runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2000-12-13:
Det, vi afskriver, er muligheden for at lave politik sammen med Venstre og De Konservative.
Det er altså ikke ret skræmmende.
Modsat har vi en mulighed for at bremse regeringen i at lave politik sammen med V og K.
Det er en meget mere skræmmende mulighed, at den gør det, end at vi skulle lave noget sammen med V og K. Så vi mener i
virkeligheden, at det er en styrkelse af vores position og ikke en svækkelse, som hr. Flemming Kofod-Svendsen udlægger det.
Hvad skal der så til, for at vi stemmer for en finanslov?
Jamen der står i vores program, og det er jeg helt enig i, at der skal være et grundlæggende skift i dansk politik.
Det er ikke noget, man kan sætte kroner på.
Man kunne jo f.eks. få løsrevet hele arbejdsmarkedspolitikken fra V og K og sørge for, at det var arbejderpartierne, for at bruge det der lidt altmodische udtryk, de socialistiske partier i Folketinget, der lavede arbejdsmarkedspolitikken.
Så ville jeg anse det for at være så stor en ting, at vi nærmer os, at det er et skift i den politiske retning.
Eller - det er også et af vores argumenter - når vi nu skal til at diskutere Nice: Vi står ved det, vi har aftalt, for det er godt, men vi har intet ønske om at blive så tæt knyttet til en regering, som fifler videre med mere union nede i Nice, som bliver ved med at snakke om øde øer og andre mærkelige ting vedrørende flygtninge, og som bliver ved med at ville lave arbejdsmarkedspolitik sammen med højrefløjen.
Vi bruger også finanslovafstemningen i morgen - vi skal vende tilbage til det i morgen - til at give et signal om, at nok har vi sammen med den her regering lavet nogle ting her, men på afgørende meget vigtige stræk ligger regeringen meget langt væk fra os.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-12-13:
Jeg kan jo godt lide at prøve at forstå mine medmennesker.
Man pantsætter sin frihed, så forslag, man er enig i, stemmer man imod, hvis det medfører udgifter, men man stemmer alligevel ikke for finansloven.
Hvad skulle der til, for at man kunne stemme for finansloven?
Hr. Frank Aaen sagde, at man kun flytter 3, 4, 5 pct. Skal der flyttes 6 pct., skal der flyttes 10 pct.?
Var det ganske lidt, der manglede, eller var det 50 mia. kr.?
Det er bare for at have en fornemmelse af, hvor hr. Frank Aaen står, når han skal prøve at få ansvarets åg over sig.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-12-13:
Hr. Frank Aaen og hans folketingsgruppe vælger jo præcist at stemme både ved ændringsforslagene og afstemningen til sidst i morgen, som man synes er rigtigst, men jeg savner bare logikken.
Det er den, jeg forsøger at efterspørge.
Hvori er logikken?
Jeg kan godt forstå, regeringen ønsker at lave en aftale
med Enhedslisten og SF.
Det er jo logik, at man ønsker at lave en aftale om, at man ikke kan gå sammen med andre flertal om at lave forbedringer, altså også forøgede udgifter, men når Enhedslisten vælger at gå med til den aftale om, at man ikke kan skabe forbedringer med alternative flertal, må det jo være, fordi man mener, man har foretaget så store ryk i de aftaler, man har lavet, at det samlede billede er positivt.
Hvorfor i alverden skulle man ellers afskære sig muligheden, hvis nu den skulle opstå, for at lave forbedringer med et alternativt flertal? Derfor er det, jeg siger, at hvis man er villig til at lave den aftale med regeringen fra Enhedslistens side, så må det næste logiske skridt vel være, at man også stemmer for finansloven.
Det er bare den logik, jeg savner at få forklaret krystalklart fra hr. Frank Aaens side.
Lene Espersen (KF), 2000-12-13:
Jamen jeg synes da, det var dejligt at få en bekræftelse på, at en fjernelse af mellemskatten sådan set rammer ganske godt i forhold til en meget stor gruppe af mennesker, for det tegner jo godt til, at Det Konservative Folkeparti på et eller andet tidspunkt får mere indflydelse på den skattepolitik, der bliver ført her i landet, da det er vores erklærede mål som det allerførste at få mellemskatten afviklet.
