Per Stig Møller (KF), 2005-01-12:
Som statsministeren nævnte, er Irak i gang med at omskabe sig fra et diktatur til et moderne demokrati.
I den forbindelse er næste milepæl afholdelsen af valg den 30. januar i overensstemmelse med den køreplan, som FN har etableret.
Den uafhængige irakiske valgkommission har det overordnede ansvar for valgenes afholdelse.
Efter det oplyste går forberedelserne tilfredsstillende de fleste steder, situationen taget i betragtning.
Der vil efter planen blive afholdt valg over hele Irak, ligesom der skal afholdes valg for eksilirakere i 14 lande, herunder i Danmark.
FN’s generalsekretær og dennes særlige repræsentant i Irak har gjort et stort arbejde for at understøtte en inklusiv politisk proces op til valget.
Valget monitoreres af irakiske valgobservatører, der bl.a. er blevet uddannet med støtte fra EU.
Danmark gør også en særlig indsats for at sikre et vel gennemført valg.
Vi har bidraget med 25 mio. kr. til FN’s valgfond, og Danmark var sammen med den uafhængige irakiske valgkommission og FN medarrangør af et meget vellykket valgseminar i Kuwait den 11.-12. december, hvor op mod 100 kandidater fra Basraprovinsen deltog.
Ud over at støtte arrangementet finansielt deltog to danske professorer med oplæg.
Dette seminar har bidraget til at styrke deltagernes forståelse for demokratiets spilleregler.
Hvad angår de 15.000 stemmeberettigede irakere herhjemme, så har vi i samarbejde med DSB sikret, at disse stemmeberettigede kan komme uden økonomiske omkostninger for dem, hvis de bor uden for Hovedstadsområdet.
Efter et forhåbentlig veloverstået valg vil vi i forårets løb forud for udløbet af det aktuelle folketingsmandat for det danske styrkebidrag nøje analysere situationen.
Efterhånden som genopbygningen og irakiseringen af sikkerhedsstrukturen i landet skrider frem, kan der vise sig grund til at foretage justeringer i det danske civile og militære engagement.
En justering til fordel for det civile engagement kan således vise sig mulig.
Samtidig må vi desværre konstatere, at der finder en række terrorangreb sted i Irak.
Terrorangrebene rammer først og fremmest de kræfter i Irak, som vil demokratiet.
De vil gøre Irak islamistisk og indføre totalitær fundamentalisme, som vi så det i AfM039S33213397subh.fm Page 3323
Monday, February 14, 2005 12:24 PM ghanistan og i Falluja.
Det er helt afgørende, at vi håndterer den trussel, både af hensyn til vores egen og ikke mindst af hensyn til irakernes sikkerhed.
Kampen mod terror har flere fronter, og det er klart, at Irak er en af dem.
Vi må derfor støtte den irakiske regering i forsøget på at drive en kile ind mellem fundamentalisterne og de moderate kræfter.
I det lys er det opmuntrende, at en række sunnitiske partier trods megen tale om boykot alligevel stiller op til valget.
De gør det med livet som indsats, og dermed vælger de at blive en del af den fremtidige politiske proces i Irak.
Et moderne og demokratisk Irak, som lever i fred med sine omgivelser, kan blive et eksempel for det øvrige Mellemøsten.
Jeg tror, at en sådan udvikling ville kunne være med til at forebygge terrorisme i fremtiden.
Medvirkende hertil vil det ligeledes være, hvis man får udnyttet de nye muligheder efter præsidentvalget i Palæstina og regeringsændringerne i Israel til nu at komme videre med fredsprocessen og tostatsløsningen.
Som statsministeren nævnte, er Danmarks strategi for terrorbekæmpelse klar.
Vi vil bekæmpe terrorismen uden tøven, men også uden at kompromittere de værdier, der er bærende for vort samfund, ellers risikerer vi jo at miste det, vi netop ville beskytte.
Et tæt internationalt samarbejde er en forudsætning for at bekæmpe terrorisme.
FN og EU er de centrale aktører i det internationale samarbejde om terrorbekæmpelse.
Terrorbekæmpelse er en af regeringens hovedprioriteter for det danske medlemskab af Sikkerhedsrådet, som nu er begyndt, og Danmark vil kunne spille en særlig vigtig rolle i styrkelse og videreudvikling af det internationale samarbejde.
