runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
John Vinther (KF), 2001-03-28:
Alle er vel efterhånden kommet til den erkendelse, at man ikke skal gentage fortidens synder, hvor det var moderne at opføre gigantiske, almennyttige boligområder.
Det var smart dengang.
I dag kan vi se, at det var dumt.
I dag kan vi nemlig se, at disse mastodontbebyggelser var den direkte vej til problemer.
Disse boligområder er i varierende omfang præget af nedslidning, hvad angår de fysiske rammer, det er én ting, men hvad langt værre er, er de også i stor udstrækning præget af nedslidning, når det gælder det sociale miljø.
Vi har lært af fortidens synder.
Derfor planlægges og opføres nye boligområder i dag med langt mindre enheder og i udpræget grad, så de er sammensat af blandede boligformer.
Vi har erkendt, at blandede boligformer medfører et bredere klientel.
Det er ikke gavnligt for det sociale miljø, at beboerne i en eller anden udstrækning alle har sociale problemer.
Det er bedst, at også de mere ressourcestærke er repræsenteret.
Det er godt, at vi er kommet til den erkendelse bredt her i Folketinget.
Det Konservative Folkeparti ønsker, at de gode erfaringer, man har fra nye boligområder med blandede boligformer, også udstrækkes til den eksisterende boligmasse, og det er sådan set årsagen til, at vi har fremsat dette forslag sammen med Venstre.
Vi foreslår altså her, at man forsøgsvis lader et antal lejere i den almene boligmasse overtage deres boliger som ejere.
Vi tror faktisk på, at man vil være i stand til at opnå gode resultater med et forbedret socialt miljø, færre problemer med kriminalitet, færre problemer med hærværk, og vi tror også, at det vil være en måde, hvorpå man kan være med til at fastholde de ressourcestærke beboere, der ellers ville være flyttet formentlig til en ejerbolig et andet sted.
Den tro er vi tilsyneladende ikke helt alene om.
Jeg har i hvert fald noteret mig, at den tidligere by- og boligminister, fru Jytte Andersen, har været ude med meldinger, der var meget positive.
Rent faktisk efterlyste den tidligere by- og boligminister jo ideer på det her område.
Jeg synes, det er lidt beklageligt, at vi i dag kan konstatere, at Socialdemokratiet åbenbart har sat bilen i bakgear, for i dag er det jo andre toner.
Det hænger måske sammen med, at vi nærmer os et valg og Socialdemokratiet måske ikke ønsker at provokere vennerne i den almene boligsektor.
Jeg håber, at vi på den anden side af et valg igen vil være i stand til at arbejde videre på det her på et godt grundlag.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-03-28:
Jamen det er jo nyt.
Er denne her ordning så forbeholdt nybyggeri?
Gyda Kongsted (V), 2001-03-28:
Først skal jeg sige til hr. Keld Albrechtsen, at det her forslag ikke omhandler huslejereguleringer eller noget som helst.
Hvis man bygger, giver det ikke prisstigninger.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-03-28:
Til fru Gyda Kongsted: Der var næsten ikke et øje tørt.
Vi vil da gerne hjælpe, vi andre vil også gerne hjælpe, vi synes også, det er en dum situation, mange unge er i, når boligmarkedet er så presset.
Men jeg synes faktisk ikke, fru Gyda Kongsted forholdt sig til noget af det, der er sagt heroppe.
Det er rigtigt, mange oplever, at huspriserne stiger.
Man har sparet op, så stiger priserne bare, og så har man ikke råd til det alligevel.
Det kan godt være, det hjælper lidt.
Det synes jeg ikke fru Gyda Kongsted forholdt sig til.
Jeg vil snarere sige, at hvis det ikke er, fordi Venstre vil have det valg, så er det i hvert fald snart juleaften, i hvert fald i Venstres terminologi, når vi ser alle de her forslag, for pengene fosser ud af statskassen.
Så jeg vil godt spørge Venstre: Kunne de ikke godt bruges til noget andet?
Har Venstre lavet noget overslag over, hvor meget det her vil koste?
Carsten Hansen (S), 2001-03-28:
Nu tror jeg nok - det skal man selvfølgelig passe på med at sige i politik - at jeg ved, hvad hr. John Vinther mente, da han sagde, at det ikke var de almene boligorganisationer, der skulle have anvisningsret i det private udlejningsbyggeri.
