runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Nødgaard (DF), 2003-05-26:
Hvis det flertal kan samles her i Folketinget, er det regeringens opgave at optage forhandlinger med Amtsrådsforeningen om, hvordan man skal udmønte, at vi undgår sygehusnedlæggelser i dette land, i hvert fald indtil videre.
Man kan slå op i Folketingets forhandlinger fra de seneste gange.
Vi mangler bare, at man i hr. Vernersens parti kommer op af stolene og stemmer ved at trykke på de grønne knapper her en af dagene, før Folketinget går ind i den mødefri periode.
Til hr. Mogens Nørgård Pedersen vil jeg godt lige sige vedrørende Sikringsstyrelsen, at man kan diskutere, om Esbjerg er et udkantsområde, men én ting står i hvert fald fast, nemlig at Sikringsstyrelsen er blevet flyttet ud i det danske land. Jeg vil måske nok ikke hundrede procent betragte Esbjerg som et udkantområde, og det skal heller ikke være nogen hemmelighed - det vil jeg godt sige her for åbne mikrofoner - at vi meget gerne havde set, at styrelsen var kommet til Storstrøms Amt.
Det skal heller ikke være nogen hemmelighed - det vil jeg også gerne sige åbent og ærligt - at det var der faktisk en aftale med økonomi- og erhvervsministeren om.
Den var faktisk fuldstændig på plads, indtil en vis herre, der sidder højere i regeringssystemet, bestemte, at styrelsen skulle ligge i Esbjerg.
Det er den historiske sandhed bag det.
Jeg synes ikke, der er nogen grund til at skjule, at det var statsministeren personlig, der ønskede Sikringsstyrelsen placeret i Esbjerg, og det gik så ud over Storstrøms Amt.
Vi havde i Dansk Folkeparti meget hellere set, at den kom til at ligge i Storstrøms Amt.
Kristen Touborg (SF), 2003-05-26:
Det er i forlængelse af hr. Poul Nødgaards udmærkede bemærkninger om det med at undgå at nedlægge sygehuse.
Faktisk har SF jo stillet et ændringsforslag, som indebærer, at regeringen skal gå ind og tilføre midler, så amterne i realiteten og i det rigtige liv er i stand til at opretholde disse sygehuse.
Det burde da, når ændringsforslaget ligger der, være muligt at finde frem til enighed om det.
Når nu Dansk Folkeparti har så stort et ønske om at opretholde de små sygehuse, og når vi andre også har det, burde det være en mulighed, at man kunne finde sammen om det ændringsforslag, som SF har stillet.
Vil Dansk Folkeparti støtte det?
Kim Sejr (RV), 2003-05-26:
Der er tale om 40 kommuner, der over de 5 år vil få de 100 mio. kr. i befordringsfradrag.
Det provenutab vil i første omgang skulle finansieres af selv samme kommuner.
Poul Nødgaard (DF), 2003-05-26:
Jeg synes, det er ærgerligt, at man skal herop så mange gange og gentage, at det, hvis der skabes et flertal her i Folketinget, er regeringens opgave at føre de forhandlinger og også finde økonomien.
Men nu har hun vist haft tre korte bemærkninger, så hun har ikke nogen muligheder for at komme igen.
Det er jo dejligt så at kunne stå og sige nogle ting.
Men hvis vi ser på det, regeringen gjorde sammen med Dansk Folkeparti, da der var regeringsskifte, var det jo, at vi tog meget lidt af ulandsbistanden: Fra 1,1 pct. til 1,0 pct., hvor FN anbefaler 0,7 pct.
Rige lande som Tyskland, Frankrig og England ligger på 0,4 pct., altså langt under det, FN anbefaler.
Vi kunne måske gå ind og tage en lille smule af den bistand, vi giver til nogle projekter ude i verden, som bestemt ikke er særlig gennemtænkte, og så overføre dem til os selv, så vi havde et godt sygehusvæsen i dette land.
Nu kan jeg ikke få flere korte spørgsmål om det, så det er fint, at jeg kan sige det lige her og nu, og det mener jeg.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-05-26:
så har jeg jo faktisk netop understreget, at den kollektive trafik i et tyndt befolket område ikke kan blive det, vi alle sammen ville kalde fuldt tilfredsstillende.
Vi bliver nødt til at erkende, at i vores område, både hvor hr. Kristen Touborg, hr. Jens Peter Vernersen, hr. Ole Vagn Christensen og jeg er valgt og bor, kan vi altså ikke få hyppige togafgange.
