runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jann Sjursen (KD), 2003-12-18:
Jeg er selvfølgelig enig i, at det er værdifuldt for den enkelte at få lov til at komme i arbejde, hvis man er ledig, og at det også kan ske via skattelettelser og den forbrugsfest, som regeringen lægger op til.
Men hr. Kristian Jensen sagde jo også i sin tale, at regeringen dæmpede væksten i det offentlige forbrug med de initiativer, der var taget, og dermed bruger noget af det råderum, der også har været forudsat i f.eks. 2010-planen.
Det er derfor, jeg mener, det er relevant med en diskussion om, hvad det er for nogle værdier, vi rent faktisk vil fremme, og hvordan vi vil gøre det.
Regeringen lægger op til en gigantisk forbrugsfest, som jo nok betyder, at folk kan spise, drikke og være glade på en lidt billigere måde end hidtil på grund af billigere grænsehandelsvarer osv., men vi kunne for de mennesker, som er trængte i vort samfund, og som har brug for omsorg, f.eks. ældre og børn, med de opgaver, der kunne løses, hvis man tog endnu mere fat på de offentlige investeringer ved f.eks. at renovere skoler, få mere livskvalitet for pengene end det, regeringen lægger op til med en, ja, undskyld udtrykket, relativt afstumpet forbrugsfest, som man gør med den måde, som man har tilrettelagt sin politik på.
Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
Jeg er meget enig med hr. Jann Sjursen i, at et samfunds rigdom måles i meget andet end i kroner og øre og i materielle termer.
Men når vi snakker om at skabe et rigere samfund gennem at gennemføre skattelettelser, der får gang i forbruget og dermed gang i arbejdspladserne, er det netop, fordi skattelettelserne dermed er med til, at vi får skabt
flere job
Jeg tror på, at det rent faktisk er med til at give danskerne et rigere liv at gå fra arbejdsløshed til beskæftigelse.
Dermed er rigdommen i samfundet ikke bare et spørgsmål om krone- og øremæssig rigdom, men også et spørgsmål om værdimæssig rigdom i form af, at man ved, at vi laver en aktiv politik, der skaber flere arbejdspladser, som får flere til at føle sig som en del af samfundet, hvor flere får lov til at bruge deres evner og kreativitet positivt og aktivt.
Med hensyn til kommunerne og kommunernes indsats er den økonomi, som regeringen har lagt frem, jo netop således indrettet, at kommuner og amter får flere penge til en indsats på de vigtige omsorgsområder, hvor vi for alvor tager os af samfundets svageste.
Jann Sjursen (KD), 2003-12-18:
Det er snart 1 år siden, at statsministeren i sin nytårstale kaldte til værdikamp.
Hvad er det så for nogle værdier, som regeringen og ikke mindst Venstre lægger vægt på også i relation til finanslovforslaget og i vurderingen af den økonomiske situation?
Jo, det er, at vi nu skal have gang i forbrugsfesten, vi skal have skattelettelser, så vi kan blive rigere, som hr. Kristian Jensen sagde det.
Jeg vil bare spørge hr. Kristian Jensen, om han ikke i virkeligheden synes, at det er et temmelig fattigt budskab
her midt i juletiden, at vi bliver rigere gennem skattelettelser.
Jeg må spørge: Rigere på hvad? Hvad er det for nogle værdier, regeringen med den form for økonomisk politik vil prioritere?
Det synes jeg ville være godt at få svar på, også set i lyset af de værdier, som vi kunne have behov for at blive rigere på.
Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
Igen: Problemet er med Socialdemokraternes syvpunktsplan, at det er en meget, meget dyr plan, for bag hvert af de syv velfærdsløfter hænger der altså et girokort på ca. 1,5 mia. kr. i form af underfinansiering.
Der er et hul på et sted mellem 10 og 15 mia. kr.
Det betyder altså, at vi enten skal ud og hæve skatterne ganske betydeligt, men det er jo også det, Socialdemokraterne foreslog i deres ændringsforslag til finansloven, eller at vi skal holde op med at afdrage statens gæld, hvilket er et generationstyveri over for vore kommende generationer, eller at vi skal ud og fyre folk i den offentlige sektor.
Hvis hr. Nicolai Wammen ikke forstod det første gang, så gentager jeg lige igen: Regeringen fremrykker investeringer for 1,5 mia. kr.; regeringen har lavet en handlingsplan for at modvirke akademikerarbejdsløshed; regeringen afsætter flere penge til en hurtig uddannelsesindsats, og regeringen gennemfører næste år skattelettelser for i alt 5,7 mia. kr.
