runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eyvind Vesselbo (V), 2004-04-23:
Jeg blev nævnt et par gange her, ikke citeret, men man har nævnt mit navn i forbindelse med en artikel, og jeg har endda måttet høre på, at hr. Keld Albrechtsen har rost mig, og når hr. Keld Albrechtsen begynder at rose en, så begynder advarselslamperne jo at lyse.
Når også fru Mette Frederiksen begynder at drage mit navn ind i den her debat, så vil jeg godt spørge ministeren, om det ikke er sådan, at når man bruger sin ytringsfrihed og sin taletid her i Folketinget - nu går vi jo meget op i ytringsfriheden - og man så refererer folk og bruger dem i debatten her, så bør man bruge dem på den korrekte måde.
Det, der er sagen, er jo, at jeg er fuldstændig enig i det, ministeren har sagt, de forklaringer, ministeren har givet, og den argumentation, ministeren har givet for baggrunden for det her.
Derfor vil jeg spørge ministeren: Ville det ikke være mere fair, at det, der blev refereret i debatten her, og det, der blev kommenteret, blev kommenteret ud fra de rigtige præmisser?
Mette Frederiksen (S), 2004-04-23:
Netop det sidste, ministeren nævner, er jo det, der gør den her sag særlig interessant.
Man fjerner en relativt stor støtte på knap 200 mio. kr., fordi man principielt ikke mener, at man skal understøtte den form for kommunikation i det offentlige rum - fair nok.
Så skriver man en præmis i sin finanslovaftale om, at der ikke må komme markante forøgelser af distributionsomkostningerne.
Det kommer der alligevel, og så siger ministeren som det eneste svar, at nu må vi afvente og se, og det kan jo være, at der kommer konkurrence på et tidspunkt.
Den pulje, der er etableret - ikke som erstatning, kan jeg forstå, men etableret på nøjagtig samme tidspunkt - på de lidt mere end 30 mio. kr., virker jo slet ikke, vil jeg gerne sige til ministeren.
Den er jo slet ikke trådt i kraft.
Præmissen for det er godt nok ikke til stede.
Så sætter man noget andet i stedet, som slet ikke virker.
Summa summarum:
Det kan godt være, regeringen mener, det principielt er en god idé, men der er altså flere tusind blade, tidsskrifter og magasiner, herunder en meget, meget stor del af den kommunikation, der foregår i det frivillige Danmark, som har fået fjernet grundlaget for deres arbejde.
Brian Mikkelsen (KF), 2004-04-23:
Jeg må understrege, hvad jeg også har sagt i op til mange debatter med fru Mette Frederiksen før i Folketingssalen, at fjernelsen af portostøtten fra regeringens side skete ud fra en principiel tilgang til, at vi ikke synes, det er rimeligt, at der skal være portostøtte til foreningsblade.
Det synes vi ikke.
Hvis man har en forening og man betaler kontingent til den forening, så må man selv sørge for at sende sine blade ud.
Man kan så måske også bruge nye distributionsformer, dvs. nettet osv.
Hvis man fysisk vil sende et foreningsblad ud, må man selv finansiere udsendelsen af det blad.
Det er første præmis.
Vi har så valgt at sige: Jamen der er nogle områder, hvor vi synes, det er rimeligt, at der er et vist tilskud, en slags kulturtilskud til udgivelsen af de foreningsblade.
Der har vi så lavet nogle kategorier, som vi også har diskuteret her i Folketingssalen op til flere gange.
Det er det, jeg har ansvaret for; jeg har ikke ansvaret for fjernelsen af puljen, det hører under trafikministeren.
Det, vi har ansvaret for, er altså de nye kategorier.
Det har så ikke noget med sigtelinjerne at gøre, men jeg tager gerne diskussionen igen og citerer mig selv som en anden senator Cato: I øvrigt mener jeg, det er en rigtig god idé at fjerne portostøtten til foreningsblade.
Om præmissen: Jamen vi troede på øget konkurrence, og øget konkurrence giver som regel lavere priser.
