runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2003-12-10:
Ja, det er jo fuldstændig rigtigt, at den undersøgelse, som Udenrigsministeriet - åbenbart fejlagtigt - henviste til, viser, at et flertal af den irakiske befolkning ønsker den amerikanske besættelsesmagt hen, hvor peberet gror, og jo hurtigere, jo bedre.
Det kan udenrigsministeren utvivlsomt bekræfte.
Men det, jeg hæfter mig lidt ved, er, at ministeren giver tidspresset skyld for, at vi har fået denne her fejl.
Det er jo en diskussion, vi har hver eneste gang, danske soldater skal sendes ud og risikerer at blive slået ihjel, hvorfor det skal gå så hurtigt.
Der er jo andre eksempler på, at Udenrigsministeriet simpelt hen ikke har tid til at gøre sit arbejde ordentligt, men giver forkerte besvarelser til Folketinget.
Jeg synes, det er tankevækkende, og jeg vil godt høre, hvilke overvejelser ministeren har gjort sig i den anledning.
Man kan selvfølgelig altid kritisere eller skælde en konkret embedsmand ud, men her er det jo arbejdsforholdene, der er det vigtige.
Brian Mikkelsen (KF), 2003-12-10:
Ifølge tilladelsen skal Sky Radios programvirksomhed omfatte public service-dækning, som skal opfylde kravene i radio- og fjernsynslovens § 10.
Det indebærer bl.a., at der skal lægges afgørende vægt på informations- og ytringsfriheden, og at der skal lægges vægt på saglighed og upartiskhed.
Det er som bekendt Radio- og tv-nævnet, der har til opgave at føre tilsyn med Sky Radios programvirksomhed
Jeg er bekendt med, at Radio- og tv-nævnet og Sky Radio i går holdt et møde.
Formålet med mødet var, så vidt jeg er orienteret, at Sky Radio skulle give nævnet en orientering om sine programplaner og drøfte disse planer i relation til vilkårene i Sky Radios programtilladelse.
ikke opfylder public service-nyhedsforpligtelsen, herunder særlig kravet om mangfoldighed, dvs. bredde i emnevalg
Sky Radio har oplyst nævnet om, at stationen stadig er i en udviklingsfase.
På den baggrund anmodede nævnet Sky Radio om at indsende optagelse af alle nyheds- og magasinprogrammer for december måned, så nævnet kan vurdere Sky Radios opfyldelse af programtilladelsens vilkår.
Der er ifølge den udsendte pressemeddelelse aftalt et nyt møde mellem nævnet og Sky Radio i marts 2004.
Jeg er altså tilfreds med, at nævnet har understreget over for Sky Radio, at stationen ikke, således som sendefladen ser ud i øjeblikket, opfylder tilladelsesvilkårene, for så vidt angår magasinprogrammerne.
Det er sådan set det samme, som jeg gav udtryk for i det interview i Politiken, som der er refereret til i begrundelsen for det stillede spørgsmål.
Jeg er imidlertid også enig i, at Sky Radio må have tid til at finde sine ben efter den hektiske opstart.
Det er ikke rimeligt efter kun et par ugers udsendelser at tage endelig stilling til, om Sky Radio opfylder tilladelseskravene, sådan bedømmer vi jo heller ikke DR.
Det er derfor fint, at der er etableret en fornuftig dialog mellem Sky Radio og nævnet, og at parterne vil mødes igen et stykke tid inde i det nye år.
Det afgørende er for mig, at nævnet over for Sky Radio har påpeget, at det ikke er godt nok i øjeblikket, og at man fra nævnets side aktivt vil følge udviklingen i Sky Radios programvirksomhed i relation til de vilkår, tilladelsen er meddelt på.
Arne Toft (S), 2003-12-10:
Vi har i Socialdemokratiet ikke noget imod, at der bliver oprettet et vej- og bromuseum, men der skal være penge til det, og vi ved jo, hvordan situationen er på andre museer i dag, hvor man afskediger folk, og nogle museer gør endda opmærksom på, at de i løbet af nogle ganske få år ikke er i stand til at bevare museet.
Jeg vil godt spørge, om det ikke gør indtryk på ministeren, at museumsfolk stiller spørgsmål ved, om der er genstande nok til et selvstændigt museum.
Naser Khader (RV), 2003-12-10:
Spørgsmålet lyder: »Vil ministeren oplyse, hvorledes de aktuelle nyheds- og magasinprogrammer i Sky Radio konkret bidrager til at skabe mangfoldighed og en sund konkurrence mellem public service-medier og kommercielle medier, f.eks. gennem vægt af alsidighed i nyhedsdækningen?
