runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Langballe (DF), 2005-05-03:
Det er en meget kompliceret diskussion, vi kommer ind i, for på en vis måde er jeg enig med hr. Naser Khader i, at demokratiet, hvis vi ser på den franske oplysningstid, blev til i en vis protest mod kristendommen.
Det er fuldstændig rigtigt.
Men hvis vi så samtidig ser vi på årsagssammenhængen, vil jeg sige, så forudsætter også den protest kristendommen.
Men det er en meget, meget indviklet diskussion, som tiden her ikke rækker til.
Naser Khader (RV), 2005-05-03:
Jeg mener, at demokrati i Vesten er blevet til på trods af kristendom.
Der var nemlig en del kampe i tidens løb.
Det er på trods af kristendommen, at Vesten blev demokratisk.
Jeg mener ikke, at et samfund behøver at være kristent for at være demokratisk.
Der er mange eksempler på samfund, der ikke er kristne, som er demokratiske – Japan som ét eksempel.
Jesper Langballe (DF), 2005-05-03:
Det er jo altså virkelig det, man kalder kontrafaktisk historieskrivning.
Det er noget, man skal være meget varsom med.
Men jeg vil nu alligevel ikke være bange for at sige, at nej, så havde Danmark ikke været demokratisk.
Lad os lige tænke på, at demokratiet ikke er noget, Vorherre har ladet dale ned.
Demokratiet er fremgået af vores historie, og den historie er et kristent Danmarks og et kristent Europas historie.
Så, nej, jeg tror ikke, at demokratiet ville være tænkeligt uden de historiske forudsætninger, det har, og en meget væsentlig forudsætning er kristendommen.
Jeg er fuldstændig enig.
Hvis Danmark, som et tankeeksperiment blev 90 pct. muslimsk, så vil jeg sige, at så eksisterede Danmark simpelt hen ikke mere.
Jeg understreger her stadig væk, at når jeg taler om kristendom i forbindelse med nationen, i forbindelse med danskheden, taler jeg om kulturkristendom og om kulturislam.
For enhver dansker, fuldkommen uanset hvad han bekender sig til, om han er fløjtende imod folkekirken, er det en selvfølge, at tro og magt aldrig nogen sinde kan blandes sammen.
Man kan aldrig bruge magt i trosspørgsmål.
Det er ikke uden videre en selvfølge for enhver muslim.
Det er også en selvfølge for enhver dansker, at mænd og kvinder er ligeværdige.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-05-03:
Ud fra den historiske redegørelse, som hr. Jesper Langballe selv har givet, kan man vel sige, at hvis Danmark pludselig var 90 pct. muslimsk, ville det i hvert fald være en anden danskhed og et helt andet tankesæt også i forholdet mellem det religiøse og det sekulariserede.
Det ligger vel helt fast.
Jeg vil ikke vurdere, om det skulle være en dårligere danskhed, men det vil i hvert fald være en anden danskhed.
Det er jo netop, fordi kristendommen har præget det så meget, at vi har de frihedssynspunkter, som vi har, og som i hvert fald nogle af os holder meget af.
Så vil jeg sige, at jeg tror også, at hr. Kamal Qureshi er meget præget af kristendommen.
Det kan man godt være, selv om man er muslim.
Jesper Langballe (DF), 2005-05-03:
Det er lidt svært at få fat på, for vi er inde på et område, hvor nuancerne er fantastisk væsentlige.
Kamal Qureshi (SF), 2005-05-03:
Jeg kan læse spørgsmålet op, for at det skal blive helt tydeligt.
Hertil svarer hr. Søren Krarup: Jeg mener, at tilhørsforholdet til folkekirken er meget afgørende for det at være dansk.
Det må da være ikke at handle eller ikke at tænke sekulariseret, hvis man kobler et tilhørsforhold til en bestemt trosretning sammen med det at være dansk.
Er hr. Jesper Langballe ikke enig med mig i det?
Jesper Langballe (DF), 2005-05-03:
Som hr. Kamal Qureshi formulerer spørgsmålet, må jeg svare nej til det.
Det mener jeg ikke.
