runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2005-12-13:
Når det drejer sig om undervisningsministeren, er jeg altid meget omhyggelig med at citere helt præcist, hvad han siger, fordi det altid er så lærerigt.
Det gjorde jeg også i mit indledende spørgsmål, og det vil ministeren kunne blive bekræftet i, når han læser referatet af dette møde.
Men nu vil jeg vende tilbage til gruppe- og projektarbejde.
Hvis det er sådan, at Danmarks Evalueringsinstitut, som ministeren i sidste uge lagde megen vægt på, er nået frem til, at projekt- og gruppearbejde er nyttigt og godt for at opnå faglig erkendelse og indsigt, og at det for at kunne få gruppe- og projektarbejde til at fungere er vigtigt, at man også evalueres i grupper, er det så overhovedet noget, ministeren vil tænke over?
Eller er ministeren bare begejstret, fordi han har fundet to rektorer i Danmark, der støtter hans synspunkter?
Bertel Haarder (V), 2005-12-13:
De to rektorer er tilfældigvis formænd for henholdsvis universitetsrektorerne og gymnasierektorerne, så det er ikke to hr. hvem som helst, vi taler om.
Men jeg vil gerne bruge min taletid til at citere et indlæg, som kommer i det næste nummer af Ingeniøren og lyder sådan: Undertegnede har vejledt i projekter på vores diplomingeniøruddannelse i mange år, og jeg har været censor i projekter på andre institutioner.
De studerendes evner og indsatser er individuelle, men i de tilfælde, hvor der er gruppeeksamen, finder jeg det i praksis svært at opnå, at der gives forskellige karakterer til gruppemedlemmerne, selv om dette synes rigtigt.
På en institution var jeg kun censor én gang, fordi jeg fandt, at forskellige karakterer var nødvendige.
Der skal være gruppearbejde ligesom i erhvervslivet, men ligesom der i erhvervslivet er individuel lønfastsættelse, skal en studerendes – i anførselstegn – løn være individuel.
Dette opnås bedst/kun ved en individuel eksamen.
Citat slut
Det tror jeg meget godt dækker, hvad langt de fleste censorer her i landet mener.
Per Clausen (EL), 2005-12-13:
Skal jeg forstå den sidste udtalelse fra undervisningsministeren sådan, at hvis der kommer en klar tilkendegivelse fra censorkorpset i Danmark om, at man ønsker gruppeeksamen bevaret, vil ministeren lytte til den, fordi han så vil vide, hvad censorerne mener, i stedet for at basere sin viden på tro og på, hvad tilfældige personer skriver i relativt tilfældige blade?
Bertel Haarder (V), 2005-12-13:
Den har fået os til at lægge snittet på den måde, det er lagt i det, der er sendt ud for et par uger siden, og det agter vi selvfølgelig at stå fast på.
Det er jo ikke første gang, at der efter en lang debat træffes en beslutning, hvorefter debatten fortsætter, for en fortsat debat er jo ikke overflødig.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-12-13:
Ministeren er jo kommet med et udspil til en ny ungdomsklasse, der skal afløse den nuværende 10. klasse, og jeg går ud fra, at ministeren har valgt det nye navn, fordi han har brug for at kunne kalde 9. klasse for 10. klasse og børnehaveklassen for 1. klasse.
I den forbindelse vil jeg gerne spørge til den børnehaveklasse/1. klasse, som vi skal se i fremtiden.
Bertel Haarder (V), 2005-12-13:
Vi har nemlig tyvstjålet det fra Socialdemokratiet og LO.
Det er sandheden om den sag.
Med hensyn til børnehaveklassen har vi sagt i regeringsgrundlaget, at den skal gøres obligatorisk, og det er der bred enighed om.
Jeg har hele tiden sagt, at noget af det vigtigste i den nye, obligatoriske børnehaveklasse vil være danskundervisning, f.eks. 1 time dansk om dagen.
Dette synspunkt har fået massiv støtte i det forslag, som læseudvalget, der har direktøren for Socialforskningsinstituttet Jørgen Søndergaard som formand, kom med for nylig, og derfor tror jeg nok, regeringen vil stå fast på, at det skal være noget i den retning.