Hr. John Vinther mente vel kommunerne, går jeg ud fra, men vi kender jo den der »jeg tror, jeg ved, hvad han mener«.
Men det næste er, at der jo ikke er nogen selvstændig logik i det her, for når man vil blande ejerformerne, sørge for spredning i de boligområder, hvor der er problemer - og jeg anerkender, at der er nogle steder, der er problemer - så vil man ikke være med til at sprede det videre end til den almennyttige sektor.
Man vil kun have det i den almennyttige sektor.
Det er en uomtvistelig kendsgerning, at stort set hele integrationsbyrden jo påhviler den almene boligsektor.
Det ville vi gerne have været med til at sprede, men logikken er for Det Konservative Folkeparti og forslagsstillerne, at det kun er en spredning, der skal foregå inden for 20 procent af den samlede boligmasse.
Hvorfor må vi ikke bruge nogle flere?
Og hvis vi skal subsidiere eller give mulighed for, at man kan bygge billigere boliger til almindelige mennesker inden for pensionskassebyggerier og alt muligt andet, var det så ikke helt fair, at der også var en anvisningsret her, så vi havde en større mulighed for at sprede den logik, som hr. John Vinther har anvendt i sit beslutningsforslag?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-03-28:
Jamen jeg må sige, at jeg stadig væk må opfordre hr. John Vinther og forslagsstillerne til at trække det her forslag tilbage, for nu får vi så at vide, at der skal forhandles.
Men der skal altså være 5.000, som skal tvangsudstykkes.
Men så kan man i Boligministeriet sidde og bestemme, hvilke boligforeninger der så til syvende og sidst skal rammes af forslaget, eller er det en misforståelse? Betyder forslaget slet ikke, hvad der står, nemlig at der skal være 5.000 eller et bestemt antal, hvor det er en bunden opgave? Jamen det er simpelt hen for tåget og for uklart, hvad det her betyder.
Og betyder det, at Boligselskabernes Landsforening og boligselskaberne har vetoret, også selv om der ikke kommer en eneste, der vil være med?
Betyder det det?
Knud Erik Hansen (SF), 2001-03-28:
Jeg vil godt give hr. John Vinther en mulighed for at svare
Det er svært at svare på så mange spørgsmål på en gang
Når problemerne ligger i 10-20 pct. af de almene bebyggelser, kunne man så ikke i virkeligheden løse det ved også at anvise til de 80 pct., hvor der ikke er problemer?
Hvis man nu synes, at blandede ejerformer virkelig er lykken,
hvorfor er det så kun i den almene sektor?
Hvorfor siger man så ikke, at så kan man købe ejerboliger op, private udlejningsejendomme op?
Det behøver ikke at være tvangsudlejning, men man kan købe dem op med en almennyttig finansiering.
Det fik jeg heller ikke svar på.
Tilbage sidder der en fornemmelse af, at det her forslag jo reelt bare er sådan et fordækt angreb på den almene sektor, fordi man ikke kan lide den, for der er ikke logik i løsningsforslagene.
Der er en hel masse andre forslag, der så skulle være med, hvis argumentationen var, at det var manglende blandede ejerformer, der var problemet.
Egil Møller (DF), 2001-03-28:
Jeg kan forstå, at forvirringen breder sig med hensyn til, hvordan man skal forstå dette beslutningsforslag.
Hvis jeg læser på forsiden, står der: »Folketinget pålægger regeringen inden udgangen af indeværende folketingsår at fremsætte et lovforslag om, at beboere i almene boliger får ret til at overtage boligen på ejer- eller andelsbasis.«
Så går jeg ud fra, at forslaget gælder alle beboere, sådan må jeg opfatte det.
Og jeg ved, at ordføreren fra De Konservative er jurist, så han er jo vant til at formulere sig sådan, så man ikke kan misforstå det senere.
Men når man så sammenligner med bemærkningerne, står der jo så, at man kan finde nogle forskellige boliger rundt om i landet, og det skal man forhandle om, og det er også det, der er fremgået af ordførerens svartale heroppefra. Jeg vil godt bede om lidt mere klarhed over, hvad det er, forslagsstillerne egentlig mener.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-03-28:
Nu kommer det jo lidt frem, hvad det er for nogle boligforeninger, som forslagsstillerne har i tankerne.
