktisk ikke noget, der var tilfældet tidligere, her var det en lidt ensom sag at slås for dyrenes ve og vel.
Nu er det jo blevet en vindersag
, og det synes jeg for det første at vi skal være meget taknemmelige over.
Men så har jeg en lille tilføjelse til det, som den konservative ordfører sagde: Det er altså ikke helt rigtigt, at dyrene har det godt.
Der er en masse industridyr, der har det alt for skidt endnu, og dette forslag er kun et skridt på vejen.
Jeg er ikke imponeret, men jeg er tilfreds med det.
Der er næsten ikke noget i det, vi ikke vil være helt tilfredse med hele vejen igennem, og det skal nok få vores fulde opbakning.
Jeg synes, vi skal være opmærksomme på, at det har lange udsigter for masser af vores industridyr, som bestemt har det meget, meget skidt.
Der er kyllinger, og der er grise, som er i en elendig forfatning, og det synes jeg ikke vi skal lægge skjul på i vores glæde over, at det trods alt går fremad.
Så er jeg også meget glad for at konstatere, at vi åbenbart kan få et flertal for helt at stoppe halekuperinger.
Det er jo ikke et spørgsmål om, hvorvidt det gør ondt på hunden at få hakket halen af som lille, for jeg tror, at bedøvelse kan klare det problem.
Det er et spørgsmål om, at man fratager hunden dens mulighed for at snakke.
Halen er en meget vigtig del af en hunds kommunikation, og det er jo derfor, det i sin tid blev forbudt.
Det var ikke, fordi det er synd for hunden at få klippet halen af - jeg tror da sjældent, det er foregået ved, at man bare har taget havesaksen, det ved man selvfølgelig ikke - men det er simpelt hen et spørgsmål om, at man ser på hundens væsen i denne sammenhæng og respekterer den.
Jeg er meget tilfreds med det, hr. Christian H. Hansen sagde om dette spørgsmål.
Jeg vil sige, at jeg tror, det er en af de første gange, jeg har hørt en tale fra Dansk Folkeparti, hvor jeg var enig i hvert komma, i det omfang jeg også kunne høre kommaerne.
Jeg var i hvert fald enig i det hele, og det plejer normalt at være foruroligende, men ikke i denne situation.
Her er jeg sådan set meget godt tilfreds med det.
SF støtter med behersket entusiasme forslaget, idet vi dog håber, at vi kan få nogle af de ændringsforslag igennem, som hr. Christian H. Hansen nævnte.
Lars Barfoed (KF), 2003-02-21:
Da mit partis ordfører, hr. Helge Adam Møller, er forhindret i at være til stede, skal jeg på hans og den konservative folketingsgruppes vegne udtale følgende: Vi Konservative kan fuldt og helt støtte dette forslag.
Hvis bare alle, som ejer dyr eller omgås dyr, ville opføre sig sådan, som det store flertal gør, var dette lovforslag overflødigt. Dyreværnsloven er jo ganske klar.
Langt de fleste danskere, der ejer eller omgås dyr, overholder heldigvis disse regler, men desværre er der et lille mindretal, som bryder dem, og indimellem groft og gentagne gange.
Vi skal som samfund gøre alt for, at disse personer stoppes.
Vi skal leve op til det slogan, som vi alle bør være enige om: dyrs velfærd er vores ansvar.
Med disse grundlæggende og principielle bemærkninger vedrørende det at behandle dyr ordentligt - uanset om det er dyr, der bruges i landbruget, de såkaldte produktionsdyr, eller kæledyr - har jeg også givet begrundelsen for, hvorfor vi så varmt kan støtte dette forslag.
De få mennesker, der ikke kan finde ud af at behandle dyr på en ordentlig måde,
må mærke i form af strafsanktioner, at det tolererer samfundet ikke.
Derfor er der fra konservativ side fuld støtte til de store bødeskærpelser, som ministeren lægger op til, ligesom der er fuld tilslutning til den skærpede praksis, som går ud på, at personer oftere kan blive frakendt retten til at beskæftige sig med dyr.
Dette skal ske for at sikre, at de ikke endnu en gang begår grove overgreb mod uskyldige væsener.
Forslagene om at præcisere det gældende forbud mod udstilling af halekuperede hunde samt forslaget om, at en privatperson, der køber et kæle- eller hobbydyr, skal have udleveret en skriftlig vejledning om dyrets pasning og pleje, kan vi helt tilslutte os.
Kender man bilen eller vaskemaskinen i forvejen, har man ikke brug for vejledningen, men er man nybegynder på området, er den til uvurderlig gavn.
Det samme vil gælde en vejledning til den person, der ikke har været vant til at have et kæledyr, hvad enten det er en hamster, en kat eller en hund.
Derfor er vejledning en god idé.
Konkluderende kan jeg sige, at vi fuldt og helt støtter lovforslaget, og vi håber, at det kan vedtages rimelig hurtigt og i bred enighed og derfor kan træde i kraft allerede den 1. juli i år.
Frode Sørensen (S), 2003-02-21:
Der skal ikke herske et øjebliks tvivl om, at Socialdemokraterne ønsker, at man skal behandle dyr ordentligt - ingen som helst tvivl om den side af sagen.
Vi ser naturligvis også gerne, at folk behandler dyr på en sådan måde, at det ikke giver et provenu, men det kan det jo godt gøre alligevel.
Vi kan tage massevis af andre eksempler ind, f.eks. gebyret for overtrædelse af arbejdsmiljøloven, som regeringen vistnok har afskaffet for nogen tid siden.
Det skulle jo egentlig heller ikke give noget til statskassen, men mon ikke det desværre stadig vil være sådan, at der kommer nogle penge ind i forbindelse med den manglende dyrevelfærd?
Karsten Nonbo (V), 2003-02-21:
Det er jo fremsat, for at folk skal overholde dyrevelfærden, og overholdes dyrevelfærden, giver det slet ikke nogen bødeindtægter.
Dermed får man færre penge ind, og det er da forhåbentlig det, der er meningen, fordi det giver en bedre dyrevelfærd.
Forslaget er ikke lavet for at lægge skat på tortur.