runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-03-30:
Nu advarede hr. Naser Khader imod historieløshed, og det vil jeg også gerne skrive under på.
Det er utrolig vigtigt, at man her holder fast i, hvad historien er, for at forstå nutiden og måske få en bedre fremtid – men også kun bruge den til det.
Så må jeg altså minde hr. Naser Khader om, at den israelske besættelse jo er et resultat af de angreb, der kom på Israel.
Når Israel har været i krig, har det hver gang været, fordi Israel er blevet angrebet af sine naboer, og vi må holde fast i, at besættelsen er et resultat af angreb, der er foretaget mod staten Israel.
Det er for at få det historiske på plads.
Men vi skal jo ikke nu hænge fast i historien, for vi skal prøve at komme videre fremad, og der kan jeg ikke se rettere, end at det vigtigste bidrag, vi kan gøre, i stedet for at skælde ud på parterne i den her konflikt, hvad enten det er palæstinenserne, vi skælder ud på, eller israelerne, vi skælder ud på, er at gøre meget mere nytte ved at prøve konstruktivt og positivt at hjælpe begge parter fremad mod tostatsløsningen.
Det er jo derfor, at mit ærinde, da jeg kom til Mellemøsten, ikke var at skælde ud på de to parter, men at rose dem for de gode ting, vi ser, selv om jeg godt er klar over, at der også er utrolig mange ting, der ikke er gode.
Men hvis vi skal fremad, kan det ikke nytte noget, at vi bliver ved at hænge fast i alt det, der ikke er godt.
Så bliver vi nødt til at bide os fast i det gode, der er, og så hjælpe begge parter fremad.
Det er sådan set bare det, der er mit synspunkt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Rune Lund (EL), 2005-03-30:
»Vil statsministeren på baggrund af sit besøg i Israel kommentere nyheden om, at der planlægges opført 3.500 nye boliger på Vestbredden, herunder om dette indgik i statsministerens samtaler med repræsentanter for den israelske regering?«
I det forrige spørgsmål fik vi jo bekræftet, at statsministeren gerne ville snakke terrorisme med palæstinenserne, men nægtede at forholde sig til den statsterrorisme, som staten Israel udøver, ikke bare i går og i forgårs, men også i dag og i morgen.
Men der var også en anden ting, som statsministeren tilsyneladende ikke nævnte for israelerne.
Statsministeren roste jo Sharon for den tilbagetrækningsplan, der gælder for Gaza, med henblik på at skabe fred, men hvad sagde statsministeren samtidig om de 3.500 nye bosættelser, som staten Israel nu har annonceret skal placeres i Østjerusalem?
Østjerusalem, som er tiltænkt at skulle være hovedstaden i en kommende levedygtig palæstinensisk stat; Østjerusalem, som på linje med resten at Palæstina er ulovligt besat, på samme måde som Danmark var besat af tyskerne under anden verdenskrig.
Det er derfor, jeg stiller det her spørgsmål.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad statsministeren havde af kommentarer til de ulovlige bosættelser på besat palæstinensisk territorium.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-03-30:
Det sagde jeg da ikke noget til, for jeg havde ikke noget kendskab til den plan eller den historie, da jeg var dernede.
Det er en historie, der er kommet frem, efter at jeg er kommet tilbage fra mit besøg i Mellemøsten.
Men jeg kan da godt sige, at den danske holdning på det punkt er krystalklar.
I overensstemmelse med køreplanen for fred skal Israel indstille alle bosættelsesaktiviteter, og det er et helt klart krav fra den såkaldte Mellemøstkvartet, som Danmark naturligvis bakker op om.
Rune Lund (EL), 2005-03-30:
Jeg er da ked af, at jeg er bedre underrettet end statsministeren og hele hans embedsmandsapparat med hensyn til den her planlægning af bosættelser i Østjerusalem, men det ændrer altså ikke ved det faktum, at der bliver oprettet bosættelser nogle steder og der så bliver der trukket nogle tilbage andre steder.
Det er den dynamik, vi har set i årevis.
