runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2004-03-26:
Da vores ordfører, fru Sandy Brinck, desværre ikke kunne være til stede her i dag, er jeg blevet bedt om i første omgang at læse hendes tale op og overtage hendes ordførerskab.
Dette er måden, vi kan afværge, at der kommer nye ofre.
Derfor er vi selvfølgelig også bekymret over at se en stigning i antallet af retspsykiatriske patienter.
Vores bekymring bliver større, når vi i andre sammenhænge kan se, at tallene måske burde være endnu højere endnu.
Jeg siger dette, fordi vi ved, at ca. 70 pct. af 15-17-årige varetægtsfængslede har en eller anden form for psykisk lidelse, og at kun 10 pct. af dem tidligere har været i kontakt med det psykiatriske system.
Billedet er desuden bekræftet af de besøg, Retsudvalget har haft på de sikre institutioner.
Det er jo ganske forfærdeligt, at vi her behandler nogle unge mennesker som lømler, når de rent faktisk er syge.
Derfor har Socialdemokratiet også foreslået, at der laves en systematisk screening på de sikre institutioner, sådan at de i det mindste kan få den rette behandling, når de er kommet ind i retssystemet. Samtidig ser vi, at antallet af de mennesker, som dømmes til behandling på baggrund af at være psykisk udviklingshæmmede, i øjeblikket også stiger, og at tilfældene ændrer karakteristika til i højere grad ud over et psykisk handicap også at have forskellige adfærds-, sociale og psykiatriske problemer.
Gruppen af unge er også her stærkt stigende.
Spørgsmålet er naturligvis også her, om disse mennesker reelt får den behandling, som de har brug for, om institutioner og indhold svarer til de reelle behov.
Der er altså flere tendenser, som peger på, at området trænger til et nøjere eftersyn.
Der er givet mange forklaringer på, hvorfor vi ser en stigning i tallene.
Den viden ville vi meget gerne sidde inde med både for at kunne forebygge og for at kunne indrette retssystemet samt følgeforanstaltningerne bedst muligt.
Det vigtige for os er, at kriminelle, som har psykiske lidelser, får den relevante behandling, sådan at de ikke bare kommer ud til ny kriminalitet.
Det vigtige er naturligvis også, at psykisk syge ikke drives ud i kriminalitet, fordi de ikke får den rette behandling til at tøjle deres sygdom.
Det vil sige, at psykiatrien generelt skal fungere, både hvad angår kapacitet og indhold, det er klart.
Afslutningsvis er der dog grund til at mane til balance.
Vi skal tage problemet alvorligt, men samtidig huske på, at vi ikke må medvirke til, at alle psykisk syge anses for potentielle voldsmænd.
Fokus på psykisk syge kriminelle må heller ikke få os til at vende tilbage til fortiden, hvor man af frygt for psykisk syge holdt dem isolerede fra resten af samfundet.
Vi skal kunne holde balancen, det har jeg tiltro til, samtidig med, at vi er os vores ansvar bevidst over for de problemer, der rent faktisk eksisterer.
På den baggrund kan Socialdemokratiet også i dag støtte det forslag til vedtagelse, som er blevet fremsat af Det Radikale Venstre og alle de andre partier i Folketinget.
Hans Andersen (V), 2004-03-26:
Jeg synes, det er et godt forslag, og jeg synes, det er vigtigt at være åben for, at der kan være input fra flere ministerier til, hvordan vi laver den bedst mulige ændring/revision af psykiatriloven.
Og det projekt, som jeg kan lytte mig til der er bred opbakning omkring,
skulle jo netop gå ind på tværs og afdække nogle ting.
Så jeg synes, at man bør overveje det.
Karen J. Klint (S), 2004-03-26:
Nej, vi skal vel heller ikke skrive revisionen, før vi har haft forberedelsesarbejdet.
Så det var sådan set i forbindelse med det forberedende arbejde, at jeg spurgte ind til, om Venstre vil være med til at kræve, at det forberedende arbejde sker meget tværsektorielt og ikke primært med fokus på det, der sker inde i hospitalspsykiatrien.
Hans Andersen (V), 2004-03-26:
Jeg synes, det er vigtigt, at man sørger for at se på tværs.
Det er jo også det, forslaget til vedtagelse, som vi senere i dag skal tage stilling til, i og for sig også afspejler, nemlig at vi prøver at gå på tværs af fagministerier, netop fordi der i den virkelige verden ikke er snævre grænser.