Hele diskussionen om topskatten var bare et forsøg på at få en udredning af, hvad Det Radikale Venstre egentlig mener, da både TV-Avisen og de forskellige dagblade jo har en fuldstændig anderledes opfattelse af, hvad De Radikale mener er en rigtig skattepolitik, i forhold til det, vi så har hørt fra Folketingets talerstol i dag.
Vi har ikke plæderet for, at det er topskatten, der skal fjernes som det første.
Tværtimod mener vi, at mellemskatten meget bedre går ind og sikrer, at det bedre kan betale sig for en stor gruppe mennesker at gøre en indsats og være i arbejde.
Frank Aaen (EL), 2000-12-13:
Nu forholdt jeg mig til den diskussion, der var før mellem den radikale ordfører og V og K's ordførere, og den gik på topskatten.
Det var det, jeg forholdt mig til, og der mener jeg ikke, at der er brug for nogen lempelse.
Hvad angår mellemskatten, har Enhedslisten faktisk været med til lempelser, fordi vi med pinsepakken dels sænker grundskatten med i alt 2,5 pct., dels forhøjer strækket op til, hvor man begynder at betale mellemskat, som er en skattelettelse for dem, der ligger i mellemskatteområdet.
For det tredje sørgede vi for, at kassedamen, der måtte have børn - eller kassemanden, der måtte have børn - fik en ekstra rabat nede i daginstitutionen.
Så et af de største indkomstløft, der kom ud af pinsepakken, var i virkeligheden for lavtlønnede kassedamer og -mænd og andre med samme løn, som måske også samtidig havde børn i daginstitution.
De fik virkelig et løft, de kunne mærke.
Så det optager os virkelig meget.
Det, De Konservative samt Venstre stod og plæderede for før, var at få sænket topskatten.
Det er ikke vores politik.
Så var der de tre forslag, som hr. Flemming Kofod-Svendsen nævnte om reklameafgift, passagerafgift og en afgift på lystbåde.
Dem vil vi alle tre stemme for, og det gør vi også i aften.
Jeg skal bare lige sige, at hvad angår lystbådene, da mener vi nok, at den burde indrettes sådan, at ganske almindelige menneskers lille båd skal der ikke betales en højere skat for.
Der skal laves en indkomstgraduering, så det kun er for de store både, at beskatningen skal øges.
Så er det sådan, at vi kigger på ændringsforslagene, og vi kigger på, om det er noget godt, vi har været med til at lave, om vi har været med til at skaffe nogle indtægter, om vi dermed også er med til i et eller andet omfang at fastlægge den samlede økonomiske ramme for aktiviteterne.
Jamen så tager vi bestik af det og bøjer os for regeringens ønske om, at så kan vi heller ikke åbne pengekassen mere, uden vi er enige med regeringen om det.
Det er ikke det samme som at sige, at den samlede finanslov er god.
Vi flytter rundt på 3 pct., 4 pct., 5 pct. af den samlede finanslov.
Resten er arv fra gammel tid.
Og det agter vi ikke på nogen måde at forpligte os til at stemme for, selv om vi er med i nogle omfattende aftaler, der ændrer på dele af finansloven.
Lene Espersen (KF), 2000-12-13:
Mit spørgsmål til hr. Frank Aaen går på, om hr. Frank Aaen er af den opfattelse, at 1,9 millioner danskere render rundt og er de rigeste mennesker i Danmark, og at det er dem, Enhedslisten vil flå yderligere, hvis Enhedslisten får magt, som de har agt.
Jeg kan forstå, at Enhedslisten mener, at den konservative skattepolitik med at fjerne mellemskatten udgør et voldsomt problem for Enhedslisten.
Og jeg vil godt spørge, om hr. Frank Aaen nu er helt sikker på, at det er så skævt at gå ind og arbejde for, at vi fjerner mellemskatten, så de mennesker, der er kommet i beskæftigelse, måske også får lønforhøjelse med tiden; at de rent faktisk ikke bliver flået i skat som en tak for, at de har fået en smule lønforhøjelse.
Det er jo præcis den gruppe, vi taler om, hvor kassedamen, der måske avancerer lidt i systemet, begynder at tjene lidt ekstra.
Og derfor er spørgsmålet til hr. Frank Aaen: Mener hr. Frank Aaen det virkelig alvorligt, at Enhedslisten først og fremmest vil beskatte de mennesker, der i dag betaler mellemskat?
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-12-13:
En passagerafgift ville vel heller ikke give de store problemer.
Og en afgift på forsikring af lystfartøjer vil vel heller ikke give de store problemer.