Det har så vist sig ikke at være tilfældet for de mindre blade, og det synes jeg da også er ærgerligt, men lad os nu se, om der ikke opstår en konkurrencesituation her, når nu distributørerne kommer mere på banen.
Vi har jo endnu ikke fået det tilskud ud til brugerne, fordi vi ikke har fået det godkendt nede i EU endnu.
Mette Frederiksen (S), 2004-04-23:
Jeg vil vende tilbage til spørgsmålet om portostøtten, for det undrer mig, at ministeren i dag kan afvise den sammenhæng, der er mellem de takststigninger, der sker hos Post Danmark, og det, at regeringen har fjernet portostøtten.
Jeg går ud fra, at kulturministeren også står bag den finanslov, der er vedtaget, og i den finanslov står der jo, at en del af grundlaget for, at regeringen fjerner de knap 190 mio. kr. i portostøtte, er, at der ikke må ske en markant forøgelse af distributionsomkostningerne, og det forventer man ikke vil ske, fordi man forventer, at der vil komme øget konkurrence.
Situationen er jo den, at der ikke er kommet den forøgede konkurrence.
Det er jo faktisk meldingen fra alle blade, tidsskrifter og magasiner undtagen de allerallerallerstørste af dem.
Konkurrencen er ikke til stede, og derfor er distributionsomkostningerne steget markant.
Det var jo derfor, jeg nævnte tallet knap 400 mio. kr., som jeg i øvrigt også kan se at hr. Eyvind Vesselbo fra Venstre har nævnt i den offentlige debat.
Så der er jo den der sammenhæng.
For det har konsekvenser for den offentlige debat, det har konsekvenser for antallet af udgivelser, og det har derfor også konsekvenser for, hvilke manøvremuligheder det frivillige Danmark har i deres konkrete daglige arbejde.
Brian Mikkelsen (KF), 2004-04-23:
Det gør kulturministeren ikke.
Men jeg er enig med fru Bodil Kornbek i, at hele rekrutteringen selvfølgelig bedst fremmes ved, at der også i skolerne er mulighed for at dyrke teater, have nogle kreative fag, billedkunst osv.
Det er hele den fødekæde, der selvfølgelig også skal dyrkes i børnehaver, skoler, fritidsklubber, institutioner, som løber parallelt med eksempelvis idrætsklubber for børn og unge.
Men det er nu ikke en sag for kulturministeren, det er jo en sag for, hvad skal vi sige, det kommunale samfund, som lokalt må være med til at sørge for de her ting.
Det, man som kulturminister og kulturpolitiker har et ansvar for, er jo at sørge for, at vi bruger de ressourcer, vi har, til kvaliteten og ikke bare til bredden, for bredden, må vi sige, er der plads nok til.
Jeg er helt enig i, at det handler om at gøre noget for f.eks. børneteatret, og det gør man ikke ved fra national side at sige, at børn skal ud at spille børneteater.
Det gør vi ved at give børnene nogle store, flotte, sjove, spændende oplevelser, når de ser børneteater, så de får lyst til at se noget mere teater, se noget mere kultur og selv deltage.
Det er bl.a. derfor, at ideen om et nationalt børneteaterensemble er så aldeles fremragende.
Her er der nogle professionelle kunstnere, som er ude at fortælle, vise børnekunst på et rigtig, rigtig flot, højt niveau, som kan få vores børn til at deltage aktivt i kulturlivet.
Bodil Kornbek (KD), 2004-04-23:
Det er meget fint, at vi har lidt til musikken og vi har musikskolerne osv. osv., men det er jo igen kun ét område.
Hvor er så hele bredden, når vi taler om teater, når vi taler
litteratur
, når vi taler om billedkunst og alle de her ting?
Det drejer sig altså om hele vægtningen på alle de her områder, og de kreative fag bliver jo nedtonet.
Hvis vi nu f.eks. tager hele teaterområdet for børn, som man egentlig satser meget på også med de her sigtelinjer, jamen så er det jo ikke børn, som er aktive, som selv er deltagende; så er det egentlig mere børn, som betragter.
