runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan Petersen (S), 2002-02-07:
Jeg synes, det er en underlig argumentation, hr. Poul Nødgaard anvender.
Altså hvis man tager aftalen for pålydende, så står der: »Parterne er principielt enige om, at lønmodtagerne bør have udbetalt ikke hævede feriepenge ved ferieårets udgang.
Der nedsættes et embedsmandsudvalg, der skal undersøge mulighederne herfor.«
Jamen det er da den mindste del af problemet.
Altså det er da ikke det, der bringer mit temperament lidt op i omdrejninger.
Men hr. Poul Nødgaard efterlader indtrykket af, at den rentetilskrivning - og det er jo noget andet - har Dansk Folkeparti en eller anden forestilling om, at man kan få indfriet.
Hvorfor står der ikke noget om rentetilskrivning i denne aftale?
Hvorfor står der ikke noget om den rentetilskrivning, der sker hos DA's medlemsvirksomheder?
Det er nok så interessant som den fokus, hr. Poul Nødgaard i årevis har udvist feriefonden.
Lars Barfoed (KF), 2002-02-07:
Det var lige pludselig et helt nyt spørgsmål: Jo, det er rigtigt.
Normalt ville de midler gå ind i feriefonden, og så ville det bidrage til, at feriefonden voksede yderligere, og det er helt rigtigt, at det gør den så ikke for indeværende år.
Der vokser feriefonden ikke med de midler, som kommer fra FerieKonto, den vokser kun med sit eget værdiafkast.
Freddy Dam (V), 2002-02-07:
Nu handler lovforslaget, så vidt jeg kan se, slet ikke om det betimelige i at foretage indgreb i arbejdsmarkedets parters aftaler eller det modsatte.
Det handler, så vidt jeg kan se, om en prioritering af velfærdsforbedringer, og det er i virkeligheden efter min opfattelse utrolig enkelt.
Spørgsmålet er: Vil man bruge disse her penge til ferieformål, som man tidligere har gjort i vidt omfang, eller vil man hellere, sådan som regeringen foreslår det, bruge pengene på en udvidelses af barselorloven, frit valg til de ældre og alle de andre serviceforbedringer og velfærdsforbedringer, som regeringen er kommet med?
Derfor vil jeg spørge hr. Lars Barfoed, om han kan bekræfte, at hans indlæg er udtryk for enighed; at Det Konservative Folkeparti hellere vil bruge pengene på en forlænget barselorlov og andre velfærdsforbedringer end ferieformål.
Lars Barfoed (KF), 2002-02-07:
Det skal forstås sådan, at vi her taler om de renter, som kommer fra FerieKonto til feriefonden.
Vi taler ikke om feriefondens formue, vi taler ikke om værdiafkastet af feriefondens formue.
Ole Sohn (SF), 2002-02-07:
Fuldstændig enig, men skal de penge ikke normalt bruges til ferieformål?
Så kom vi tilbage til pointen, til sporet, og dermed ved vi ikke, hvilke investeringer feriefonden skulle have foretaget, som så ikke bliver igangsat, fordi staten tager de penge.
Det var sådan set det, der var min pointe, og det var derfor, det havde været meget rart, om feriefonden havde haft mulighed for at give sit besyv med i forbindelse med, at lovforslaget fremsættes, sådan at ordførerne også fra regeringspartierne kunne argumentere på baggrund af viden og ikke på baggrund af, hvad de troede.
Søren Søndergaard (EL), 2002-02-07:
Enhedslisten kan heller ikke under nogen omstændigheder støtte det her forslag, fordi det går ud på at snuppe hver eneste krone, som er tilbage i Arbejdsmarkedets Feriefond efter udgifterne til administration af FerieKontoordningen. Som det har været omtalt, drejer det sig om op til 150 mio. kr., som ellers skulle være brugt til ferieformål for lønmodtagerne - drift og vedligeholdelse af ferieboliger, feriecentre, museer, turistmål og lign. Det er jo ikke nogen hemmelighed, som det også kom frem i nogle af de tidligere indlæg, at der er røre i andedammen vedrørende renterne af de indbetalte feriepenge, hvoraf nogle tilgår FerieKonto, og andre indgår i de overenskomstaftalte feriekortordninger.
Vores udgangspunkt er, at vi skal respektere overenskomstaftaler, og at de penge, der tilgår feriefonden, er lønmodtagernes - ikke statens.
