runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-11-16:
Som jeg har sagt hele tiden, føler jeg mig overhovedet ikke bundet af den embedsmandsrapport, og jeg og Venstre vil ikke tage stilling til den.
Men så meget klar tale kan jeg i hvert fald komme med, at den altså ikke skal medføre, som hr. Rune Lund var inde på, at vi skulle drive styrkerne ud af Irak.
Men vi tager da gerne en diskussion i Retsudvalget om, hvad invasionen i Irak betyder.
Så kan vi jo tage det i en bredere sammenhæng: Om vi ønsker demokrati i andre lande end lige i det danske smørhul.
I Sverige havde man den forkerte fængslet i nogen tid, så det kan vi jo altid sidde med hinanden og vurdere.
Men jeg vil gerne spørge hr. Jesper Langballe: Kan vi ikke være enige om, at når det drejer sig om stadige indgreb i lovlige borgeres frihedsrettigheder, som vi allerede har indskrænket i 2002 og for så vidt også i forbindelse med rockerloven, så er vi ved noget meget centralt, som Dansk Folkeparti i andre sammenhænge, hvis det ikke lige var terror og kriminalpolitik, lægger meget vægt på, nemlig fraværet af myndighedernes indgreb i borgernes frihedsrettigheder?
Det synes jeg jeg kan huske ellers er noget, Dansk Folkeparti lægger meget vægt på.
I Venstre lægger vi vægt på det hele tiden.
Derfor insisterer vi på, uanset hvad sagen drejer sig om, at få den afvejning, som statsministeren også selv har sat op, nemlig afvejningen mellem sikkerhed og retssikkerhed.
Og sådan bliver det.
Nu kommer den plan i dag jo ikke som lyn fra en klar himmel.
Det her er jo noget, som vi i hvert fald i Venstres folketingsgruppe har haft stor interesse i lige siden 2001, og denne regering fremsatte terrorpakken i 2002.
Det er sådan set en diskussion, vi har løbende: Er der noget, der skal gøres?
Så kommer statsministeren på et meget tidligt tidspunkt og fortæller Venstres folketingsgruppe, og næsten på samme tidspunkt stod det i pressen, at der nu bliver nedsat denne embedsmandsgruppe.
Så har regeringen haft et møde om, hvordan det videre forløb skal være.
Så der handles jo hele tiden.
Der handles jo også netop nu.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-11-16:
Vi kan så få en lang diskussion om, hvorvidt man gør hvad i Folketinget.
Men tilbage står, at Dansk Folkeparti siger, at vi skal handle nu, og Venstre siger, at vi skal tage den tid, det tager at gøre det ordentligt.
Jeg kan bare ikke forstå, hvordan de to ting kan mødes.
Vi foreslår selv, og det behandler vi senere, en terrorkommission, netop for at give tid til noget omtanke.
Jeg vil gerne sige til fru Birthe Rønn Hornbech, at jeg ikke synes, at det hænger helt sammen med den i øvrigt utrolig fornuftige tale, som Venstres ordfører holdt før.
Vi frygter, at Dansk Folkeparti også på det her område vil køre regeringen rundt i ringen og insistere på tiltag og lovgivning, som er ude over kanten i forhold til, hvad man ellers med sund fornuft vil gennemføre.
Men vi støtter fru Birthe Rønn Hornbech i hendes utrolig fornuftige indfaldsvinkel til det her.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-11-16:
Nu skal jeg først sige om Irak: Det, jeg hører at hr. Rune Lund mener at han kan læse ud af rapporten, er, at vi skal trække styrkerne ud af Irak.
Jeg kan huske, og det agter jeg at holde statsministeren fast på, at statsministeren i starten sagde – jeg tror også, det stod i regeringsgrundlaget – at regeringen gik ind for lovkvalitet.
Det gør vi også i Venstre.
Og vi skal også kende konsekvenserne af det, vi lovgiver om.
Så selvfølgelig skal det være ordentligt.
Det er ikke altid ensbetydende med, at det skal tage en bestemt tid, men det skal laves ordentligt.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-11-16:
Jamen så tror jeg, at vi er sådan en hel del, der gerne vil melde os til det læsekursus, som Venstres ordfører nu tilbyder, for – undskyld mig – Irak fremgår med al ønskelig tydelighed af rapporten, men lad os endelig lave en studiekreds senere hen.
Det kunne være interessant.