Det var derfor, jeg udtrykte mig på den måde, at jeg så gerne ville have en motorvej fra Hanstholm til Hamburg og hyppige togafgange fra Skive til København, men det er der ikke basis for, især ikke det sidste.
Hr. Kim Sejr taler om at påføre de svageste kommuner noget.
Jeg synes egentlig, at fru Marianne Pedersen dengang svarede ganske udmærket på det spørgsmål, men det er jo sådan, at det ikke er de svageste kommuner, der kommer til at bære hele den byrde, der er altså en udligning.
Det Konservative Folkeparti er i og for sig ikke sådan specielt et bilglad parti, men vi erkender nødvendigheden af, at der er steder, hvor man bliver nødt til at have en bil.
Vi synes, at det skal være sådan, at det så også kan lade sig gøre at bruge den til transport til og fra arbejde, og derfor tror vi, at det her forslag er godt. Hr. Jens Peter Vernersen synes, at jeg skulle være utilfreds i stedet for tilfreds.
Nu er jeg egentlig sådan et gemyt, der i al almindelighed er forholdsvis glad og tilfreds med tilværelsen.
Jeg prøver altid på at finde de positive ting i stedet for nødvendigvis at sidde og finkæmme dem for at se, om jeg kunne finde noget, som jeg kunne kritisere.
Det er da muligt, at jeg kunne det, hvis jeg ledte grundigt.
Jeg kunne da også godt endnu en gang begræde, at vi måtte tage tilskuddet fra Nordvestjysk Folkecenter for Vedvarende Energi, men jeg synes i grunden, at jeg har hørt nok for det.
Marianne Pedersen (V), 2003-05-26:
Jeg kan oplyse hr. Kristen Touborg om, at det 10 år siden, at Nakskov Kommune var under administration, og samtidig kan jeg også oplyse hr. Kristen Touborg om, at Nakskov Kommune gennem de sidste 3-4 år har fået udarbejdet særskilt materiale for at påvise, hvor vanskelige økonomiske vilkår de sad i.
til hr. Kristen Touborg: Hvad gjorde man tidligere for at hjælpe Nakskov i denne her specifikke problemstilling, de sad i?
Kristen Touborg (SF), 2003-05-26:
Jeg vil gerne begynde med at svare fru Marianne Pedersen, så jeg når det denne gang. SF har faktisk gjort en hel del for at prøve på at få forholdene forbedret for Nakskov Kommune, men vi var jo ikke i regering.
Vi udgjorde jo ikke regeringen, vi udgjorde regeringens parlamentariske flertal.
Men det betyder jo ikke sådan nødvendigvis, at vi kunne få regeringen til at gøre lige, som vi gerne ville, det må man jo sige, mildest talt ikke, for også i den tid, hvor der sad en socialdemokratisk regering, har vi været meget uenige i de kommunale aftaler, der er blevet indgået.
Så siger hr. Poul Nødgaard, at det jo nu er cementeret, at der er midler til rådighed.
Jeg må jo ikke spørge hr. Poul
Nødgaard
, men jeg må så konstatere, at mit indtryk af deputationen, vi havde fra Nakskov i sidste uge, ikke var, at der var den store tilfredshed med det, der nu er cementeret.
Jeg ved ikke, om det er formanden for Kommunaludvalgets opfattelse, at det var den store tilfredshed, den deputation, der var der, og som talte med udvalget i en times tid, gik derfra med.
Det var ikke mit indtryk.
Og så vil jeg gerne svare på spørgsmålet om udligningsreformen.
Dansk Folkeparti søger at få det til at se ud, som om at første del af en udligningsreform nu er gennemført, og så mangler vi kun anden del.
Det, der er gennemført, er jo det, der var fuldstændig uomtvistelig nødvendigt.
Det har ikke ret meget med en udligningsreform at gøre i øvrigt, og det tror jeg sådan set heller ikke, der er ret mange kommuner, der mener.
Men jeg kan høre, at det gør Dansk Folkeparti altså åbenbart.
Marianne Pedersen (V), 2003-05-26:
Jeg er lige ved at synes, det er synd for SF's hr. Kristen Touborg, at SF ikke havde noget særligt at skulle have sagt under den tidligere regering og tilsyneladende heller ikke har det i den her regerings tid.
Det er temmelig synd.
SF kan fremsætte forslag til gavn for brede, regionalpolitiske problemfelter.
Jeg forventer, at hr. Kristen Touborg kommer herop og fortæller, hvilke forslag SF har fremsat tidligere.