Det giver flere penge til forbrug og dermed gang i det private erhvervsliv og dermed gang i arbejdspladserne.
Det er da utroligt, at hr. Nicolai Wammen fortsætter det der papegøjesprog, hvor de sætninger, han har lært sig udenad, bliver gentaget igen og igen, uden at lytte til, hvad der sker i virkeligheden.
Nicolai Wammen (S), 2003-12-18:
Det glæder mig, at hr. Kristian Jensen allerede nu er på tilbagetog i forhold til sine påstande om, hvad Socialdemokraterne måtte have af intentioner.
Derimod synes jeg, det var en noget tynd forklaring, hr. Kristian Jensen kom med om de helt konkrete og afgørende spørgsmål i dansk økonomi og arbejdsløshed.
Hr. Kristian Jensen ville ikke få ansættelse som meteorolog hos hverken TV 2 eller DR, hvis han skulle forudsige den økonomiske vejrudsigt.
Måned efter måned har vi hørt regeringen tale om, at det bliver bedre, og for blot få uger siden måtte man opjustere arbejdsløshedstallet med 10.000!
Jeg er nødt til at spørge hr. Kristian Jensen: Hvorfor kan danske familier ikke få svar på, hvad regeringen vil gøre for at få de 40.000, der er røget ud i arbejdsløshedskøen, i arbejde igen?
Hvorfor accepterer regeringen, at der er nulvækst i dansk økonomi?
Og hvorfor vil regeringen ikke forholde sig til, at vismændene har været ude og sige, at finansministeren og den her regering har et hul i statskassen på 28 mia. kr.?
Det er gigantstort, vil jeg sige
til hr. Kristian Jensen.
Og så er det altså ikke nok bare at bruge billedsprog.
Det får ikke én eneste i arbejde i det her land.
Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
Jeg er ret overbevist om, at de lyttere og seere, der sidder hjemme og følger med, godt er klar over, hvad det betyder, når man i en tale bruger et billede med, at vi har været igennem et stormvejr og går mod bedre tider.
Men hvis det var på et niveau, som gik hen over hovedet på Socialdemokratiets gruppe, skal jeg gerne prøve at ændre det senere.
Så er jeg også ked af, at hr. Nicolai Wammen ikke kender til det hemmelige velfærdsoplæg, som ellers cirkulerer blandt TV 2's journalister og blandt andre journalister, hvor der netop bliver snakket om, at der vil være nedskæringer på folkepensionen, forringelse af efterlønnen, og at der skal ske flere tvangsfjernelser.
Jeg synes, det vil klæde Socialdemokratiet at lægge det forslag frem, så vi kan se, hvad det er.
Lad os dog diskutere det, og hvis Socialdemokratiet så vil tage afstand fra det, så fair nok. Når jeg taler om, hvad regeringen gør for at løse arbejdsløsheden, har jeg gentaget flere gange, og jeg skal gerne gøre det igen, at vi har fremrykket offentlige investeringer for 1,5 mia. kr.; vi laver handlingsplaner for at modvirke arbejdsløshed blandt akademikere; vi laver en ekstra uddannelsespulje for at sikre, at folk får en god uddannelse; vi laver skattelettelser, der betyder, at der bliver flere penge til privat forbrug.
Dermed bliver der gang i det private erhvervsliv, dermed bliver der skabt flere arbejdspladser, og dermed sikrer vi aktivt, at ledigheden vil falde til næste år.
Jeg vil gerne sige tak til fru Pernille Rosenkrantz-Theil for den indrømmelse, at Enhedslistens løsning er en større offentlig sektor, at man jo bare kan ansætte de arbejdsløse i den offentlige sektor.
Jeg må bare minde fru Pernille Rosenkrantz-Theil om, at der er bred konsensus blandt Folketingets partier om, at det, der er et stort behov for for at få en ansvarlig økonomisk udvikling i det her samfund, er, at vi netop har en afdæmpet vækst i den offentlige sektor, og at vi sikrer, at der er mulighed for, at den private sektor kan lave det værdigrundlag, som vi alle sammen skal leve af.
Det er derfor, at Enhedslistens løsningsforslag alle sammen peger i den forkerte retning.