Men mit spørgsmål ligger egentlig lidt i forlængelse af den ordveksling, vi hørte mellem Venstres ordfører og ordføreren for Dansk Folkeparti lige for lidt siden.
Situationen er jo den, at Dansk Folkeparti siger: Vi er nødt til at handle nu, og vi er bekymrede for, om regeringen skulle finde på at botanisere i sine forslag.
Over for det har vi Venstres ordfører, der holder en afbalanceret, fornuftig og konstruktiv tale, hvori indgår, at man skal tænke sig om, inden man skrider til lovgivning.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-11-16:
Jeg vil gerne give hr. Rune Lund undervisning i, hvordan man skal læse rapporten.
Rune Lund (EL), 2005-11-16:
Det synes jeg måske er lidt mærkeligt at ordføreren siger, for det fremgår jo klart af den embedsmandsrapport, der er lavet, at embedsmændene også mener, at det, at Danmark deltager i Irakkrigen sammen med USA, har forhøjet trusselsniveauet herhjemme.
Så er fru Birthe Rønn Hornbech uenig med embedsmændene i, at Irakkrigen, den ulovlige Irakkrig, har forhøjet trusselsniveauet herhjemme?
Er det i virkeligheden det, fru Birthe Rønn Hornbech siger?
Men hvis fru Birthe Rønn Hornbech mener, at jeg har ret i, at Irakkrigen har forhøjet terrorniveauet herhjemme, ville det så ikke være en god idé at trække tropperne hjem?
Det var det, der var spørgsmålet.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-11-16:
Hr. Rune Lund taler sikkert med almindelige mennesker, men på det punkt kan han nu aldrig slå mig.
Det har jeg gjort hele mit liv, fra jeg var 2 år, med min far og min morfar i hånden; den ene var præst, og den anden var politiker.
Så jeg har snakket med almindelige mennesker hele mit liv.
Hvis man vil have seriøs indflydelse på den debat her, altså på, hvordan forslagene skal udmøntes, så nytter det altså ikke noget at bringe Irakkrigen ind, uanset hvor mange gode grunde hr. Rune Lund har til det.
Og det ved hr. Rune Lund, det er jo ikke andet end en politisk markering, som er både lovlig og i orden.
Men det fører ikke til andet, end at man sætter sig uden for forhandlingerne.
Jesper Langballe (DF), 2005-11-16:
Jeg tænker også her på den socialdemokratiske overborgmesterkandidat Ritt Bjerregaards ord under valgkampen om, at terroren er rykket nærmere på grund af vores deltagelse i Irakkrigen.
Det er måske rigtigt for en objektiv analyse, men når der bliver sagt, at regeringen har sået vind og høstet storm, så løber det en koldt ned ad ryggen, for så er der jo tale om en moralsk legalisering af terroren som et adækvat gengældelsesmiddel.
Er den konservative ordfører enig med mig i, at en dansk regering må gøre det, som den finder ret og rigtigt, uden at tage hensyn til, hvilke beskidte gengældelsesmidler der bliver taget i anvendelse, og at, hvis den ikke gør det, så har terroristerne for alvor vundet?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-11-16:
Det er Venstre, der som det største regeringsparti og det største parti i Folketinget vil have indflydelse på, hvad der skal ske.
Jesper Langballe (DF), 2005-11-16:
Så må vi jo håbe på, at terroristerne vil afvente det udredningsarbejde, der skal laves.
Jeg synes faktisk, det er lidt ukonkret, for selvfølgelig skal vi ikke have flere ekspertgrupper til at bedømme den første ekspertgruppes arbejde.
Der er jo ikke nogen, der forhindrer voksne folkevalgte folketingsmedlemmer i at bruge den indvendige side af hovedet og læse embedsmandsrapporten og regeringens handlingsplan.
Jeg vil godt stille fru Birthe Rønn Hornbech et spørgsmål for at være helt konkret.
Noget af det, der har stødt an, er talen om videoovervågning.
Er fru Birthe Rønn Hornbech enig med mig i, at videoovervågning næppe forebygger eller forhindrer terrorhandlinger, men at det på næsten mirakuløs vis har vist sig i England, at den kunne opklare en terrorhandling i løbet af et par dage.
Det ville have været som at lede efter en nål i en høstak, men i løbet af et par dage, så lykkedes det.
Jeg vil spørge fru Birthe Rønn Hornbech: Er det ikke ganske værdifuldt?