Nu får vi børneteater, en national børnescene og ud i regionerne og alle de her smukke ting, men hvordan er det nu, man lige får de her talenter, man så gerne vil have frem, hvis ikke
man selv er deltagende, og hvis ikke man sørger for, at der også udeomkring i regionerne er mulighed for selv at være den deltagende part
Ministeren beskriver jo også de her sigtelinjer: Vi ejer jo alle sammen kulturen, ikke?
Det der ejerskab, hvordan kommer det frem?
Det gør det jo ikke bare ved at læne sig tilbage og se og så få nogle fyrtårne og få lidt hist og pist og alle mulige steder.
Nej, det gør det også ved selv at være aktiv og være deltagende på alle områder, ikke kun på det musikalske.
Jeg ved ikke, om ministeren vil komme med et forslag om, at vi også skal have nogle teaterskoler for børn og det ene og det andet med offentlige brugere.
Det kunne være spændende.
Der er sådan flere områder, jeg egentlig godt kunne tænke mig at berøre, men man har jo ikke så meget tid.
Jeg vil prøve at tale om det erhvervsøkonomiske kultursyn, som jeg siger ligger ind over de her sigtelinjer.
Som jeg jo har gjort opmærksom på i min tale, synes vi også, det er vigtigt, at man kan få noget af det, men hvor går grænsen for ministeren i det her?
Men hvor går grænsen?
Hvad er det, der skal styre kulturpolitikken?
Det er vel ikke ligegyldigt, hvordan samarbejdet bliver.
Et andet område er om det med talent, satsning på talenter.
Det synes jeg er fint, men talenterne kommer jo ikke af intet.
De kommer jo netop af, at der har været en stor kulturpolitisk satsning på mangfoldigheden og på bredden, så de dermed også er blevet næret til at kunne komme frem og få udfordret og brugt de talenter.
De kommer ikke af ingenting.
Hvordan skal vi sikre fremtidens nye talenter, der gerne skulle komme frem, hvis man ikke også har en meget klar linje og også økonomiske tiltag i forhold til bredden og dermed også til at finde fremtidens talenter?
Brian Mikkelsen (KF), 2004-04-23:
Portostøtten blev fjernet fra alle blade ud fra en idé fra regeringens side om, at man betaler udsendelsen af sine egne blade.
Det vil jeg gentage, og det har jeg sagt til fru Mette Frederiksen nu, tror jeg, 10-11 gange.
Så har vi lavet en pulje, og det er det, det handler om
kulturelt, en kulturpulje til udsendelse af foreningsblade.
Jeg vil ikke gå ind og diskutere - og det kan være, det er det, fru Mette Frederiksen er så indigneret over - at HK-bladet og SiD-bladet, og hvad der ellers er, ikke får portostøtte mere, men det får kulturbladene altså.
Det får de blade, som vedrører den debat, vi har her i dag.
Alle de blade, som vedrører den debat, vi har i dag, får portostøtte fremover, hvis man definerer dem som kultur- og idrætsblade.
Det bliver behandlet i øjeblikket.
Sagen har været behandlet, også nede i EU, og forhåbentlig får vi snart en tilkendegivelse af, at man godkender ordningen, og så vil det blive sådan, at man får sin støtte, og så kan man gå ud og købe sig til en distributionsaftale, forhåbentlig også med andre distributører end Post Danmark.
Det må jo så være op til foreningen selv at afgøre det.
Martin Lidegaard (RV), 2004-04-23:
Det Radikale Venstre skal også helt hurtigt og lakonisk af alle de mange gode grunde, der allerede har været nævnt, bekendtgøre, at vi kan tiltræde lovforslaget.
Vi ser frem til udvalgssamarbejdet.
Morten Homann (SF), 2004-04-23:
I SF synes vi, at lovforslaget er en fornuftig opfølgning på Rigsrevisionens kritik af gebyrforvaltningen i Statens Luftfartsvæsen, og vi synes, at det ser lovende ud med den balance, man har ramt, i forhold til de store og de små flyselskaber.