Jeg tager bare tre af vores finansieringsforslag.
Jeg siger ikke, at hr. Frank Aaen skulle stemme for alle vores finansieringsforslag, men her er faktisk penge til det, som hr. Frank Aaen også gerne ville stemme for, så der er fin balance.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-12-13:
Grunden til, at jeg tager ordet, er alene for lige at høre hr. Frank Aaens og Enhedslistens logik i afstemningerne.
Jeg hører nu, at man har lavet en aftale med regeringen om, at man ikke kan stemme for ændringsforslag fra oppositionspartier.
Det må vel være en aftale, man har indgået, fordi man føler, man har lavet så store aftaler med regeringen, at man vil gå så vidt, at man forpligter sig til ikke at stemme sammen med oppositionspartier.
Det er sådan set naturligt nok, men hvordan harmonerer det så med, at man alligevel ikke mener, man har lavet så stor en finanslovaftale, at man vil stemme for finansloven i morgen? Der har jeg forstået, at man stemmer imod.
Jeg synes, det virker utrolig selvmodsigende.
Altså jeg kan da sige, at hvis Dansk Folkeparti på et tidspunkt indgår en finanslovaftale i en sådan grad, at vi vil forpligte os til ikke at stemme sammen med andre partier - oppositionspartier - så vil vi selvfølgelig også stemme for den samlede finanslov.
Så vil vi føle, at vi har fået så meget ud af det, at vi selvfølgelig også vil tage et ansvar for hele finansloven.
Jeg kan simpelt hen ikke se logikken i det, hr. Frank Aaen står og siger i forbindelse med det her.
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-12-13:
Jamen det har hr. Jens Kirk for så vidt helt ret i, i og med jeg også bliver stillet spørgsmål om mange satser, som kan bevæge sig op og ned.
Så siger hr. Jens Kirk, at det er der jo ikke meget kød på.
Så jeg tror så absolut ikke, der er nogen partier, der har noget som helst at lade os høre i den sammenhæng.
Jens Kirk (V), 2000-12-13:
Vi snakker først om topskat og grønne afgifter, og nu snakker vi faktisk om det hele, der både kan gå op og ned.
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-12-13:
Jeg glemte vist at svare på hr. Anders Samuelsens spørgsmål.
Det kan jeg selvfølgelig kun bekræfte for god ordens skyld.
Og lad mig så sige eller gentage, at hvis vi skal lette i skatten, så skal det gerne være for alle, og det må være et vigtigt princip - også for Det Radikale Venstre.
Så spørger fru Lene Espersen om, hvordan man så i givet fald vil holde på veluddannet og højt betalt arbejdskraft.
Jamen det må vel være samme princip, der gør sig gældende her.
Altså hvis man skal lette i skatten, så for alle inklusive de højtuddannede.
Vi tror så i øvrigt på en god diskussion omkring færre satser, et mere gennemskueligt skattesystem.
Det forhold, at folk i det hele taget kan finde ud af, hvad og hvordan de betaler deres skat, tror vi i øvrigt også bidrager til det indtryk.
Men i hvert fald, hvis der skal lettes i skatten, så skal det være for alle.
Lene Espersen (KF), 2000-12-13:
Der er da noget, der tyder på, at Det Radikale Venstre har et voldsomt kommunikationsproblem, når det ikke kun er næsten alle landets aviser, men også flere medlemmer af Folketinget, som stadig væk ikke helt har forstået, hvad det radikale skattebudskab er.
Derfor skal jeg stille et helt nyt spørgsmål, hvor ordet topskat er renset bort, for der er åbenbart en eller anden døvhedsproces i Det Radikale Venstre over for det: Hvorledes forventer Det Radikale Venstre et fremtidigt skattesystem indrettet, hvor det kan betale sig at gå på arbejde, hvor vi får gjort noget ved den proces, som globaliseringen stiller os over for, hvor vi oplever en hjerneflugt, fordi vi beskatter de videnstunge medarbejdere alt, alt for hårdt i Danmark?
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2000-12-13:
Til fru Charlotte Antonsen: Sådan ser billedet ikke ud.
Hvis der tænkes på internationale undersøgelse, skal man huske, at der også dér indgår den gennemsnitlige levealder.
Én ting er den gennemsnitlige levealder, og en anden ting er kvaliteten i sygehusvæsenet.