Men det kommer an på, hvad det er man bliver spurgt om, eller tror man bliver spurgt om, for hvis hr. Kamal Qureshi spørger, om kristendommen er en så væsentlig del af danmarkshistoriens kulturelle nedslag i den enkelte danskers bevidsthed, at kristendommen har haft en fuldstændig formidabel indflydelse på dansk tankesæt, må jeg svare ja, for sådan er det.
Men jeg ville aldrig nogen sinde sige, at den enkelte skal være bekendende kristen for at være dansk eller for at tænke som en dansker.
Når jeg taler om danskhed i forbindelse med kristendommen, taler jeg om kulturkristendom.
Så taler jeg også om alle dem, der har meldt sig ud af folkekirken og overhovedet ikke vil have noget med det formørkede skidt at gøre, men som med modermælken har fået kristen tænkemåde ind i blodet, bl.a. i forhold til sådan noget, som er aktuelt her i forholdet til fri forskning.
Kamal Qureshi (SF), 2005-05-03:
Jeg vil gerne spørge, om hr. Jesper Langballe mener, at det er et udtryk for at have en civiliseret opfattelse, hvis man mener, at folk skal være kristne for at være danske.
Det er noget, som hr. Langballes kollega, hr. Søren Krarup, har udtalt i Jyllands-Posten i 2001, for at være dansk skal man være kristen.
Er det et udtryk for en civiliseret opfattelse af samfundet, hvis man mener, at det at have en bestemt religion er koblet sammen med tilhørsforholdet til en nationalstat?
Kamal Qureshi (SF), 2005-05-03:
Det er jo de her øjeblikke, hvor man bliver helt glad for at høre Venstre tale fra talerstolen.
Jeg vil gerne i forlængelse af det foregående spørge fru Birthe Rønn Hornbech: Det er jo rigtigt, at der ifølge grundloven er en kobling imellem os som lovgivere og folkekirken, men er der dermed også sagt, at det er ordførerens ønske, at vi prøvede at gå så langt som overhovedet muligt for at få så lille en kobling som overhovedet muligt imellem lovgivningen og staten og folkekirken og de andre trossamfund?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-05-03:
Jeg deler spørgerens synspunkt og fremhæver jo også ustandselig, at den teologiske embedseksamen på Københavns Universitet ikke er en præsteskole, og det er ikke nok at være teologisk kandidat.
Det er en forudsætning, og det er en af betingelserne for at blive præst i den danske folkekirke, men man skal også have gået igennem pastoralseminariet, og man skal i øvrigt godkendes af et menighedsråd og en biskop.
Jeg mener, det er meget vigtigt, hvad enten spørgeren nu kan lide den danske folkekirke eller ej, at sige, at nu er den der altså efter grundlovens § 4, der er altså ikke religionsfrihed, men resten skal vi ikke blande os i. Hvis andre ville bestemme, at stat og kirke skulle skilles ad, ville jeg være imod, men det klart, at så kunne man overhovedet ikke blande sig.
Per Clausen (EL), 2005-05-03:
Det er jo ikke, fordi jeg vil lægge op til en stor diskussion om den danske folkekirke under det her punkt, men bare sige, at det jo netop er rigtigt, at det er et særtræk ved det danske samfund, at vi har en kirke, som efter min opfattelse er en statskirke, og det er jeg imod.
Så skulle vi måske også en dag have en statsautoriseret uddannelse i marxisme-leninisme, og det kunne jo blive en sjov ting.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-05-03:
Nu kan man jo ikke give en luthersk forelæsning om toregimentelæren på 1 minut, men det, jeg sagde i mit indlæg, og som jeg kan stå ved, er jo, at i Danmark har folkekirken ikke religionsfrihed.
Den er evangelisk-luthersk, og det betyder, for det står i grundloven, at der ikke er religionsfrihed i folkekirken.
Hvis man som evangeliskluthersk og som forkynder ikke holder sig til præsteløftet og de bekendelsesskrifter, der hører til folkekirken, vil der blive reageret.
Men når det drejer sig om frikirkerne, er der ikke nogen lovgivning.
Det skal der efter vores opfattelse heller ikke være, for så bliver det meget hurtigt et overgreb mod religionsfriheden.
Og det synes jeg altså også at det her forslag er godt på vej til at være.