Kristen Touborg (SF), 2003-05-26:
SF har igen og igen hele tiden siden 1993 fremsat forslag om at gøre det bedre for de dårligst stillede kommuner.
Og det vil fru Marianne Pedersen kunne overbevise sig om ved at gå tilbage i annalerne.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-05-26:
Der er ikke meget, der kan fortælles om regeringens visioner i forbindelse med den regionalpolitiske redegørelse, vi her har fået forelagt.
Der var heller ikke meget at hente.
Der var noget reparationsarbejde, men det kan vi vende tilbage til senere.
Men jeg har lyst til at stille det spørgsmål til fru Marianne Pedersen: Er der flere kommuner, der i dag på grund af den manglende udligningsreform er gået i fattigdomsfælden, end der har været tidligere?
Det må være et klart svar, man kan give her fra talerstolen, på, om gruppen af kommuner, der er blevet ramt af den forkerte udligning, er blevet større.
Kim Sejr (RV), 2003-05-26:
Som ministeren nævnte under sin tale, er der en udtalt balance i Danmark, hvis man sammenligner os rent internationalt.
Samtidig må vi dog konstatere, at der flere steder er blevet mere ubalance.
Det gælder syv områder, herunder Nykøbing Falster og Nakskov og den region.
Derfor er det måske lidt bemærkelsesværdigt, at det lige præcis er den region, som ikke er med i, hvad skal man sige, de fire initiativer, der er iværksat i handlingsplanen.
Synes Venstres ordfører ikke, at man også kunne have inddraget den region i de initiativer? Så bliver det nævnt, og det er jeg for så vidt enig i, at man skal gå målrettet ind i nogle erhvervsmæssige udviklingsinitiativer på det her område, og at man ikke er tilhænger af, at der bliver givet en pose penge.
Men i en eller anden forstand kan man vel godt sige, at det at pumpe 100 mio. skattekroner ind i et forbedret befordringsfradrag vel også er at give en pose penge.
Line Barfod (EL), 2003-05-26:
Det, må jeg indrømme, har jeg lidt svært ved at forstå i forhold til alt, hvad jeg ellers har set, men det er da muligt.
Men er det så derfor, at Venstre går skridtet videre og tror, at hvis bare vi giver færre penge, så kan det være, der kommer vækst?
Er det det, der er baggrunden for, at man skaber så stramme rammer for kommuner og amter, at der bliver færre penge til at tage nogle initiativer, der rent faktisk kunne føre til vækst?
Så man tværtimod er nødt til at skære ned i kommuner og amter og dermed skaber dårligere vilkår for de mennesker, der ellers kunne tænkes at ville bosætte sig i området og måske være med til at skabe noget arbejde i området.
Når der står i redegørelsen på side 2, at regeringens hovedstrategi er at skabe bedre rammebetingelser, så skal jeg høre, hvad der så egentlig helt konkret ligger i, at man vil give bedre rammer for det offentlige og for private og for borgerne.
Marianne Pedersen (V), 2003-05-26:
Til hr. Ole Vagn Christensen om den manglende udligning.
Her vil vi så genoptage debatten fra de tidligere gange.
Som det har været nævnt før her, kan jeg kun sige, at når nogle kommuner virker økonomisk på hælene i dag, skyldes det jo, at der har siddet en socialdemokratisk regering, der igennem 10 år ikke har formået at lave en udligning, der tilgodeså udkantsområderne eller de mindre kommuner.
Det har denne regering rettet op i form af et andet udligningstillæg og ved at tilgodese de mest udsatte kommuner.
Til hr. Kim Sejr, som siger at Nykøbing Falster-området ikke er med.
Jo, det er det da.
Netop Nykøbing Falster-området har man tilgodeset med et ekstra befordringsfradrag, hvis man har ud over 100 km til sit arbejde.
Derudover kommer hele regionen Lolland-Falster ind i det specifikke videnskabelige projekt, hvor man prøver at finde ud af divergens og konvergens i forhold til udvikling af områderne, i forhold til vækstbetingelser.
Det er yderst interessant, og det forventer jeg vi får noget om i den næste redegørelse.
Til fru Line Barfod, som spørger, om vi mener, at færre penge giver mere vækst.
Der er i forslaget sat penge af til yderområderne.
Inden for VækstFonden vil der være 500 mio. kr., der specifikt skal målrettes mod udkantsområderne, især til iværksættere og mindre og mellemstore virksomheder.
Hvis ikke det er vækstpenge, så tror jeg ikke, fru Line Barfod og jeg er enige om, hvad vækst er.