Når regeringen nu vil overføre de penge til statskassen, kan vi ikke opfatte det som andet end en ekstra skat.
Det er jo meget godt, at man laver et skattestop, men renter af lønmodtagernes penge indkradser man så med det argument, at man mangler penge.
Det gør man selvfølgelig, når man har lavet et skattestop.
Der har tidligere i forlængelse af lovændringen i 1996 været overført penge fra selve feriefonden til statskassen.
Det er jo faktisk også udmøntet i en særlig bekendtgørelse, hvor fordelingen mellem statskassen og feriefonden gøres op på baggrund af en undersøgelse af, hvor stor en del af de ikkebetalte feriepenge, der modsvarer offentlige ydelser.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-02-07:
Jeg må først beklage, at jeg blev så optaget af hr. Lars Barfoeds argumentation, at jeg lod mig køre ud ad et sidespor.
Men jeg erkender, at sammenligningen med et par andre fonde selvfølgelig ikke var korrekt, for det er jo ikke fondens afkast, det her handler om.
Jeg er kørt ud ad et sidespor - beklager.
Det er selvfølgelig renterne af feriekontiene i indeværende år, som fonden selvfølgelig kunne forvente tillagt og brugt til ferieformål.
Det er selvfølgelig rækkefølgen.
Så jeg beklager, at min argumentation ikke var korrekt i det øjeblik der.
Vi mener, det er forkert, at de 150 mio. kr. tages fra lønmodtagernes konti.
Vi mener, det helt rigtige var, at de blev udbetalt til lønmodtagerne.
Men det system har vi altså ikke, og derfor mener vi, at de hører hjemme i feriefonden til de formål, som vi før har diskuteret.
Det mener vi egentlig er det rigtige system, og derfor ligger jeg langt i retning af det, som hr. Anders Samuelsen argumenterede for, som kan gennemføres i dag.
Det har nogle langtrækkende konsekvenser, det er vi helt enige om, men det er det rimelige system, at folk kan få de penge, som de rettelig har optjent.
Vi kan ikke støtte forslaget om at snuppe de 150 mio. kr. her.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2002-02-07:
Det lovforslag, vi behandler her i dag, er en udløber af tredje fase af den aktive arbejdsmarkedspolitik fra 1998.
For at give den ledige mulighed for at vende tilbage til arbejdsmarkedet blev der indført en regel om, at man skulle være i aktivering i mindst 75 pct. af aktivperioden.
På den måde kunne man give dem, der var kommet ud i lang ledighed, et tilbud om opkvalificering eller omskoling.
Af flere grunde er der en del ledige, der ikke har fået de tilbud, de var stillet i udsigt, primært på grund af indkøringsproblemer med edb-systemet Amanda.
Socialdemokratiet kan støtte dette lovforslag, men har nogle betænkeligheder ved udformningen af lovforslaget.
For det første må lovforslaget ændres, således at arbejdsformidlingen og a-kasserne, som jo er bekendt med, hvem der ikke har fået deres aktivering, skal give meddelelse til den pågældende for at tilbyde den resterende aktivering, og ikke, som det står i lovforslaget, at man kan henvende sig til den lokale a-kasse. For det andet handler lovforslaget kun om de personer, der har mistet dagpengeretten her i år 2002.
Vi mener, at lovforslaget også skal omfatte personer, der har mistet dagpengeretten i 2001. Og for det tredje kan der være et problem i, at den ledige allerede er faldet ud af systemet, så et af kravene i dette forslag er, at man skal være medlem af en arbejdsløshedskasse.
De rejste bemærkninger håber vi kan indgå i et konstruktivt udvalgsarbejde, sådan at lovforslaget hurtigt kan komme til at fungere i praksis.
Det er vigtigt for alle de aktører, der er på området nu, at gøre en kraftanstrengelse for, at den supplerende aktivering fører til ordinært arbejde.
Det er derfor meget beklageligt, at regeringen vil fjerne servicejobbene, som kunne være et godt tilbud.
Poul Nødgaard (DF), 2002-02-07:
Jeg synes, vi ligesom skal prøve at finde ud af, hvad det egentlig er, vi taler om.
Arbejdsmarkedets Feriefond har i øjeblikket en kapital på mig bekendt godt 500 mio. kr.
Hvorfor skal der ligge en så stor pengetank?
Nu stemmer Dansk Folkeparti for dette forslag, men retteligt burde de 150 mio. kr. ikke engang tilføres statskassen.