Sagen er nemlig, at Enhedslisten vil være med til at udvide den offentlige sektor og dermed fjerne muligheden for, at vi kan få gang i erhvervslivet, få gang i produktionen og dermed få gang i grundlaget for, at vi har det gode velfærdssamfund, vi har.
Derfor må jeg bare sige til fru Pernille Rosenkrantz-Theil: Så længe det er de løsningsforslag, Enhedslisten kommer med, vil vi fra Venstres side afvise dem hver gang, for vi mener, at det, der er nødvendigt, er, at vi får gang i den private sektor, og det gør vi med skattelettelser, der for en typisk LO-familie vil betyde 6.600 kr. mere næste år i forhold til sidste år.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-12-18:
Jeg mener sådan set, at det er fuldstændig det samme, hr. Kristian Jensen gør nu, som i sidste uge, og jeg mener, at det måske handler om, at spørgerne stiller fuldstændig samme spørgsmål.
Det vil vi sådan set blive ved med at gøre, i hvert fald i mit parti, så længe arbejdsløshedskurven ikke er knækket.
Det er nemlig sådan, at vi bekymrer os ret meget om, hvorvidt folk kan tage del i samfundsudviklingen.
Det mener vi sådan set er det, der står allerhøjest på dagsordenen, og derfor gav vi faktisk i forbindelse med, at vi stemte om ændringsforslagene i sidste uge, regeringen alle tiders mulighed for at stemme for nogle konkrete forslag; ikke fugle på taget om skattelettelser, men konkrete tiltag, der ville gøre, at folk kom i arbejde.
Enhedslisten stillede forslag om at dele arbejdet, Enhedslisten stillede forslag om at bruge dagpengene aktivt, så de penge, man bruger på dagpenge, de penge, man bruger på at administrere dagpengene, de penge, man bruger på at aktivere folk på dagpenge, smækker vi sammen i en pulje og ansætter folk i den offentlige sektor til et arbejde, vi har behov for, og det ved vi, der er masser af. Vi gav regeringen alle tiders chance for at stemme for de her forslag i sidste uge, men virkelighedens verden ender bare med at være, at den her regering lægger mere vægt på fugle på taget, lægger mere vægt på skattelettelser primært til de rige, end den lægger vægt på at få almindelige mennesker ud på arbejdsmarkedet.
Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
Hvis debatten gentager sig, må det være, fordi spørgerne har taget de samme papirer med.
Jeg svarer kun på de ting, jeg bliver spurgt om.
Når fru Pernille Rosenkrantz-Theil nævner spørgsmålet om byggeriet, så håber jeg, at fru Pernille Rosenkrantz-Theil kan bekræfte tallene fra Danmarks Statistik, der viser, at der er sket en ændring i antallet af beskæftigede i bygge- og anlægssektoren, at antallet af ansatte i bygge- og anlægssektoren faktisk er steget.
Det er et tegn på, at regeringens boligpakke har virket.
Der er aldrig blevet bygget så mange ældreboliger, der er aldrig blevet bygget så mange almennyttige boliger, og der er aldrig blevet bygget så mange ungdomsboliger, som der gør netop nu på grund af den politik, som regeringen har ført.
Vi har lavet et kursskifte, siden vi overtog regeringsmagten, hvor der for alvor bliver sat ind på, at der bliver bygget nye boliger, også fordi vi mener, at der er en række grupper i samfundet, som vi skylder at sikre et større udbud af boliger.
Vi har været inde og sikre, at der kommer et øget privat forbrug og dermed gang i den private sektor.
Det kan godt være, at Enhedslisten er uenig i, om der skal være vækst i den offentlige sektor eller i den private sektor.
Det er så en politisk uenighed.
Men jeg håber ikke, at fru Pernille Rosenkrantz-Theil vil benægte, at skattelettelserne vil være med til at sætte gang i det private forbrug og dermed også gang i de private arbejdspladser.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-12-18:
Jeg synes allerede nu, at vi kan høre, at debatten fra i fredags gentager sig.
Regeringen kryber udenom, regeringen har en masse fugle på taget, nogle økonomiske prognoser, som lyder fuldstændig ligesom i foråret, nemlig at snart, lige om lidt vil arbejdsløshedskurven knække.
Det er fuldstændig det samme, som blev sagt i forbindelse med Folketingets afslutningsdebat.
Virkelighedens verden er, at 40.000 mennesker er blevet arbejdsløse under denne her regering.
Arbejdsløsheden er steget med 40.000.
Det er virkeligheden.
Hver evig eneste dag, hver evig eneste time er der kommet ekstra arbejdsløse her i landet, siden den her regering kom til.