« Jeg vil gerne begrunde det:
Ministeren har på det seneste udtalt stor skuffelse over indhold og form i de aktuelle nyheds- og magasinprogrammer i Sky Radio.
Men tidligere udtalte ministeren, at den femte landsdækkende radiokanal vil levere magasinprogrammer og radionyheder, der kan konkurrere med Danmarks Radios Radioavis og give lytterne valgmulighed og alternativer i den store mediestrøm.
Leverer Sky Radio programmer af en sådan kvalitet, at de kan konkurrere med Danmarks Radios nyhedsudsendelser?
Ole Sohn (SF), 2003-12-10:
Jeg vil gerne spørge ministeren, hvad begrundelsen er for, at man ikke under finanslovforhandlingerne, da man drøftede kulturarvsplanen, fremlagde forslaget om vej- og bromuseet.
Der fremgår overhovedet intet om museet i Kulturarvsstyrelsens kulturbevaringsplan.
Derfor kan det godt undre, at det pludselig dukker op som en tyv om natten uden for Kulturministeriets område.
Og skal det det, er det vel det mest naturlige at lægge det til Teknisk Museum, som har vejtransport som speciale.
Derfor undrer jeg mig over hele fremgangsmåden.
Hvad er begrundelsen for, at ministeren ikke tog sagen op, da vi drøftede kulturarvsplanen i Kulturministeriet?
Brian Mikkelsen (KF), 2003-12-10:
Først og fremmest kan det jo overraske mig, at Socialdemokraterne er imod det.
Jeg erindrer, da jeg sad i oppositionen i Trafikudvalget, hvordan den socialdemokratiske trafikminister, hr. Jacob Buksti, var den mest ihærdige fortaler overhovedet for det vej- og bromuseum, man her taler om.
Jeg vil også henvise til den socialdemokratiske trafikordfører, hr. Poul Andersen, som en af de største fortalere overhovedet for vej- og bromuseet i Danmark.
Det er rigtigt, at der som led i trafikaftalen mellem regeringen, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Kristendemokraterne i forbindelse med finansloven for 2004 etableres et vej- og bromuseum for at bevare og sikre de eksisterende samlinger på området for eftertiden, herunder samlinger fra det tidligere Danmarks Vejmuseum.
Ideen med museet er at formidle viden om veje og broers kulturhistoriske betydning.
Jeg forstår, at Trafikministeriet nærmere vil undersøge mulighederne for lokalisering og indretning af museet.
Der afsættes 10 mio. kr. til etablering af museet, og der afsættes 2 mio. kr. årligt til den daglige drift.
Mulighederne for private bidrag skal undersøges nærmere.
Jeg kan oplyse, at det er planen, at Kulturministeriets andel af etableringsomkostningerne bliver en tredjedel,
ca. 3,3 mio. kr., og at Kulturministeriet endvidere vil bidrage med halvdelen af driftsomkostningerne, altså 1 mio. kr. om året.
Disse penge vil ikke blive taget fra de eksisterende bevillinger til museer, men fra Kulturministeriets generelle reserver.
Når undersøgelsen er afsluttet og det nødvendige beslutningsgrundlag er tilvejebragt, vil trafikministeren, bl.a. på baggrund af drøftelser med forligspartierne, tage endelig stilling til de nærmere rammer for museets etablering.
Trafikministeriet vil i den forbindelse nedsætte en arbejdsgruppe, der skal rådgive og assistere Trafikministeriet i forbindelse med museets etablering, og i arbejdsgruppen vil bl.a. indgå repræsentanter for Kulturarvstyrelsen, Foreningen til Oprettelse af Danmarks Vej- og Bromuseum, Sund & Bælt, Vejdirektoratet og Dansk Industri.
Kulturministeriet anmodede i 2002 Kulturarvstyrelsen om en museumsfaglig undersøgelse af vejhistorisk samling, hvor samlingens muligheder for fremtidig tilgængelighedsgørelse vurderes.
Denne undersøgelse, som naturligt vil indgå i det forberedende arbejde, som jeg netop har omtalt, er ikke afsluttet endnu.
Kulturarvstyrelsen har dog allerede på nuværende tidspunkt oplyst, at styrelsen med udgangspunkt i de faglige og økonomiske betragtninger finder, at den mest regulære måde at skabe et vejmuseum på vil være at gøre det til et egentligt etatsmuseum under Trafikministeriet.
