runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Jespersen (SF), 2003-04-22:
Så skal vi bare vente.
Så må vi jo se, hvad der kommer af udspil.
Ingenting kan vi gøre; ingen tanker kan der tænkes i Venstre; ingen planer kan udarbejdes; ingen forslag er mulige.
Vi skal bare vente.
For ikke særlig længe siden talte statsministeren om en aktivistisk udenrigspolitik.
Da var han godt nok lidt klemt af Sakajevsag og sådan noget, så det er ikke sikkert, det var så gennemtænkt og velforberedt, men det var dog trods alt et meget spændende udspil.
Hvad med en aktivistisk sukkerpolitik fra Venstres side på det her punkt?
Kunne man ikke forestille sig det?
Så vil jeg gerne gentage mit spørgsmål
: Hvorfor vil
Venstre ikke være med til at lave en plan, hvor der er kompensation til sukkerroeproducenter, til de fattigste ulande?
Hvorfor vil man ikke indgå konstruktivt i det arbejde?
Endelig til sidst: Hvad er det helt præcis for et udspil, man vil vente så tålmodigt på?
Det er ikke midtvejsevalueringen, går jeg ud fra, for den indeholder jo netop ikke sukkerordningen.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-22:
Nu må jeg sige, at nu synes jeg altså, det simpelt hen bliver
Hr. Thor Gunnar Kofoeds sidste melding er en hån mod de fattigste ulande.
Så siger vi, at vi gerne vil være med til under udvalgsarbejdet at få præciseret, at selvfølgelig skal der tages et sådant hensyn, hvorefter hr. Thor Gunnar Kofoed går herop og meddeler, at det skal der i øvrigt ikke gøres noget ved.
Man må vente og se, om det forslag, der kommer fra Kommissionen, så i øvrigt går i den retning, eller det går i en helt anden retning.
Det er en hån, må jeg sige til hr. Thor Gunnar
Kofoed, mod de fattigste i verden først at gøre sig til deres beskytter og så derefter, når man bliver tilbudt et samarbejde om at udmønte det i praktisk politik, er man pist væk.
Det bestyrker den opfattelse, som vi også fik efter at have udspurgt ministeren, at man i realiteten, når det kommer til stykket, ikke ønsker en liberalisering.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2003-04-22:
Først til hr. Christian H. Hansen: Jeg vil besvare det på den måde, at vi vil vente på, at EU kommer med et samlet forslag
, fordi det er på EU-plan, man løser de her problemer.
Det er der, man får effekt af de forslag, der kommer. Vi kan presse på med den ene og den anden holdning i Danmark, det kan regeringen arbejde med, men det er ikke der, vi løser de store problemer.
Det er, hvis EU kommer med et forslag, og derfor vil vi jo selvfølgelig afvente det arbejde, der kommer fra Europa-Kommissionens midtvejsevaluering af sukkerordningen.
Jørn Jespersen (SF), 2003-04-22:
Hr. Thor Gunnar Kofoed forstår ikke helt, hvorfor prisen skulle stige på verdensmarkedet, hvis støtteordningen bliver afskaffet.
Det er ellers ret enkelt.
Det er, fordi støtten giver et større udbud, og det holder priserne nede.
Omvendt, hvis ikke priserne skaber det større udbud, så falder udbuddet, og så stiger priserne på verdensmarkedet.
Det er en meget enkel sammenhæng, som man kender fra mange områder.
Den gør sig altså også gældende her.
Det, jeg hæfter mig ved, er, at hr. Kofoed kalder EU's landbrugspolitik, herunder sukkerordningerne, for planøkonomisk socialistisk vanvid.
Her kommer der altså et socialistisk forslag om at afskaffe dem, og så vil liberalisten ikke være med til at afskaffe det planøkonomiske socialistiske vanvid.
Det er da interessant og ret underholdende, når det kommer til stykket.
Endelig skal man høre en liberalist argumentere for, at Brasilien får fordel af en liberalisering.
Jamen hvis de er de mest effektive producenter, hvad kan en liberalist så have imod, at produktionen foregår dér?
Og jeg skulle hilse og sige, at der er ganske mange fattige mennesker i Brasilien, der ville have stor fordel af en øget produktion og eksport.
