Claus Larsen-Jensen (S), 2000-11-21:
Som en af dem, der har haft lejlighed til at følge arbejdet fra politisk side i konventet, er jeg glad for, at vi tager en diskussion om indholdet i dag.
Jeg synes sådan set, det er et godt resultat, der er kommet ud af det.
Det er et godt dokument.
Teksten er kort, klar og præcis, og vi får slået fast, at EU-samarbejdet sådan set ikke bare bygger på økonomi, handel, men også på nogle fælles værdier som grundlag for det samarbejde, vi som lande og befolkninger i Europa indgår i.
Det fastslår ud over de klassiske demokratiske frihedsrettigheder også, at vi har nogle sociale og økonomiske rettigheder i overensstemmelse med alt det, vi kender i forvejen og i øvrigt har tilsluttet os i internationale konventioner og aftaler, og som vi også bygger på i vores eget samfund.
Det er ganske godt, at vi her sender et signal om, at udgangspunktet med EU-samarbejdet sådan set er at skabe udvikling til gavn for mennesker og rettigheder i tilknytning til mennesker, og de principper, der er i charteret om udelelige og universelle værdier, om menneskers værdighed og frihed og lighed og solidaritet, og at man bygger på demokrati og retsstatsprincipper, frihed, sikkerhed og retfærdighed med mennesket i centrum er da ganske flot.
Vi bakker derfor kraftigt op om charterets formål.
Det er da flot med de målsætninger om forbud mod tortur, slaveri, tvangsarbejde, børnearbejde, menneskehandel og dødsstraf, respekt for privat- og familieliv, ret til uddannelse, erhvervsfrihed, asyl, lighed for loven, børns og ældres rettigheder, integration af handicappede, arbejdstagerrettigheder som ret til organisering, forhandlingsret, information og høring og retfærdige og rimelige arbejdsvilkår, ret i landene til social sikring og sundhed, miljøbeskyttelse, forbrugerbeskyttelse osv.
Vi får altså hermed en synliggørelse for befolkningerne,
for borgerne i EU-landene og i de kommende EU-lande af, at man har nogle fundamentale rettigheder i forhold til EU's institutioner på de områder, hvor EU udøver myndighed.
Jeg synes også, det er værd at fremhæve, hvad de to ministre også har gjort, at vi har respekt for nærhedsprincippet.
Vi ændrer ikke med charteret EU's kompetence i forhold til medlemslandene.
Det understreges, at det fælles værdigrundlag sker under hensyn til de europæiske folks forskelligartede kulturer og traditioner og nationale identitet.
Vi har afklaret problemet med Menneskerettighedsdomstolen i Strasbourg.
Vi ser det derfor som et positivt fremskridt, at charteret på topmødet i Nice i december 2000 vedtages som et politisk dokument.
Hvorvidt charteret og dets principper på et senere tidspunkt skal skrives ind i en traktat, er vi åbne for en diskussion om; men man kan ikke bare gøre det uden videre.
Det kræver en afklaring af, hvad der egentlig er EU's kompetence, og hvad der er landenes kompetence, men debatten tager vi gerne.
Jeg skal derfor kraftigt anbefale charteret som et politisk dokument og skal så i øvrigt ved samme lejlighed tillade mig lige at rette en tak både til Erling Olsen og til alle i embedsværket, som faktisk har betjent os, der fra den politiske side har været involveret i det her.
Det har været et flot stykke arbejde, der er leveret fra deres side.
Så skal jeg på vegne af Socialdemokratiet, Venstre, Det Konservative Folkeparti, CD og Det Radikale Venstre fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »Folketinget finder, at EU's charter for grundlæggende rettigheder på en forståelig måde synliggør borgernes demokratiske, sociale og økonomiske rettigheder i forhold til EU's institutioner.
Folketinget noterer sig med tilfredshed, - at charteret ikke ændrer arbejds- og kompetencedelingen mellem EU og medlemslandene, - at charteret er i overensstemmelse med den beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, der er sikret ved den europæiske menneskerettighedskonvention.
Folketinget finder derfor, charteret bør godkendes uændret som et politisk dokument på topmødet i Nice den 7.-8. december 2000.«