Det kan godt være, at man planlægger eller har planer om at rykke ud fra et sted i de besatte områder, som er ulovligt besat, men samtidig planlægger man i massevis af andre bosættelser.
Det er jo den dynamik, vi har set i årevis.
Jeg vil så beklage, at statsministeren ikke vidste det her konkrete, men det ville have været rart, hvis statsministeren generelt havde kritiseret den bosættelsespolitik, der var, da statsministeren besøgte Israel og Palæstina i uge 11 i år.
Gjorde statsministeren det?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-03-30:
Hr. Rune Lund kan heller ikke have været bekendt med den plan, fordi den blev mig bekendt offentliggjort i israelske medier den 21. marts i år.
Det var, efter at jeg var kommet hjem fra mit besøg.
Så medmindre hr. Rune Lund råder over en efterretningstjeneste, som jeg ikke er bekendt med, kan hr. Rune Lund ikke have været bekendt med denne nyhed.
Men som jeg sagde før, er vores holdning meget klar, nemlig at Israel skal standse bosættelsesaktiviteterne.
Det fremgår af køreplanen for fred; det fremgår af det, Mellemøstkvartetten, som EU jo er medlem af, har sagt ved gentagne lejligheder, og det bakker Danmark fuldt ud op om.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-03-30:
En tostatsløsning kræver jord, siger hr. Naser Khader, men den kræver frem for alt også, at der er vilje.
Sagen er jo den, at en stor, stor del af de palæstinensiske indbyggere overhovedet ikke nærer noget ønske om at se jøder i Mellemøsten.
De nærer derimod et markant ønske om at få fordrevet staten Israel fra jordens overflade.
Det er også det, vi ser, når de så markant stemmer på Hamas og sender dem ind i byrådene.
Er statsministeren ikke enig i, at det er dybt, dybt problematisk med den enormt udbredte antisemitisme, som findes blandt muslimske folk i Mellemøsten, som overhovedet ikke rummer muligheden for, at man kan få en fredelig løsning på det her problem?
Sagen er jo den, at disse mennesker i hele deres tankesæt og hele kulturelle identifikation ser sig som en modsætning til jøderne.
Det er da fuldstændig utopisk at tro, at man med disse mennesker, som med deres stemmeret ønsker at støtte de folk, der slår jøder ihjel, skulle kunne danne en fredelig stat.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-03-30:
Vi får jo gang på gang her bekræftet, at hr. Rune Lund overhovedet ikke har nogen balanceret tilgang til det her.
Det er en fuldstændig ubalanceret tilgang, som vi ikke deler.
Regeringen har en balanceret tilgang, som er, at det skal ende med en tostatsløsning med et selvstændigt og levedygtigt Palæstina, der lever side om side i fred og harmoni med Israel.
Det betyder selvfølgelig også, at israelerne har forpligtelser til at hjælpe med at skabe en sådan selvstændig og levedygtig palæstinensisk stat, bl.a. ved at sikre, at den ikke bliver skåret op på kryds og tværs, men er et sammenhængende geografisk område.
Og det betyder, at man ikke ved grænsedragningen med et beskyttelseshegn eller en mur eller ved bosættelsesaktivitet eller på anden måde kan underminere grundlaget for en selvstændig og levedygtig palæstinensisk stat.
Det er sagt så mange gange til israelerne, at ingen kan være i tvivl om, at det er vores holdning.
Per Clausen (EL), 2005-03-30:
Da Bill Gates besøgte Danmark, var det sådan lidt af en københavnerbegivenhed eller en danmarksbegivenhed lidt i stil med et kronprinsebryllup.
Det var jo også rart at se statsministeren og Bill Gates gå og skinne i lyset af hinanden.
Det var til gengæld uhyre betryggende, da statsministeren kunne sige, at det gudskelov intet havde på sig.
Sådan noget var der slet ikke sket.
Så langt var alt godt, og jeg var glad.
Det er man jo indimellem.