Det havde været mere velanbragt, da man lavede sine besparelser på udviklingsbistanden; men lad det ligge i denne her sammenhæng. Jeg vil bare sige, at sådan en løselig beregning af, hvad EU's sukkerordning koster forbrugerne og skatteyderne i EU, viser, at den koster 42 mia. kr. om året hvert år.
Der ville være rigeligt med penge til at kompensere Europas sukkerproducenter og masser af penge til at kompensere de mindstudviklede lande, som kunne gå hen og tabe på det her.
Hvorfor vil Venstre ikke være med til at lave en plan, som afvikler det her planøkonomiske vanvid, og som kompenserer sukkerroeproducenter, og som kompenserer fattige lande, der lider tab, og som så i øvrigt lever op til statsministerens mange kronikker om frihandel som vejen til udvikling og afskaffelse af fattigdom?
Hvorfor vil Venstre ikke være med til det konkrete stykke arbejde?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-22:
Jeg vil godt spørge hr. Thor Gunnar Kofoed: Hvis nu det er sådan, at Venstre mener, at der bør tages et ekstra hensyn til de allerfattigste ulande - sådan forstod jeg budskabet i talen, og det var jo et nobelt og klædeligt budskab, som ingen kan være uenig i -
så må vi jo se at få det indarbejdet i et forslag, og så haster det.
Er vi ikke enige om det?
Det vil aldrig få en gang på Jorden, og det tror jeg også hr. Thor Gunnar Kofoed kan være enig med mig i
, hvis det ikke meget hurtigt kommer som et dansk udspil, inden Kommissionen har fået lavet sit.
Så de krav, hr. Thor Gunnar Kofoed har fremlagt til mere præcision i beslutningsforslaget, er faktisk noget, der haster.
Det haster ekstremt meget, hvis det overhovedet skal have en chance for at blive indarbejdet i Kommissionens forslag.
Derfor må Venstre jo påtage sig det ansvar, som der ligger i at være et stort regeringsparti, og se at få gjort tingene.
Jeg synes, det er kritisabelt, at man har så mange besværligheder, og så kommer man her med dem, og man har overhovedet ikke gjort det konkret, man har overhovedet ikke gjort sit hjemmearbejde før den her debat.
Nu kaster man bare en hel masse ting på bordet.
Men det skal vi nok være med til sammen med hr. Thor Gunnar Kofoed at få lavet i udvalget.
Det skal Enhedslisten i hvert fald meget gerne medvirke til.
Men det kræver altså også, at Venstre er indstillet på at være med til at lave en beslutning.
Jørn Jespersen (SF), 2003-04-22:
I den forbindelse vil jeg gerne spørge fru Ritt Bjerregaard, om ikke hun som både kommissær og minister husker sager, hvor udspil fra Danmark har haft en endog ganske stor betydning.
Jeg kommer sådan umiddelbart i tanke om diskussionen om eksport af farligt affald fra de rige lande til de fattige lande, hvor Danmark i kraft af en kommissær og en minister spillede en ganske stor og progressiv rolle; jeg kommer også til at tænke på gensplejsningen, hvor vi i kraft af meget aktive udspil har været med til at fastlægge en EU-linje, og jeg er temmelig sikker på, at hvis taletiden var længere, så kunne man i løbet af relativt kort tid opridse mange, mange sager, hvor Danmark har spillet en stor rolle.
I SF har vi den opfattelse, og det ved jeg ikke om fru Ritt Bjerregaard med sin kommissærbaggrund kan bekræfte, at det ikke så meget er landets størrelse som argumenternes slagkraft og ideernes styrke og det gennemarbejdede baggrundsmateriale, der betyder noget i diskussionerne, og at det i hvert fald er fuldt så vigtigt for et lille land at bidrage med de ting.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2003-04-22:
Til både hr. Keld Albrechtsen og hr. Jørn Jespersen: Der er på EU-plan et arbejde i gang med en midtvejsevaluering af EU's markedsordning for sukker.
Den beskriver helt klart, hvad forudsætningerne er for en produktion, hvordan man skal lægge det om, hvis man også skal have en afkobling af støtteordningen for sukker.
De ting er det, vi skal vente på, så vi laver en samlet europæisk plan.
Der er ikke noget formål med at lave en dansk plan, fordi vi har for det første ikke baggrunden for det, og om vi laver noget i lille Danmark, som har en lille bitte smule af den europæiske sukkerproduktion, betyder intet.