Så vi regner med, at vi vil kunne støtte lovforslaget ved tredjebehandlingen og vil gå positivt ind i udvalgsbehandlingen.
Kaj Ikast (KF), 2004-04-23:
Jeg ved godt, at det lovforslag her er meget kompliceret, meget teknisk, og det skal vi ikke gå ind på.
Det er lykkedes at få lavet en aftale, så alle kan overleve i branchen med den højest mulige sikkerhed.
Det, der er afgørende for Det konservative Folkeparti,
Jeg vil sige, at med de gebyrer, der nu er fordelt, tager man skyldig hensyn til de små, og det er helt i vores ånd, så vi kan kun støtte lovforslaget.
Jeg synes, at vi må give det den cadeau, at det er en løsning, som vi alle sammen kan være bekendt.
Poul Fischer (DF), 2004-04-23:
Rigsrevisionen har i en rapport fra 2002 konstateret, at Statens Lufthavnsvæsen af brugerne tog overbetaling for visse tjenester i forhold til de afholdte omkostninger, at der ikke var foretaget en tidsregistrering af den enkelte gebyrtype, ligesom gebyrområderne ikke var i balance inden for det enkelte område, altså at der fandt en krydssubsidiering sted.
Der er efterfølgende som en følge af kritikken af Statens Lufthavnsvæsen foretaget beregninger over, hvad gebyrerne ville være med basis i en tidsregistrering og med fuld brugerbetaling.
Konsekvensen af dette ville i forhold til i dag betyde store stigninger for privatflyvningen, den mindre og mellemstore kommercielle luftfart og følgelig heraf et fald i gebyrerne for den store kommercielle luftfart. Disse beregninger og denne konsekvens har været vendt i Gebyrudvalget, hvor hovedparten af repræsentanterne har foreslået en fastsættelse af den nuværende gebyrordning, og det er det, dette lovforslag lægger op til, hvor der samtidig på sigt lægges op til at mindske krydssubsidieringen.
Disse selskaber er naturligvis ikke interesseret i at betale mere end højst nødvendigt og ikke mindst i en tid, hvor luftfartserhvervet har trange kår.
Dansk Folkeparti kan støtte det fremsatte lovforslag.
Jytte Wittrock (S), 2004-04-23:
Som det fremgår af bemærkningerne, er baggrunden for dette lovforslag, at Rigsrevisionen i 2002 kritiserede luftfartsvæsenets gebyrforvaltning.
Rigsrevisionen påpegede, at der ikke var hjemmel til at opkræve gebyrer, som man gjorde.
Gebyrerne afspejlede ikke direkte de omkostninger, de skulle dække, og kunne derfor karakteriseres som formålsbestemte afgifter, hvilket Statens Luftfartsvæsen ikke har hjemmel til at opkræve.
Konklusionen fra Rigsrevisionen var klar: Enten måtte der fremskaffes en klar hjemmel, der tillader krydssubsidiering, eller gebyrerne skal afspejle de reelle omkostninger.
Efter forhandlingerne i det nedsatte gebyrudvalg og med kontakter til luftfartens aktører, både de store og de mindre, fremsætter ministeren nu et forslag, der sikrer Statens Luftfartsvæsen et sikkert hjemmelgrundlag til opkrævning af gebyrer.
Forslaget har tilslutning i hele branchen.
Det betyder, at de samlede omkostninger for luftfartsvæsenets tilsynsvirksomhed fortsat dækkes ved brugerbetaling, uden at der nødvendigvis er en snæver forbindelse mellem det beløb, som den enkelte skal betale, og de konkret omkostninger ved tilsyn m.v. Hvis alle gebyrer skulle afspejle de reelle omkostninger, ville den mindre luftfart, også kaldet underskoven i dansk luftfart, blive økonomisk kvalt, og dermed ville vi risikere at skade hele erhvervet.