Tom Behnke (KF), 2005-11-16:
Hvad enten handlingen nu er rigtig eller forkert, så har alle handlinger en konsekvens.
Det er rigtigt, at det kan have nogle konsekvenser, men alternativet er jo langt, langt værre.
Det er derfor, vi traf beslutningen om at deltage i Irak.
Tom Behnke (KF), 2005-11-16:
Ja, sådan tolker jeg det også, men nogle gange skal man også tænke sig om, inden man handler.
Det tror jeg heller ikke hr. Jesper Langballe synes man skal.
Det, der jo er sagen, er, at langt de fleste af de forslag, der er i rapporten fra udvalget, er forslag til kvalitetsforbedringer, koordination, forebyggelse og forskning, så man i det hele taget bliver bedre til det, man allerede gør.
Benchmarking osv. er blandt de ord, der bliver brugt.
Men så er der nogle ganske få forslag, hvor regeringen meget klogelig har sagt, at inden vi nu skrider til lovgivning på det her punkt, skulle vi så ikke lige høre nogle eksperter diskutere for og imod, hvad argumenterne er, så vi som politikere har et godt fundament og grundlag at træffe vores beslutning på.
Det er vi fra konservativ side meget tilfredse med.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-11-16:
Nej, jeg tror nok, at Dansk Folkepartis indstilling skinnede klart igennem ordførerens indlæg.
Det synes jeg egentlig er lidt ærgerligt, i betragtning af hvor følsomt et område det her er, og hvor væsentligt det er for os alle.
Af samme grund har man eksempelvis i USA gjort det på den her led: nedsat en kommission, arbejdet med problemstillingerne også sammen med uafhængige, udefrakommende eksperter, ud over at man har forsøgt at involvere offentligheden.
Jeg kan simpelt hen ikke se, hvad det er, Dansk Folkeparti skulle have imod en sådan fremgangsmåde.
Hvorfor ikke involvere offentligheden lidt mere?
Hvad har Dansk Folkeparti dog imod det?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Jesper Langballe (DF), 2005-11-16:
I admiralsvisen i Gilbert og Sullivans »Pinafore« er der bl.a. de to herlige linjer om en flot militærkarriere: Og jeg kom ind i en fin kommission for i sådan en skal der altid sidde no’en.
Jeg synes ærlig talt, det er meget svært på baggrund af den væsentlige debat, vi lige har haft om en konkret handlingsplan, og det vedtagelsesforslag, som vil blive stemt igennem i morgen, at tage det her alvorligt.
Man taler om en kommission, der skal sidde og arbejde med spørgsmål om terrorbekæmpelse i over et år.
Det kan da godt være, at hr. Morten Østergaard siger, at det er helt fint med ham, hvis man laver noget andet i mellemtiden, men det her forekommer mig simpelt hen at ose langt væk af bureaukrati.
Det er, som om man nu skal beskyde terroristerne med Rigsarkivets arkivalier – der er en beskrivelse af en cirkulation af arkivalier, som forekommer direkte komisk.
Kommissionen skal registrere ting, som vi alle sammen kender udmærket fra aviserne.
Omfanget og karakteren af terrortruslen mod Danmark og danskere i udlandet, jamen det var jo det, en efterretningstjeneste skulle kortlægge.
Der er ganske vist også et forslag om en sammenlægning af Politiets Efterretningstjeneste og Forsvarets Efterretningstjeneste, men hvad er der egentlig i sig selv vundet ved sådan en strukturændring?
Det spørgsmål, som jeg synes er væsentligt, og som jeg også godt kunne tænke mig at få et svar på, så vidt man kan få svar på sådan et spørgsmål, er: Hvad sker der egentlig i forbindelse med efterretningstjenesten?
Hvordan er det med rekrutteringen af sprogkyndige til at infiltrere de muslimske miljøer, hvor terroristerne udklækkes?
Det er blevet nævnt her, at forslaget også er fremsat, for at man skal få en folkelig debat om terrorbekæmpelse.
For det første tror jeg ikke, man fremkalder en folkelig debat ved at nedsætte en kommission.
Den folkelige debat er der under alle omstændigheder.
Den kan man så at sige ikke slippe for, og spørgsmålet er, om ikke befolkningen i den debat er mere vågne over for problemet, end flere folketingsmedlemmer er.
For det andet tror jeg faktisk ikke, man skal bekæmpe terror ved hjælp af folkelig debat.