Det vil være op til skolestartudvalget at beskrive nærmere og give forslag til, hvordan vi kan få det bedst mulige ud af den nye, obligatoriske børnehaveklasse.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-12-13:
Det er da meget glædeligt, at ministeren rådfører sig med kloge folk på området, men så er jeg nødt til at spørge, om det ikke påvirker ministeren, at organisationer som f.eks. Danmarks Lærerforening sammen med flere kyndige folk på området siger, at det ikke i nogen særlig udstrakt grad gavner poderne at begynde så tidligt med fast tilrettelagt indlæring.
Og når vi nu ved, at man med største lethed kan kvæle børns motivation og børns fortsatte lyst til at lære noget, synes ministeren så ikke, det er lidt betænkeligt at indlade sig på det, når han har de organisationers udsagn i baghovedet?
Majbrit Berlau (EL), 2005-12-13:
Så vil jeg gerne bede ministeren forholde sig til afskaffelsen af elevdemokratiet på universiteterne og de øvrige videregående uddannelser; forholde sig til, at når gruppeeksamen afskaffes, er det stort set det samme som at afskaffe projektarbejdet, og forholde sig til, at man er i gang med at pace alle unge igennem uddannelsessystemet på kortest mulig tid uden at give dem mulighed for at prøve deres faglige viden af eller møde andre indgangsvinkler til livet ved at rejse, tage på efterskole eller foretage sig andre kreative ting, som faktisk ruster dem til at blive stærkere samfundsborgere og giver dem den almene dannelse, der gør, at de kan agere sammen med andre mennesker, både i Danmark og uden for Danmarks grænser.
Per Clausen (EL), 2005-12-13:
Det er bare for at forstå ministerens opfattelse af demokrati og dialog.
Nu er han jo i en livlig dialog med uddannelsesområdets organisationer, som vi hørte tidligere, men ministeren siger, at den dialog ikke kan føre til, at der bliver rettet et komma i det, ministeren har fremlagt om gruppeeksamener, fordi han har sit flertal på plads sammen med dem, hvorom vi i hvert fald med sikkerhed ved, at de ønsker uddannelsessektoren ført tilbage til forholdene i 1950'erne, nemlig Dansk Folkeparti.
Derfor er al den tid, der går med dialog med ministeren, altså spildt, fordi ministeren har besluttet, hvordan tingene skal være, og at de ikke kan laves om.
Er det ikke konklusionen på det indlæg, ministeren lige kom med?
Morten Homann (SF), 2005-12-13:
Ved førstebehandlingen havde vi en lang og udmærket debat om, hvilke konsekvenser det her forslag får i forhold til uligheden i samfundet, hvor det klart tilgodeser de velstillede, mens resten af befolkningen må være med til at betale for gildet.
Den diskussion kunne vi jo sådan set tage igen, men det vil jeg afstå fra her.
Men jeg synes, der er et helt andet problem, som har vist sig i løbet af udvalgsarbejdet, og det handler om, hvordan aktier handlet på den amerikanske NASDAQ-børs bliver behandlet i det her forslag, og der har der været ret mange forskellige og ret forvirrende udmeldinger fra skatteministeren om, hvorvidt aktier, der er handlet på NASDAQ-børsen, dvs. aktier i Google, i Microsoft, i Intel osv., som ganske mange danske aktionærer har, er omfattet af overgangsreglerne i forslaget eller de ikke er.
Så sent som i går kom der svar fra Skatteministeriet på udvalgets spørgsmål 32, hvor man kom med et rungende klart: Vi ved det ikke.
Så jeg vil godt spørge: Er det virkelig skatteministerens mening, at Folketinget skal vedtage det her forslag uden at kende konsekvenserne med hensyn til behandlingen de her aktier, som der er mange af, handlet på en af de mest fremtrædende amerikanske børser?
Skal vi virkelig vedtage det her forslag uden overhovedet at kende konsekvenserne?
Kristian Jensen (V), 2005-12-13:
Allerførst vil jeg gerne sige, at jeg da er ærgerlig over, at der har været en usikkerhed i ligningsvejledningen fra år 2000 til år 2002 om, hvilken status aktier, der er handlet på NASDAQ, har, for i perioden fra år 2000 til 2002 har det stået i det, der tidligere hed Told og Skats ligningsvejledning, at aktier handlet på NASDAQ var at betragte som værende børsnoterede aktier, hvor man så fandt ud af, at de kriterier, der bruges til at betegne aktier handlet på en markedsplads, som er børsnoteret, falder NASDAQ så at sige udenfor, og derfor ændres fortegnelsen.