Omdrejningspunktet for Sikkerhedsrådets arbejde med terrorbekæmpelse er Komiteen for Terrorbekæmpelse, CTC.
Komiteen har til opgave at overvåge og at fremme gennemførelsen af sikkerhedsrådsresolution 1373, der blev vedtaget umiddelbart efter terrorangrebene i USA den 11. september 2001.
Danmark vil som medlem af CTC og fra den 1. april 2005 som formand arbejde for at udvikle arbejdet i CTC, bl.a. sikre fokus på at yde teknisk bistand til de lande, der har den politiske vilje, men ikke den nødvendige kapacitet til at bekæmpe terrorisme.
Som medlem af Sikkerhedsrådet er vi ligeledes medlem af Al-Qaeda-Taleban-komiteen, der skal overvåge overholdelsen af sikkerhedsrådsresolution 1267, som blev vedtaget i 1999, og som indførte sanktioner mod Al-Qaeda og Taleban.
Komiteen har til opgave at identificere de individer og grupper, som er omfattet af sanktionsregimet.
Vi sidder også i den midlertidige arbejdsgruppe, som blev nedsat ved Sikkerhedsrådets resolution 1566, og som bl.a. skal se på, hvordan Sikkerhedsrådets samlede indsats mod terrorisme kan styrkes.
Som statsministeren nævnte, vil terrortruslen blive mangedoblet, hvis terrorister får adgang til masseødelæggelsesvåben.
Derfor vedtog Sikkerhedsrådet i april 2004 resolution 1540, som indeholder en række foranstaltninger, der har til formål at forhindre spredning af masseødelæggelsesvåben til ikkestatslige aktører, herunder terrorister.
Vi er med vores indtræden i Sikkerhedsrådet blevet medlem af den komité, som skal påse implementeringen af resolutionen.
På det praktiske plan yder Danmark allerede et aktivt bidrag i relation til ikkespredning.
I overensstemmelse med den traditionelle danske indstilling til internationalt samarbejde vil regeringen arbejde for, at synergien mellem disse komiteer og arbejdsgrupper styrkes.
Det vil i sig selv føre til en styrket international terrorbekæmpelse.
Danmark spiller således en central rolle i det internationale arbejde med her og nu at sætte ind mod terrortruslen, men som nævnt må der samtidig hermed gøres en langsigtet indsats og sættes ind mod de grundlæggende faktorer, der leder til støtte og rekruttering til terrorisme.
Danmark har taget en lang række initiativer på dette område.
Vi har afsat betydelige beløb hertil.
I 2003-04 var der afsat 350 mio. kr.
Selv om der har været en del forsinkelser på grund af sikkerhedssituationen, er størstedelen af midlerne kanaliseret ind i projekter, om end alle midler endnu ikke er brugt.
Bestræbelserne fortsætter med igangsætM039S33213397subh.fm Page 3324 Monday, February 14, 2005 12:24 PM telse af nye aktiviteter, og på finansloven for 2005 er der afsat yderligere 250 mio. kr. for perioden 2005-06.
Helt overordnet er formålet med regeringens arabiske initiativ ligeledes at fremme reformer i den arabiske verden.
Desuden har regeringen med »Principplan for dansk udviklingsbistand til kampen mod den ny terrorisme« fra februar 2004 sat fokus på særlige, ekstra indsatser, der enten direkte styrker de fattige landes muligheder for at bekæmpe den internationale terrorisme, eller som er rettet mod sårbare grupper i lande og områder, hvor udviklingen peger mod en mærkbar radikalisering af samfundet.
I Asien fokuseres der f.eks. på Indonesien, hvor vi har valgt tre indsatsområder: Fremme af moderat islam, støtte til retsvæsenet samt støtte til politiet.
Denne gennemgang af regeringens politik viser efter min opfattelse klart, at regeringen har både den rigtige politik og har skabt de instrumenter, som er nødvendige for at gennemføre politikken.
Regeringen fokuserer her som på andre udenrigspolitiske områder på at sikre sammenhæng, så alle de værktøjer, vi har til rådighed, anvendes, så de understøtter og supplerer hinanden.
I det langsigtede opgør med terrorismen skal der bruges både hårde og bløde midler.
Kun på denne måde kan vi sikre den effektive terrorbekæmpelse, som er en forudsætning for at beskytte og videreudvikle vore demokratiske samfund og sikre en positiv global udvikling.
Forhandling