Louise Frevert (DF), 2004-05-28:
Debatten om, hvorvidt muslimske børn og kvinder i Danmark skal bære tørklæde, har været meget stigende i de senere år.
Måske også, fordi der har været en tiltagende islamisering verden over.
Der er kommet flere troende muslimer, også til Danmark, samtidig med, at der er flere muslimer, der har valgt at bære tørklæde.
Vi er i Dansk Folkeparti meget kede af den udvikling, også fordi vi mener, at der er en stor gruppe af unge muslimer, som er moderate i deres holdning, som er integrationsvillige, ja, som hellere end gerne vil integreres i det danske samfund på de præmisser, der er i Danmark, og med de demokratiske spilleregler, som vi har vedtaget og lever efter. Et godt eksempel er formanden - forkvinden, skulle jeg måske hellere sige - for foreningen Nutidens Ungdom, som i en artikel i Politiken den 13. december 2003 begræder ikke alene regeringens tåbelige holdning til ikke at ville udstede tørklædeforbud, men også at der er for lidt fokus på de forældre, som i virkeligheden påtvinger deres børn at bære tørklæde imod deres vilje.
Ingen børn har pr. definition det ønske, hvis ikke forældrene og samfundet omkring dem tvinger dem til at have den tro, som de har i familien og i det kulturbestemte familiemønster, som børnene fødes ind i.
Det er Dansk Folkepartis dybeste overbevisning, at de muslimske kvinders tørklæder er et udtryk for en kønslig tvang, som overhovedet ikke hører hjemme i et moderne samfund som det danske.
Til gengæld mener vi, at den mulighed for at kunne udøve sin religion er til stede i rigeligt omfang. Vi har religionsfrihed i Danmark, og der er mulighed for muslimer for at bære tørklæde i deres fritid eller i en anden sammenhæng, hvis det er det, de ønsker.
Blot mener vi ikke, at der skal være tørklæder på offentlige arbejdspladser, da man på forhånd vil stigmatisere en gruppe ved, at de har tørklæder på, og derved har man allerede rubriceret dem.
Og vi mener, det er vigtigt, at man mødes i ligeværdighed, ikke alene i det offentlige rum, men også i folkeskolen.
Vi har valgt at afgrænse dette forslag mere end den franske lovgivning, men vi ønsker selvfølgelig at være lydhøre under udvalgsbehandlingen over for andre partiers synspunkter og ønsker, idet vi anser problematikken med hovedtørklæder for at være af stor vigtighed for fremtidens samfund.
Hvis vi kan nå frem til en fælles forståelse her i Folketinget, vil det være meget godt for Danmark.
Det muslimske hovedtørklæde medfører også et andet problem, nemlig at det bruges som signal for et mandsdominerende instrument, der medvirker til at fratage pigerne og kvinderne deres rettigheder og deres identitet.
Desværre er der mange muslimske kvinder, der på nuværende tidspunkt selv har valgt at bære tørklæde/slør.
Men når kvinderne vælger sløret, bedyrer de ofte, at de gør det, fordi de gerne vil udstille deres muslimske identitet.
De udtaler også, at de føler, at de bliver bedre muslimer.
Det er en holdning, der er uforståelig, da der i Koranen står, at en god muslim ikke må gøre opmærksom på sig selv i det samfund, vedkommende lever i.
Det må jo så være gældende for muslimer i Danmark.
De bør ikke være synlige i gadebilledet, hvis de er gode muslimer.
Altså burde en rigtig god muslim ikke gøre sig unødig synlig ved at bære tørklæde.
Desuden fører dette i mange tilfælde til et socialt pres, som er rettet mod de muslimske kvinder, der fravælger
at bære tørklæde/slør
Pludselig bliver tørklædet en grøft
imellem de rene muslimer, der bærer slør, og de urene vantro kvinder, der viser deres hår frem.