For det andet er det stadig Kommissionen, der stiller forslagene til den tid, og jeg er helt sikker på, at hver eneste gang ministeren er i Bruxelles til møder, bliver der presset på på de ordninger. Derfor går vi ind for, at vi venter på det arbejde, der kommer fra EU, og det bakker vi op om til den tid eller kommer med ændringsforslag til.
Ritt Bjerregaard (S), 2003-04-22:
Diskussionen her viser jo en ret fundamentalt forskellig opfattelse af, hvordan EU-politik kan føres.
EU-politik er jo ikke kun et spørgsmål om, at ministeren rejser ned til et møde, og så beslutter man et eller andet.
EU-politik er i allerhøjeste grad et spørgsmål om nogle initiativer og nogle udspil, og jeg kan helt bekræfte, hvad hr. Jørn Jespersen nævnte, at der var et meget tæt samspil på det miljøpolitiske område, hvor der klart var nogle danske initiativer, der også kunne bakkes op af mig i den periode, hvor jeg var kommissær for miljøet, lige så vel som der kunne være udspil fra andre lande, som blev drøftet, og som kom til at spille en rolle for udviklingen af EU. Så det er bestemt ikke rigtigt, at medlemslandene ikke kan komme nogen vegne ved at komme med selvstændige udspil.
Christian H. Hansen (DF), 2003-04-22:
Forslaget her fra SF om, at regeringen skal arbejde aktivt for fuld og hurtig liberalisering af EU's sukkermarked, kan Dansk Folkeparti følge langt hen ad vejen.
Lige så vel som Dansk Folkeparti støtter en liberalisering af landbrugspolitikken, ja, så støtter vi også muligheden for en liberalisering af sukkermarkedet.
Som beskrevet i beslutningsforslaget er der jo tale om, at priserne bliver holdt kunstigt i live via milliardtilskud, som faktisk er lig med, at der forsvinder penge op af forbrugernes lommer.
Det er vel egentlig også det, der er beskrevet i beslutningsforslaget nederst på side 3, første spalte og videre op i anden spalte.
Umiddelbart virker det ganske ufornuftigt, at en produktion bliver holdt kunstigt i live af tilskud, men det har vel egentlig altid været sådan i EU, at såfremt et erhverv ikke kunne hvile ordentligt i sig selv, ja, så fandt man hurtigt en tilskudsordning.
Det synes Dansk Folkeparti er en vanvittig politik, og derfor har vi som sagt stor sympati for forslaget.
Den midtvejsevaluering, der har været drøftet i dag, og som det er blevet sagt vil komme her i løbet af sommeren, må jeg altså indrømme, at vi gerne lige vil se, inden vi går
videre.
Jeg vil gerne sige, at regeringen kunne da godt på baggrund af debatten i dag sende et signal om, at der er nogle i Folketinget, der ønsker, at der skal ske noget på det her område, noget, som går meget i retning af beslutningsforslaget fra SF.
Som sagt vil vi lige afvente midtvejsevalueringen, ikke forstået på den måde, at vi vil afvente, hvad reformudspillet bliver, fordi det kan jo tage endnu længere tid, men vi vil gerne lige se, hvad man skriver i den her evaluering, som kommer hen over sommeren, og hvis det viser sig, at den ikke trækker i en retning, som vil det, som beslutningsforslaget lægger op til, ja, så er vi villige til at trykke på de rigtige knapper.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2003-04-22:
Jeg vil gerne spørge hr. Jørn Jespersen: Er det ikke vigtigt, at vi får nogle resultater frem for en profilering af SF's ulandspolitik eller markedspolitik?
Er det ikke vigtigere, at vi får noget EU-arbejde til at fungere på det plan, EU arbejder efter, end at vi får lavet et udvalgsarbejde i Danmark, som måske kommer ud for nogle forudsætninger, vi ikke kender endnu?
Der er et evalueringsarbejde i gang, og når vi får resultatet af det evalueringsarbejde, kan vi gå i gang.
Er det ikke det, vi skal vente på, så vi kan få et resultat ud af det arbejde, vi laver?
Eller er det vigtigere, at vi får en profilering af SF's politik?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-22:
Nu kan man jo høre bag det hele, at årsagen til, at ministeren var handlingslammet, var, at det største regeringsparti har gjort sin indflydelse gældende.