Det har vi ikke lagt skjul på, og det vil jeg også sige i min ordførertale om lidt.
Men indtil et sådant system kan etableres, er vi naturligvis nødt til, ligesom den tidligere regering også gjorde, at inddrage de penge og føre dem over i statskassen, så der ikke kommer yderligere penge i den store fond, der er i forvejen.
Flemming Oppfeldt (V), 2002-02-07:
Venstre støtter forslaget om at give supplerende aktivering til de lønmodtagere, der er på vej ud af dagpengesystemet, fordi de ikke har fået det fulde aktiveringstilbud, de har krav på.
De lønmodtagere, der omfattes af denne ordning, er de ledige, der er startet i aktivperioden fra 1. januar 1999 eller senere. Det er Venstres politik, at vi skal have så mange borgere som overhovedet muligt til at blive en del af vores samfund, at deltage i det, at bidrage til det.
Vi skal gøre, hvad vi kan, for at borgere, der i en periode har fået det svært med ledighed, sygdom eller på anden måde er ramt, kan komme tilbage til arbejdsmarkedet og få en plads dér, udfylde en funktion, tjene penge, betale skat og få det netværk, som en arbejdsplads jo er for mange mennesker.
Vi skal gennemføre den kulturrevolution, at det offentlige først og fremmest ser det som sin opgave at tilbyde borgerne job og ordinære lønninger på ordinære virksomheder frem for en passiv ydelse.
Regeringen har bebudet, at den senere vil komme med et sådant helhedsorienteret oplæg til at få flere i arbejde.
Og det forslag, vi behandler i dag, er en del af en sådan politik. Forslaget fremsættes, da det viser sig, at der kan være ledige, der ved udløbet af den samlede ydelsesperiode ikke er blevet aktiveret i 75 pct. af tiden i aktivperioden.
Loven her vil sikre, at de berørte ledige, der ikke har været aktiveret 75 pct. af aktivperioden, vil få mulighed for supplerende aktivering efter ydelsesperiodens ophør.
Formålet med denne aktivering er jo selvfølgelig at forbedre de lediges muligheder for at komme i reel beskæftigelse igen, og derfor anbefaler Venstre dette forslag.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-02-07:
Ja, det er det samme svar, som hr. Søndergaard undrer sig over, jeg også undrer mig over.
Det er dog et særegent svar af en tidligere ansat i finansverdenen og en særegen opfattelse af kapital.
Mig bekendt er der ingen kapital, der kan holdes intakt, hvis der ikke bliver tilskrevet renter.
Betyder det, at man godt sådan kan holde banken åben for røverier, hvis bare røverne nøjes med at tage renterne?
Hvis de ikke tager grundkapitalen, er det o.k.
Det er dog en mærkelig argumentation. Renten opvejer jo i Danmark - i hvert fald når det er beskattet kapital, det er det vel ikke i den fond her - sådan
stort set det, der er til overs ud over inflationstabet på kapitalen.
Det tror jeg vi kan blive enige om, så meget er vi da vist enige om i den substans.
Så at det ikke skulle anfægte fonden, at man tager renterne, må jeg indrømme jeg ikke forstår.
Så var der den der med, at fonden ikke må konkurrere med private hoteller og restauranter osv.
Det er jeg faktisk enig i.
Jeg har været meget kritisk over for fondens aktiviteter tidligere, men i de senere år har fonden jo givet tilskud til og støttet andre aktiviteter, oplevelsescentre, museer osv., og det synes jeg faktisk er helt fair.
Det er det, der kan fremme turismen i vores land, og jeg synes, det er en skam, at man udhuler den kapital.
At de ikke har brugt pengene, kender jeg ikke nogen forklaring på, ej heller, hvorfor der er ophobet så meget.
Det synes jeg heller ikke der skulle, men det er jo en anden sag.
Ole Sohn (SF), 2002-02-07:
Skal det forstås sådan, at Det Konservative Folkeparti mener, at det slet ikke er lønmodtagernes penge, at det slet ikke er feriefondens penge, vi taler om?
Hvordan kan hr. Lars Barfoed vide det?
Jeg har ingen papirer set fra feriefonden
, jeg vil meget gerne se det.
Det er derfor, jeg beder Udvalgsafdelingen om at sikre, at vi får indhentet en redegørelse fra feriefonden om, hvad de har brugt både af formuen og rentetilskrivningen af formuen, og hvad de har forestillet sig, man skulle bruge de påløbne renter af feriepengene til.