Der bliver vi nødt til at tænke på tværs af myndigheder ude lokalt, mellem sundhedsvæsenet, mellem det sociale område og mellem retssystemet, og der synes jeg det er vigtigt.
Men jeg skal ikke kloge mig meget på, hvilke forhold vi skal gøre gældende i en fremtidig psykiatrilov.
Karen J. Klint (S), 2004-03-26:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, hvilke forventninger Venstre har til forberedelsen af denne revision af psykiatriloven, som vi hørte indenrigs- og sundhedsministeren tale om, og som vi alle sammen går og venter på.
Vil Venstre være med til at anbefale, eventuelt gerne kræve, at en sådan evaluering bliver forberedt i et tværsektorielt forum, så vi ikke kommer til at se på hospitalspsykiatrien, altså behandlingspsykiatrien, isoleret i forhold til de andre tilbud, der er til personer med psykiatriske lidelser? Nogle gange forfalder vi jo til at se på én lov, fordi den er under ét ministerium, og ser ikke nødvendigvis på sammenhængene til de andre ministerier.
Og netop sådan noget som udskrivningsplaner er jo vigtige at kunne se på tværs af både socialpsykiatrien og sundhedspsykiatrien.
Hans Andersen (V), 2004-03-26:
Jeg er absolut enig med fru Anne Baastrup i, at det absolut ikke er et dårligt mål at have, absolut ikke.
Vi skal bare være opmærksomme på, hvad det er, vi forventer, at det her projekt skal indeholde. Det skal gå i dybden med en lang række forhold og få dem afdækket, så vi netop får en bedre viden om, hvordan vi gør det rigtigt på det her område - måske i højere grad end i dag, hvor vi sætter projekter i søen uden at vide helt konkret, hvad det er, der virker, og hvad der ikke virker.
Anne Baastrup (SF), 2004-03-26:
Jeg skal da ikke lægge skjul på, at mit mål bl.a. med at sætte fokus på de unge på de sikrede institutioner er, at vi kommer frem til en situation, hvor ingen ung bliver varetægtsarresteret, medmindre man så samtidig også tager en psykiatrisk screening af den pågældende, således at man er sikker på, at han eller hun ikke, mens vedkommende sidder i varetægt, udvikler sin lidelse i uacceptabel grad.
Og der vil vil jeg godt høre, om hr. Hans Andersen er enig i, at det da ikke er et dårligt mål at have.
Hans Andersen (V), 2004-03-26:
Jeg synes, et sådant projekt skal have en bred indgangsvinkel.
Og projektet kan selvfølgelig inddrage de projekter, der kører i øjeblikket, for der kører faktisk projekter.
Der kører et kvalitetsudviklingsprojekt i Fyns Amt i forhold til de sikrede afdelinger, og netop i efteråret 2005 vil der blive etableret en sikret institution i Århus Amt, der netop har fokus på disse unge mennesker, som ud over at have begået kriminalitet også har psykiske problemer.
Men jeg medgiver, at det da skal indgå i den undersøgelse af, hvordan vi håndterer de unge mennesker på de sikrede institutioner.
Anne Baastrup (SF), 2004-03-26:
Jeg vil godt høre, om hr. Hans Andersen er enig med mig i, at det her forslag til vedtagelse også omfatter den situation, at der i en konkret undersøgelse er blevet påvist, at 69 pct. af de unge, der sad på sikrede institutioner, havde en psykiatrisk lidelse, og at halvdelen af dem var behandlingskrævende.
Er hr. Hans Andersen enig med mig i, at det også er et element, der skal undersøges med henblik på at få afklaret, om det generelt er rigtigt, samt hvordan vi sikrer, at der ikke sidder unge på sikrede institutioner, der har brug for behandling inden for psykiatrien?
Hans Andersen (V), 2004-03-26:
Jeg synes, vi skal være opmærksomme på, at det ikke er her i Folketinget, vi skal dømme folk for forseelser foretaget uden for.
Jeg synes, det er op til domstolene og deres praksis.
Men det er da vigtigt, at vi tager hånd om de retspsykiatriske patienter og måske på baggrund af netop sådan et projekt kan blive endnu bedre til at håndtere at kombinere behandling og den straf, der består i, at man skal være på et sted i en længere periode.
Line Barfod (EL), 2004-03-26:
Jeg er enig i, at det er vigtigt, at vi får noget mere viden.