Der er så nogle, der er kommet i tvivl om, hvorledes det skattemæssigt forholder sig med hensyn til aktier, der har været handlet fra år 2000 til 2002, set i lyset af, hvem der egentlig har det reelle ejerskab til NASDAQ osv.
Derfor er denne diskussion kommet op og rejst på et tidspunkt, hvor der ikke fra vores side var nogen tvivl om, hvorvidt aktier handlet på NASDAQ ville være at betegne som unoterede aktier.
Det giver så den følgevirkning, at der kan være nogle personer, som tidligere har handlet aktier, som afhængigt af, om man skulle vurdere aktier handlet på NASDAQ som værende noterede eller unoterede, kan have henholdsvis fordel eller ulempe af den ene eller den anden vurdering.
Jeg er enig med spørgeren i, at det ikke er rimeligt at vedtage et lovforslag, hvor der er den form for usikkerhed.
Derfor har jeg aftalt med de partier, der står bag forliget, at vi skal have nogle nye, klarere og bedre regler for den skattemæssige behandling af aktier.
Jeg vil stille et ændringsforslag, således at de, der har handlet aktier, og de, som ejer aktier handlet over NASDAQ, får valgfrihed til at vælge, hvilken vurderingsform de ønsker deres aktier skal betragtes under, for dermed at få en afklarethed over, hvordan man kan fortolke aktier handlet på NASDAQ i forhold til de overgangsregler, som vi laver, netop for at beskytte aktionærer med små beholdninger af børsnoterede aktier, så de ikke kommer i klemme i forbindelse med overgangsreglerne.
Derfor vil der blive stillet et ændringsforslag til lovforslaget, der kan få afklaret den usikkerhed, der har været, en usikkerhed, som beklageligvis er dukket op på et meget sent tidspunkt, men som ikke er dukket op på hverken ministeriets eller ministerens foranledning.
Morten Homann (SF), 2005-12-13:
Jeg vil på linje, tror jeg, med mange aktionærer se frem til at se det ændringsforslag, som angiveligt skulle løse problemet.
Tilbage står jo bare billedet af en noget forpjusket skatteminister og et noget forpjusket Skatteministerium, som ikke rigtig har vidst, hvilket ben man skulle stå på i den her vigtige diskussion.
Må jeg sige, at det er under al kritik, at man i ellevte time kun foranlediget af en række spørgsmål stillet af Skatteudvalget kommer frem med et meget forvirrende svar om, at man slet ikke ved, hvad der er op og ned for den her gruppe af aktier.
Kristian Jensen (V), 2005-12-13:
Med hensyn til spørgsmålet om den kunstneriske udførelse ville jeg da meget gerne have været foruden, at vi skulle stå i dag ved andenbehandlingen og diskutere, hvorledes man skrev ligningsvejledning i år 2000.
Men jeg håber, at selv hr. Morten Homann må have forståelse for, at mine evner og mit ansvar som skatteminister trods alt ikke rækker længere tilbage end til den tid, jeg har været minister, eller måske den tid, den regering, jeg er en del af, har siddet, men næppe tilbage til år 2000.
Derfor tror jeg, at det, der er vigtigt her, ikke er at stå og diskutere, hvorvidt der kunne have været en bedre kunstnerisk udførelse, men hvorvidt vi nu får løst nogle problemer, og vi har det problem, at der har været en usikkerhed om, hvordan den ligningsvejledning, der blev skrevet fra år 2000 til år 2002, skulle forstås, når nu NASDAQ aldrig har været medlem af den internationale sammenslutning af fondsbørser, og hvordan skal aktierne dermed forstås?
Vi gør nu det, at vi sikrer skatteyderne så at sige valgfrihed til at vælge, hvilken af de to måder at lave skatteberegning på de helst ønsker fremadrettet, sådan at de ikke kommer i klemme på det.
Vi har haft tillid til, at de oplysninger, der var at finde på NASD's hjemmeside – altså dem, der tidligere var ejere af NASDAQ – var troværdige oplysninger.
Det må vi konstatere at der nu er nogen der betvivler, og nu forsøger vi at få afklaret helt præcist, hvad der er op og ned på ejerskabet med hensyn til NASDAQ.
Det er sådan, at spørgsmålet om, hvad der er en fondsbørs, og hvad der ikke er en fondsbørs, faktisk er til international debat i øjeblikket, og der vil i løbet af foråret 2006 sikkert komme et direktiv på EU-plan om, hvorledes man vurderer: Hvad er en fondsbørs?