Med hensyn til at bosætte sig i yderområderne tilgodeser de nye befordringsfradrag jo netop yderområderne, så jeg tror ikke, jeg kan købe fru Line Barfods argumenter her.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-05-26:
Vi hørte fra Venstres ordfører, at det er visionære tiltag.
Så vil jeg blot konstatere, at når det gælder turismeområdet, har regeringen fjernet 30 mio. kr. i tilskud til de regionale turistcentre.
Nu hører vi så fra fru Marianne Pedersen, at man har afsat 10 mio. kr. til virkelig at gøre noget for turismen.
Jeg vil gerne spørge fru Marianne Pedersen: Hvori består det visionære i det?
Jens Peter Vernersen (S), 2003-05-26:
Ja, man må sige, at Venstre er blevet nøjsomme, siden de har dannet regering, og det fremgik jo også fuldstændig klart af den tale, der blev holdt af fru Marianne Pedersen.
Der blev f.eks. talt om trafikinvesteringerne til yderområderne, som er noget med en sydbane på Lolland-Falster og noget med baneopgradering Hobro-Aalborg.
Det er så lille en del af den trafikplan, som i øvrigt skævvrider Danmark.
Det troede jeg faktisk, at man var klar over i Venstre.
Det skriver man jo også selv.
Lad mig så nævne her fra den regionalpolitiske redegørelse, hvad der står i bilagene, at der er sket: Ophør med finansiering af kontrakter til turisme, netop de 10 mio. kr., der blev talt om.
Jeg har talt med disse turistcentre, og det er en katastrofe, for det var det grundlag, de havde for at drive deres virksomhed.
Og som de siger: Turismen i Jylland betyder, at staten får halvdelen af pengene gennem moms og grønne afgifter.
Det er en katastrofe, at den har gjort det der.
Man kan fortsætte: Afvikling af statslige driftstilskud til Nordvestjysk Folkecenter, afvikling af driftstilskud til samvirkende energi- og miljøkontorer.
Så er der nedlæggelse
af puljen til styrkelse af den kollektive trafik i tyndt befolkede områder.
Varslingspuljen vedrørende Beskæftigelsesministeriet.
Effektivisering af Arbejdstilsynet betyder nedlæggelse af et betydeligt antal årsværk.
Det vises altså punkt for punkt, hvad det er, der sker på disse områder, og man har selv fremlagt det i denne her redegørelse.
Det er virkeligheden.
Kristen Touborg (SF), 2003-05-26:
Jeg har to spørgsmål til Venstres ordfører:
Venstres ordfører siger, at den kollektive trafik er blevet styrket.
Hos os i Region Midtvestjylland, hvor jeg kommer fra, har regeringen styrket den kollektive trafik ved at skære 360 mio. kr., der skulle billiggøre billetterne, og ved, at vi har fået Arriva.
Jeg tror ikke, der er så mange ude hos os, der synes, at det er en styrkelse af den kollektive trafik.
Marianne Pedersen (V), 2003-05-26:
Vedrørende turismen vil jeg tage punktet under ét til hr. Mogens Nørgård Pedersen og hr. Jens Peter Vernersen.
Det fremgik helt klart af de undersøgelser, der er blevet lavet, at turismepolitikken ikke havde haft nogen særlig effekt.
Turismen i Danmark er ikke forøget gennem de sidste år, og derfor besluttede man, at man ville se på det med nye øjne.
Når nogle centre synes, det er ærgerligt, at de ikke får flere penge, at de ikke kan fortsætte deres arbejde, så må man sige, at hvis ikke arbejdet lykkes, således at der er vækst i området, så er det, fordi der er et eller andet galt med struktureringen.
Det, vi prøver at gøre her, er at strukturere om inden for turismen, vi målretter helt klart de 10 mio. kr. til kystområderne, til kystferie, målretter 3 mio. kr. ud af de 10 mio. kr. til aktiv ferie.
Man har satset på, at det er
dér, der er behov.
Det matcher en moderne befolkning og den måde, en moderne befolkning har lyst til at holde ferie på.
Med hensyn til puljen til trafik: Nu er det således, at det er Venstres helt klare opfattelse, at puljer ikke er etableret for, at de skal blive der, for at de skal cementeres.
Puljer er sat i verden for at få skub, for at få skred i nogle tiltag.
Efter et vist antal år må disse puljer have gjort en gavn, og det fremgår også af den regionalpolitiske redegørelse, hvad trafikpengepuljerne er brugt til, eksempelvis til at forbedre ventepladserne.