Så vidt jeg har forstået, så har man for nogle af dem, man nu nævner, diskuteret decideret nedrivning.
Så det skulle nok være flot at sætte dem til salg.
Der er der formentlig store perspektiver i.
Og så nævner man Vollsmose.
Det er sandt, at Odense Kommune snorksov i en årrække.
Men faktisk er der jo blevet taget fat på en helhedsplan også omkring Vollsmose bl.a. ud fra erfaringerne med nogle af de helhedsplaner, som man har haft i andre områder.
Når det gælder Vollsmose, har jeg altså ingen erindring
om, at der i den forbindelse fra beboernes side blev fremsat ønsker om udstykning.
Det har jeg altså ikke.
Jeg har ikke hørt om det i hvert fald.
Så det er altså heller ikke noget ret godt eksempel.
Så hvis man ikke har bedre eksempler, synes jeg, at det belyser, at forslaget er overflødigt.
Karsten Nonbo (V), 2001-03-28:
Jeg må medgive, som også hr. Keld Albrechtsen sagde, at der er almene boligforeninger, der fungerer flot, som de gør.
Der er desværre også nogle, der ikke fungerer flot.
Jeg kan nævne Motalavej i Korsør. Jeg kan nævne Rødby.
Jeg kan nævne Vollsmose osv.
Der er altså nogle, hvor det ikke fungerer nu, men hvis vi får et værktøj mere, kan vi måske også få dem til at fungere noget bedre, end de gør i dag.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-03-28:
Der er ikke de lyksaligheder, ejergenet ikke kan bibringe.
Men jeg synes, det er en falsk problemstilling.
Og det er jo det, man kan have i en almen boligforening, der fungerer flot, hvor man har indflydelse ude i afdelingen.
Der kan man have indflydelse på sin dagligdag.
Det kan godt være, de kan bo der i første omgang; men de har sværere ved at komme ind på sigt.
Så det med at få indflydelse er ikke nødvendigvis ejergenet.
Det er faktisk noget, der kan praktiseres i den almene afdeling.
Men jeg kan godt forstå i forhold til Københavns Kommunes ejendomme, som fungerer som private udlejningsejendomme, at der har man jo ikke den indflydelse.
Der er det klart, at der sker der et skift.
Men det er jo ikke det samme, når vi snakker om almene afdelinger.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-03-28:
Jeg husker, at den tidligere by- og boligminister, fru Jytte Andersen, talte om ejergenets velsignelser.
Det synes jeg var interessant.
Jeg var også til en konference arrangeret af BL, hvor man var klar over, at man måtte i gang med lidt nytænkning.
Det synes jeg også var forfriskende.
Jeg kan huske, at jeg selv dengang spurgte Gert Nielsen, hvor langt man så ville gå, og jeg fik at vide, at der måtte man jo også gå lidt forsigtigt frem for ligesom at få baglandet med sig, og alt det har jeg forståelse for, men her var noget nytænkning. Og jeg har opfattet, at det her forslag bl.a. også har været inspireret af den tidligere boligministers tanker om ejergenets velsignelser.
Så kan man drøfte, at man måske ikke lige skulle tale om 5.000.
Jeg tror da udmærket, at man kan sætte en udvikling i gang. Jeg har ikke indtryk af, at den tidligere boligminister, som opererede med at få ejergenet ind i den almennyttige sektor, ønskede at komme i strid, hverken med grundloven eller med ekspropriationsbestemmelser eller andet, så jeg tror, at man kan videreudvikle fru Jytte Andersens tanker, og så kommer vi ikke så langt fra nogen af intentionerne i dette forslag.
Så kunne man få nogle af ejergenets velsignelser ind i den almennyttige sektor.
Så blev der solgt nogle, ja, men det ville jo også skabe penge til at bygge noget nyt for.
Det er klart, at man kan lave skyttegravskrige, som jeg har hørt at Enhedslistens ordfører har været optaget af, ideologiske skyttegravskrige - det forstår jeg godt ud fra det, Enhedslisten står for - men måske vi andre kunne komme lidt videre ad en vej uden stærk ideologi for på den måde at få styrket nogle svage afdelinger.