Billedet kan jeg ikke bekræfte.
Jeg synes i det hele taget ikke, det bør være en selvstændig politisk opgave hele tiden at hakke på det danske sygehusvæsen og gøre det ringere, end det er.
Personale gør alt, hvad de kan.
Patienterne har krav på en god behandling, og der sker virkelig i de her år gode fremskridt. Svaret gælder også fru Lone Møller.
Jeg kan bekræfte vores optagethed også af den kræftstyregruppe, der er blevet nedsat, og som ikke bekræfter det billede, som oppositionen her vil tegne af det danske sygehusvæsen.
Så alt i alt: Lad os nu forene kræfterne for at arbejde på at gøre tingene stadig bedre til gavn for vores patienter og til gavn for vores sygehuse.
Og så har jeg ikke mere at tilføje til det spørgsmål.
Anders Samuelsen (RV), 2000-12-13:
Ja, jeg kunne godt tænke mig at spørge, om den radikale finansordfører ikke kan bekræfte, at der aldrig på noget tidspunkt fra den radikale skatteordfører har været udtalelser om, at man skulle fjerne topskatten.
Der er ingen, som har været i stand til eller kan blive i stand til at finde et citat, hvor det står.
Der har været en forfejlet overskrift i Politiken, som Politiken selv har erkendt var en fejloverskrift.
Der er problematiseret omkring topskatten ud fra, at der er nogle, f.eks. partier i dette Folketing, men også fagorganisationer, som udelukkende vil fokusere på én del af skattesystemet, hvor vi i Det Radikale Venstre, og det håber jeg, hr. Morten Helveg Petersen kan bekræfte, har det princip, at hvis der skal lettes på skatten, så skal det være for alle indkomstgrupper og ikke kun for bestemte.
Mogens Lykketoft (S), 2000-12-13:
Jeg tror ikke, tiden er til at starte en generaldebat nu.
Jeg har lyttet til debatten i dagens løb og mener at kunne gætte på, at en meget stor del af debatten vil gentage sig i morgen, for den har haft visse generelle præg.
Men jeg har egentlig ikke så frygtelig meget at tilføje til de synspunkter, som har været fremført af regeringspartiernes ordførere.
Der er vældig mange af de betragtninger, der er kommet fra SF, CD og Enhedslisten, som jeg også kan dele, derunder selvfølgelig også de kritiske betragtninger om, hvordan man egentlig kan stemme om ændringsforslag, som har den sammensatte karakter, der er blevet nævnt nogle eksempler på, og det bør man selvfølgelig måske tænke lidt nærmere over til næste år, som opfordringen også var til.
Men derudover tror jeg, jeg vil reservere den generelle politiske diskussion med oppositionens hovedkræfter til i morgen, og jeg er ikke engang sikker på, det vil være upopulært, hvis jeg gør det.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2000-12-13:
: Jeg sagde i går det samme til hr. Keld Albrechtsen, som jeg også siger nu, for det er jo det samme spørgsmål: Regeringen kan af gode grunde ikke træffe nogen som helst beslutning om folkeafstemning, ej heller i 2004 eller 2005.
Der vil være en ledetråd, vi vil bruge, og den vil være: Hvad siger grundloven?
Hvis grundloven siger, at der er tale om suverænitetsafgivelse, jamen så bliver der en folkeafstemning, medmindre fem sjettedele af Folketinget tilslutter sig den nye traktat.
Så enkelt er det, sådan har jeg også altid sagt, og jeg mener, det er det rigtigste at gøre.
Så er jeg helt uenig i beskrivelsen af, hvordan Nicetraktaten er skruet sammen, men det ved hr. Keld Albrechtsen jo godt.
Vi har to forskellige opfattelser, men jeg mener, at jeg har ganske meget at have min opfattelse i.
Jeg har ikke set dokumentation for hr. Keld Albrechtsens påstande i nyere tid.
Til hr. Frank Dahlgaard, som spurgte, om vi er gået for vidt med charteret: Nej, det er vi sådan set ikke.
Mandatet i Europaudvalget var, at vi skulle forhandle i Nice for at sikre, at charteret blev et politisk dokument, og det blev det.
Hvad der så måtte være af holdninger til udviklingen
efter Nice,
er en helt anden snak.
Vi er jo forskellige partier, og vi er en regering, der har en holdning, og det må vi så diskutere i de kommende år efter Nice.