Men så viste det sig, at Bill Gates alligevel i hvert fald har snakket om de her rettigheder i forbindelse med mødet med statsministeren, for det fremgår af et takkebrev fra Bill Gates til statsministeren, at han er glad for den meget udbytterige diskussion, der har været om behovet for at forbedre patentbeskyttelsesprocessen for intellektuelle rettigheder.
Så er det, jeg bare stiller spørgsmålet: Hvad skete der i grunden på det møde, når man ikke rigtig snakkede om patentbeskyttelse, men alligevel snakkede om det?
Rune Lund (EL), 2005-03-30:
Ifølge de ting, jeg har kunnet orientere mig om, har de bosættelser faktisk været planlagt længe.
Med hensyn til, at de så bliver offentliggjort den 21. marts, kan man sige, at det er så der, hvor det virkelig kommer for offentlighedens lys, men det er jo noget, der har været arbejdet med noget tid.
Det er ikke noget, som bare lige popper op ud af ingenting.
Det ændrer ikke ved det generelle billede, at statsministeren, da han besøgte Israel og snakkede med Sharon, havde en meget ubalanceret tilgang til det møde, mens han, når han mødte palæstinenserne, så kritiserede dem og snakkede om alle de ting, han var uenig i.
Det fremgår også af medierne herhjemme, at statsministeren ikke grundlæggende nævnte over for israelerne, at Palæstina er besat, at det er ulovligt besat.
Derfor skal israelerne trække sig tilbage, og det skal de gøre med det samme.
Det fremgår af international lov, det fremgår af gentagne resolutioner i FN.
Det drejer sig også om flygtningenes ret til at vende tilbage til de jorde, som israelerne har fordrevet dem fra.
Snakkede statsministeren om det?
Og nævnte statsministeren måske den største forhindring for fred i øjeblikket i Palæstina, nemlig muren, opførelsen af sikkerhedsmuren eller apartheidmuren, som den også bliver kaldt mange steder?
Var det nogle emner, som statsministeren kom ind på?
Per Clausen (EL), 2005-03-30:
Jeg kan slet ikke bekræfte den udlægning, slet ikke.
Det har vi slet ikke været inde på.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-03-30:
Jo, men det er også det, det hele går ud på: at skabe forudsætningerne for, at det kan ske.
Selvfølgelig skal Israel opfylde international lov og ret, herunder de FN-resolutioner, der er vedtaget.
Det skal palæstinenserne i øvrigt også, det skal alle parter.
Køreplanen for fred sigter netop mod at skabe forudsætningerne for, at der kan ske en sådan tilbagetrækning, og at der kan ske en etablering af en selvstændig og levedygtig palæstinensisk stat.
Derfor må vi også betragte det som et skridt i den rigtige retning, at Israel nu trækker sig ud af Gaza og trækker sig ud af dele af den besatte Vestbred.
Den udvikling skal nu gå skridtvis videre fremad, det er det, det hele går ud på.
Derfor må jeg altså afrundende sige, at det, jeg anså for at være mit ærinde med besøget i Mellemøsten, var at opmuntre begge parter til at fortsætte ad den vej, skabe forudsætningerne for en sådan tilbagetrækning og skabe forudsætningerne for etableringen af en selvstændig palæstinensisk stat.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Rune Lund (EL), 2005-03-30:
Det blev jo en længere snak om min historieopfattelse.
Den vil jeg da gerne fortælle noget mere om en anden gang.
Det kan være, statsministeren giver en håndbajer engang, det kunne være, vi skulle snakke sammen om det.
Men det her drejer sig i virkeligheden om, hvem der har den balancerede tilgang til det her, for jeg synes faktisk, det er en temmelig balanceret tilgang at sige: Vi har noget, der hedder international lov, og international lov skal overholdes.
Vi har en stat, som hedder Israel, som ulovligt har besat et territorium, som tilhører Palæstina, og derfor skal israelerne selvfølgelig trække sig tilbage.
Ifølge det, som statsministeren siger her i dag, lyder det nærmest, som om israelerne ikke skal trække sig tilbage, men at de bare skal blive der, fordi de har et sikkerhedsproblem.