Derfor er det i orden, at der fortsat sker en vis omfordeling, så de store aktører betaler en forholdsvis større andel af tilsynsomkostningerne end de mindre og mellemstore, herunder også privatflyvningen og de små flyvepladser, en gebyrpolitik, som også praktiseres i de andre nordiske lande.
Vi har bemærket, at forslaget også indeholder et par præciseringer af det objektive ansvar for personer og ting uden for selve fartøjet og en præcisering af afslag eller inddragelse af tilladelser, hvor indehaveren har en betydelig gæld til det offentlige.
Vi finder, at trafikministerens forslag er en fornuftig løsning.
Socialdemokraterne kan på denne baggrund støtte lovforslaget og medvirke til en velvillig og hurtig behandling i Trafikudvalget.
Gudrun Laub (V), 2004-04-23:
Hovedformålet med lovforslaget er at tilvejebringe et sikkert hjemmelsgrundlag for, at tilsynet med den civile luftfart fortsat kan finansieres ved brugerbetaling, uden at en sådan brugerbetaling får uheldige konsekvenser for luftfartsbranchen og for sikkerheden, og således at betalingen anvendes til dækning af de samlede omkostninger forbundet med tilsynsvirksomheden.
Dette indebærer, at den nuværende gebyrordning og gebyrstruktur vedrørende Statens Luftfartsvæsens tilsynsvirksomhed med den civile luftfart kan videreføres i princippet uændret, dog således at gebyrerne for nogle nærmere angivne forretninger fastsættes i selve loven.
I Rigsrevisionens beretning fra 2002 om Statens Luftfartsvæsens gebyrer blev luftfartsvæsenets gebyrforvaltning gennemgået.
Rigsrevisionens undersøgelse viste, at betaling for Statens Luftfartsvæsens ydelser udelukkende dækkede administrationsomkostningerne, og at ikke alle relevante omkostninger indgik i budgettet vedrørende gebyrer.
Lovforslaget er således en konsekvens af kritikken i Rigsrevisionens beretning.
Forslaget har bred opbakning i Gebyrudvalget, hvor der er repræsentanter fra luftsfartserhvervet og luftsfartsorganisationerne.
Lovforslaget er en videreførsel af den hidtidige gebyrordning og gebyrstruktur, der har været gældende siden 1981.
Ved gebyrfastsættelsen er tilstræbt en reel brugerbetaling.
Man kan måske diskutere, om tilsynets hyppighed og tidsforbrug er det rigtige, eller om der kan ske yderligere effektiviseringer og rationaliseringer i Statens Luftfartsvæsen ud over det, der er sket her i det sidste års tid. Derimod mener jeg ikke, at det kan diskuteres, at vi ønsker at opretholde et højt sikkerhedsniveau.
Tilsynet er vigtigt for opretholdelsen af sikkerheden. Forslaget tager højde for, at visse tilladelser til luftfart i dag udstedes i medfør af EU-regler.
Ifølge bemærkningerne vil Trafikministeriet inden tredje behandling få klargjort forholdet til EU-retten.
Bodil Kornbek (KD), 2004-04-23:
Det frivillige engagement og arbejde i kunst- og kulturlivet herhjemme er ikke så meget i rampelyset, som også hr. Naser Khader var inde på, og derfor vil jeg også sige SF tak for, at de rejser forespørgslen, og at vi dermed også får fokus på et meget vigtigt område.
For hvis vi mener, at det er en kulturpolitisk opgave at sikre mangfoldigheden, herunder at sikre vækstlaget, så skal der også støtte til det frivillige arbejde.
Det frivillige arbejde spiller en vigtig rolle, hvis vi ønsker, at kulturen og kunsten skal nå ud til bredden og være folkelig.
Der er jo ingen smalle steder, når vi ser på det idrætspolitiske område.
Idrætsområdet og det fokus og det arbejde, de løfter, er utrolig vigtigt.
Men det, vi taler om her, er de kulturaktive inden for amatørorkestre og teatre, kulturpolitiske frivillige, de kulturelle samråd, der er folk, der frivilligt er engageret i kultur- og aktivitetshuse osv.
