Lisbeth L. Petersen (V), 2002-10-03:
Jeg er glad for de signaler, som statsministeren sendte om, at udviklingen hen imod øget selvstyre med fordel kan finde sted inden for rammerne af rigsfællesskabet.
Mit parti, Sambandspartiet, anser rigsfællesskabet for at være af stor betydning for den færøske befolkning.
I rigsfællesskabet med Danmark har det færøske samfund udviklet sig til et moderne velfærdssamfund.
Det har været grundlaget for partiets arbejde og program lige siden stiftelsen.
Fællesskabet med Danmark har også været medvirkende til at understøtte en af de vigtigste målsætninger for Sambandspartiet, som er den enkelte borgers økonomiske og sociale tryghed.
Selv om borgernes sociale sikkerhed nævnes i overskriften for det nuværende landsstyres regeringsgrundlag, mener vi i Sambandspartiet, at virkeligheden hidtil har været en anden.
Arbejdet med løsrivelse er gået forud for den enkeltes sociale og økonomiske sikkerhed.
Det har Sambandspartiet protesteret imod, og det fik vi også vælgernes opbakning til, da vi blev det største parti ved folketingsvalget i november sidste år og igen ved lagtingsvalget i april i år.
Nu håber vi dog på en forandring som følge af en fælleserklæring, som blev underskrevet af statsministeren og lagmanden i forbindelse med statsministerens besøg på Færøerne i januar og en erklæring fra lagmanden for nylig om, at løsrivelsen ikke længere har den allerhøjeste prioritet.
Vi i Sambandspartiet er ikke imod overtagelse af sagsområder, så længe der er tale om overtagelser, der er grundigt gennemtænkte, velforberedte og med vished for, at vi på lang sigt er i stand til at finansiere dem, dvs. med det dertil knyttede økonomiske ansvar.
Selvfølgelig skal vi selv finansiere det, vi magter at finansiere, men det er en kendsgerning, at Færøernes altdominerende erhverv er fiskeri.
resultatet blive en forværring af de økonomiske og dermed de sociale forhold, og det vil vi i Sambandspartiet aldrig gå med til.
Et aktuelt eksempel på, hvordan arbejdet med en overtagelse kan gå for stærkt, er landsstyrets arbejde med at overtage folkekirken trods koalitionsaftalen om større besindighed.
Hvis landsstyrets fremgangsmåde i arbejdet med at overtage folkekirken skal være model for fremtidige arbejder med overtagelser, skal man ikke regne med Sambandspartiets støtte.
Den færøske folkekirke har stor betydning for den færøske befolkning.
Befolkningen og folkekirkens medlemmer tager spørgsmålet om overtagelsen meget alvorligt.
Det får mig så til at komme ind på grundlovsarbejdet og en eventuel grundlovsændring i Danmark.
Der er, så vidt jeg kan se, ikke noget medlem fra Færøerne i styregruppen vedrørende gennemførelsen af en grundlovsdebat, mens der er en repræsentant fra Grønlands hjemmestyre i gruppen.
Danmarks Riges Grundlov er også Færøernes grundlov, og så længe den er det, finder jeg det naturligt, at der er mulighed for påvirkning fra færøsk side.
Statsministeren kom også i sin tale ind på EU, hvilket er meget aktuelt nu, da Danmark har EU-formandskabet.
Det er dog en kendsgerning, at EU-lovgivning har stor indflydelse på den nationale lovgivning i lande, som kun i begrænset omfang har et samarbejde med EU, og på den måde får disse lande en passiv rolle og ingen indflydelse.
EU er et levende og dynamisk fællesskab, og fællesskabet EF, som det hed dengang, og som det færøske Lagting enstemmigt sagde nej til for 30 år siden, er ikke det samme i dag som dengang. Sambandspartiet har ikke noget imod en debat på Færøerne om Færøernes forhold til EU.
En debat som forhåbentlig kan være med til at klarlægge fordele og ulemper ved et mere omfattende samarbejde end fiskeri og handelsaftaler alene.
Det er vigtigt, at vi får bedre markedsbetingelser for vores eksport, men det er også vigtigt at få en debat om andre sider ved et eventuelt samarbejde med EU, som kan gavne befolkningen og erhvervslivet, f.eks. inden for uddannelse og forskning.
Når det gælder spørgsmålet om NATO, så har Sambandspartiet i modsætning til de andre partier på Færøerne aldrig haft problemer med sin holdning.
Også her har rigsfællesskabet været en fordel, idet vi som en del af det danske rige har betragtet os som omfattet af alliancen.
På Færøerne er der nu ved at være en politisk stemning
for at diskutere Færøernes forhold til fremtidens forsvarspolitik og dermed holdningen til NATO.
Man er nu enige om, at de tidligere vedtagne lagtingsbeslutninger angående forsvarspolitikken trænger til at blive revideret. Den diskussion ser vi frem til i Sambandspartiet.
Vi har også længe haft et ønske om at kunne påvirke de beslutninger på det udenrigspolitiske område, der har
direkte betydning for Færøerne
Derfor er vi glade for udmeldingen fra statsministeren om, at man fra regeringens side er indstillet på at drøfte en ordning, hvor det færøske og det grønlandske landsstyre bliver bemyndiget til at handle på rigets vegne i mellemfolkelige anliggender, når det alene angår Færøerne henholdsvis Grønland. Vi ser frem til, at man i gensidig respekt i fællesskabet mellem de tre parter og i tillidsfuldt samarbejde ser fremad, og her lægger vi stor vægt på betydningen af ordet samarbejde.
Statsministerens tale giver også indtryk af, at muligheden er til stede.