Karsten Nonbo (V), 2001-03-28:
Det, vi siger, er, at der er nogle steder, det ikke fungerer optimalt, og så anviser vi her en mulighed for en ny løsning.
Vi angiver jo netop, at det er som et forsøg.
Derfor har vi sat det maksimum på, som vi har.
Så synes jeg, det er mærkeligt, at man ikke vil være med til at se, om det forsøg virker.
Det kan da godt være, at der overhovedet ikke er nogen vilje til at være med.
Jamen så er det jo dødt.
Men hvis vi starter med at erklære det dødt, inden vi går i gang, så er det i hvert fald hundrede procent sikkert dødt.
Så jeg synes, at man skal give forslaget en chance.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2001-03-28:
Det er rent ud sagt meget lidt bearbejdet. Det foreslås uden videre, og uden at der redegøres nærmere for pris, juridiske problemer, belåningsmuligheder m.m., at man på forsøgsbasis omdanner f.eks. 5.000 almene boliger til andels- og ejerboliger.
I Det Radikale Venstre afviser vi ikke, at det kunne være en god idé at omdanne lejeboliger til andels- eller ejerboliger, men det kræver, at man præciserer, hvordan det skal ske.
Det er ikke meget værd at slynge et tal på 5.000 boliger ud
, når man ikke samtidig redegør for, hvordan det skal gøres.
I denne sag ligger djævelen så udpræget i detaljerne.
Teknisk er forslaget derfor aldeles mangelfuldt.
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-03-28:
Det er jo kun et lille års tid siden, vi sidst behandlede dette forslag, og som jeg også sagde ved den lejlighed, kan vi i CD fuldt ud tilslutte os tankegangen om blandede boligformer.
Dette sagt, selv om jeg naturligvis har bemærket, at forslaget i forhold til sidst er forbedret, bl.a. ved at der indledningsvis foreslås en begrænset forsøgsordning det ene sted.
Men som hr. Egil Møller meget rigtigt sagde, står der på den anden side en ret.
Vi mener nemlig ikke, at de almennyttige boligers tid er forbi, tværtimod er der fortsat et stort behov for disse boliger, og derfor er der ikke brug for regler, som decideret sigter mod nedlæggelse af almene boliger.
Det, som især bekymrer, er, at forslaget i hvert fald efter sin ordlyd lægger op til en tvangsmæssig afståelse af boliger fra boligselskaberne til lejerne.
Sådan synes jeg i hvert fald at man må tolke det.
Når der tales om en ret for lejerne, hvor boligerne forsøgsvis omdannes til ejer- eller andelsboliger, og når man skriver, at boligerne skal udvælges geografisk, så de udgør et repræsentativt udsnit af den almene sektor, så lugter det altså langt hen ad vejen af, at det er statsmagten samt lejerne selv, som har fat i den lange ende, når overdragelsen kommer på tale.
I CD går vi dog stærkt ind for blandede boligformer og er derfor meget enige i intentionen i forslaget, dersom det går ud på at skabe blandede boligformer og ikke at udhule den almene sektor.
Vi mener, at ethvert kvarter bør have sine ejerboliger, sine lejeboliger og andelsboliger, samt ungdoms- og ældreboliger for at få en optimal befolkningssammensætning.
Derfor vil vi frem for decideret at afvise dette forslag i stedet anvise nogle ændringer, der giver forslaget lidt mere præg af frivillighed frem for tvang.
Vi vil gerne være med til at skabe mulighed for, at lejerne i de almene boliger i nogle situationer kan købe deres bolig, dersom den mulighed ikke er til stede i dag.
Men det kræver altså, at der skabes en mulighed frem for et retskrav, og at de almene boligorganisationer inddrages; alt andet lige er det jo deres ejendomme, det vedrører, og her må by- og boligministeren da gerne være primus motor.
Vi ser frem til et positivt udvalgsarbejde.
Egil Møller (DF), 2001-03-28:
Beslutningsforslaget får Dansk Folkepartis fulde opbakning.
Rent principielt er vi i Dansk Folkeparti tilhængere af, at der gives som mange tilbud som overhovedet muligt, for at de, der ønsker det, må blive egentlige ejere - helt eller delvis - af deres bolig.
At der vil opstå politiske problemer med at virkeliggøre
dette beslutningsforslag,
er jeg helt på det rene med.