Det kan der jo naturligvis være nogle organisationer, der har været stærkt medvirkende til. Derfor vil jeg godt spørge: Hvorfor har Venstre så ikke præsenteret et forslag til løsning af de spørgsmål, som nu bliver rejst?
For nu bliver der stillet alle mulige betingelser op, som Venstre vil have opfyldt, før der kan blive tale om en liberalisering.
Og så må man jo altså sige: Hvad i alverden er meningen med at komme med alle de betingelser nu efter så mange års debat?
Så har man opfundet et helt katalog af vanskeligheder, som pludselig skal bearbejdes først.
Men nuvel, man har ikke fået lavet sit hjemmearbejde, men vil man så under udvalgsbehandlingen være med til at få ændret beslutningsforslaget?
Hvis man f.eks. har et forslag om, at der skal være en præferencestilling for nogle af de fattigste ulande, jamen så lad os lave det.
Det ville være rart, hvis Venstre havde gjort sit arbejde og var kommet med materialet, når man nu havde det ønske.
Er man indstillet på det fra Venstres side?
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-04-22:
EU-Kommissionen har bl.a. til opgave at sikre forbrugerne de fleste og de bedste varer til den billigste pris.
Det er en prisværdig opgave.
Men hvad der kan undre er, at Kommissionen sin opgave til trods er villig til at holde hånden over det europæiske sukkermarked og derved være med til at sende en regning til forbrugerne, forårsaget af toldmure, kvoter, eksportstøtte.
Det er da paradoksalt.
At de fattigste i denne verden samtidig også skal betale regningen og dermed skal lide under Kommissionens beslutninger, gør kun denne her sag endnu mere hovedrystende.
Det vidner om en politik blottet for global ansvarlighed.
Det er Kristeligt Folkepartis ønske, at der fra Danmarks side vil blive gjort en aktiv indsats for at forbedre ulandenes markedsvilkår, men det vil være utopisk at tro, at det europæiske marked kan liberaliseres med et fingerknips.
Derfor er det desto vigtigere, at Danmark gør en aktiv indsats på de områder, der har en særlig betydning for ulandene.
Et af de områder er sukker.
En forbedring af ulandenes markedsvilkår på netop det her område vil altså være et godt sted at starte, hvis man altså har tænkt sig at føre en politik, der vil kunne bevirke en reel forbedring af ulandenes økonomi.
Men Kristeligt Folkeparti taler altså ikke om hidtidige såkaldte forbedringer, hvor man eksempelvis har tilladt LDC-landene at begrænse adgangen til europæiske markeder for blot at skære tilsvarende i ACP-landenes adgang.
Man har altså på den måde bogstaveligt talt byttet en gruppe af ulandenes adgangskvoter ud med en anden i stedet for at skære i den europæiske produktionskvote.
Det er forkasteligt.
Det er derfor vigtigt at understrege, at i Kristeligt Folkeparti ønsker vi en generel forbedring af alle ulandene og ikke blot omrokering af kvoter.
Der skal ikke herske tvivl om, at Kristeligt Folkeparti finder den her sag særdeles betydningsfuld på grund af, at den endnu en gang understreger Vestens manglende vilje til at skabe en mere ligelig tilgang og fordeling af verdens ressourcer. Vi håber da på, at hvis regeringen ikke vil gøre en indsats på det her område på baggrund af et globalt ansvar, at den så i det mindste vil gøre det for at skabe sammenhæng i sin egen politik eller for at sikre, at de danske forbrugere ikke betaler overpris for deres varer.
Den her sag burde jo være en sag, hvor den såkaldt liberale regering gik forrest.
Vi taler jo om et omdrejningspunkt i den liberale tankegang, en liberalisering af markedsordningerne.
I Kristeligt Folkeparti tilslutter vi os det stillede forslag til vedtagelse, da vi mener, at det afspejler den rette forståelse af konsekvenserne af EU's protektionistiske sukkerordning, og da det samtidig udstikker, hvad der bør være regeringens handleplan og målsætning på området.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-22:
Jamen jeg vil gerne sige tak for den sidste tilkendegivelse.
Jeg har ikke på nogen måde forsøgt at antyde, at nogen skulle have lyst til at ligge hjemme i hængekøjen i solskinnet, medens der var vigtige ting at gøre her på Christiansborg.
Det kunne jeg ikke drømme om.
Så er jeg ked af, hvis ministeren mener, at jeg er gået for vidt.