I den her finanslov havde man set gennem Enhedslistens briller én opgave, nemlig at skaffe de mennesker et arbejde.
Det, man så gør i finansloven, og de eneste konkrete tiltag, man har lavet, som ikke er fugle på taget, er, at man i løbet af de sidste 2 år og i forbindelse med dette års finanslov har halveret byfornyelsen. Man har halveret byfornyelsen på et tidspunkt, hvor vi ved, at der fortsat er brug for, at boliger bliver sat i stand, og på et tidspunkt, hvor vi ved, at arbejdsløsheden er eksploderet bl.a. i byggefagene.
Mener hr. Kristian Jensen ikke, at det er et problem? Et andet tiltag er hjemmeservicen, som hr. Ole Sohn også var inde på.
Her går man også ind og afskaffer arbejdspladser.
Det vil sige, at de eneste konkrete tiltag går i den forkerte retning.
Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
Hvis hr. Ole Sohn blot ville holde sig til virkeligheden, så var debatten meget enklere og knap så forvirrende for folk udenfor.
Virkeligheden er nemlig, at det, hr. Ole Sohn kalder nedskæringer i kommunerne, er vækst i deres budgetter på det sociale område.
Hr. Ole Sohn siger, at finansloven ikke har nogen virkning, men finanslovens virkning på ansættelser næste år er, at der bliver 10.000 flere ansatte direkte som følge af finansloven.
Sandheden er nemlig, at børnechecken vokser, og at folk får flere penge mellem hænderne.
Det er ganske rigtigt, at vi der har valgt at omprioritere for at prioritere pengene derhen, hvor der er mere behov for dem.
Det er til nogle af de initiativer, vi har taget i forhold til de svageste i samfundet, i forhold til de ældre og til de initiativer, der er taget for at skabe råderum til, at der kan være et større forbrug.
Dermed bliver der skabt flere arbejdspladser og dermed flere, der rykker fra ledighedskøen og over i jobkøen.
Det håber jeg også hr. Ole
Sohn er enig med mig i må være det mål, vi har i fællesskab.
Igen er jeg enig i hr. Jann Sjursens udgangspunkt, at materiel rigdom i sig selv ikke er det samme som at skabe et rigere samfund, men det er en del af det.
Det kan også omsætte i, at folk går ud og får en håndværker til at forbedre deres hus, at folk får fat i fagfolk til at lave det arbejde, de har gået og lavet selv, og på den måde skaber en jobvækst.
Jeg er lidt overrasket over at høre hr. Jann Sjursen som repræsentant for Kristendemokraterne stå og snakke om, at vi i stedet for at have vækst i den private sektor skal overlade al væksten til den offentlige sektor.
Sådan forstod jeg delvis hr. Jann Sjursen, ellers må hr. Jann Sjursen i næste runde præcisere det.
Det er jo sådan, at den vækst, der er plads til i samfundet, enten kan finde sted i den offentlige sektor eller i den private sektor.
Ole Sohn (SF), 2003-12-18:
Jeg er nødt til at sige til hr. Kristian Jensen, at sandheden er, at denne finanslov har nogle konkrete initiativer, som øger ledigheden.
Man skærer ned på hjemmeserviceområdet, og ifølge regeringen ryger der derfor mellem 600 og 1.000 ud i arbejdsløshed.
Man ødelægger byfornyelsesområdet, og her er det omkring 1.500, der ryger ud i arbejdsløshed.
Det er nogle konkrete eksempler, man kan tage og føle på, og hvorfor skal de ikke nævnes her?
Det er jo nogle af de konkrete initiativer, regeringen tager.
Man håber, udlandet kan hjælpe os med at få et opsving i gang, men hvad med skattelettelserne?
Hvordan er de finansieret?
Ud af den blå luft?
Borgerne skal bruge ekstra penge, fordi de får dårligere boligydelse, dårligere børnecheck, øgede udgifter til uddannelse og øgede takster i den kollektive trafik, og kommunernes økonomi er skåret ned i en sådan grad, at servicen i folkeskolen og daginstitutionerne og på ældreområdet er under pres.
Det synes jeg da at Venstre, hvis man vil være et ærligt parti, skal sige til vælgerne.
Alt koster, og det gør en ufinansieret skattelettelse også.
Det har vi fået forklaringen på, ikke af Venstre, men ved at se på virkeligheden.