Men det, vi drøftede i Nice, var, om charteret skulle være et politisk dokument.
Det skulle vi kæmpe for, og det fik vi også gennemført.
Til hr. Kristian Thulesen Dahl: Jeg har ikke meget mere at tilføje end det, jeg allerede har sagt til hr. Frank Dahlgaard og hr. Keld Albrechtsen.
Til hr. Tom Behnke: Jeg skal ikke gå ind i de forhandlinger, der fandt sted forud for charteret, men bare holde mig til det, jeg er blevet spurgt om i dag, og det synes jeg vi har diskuteret grundigt.
Der er nogle statsretlige og folkeretlige aspekter i det, men lad os kigge på det.
Så har jeg ikke mere at sige til dette spørgsmål.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-12-13:
Jeg takker for svaret og kan også høre, at statsministeren er opmærksom på, at der faktisk er en væsentlig distinktion mellem at tale om værdier og beføjelser.
Ved at indskrive charteret i traktaten går man faktisk meget langt, og at tale
om beføjelser kan i virkeligheden også være med til at ændre forholdet mellem EU og nationalstaterne.
Det synes jeg faktisk er vigtigt at få sagt i denne sammenhæng, for når man taler om, at noget skal ind i traktaten, bliver det forstået som flere opgaver.
Jeg vil godt spørge statsministeren, om man ikke godt kunne tænke sig en anden løsning, som måske kunne illustrere
Det kan EU ikke nu, men hvis man åbnede mulighed for det, fik man faktisk klarlagt varetagelsen af menneskerettighederne og fik samtidig en adskillelse fra det at have magtbeføjelser.
Tom Behnke (FRI), 2000-12-13:
Det glæder mig, at statsministeren er så optaget af menneskerettighederne, lægger stor vægt på dem i sine svar på de spørgsmål, der er stillet, og siger, at menneskerettighederne har været noget utrolig vigtigt.
Men hvordan harmonerer det med, at så vidt jeg har forstået, kæmpede Folketingets forhenværende formand, hr. Erling Olsen, hårdt for at få fjernet en bestemmelse
vedrørende begrebet foreningsfrihed og fik den også fjernet?
Oprindelig var der lagt op til, at der skulle være foreningsfrihed, både til at melde sig ind i en forening og til at undlade at melde sig ind i en forening.
Når ministeren er så optaget af disse menneskerettigheder, hvordan harmonerer det så med, at en af de danske forhandlere faktisk var med til at ødelægge en del af dem?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-12-13:
Da vi, før forhandlingerne gik i gang i Nice, spurgte, om charteret skulle indskrives, fik vi det svar fra regeringen, at det var der ikke taget stilling til, og det var ikke noget, man ville drøfte videre.
Man ville ikke lave papirer om, hvilke konsekvenser det ville have, osv. osv., for det var noget, man skulle komme tilbage til.
Det var også det, der lå i regeringens forhandlingsgrundlag, og det var det, der lå i det mandat, man søgte i Europaudvalget. Men straks man ankommer til Nice, siger statsministeren på vegne af den danske regering, at Danmark er parat til at indskrive charteret i traktaten.
Det er klart at gå videre end det, man bad om mandat til, og hvis man havde lagt kortene på bordet herhjemme, går jeg ud fra, at der var blevet stillet langt stærkere krav om, at vi havde fået pindet klart ud, hvilke konsekvenser det ville have, så vi havde kendt konsekvenserne, inden man gav den politiske melding, som statsministeren har givet på Danmarks vegne i Nice.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-12-13:
Jeg vil spørge statsministeren, om det ikke er rigtigt opfattet, at statsministeren i virkeligheden gik videre end Folketingets mandat, da han i Nice gav udtryk for, at dette politiske dokument, som charteret jo er, skal ind i en fremtidig traktat som en del af traktatteksten.
Det er den ene ting
Den anden ting er: Statsministeren siger helt rigtigt, at det jo er gode ting, der står i charteret om menneskerettigheder, forsamlingsfrihed, ytringsfrihed, ret til arbejde osv.
Men er det ikke alle sammen ting, der står i vores gode, gamle danske grundlov og tilsvarende i en række andre landes forfatninger?
Hvis de ikke står der allerede, kan de andre selv putte dem ind, men står de ikke allerede alle sammen i det, som er grundlaget for det danske folkestyre?