Per Clausen (EL), 2005-05-03:
Jeg vil godt spørge, om fru Birthe Rønn Hornbech ikke kan bekræfte, at det i virkeligheden er i strid med religionsfriheden at ville sige, at der skal være statsautoriserede uddannelser af præster inden for de forskellige religioner, fordi det vel netop er afgørende, at religion og tro har mulighed for på alle måder at være uafhængige af staten.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-05-03:
Tvang kan aldrig blive frihed, og der er masser af uddannelser i dag, hvis man vil uddannes.
Det er forkert, når fru Karen Klint siger, at forslaget ikke drejer sig om en imamuddannelse.
Der står jo i forslaget, at det drejer sig om, at imamer og andre islamisk-religiøse lærere skal rekrutteres over de uddannelser, så jeg kan slet ikke forstå, at man ikke selv vedkender sig, at det er et rent imamforslag.
Karen J. Klint (S), 2005-05-03:
Så vil jeg prøve på en lidt anden måde.
I dag er der folk, som studerer teologi uden nødvendigvis at blive præster bagefter, og jeg kunne også godt forestille mig, at der var nogle, der ville have en teologisk uddannelse og studere islam på videnskabelig baggrund uden efterfølgende at blive imamer.
Vi har jo ikke sagt, at imamer skal rekrutteres, eller at det er en imamuddannelse.
Jeg ved godt, at der er nogle, der har kaldt det for en imamuddannelse, men vi har jo netop sagt, at vi godt kunne forestille os, at der er nogle, der vil søge en uddannelse, især hvis den er SU-berettiget, og dermed få den tilgangsvej, som er typisk for en dansk universitetsuddannelse.
Så vil jeg gerne spørge fru Birthe Rønn Hornbech, om det ikke godt kunne fremme religionsfriheden, at der var flere veje til at få en teologisk uddannelse i andre religioner, også en uddannelse, som er SU-berettiget.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-05-03:
Jeg er nødt til at fastholde, at fru Karen Klint går præcis den modsatte vej.
Havde det været katolikker, ville alle kunne se, hvilket indgreb i friheden det er, og i og med at der ikke er tale om katolikker, er det altså et indgreb i både ligheden og friheden.
At der er skoler i Århus, der ansætter muslimer, har jo intet at gøre med, at fru Karin Klint vil gennemtvinge en afstemning her i Folketinget, så det er Folketinget, der bestemmer, at der skal oprettes en bestemt uddannelse.
Det er jo det, man vil tvinge videnskabsministeren til.
Men videnskabsministeren har forklaret om alle de uddannelser, der findes, og fru Karen Klint burde kende universitetsloven og vide, hvordan det foregår i praksis.
Det er universiteterne, der kommer med ønsker om uddannelser, det er ikke noget, Folketinget og regeringen påtvinger nogen.
Karen J. Klint (S), 2005-05-03:
Jeg havde heller ikke ventet nogen positive toner her.
Nu fik vi universitetsvarianten, og den fik vi ikke, sidst vi drøftede forslaget.
Men det er jo regeringen, der har sat det muslimske samfund til debat i anden lovgivning, og i øvrigt er det jo ikke lovgivning, vi foreslår.
Det er et beslutningsforslag om at komme med nogle uddannelsesinitiativer, det er jo ikke et lovforslag, vi kommer med.
Det var for et stykke tid siden udlændingeloven, der havde et meget stort afsnit om religiøse forkyndere og om restriktioner for religiøse forkyndere.
Det er også den nuværende regering, der kommer med forslag om – i hvert fald i debatterne og i det offentlige rum – at imamer skal være med til det ene, og de skal være med til det andet, og de skal være med til det tredje, og nu skal de også vejlede de unge om uddannelse.
Vi siger netop: I respekt for religionsfriheden skal man også kunne få en teologisk uddannelse inden for andre trosretninger end lige den allerstørste i Danmark, og vil fru Birthe Rønn Hornbech slet ikke være med til at drøfte, hvordan vi kan øge religionsfriheden, også i praksis?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-05-03:
Der er en lidt overraskende tone fra det nye Socialdemokrati i dette beslutningsforslag.
Det fremgår direkte af teksten, at man skal give muslimerne bedre mulighed for at leve et religiøst orienteret liv uden at komme i modstrid med sekulariserede samfund, altså som om muslimerne over en bank overtræder danske love og derfor skal sættes på universitetet, og det synes jeg er et lidt mærkværdigt udgangspunkt.