Det er bare den viden, jeg gerne vil have.
Lars Barfoed (KF), 2002-02-07:
Må jeg sige til det sidste spørgsmål, at det var faktisk, hvad jeg sagde i mit ordførerindlæg.
Det er udtryk for, at vi vil anvende de her midler til de mange serviceforbedringer, der er i regeringens finanslovforslag, så det kan jeg helt bekræfte.
Og så i øvrigt til hr. Søren Søndergaard og hr. Ole M. Nielsen: Jeg må jo have udtrykt mig uklart, siden begge de herrer kan misforstå det så meget, som de åbenbart gør.
Det, jeg understreger og har understreget flere gange, er, at vi ikke tager nogen af de midler, der er i fonden i øjeblikket. Dermed ligger jo ikke, at det ikke er et forslag, der påvirker fonden og dens muligheder.
Selvfølgelig påvirker det da fonden, men jeg understreger blot, at fondens formue som sådan jo er stor nok til, at man fortsat kan yde tilskud til de forskellige aktiviteter og projekter.
Det er der rigelige midler til at gøre, og derfor ser jeg ikke det store problem i, at man nu lader forrentningen i 2002 gå til at dække nogle af de serviceforbedringer, som vi i finanslovforslaget har foreslået.
Med hensyn til andre virksomheder: Hr. Ole M. Nielsen bemærker, at feriefonden i de senere år har drejet sin støttepolitik noget hen i retning af mindre konkurrenceforvridende projekter.
Jeg er helt opmærksom på, at man i feriefonden har gjort sig umage med at søge at allokere midlerne over til projekter, der ikke er så konkurrenceforvridende, som man måske tidligere kunne mene at de var.
Men ikke desto mindre skal man jo overveje, om ikke der er et hensyn at tage, for uanset hvad man giver støtte til, kunne der jo være nogle andre, der egentlig på almindelige forretningsmæssige vilkår ville have etableret en lignende virksomhed.
Jan Petersen (S), 2002-02-07:
Jeg er nødt til at sige til hr. Lars Barfoed, når nu konkurrenceforvridningsdiskussionen kommer ind, at der er altså steder i landet, hvor der ikke sker noget som helst, hvis det skal foregå på de præmisser, der her bliver nævnt.
Det er muligt, at det kan fungere i København og andre store steder.
Der behøver man ikke at gøre noget, for der er kommercielle interesser nok i at gøre det.
Men sådan fungerer det altså ikke ude på landet, hvor der er skønt, og hvor der skal nogle turister til.
Der kan man ikke sidde og vente på, at der kommer nogen og gør noget.
Jeg vil nødig, sagt til hr. Lars Barfoed, have nøjedes med den frie konkurrenceforvridningsdiskussion og så se, hvor lidt der var sket nogle af de steder, hvor jeg er kommet.
Der har det her været igangsættende og skabt andre erhverv eller skabt større erhverv omkring de feriecentre, der er etableret.
Det får mig så til at spørge om noget andet.
Hvilke konkurrenceforvridende forhold er der gældende, når f.eks. man giver støtte til Naturcenter Randers Fjord og Fjord & Bæltcenteret på Fyn, der også har fået støtte?
Hvad konkurrenceforvridende er der i det?
For slet ikke at tale om, hvad konkurrenceforvridende der er i at støtte enlige forsørgere, når de skal på ferie med deres børn.
Søren Søndergaard (EL), 2002-02-07:
Det har jeg da fuld forståelse for.
Og jeg har da også fuld forståelse
for, at når man er konservativ, når man er borgerlig, så forsøger man at snuppe dem fra lønmodtagerne.
Så det forstår jeg godt.
Vi er enige om, at der sådan set ikke er nogen principiel forskel på, om vi snakker renter eller vi snakker selve fonden.
Der forstod jeg hr. Barfoed på den måde, at der syntes han faktisk heller ikke at der var nogen stor forskel, og det betyder vel, at næste gang man laver endnu en erhvervspakke, der kræver millioner til arbejdsgiverne, så kan man også tage af selve fonden.
Det vil man ikke principielt udelukke, for når man kan tage af renterne, kan man også tage af fonden.
Det er kun et spørgsmål om prioritering.
Er det korrekt forstået?