Nu bemærkede jeg mig, at Venstres ordfører også talte om retssikkerhed, som jo også er essentielt, og derfor ville jeg høre, hvad Venstres opfattelse er af en sag, hvor en ung mand, der er skizofren, var til et arrangement, hvor Prinsesse Alexandra også var.
Der var mange mennesker, og så klappede han to gange en pige bagi.
Det må man selvfølgelig ikke, men hvis det var en almindelig mand, ville han nok få en advarsel eller måske højst en bøde, men denne her skizofrene unge mand bliver altså idømt en behandlingsdom ved byret og landsret med op til 5 års tvangsindlæggelse.
Hans Andersen (V), 2004-03-26:
Jeg skal ikke gøre mig meget, meget klog på det her område, da selv eksperterne er uenige om årsagerne til en stigning i antallet af retspsykiatriske patienter.
Men jeg synes, vi skal gå et spadestik dybere, og jeg er meget glad for, at vi i og for sig nu er enige om det i dette forslag til vedtagelse, der ligger her i dag.
Per Kaalund (S), 2004-03-26:
Vi har en opfattelse af, at når man skrider ind tidligt og konsekvent, det kan også være over for nærmest mindreårige, teenagere osv., så har det en virkning, og vi tror også, at det vil have en virkning med bøder.
Disse sammenligninger med, hvad der virker og ikke virker, hvorfor, samfundsopbygning og en række andre ting: Jeg er overbevist om, at gav man, som det måske ønskes fra fru Line Barfods side, fri adgang til hash, ville forbruget her i Danmark eskalere.
Det ville blive meget stort, og det kunne let blive adgangen til en overgang til brug af hårdere og kraftigere stoffer.
Det er min opfattelse, og vi kan være uenige om den, men den opfattelse har jeg.
Vi er enige i, at politiets primære ressourcer selvfølgelig skal bruges på de hårde ting, efterforskning, herunder af smugling, grænseoverskridende handel og alle disse ting vi kender. Selvfølgelig skal der sættes kraftigt ind på det.
Margrete Auken (SF), 2004-03-26:
Det var såmænd bare det.
Vores var bare koblet på, at man så forbedrede fremkommeligheden for cyklisterne i en række tilfælde.
Den del af det, apropos noget for noget, ville man ikke give.
Men jeg lagde da mærke til, at både Socialdemokratiet - Kristendemokraterne var her jo ikke - og et eller andet sted også Venstre havde andet med, for det noterede jeg mig, fordi hr. Karsten Nonbo trods alt var lidt mere eftertænksom.
Det mener vi i øvrigt også.
Ellers kunne jeg ikke høre det.
Jeg hørte skam alt, hvad der blev sagt.
Helge Adam Møller (KF), 2004-03-26:
Jeg bemærkede, at fru Margrete Auken i sin tale for 6-7 minutter siden sagde, at begge regeringspartierne, Socialdemokratiet, Kristendemokraterne og Dansk Folkeparti kun var ude på én ting, og det var at give cyklisterne mere pisk.
Det var udtrykket: mere pisk fra alle ordførerne. Nu sad jeg tilfældigvis og snakkede, ikke med andre, og jeg hørte, hvad samtlige ordførere sagde, inklusive justitsministeren, og jeg konstaterede, at der ikke var en eneste ordfører, der på et eneste område lagde op til, at der skulle være strengere krav eller regler til cyklisterne.
Ikke en.
Jo, der var selvfølgelig et enkelt parti, og det er fru Margrete Auken selv, der har fremsat det her forslag, for jeg kan læse punkt 7 op i forslaget på almindelige dansk.
På almindelig dansk står der: SF foreslår, at cyklisterne får mere pisk for at få dem til at overholde deres vigepligt og respektere kravet om at afpasse kørslen efter forholdene.
Så den eneste, der virkelig foreslår noget pisk til cyklisterne, er fru Margrete Auken.
Hvorfor så beskylde os andre for det?
Margrete Auken (SF), 2004-03-26:
Jeg må beklage over for hr. Per Dalgaard: Jeg hørte det faktisk.
Det skal han ikke være specielt glad for, men det gjorde jeg. Jeg hørte også godt den der med mod færdselsretningen. Faktisk er der mange steder, hvor cyklister kører i ensrettede gader helt lovligt.
Der er masser af steder her i København, hvor det er tilladt, og det fungerer godt.
Jeg hørte det da godt, men jeg hørte da også godt, at hr. Per Dalgaard ikke på et eneste punkt var imødekommende.
Men jeg kan have overhørt det, det kan være.