De har en legitim ret til at forsvare sig, som statsministeren sagde lidt tidligere.
Jeg vil meget gerne have klart og tydeligt bekræftet, at statsministeren mener, at international lov skal overholdes og israelerne derfor skal trække sig tilbage.
Det ville være rart.
Det ville hjælpe lidt på det indtryk, man meget massivt fik, nemlig at statsministeren var meget hård ved palæstinenserne, da statsministeren besøgte Israel og Palæstina i uge 11, men at statsministeren samtidig var meget med israelerne.
Det har statsministeren nu en lille chance for at råde bod på.
Er det ikke korrekt, at international lov kræver israelsk tilbagetrækning med det samme?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-03-30:
Jeg ved ikke, hvad det er for en statsterrorisme, hr. Rune Lund omtaler.
Jeg kan bare sige, at Israel har en legitim ret til at forsvare sig selv, men det siger sig selv, at det skal ske inden for rammerne af international lov og ret.
Jeg vil sige om sikkerhedshegnet – og nogle steder er det så en mur – at det ikke er i overensstemmelse med international lov og ret, hvis det bliver opført i ulovligt besatte områder.
Men grænsedragningen er ikke ligegyldig, hvis man skal se på international lov og ret.
Jeg har ikke oplysninger, der gør mig i stand til at bekræfte de informationer, som hr. Morten Messerschmidt her videregiver, men det er tydeligt nok, at israelerne argumenterer for sikkerhedshegnet med henvisning til, at det vanskeliggør terroristers muligheder for at komme ind i Israel og begå terrorhandlinger.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-03-30:
Jeg vil godt sige tak for den bekræftelse, og jeg vil også godt i samme sætning udtrykke fuldstændig forståelse for, at statsministeren ikke orker at svare på de historieløsheder, vi hører fremført.
Men jeg vil godt lige hive en anden ting frem med hensyn til den mur, der bliver talt om – med visse associationer til andre fascistiske regimer – og spørge, om ikke statsministeren kan bekræfte, at den mur rent faktisk redder israelske liv, at der rent faktisk har været et klart fald i raten af dødsfald, efter at muren her er blevet opført, og om statsministeren ikke også kan bekræfte, at det rent faktisk er sådan i dag, at der er indbyggere i Palæstina, der søger ind bag den beskyttede del af muren, fordi den rent faktisk udgør et værn imod den islamiske fundamentalisme, som uvægerlig bliver til terrorisme.
Kan statsministeren bekræfte det?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-03-30:
Jeg har delvis svaret på det allerede i mit svar tidligere til hr. Naser Khader ved at påpege, at når man tager fat i historien, er det altså således, at den israelske besættelse er et resultat af, at Israel blev angrebet af sine naboer.
Derfor holder hr. Rune Lunds sammenligning overhovedet ikke stik, men det er jeg heller ikke overrasket over, for hr. Rune Lunds historieopfattelse er af en sådan karakter, at jeg ikke engang ville have forventet det.
Derfor orkede jeg slet ikke at svare på det.
Hele hr. Rune Lunds baggrund gør, at han slet ikke har forståelse for det, og derfor kommer vi altså ikke meget videre i den sag.
Men jeg må give hr. Morten Messerschmidt ret i, at sammenligningen med anden verdenskrig er udtryk for fuldstændig mangel på historisk forståelse.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-03-30:
Men det må så stå for disse medlemmer af Tingets egen regning.
Jeg er dybt uenig, og jeg vil gerne høre, hvad statsministeren rent faktisk mener om det, og om statsministeren ikke er enig i, at sammenligningen går den modsatte vej: Det, som Israel gør i dag, er at reagere mod de angreb, der er begået mod den israelske stat, hvorimod det, Hitler gjorde imod Danmark, var at angribe den danske stat.
Sammenligningen er retmæssigt den islamiske angrebsmission imod Israel, som fuldstændig er på linje med den angrebsmission, som Hitler lagde for dagen igennem 1940’erne imod alle ikkenazistiske regimer.