Kulturarvstyrelsen har endvidere oplyst, at dele af samlingen er yderst bevaringsværdige og kan indgå i forskning og formidling af infrastrukturen i Danmark.
Vej- og bromuseet vil i så fald blive ligestillet med de øvrige etatsmuseer, Jernbanemuseet, Told & Skat Museet samt Post & Tele Museet.
Som sagt igangsætter Trafikministeriet nu en nærmere undersøgelse af mulighederne for, hvordan museet mest hensigtsmæssigt etableres, og jeg kan naturligvis ikke foregribe resultatet af denne undersøgelse.
Arne Toft (S), 2003-12-10:
Det har overrasket mig meget at se, at ministeren sammen med forligspartierne vil etablere et vejmuseum til en pris på 18 mio. kr. over 3 år.
Jeg vil godt spørge ministeren om begrundelsen for det.
Skriftlig begrundelse
Alle er bekendt med, at der inden for museumsverdenen bliver skåret kraftigt ned.
Derfor kan det undre, at der kan findes 18 mio. kr. til et nyt vejmuseum, som en række museumsfolk sætter spørgsmålstegn ved.
Naser Khader (RV), 2003-12-10:
I 1993 fik de i Norge det, man kaldte for Kanal P4, som fik mulighed for at gå ind og bryde NRK's monopol på radioområdet.
Men kanalen har fået frataget deres sendetilladelse, fordi de ikke har levet op til deres forpligtelser.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om de norske erfaringer er blevet taget i betragtning, da man gav Sky Radio mulighed for at overtage den femte radiokanal.
Brian Mikkelsen (KF), 2003-12-10:
Da vi formulerede public service-kravene til den femte kanal, var vi så præcise, at dele af radiomarkedet mente, at vi var for præcise, for rigoristiske, for restriktive, nærmest for socialdemokratiske - det er jo ikke noget plusord i min mund - og derfor blev det opfattet meget negativt.
Men se, det gjorde vi med vilje, fordi vi godt ville have, at det ikke bare var rent marked, rent aktion.
Så det er ret barske krav, vi har stillet.
Men man kan ikke så at sige kvalificere nyheder
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvordan man kunne lave sådan en parameterliste med ti parametre, som gør, at det er gode nyheder.
Det kan man ikke.
Vi må gå ud fra, at når man har et ansvar for at levere 1.000 timers nyheder og magasinprogrammer, gør man det selvfølgelig bedst muligt, fordi man er interesseret i at få flest mulige lyttere til sine programmer.
Sådan fungerer markedet jo.
Vi lytter til en station, som vi synes er sjov at lytte til, som giver os oplysning, viden og et forspring i hverdagen.
Der mener jeg personligt, at Sky Radio begik en fejl i starten, for danskerne vil ikke have
sådan en hurtig popradio
Det har de rigeligt af.
Danskerne vil godt have seriøse programmer, værter, der giver identitet, nyhedsudsendelser, som giver oplysninger og et forspring, når de skal møde på arbejde, og et magasinprogram, der giver noget debat.
Men igen, det tror jeg Sky Radio finder ud af, men lytterne må bestemme, hvad de har lyst til at lytte til, og jeg er helt sikker på, at de gerne vil have kvalitet.
Naser Khader (RV), 2003-12-10:
I Politiken den 27. november udtaler ministeren: »Men sagen er nok, at man ikke bare kan importere et hollandsk koncept, for danskerne ønsker radiokanaler med identitet, profil og seriøs nyhedsdækning.«
Hvis kulturministeren har en klar opfattelse af, hvad danskerne gerne vil lytte til, hvorfor skriver han det så ikke bare i public service-kravene?
Brian Mikkelsen (KF), 2003-12-10:
Nu kan det jo være vanskeligt at definere præcist, hvad almene forventninger, som der henvises til i spørgsmålet, er.
Jeg tror, der er meget stor forskel på, hvad folk ønsker og forventer af de nyheder, de hører i radioen.
Vi kunne selvfølgelig have udformet kravene til Sky Radio, så deres nyhedsudsendelser kom til at ligne DR's, men det var helt bevidst det, vi ikke gjorde.
Desuden skal man jo respektere hensynet til stationens selvstændighed.
DR og Sky Radio er begge på nyhedsområdet omfattet af de public service-forpligtelser, som står i § 10 i loven om radio- og fjernsynsvirksomhed. Den helt store forskel er, at mens Danmarks Radio får 3 mia. kr. for bl.a. at producere nyheder til radio og tv, betaler Sky Radio op imod 0,5 mia. kr. for at sende radio.