Vi er naturligvis enige i, at det er de værdier, vi har i Danmark, der skal være grundlæggende for det fremtidige samfund, men at bibringe andre de værdier foregår i det offentlige rum ved hjælp af ytringsfriheden.
Den debat tager vi i det offentlige rum, og hvad det er for nogle værdier, der skal være herskende i Danmark, kan man ikke afgøre ved at tvinge en uddannelse igennem.
Vi er i Venstre fuldkommen enige i ministerens redegørelse.
Ministeren fremhævede, at der allerede er adskillige uddannelser om arabisk, om islam, om religionssociologi osv., og det har der i øvrigt været i lang tid.
Sådan er fremgangsmåden jo også efter universitetsloven, som Socialdemokraterne stemte for, og vi kan ikke gå med til, at der nu skal være nye tider, hvor Folketinget skal bestemme, hvilke uddannelser man skal have på universitetet.
Ministeren oplyser, at der ikke er nogen, der har meldt sig for at få den uddannelse, Socialdemokratiet efterlyser, og det kan man måske godt forstå, for danske universiteter er jo ikke konfessionelle – heller ikke når det gælder det teologiske studium i lutherdom.
Den er ikke konfessionel, det kommer først senere på Pastoralseminariet.
Men det er jo ikke sikkert, at muslimerne kan affinde sig med det.
Kan de affinde sig med at få en lesbisk lærer?
Har de taget en studentereksamen, for at de kan komme ind?
Det er meget interessant, at Socialdemokratiet mener, at staten skal kunne forlange, at specielt muslimer skal have en bestemt uddannelse.
Hvad så med jøder?
Hvad så med katolikker?
Ud fra et lighedssynspunkt må man jo så også ville bestemme over de andre.
Jeg vil godt sige, at det er Venstres fuldkommen klare opfattelse, at når vi har en folkekirke, der er understøttet efter grundlovens § 4, må den finde sig i, at staten blander sig.
Men dermed er alt slut.
Frikirkerne har forkyndelsesfrihed i modsætning til folkekirken, der som sagt må finde sig i en vis lovgivning.
Dette forslag er set ud fra et frihedssynspunkt katastrofalt.
Det er meget langt fra virkeligheden, at man virkelig tror, at man nu kan gennemtvinge et forslag for muslimer, som de ikke engang selv har efterlyst, og vi afviser forslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-05-03:
Alt det, der er brug for med hensyn til åbenhed om og forståelse af lovforslaget, vil vi selvfølgelig levere.
Det gælder jo også, hvis der bliver bedt om meninger fra de parter, aktører, som vi har haft møder med omkring de her sager.
Lige nu er vi jo i en dialog med Datatilsynet og Justitsministeriet om en vejledning, og vi har op til selve lovforslaget været i dialog med hovedorganisationerne om, hvordan man håndterer de her attester.
Det er så lykkedes at skabe en ganske fornuftig ordning, ser det ud til, hvor hovedorganisationerne kan tage sig af de her attester og sørge for håndteringen af dem.
Det vil også, hvad skal man sige, løse nogle af de retssikkerhedsmæssige problematikker, som dele af oppositionen har nævnt her i dag.
Helge Sander (V), 2005-05-03:
Jeg synes ikke, det er rimeligt, at fru Karen Klint siger, at vi bare vil afvente.
Vi har jo spillet ud og bedt dem, det i virkeligheden handler om, om at komme frem på banen, men det er altså ikke sket.
I lyset af det med at følge med tiden synes jeg da, at fru Karen J. Klint sammen med mig og forhåbentlig også andre må glæde sig over, at universiteterne i den grad følger med tiden.
Personligt blev jeg da glædeligt overrasket, da jeg i forbindelse med forberedelsen til debatten her i dag tog den tur rundt i universitetslandskabet, som jeg beskrev før, kunne se, hvor mange steder man ikke kun justerer gamle tilbud, men også kommer med nye undervisningstilbud både i år og til næste år.
Det synes jeg faktisk er meget betryggende, helt i relation til fru Karen Klints indlæg.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-05-03:
Jeg skal prøve på det minut at forklare spørgeren, at jeg er tilhænger af den bestående ordning, af grundlovens § 4, ud fra et frihedssynspunkt.