Det skal man gøre ved hjælp af en efterretningstjeneste, som holder teltdøren lukket.
Jeg ved ikke, om jeg behøver at sige, at vi ikke støtter forslaget.
Per Kaalund (S), 2005-11-16:
I den tidshorisont, der er angivet i De Radikales forslag, skulle denne kommission arbejde op til årsskiftet 2006/07.
Så er der altså gået både 2006 og 2007 med, og det mener vi ikke vi kan afvente.
Vi tager hellere debatten om de enkelte forslag, herunder lovforslag, som måtte komme frem løbende.
Er der så behov for, at vi på et eller andet tidspunkt ser det hele i en sammenhæng, så lad os tage stilling til det på det tidspunkt.
Morten Østergaard (RV), 2005-11-16:
Det kommer jo til at lyde en lille smule selvmodsigende, at man på den ene side vil tage sig god tid til en offentlig debat om hver enkelt sag, men at det på den anden side skal hastes igennem, og at der derfor ikke er tid til at tage en offentlig debat om det i regi af en kommission.
Det virker jo altså på en eller anden måde en lille smule i modstrid med intentionerne.
Derfor er det vel relevant at sige, når man nu vil gøre en indsats mod terror, at man i stedet for at gøre det i al hast for at signalere, at man er handlekraftig, skal gøre det grundigt og gøre det åbent og gøre det i dialog med befolkningen, sådan at hvert enkelt forslag – hvilket hr. Høgni Hoydal også var inde på tidligere – ikke bliver overskygget af debatter om andre forslag, men at det grundlæggende bliver diskuteret, hvad vi kan gøre for at forebygge terror i Danmark.
Det er jo det, der er pointen.
Det opnår man vel ikke ved at sjufte det igennem, sådan som man gør det, og så i øvrigt lade medierne køre debatten.
Per Kaalund (S), 2005-11-16:
Vi tager gerne en debat der, også om de mere ømfindtlige ting.
Med hensyn til retssikkerheden for den enkelte borger vil jeg sige, at vi er meget opmærksomme på det.
Og skal det i givet fald underkastes en speciel gennemgang, måske i en arbejdsgruppe eller på anden vis, så er vi indstillet på det.
Morten Østergaard (RV), 2005-11-16:
Det, der er spørgsmålet her, er jo, om ikke nogle af de her meget principielle ting bør underkastes en folkelig debat, inden man vedtager dem, altså at man får sat en kommission i gang, som så kan skabe grundlag for, at der er en offentlig debat og ikke bare en parlamentarisk kontrol med det, man nu foretager sig.
Det kan være fornuftigt nok, det er vi enige i, men spørgsmålet er, om ikke man skulle tage sig god tid til arbejdet – særlig når man nu bevæger sig på, hvad der vist er enighed om er retssikkerhedsmæssigt gyngende grund – og gøre sig den ulejlighed, som vel bør være nærliggende for enhver socialdemokrat, at tage en dialog med befolkningen om, hvorvidt det er de rigtige skridt, der nu tages.
Per Kaalund (S), 2005-11-16:
Vi støtter i høj grad offentlighed omkring efterretningstjenesterne.
Der er foretaget en række tiltag med årsredegørelser både fra Politiets Efterretningstjeneste og fra Forsvarets Efterretningstjeneste, og vi har også en øget parlamentarisk kontrol med efterretningstjenesterne i tankerne, så vi vil meget gerne gå ret så langt med hensyn til offentlighed i tjenesternes tilrettelægning.
Så vores afstandtagen og gåen imod må ikke opfattes, som om vi er imod offentlighed eller ønsker at indskrænke offentlighedsindsigt og debat.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-11-16:
Det, der ligger i forslaget, er jo også en større grad af offentlighed omkring de her helt centrale diskussioner.
Ser Socialdemokratiet ikke et perspektiv i at have en kommission, der bl.a. som formål har at iværksætte en offentlig debat, hvor udefrakommende eksperter, men også borgere og foreninger kan deltage i de her processer?
Det burde da have en værdi også for Socialdemokratiet.
Per Kaalund (S), 2005-11-16:
Det kan vi da notere med tilfredshed, for det haster jo med mange af de her ting, som skal vedtages.
Men der ligger jo også i de øvrige forslag, vi har drøftet tidligere på dagen, at der skulle foretages benchmarking og herunder i givet fald også af uafhængige eksperter, som kunne foretage en analyse af efterretningstjenesterne, hvordan de kan samarbejde, samordnes osv.
