Vibeke Peschardt (RV), 1998-01-29:
I Det Radikale Venstre synes vi, det er et godt lovforslag
til stramninger, der ligger her.
Og meningen med hele denne øvelse er at øge færdselssikkerheden - så enkelt kan det siges - for vi ved jo, at de tunge køretøjer er de store dræbere i trafikken.
Og i den sammenhæng kan man sige, at »bløde trafikanter« er i forhold til busser og kæmpestore lastbiler jo ikke bare cyklister og fodgængere.
Jeg ved godt, at det er dem, der normalt er bløde trafikanter, men det er altså også små personbiler.
Og hvis man har prøvet at blive overhalet med temmelig stor fart af et kæmpestort lastvognstog, har man vel fornemmelsen af at føle sig meget udsat i trafikken.
Vi har alle sammen været ude for grimme dødsulykker og ulykker med svære personskader som følge af overtrædelser af køre-/hviletidsbestemmelserne, overlæs og for høj fart.
Og det er et stigende problem for politiet, at fartskriverne og de indretninger, der findes i godslastbiler, ikke virker eller bliver manipuleret, så farten bliver sat i vejret. Så der er efter vores mening god grund til at stramme disse regler, og efter vores opfattelse er det ren uheldsforebyggelse. Og jeg vil godt sige, at da vi her i salen forleden dag havde en debat, som ikke så mange af de i dag tilstedeværende hørte, men som handlede om sundhedsforebyggelse i bred forstand, nævnte jeg også ved den lejlighed, at trafiksikkerheden virkelig er et af de områder, hvor man inden for 10 år har kunnet se markante forbedringer både med hensyn til ulykkestallene og med hensyn til sundheden ved, at alle de mennesker ikke er kommet til skade i trafikken.
Færdselssikkerhedskommissionen lavede en redegørelse i 1988, og den er konsekvent blevet fulgt op - selvfølgelig med nogle forskelle - af staten, amterne og kommunerne, og det har hjulpet.
Dét er virkelig forebyggelse, der vil noget, og sådan betragter vi også det her lovforslag.
Herudover rummer lovforslaget nogle andre justeringer, bl.a. omkring vognmandserhvervet, og det er der mange der har talt om i dag.
Noget helt andet er, at landets kommuner samtidig får mulighed for at opkræve parkeringsafgifter, hvis de ønsker det.
På grund af den forøgede biltrafik har det været et ønske fra mange kommuner med stigende pladsproblemer at få den mulighed, og den får de så, hvis de ønsker det, og Københavns Kommune har efterprøvet ordningen, efter sigende med held.
Derudover bliver der lukket op for en modernisering af indkrævningssystemet vedrørende nogle af de skyldige afgifter.
Det bliver f.eks. muligt at modregne parkeringsbøder i overskydende skat og at foretage indeholdelse i lønnen.
Endelig er der så det, der gør ondt på nogle, nemlig tilbagekaldelsen af tilladelser og godkendelser fra vognmændene, dog kun, som der står i bestemmelsen, når indehaveren eller den, der optræder i virksomhedens interesse, groft eller gentagne gange osv. har overtrådt lovgivningen, herunder færdselsloven og køre- og hviletidsbestemmelserne.
Jeg synes, den bestemmelse lige præcis slår ned på det vigtige og grunden til, at man ønsker at stramme disse bestemmelser, nemlig at det jo er vognmændene, der på en eller anden led også må have styr over, hvad deres ansatte foretager sig ude på landevejene, for det er jo dem, der har en eller anden form for instruktionsbeføjelse.
Til allersidst vil jeg sige om proceduren: På baggrund af mange forskellige ting synes jeg, den procedure, der har været fulgt i tilblivelsen af dette lovforslag, er glimrende: Først har man fået høringssvarene ind, dernæst har man i begyndelsen af december fremsat lovforslaget, og så har man lavet en ny høringsrunde.
Så jeg vil gerne lægge op til en konstruktiv dialog om forslaget i Trafikudvalget.
Vi tager i hvert fald den procedure som tegn på, at der er ting, vi kan snakke om.