Kan statsministeren bekræfte det?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-31:
Det Konservative Folkeparti ønsker amterne nedlagt, og så ønsker vi i øvrigt at søge den bredest mulige opbakning bag dette lovforslag, som er resultatet af et forlig med Dansk Folkeparti.
Vi er meget glade for de lovforslag, vi behandler i dag, og vi vil meget gerne gennemføre dem sammen med Dansk Folkeparti.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-03-31:
Nu tror jeg ikke, jeg har lagt skjul på, hvad vi synes i Dansk Folkeparti, for jeg nævnte i hvert fald, da jeg svarede hr. Martin Lidegaard, at hvis det stod til Dansk Folkeparti, var der kun to niveauer, altså kommunerne og staten.
Men jeg vil bare spørge, om hr. Christian Wedell-Neergaard kan redegøre for, hvad De Konservative gerne ville have skulle være det endelige resultat, hvis det helt stod til De Konservative.
Skal der oprettes flere niveauer, altså nu regionerne, eller ser De Konservative helst, at der kun er to niveauer?
Eller hvordan skal jeg forstå det?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-31:
Det kunne jo være, Dansk Folkeparti kunne redegøre for, hvor man selv synes at jordforureningsområdet ligger bedst.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-03-31:
Man kan jo godt blive lettere forvirret, når man hører de svar, som De Konservative giver De Radikale.
Jeg kommer lidt i tvivl, for jeg synes hele tiden, vi har hørt De Konservative bryste sig af, at de vil have amterne nedlagt, så hvis man hele tiden har haft i sinde at oprette regioner, hvorfor har man så ikke meldt tydeligere ud?
Og hvad bliver det næste, man vil have oprettet?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-31:
Nej, det tror jeg egentlig ikke.
Det ligger udmærket her, det vil være sådan, at regionerne vil kunne løse opgaverne, og jeg mener også, det kan gøres ordentligt og rationelt og med en høj kvalitet i myndighedsudøvelsen, så derfor er det tilfredsstillende, at det kører i regionerne.
Martin Lidegaard (RV), 2005-03-31:
Det er svært at få noget andet indtryk – men ordføreren må rette mig, hvis jeg tager fejl – end at det er lidt mod Dansk Folkeparti og De Konservatives vilje, at det er endt i regionerne.
Formuleringen, at politik er det muliges kunst, må jo betyde, at hvis hr. Wedell-Neergaard selv havde kunnet bestemme det hele, havde det nok ligget i kommunerne.
Er det ikke korrekt opfattet?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-31:
Nu kan jeg jo starte med et polemisk svar og sige, at det netop er for at bevise, at der ikke er tale om en amtspsykose, men at der er tale om en rationelt tilrettelagt arbejdsdeling mellem stat, region og kommune.
Martin Lidegaard (RV), 2005-03-31:
Vi glæder os jo meget over, at man vil lægge hele dette område på regionalt niveau, men jeg er nysgerrig efter at høre, om hr. Christian WedellNeergaard kan uddybe, hvorved dette miljøområde udmærker sig i forhold til alle andre.
Hr. Wedell-Neergaard har lagt megen vægt på, at de bør ligge i kommunerne, for det er tæt på borgerne og erhvervslivet, og i det hele taget skal regionerne have trukket så mange tænder ud som muligt.
Hvad er det, der gør lige præcis dette område til noget specielt, og som gør, at De Konservative har kæmpet for, at det skal blive i regionerne?
Hvorfor har man her helt sluppet amtspsykosen?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-31:
Dette forslag medfører, at stort set alle opgaver inden for jordforureningsområdet overføres fra de nuværende amter til de nye regioner.
Der er dog nogle få undtagelser, nemlig tilsyn med særligt forurenende virksomheder og bortskaffelse af mindre partier af forurenet jord.
Regionerne bliver høringsberettigede vedrørende tilladelser til bygge- og anlægsarbejder på en registreret grund, dog med en lille undtagelse.
Det foreslås, at Bornholms Regionskommunes bestyrelse får samme beføjelser som regionerne i resten af landet.