Selv den med sidespejlene blev i hr. Per Dalgaards udgave til, at der nok sad nogle videomaskiner derinde osv. Men jeg hørte det.
Det tror jeg ikke han skal være for stolt af, men det gjorde jeg.
Per Dalgaard (DF), 2004-03-26:
Nu har fru Margrete Auken flere gange overfaldet Dansk Folkeparti i forbindelse med det her forslag.
Hvad ved fru Margrete Auken overhovedet om, hvad jeg har sagt fra talerstolen?
Fru Margrete Auken har jo den specielle evne, at når nogle taler mod det forslag, SF fremsætter, så vandrer hun fra sin stol og ned bagved og knevrer med alle mulige andre.
overhovedet.
At Dansk Folkeparti ikke skulle tage sig af cyklisterne, det passer bestemt ikke.
Jeg gider ikke igen læse
min ordførertale op, for den kan hun læse på nettet i morgen. Men jeg vil spørge, om ikke det at tage sig af cyklisterne er noget af det, som SF ikke gør i forbindelse med at tillade netop at køre mod færdselsretningen.
Cyklisterne er trods alt nogle små nogle og kan køre ind imellem de biler, der holder parkeret, og køre ud og ind mellem dem, altså modsat færdselsretningen.
Det er da i hvert fald at spille russisk roulette med sikkerheden for cyklisterne.
Helge Adam Møller (KF), 2004-03-26:
Lad mig tage udgangspunkt i en enkelt bemærkning, som fru Margrete Auken har haft her i debatten om dette forslag et par gange.
Hun har sagt: Det ville være dejligt, hvis Folketinget eller partierne ville udvise samme venlighed over for cyklisterne, som man udviser over for bilisterne.
Så vil jeg sige: Er der nogen, der bliver forkælet på en række områder, så er det jo cyklisterne.
Lad mig bare minde om, at da jeg for 3 år siden købte min sidste cykel nede i Næstved, betalte jeg et par tusinde kroner til cykelforhandleren.
Forhandleren fik forhåbentlig et par hundrede kroner til sig selv og sin familie og sin cykelforretning, men jeg betalte stort set kun fremstillingsprisen.
Da jeg måneden efter købte en ny bil, betalte jeg 104.000 kr.
Det var det, den havde kostet at fremstille, og så var der lige lagt 208.000 kr. oven på, og det var til skatteministeren.
Det er jo derfor, at danske bilister hvert år lægger 38 mia. kr. i statskassen, og det er mere end samtlige motorveje, landeveje, amtsveje og sygehusudgifter udgør tilsammen.
Så er der nogen i dette samfund, man behandler dårligt - i hvert fald økonomisk - er det da bilisterne.
Det er bare for at bringe tingene på plads.
Så har jeg lovet Kristendemokraternes ordfører, at jeg her i forbindelse med B 86, da de er forhindrede i at være til stede, skulle fremføre følgende: Kristendemokraterne er ikke i tvivl om SF's gode intentioner, men vi kan ikke støtte forslaget.
Den holdning kan jeg som konservativ ordfører tilslutte mig, og jeg kan tilslutte mig den holdning ud fra de
synspunkter og holdninger, som såvel justitsministeren som hr. Karsten Nonbo har fremført.
Og dem er jeg helt enig i.
Per Dalgaard (DF), 2004-03-26:
Det finder vi er et godt tiltag.
Der er jo i dag en kommunal opgave at få vejnettet tilpasset de lokale forhold, således at der tages hensyn til netop de gående og cyklisterne.
Det er mit indtryk, at den opgave tages alvorligt i mange kommuner.
Den it-løsning, SF så taler om, til lastbiler for at registrere, om en cyklist er tæt på, må, sådan som jeg har læst forslaget, nærmest være en slags radar, som registrerer, at nu er en anden trafikant for tæt på lastbilen.
At indføre en sådan facilitet som et krav til lastbiler, finder vi ikke er nogen gangbar model.
De obligatoriske cykelspejle, som i dag anvendes, kan måske laves i en bedre udformning, og det synes vi da at man selvfølgelig skal kigge på.
Men vi finder også en tilladelse til at køre mod kørselsretningen, altså mod en ensrettet trafik, for nærmest en slags russisk roulette med netop de svage trafikanter.
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå at SF i ramme alvor kan foreslå.
Jeg troede, at SF ville beskytte de svage trafikanter, og det synes jeg ikke er tilfældet med den pind her.
