Bendt Bendtsen (KF), 2002-04-25:
Jeg er meget glad for at få stillet denne forespørgsel, for den giver mig lejlighed til at præcisere, at denne regeringen ikke nedprioriterer forbrugerpolitikken, tværtimod.
Mit ministerium er i fuld gang med en strategi til en nyorientering af forbrugerpolitikken.
Det første konkrete resultat vil være en reform af hele forbrugerklageområdet.
Det var en følge af den tidligere regerings forbrugerpolitiske strategi og var knyttet til en række initiativer, som efterhånden er ført ud i livet.
Lad mig slå fast, at regeringen ikke har foretaget særlige nedskæringer på forbrugerområdet, men generelle besparelser på finansloven som led i en generel omprioritering.
Omprioriteringerne på finansloven har været nødvendige for bl.a. at få råd til flere og bedre velfærdsydelser, og forbrugerne er jo også forbrugere af velfærdsydelser, f.eks. hjemmehjælp og en effektiv behandling på landets sygehuse.
Samtidig vil jeg understrege, at når der har vist sig et konkret behov for en styrket indsats på forbrugerområdet, har regeringen været indstillet på at finde en løsning.
I år har vi f.eks. taget initiativ til en ekstrabevilling for at få nedbragt sagsbehandlingstiden i Forbrugerklagenævnet og for at sikre en bedre efterlevelse af klagenævnets afgørelser.
I december sidste år gav vi Forbrugerrådet et ekstra tilskud på 1,9 mio. kr. til at styrke indsatsen i de private klagenævn.
Jeg synes i øvrigt, det er vigtigt at pointere, at man ikke skal bedømme forbrugernes situation alene ud fra, hvor mange ressourcer forbrugermyndighederne har.
Forbrugernes velfærd afhænger i høj grad af, om de har adgang til velfungerende markeder præget af konkurrence og gode forbrugerforhold.
Her spiller myndighederne en rolle, men mange ting klares heldigvis af virksomhederne og forbrugerne selv.
Det viser undersøgelser, som Konkurrencestyrelsen og Forbrugerstyrelsen har lavet i fællesskab.
Lad mig i øvrigt understrege, at der i 2002 er afsat flere ressourcer på forbrugerområdet, inklusive tilskud til Forbrugerrådet, end den tidligere regering lagde op til i sit finanslovudspil. Når man tager alt dette i betragtning, synes jeg faktisk, at diskussionen om besparelser er kommet ud af proportioner.
Jeg synes, at vi i stedet skal tale om, hvordan vi får skabt rammerne for en moderne forbrugerpolitik, der matcher forbrugernes vilkår på markedet, som det nu ser ud i dag.
Forbrugerne står i dag over for en række udfordringer, som den nuværende forbrugerpolitik har svært ved at tage hånd om.
De produkter, der i dag sælges, er langt mere komplicerede end tidligere. Der er en stigende handel på tværs af grænserne ikke mindst i form af handel via internet, og vi ser hele tiden nye handelsformer, f.eks. kan der nu handles via mobiltelefoner. Forbrugerne er samtidig begyndt at handle på de nye markeder, der opstår som følge af liberaliseringen af f.eks. telemarkedet og energimarkedet, ligesom der opstår markeder på de offentlige områder, hvor der i dag er indført frit brugervalg.
Der er derfor behov for at se på, om de forbrugerpolitiske redskaber, vi har i dag, matcher de nye udfordringer på markedet.
Det er regeringens vision at skabe en ny og mere effektiv forbrugerpolitik med vægt på dialog mellem virksomheder, forbrugere og myndigheder.
Regeringen er derfor netop gået i gang med et større reformarbejde under overskriften »Nyorientering i forbrugerpolitikken«.
Udgangspunktet for fremtidens forbrugerpolitik skal være at sikre forbrugernes rettigheder, sikkerhed og information.
Det skal bl.a. ske ved at skabe de nødvendige rammer for virksomhederne, så de selv får bedre muligheder for at bruge gode kundeforhold aktivt i konkurrencen.
Noget af det, der først trænger sig på, vil jeg gerne sige, og det er der også blevet arbejdet med under den tidligere regering, er en reform af klagenævnssystemet i Danmark.
Reformen skal bl.a. bane vejen for oprettelsen af flere brancheklagenævn.
Med brancheklagenævn har branchernes og forbrugernes organisationer selv ansvaret for at håndtere de uoverensstemmelser, der opstår mellem forbrugerne og de erhvervsdrivende.
Erfaringen har vist, at brancheklagenævn medfører en bedre efterlevelse og generelt virker mere forebyggende på omfanget og antallet af tvister.
Så er der jo ingen grund til, at det offentlige gør noget, som virksomhedernes og forbrugernes organisationer gør bedre selv.
Et andet element i nyorienteringen af forbrugerpolitikken er den regelforenkling og den administrative modernisering, som regeringen har sat i gang.
I dag ændrer markedet sig ofte hurtigere, end lovgivningen kan følge med.
Detailregulering kan i praksis være forældet inden vedtagelsen.
Fremtidens forbrugerregulering bør derfor bestå af rammeregulering, der udfyldes gennem en ligeværdig og løbende dialog mellem virksomheder, forbrugere og myndigheder.
Konkret kan jeg f.eks. pege på, at markedsføringsloven efterhånden trænger til et grundigt eftersyn.
Vi vil bl.a. overveje, om de detaljerede regler i loven virker efter hensigten.
Også prismærkningsloven kan trænge til en revision set i lyset af nye muligheder for handel på nettet og via mobiltelefonen.
Det tredje element i nyorienteringen af forbrugerpolitikken handler om at få skabt rammerne for en styrket dialog mellem brancher og virksomheder.
Vi vil lægge større vægt på at få udviklet forbrugerforholdene gennem en forebyggende indsats over for virksomheder og brancher, og vi vil give virksomhederne gode incitamenter til selv at udvikle positive kunderelationer og dermed opnå konkurrencefordele.
Vi vil fortsat lægge vægt på forbrugersikkerhed.
Det bidrager til øget forbrugertryghed og øget vækst i samfundet.
De mange nye informationsmuligheder skal udnyttes, og vi skal i højere grad inddrage virksomhederne i en styrket informationsindsats.
Der er med andre ord behov for ganske betydelige omlægninger og effektiviseringer af forbrugerpolitikken, og jeg er sikker på, at forbrugerne vil opleve, at de får langt mere for pengene end tidligere. Senere på året vil jeg fremlægge et samlet oplæg til regeringens nye forbrugerpolitik.
Det bliver et oplæg, som kommer med et bud på, hvordan forbrugerpolitikken skal forme sig i de kommende år.
Oplægget vil indeholde forslag til konkrete indsatsområder på forbrugerområdet.
Vi vil naturligvis inddrage forbruger- og erhvervsorganisationerne i denne proces, og jeg ser gerne, at der bliver en bred opbakning til den nye strategi.
Derfor vil jeg allerede nu invitere partiernes erhvervsordførere til en drøftelse, når udkastet til oplægget foreligger senere på året.
Indtil da ser jeg frem til en god og konstruktiv debat
om forbrugerpolitikken nu og i de kommende måneder.
Jeg vil nu give ordet til fødevareministeren, som vil besvare den del af forespørgslen, der omhandler Fødevaredirektoratet.