Det betyder, at vi givetvis i efteråret 2006 vil være nødt til at lave en præcisering af den danske lovgivning for præcis at sige i forhold til det direktiv, der så kommer: Hvad er det så, vi også vurderer som børsnoterede og unoterede aktier i dansk skattelovgivning?
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1-10 vedtoges uden afstemning.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Det er ikke for at ville trække tiden ud, men jeg vil bare gerne kvittere for den forhandlingsvillighed, der har været blandt kredsen af partier, der nu står bag aftalen om både at ændre energiafgiftssatsen og at friholde det ekstra elforbrug til produktion af varme på elpatroner for PSObidraget.
Jeg synes, det tjener folkestyret til ros, at det lykkedes at få et så teknisk svært forslag forhandlet på plads, og det vil jeg gerne kvittere for over for de partier, der har deltaget.
Og jeg skal understrege, at de aftaler, der i øvrigt er indgået vedrørende PSO, ikke ændres ud over det, der er i aftalen her.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1-7, 9, 8 og 10 vedtoges uden afstemning.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Martin Lidegaard (RV), 2005-12-13:
Der er blevet stillet ændringsforslag til L 45, hvorefter man trækker spørgsmålet om arbejdsmiljø ud, så vidt jeg har forstået, sådan at man kan få ens behandling af arbejdsmiljøreglerne på land og til vands.
Dette ændringsforslag støtter Det Radikale Venstre, og hvis det bliver vedtaget, kan vi også støtte lovforslaget.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1-5 vedtoges uden afstemning.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Morten Østergaard (RV), 2005-12-13:
Jeg skal gøre det meget kort.
Det er udelukkende for lige at få helt styr på historikken i det her.
Carsten Hansen (S), 2005-12-13:
Jeg vil godt for det første sige til De Radikale, at jeg håber, at De Radikale deler de betænkeligheder, vi har omkring de to forhold, jeg nævnte, altså genhusning og spørgsmålet om, at der ikke skal diskrimineres, når man sælger boliger.
Det håber jeg De Radikale gør.
De plejer i alle andre forhold at være voldsomt optaget af det.
Det andet er, at da det nye princip blev indført i 2002, var regeringens anslåede beløb oppe på noget, der lignede 2,2 mia. kr., men det endte med, at man tog 5,7 mia.
Nu fortsætter man linjen og tager mindst – jeg siger mindst – 2,1 mia. kr. igen af lejernes penge.
Morten Østergaard (RV), 2005-12-13:
Jamen så skal jeg bare lige have hr. Carsten Hansen til at bekræfte, at når Socialdemokratiet i betænkningen skriver at »regeringen i 2002 indførte et fuldstændig nyt princip i dansk politik«, så er det således, at det var regeringen, Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre og på det tidspunkt også Kristendemokraterne, der indførte det nye princip.
Carsten Hansen (S), 2005-12-13:
Nu er det jo ikke hr. Morten Østergaard, jeg skal overbevise; han ved godt, hvad vi mener om det.
Men vi tager gerne en tur mere på det, for det var sådan, at da man indførte det her princip, var det med armen på ryggen for os, for vi fik faktisk forhøjet beløbet til renovering i den almene sektor med over 400 mio. kr. pr. år; det steg fra 1,1 mia. kr. til 1,5 mia. kr.
Og så fik vi nogle anslåede tal fra ministeriet, der sagde, at denne ordning over 4 år ville betyde, at man trak 2,2 mia. kr. af lejernes penge, men det endte med at blive 5,7 mia., som man i virkeligheden har aflastet statskassen for.
Derfor har vi sagt: Nu må det stoppe, nu vil vi ikke være med til at øge uligheden på boligmarkedet og i samfundet.
Det, jeg er skuffet over, er, at De Radikale vil være med på de her præmisser, hvor man ikke sikrer, at lejerne også får del i deres egne penge til renovering.
Vi har stillet et spørgsmål til ministeren i denne her sag, om ikke de 8 mia. kr. kunne være kommet lejerne til gavn, kunne være brugt til lejenedsættelser, til boligforbedringer og til sociale formål.