Vi er enige om, at en øget indsats for også at få cyklister til at opføre sig ordentligt i trafikken er absolut tiltrængt.
En overholdelse af gældende færdselslov skal gælde alle trafikanter.
Men et sådant tiltag bliver netop nu sat i gang, når klippekortloven vedtages og den øgede hastighed på motorvejen sættes op.
Så skal politiet gennemføre en øget overvågning af alle trafikanter, også cyklisternes til tider noget vilde kørsel på f.eks. gågader.
Dansk Folkepartis samlede konklusion er, at vi har enormt svært ved at støtte det fremsatte beslutningsforslag.
Per Kaalund (S), 2004-03-26:
Der kan givet laves mange beregninger på det her med det trafikøkonomiske både for bilister og cyklister, og nu er Danmark jo på mange måder et cyklisternes land, så selvfølgelig: foretages der beregninger, der viser, at det kan betale sig også med hensyn til trafikøkonomien, så er det da i orden.
Men jeg synes, at man skal balancere de to trafikformer, og så må jeg tilstå, at jeg ikke kender Odenseprojektet, men det lyder da, som om der er lovende ting i det.
Margrete Auken (SF), 2004-03-26:
Jeg vil lige sige, at cyklisters tid altså også kan gøres op i penge, og hr. Per Kaalund kunne møde det med den holdning, at vi nu skal prøve ligesom at lade cyklisternes tid være lige så vigtig som bilisternes.
Læg lige mærke til, at sikkerheden er der ingen af os der vil give køb på.
Ingen af de forslag, vi har fremsat,
Det kunne vi ikke drømme om at gøre.
Men vi har kigget meget på: Hvor forbedrer man fremkommeligheden?
Så spørger jeg igen, om hr. Per Kaalund ikke synes, det kunne være sjovt, hvis Danmark som helhed sagde: Vi vil godt være et land, der ser med mindst lige så stor venlighed på økonomien i cyklisternes tid, som vi gør på bilisternes tid.
Per Kaalund (S), 2004-03-26:
Men ud over det mener jeg, at der er skabt ganske meget fremkommelighed for cyklister gennem de senere år.
Tag eksempelvis et område, som vi begge kender: Gammel Kongevej og Vesterbrogade og lignende.
Der er der lavet ganske fin fremkommelighed for cyklister.
Der kan gøres endnu mere, det er da oplagt.
Men jeg tror, at det er med at finde balancen i det her.
Margrete Auken (SF), 2004-03-26:
Det er klart, at det eneste, man kan samles om her, er der, hvor vi skælder cyklisterne ud.
Dét er der enighed om raden rundt.
Men jeg siger tak for en i øvrigt sådan forholdsvis positiv tilgang fra Socialdemokraterne.
Må jeg spørge om noget, som jeg ved hr. Per Kaalund også har forstand på?
Har hr. Per Kaalund tænkt på, hvor mange penge man bruger for at øge bilisternes fremkommelighed?
Det er virkelig en satsning, og det er en dramatisk satsning.
Det koster folk ganske, ganske få minutter, og så ofrer man altså millioner og millioner og millioner
, hvorimod man jo frejdigt går ind og fratager cyklisterne fremkommeligheden.
Meget ofte sker det i sikkerhedens navn, men i stedet for kunne man prøve at se på, hvordan vi reguleringsmæssigt - for meget af det kunne gøres reguleringsmæssigt - kunne fremme cyklisternes vilkår, hvis man så positivt på det, for så ville det være anderledes.
Jeg vil godt spørge hr. Per Kaalund: Kan han ikke se, der er perspektiv i, at vi begynder at tænke på cyklister med samme venlighed, som jeg ved hr. Per Kaalund gør for bilisternes fremkommelighed?
Per Kaalund (S), 2004-03-26:
Da vores ordfører på området, hr. Frode Sørensen, ikke kan være til stede, har jeg lovet at læse hans indlæg op, som er forberedt.
Socialdemokraterne er grundlæggende enige med forslagsstillerne i, at vi skal sikre de bedst mulige vilkår for de bløde trafikanter, herunder cyklisternes vilkår i trafikken.
Cyklisterne skal have den bedst mulige sikkerhed, og der skal sikres dem fremkommelighed.
Når dette er sagt, skal cyklisterne naturligvis også udvise en adfærd, som matcher dette, herunder også i forholdet til såvel den gående som den bilende trafik.
SF's forslag indeholder flere elementer.
Tragiske ulykker viser, at behovet herfor er til stede.