Herudover får ministeren en beføjelse til at pålægge et regionsråd at gennemføre undersøgelses- og afværgeforanstaltninger.
Det er rigtigt, som andre ordførere har været inde på, at det især gælder i de store forureningssager, og jeg vil sige, at Det Konservative Folkeparti støtter meget, at der gøres en indsats over for disse store forureningssager.
Der nedsættes et kvalitetsstyringsudvalg, der skal overvåge den decentrale miljøforvaltning, og med forslaget bliver det igen sådan, at Miljøklagenævnet bliver eneste klageinstans.
På dette grundlag kan vi støtte lovforslaget.
Martin Lidegaard (RV), 2005-03-31:
Jeg er kommet til at udtrykke mig uklart, hvis hr. Dohrmann kan opfatte det sådan, at jeg er utilfreds med, at man lægger det i regionerne; jeg er skam meget glad for det.
Jeg kan forsikre hr. Dohrmann om, at jeg også har tænkt mig at spørge den konservative ordfører, og jeg synes heller ikke, hr. Dohrmann skal holde sig tilbage over for den konservative ordfører, hvis han har noget, han gerne vil have afklaret.
Men jeg forstår hr. Dohrmanns svar sådan, at forslaget er et resultat af en forhandling, og det betyder vel også – sådan må jeg forstå hr. Dohrmann – at en ny forhandling måske kan skabe resultater på også andre områder, hvis det er sådan, at det kan give en større bredde og dermed større tyngde i den samlede miljølovgivning.
Per Clausen (EL), 2005-03-31:
Jeg skal ikke unødigt trække den debat i langdrag, men bare sige, at der i dag også er kommet konkrete eksempler på, at kommunerne nok alligevel har en tilbøjelighed til indimellem at administrere mere ud fra nogle andre hensyn, fordi de har nogle andre interesser, som måske lige præcis det sted er mere dominerende og har en bedre gennemslagskraft.
Det andet, som jeg bare vil gentage, er spørgsmålet om de fælleskommunale selskaber og så myndighedsudøvelse.
Er det sådan, at ministeren mener, at det er acceptabelt, at det er i orden, at fælleskommunale selskaber fremover skal have mulighed for at have myndighedsudøvelse?
Jørn Dohrmann (DF), 2005-03-31:
Det er et lidt besynderligt spørgsmål at få som ordfører.
Når noget lægges ud i regionerne, er oppositionen straks utilfreds med det, og det er jo mærkeligt.
Det, man skal forholde sig til, er jo, at det er et forlig, som er lavet, og det betyder bl.a., at man både tager noget og giver noget, så hvis det er sådan, at nogle af dem, man forhandler med, gerne vil have det til at ligge i regionerne, må man jo også selv være med til at give noget.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor De Konservative ikke har været mere på mærkerne for at få det trukket væk fra regionerne, det kan man jo spørge dem om, når deres tid kommer.
Men det er altså – sådan som vi ser det – et forlig, der er lavet her.
Men vi siger jo også, at vi gerne vil diskutere spørgsmålet videre.
Forslaget her er jo ikke et endegyldigt resultat, som vi har lagt frem til forhandling.
Så som vi har diskuteret det tidligere i dag, mener jeg, at vi kan snakke om alting.
Martin Lidegaard (RV), 2005-03-31:
Det er jo dejligt at høre, med hvilken lettelse og glæde både Venstre og Dansk Folkepartis ordførere anbefaler forslaget, for her har de virkelig fagligheden og sagligheden med sig.
Jeg har fornemmet på hr. Dohrmanns taler i dag, at Dansk Folkeparti ligesom har sørget for, at der skal så lidt som muligt ud til regionerne.
Amtspsykosen har også bidt sig godt fast hos hr. Dohrmann, men hvad er der sket i forbindelse med denne lovgivning?
Hvorfor er det ikke lykkedes at få de ting ud til kommunerne?
Hvad er det, der gør, at Dansk Folkeparti synes, det er i orden, at hele den store kompetence i arbejdet på at få ren jord skal ligge i regionerne?