Jo, skriver ministeren, det er klart, hvis de ikke skulle have været brugt til ydelsesstøtte.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-12-13:
Jeg forstår for så vidt godt, at den socialdemokratiske ordfører har det lidt svært med at stå her på talerstolen og skælde ud over, at vi nu med den nye aftale får bygget mange nye almene boliger, men i særdeleshed skælde ud over, at vi bruger nøjagtig det samme princip, som Socialdemokraterne lagde stemmer til, da vi lavede boligaftalen i 2002.
Jeg vil bare bede hr. Carsten Hansen om at bekræfte uden omsvøb, uden alle de her mange ord, som jeg selvfølgelig godt kan forstå man bruger, når nu man har så dårlig en sag, men bare bekræfte, at man i 2002 stemte for boligaftalen, men også bekræfte, at de penge, der er blevet taget til nybyggeri, faktisk også er blevet brugt til historiens største byggeri af almene boliger i hvert fald i nyere tid.
Carsten Hansen (S), 2005-12-13:
For det første vil jeg sige til fru Inge-Lene Ebdrup, at jeg ikke har det svært med at stå på talerstolen, jeg står fint og udmærket og har det godt heroppe, så det er der ingen problemer i.
Jeg vil godt bekræfte, at vi selvfølgelig stemte for den aftale under de forudsætninger, at der kun skulle bruges 2,2 mia. kr.
Det andet, jeg gerne vil bekræfte, er, at vi ikke vil være med til at fortsætte med at udbytte og tage af lejernes penge til at fylde huller op i statskassen med.
At man mere end fordoblede beløbet, var der ingen, der havde regnet med.
Det næste, vi ikke vil være med til, er i virkeligheden, og det var det, fru Inge-Lene Ebdrup nævnte, nemlig at der på lejernes regning bliver bygget flere ældre- og plejeboliger.
Det burde være en samfundsmæssig opgave.
Det er en god ting at få bygget flere af de boliger, men hvorfor er det kun lejerne, der skal bidrage til det, hvorfor er det ikke os alle sammen?
Vi ender jo forhåbentlig, hvis vi lever længe nok, i en ældre- eller en plejebolig.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-12-13:
Nu lyder det jo på det, hr. Carsten Hansen siger, som om det udelukkende er Landsbyggefonden, der betaler for nybyggeri.
Den fejltagelse vil jeg da gerne rette, for det er jo rent faktisk sådan, at med den aftale, der nu er indgået mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre, er vi nede på en støtteprocent fra det almene, fra Landsbyggefonden på 50 pct.
Vi startede med en højere støtte, vil jeg gerne medgive, i 2002, men når der bliver bygget en almen bolig som følge af den aftale, vi nu behandler, vil halvdelen komme fra staten, det vil sige skatteborgerne, os alle sammen, og den anden halvdel fra Landsbyggefonden.
Det var bare for at rette det.
Men jeg vil i øvrigt gerne spørge hr. Carsten Hansen: Er det ikke korrekt forstået, at formålsparagraffen for Landsbyggefonden meget klart indeholder elementer om, at penge kan bruges til nybyggeri?
Carsten Hansen (S), 2005-12-13:
Men man bruger nogle andre beregningsmetoder, og det betyder i virkeligheden, at man faktisk bruger nogle højere procenter, end man ville have brugt, hvis man havde fastholdt beregningsmetoderne for det nuværende byggeri.
I et svar, der er givet til os i udvalget, ville det f.eks. kun have været 68 pct. for 2005, hvis man havde brugt den metode, der var gældende i den gamle ordning, og ikke 50 pct.
Det vil sige, at alene her ville der have været en voldsom besparelse for Landsbyggefonden og dermed for lejerne, og dybest set sker der det
, at forligspartierne – undskyld udtrykket – jeg er lige ved at sige igen tager røven på lejerne, fordi der bruges nogle nye beregningsmetoder, som betyder, at der faktisk betales mere tilbage.
Det siger svaret helt klart.
Med hensyn til formålet er jeg nødt til at sige til fru Inge-Lene Ebdrup, at det har stået helt klart i formålsparagraffen siden 1930'erne.
Det havde været bedre.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-12-13:
Jeg synes, vi har nogle fornuftige krav på familiesammenføringsområdet.
Enten det er besværligt eller ej, er det altså noget, der er med til at sikre en bedre integration og en bedre integrationsproces i Danmark, fordi vi sikrer, at de her krav bliver opfyldt.
Og det synes jeg er ret fornuftigt.
Hvis der ønskes overvejelser om, at vi kan være endnu bedre til at forberede den proces, jamen så lytter jeg til det.