Lars Barfoed (KF), 2002-02-07:
Må jeg sige til hr. Søren Søndergaard, at det ikke er helt korrekt forstået, men mit budskab, som jeg nu har forsøgt at trænge igennem med nogle gange, er, at der er rigelige midler i feriefonden til at allokere til de projekter, som fonden måtte mene er støtteværdige. Hvis vi endelig skal begive os ud i det her med, hvem pengene tilhører, må man jo være opmærksom på, at ét er fondens midler, noget andet er de renter, vi taler om.
De renter overføres jo først til fonden på et senere tidspunkt.
Det er jo ikke sådan, at det er fondens penge.
Det er jo nogle renter, som først senere skulle have været ført over til fonden, som nu går til statskassen i stedet for.
Det er jo sådan, det forholder sig. Derfor er hr. Ole M. Nielsens sammenligning med bankbøgerne heller ikke helt korrekt, men det var der ikke sådan helt tid til at gå ind på før, og det er også ligegyldigt for diskussionen.
Men budskabet er, at der er midler i fonden til at støtte de projekter, man mener er støtteværdige.
Derfor må man også tænke på det, når man ser på, hvilke midler man fra feriefonden bruger til at støtte forskellige projekter.
Og jeg har understreget, at jeg er opmærksom på, at fonden har været mere påpasselig i de senere år med ikke at være konkurrenceforvridende.
Men jeg mener egentlig, at jeg har udtrykt mig meget afbalanceret på det punkt.
Endelig siger hr. Søren Søndergaard, at der er tale om at snuppe pengene fra lønmodtagerne.
Det er jo ikke korrekt.
Der er tale om, at vi finansierer en række serviceforbedringer for landets lønmodtagere og andre borgere her i landet med de rentemidler på 150 mio. kr., og det er der mange lønmodtagere, som vil have glæde af.
Det er en finanslov, der er meget lønmodtagervenlig i det hele taget.
Jan Petersen (S), 2002-02-07:
Den sidste sætning fra hr. Lars Barfoed er der vist delte meninger om.
Jeg bliver nødt til at spørge hr. Lars Barfoed: Hvor har hr. Lars Barfoed en viden om, at der er rigelige midler til det, som fonden kan støtte, til det, man mener er støtteværdigt?
Hvor har hr. Lars Barfoed den viden fra?
Læser man lovforslaget med dets bemærkninger, så gives der intet grundlag for det.
I lovforslaget og dets bemærkninger står der jo alene, at det er af hensyn til den almindelige økonomiske overvejelse.
Men ingen af stederne antydes det overhovedet sagligt set, om der er tilstrækkelige midler herefter til at støtte de formål, som fonden måtte finde rimeligt.
Ud fra det må vi bede om at få de oplysninger, herunder også få afgjort, hvad det så er, der ikke kan støttes, sådan at det bliver muligt at få et svar på, hvad de regionale økonomiske konsekvenser er, som man ikke engang har lavet en sætning om, og hvad de kommunale økonomiske konsekvenser er f.eks. for de kommuner, hvis idé til en eller anden sammenhængende turistaktivitet ikke kan lade sig gøre, og hvad de erhvervsøkonomiske konsekvenser er for dem, der skulle leve og tjene en skilling, fordi der kom lidt mere gang i deres lokalområde.
Lars Barfoed (KF), 2002-02-07:
Og feriefonden har altså et renteafkast af sin formue, og det rører vi ikke ved, og derfor berører det her sådan set heller ikke feriefondens muligheder for at disponere over sin formue, ej heller fondens muligheder for at disponere en del af sin formue og renten af den formue, man har, til ferieformål.
Derfor forstår jeg slet ikke hr. Ole Sohns bekymringer i den retning.
Til hr. Jan Petersen: Nu kan jeg selvfølgelig ikke vide, hvilke planer feriefonden måtte have haft for de kommende år, men så vidt jeg er orienteret, og som vi også har kunnet læse, så har man altså en formue på omkring ½ mia. kr., og i 2000 brugte man vist 46 mio. kr. til ferieformål.
Så jeg mener, at man må have rigeligt med midler at gøre godt med.
Men som sagt har feriefonden jo alle muligheder for at henvende sig til Folketinget, hvis den har nogle oplysninger, den mener Folketinget skal have i sin behandling af denne sag.
Lars Barfoed (KF), 2002-02-07:
Jeg vil bare spørge: Er hr. Ole Sohn ikke enig med mig i, at feriefonden og alle andre interesserede parter i denne sag har rigelig mulighed for under behandlingen af forslaget, når vi nu behandler det i udvalget osv., at komme med deres argumenter og indvendinger og synspunkter, således at vi kan studere dem?