Rettroende muslimer anser muslimske piger, der ikke skjuler deres hår, for at være faldne kvinder, piger, der er blevet for danske.
Den skelnen mellem at være ren og uren er mildest talt
fuldstændig uantagelig i en dansk sammenhæng, i et demokratisk samfund.
Udgangspunktet er naturligvis, at alle mennesker er lige meget værd, men det er her, muslimerne ikke accepterer det ligeværd, for har man tørklæde på, er man mere værd end andre.
Det er helt afgørende, at tilsløring skal forbydes, ikke
alene i folkeskoler, men også hvis man er offentligt ansat og har kontakt med borgerne
På et tidspunkt har integrationsministeren foreslået, at det vil være tilstrækkeligt, at det er den enkelte skole, der skal afgøre, hvorvidt det skal være tilladt eller ej at bære tørklæde.
Men det finder vi ikke er nok, da der allerede på nuværende tidspunkt er lagt alt, alt for meget ud til folkeskolernes selvbestemmelse. Når vi som kristne tolererer tørklæderne på offentlige arbejdspladser, så tolererer vi i virkeligheden selve indbegrebet af intolerance.
For man skal være klar over, at tørklædet jo er et symbol på sharia, og i den muslimske umma er man alle andre mennesker overlegen.
Og så længe tørklæderne er tilladte, vil både mandschauvinistiske mænd og fundamentalistiske kvinder værne om retten til at bære tørklæde. Hvis der derimod bliver indført et forbud, vil de muslimske piger og kvinder, der ønsker at blive integreret og ønsker at blive danske, få en håndsrækning, så de ikke bliver tvunget til at bære det tørklæde, som for det meste ikke bliver båret af egen fri vilje.
Vi kender også mange eksempler på, at muslimske piger og kvinder har tørklæde på, når de kommer hjem, men hver gang de går ud, stopper de tørklædet i tasken. Den form for hemmeligt liv må være utrolig utilfredsstillende, og den dag, det bliver opdaget, er de stakkels piger og kvinder ilde stedt, da familiepatriarken for det meste har total kontrol over pigerne og kvinderne og ikke vil tolerere, at man omgås tørklædet på den lemfældige måde.
Den gang middelalderligt vrøvl må vi gøre op med i vores moderne
samfund
Vi er mange kvinder, der har kæmpet en kamp gennem de sidste 35 år for at få endnu mere ligestilling, endnu mere ligeværdighed mellem kønnene, og så kan det da ikke være rigtigt, at vi nu skal tolerere, at en gruppe mennesker signalerer, at de er underlagt mandsdominans, intolerance, underdanighed og ydmyghed.
Afslutningsvis skal jeg gøre opmærksom på, at vi ikke ønsker nogen form for positiv særbehandling eller -
lad os sige det på den måde - det modsatte i Danmark, tværtimod.
Vi ønsker frihed til at kunne mødes i en ligeværdig, værdibaseret dialog med forståelse for hinandens forskellighed, men forskelligheden skal sandelig ikke give sig udtryk i, at man stigmatiserer sig selv over for omgivelserne ved at bære tørklæde.
Ej heller kan det, som der står i forslaget, være rigtigt, at man åbenlyst bærer politiske symboler som eksempelvis hagekors, der symboliserer nazisme. Sluttelig vil jeg citere et par linjer fra 1748, som blev sagt på Det Kongelige Teaters scene, og som må siges fortsat at være meget aktuelle: »Naar Fremmede til Danmark komme,/Man med Forundring høre kand,/ Hvor pralende og frække somme/Tør priise deres eget Land./Og her har ingen Ting den Ære/At være dennem til Behag./Men - hvorfor vil de da her være?/Ja, dette er en anden Sag.« Som jeg har kunnet høre af debatten, er der jo ikke ligefrem den store tilslutning til Dansk Folkepartis forslag, men vi håber alligevel på en fornuftig debat i udvalget.
Tak for debatten.