Det er klart, at det gør en ret stor forskel med hensyn til, hvilke krav vi stiller til de to radiostationer.
Vi har med vilje ikke villet have en kopi af Danmarks Radio.
Det skal være noget nyt, noget friskere og noget anderledes, så Danmarks Radio kunne få konkurrence.
Naser Khader (RV), 2003-12-10:
»Mener ministeren, at public service-kravene i forbindelse med den udbudte landsdækkende frekvens kunne have været udformet på en måde, som bedre kunne imødekomme de almene forventninger til nyhedsdækning på et niveau, som lytterne er vant til i forbindelse med Radioavisen, Orientering m.v. i DR?«
Skriftlig begrundelse
Der henvises til begrundelsen for spørgsmål nr. S 1007.
Brian Mikkelsen (KF), 2003-12-10:
Man lærer jo hver eneste dag.
Både spørgeren og undertegnede bliver sandsynligvis også klogere hver eneste dag af alt det, vi oplever, alle de samtaler, vi har, og al den akkumulering af viden, vi får.
Men lige netop på det her punkt er der sådan set ikke ændret et komma i vores strategi fra regeringens og fra flertallets side i Folketinget.
Radioliberaliseringen har betydet, at danskerne har fået nogle forskellige muligheder for at lytte til flere radiostationer.
Vi har brudt et 80-årigt monopol, som
Danmarks Radio har haft på landsdækkende radio.
For TV 2 handler det om en videreudvikling af en succes, en fortsættelse af en succes, samtidig med at vi stiller barske krav.
Fra dag 1 har vi villet stille ret barske public service-krav til TV 2's kommende ejere.
De krav er der ikke ændret i under det forløb, så man kan ikke sige, at vi har lært af nogen situation.
Jeg mener, at det går, som det skal, både på radiosiden og på tv-siden.
Jeg kan så ønske mig lidt bedre kvalitet på radiosiden, men det håber jeg også kommer i løbet af den kommende tid.
Nu skal de have lov til at etablere sig, og de skal have lov til at slå deres navn fast i løbet af de kommende måneder.
Naser Khader (RV), 2003-12-10:
Undskyld.
Jeg er godt klar over, at det er to forskellige ting, men kan vi alligevel ikke lære noget af det forløb?
Jeg tænker på udformning af en public service-kontrakt
til den kommende køber af TV 2.
Er der ikke noget som helst, vi kan lære her?
Brian Mikkelsen (KF), 2003-12-10:
Vi kiggede jo rundt i hele Europa.
Vi kiggede selvfølgelig også på norsk lovgivning og indhentede de erfaringer, vi kunne drage af forløbet i Norge, så de har også været inde i forløbet, og det er en af årsagerne til, at vi har stillet så barske krav, som vi har stillet, og de er barske.
Alene det, at næsten en tredjedel af musikken skal være skandinavisk, er et meget barsk krav, alene det, at der er en nyheds- og magasinmængde på 1.000 timer, som svarer til Danmarks Radios gennemsnitlige nyhedsmængde og magasinprogrammer, er et ret barsk krav for en kommerciel station.
Det gør vi, fordi vi mener noget med, at det skal være et reelt alternativ til Danmarks Radio.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Først vil jeg sige, at det er to vidt forskellige situationer.
er jo, at vi har givet lytterne nogle nye muligheder for at lytte til forskellige typer radio, altså så at sige en gave til lytterne.
Man skal jo ofte passe på gaver
fra politikere, for der er altid en bagtanke med dem, men her er der altså en ren gave uden noget som helst betaling.
Det er den ene del af det.
Så det er etablering af et nyt marked, nogle nye muligheder for lytterne.
For tv-delen er situationen den, at vi skal fortsætte den store succes, som TV 2 har, og det skal vi gøre på de konditioner, at der skal ny kapital til TV 2, for at TV 2 kan udvikles, og at licensbetaling til TV 2 falder bort, så danskerne altså kommer til at betale mindre i licens.
Jeg kan heldigvis også konstatere, at der senest blev lavet en undersøgelse omkring privatisering af TV 2 i ugeskriftet Mandag Morgen, og der blev privatisering af TV 2 gjort til en af regeringens vindersager, fordi der nu var kommet et pænt stort flertal for privatisering af TV 2.
Så danskerne kan godt forstå argumentationen bag det, nemlig at vi vil gøre TV 2 privat for at forbedre kvaliteten i TV 2, samtidig med at man ikke behøver at betale licens til TV 2.