Der bliver også mulighed for at komme i deputation i Arbejdsmarkedsudvalget helt i overenstemmelse med almindelige behandlinger i dette Folketing.
Hr. Ole Sohn bekræfter det sådan set ved at sige, at man ligefrem vil indhente høringssvar fra forskellige organisationer.
Det er hr. Ole Sohn selvfølgelig meget velkommen til, men det bekræfter jo, at alle synspunkter og indvendinger og argumenter sagtens kan komme frem.
Så vil jeg også spørge hr. Ole Sohn, om hr. Ole Sohn ikke er enig med mig i, at når feriefonden sidste år brugte 46 mio. kr. til ferieformål, og man har en formue på 0,5 mia. kr., så tyder alt på, at vi ikke ved det her forslag på nogen måde begrænser fondens aktivitet i de kommende år.
Ole Sohn (SF), 2002-02-07:
Jeg ved ikke, hvorfor feriefonden kun brugte 46 mio. kr. sidste år.
Det kan jeg af gode grunde ikke vide, for regeringen har ikke ønsket at bede om en kommentar fra feriefonden.
Men jeg vil gerne have svaret, og det kan være, at hr. Lars Barfoed ved en senere lejlighed kan give mig det.
Men jeg mener, at når hr. Lars Barfoed har arbejdet inden for den finansielle sektor, så ved hr. Lars Barfoed vel også godt, at hvis man begynder at tære af formuen, så kan det være vanskeligere at overholde de forpligtelser, man måtte have. Og for feriefondens vedkommende er der jo allerede bevilget projekter med hensyn til vedligeholdelse osv., som skal opfyldes. Det er jo et spørgsmål om den finansielle sektor, men det tror jeg, vi kan tage ved en anden lejlighed.
Det var sådan set bare det.
Og når regeringen ønsker at lede ud fra princippet om god regeringsførelse, så indebærer det, at man behandler lovforslagene ordentligt, at man beder om input fra de høringsberettigede parter.
Det gør man ikke fra denne regerings side, og det er det, jeg klandrer.
Jeg skal nok sørge for at få de oplysninger frem, men det er ikke god regeringsførelse, og det var bare i al beskedenhed det, jeg klandrede.
Og det kan jeg forstå, at hr. Lars Barfoed er enig i, at det ikke er, for så ville forslagene jo have været til stede.
Lars Barfoed (KF), 2002-02-07:
Blot for en god ordens skyld til hr. Ole Sohn: Vi tager altså ikke fondens værdiafkast.
Det er ikke det, det her forslag drejer sig om.
Det her forslag drejer sig om renteafkastet af FerieKonto, men fonden havde sidste år et afkast af sine obligationer og bankindeståender m.v. på 39 mio. kr.
Det er ikke de penge, vi taler om, vi taler om renterne af FerieKonto, så derfor stjæler vi ikke noget som helst fra fonden.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-02-07:
Jeg synes, hele konstruktionen med feriepengesystemet er forkert, og det ønsker jeg ændret.
Men nu har vi det altså, og så skal vi opføre os hæderligt i forhold til det.
Hvis man tager argumentationen om, at der såmænd er penge nok alligevel til de formål, så kunne man vel sådan principielt sige nøjagtig det samme om A.P. Møllers Fond til velgørende formål og Rockwool Fonden og nogle andre.
De har da sikkert rigeligt penge til de der ting, som de skal støtte, så vi kan godt lige snuppe afkastet her et års tid.
Jeg kan sådan set ikke rigtig se forskellen, undtagen den politiske vel at mærke.
Jan Petersen (S), 2002-02-07:
Men jeg kunne så samtidig fremhæve - også fordi jeg har taget en finanslovaftale fra 1993 med - at bl.a. i 1992 blev der også taget penge fra Arbejdsmarkedets Feriefond af den daværende VK-regering, og man skrev i finanslovaftalen: »Puljen finansieres ...« - og det var en uddannelsespulje - »... gennem ændret anvendelse af feriefondsmidler, idet fondens formål ændres, således at midlerne også kan anvendes til uddannelsesformål.
Regeringen vil optage forhandlinger med Arbejdsmarkedets Feriefond herom.«
Men hvad er formålet denne gang, når regeringspartierne forgriber sig på de penge?
Sidste gang var man i stand til at angive et formål, men det er man ikke engang denne gang.