Og når man én gang har ventepladserne inden for det trafikale område, skal man vel ikke bygge nye steder at stå og vente på trafikken fra det ene område til det andet.
Så som sagt: Puljerne er ikke kommet for at blive.
Det viser sig jo også, at det kan jo lade sig gøre, der hvor man har brugt puljerne fornuftigt til gavn for det, de nu var sat af til.
Line Barfod (EL), 2003-05-26:
Jeg kunne forstå på fru Marianne Pedersen, at der ikke var mange konkrete forslag fra regeringen til, hvad det var for nogle bedre rammer, man ville give til, at man kunne skabe vækst lokalt fra det offentliges side og skabe arbejdspladser.
Det, fru Marianne Pedersen nævnte, var ældrepakken på 500 mio. kr.
Men de penge er jo gået til bureaukrati og administration.
Mange steder har man været nødt til at skære ned på hjemmehjælpen for at få råd til det forøgede bureaukrati, der følger af regeringens og Dansk Folkepartis krav til, at man skal privatisere.
Det har her som alle andre steder i det offentlige vist sig, at privatisering er meget dyrere, og at der skulle penge med, for at man kunne privatisere.
Jeg kunne godt tænke mig i stedet at få nogle bud på, hvad det er, man vil gøre for reelt at skabe vækst lokalt, for at skabe arbejdspladser til dem, der har behov for det, og for at vi kan få en vækst i det offentlige, der ikke består af syge mennesker, men af glade mennesker, der har fået en bedre service.
Derfor skal jeg på vegne af Enhedslisten fremsætte følgende:
Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer med beklagelse, at der samlet set ikke er sket en økonomisk udligning mellem regionerne i Danmark, og at regeringens vækststrategi for de kommende år næppe heller vil have positiv effekt på de dårligst stillede dele af landet.
Regeringen pålægges derfor - at tage initiativer, der skaber arbejdspladser, for derved at sikre lokal vækst, - at etablere offentlig finansiering af nonprofit økologiske slagterier og mejerier drevet af leverandører, ansatte og forbrugere i fælleskab, - at gøre det muligt for kommuner i tyndt befolkede egne at frembringe og distribuere varer og ydelser til befolkningen, hvor det private erhvervsliv svigter, f.eks. sikre købmandssalg og post- og bankforretninger, og - at fremsætte forslag til en udligningsreform, der sikrer en mere retfærdig fordeling mellem rige og fattige kommuner.«
Kim Sejr (RV), 2003-05-26:
Når jeg vedrørende befordringsfradraget nævner beløbet 100 mio. kr., så skyldes det, at ordningen med det forhøjede befordringsfradrag jo skal gælde i 5 år og vil give et provenutab på 20 mio. kr. årligt, og det giver et samlet provenutab på 100 mio. kr.
Når jeg brugte mit indlæg til lige at fastholde befordringsfradraget, er det, fordi det er en stor post, man er parat til at give ud på det her område, sammenholdt med, at ministeren og Venstres ordfører
Så er det bare, at det undrer mig, at man så kan planlægge og give 100 mio. kr. til et område, hvor man ikke ved, hvad effekten er, hvor man ikke ved, hvad man vil få ud af det, hvor man ikke ved, hvor stort et støttespild, der vil være tale om.
Kristen Touborg (SF), 2003-05-26:
Jeg fik i første runde ikke svar på mit spørgsmål om kollektiv trafik, men jeg forstår det sådan, at det, vi er blevet velsignet med i Midt- og Vestjylland, er, at vi har fået Arriva, og så har vi fået nogle billetter, der er dyrere.
Så ved vi da det.
Det andet, jeg godt vil ind på, er omkring forsknings- og udviklingsmidler.
Det lyder meget smukt, når Venstre nu siger, at man vil støtte, man vil gerne udvikle, og man vil gøre så meget.
Sådan som jeg har forstået det, vil man skære ned på forsknings- og udviklingsmidlerne generelt set på finansloven, når man ser på overslagsårene, men man siger jo også, at man vil give hjælp til selvhjælp.
Hvad er det så konkret, man vil gå ind og gøre for de områder, hvor amterne og kommunerne rent faktisk starter nogle ting op? F.eks. har vi inden for fødevareområdet forskning i Holstebro, og vi har forskning inden for den vedvarende energi i Herning.
Hvad kan Venstre tilbyde de områder, disse steder, hvor man selv går ud og etablerer nogle ting?