Hvordan vil man prisfastsætte en lejlighed, når det alene er den pågældende lejer, der kan erhverve ejendomsretten til lejligheden?
Vil der herefter blive fri omsættelighed uden indblanding af andre til prisfastsættelsen ved et efterfølgende salg?
Dette er bare nogle eksempler på en nødvendig politisk øvelse, og den øvelse deltager Dansk Folkeparti gerne i, så vi bakker et hundrede procent op om intentionerne i forslaget.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-03-28:
Der er ved at brede sig den holdning, at løsningen på boligmarkedet er blandede ejerformer.
Det er mantraet.
Og det er åbenbart også det, der skal legitimere dette forslag.
For os er det på ingen måde rigtigt.
For os er det i høj grad en forkert måde at løse de boligsociale opgaver på.
For os at se
vil dette forslag ikke gøre det bedre.
Man kan blot tænke sig, hvis vi havde et alment boligbyggeri til en pris, som tiltrak de mange, der i dag køber ejerboliger, at så ville det almene boligbyggeri i ordets egentlige forstand være alment.
Det er jo ikke tilfældet, så derfor bliver nyt almentbyggeri i dag i høj grad beboet af personer, der kun kan bo der, fordi de har brug for boligsikring, eller som anvises der af kommunen.
Man blander også forskellige ejerformer og bebyggelsesformer sammen, for der er jo ikke noget i vejen for, at var det almene boligbyggeri alment, ja, så kunne man bygge almene boliger med meget forskellig udformning i det samme område, tæt, lav, med høje huse, enkelthuse, forskellig arkitektur, og det almene boligbyggeri ville klart kunne fungere som almen bolig med velfungerende boligområder.
Så det at blande ejerformerne er ikke en nødvendig løsning.
Der er helt andre løsninger.
Det er også, som jeg sagde før, en myte, at de almene bebyggelser normalt ikke fungerer.
Det vil betyde, at der bliver færre almene boliger, og dermed også et højere pres på den boligsociale anvisning til de boliger, der er tilbage.
For det første er der massivt brug for at få bygget flere almene boliger, så de almene boliger i antal har en mulighed for at blive almene boliger og ikke blot boliger, der skal løse en boligsocial opgave.
Der er mange almene afdelinger, der ikke bidrager.
De private udlejningsejendomme bidrager heller ikke, og hvad med de udbredte ejerboligområder, ejerlejligheder, parcelhuse.
Kunne de ikke også bidrage?
Og endelig: Hvorfor giver man ikke beboerne i private udlejningsejendomme mulighed for at overtage ejendommene som almene boliger?
Så der er mange andre løsningsmuligheder til dette, hvis man vil, og der tror vi, at det vil løse det meget bedre, at man får spredt det, får givet flere valgmuligheder med hensyn til de boligsociale opgaver og dermed får løst de boligsociale opgaver på en meget bedre måde. For os er dette forslag ikke nogen løsning, og hvis det har nogen effekt, tror vi blot, det vil gøre ondt værre, og vi kan derfor ikke støtte forslaget.
John Vinther (KF), 2001-03-28:
Til hr. Egil Møller må jeg sige, at logikken jo sådan set tilskriver, at det ikke kan være alle beboere, der har retten til at overtage deres bolig.
Vi taler om et forslag, der forudsætter, at vi får blandede ejerformer ind i de almene boligorganisationer.
Der vil ikke være meget blandede ejerformer, hvis alle i en almen boligorganisation overtog deres bolig.
Så det siger næsten sig selv, at når man taler om blandede ejerformer, er det altså et spørgsmål om at tilvejebringe nogle forhandlinger, hvor man finder ud af: Hvilke områder af landet er det, der skal være med i forsøget, hvilke boligforeninger vil være med
i forsøget, og hvordan tilvejebringer man så, at der er et antal boliger de pågældende steder, der kan overdrages til beboerne?
Det er sådan set såre logisk.
Til hr. Carsten Hansen må jeg sige, at nu synes jeg
ellers lige, det var så hyggeligt.
Nu synes jeg, at vi havde fået talt os lidt tættere på hinanden, og så er jeg nødt til alligevel at slå noget fast, som jo vel at mærke også er vigtigt, nemlig de ideologiske forskelle, der er mellem Socialdemokratiet og Det Konservative Folkeparti.
