Frode Sørensen (S), 1999-05-06:
Der er både elementer af fornuft og drilleri i dette forslag fra Venstre, De Konservative og CD; fornuft, fordi Socialdemokratiet allerede gør noget ved de mange regler, som erhvervslivet og borgerne generelt skal leve med; drilleri, fordi de tre partier udmærket ved, at forslag er på vej.
Så det er imod bedre vidende, når forslagsstillerne i bemærkningerne slår ud med armene og siger, at regelforenkling og afbureaukratisering ikke står højt på dagsordenen.
Det er jo ikke tilfældet.
Forslagsstillerne taler slet ikke om, at netop erhvervsredegørelsen, som blev behandlet i slutningen af 1998, analyserede virksomhedernes administrative opgaver, ikke mindst indberetningen af alle typer oplysninger til de offentlige myndigheder.
Bliver vi ved erhvervsredegørelsen et lille øjeblik endnu, så slår den fast, at virksomhederne har en række klager over disse administrative byrder.
Vi bruger alt for megen tid på at sende identiske oplysninger til flere myndigheder, lyder det.
Det offentlige skulle koordinere indberetningskravene bedre, og de krav er slet ikke tilpasset moderne virksomhedsstruktur, siger virksomhederne videre. Navnlig er det de små virksomheder med få medarbejdere, der bliver ramt uforholdsmæssig hårdt.
Det noterer
Vi er enige i virksomhedernes anmærkninger, og netop derfor sigter regeringen jo på at lette de administrative byrder og begrænse dem.
Derfor har regeringen skabt et 11. kontor i Erhvervs- og Selskabsstyrelsen, der skal gøre reglerne smidigere og udvikle nye og bedre rutiner.
Strategien hedder i korte træk: At bruge den nye informationsteknologi i en kombination med en gennemgang af alle regelsæt.
Set i forhold til det konkrete forslag
vil netop denne fremgangsmåde kunne lempe virksomhedernes lønadministration på forskellige niveauer. Det er muligt at foretage denne forenkling i tråd med det stillede forslag, men i Socialdemokratiet mener vi, at det skal forberedes grundigt.
Som forslagsstillerne bør vide, er det jo netop det, man for øjeblikket arbejder med i Erhvervs- og Selskabsstyrelsen.
Det arbejde har stået på siden nytår 1998-1999 og forventes afsluttet til sommer.
Tilbage står selvfølgelig problemet med de mindste virksomheder, der ikke anvender edb i særlig udstrækning eller slet ikke.
Og det må vi løse.
Jeg vil kommentere en af påstandene i bemærkningerne til beslutningsforslaget.
Her hedder det, at en typisk virksomhed med mellem 1 og 9 ansatte har en udgift på knap 2.500 kr. pr. ansat pr. år, når man køber ekstern bistand.
Jeg vil gerne se dokumentation på, hvordan man kommer frem til det beløb.
Danmarks største udbyder af lønservice, specielt over for virksomheder med meget lidt eller ingen edb, oplyser, at gennemsnitsudgiften inklusive kurser er 676 kr. pr. ansat.
For virksomheder med 10 ansatte og lønudbetaling hver 14. dag er den direkte udgift eksklusive kurser og rådgivning ca. 350 kr.
Når først ordningen er etableret, er administrationen begrænset til hver 14. dag at aflevere en lønliste indeholdende bruttoløn og timetal.
Så sker der det, at afregning af skat, ATP, arbejdsmarkedsbidrag, feriepenge og pensionsbidrag klares automatisk uden den erhvervsdrivendes medvirken, og det koster 676 kr. henholdsvis 350 kr.
Det er jo helt andre beløb end dem, vi ser i bemærkningerne, og de er oplyst fra et firma, der administrerer 88.000 selvstændige erhvervsdrivendes lønsystemer.
At operere med én samlet trækprocent bliver næppe ligetil, for den omstændighed, at en lønmodtager i løbet af et år kan have forskellige indkomsttyper, kan give problemer.
Men Socialdemokratiet er positivt indstillet, og vi vil medvirke aktivt i udvalgsarbejdet.
Jeg har svært ved at vurdere de realistiske muligheder for at operere med én samlet trækprocent, men det er mit lønlige håb, at vi ikke bare opfinder en ny dyb tallerken, hvor den eneste forskel måske er farven.
Man skal jo huske, at ud over afregninger til det offentlige er der forhold, der aftales mellem overenskomstparterne som eksempelvis pensionsbidrag og feriepenge.
Disse poster er staten uvedkommende og kan efter min mening under ingen omstændigheder indgå i en samlet trækprocent.
Nu er det jo specielt området for erhvervsbeskatning, jeg tager mig af, men jeg vil da sige det på den måde, at i de situationer, hvor vi kan lave enklere regler inden for et hvilket som helst lovgivningsmæssigt område, skal vi i Socialdemokratiet gerne medvirke positivt til det.