Jeg er helt overbevist om, at en stor flertalsfolkekirke med et stærkt evangelisk-luthersk budskab præcis er det, der sikrer friheden for mindretallene i Danmark, og som sikrer, at kirken ikke politiserer.
I det øjeblik vi skiller stat og kirke, bliver det som i USA.
Det er ikke et samfund, jeg ønsker mig.
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-03:
Nu var mit svar til fru Line Barfod sådan set, at hvis fru Line Barfod har en række uklarheder, så medvirker vi gerne til i udvalgsarbejdet at få dem klarlagt, og jeg præciserede meget klart, at for mig var der svaret på en række af de tvivlsspørgsmål, der var sidst.
Så jeg ser ikke disse uklarheder, men jeg sagde, at jeg ønskede, at vi fik et bredt funderet lovforslag her i Folketinget, som også fru Line Barfod kunne stemme for.
Derfor medvirker vi gerne til, at alle uklarheder kan afdækkes, hvis der er yderligere spørgsmål om afgrænsninger, om, hvorvidt pedellen i svømmehallen er omfattet, og hvad ved jeg, som vi før har drøftet.
Så ud fra det er vi helt med.
Så har jeg noteret mig signalet om, at det er hensigten, at det for det første er foreningen, der bliver pålagt en bøde, og ikke foreningsformanden personligt, og at signalet her altså er, at man i første omgang vil føre det som en politisag, hvis man ikke indhenter disse børneattester, og det er fint.
Per Clausen (EL), 2005-05-03:
Nu vil jeg bare fastholde, at det ikke er mig, der har ført diskussionen så langt væk fra beslutningsforslaget, selv om jeg erkender, at nu er jeg selv medvirkende til det.
Jeg vil da bare sige til hr. Jesper Langballe, at det vel er rigtigt forstået, at kristendommen også har baseret en del af sin udbredelse på magt.
Det kan godt blive en lidt underlig diskussion, altså den der med, hvem der nu har slået flest ihjel.
Det er jo sådan noget, som nogle tilhængere af det ene dogme tit tiltror tilhængere af det andet dogme, stalinister mod nazister f.eks., med diskussionen om, hvem der slog flest ihjel.
Nu hører jeg ligesom, at hr. Jesper Langballe synger den samme sang, hvilket jeg sådan set godt kan forstå, altså en kristen principfast mand siger, at der er ganske vist kristne, der har begået fejl, men deres fejl er ikke så store som muslimernes, og så er vi der, hvor hr. Jesper Langballe nok alligevel ender med at stå med et forholdsvis dogmatisk standpunkt.
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-03:
Nu skal vi jo have et udvalgsarbejde, hvor der eventuelt kan afklares en lang række spørgsmål, hvis der er uklarheder omkring afgrænsningen.
Jeg vil bare påpege, at der nu er svaret på en række af de spørgsmål, der var sidst.
Hvis man er på 1 uges lejrferie, kan det fint lade sig gøre, hvis det er den periode, der er tale om, men er det 3 gange 3, som der står i lovforslaget, altså 3 gange inden for 3 måneder, så nærmer vi os det tidspunkt, hvor man kan sige, at vedkommende er der så meget, at der kan opbygges det her tillidsforhold.
Så det er sund logik, der ligger bag de her afgrænsninger, og kan de gøres bedre, er det fint for mig.
Så går jeg ud fra, at fru Line Barfod har læst, at det med fratagelse af tilskud faktisk ikke figurerer i det her lovforslag, men at der alene er tale om bødeforelæg, hvis man ikke indhenter de børneattester, som man nu skal.
Så jeg mener faktisk, at der er taget højde for, skal vi sige, bekymringen, som vi udtalte meget klart sidst.
Line Barfod (EL), 2005-05-03:
Så er der en ting, som jeg er lidt optaget af, nemlig sanktionerne.
Hvis nu man ikke har sørget for at indhente de her attester, mener hr. Leif Mikkelsen så, at en idrætsforening f.eks. skal kunne få frataget hele sit tilskud, eller hvad er det, der skal være rimelige sanktioner?