De udfylder også en ramme og en funktion i de lokale miljøer.
Når vi har fokus på idræt og det integrationsarbejde, den kan gøre, så vil jeg sige, at netop det frivillige kulturelle område måske også lige er de døre, der skal til, for at borgere med anden etnisk baggrund føler, at de bliver en del af fællesskabet.
Der skal være ligevægt.
Der skal i hvert fald være fokus på begge områder, så vi dermed kan få den livslyst, energi og et lokalt engagement, som er nødvendigt.
Det er i disse selvvalgte fællesskaber, vi udvikler og styrker det lokale kulturliv og demokratiet, og ikke mindst udfordres vi også selv.
Vi bliver som enkelte borgere pludselig aktive deltagere.
Vi skal yde noget.
Vi bliver en del af et fællesskab, hvor vi også bliver afhængige af hverandre.
Kulturministeren sagde i sin tale, at man er meget optaget af at se på de regler, der kan være, som kan være en hindring eller nogle barrierer for det frivillige arbejde i foreningslivet.
Det er jeg meget enig i, og jeg synes, det er vigtigt, at man ser på det, og vi vil også bakke op om det, når der kommer nogle konkrete tiltag ud over det, der er kommet.
Vi er også meget tilfredse med, at der nu bliver en enighed om vedtagelsen, at vi nu får forbedret vores viden, og at vi også får et større kendskab til det frivillige kulturelle område, når vi taler om vilkårene, omfanget og ikke mindst dets kulturpolitiske betydning.
Så vi støtter og er også medforslagsstiller til det her forslag til vedtagelse.
Carina Christensen (KF), 2004-04-23:
Der er i dag utrolig mange mennesker, som i deres fritid deltager i frivillige kulturelle aktiviteter.
Det er ikke mindst til gavn og glæde for dem selv, men det er sådan set også til gavn for vores samfund som helhed.
Man får mulighed for at opdage, at man måske har nogle nye evner og måske også nogle gode talenter, og man oplever også glæden ved at være i et fællesskab med andre mennesker, som har samme interesse som en selv.
Mange stifter nye venskaber igennem de kulturelle aktiviteter, ligesom man også får mulighed for at møde mennesker fra andre kulturer eller fra andre samfundslag.
Deltagelsen kan også bygge bro over generationskløfter.
Også set fra en kulturpolitisk vinkel er det positivt, at deltagelse i kunstneriske aktiviteter øger tilgængeligheden til kunst og kultur, hvilket igen opmuntrer til eksperimenter og udviklingen af nye færdigheder og nye ideer og også nye talenter.
Dette kan føre til en øget grobund for udviklingen af nye kunstformer og dermed
ny kunstnerisk udvikling
Der er altså utrolig meget godt at sige om det frivillige kulturelle område, og vi Konservative glæder os derfor over, at det frivillige kulturarbejde fortsat spiller en vigtig rolle for regeringens samlede kulturpolitik.
Udgangspunktet er, at staten fortrinsvis yder støtte til de landsdækkende organisationer og i ganske særlige tilfælde til projekter med udviklingsperspektiv, mens kommunerne fortrinsvis yder støtte til de daglige aktiviteter.
Herudover yder staten støtte til musikskoler, talentpleje, amatørteater, lokalradio og -tv samt filmværksteder.
Også gennem provinspuljen er der ydet støtte
til projekter, der har betydning for udviklingen af amatørkulturen.
Fra konservativ side er vi meget bevidste om, at det frivillige kulturarbejde spiller en stor rolle for den lokale og regionale kulturpolitik, og vi støtter derfor fuldt ud, at regeringen naturligvis fortsat skal støtte de landsdækkende organisationer inden for det frivillige kulturarbejde, ligesom vi glæder os over, at kommunerne har vedkendt sig ansvaret for at støtte det frivillige kulturarbejde lokalt og regionalt.
Vi glæder os nu over, at regeringen med inddragelse af relevante aktører vil iværksætte en undersøgelse af aktiviteterne på alle niveauer af det frivillige kulturområde.