Og hvad er så meningen med at synliggøre dem et andet sted og lægge dem ind i en traktat, andet end at denne traktat ved den næste traktatomdannelse skal laves om til en forfatning for et EU, som bliver en forbundsstat, hvor Danmark kun skal være en kommune?
Er det ikke sådan, det hænger sammen?
Er det ikke motivet bag charteret?
Keld Albrechtsen (EL), 2000-12-13:
Jeg vil gerne prøve at bede statsministeren om at forklare, hvorfor statsministeren mener, at det kan være en god idé at indskrive det charter i traktaten, som man jo altså er blevet enig om er et af hovedformålene med at lave en ny traktat i 2004.
Vi fik jo at vide, da man lavede det politiske dokument, som det nu kaldes, at det ikke forbedrer de grundlæggende rettigheder.
Så alle de smukke ting, statsministeren og jeg kan være helt enig om, som statsministeren stod og remsede op med hensyn til menneskerettighederne, har altså ikke en pind med det charter at gøre, for de blev jo ikke forbedret af charteret.
Det var jo hele ideen, at det ikke måtte medføre en forbedring. Derfor må det jo have et andet formål.
Og er det ikke korrekt, at formålet er, at Unionen skal overtage reglerne for forholdet mellem staten og borgeren - det er jo selve kernen i en forfatning - og at det bliver EF-Domstolen, der skal sættes ind som den øverste magt i Europa? Derfor vil jeg godt vende tilbage til det spørgsmål, om man kan forestille sig, at også den traktat, der bliver vedtaget i 2004, skal gennemføres uden en folkeafstemning.
Jeg synes nemlig mere og mere, jeg kan høre på statsministeren, at det i virkeligheden er planen.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2000-12-13:
Hr. Keld Albrechtsens spørgsmål er ikke nemme at svare på, fordi hr. Keld Albrechtsen altid, når der spørges, slynger om sig med mindst ti påstande, og hvis jeg skulle bruge min tid på det, fik jeg jo slet ikke lejlighed til at fortælle, hvad det egentlig handler om. Dette charter om grundlæggende rettigheder er jo i virkeligheden, synes jeg, en god bekræftelse på, hvad det er for værdier, vi alle sammen gerne vil beskytte.
Hr. Keld Albrechtsen kan da ikke være imod, at menneskerettigheder skal overholdes, at minoriteters rettigheder skal respekteres, at vi skal arbejde for, at alle får et stykke arbejde i Danmark og i Europa, at vi skal undgå, at folk bliver socialt udstødte, at vi skal behandle hinanden ordentligt uanset religion eller baggrund.
Det er da fundamentale rettigheder, som vi ikke behøver, at lave den store polemik på.
Det, det drejer sig om her, er i
virkeligheden, at vi giver hinanden et politisk håndslag i Nice på et varigt, fornuftigt politisk dokument
Til hr. Thulesen Dahl: Ja, vi sagde: Vi drager til Nice for at sikre i Nice, at vi har et politisk dokument, nemlig charteret, og det fik vi ved en højtidelig underskrift ved Hubert Védrine, den franske udenrigsminister, ved Parlamentets formand, Madame Fontaine, og ved Kommissionens formand, hr. Prodi.
Det er et politisk dokument, nøjagtig som vi sagde.
Så er det klart, at man kan gøre sig tanker om, hvad der så skal ske efter Nice i de kommende år.
Og der er det, jeg har sagt - det vil jeg gerne bekræfte også over for hr. Knud Erik Hansen - at jeg synes, vi skal overveje positivt, om charteret egentlig ikke også i en eller anden tilpasset form kan komme ind i traktaten.
Jeg deler hr. Knud Erik Hansens opfattelse, at her skal vi gå tænksomt til værks.
Det har vi også god tid til i de kommende år.
Vi har nogle år
foran os, hvor vi virkelig kan tænke igennem, hvordan vi gør det her på en klog måde, således at vi i hvert fald er fuldstændig klar over: Hvad er aspekterne, hvad er der på suverænitetsområdet? Og hvis der er noget på suverænitetsområdet af afgivelser, så synes jeg i hvert fald, vi skal gennemdrøfte det meget, meget nøje.
Jeg kan derfor ikke i dag, om jeg så må sige, svare på de juridiske aspekter, der knytter sig til charteret: hvad ville der ske, hvis det i givet fald blev optaget i traktaten?
Jeg tror på, vi skal igennem en grundig juridisk analyse og en politisk diskussion.