Også det at give cyklister tilladelse til at køre frem ved rødt i højresving og passere gennem et T-kryds, hvor der er rødt, vil vi gerne se på.
En løsning kunne også være i større omfang at benytte sig af skiltning, når der er højresving uden særlig fare, eller at man ved T-kryds kunne give tilladelse, når der er cykelsti.
At cykle over fortovet er nok at bringe lovgivningen i overensstemmelse med praksis, men hvis det udvikler sig til en mere generel cykling på fortove og gangstier, er vi imod af hensyn til fodgængernes sikkerhed.
Så er der et par område, hvor vi ikke mener, at det vil være fornuftigt at gennemføre ændringer.
Der kan helt sikkert findes steder, hvor dette ikke vil medføre problemer for cyklisternes sikkerhed og bilernes passage, men der vil også være gader, hvor det efter vores opfattelse vil være farligt - og der kunne nævnes Store Kongensgade her i København som eksempel.
Så skal vi både have afmærket cykelstier, i givet fald i begge sider af denne ret smalle gade, og så får vi problemer med at afvikle en i forvejen problematisk trafik.
Parkerede biler vil også være et problem.
Der er sådan, at forretninger efter individuel beslutning kan holde åben døgnet rundt uafbrudt fra mandag morgen kl. 6 og indtil lørdag kl. 17.
Jeg synes, siger hr. Frode Sørensen, i øvrigt heller ikke, at det er nogen god idé f.eks. at gøre Strøget til cyklisternes gade om morgenen, indtil de fleste forretninger åbner kl. 10. Med hensyn til at nedsætte hastigheden til 40 km/t. i bymæssig bebyggelse, mener vi, at det er for vidtgående som en generel bestemmelse.
Kommunerne kan gøre det i dag, hvor de finder det hensigtsmæssigt.
Til slut til det for tiden fortærskede udtryk »noget for noget«.
Vi skal sikre forholdene optimalt for cyklisterne, men der er altså også en del cyklister, som har meget at lære med hensyn til en god cykelkultur og overholdelse af færdselsregler, f.eks. kunne det anbefales at passere gaden
Derfor kan Socialdemokratiet fuldt ud slutte op om forslagsstillernes punkt 7, hvor cyklisterne får et fortjent hip.
Karsten Nonbo (V), 2004-03-26:
Jeg er bange for, at fru Margrete Aukens utålmodighed vil koste for mange liv.
Jeg kan se situationen for mig med den her cyklist, der nu har retten til at dreje til højre for rødt lys.
Ude i første vognbane kommer bilisten, som tror, at nu skal han undgå en påkørsel, og han kaster bilen ud i anden og tredje vognbane med et færdselsuheld til følge.
Det er de situationer, jeg nødig ser vi får, så jeg synes, at jeg godt i færdselssikkerhedens hellige navn vil tilpasse hastigheden efter forholdene også med hensyn til lovforslag og med hensyn til tilladelser til cyklister.
Margrete Auken (SF), 2004-03-26:
Nu nævnte hr. Nonbo rødt, og Odense må jo inden for det givne regelsæt gøre, som de skal.
Så de skal skilte og flytte og gøre ved for at kunne gennemføre det her.
Odenses erfaringer - det tror jeg vi er enige om -
er rigtig gode, for Odense har mødt cyklisterne på en anden måde. De har sagt: De er en gave til byen.
Jo flere, vi får til at cykle, desto bedre er det for byen.
Vi vil gerne gøre meget for deres fremkommelighed.
Man har lavet grønne bølger, og man har lavet forskellige andre ting for dem.
Det, vi ønsker, er, at man ikke som nu siger, at kun der, hvor kommunerne går ind og ofrer en formue, og hvor man gør en masse, kan vi få bedre forhold for cyklisterne.
Men i stedet for burde man sige: O.k., nu gør vi det her generelt, og så er der de steder, hvor det ikke kan lade sig gøre.
Jeg tror altså stadig væk ikke, at vi skal anbefale cykling på Strøget, hverken på det ene eller det andet tidspunkt.
Der er Strøget altså for tæt befolket.
Men mange andre gågader kunne man gøre det i. Så siger vi: Nu udviser vi en generel venlighed over for cyklerne, og så begrænser vi dem der, hvor det er nødvendigt, i stedet for at gå den dyre og lidt trælse vej, som hr. Nonbo foreslår, at nu skal det altså koste kassen for de kommuner, der vil være så ordentlige over for cyklisterne, som Odense har været.