Men det er ikke et forslag, der er taget stilling til i regeringen, og det er slet ikke noget, der har været på regeringens bord.
Det er et forslag, der er kommet fra, som det rigtigt er sagt, Venstres integrationsordfører inspireret af et hollandsk forslag, som kan give grundlag for en debat.
Kamal Qureshi (SF), 2005-12-13:
Tak, lige her på falderebet.
Det her er et spørgsmål omkring det, at man nu ikke længere vil give mulighed for at få statsborgerskab, hvis man som torturoffer lider af sygdomme.
Det vil jeg gerne spørge ind til.
Jeg vil gerne spørge, hvordan regeringen har det med – nu tager jeg et eksempel, for man kan jo ikke stå og nævne personsager her –
at en 65årig kvinde, som har været udsat for tortur, og som er blevet slået så mange gange i hovedet, at hun har en voldsom hjerneskade og derfor knap nok kan tale sit eget sprog, og som har tre børn, som er danske statsborgere, ikke længere kan få dansk statsborgerskab.
Hun kan ikke søge om dispensation til at få dansk statsborgerskab, fordi man ikke vil anerkende det posttraumatiske stresssyndrom, som de her torturofre lider af.
Er det ikke at tildele de her mennesker en ekstra straf oven i den tortur, de allerede har været udsat for?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-12-13:
Jamen hr. Kamal Qureshi har ikke ret, for hvis den her kvinde har fået en hjerneskade, så har hun alle muligheder for at søge dispensation.
Dispensationerne gives i Indfødsretsudvalget, og det har torturofre også fortsat mulighed for at søge.
Kamal Qureshi (SF), 2005-12-13:
I det nye forslag, som foreligger, som ministeren har et flertal med Dansk Folkeparti bag, vil man ikke længere anerkende posttraumatisk stresssyndrom som et dispensationskriterium for at kunne få statsborgerskab.
Posttraumatisk stresssyndrom, for at forklare det for almindelige dødelige, handler sådan set om det, man også i gamle dage kaldte for granatchok, det vil sige det, at man bliver udsat for en så voldsom hændelse – det kan eksempelvis være tortur, det kan være, at man har set sin mor eller sin kone eller sin søster bliver voldtaget og slået ihjel – at man efterfølgende ikke er i stand til at tilegne sig ny viden, eksempelvis det danske sprog.
Det virker jo fuldstændig barokt, at man tager nogle personer, som ikke har evnen til at kunne tilegne sig et sprog, og siger til dem: Det er bare ærgerligt; vi ved godt, at I ikke kan tilegne jer det danske sprog; vi ved godt, at der er lægefaglig dokumentation for, at det problem, I har, er kronisk og betyder, at I faktisk ikke kan lære det danske sprog, men vi vil ikke give jer statsborgerskab på det dispensationskriterium, der handler om, at I ikke kan tilegne jer det danske sprog.
Hvorfor straffer man mennesker for, at de ikke kan lære det danske sprog, når de rent faktisk ikke besidder evnen til at kunne det?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-12-13:
Det er rigtigt; for dem, der alene har diagnosen posttraumatisk stresssyndrom, er der strammet op.
Men den kan jo sagtens være suppleret med meget andet.
Og når hr. Kamal Qureshi så siger, at det f.eks. kan være en kvinde, hvor det også har medført en voldsom hjerneskade, så er det, jeg siger, at så har man mulighed for at søge dispensation.
Der skal bare lidt mere til end alene diagnosen PTSD, for den er der ikke fuld og hel tillid til i dag.
Men torturofre kan jo netop have andet bygget ovenpå, og det udelukker dem altså ikke fra at søge om dispensation.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Fremme af forespørgslen vedtaget 13/10 2005.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-12-13:
Det synes jeg er meget rimeligt.
Jeg ved, at ministeren som regel er meget hurtig til at forholde sig til alle mulige andre forslag.
Så det virker meget underligt ikke at forholde sig til det her forslag.
Men så kunne jeg godt tænke mig her til sidst at bede ministeren forklare, hvordan det kan være, at man kan have en opfattelse af, at det at lave stramninger på det her område, der betyder, at ægtefæller, hvoraf den ene er dansk og den anden kommer fra et land uden for Schengenområdet, bliver tvunget til at bosætte sig andre steder end i Danmark, kan forstås som værende en god integration.
Det virker nærmest som det modsatte.