Jo mere ministeren ikke foretager sig noget, jo mere bestyrker det jo indtrykket af, at man i realiteten ikke ønsker en liberalisering.
Det er jo problemet i denne her debat, og det er jeg nødt til at sige. Jeg skal så prøve at sige det så nænsomt som muligt, men regeringen efterlader altså ikke et indtryk af handlekraft i denne her debat; det ville være en overdrivelse at sige.
Så vil jeg sige til hr. Thor Gunnar Kofoed, at det netop er sådan, at jeg er fuldstændig enig i, at det problem, som f.eks. Swaziland kan have, bør der tages hensyn til i en ordning, og det var netop det, jeg foreslog: at vi satte os ned og i udvalgsarbejdet fik lavet en præcisering af, at den liberalisering foretages på en sådan måde, at der tages skyldigt hensyn til de fattigste ulande og til de problemer, der altid vil opstå i forbindelse med en markedsomlægning.
Hr. Jørn Jespersen gik endda så vidt, at han antydede, at man også kunne give kompensation til nogle af dem i Europa, der blev ramt af en omlægning.
Så det er jo ikke, fordi der ikke fra oppositionspartiernes side var utrolig velvilje til at komme regeringspartierne i møde med henblik på at udforme det konkrete indhold af et dansk udspil.
Alligevel vil regeringen ikke være med til at foretage sig noget.
Det er det, der er så ubegribeligt.
Christian H. Hansen (DF), 2003-04-22:
Det er til hr. Keld Albrechtsen, fordi der jo kom lidt af en opfordring til Dansk Folkeparti.
Jeg vil bare gerne have en bekræftelse på, at Enhedslisten har det på samme måde som Dansk Folkeparti, at selv om sommeren skulle blive varm, så føler Dansk Folkeparti ikke nogen trang til at blive liggende i liggestolen.
Vi er klar til at komme ind i både juli og august måned.
Jeg vil bare sikre mig, at selv om det er godt vejr, så kommer Enhedslisten også.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2003-04-22:
Det er til hr. Keld Albrechtsen, der sagde, at det var sociale argumenter, der påvirkede Enhedslisten.
Men der står i forslaget, at f.eks. Swaziland har en mulighed for at eksportere til EU i dag, og de bliver ramt af EU's markedspolitik.
Det gør de netop, men i positiv forstand, for de har lov til at eksportere en vis mængde til EU, men til EU's overpriser.
Jeg tror ikke, at Swaziland er interesseret i, at vi liberaliserer sådan med et fingerknips, for så skal de til at eksportere til verdensmarkedspriser, hvilket vil give Swaziland et stort tab. Så der er både fordele og ulemper ved de her markedspolitikker, og det er også derfor, det er nødvendigt, at vi har en overordnet europæisk politik på det her område, sådan at vi får noget bæredygtigt ud af det og ikke bare et lille dansk nålestik.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-04-22:
Beslutningsforslaget her opfordrer regeringen til aktivt at arbejde for bl.a. en fuld liberalisering af EU's sukkerproduktion og forsyning, for, at denne liberalisering gennemføres i løbet af højst 5 år og på en måde, så bevægelsen hen imod et liberaliseret marked er mindst lige så stor i de første år som i de sidste, og for, at der omgående åbnes for fuld adgang til EU's sukkermarked for de mindst udviklede lande.
Det Konservative Folkeparti er enig i, at EU's markedsordninger skal liberaliseres og gøres mere markedsorienterede, men vi mener ikke, at det tjener noget formål, at vi vedtager de meget præcise og stramme tidsfrister, som er anført i beslutningsforslaget.
Det betyder ikke, at vi ikke prioriterer en reform af området højt, men vi er af den opfattelse, at vi skal afvente midtvejsevalueringen af EU's sukkerordning, som forventelig foreligger om et par måneder.
Så er vi i øvrigt trygge ved ministerens tilkendegivelser af, hvad den danske regering vil arbejde for, og i modsætning til nogle andre tror vi på, at ministeren mener det, hun siger.
Jeg skal, for at der ikke skal være tvivl om Det Konservative Folkepartis stilling til forslaget som helhed, sige, at vi ikke kan støtte forslaget.
Christian H. Hansen (DF), 2003-04-22:
Som jeg har forstået det, kommer der først og fremmest et evalueringsudspil på sukkerområdet, som peger i retning af, hvad man vil på området, og efterfølgende vil der så komme et forslag til en reform.