Når vi ikke vil være med til lovbaseret at udbrede den almindelige anvisningsret på andet byggeri end den almennyttige sektor, hænger det sammen med to ting: For det første har den almennyttige sektor monopol i dette land på at modtage subsidier netop for at varetage boligsociale opgaver.
I den udstrækning den til enhver tid værende boligminister måtte være i stand til at indgå en aftale med private udlejere om anvisningsret, er vi helt med på den.
Det skal de have fuldstændig lov til, men vi vil ikke lovgivningsmæssigt tvinge nogen til det.
Det andet er spørgsmålet om ejendomsretten.
Vi ser altså sådan på det, at den private ejendomsret er næsten hellig.
Vi ønsker ikke, at man ad bagdøren indfører et system, hvor stort set alt er almennyttigt, hvor det er den samme surdej det hele.
Det ville det være, hvis man indbyggede eksempelvis en anvisningsret, så er det i virkeligheden ligegyldigt, om man kalder det alment eller man kalder det privat, det bliver det samme i sidste ende.
Et sådan boligmarked ønsker vi ikke.
Nu kunne jeg selvfølgelig godt indlede en længere diskussion
med hr. Keld Albrechtsen omkring teknik; det vil jeg sige ligeud, at det orker jeg ikke, for jeg tror, det vil være en større pædagogisk opgave, end jeg evner at udføre. Jeg vil til gengæld stille ét enkelt spørgsmål til hr. Keld Albrechtsen, og det kan besvares med et ja eller et nej, og jeg tror i virkeligheden, det sætter sagen meget godt på spidsen: Er det ikke korrekt opfattet, at Enhedslisten ikke kunne drømme om under nogen omstændigheder, teknik eller ikke teknik, at støtte et forslag, der omdanner almene boliger til ejerboliger? Er det ikke fuldstændig ligegyldigt, om det er teknikken eller ej, Enhedslisten kunne jo aldrig drømme om at støtte sådan et forslag, ligegyldigt hvad?
Frank Dahlgaard (UP), 2001-03-28:
Det var sådan en serviceoplysning.
Så vil jeg spørge fru Gitte Lillelund Bech om det der med den svenske model, dette at lærerne skulle være specialiseret, sådan at man har nogle, der tager sig af måske de første tre klassetrin, småbørnene, hvor der jo er en anden pædagogik end hos de større børn, og hvor der bliver mulighed for større specialisering: Hvor langt fremme er man med arbejdet på det område i Venstre?
Og hvad vil man gøre med det problem, som stadig væk er der, og som ikke ser ud til at blive løst, nemlig at i måske op mod halvdelen af timerne, i hvert fald i 30-40 pct. af de timer, vores børn får i folkeskolen, står de over for en lærer, som ikke har haft det fag, pågældende underviser i, som linjefag eller har haft noget årskursus?
Brian Mikkelsen (KF), 2001-03-28:
Altså det problem, der er konstaterbart, er, at der bliver gjort en masse ihærdige, behjertede forsøg på at forbedre den danske folkeskole fra både politisk side, fra lærerside, fra forældreside.
Men vi er ikke gode nok til at kvalitetsudvikle skolen i forhold til andre lande.
Det kan godt være, vi får sat lidt mere fart på herhjemme, men når man nu galoperer af sted i andre lande, så har vi selvfølgelig et problem.
Sagen er den, at i den globale verden, vi kommer ind i, skal vi konkurrere på viden, kvalitet og innovation.
Det betyder selvfølgelig også, jf. det, som hr. Frank Dahlgaard spørger om, at de kulturbærende fag, det, der er fundamentet for vores eksistens som mennesker og som nation, jo også skal udvikles.
Jeg er bange for det, som nogle gerne vil have folkeskolen til at udvikle sig til, altså at det handler meget om, at man sørger for, at det bliver sociale, hele mennesker.
Det skal man også sørge for, men det er nu hovedsageligt et forældreansvar.
Det, skolen skal sørge for, er at lære eleverne noget i f.eks. de kulturbærende fag, så de har et fundament at kunne agere ud fra i det fuldstændig polariserede samfund, som vi lever i.
Der er det altså vigtigt, at de ved noget om deres historie, baggrund og kultur.