Naser Khader (RV), 2003-12-10:
Man må have noget tid.
Hvor lang tid skal de have?
Er der en smertegrænse?
Brian Mikkelsen (KF), 2003-12-10:
Jeg kan jo ikke sige klokkeslet og en dato for, hvornår det skal være opfyldt, men jeg kan jo konstatere, at Radio- og tv-nævnet, så vidt jeg husker, har indkaldt dem til et møde i marts måned.
Til det møde kan vi jo så regne ud, at der er gået 5 måneder, de startede jo i midten af november.
Så kan de få lov til at præsentere deres program.
Der vil være optagelser af det meget berømmede Romanticaprogram om aftenen for at se, om der er mangfoldighed og pluralisme i det program, og jeg går ud fra, at Radio- og tv-nævnet så tager fat på den sag til mødet i marts.
Så i hvert fald indtil da har de en frist. Hermed sluttede spørgsmålet.
Naser Khader (RV), 2003-12-10:
Spørgsmålet er: Mener ministeren, at Sky Radio udviser den nødvendige respekt for den danske medietradition, som ministeren vil stille som betingelse til interesserede købere af TV 2/DANMARK?
I Politiken den 27. november udtaler kulturministeren: »Vi vil have lov til at sortere i TV 2's købere og sikre, at de har respekt for den danske medietradition. Jeg vil ikke udtale mig om specifikke købere, men kun sige, at de skal leve op til ret bastante krav.
I sidste ende vil prisen selvfølgelig spille en rolle, for det skylder vi skatteyderne.«
Hvad mener ministeren med respekt for den danske medietradition?
Brian Mikkelsen (KF), 2003-12-10:
Lad mig først og fremmest understrege, at der jo er stor forskel på Sky Radios og TV 2's roller i det danske mediebillede.
Hensigten med at sætte den femte og den sjette radiokanal på auktion var at liberalisere et stift næsten østeuropæisk radiomarked, som hidtil har været monopoliseret af DR.
Det væsentligste ønske i den forbindelse har været at skabe et alternativ til både DR's kulturdækning, musikdækning
og nyhedsdækning
Salget af TV 2 har jo en helt anden baggrund.
Vi ønsker at opretholde den sunde konkurrence, der de seneste 15 år har været mellem to public service-stationer.
For at kunne det er vi nødt til at se i øjnene, at vi ikke længere har råd til at finansiere dem begge ved hjælp af offentlige midler.
TV 2 opererer på det kommercielle marked i kraft af sin finansieringsform og har derfor brug for større råderum, end det er muligt at give den som en offentligt finansieret station.
Ved at privatisere TV 2 og pålægge stationen de samme public service-forpligtelser, som den har i dag, opfylder vi både ønsket om fortsat konkurrence på dette område og TV 2's behov for større økonomisk frihed.
Når jeg mener, det er vigtigt, at køberen af TV 2 passer ind i både dansk og skandinavisk medietradition, hænger det sammen med mit ønske om, at TV 2 også i fremtiden vil være at finde blandt danskernes foretrukne tv-kanaler.
Naser Khader (RV), 2003-12-10:
»Mener ministeren, at Sky Radio udviser den nødvendige respekt for den danske medietradition, som ministeren vil stille som betingelse til interesserede købere af TV 2/DANMARK?« Skriftlig begrundelse
Der henvises til begrundelsen for spørgsmål nr. S 1007.
Jeg kunne godt tænke mig at stille det spørgsmål igen: Hvad mener ministeren med respekt for den danske medietradition?
Har ministeren ikke tidligere givet udtryk for stor utilfredshed med den danske medietradition?
Hvordan skal en køber have respekt for denne tradition, og hvad mener ministeren med dansk medietradition?
Brian Mikkelsen (KF), 2003-12-10:
Det bliver en hel semantisk diskussion her.
Medietradition er jo respekt for pluralisme, respekt for demokrati, respekt for mangfoldighed, respekt for kvalitet.
Det, som regeringen og et flertal i Folketinget havde noget imod i den nuværende situation, var monopoltilstanden, altså at Danmarks Radio var den eneste, der havde monopol på at sende landsdækkende radio, altså at man havde to statsstyrede tv-stationer.
Det var det eneste sted i hele verden, man havde det.
Vi vil nu have en statsstyret tv-station, Danmarks Radio, og vi får et frit TV 2, som kan konkurrere på kvalitet med nogle ret barske krav tilknyttet, som ikke længere vil få licens.