Det er det første udspil, vi gerne vil se, inden vi går videre, for hvis det ikke allerede, når det kommer, peger i retning af noget af det, som ligger i SF's forslag, ja, så ved vi jo godt, at så kommer reformforslaget heller ikke til at gøre det.
Jørn Jespersen (SF), 2003-04-22:
Jeg vil godt sige tak til Dansk Folkeparti for den positive holdning, men bare lige for en ordens skyld afklare nogle ting, for det er jo klart, at jo flere udspil, man har set, jo mere sikker grund står man på.
På den anden side så forspilder man en chance for at påvirke processen, jo længere man venter, og derfor er det lidt vigtigt for mig at vide, hvad det er for nogle konkrete udspil, Dansk Folkeparti gerne vil studere. Sådan som det foreligger oplyst for os, kommer der et fornyet udspil omkring selve midtvejsevalueringen, som jo selvfølgelig betyder noget for mulighederne for at finansiere en eventuel kompensation i forhold til sukkerproduktion.
Derudover har Kommissionen lovet, så vidt jeg forstår på fødevareministeren, også til sommer at komme med et udspil til en reform af sukkerordningen, men på det tidspunkt er det jo for sent at påvirke det forslag på forhånd i hvert fald.
Derfor er det lidt vigtigt for mig at finde ud af, hvordan Dansk Folkeparti ser denne her timing for sig.
Mariann Fischer Boel (V), 2003-04-22:
Nu er det hr. Keld Albrechtsens grove manipulation med sandheden, der bringer mig på talerstolen.
Hr. Keld Albrechtsen siger, at regeringen ikke vil være med til at liberalisere EU's sukkerpolitik.
Det er jo lodret forkert.
Jeg ved ikke, om det er hr. Keld Albrechtsens vanlige oratoriske begavelse, der gør, at det ene ord tager det andet, og diskussionen udvikler sig for hr. Keld Albrechtsen, men jeg bliver nødt til at angribe den konklusion, som hr. Keld Albrechtsen drager om regeringens holdning til nødvendigheden af en liberalisering af det her område.
Så kort til hr. Martin Lidegaard.
Regeringen står fuldt bag den vedtagelse, som mundede ud af debatten, vi havde den 5. november omkring bl.a. »Everything But Arms«-aftalen, hvor vi fra regeringens og de heldigvis mange partiers side, der støttede op om vedtagelsen, arbejder for, at vi får fremrykket den periode, der hedder 2006-09, hvor de 49 fattigste lande får en større markedsadgang.
Det tror jeg vi alle sammen er enige om, og det er også det, der er regeringens målsætning.
Arne Toft (S), 2003-04-22:
Jeg kan konstatere, at vi har en meget populistisk minister, og jeg kan også konstatere, at det, jeg har fået ud af debatten i dag - ministeren vil nok sige, at det står for min egen regning - er, at hvis vi får en restriktiv lovgivning, mere fleksibilitet og gode rammemuligheder, klarer vi landdistrikternes problemer.
Det er det, regeringen og Dansk Folkeparti har sagt i dag. Så ville jeg godt her til sidst stille ministeren et spørgsmål.
Jeg har jo ført mange debatter med ministeren, men jeg har aldrig ført én eneste debat, hvor ministeren ikke har nævnt 1,5 mia. kr. til sygehusene og 0,5 mia. kr. til de ældre.
Men i dag har jeg oplevet, at ministeren har sagt, at de 0,5 mia. kr. især tilgodeser landdistrikterne.
Det kan godt være, at landdistrikterne er blevet tilgodeset med de penge, men de har dækket de udgifter, man har haft til administration, og jeg vil godt bede ministeren fortælle mig: Hvorfor får landdistrikterne mest ud af de 1,5 mia. kr. til sygehusene?
Er det, fordi folk er mere syge?
Ole Vagn Christensen (S), 2003-04-22:
Hvis man virkelig mener noget med, at man har en landdistriktspolitik, ja, så skulle man jo være opmærksom på: Hvordan er det nu, det ser ud, og hvordan er det, det foregår derude?
Og så skulle man også være i stand til her at argumentere og se, at der sådan set er fornuft i at have nogle svar på de spørgsmål, der vil blive rejst i den forbindelse, bl.a. her om Limfjordsfærgerne.