Hvad vil Venstre gøre for at støtte op omkring det, når man nu ikke vil noget direkte?
Marianne Pedersen (V), 2003-05-26:
Jeg må sige, at jeg bliver hr. Ole Vagn Christensen svar skyldig i forhold til Thisted og Viborg og dette forskningsinstitut.
Jeg er ikke klar over, om der er tale om en fejl, og jeg må sige, at jeg ikke specifikt kender disse to institutter, så det må der svares på på et senere tidspunkt.
Jeg vil gerne sige til fru Line Barfod: Politik er jo ikke bare enkelt, og det er jo ikke bare nemt.
Denne regering har gjort sig den ulejlighed at arbejde med mere end ét spor.
Vi har arbejdet med flere spor inden for vækst, rammer og udvikling.
Men jeg vil også gerne sige til fru Line Barfod, at flere arbejdspladser, som der står på en af de første sider i den regionalpolitiske redegørelse, jamen det går vi da ind for.
Vi har netop i statsligt regi prøvet at spare så meget som overhovedet muligt, ladet være at lade udviklingen i driften ligge i staten, men har lagt den ud til amter og kommuner, således at amterne og kommunerne også ude i de yderste regioner kan ansætte flere mennesker til pleje, altså til de »varme« opgaver, som man kalder det.
Det er en helt bevidst politik, og det tror jeg, kommunerne sætter pris på.
Også de 500 mio. kr., der blev sat af ekstra til hjemmehjælpsområdet, er blevet fordelt på anden vis end det, vi ofte har set, med udskrivningsgrundlaget, de er fordelt efter antallet af borgere, så de skulle kunne bruges optimalt dér, hvor de ældre borgere er.
Jeg vil blot konstatere, at det er et andet Danmark, fru Line Barfod står som fortaler for, end det, vi gerne vil, så der er ingen grund til at diskutere det yderligere; vi har vist været rundt omkring det.
Men jeg vil blot lige præcisere, at fru Line Barfod spurgte til vækst af arbejdspladser inden for det offentlige, og det var det, jeg svarede på, da jeg talte om væksten i form af ekstra hænder inden for hjemmehjælpen med de 500 mio. kr.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-05-26:
Ministeren sagde i sit indlæg: Vi har undersøgt de regionale konsekvenser, vi har lavet en regional konsekvensvurdering.
På side 94 står der, at man har foretaget en effektivisering af Danmarks JordbrugsForsknings virksomhed, og så har man nedlagt fire forsøgsstationer: Sønderborg, Skjern, Viborg og Aalborg.
Man har dæleme været god til at lave konsekvensvurderinger, hvis man har fundet ud af, at der er nedlagt en forsøgsstation i Viborg!
Jeg mener, at forsøgsstationen, der er blevet nedlagt som den fjerde, er forsøgsstationen i Thisted.
Det fortæller jo sådan set lidt om, hvad det er, man har været inde og foretage af vurderinger her.
Jeg går ud fra, at fru Marianne Pedersen kan bekræfte det, vores minister sagde: at der er tale om, at der er foretaget regionale konsekvensvurderinger, og at det er derfor, man har fundet ud af, at det ligger ved Viborg og ikke ved Thisted.
Line Barfod (EL), 2003-05-26:
Jeg kan ikke lade være at bemærke, at det er lidt svært at se sammenhængen i, at man gerne vil have flere folk til at bo og arbejde i regionerne, og at det, man så gør, er, at give folk, der kører meget, meget langt, og som arbejder langt væk fra hvor de bor, en belønning i stedet for at prøve at skabe sammenhæng mellem bolig og arbejdsplads.
Vi lever jo i øjeblikket i en tid, hvor der er stigende arbejdsløshed, samtidig med at der er flere mennesker, der bliver slidt ned af at gå på arbejde, fordi de skal løbe alt for hurtigt og er for få på arbejdspladserne.
Der er mange mennesker, der bliver meget nedslidte især i den offentlige sektor.
Derfor vil jeg gerne høre, om det, der står øverst på side 2 i redegørelsen, om, at der skal gives bedre rammebetingelser for lokal foretagsomhed i såvel den offentlige som den private sektor, betyder, at regeringen går ind for, at man skal give mulighed for, at der bliver ansat nogle flere, skabt nogle flere arbejdspladser, så nogle af dem, der i øjeblikket er arbejdsløse, i stedet kan komme i arbejde og lave noget af det arbejde, vi har så hårdt brug for, for de ældre, de syge, børnene og de handicappede?