Det betyder, at licensen vil falde for den almindelige dansker.
Når vi så siger, at der skal være respekt for den danske medietradition, så handler det om de traditioner, der er i fjernsynsudsendelserne, den kvalitet, der er, den alsidighed, der skal være.
Naser Khader (RV), 2003-12-10:
Jeg er også tilfreds med, at der blev holdt møde om det i går.
Men jeg vil gerne lige læse tre citater op, som jeg gerne vil have at ministeren forholder sig til.
Det er tre citater af ministeren.
De er fra Politiken den 27. november: »Når du spørger mig, om Sky har leveret et reelt monopolbrud på Danmarks Radios nyheder, så er radioen ikke, hvad jeg forventede, og heller ikke det der kærligheds- og sexprogram Romantica.«
Det andet citat: »Personligt var det ikke lige, hvad jeg havde håbet på, men rent politisk har Sky Radio ikke brudt nogen aftaler.« Tredje citat: »Jo, men for os har det vigtigste været at skabe mangfoldighed og en sund konkurrence mellem public service-medier og kommercielle medier.
Vi vil ikke gå ind og stille bastante krav til Sky Radio.
Så vil vi bare skabe en ny Danmarks Radio.«
Hvordan hænger disse tre udtalelser sammen?
Hvordan kan ministeren selv skrive public service-kontrakten, indrømme, at Sky ikke indfrier forventningerne, og siden afvise, at de bryder nogen regler?
Indrømmer ministeren, at han ikke er god nok til at skrive public service-kontrakter?
Altså både ministeren og andre havde store forhåbninger om, at Sky Radio ville give Danmarks Radio kamp til stregen med hensyn til nyhedsdækning og aktualitetsudsendelser.
Har ministeren lært noget af det forløb i forhold til privatisering af TV 2?
Er det et forløb, der overbeviser skeptikerne over for privatisering af TV 2?
Brian Mikkelsen (KF), 2003-12-10:
Ministeren indrømmer ikke noget som helst, for der er
klar sammenhæng og konsekvens i kulturministerens udtalelser til Politiken.
Sagens kerne er den, at vi skabte et monopolbrud, da vi på en auktion i juni måned i år etablerede to nye kanaler som konkurrenter til Danmarks Radio.
Det er en helt ny situation, og man burde som tilhænger af demokrati og pluralisme være glad for, at der er flere ytringsmuligheder, at der er flere muligheder for som lytter at kunne vælge de radiokanaler, man har lyst til at lytte til.
For den ene af stationernes vedkommende, Sky Radio, som vandt det, vi kan kalde den femte kanal, var der også stillet nogle krav: 1 times magasinprogram om dagen, 1.000 timers nyheder i alt og 30 pct. skandinavisk musik, ret barske krav.
De krav skal selvfølgelig opfyldes, og dem går jeg også ud fra at Sky Radio vil opfylde, samtidig med at der også er nogle public service-forpligtelser.
De har en nyhedsflade
om morgenen med egne værter og et frisk program.
Jeg tror, at man hurtigt vil finde ud af, at det er det, danskerne godt kan lide, og der er jeg sikker på, at markedet vil regulere det, så flere lyttere vil vælge de stationer, som tilbyder seriøs nyhedsdækning, friske værter og et seriøst magasinprogram.
Men når spørgeren nu spørger om det, så opfylder man altså formelt set de krav, som der henvises til.
Så må man have noget tid til også at opfylde dybden i kravene, altså en mangfoldighed og en public service-forpligtelse.
Tove Videbæk (KD), 2003-12-11:
Fru Else Theill Sørensen nævnte noget om, at debatten måske var gået ind i et forkert spor, fordi der blev talt om frivillige organisationer og tilskud til dem.
Men der vil jeg da sige, at det, der er grundlaget for debatten her i dag, vel er den redegørelse, som ministeren har skrevet og måske endda egenhændigt skrevet.
Deri står jo nævnt om frivillige organisationer, at det foreslås, at på det overordnede organisatoriske plan etableres faste samarbejdsstrukturer mellem kommuner og amter og relevant personale og frivillige organisationer - og så tales der lidt mere om dem.
På sidste side tales der så i øvrigt også om, at foreningerne hvert år får tilskud fra Sundhedsstyrelsen til deres aktiviteter.
Så jeg må da nok sige, at vi ikke har været det mindste af sporet i debatten her, det hører med.
Så det her med at forældre, skoler osv. har ansvaret.
Er det ikke vores ansvar?