Så det vil vi gerne drøfte i den sammenhæng.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-11-16:
Det er blot lige for at afklare en enkelt misforståelse.
Forslaget er jo ikke udtryk for, at der ikke skal ske noget frem til 2006/07.
Hvis der i øvrigt kan argumenteres sagligt for, at ting bør gennemføres inden da,
er vi også med på det.
Pointen her er sådan set at få en samlet belysning af de trusler, vi står over for, også af uafhængige folk, ikke nødvendigvis kun af regeringens embedsmænd.
Det er det, der er sigtet.
Hvis der er behov for lovgivning inden da, er vi også åbne over for at kigge nærmere på det.
Så det må ikke opfattes, som om man udskyder alt muligt frem til 2006/07.
Per Kaalund (S), 2005-11-16:
Vi har lige været igennem en vel 4 timer lang debat om indsatsen mod terror, og derfor handler det her forslag i kølvandet på det selvfølgelig om måden, hvorpå man vil gribe det an, og her har De Radikale så fremsat forslag om, at der skulle nedsættes en kommission til at gennemgå det.
Vi er meget langt hen ad vejen enige med De Radikale i de elementer, der er beskrevet i forslaget, herunder bemærkninger til forslaget, og de har også været berørt i den tidligere diskussion, vi havde i dag.
Vi finder, at den køreplan, der nu er fremlagt af regeringen, hvor vi skal tage stilling til forslagene, dels samlet, dels enkeltvis, er den rette måde at gøre det på.
Vi er også bekymret for den tidsfrist, der er angivet i De Radikales forslag, nemlig at kommissionen skal udarbejde den endelige rapport med anbefalinger senest ved årsskiftet 2006/07, og at der derefter skal følge, går jeg da ud fra, nogle politiske forhandlinger, nogle aftaler, noget lovgivning.
Vi mener ikke, at sagen som sådan med de mange forslag omkring en skærpelse af terrorbekæmpelsen kan afvente en kommission.
Vi er som sagt enige i mange af elementerne, men kan ikke støtte nedsættelsen af en kommission.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2005-11-16:
Lad mig slå fast med det samme: Venstre finder ikke behov for at nedsætte en terrorkommission.
Det skal dog ikke afholde mig fra at hilse det velkommen, at forslagsstillerne fra Det Radikale Venstre rejser denne debat.
Vi står over for en reel terrortrussel, som vi er nødt til at forholde os til.
Vi er nødt til at ruste samfundet bedst muligt mod terrorhandlinger, uden at vi dermed kan udstede nogen garantier mod et angreb.
For Venstre er det meget vigtigt at bevare balancen mellem sikkerhed på den ene side og borgernes retssikkerhed på den anden side.
Til gengæld er der brug for rettidig omhu, ganske som der er lagt op til i den køreplan, som regeringen netop har lagt frem.
Det er glædeligt, at kampen mod terror optager Det Radikale Venstre.
Det giver os en forventning om, at Det Radikale Venstre kan støtte de konkrete initiativer, som regeringen kommer med i kølvandet på den gennemførte vurdering af Danmarks evne til at imødegå terrortruslen.
Generelt vil jeg konkludere, at stort set alle de konkrete delforslag i det radikale beslutningsforslag er dækket ind af den handlingsplan mod terrorbekæmpelse, som regeringen netop har fremlagt til politisk overvejelse og forhandling.
Disse konkrete initiativer omfatter bl.a. for det første initiativer til styrkelse af det samlede beredskab, herunder øget øvelsesaktivitet, indsatslederuddannelse og styrket kommunikation i totalberedskabet, bl.a. ved oprettelsen af en national stab.
For det andet omfatter initiativet en styrkelse af efterretningstjenesternes rolle i forebyggelsen af terrorangreb, herunder øget samarbejde mellem Politiets Efterretningstjeneste og Forsvarets Efterretningstjeneste.
For det tredje indebærer regeringens handleplan også, at der vil ske en styrkelse af forskningen i terror, så vi øger vores viden om denne uforudsigelige trussel.
Der er således ikke behov for etablering af en terrorkommission.
Desuden vil jeg henvise til dagens lange forespørgselsdebat om terror.
På denne baggrund afviser Venstre det fremsatte beslutningsforslag.