Og hvor klart mener hr. Leif Mikkelsen at det skal fastsættes i lovforslag og bekendtgørelser, hvilke sanktioner der kan blive tale om?
Kamal Qureshi (SF), 2005-05-03:
Jeg vil starte med at sige – på samme måde som hr. Naser Khader – at vi også synes, det er et sympatisk forslag, som har et udgangspunkt, som er relevant.
Vi vil da også til enhver tid være tilhængere af, at der blev oprettet en uddannelse i islam, men ikke en imamuddannelse, for SF går ind for en skarp adskillelse af stat og religion.
Vi mener, at vi skal have undervisning i religion og ikke en religiøs uddannelse.
Derfor mener vi også, at man i folkeskolen burde have religionsundervisning og ikke kristendomsundervisning – og tilsvarende opad i uddannelsessystemet.
Så udgangspunktet må blive, at vi er tilhængere af at få en akademisk uddannelse, hvor man kan uddanne sig i islam.
Nogle af de bedste forkyndere, jeg har hørt, når jeg har været i moskeen, nogle af dem, jeg i hvert fald husker tilbage på, var nogle af dem, der havde en ph.d. i islam.
Men om den uddannelse så skal ligge i den form, som forslaget lægger op til, er jeg ikke sikker på, men jeg synes, at vi måske skulle sætte os ned og prøve at tænke forslaget igennem med nogle af de ting, som hr. Naser Khader også er kommet med, og prøve at se, om man kunne få det rettet ind.
Måske skulle man også tænke i at inddrage andre religioner.
Der er også hinduer herhjemme, som jo har nogle templer, selv om det er relativt få; vi har også buddhister og lignende.
Kunne de inddrages i en eller anden form også?
Kunne man tænke det ind?
Hvis man begynder at gå i den retning, synes jeg, at forslaget begynder at blive interessant.
Så som udgangspunkt er SF positiv over for tankerne bag forslaget, men har nogle problemer med de sidste linjer om, at det skal være et akademisk grundlag for varetagelse af religiøs embedsvirksomhed; dem har vi et problem med.
Naser Khader (RV), 2005-05-03:
Nogle vil gå endnu længere tilbage med demokratiets opståen, før kristendommen opstod.
Men det skal vi ikke være uenige om.
Det kan godt være, at demokratiet blev til i de tidligere kristne samfund, men det udelukker ikke, at ikkekristne samfund også kan blive demokratiske.
Jeg nævnte Japan som eksempel.
Jeg mener også, at den islamiske verden godt kan være islamisk og demokratisk samtidig, selvfølgelig kan den det.
Det skal ikke være religionen, religionens mænd eller religionens læresætninger, der dikterer samfundsindretning.
Det skal folket, folkets vilje og folkets repræsentanter.
Det er der mange muslimer der også taler for.
Jesper Langballe (DF), 2005-05-03:
Så vil jeg lige føje det spørgsmål til, om hr. Naser Khader forstod
, at hvis vi taler om idéhistorisk årsagssammenhæng, er jeg ikke et øjeblik i tvivl om, at demokratiet slet ikke var opstået, uden at det havde haft kristendommen som forudsætning.
Det betyder ikke, at jeg i dag vil sammenblande demokrati og kristendom.
Men nu taler vi om idéhistoriske årsagsrækker.
Forstod hr. Naser Khader, at det var min pointe, at det ikke er noget tilfælde, at demokratiet er blevet til i Europa, dvs. i kristenhedens gamle rum?
Naser Khader (RV), 2005-05-03:
Hvis vi tager det sidste først: Ja, det er rigtigt.
Det, jeg kender til imamuddannelsen, er, at den i sin natur er kildeukritisk og forkyndende, men det er kun i forhold til islamisk teologi.
I den islamiske verden er der også en akademisk tradition, sådan som man også kender det i Danmark og i Vesten, så det gælder kun i forhold til islamisk teologi.
Med hensyn til det første: Baggrunden for mit spørgsmål til hr. Jesper Langballe er, at fru Birthe Rønn Hornbech nærmest sagde, at Danmark ikke ville have været demokratisk, hvis Danmark ikke havde været kristent.
Så mit spørgsmål var, om ikke demokrati i Danmark udviklede sig på trods af og i kamp med kristendommen.
Det var det, der var baggrunden for spørgsmålet.