Det er jo altid interessant at høre Venstres ordfører holde indlæg med udgangspunkt i en meningsmåling.
Det er meget typisk for denne regering, at den lige stikker en finger i vejret og mærker, hvilken vej vinden blæser, og så forsøger den at rette lidt ind efter det.
Regeringen mener at kunne muntre sig lidt over en tendentiøs meningsmåling på LO Ungdoms hjemmeside.
Det bliver spændende at se, hvornår regeringen vil tage de meningsmålinger, der er om vælgernes stemmeafgivning, alvorligt; så er den måske ikke så kæphøj.
Jeg vil sige, at jeg synes, et af problemerne for hr. Kristian Jensen er, at taletiden er for kort.
Der manglede forklaring på, hvorfor det hele er udlandets skyld.
Man skulle nærmest tro, at hr. Kristian Jensen har ladet sig inspirere af de gamle protestsangere, som mente, det hele var samfundets skyld.
Men hr. Kristian Jensen må da forklare, hvorfor der ikke er nogen konkrete initiativer til at nedbringe arbejdsløsheden i finanslovforslaget.
Der er kommet 40.000 flere arbejdsløse under denne regering, og selv efter de mest optimistiske prognoser vil der komme 25.000 flere næste år.
Hr. Kristian Jensen glemte også at forklare om skattenedsættelserne.
De kommer jo ikke ud af den blå luft, de er jo finansieret ved nedskæringer af boligstøtten og børnechecken, takstforhøjelser i den kollektive trafik, brugerafgifter på uddannelser og ikke mindst de massive sociale nedskæringer i kommunernes økonomi, som rammer daginstitutionerne og folkeskolen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-12-18:
Efter afstemningerne i fredags - ja, de strakte sig jo til i lørdags, må man sige - om de ændringsforslag, der var stillet til finanslovforslaget for det kommende år, har vi i Finansudvalget holdt møde, hvor vi har gennemgået afstemningsresultaterne.
Jeg kan herefter på et enigt Finansudvalgs vegne meddele, at denne gennemgang ikke giver anledning til bemærkninger eller til, at der stilles yderligere ændringsforslag, hvilket betyder, at vi kan indstille finanslovforslaget til fortsat behandling.
Jeg vil gerne benytte lejligheden her til at takke de medarbejdere, både her i huset og i ministerierne, som har været til stor hjælp for os i arbejdet med finansloven.
Der skal naturligvis lyde en særlig tak til vores gode folk i Finansudvalgets sekretariat, som har udført et stort arbejde og som sædvanlig har udført det med stor dygtighed og flid.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-12-18:
Hr. Morten Helveg Petersen står heroppe og klandrer regeringen for ikke at tage sig af de strukturelle udfordringer, der er i fremtiden.
Jeg har fuldstændig samme analyse af regeringens politik, nemlig at den ikke har tænkt sig at gøre noget ved det.
Jeg tror, at det, vi snakker om her, bl.a. er, at vi får et problem med at få nok kvalificeret arbejdskraft til at løfte velfærdsbyrden i samfundet.
Så er det jo, at det undrer mig, at Det Radikale Venstre kan finde på at indgå den aftale omkring skolepraktik, som Det Radikale Venstre har gjort, hvor man går ind og barberer 6.000 skolepraktikpladser væk.
Det er sådan, at hr. Morten Helveg Petersen nu også har haft meget travlt med, hvad vismændene siger og lægge det til grund for og som bevis for, hvordan hans holdninger til tingene er.
Så er det, jeg vil citere fra vismandsrapporten: Reduktionen i antallet af skolepraktikpladser kan imidlertid have utilsigtede effekter, eksempelvis at unge fravælger erhvervsuddannelser til fordel for de gymnasiale uddannelser eller slet ikke påbegynder en uddannelse.
Og den slår samtidig fast, at med finanslovens aftale om skolepraktik tilskyndes virksomhederne ikke til at oprette flere praktikpladser i forhold til det nuværende system.
Så er det, jeg godt kunne tænke mig at høre Det Radikale Venstre: Hvordan synes Det Radikale Venstre selv, det går i forhold til at møde fremtidens udfordringer?
Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
Nu er det jo ikke mig, der har gennemført meningsmålingen på LO Ungdoms hjemmeside, men hvis vi skal rette ind efter den meningsmåling, er det rent faktisk sådan, at vi bare skal holde kursen.
To tredjedele af de unge siger jo, at vi er på rette spor, at det går godt, og at regeringen er suveræn, og det er jo ganske glimrende.