Jesper Langballe (DF), 2005-11-16:
Når nu hr. Morten Helveg Petersen henviser til USA, så vil jeg da overhovedet ikke benægte, at en kommission, som dels indsamler viden og efterretninger og dels giver konstruktive forslag fra sig, kan være en udmærket idé.
Men det her bærer altså ikke ret meget præg af amerikansk effektivitet.
Jeg synes simpelt hen, det er en gang bureaukrati, det hele drukner jo i papir, og der er ikke nogen konkret vilje til noget som helst.
Anne Baastrup (SF), 2005-11-16:
Så har jeg et par simple spørgsmål: Hvad er terror ifølge justitsministerens opfattelse?
Kan det også omfatte voldtægt?
Og når jeg så har fået det spørgsmål besvaret, vil jeg godt have at vide: Hvad er begrundelsen for, at NEC, der beskæftiger sig med organiseret kriminalitet, skal overflyttes til PET, når det er sådan – og det vil ministeren formentlig også sige – at voldtægt ikke er terror?
Hvad er den konkrete begrundelse for, at ministeren så bare sådan, samtidig med at vi sidder – troede jeg – og forhandler et politiforlig, lægger op til, at NEC på baggrund af en anbefaling heri skal føres over til PET, samtidig med at der er en debat mellem statsministeren og justitsministeren om, hvad terror er?
Line Barfod (EL), 2005-11-16:
Enhedslisten er også positiv over for ideen om en kommission.
Vi har så nogle betænkeligheder.
Bl.a. har vi betænkelighed med hensyn til sammensætningen af kommissionen.
Vi synes, det er noget ensrettet kun at have jurister, statskundskabsfolk og så en enkelt fra Pressenævnet med.
Vi mener, at hvis man for alvor skal have en kommission, der skal kigge på så brede emner, som der er foreslået her, altså både beredskabet og årsagen til terror osv., bør vi også have en kommission, der er meget bredere sammensat, som også har nogle med fra folkelige organisationer, som måske har nogle brandmænd eller andre, der kender noget mere til beredskabet osv. med, altså en langt bredere sammensætning, end der er lagt op til.
Så vil jeg lige sige til det, fru Anne Baastrup var inde på omkring forskning, at vi i Enhedslisten bestemt også mener, at der er brug for uafhængig forskning, ikke kun bestilt forskning som den, der lægges op til i regeringens forslag, men grundlæggende, uafhængig forskning.
Jeg ved bare ikke helt, hvordan det kommer ind i forbindelse med en kommission.
Men kommissionen kunne selvfølgelig se på, hvordan man kunne sikre en sådan uafhængig grundforskning.
Så er vi meget betænkelige over for forslaget om at sammenlægge Politiets Efterretningstjeneste og Forsvarets Efterretningstjeneste.
Vi er meget bange for at lave så stærk en stat i staten, som både skal se på den ene og den anden slags oplysninger.
Vi er bange for, hvad det kan føre til.
Den ser PET-kommissionen jo også på, men hvis man ser på praksis i dag, er det forbud nok totalt udvandet, og ifølge det, der ligger i regeringens forslag, så eksisterer det overhovedet ikke længere.
Men vi synes, det ville være væsentligt at diskutere i en sådan kommission, i hvilket omfang man skal undersøge borgernes lovlige demokratiske aktiviteter og registrere dem på baggrund af det.
Så mener jeg også, det er vigtigt, hvis man laver en sådan kommission, at se på, hvordan man undgår, hvis man nu synes, man skal have en efterretningstjeneste, som der altså er et flertal for her i landet, at efterretningstjenesten også synes, at den så også skal levere nogle resultater.
Her for et par måneder siden kunne man læse et interview i Berlingske Tidende med chefen for Jægerkorpset, der synes, at Danmark skulle gå noget mere i krig, så vi kunne bruge de kvalifikationer, som soldaterne havde fået.
Jeg kunne godt være lidt nervøs for, hvis vi opruster efterretningstjenesterne rigtig, rigtig meget, at de så også synes, at vi skulle vi bruge dem, så vi nu altså skulle se at få fanget nogle mennesker osv., og så kan det være, at der er nogle uskyldige, der ryger med i købet.
Så jeg synes, det vil være væsentligt, at man også kigger på, hvordan man sikrer, at de, der er ansat sådan nogle steder, ser det som deres fremmeste formål, at der forhåbentlig ikke er nogen, der bliver fanget, for det er jo det samfund, vi gerne skulle have.