Så siger hr. Ole Sohn, at vi siger, at alting er udlandets skyld.
En stor del er godt nok udlandets skyld, en stor del skyldes de internationale konjunkturer.
Men hvis hr. Ole Sohn havde lyttet efter, brugte jeg faktisk en del af min ordførertale til at nævne alt det, som regeringen gør for at bekæmpe arbejdsløsheden.
Det er at fremrykke offentlige investeringer, det er at lave en handlingsplan for akademikerledigheden, og det er at lave skattelettelser, som gør, at næste år får folk flere penge til forbrug.
Det øgede private forbrug vil være med til at drive arbejdsløsheden ned, fordi vi bruger flere penge og dermed igen får gang i handelen og gang i produktionen, og hr. Ole Sohn kan i øvrigt ikke komme uden om, at samtlige seriøse økonomer peger på, at bl.a. på grund af regeringens politik med skattelettelser og øget privatforbrug vil der ske et fald
i ledigheden næste år.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-12-18:
Der var noget positivt i fru Pernille Rosenkrantz-Theils tale.
Der lå jo et eller andet sted en lille bitte, bitte - jeg ved godt, den kun var lille, men det var alligevel en anerkendelse af, at der faktisk er en beskæftigelseseffekt i finanslovaftalen, altså at der gøres et eller andet ved ledigheden, og det synes jeg egentlig var flot.
Jeg havde ikke nødvendigvis ventet det, men det var en flot anerkendelse.
Så spørger fru Pernille Rosenkrantz-Theil: Hvad med de ledige, specielt de, der desværre er blevet ledige i den sidste tid?
Kan vi gøre noget ekstra for dem?
Vi vil meget gerne gøre alverdens ting for at bringe ledige i arbejde, men det afgørende for os er selvfølgelig, hvor smertegrænsen er, så vi ikke f.eks. til maj står dér, hvor vi stod under den tidligere regering, så der skal laves et eller andet hasteindgreb i økonomien, hvor danskernes forbrugsmuligheder rigtig bliver strammet, for ellers løber det hele løbsk.
Vi vil ikke bringe dansk økonomi i den situation, hvis vi overhovedet kan undgå det.
Vi ønsker ikke, at vi næste år kommer i en situation, hvor vi virkelig skal til at stramme op og pålægge danskerne byrder, og det er den balance, vi mener er afgørende vigtig, når der skal tages stilling til, hvor mange initiativer der kan sættes i værk herindefra.
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-12-18:
Jeg hæftede mig ved, at Venstres ordfører i sin tale sagde, at Danmark bliver rigere og rigere.
Vi ved, at regeringen udgiver en publikation, der hedder »Vækst med vilje«.
Samtidig er virkeligheden, at dansk økonomi har været i recession i to kvartaler i 2003.
Hvad hedder det så, må jeg spørge hr. Kristian Jensen, når der er recession?
Hedder det så »Misvækst med uvilje«? Er det den type publikationer, vi kan forvente os?
Hvordan hænger det sammen med et billede af, at vi bliver rigere og rigere, at der rent faktisk har været recession?
Hr. Kristian Jensen brugte også i den seriøse del af talen tid på de uafhængige økonomer og deres vurdering af dansk økonomi.
Jeg vil gerne fremdrage bare et par vurderinger fra uafhængige og seriøse økonomer, nemlig vismændene, der siger klart og tydeligt, at den nuværende finanspolitik ikke er holdbar, at afviklingen af den offentlige gæld foregår i et langsommere tempo end planlagt i henhold til 2010-prognosen, og at holdbarhedsproblemet er blevet forværret.
Hvordan vurderer hr. Kristian Jensen
disse eksperters, disse uafhængige økonomers vurdering af dansk økonomi
Det glæder mig meget, at Venstres ordfører her i dag giver udtryk for, at der er behov for reformer, for det er jo nye toner.
Hvordan kan man stå heroppe og sige, at der er behov for reformer, og så samtidig nedsætte en syltekrukke, hvor man udskyder beslutninger, der bør tages for at fremtidssikre det danske samfund?
Var det ikke på tide, at regeringen kom ud af busken og fortalte, at man nu skrotter det håbløse skattestop til fordel for en reel sænkning af skat på arbejde, så vi kan få flere ud på arbejdsmarkedet?
Man kan ikke både tale om, at der er brug for reformer og så samtidig sylte enhver nødvendig diskussion på området.