runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-12-12:
Det er da rigtigt nok, at jeg ikke har været statsminister så længe, men jeg har siddet i dette Folketing så lang tid også sammen med hr. Keld Albrechtsen, at jeg har al mulig grund til at undre mig over hr. Albrechtsens synspunkter i den her sag.
Det er korrekt, at der ligger et forslag fra Europa-Kommissionen, men det er jo slet ikke færdigbehandlet
endnu.
Der kan ske meget.
Der kan løbe utrolig meget vand i stranden, inden det forslag er endeligt vedtaget.
Men allerede nu er hr. Keld Albrechtsen i stand til at fastslå, at Enhedslisten og hr. Keld Albrechtsen fuldstændig ukritisk vil adoptere det, som de andre EU-lande måtte beslutte i fremtiden. Jeg lytter mig næsten til, at hr. Keld Albrechtsen i dag hylder EU, er glad for EU, vil bruge EU til at gennemføre Enhedslistens politik.
Da må jeg sige: Ganske vist har jeg ikke været statsminister ret længe, men jeg har siddet så længe i dette Folketing, at her undrer jeg mig.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-12-12:
Nu har statsministeren jo ikke være statsminister så længe, at han har kunnet nå at sætte sig ind i de lovforslag, der ligger til behandling i EU.
Hvis han havde det, ville han vide, at der f.eks. ligger et forslag fra Europa-Kommissionen, der giver indvandrere ret til familiesammenføring efter 1 år.
Det er et meget kontant forslag.
Det kan så godt være, at det ender med 2 år eller 3 år måske, men det bliver i hvert fald en rettighed, der er betydelig mere klar og langt bedre end i det lovforslag, vi ved regeringen vil komme med til foråret.
Desværre er situationen jo den, at de EU-regler, der bliver vedtaget, under ingen omstændigheder kan blive
Så jeg kan ikke se noget paradoks i Enhedslistens forslag, det går ud på at sikre anstændige rettigheder.
Men jeg synes, der er et paradoks i, at statsministeren først vil have danske særregler på det her område, og så bagefter vil kæmpe for at få ophævet de danske særregler ved en folkeafstemning.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-12-12:
Jeg kender ikke EU's fremtidige regler på det her område.
Det gør hr. Keld Albrechtsen heller ikke.
Og jeg kan sige, at da vi jo ikke kender EU's regler, er der jo ingen, der på nuværende tidspunkt kan tage stilling til, om det ville være fornuftigt at indføre de regler, EU måtte vedtage i fremtiden, i dansk ret.
Det er jo situationen.
Jeg vil nok sige, at når nu hr. Keld Albrechtsen taler siksakkurs, kan jeg fastslå: Det er i hvert fald ikke regeringen, der er på siksakkurs her, for regeringens linje er fuldstændig klar: Det vil ud fra enhver betragtning være en fordel for Danmark ikke at have den retlige undtagelse.
Men jeg tror nok, at hr. Keld Albrechtsen er på siksakkurs, for hr. Keld Albrechtsen henviser jo i begrundelsen for sit spørgsmål til, at Enhedslisten vil foreslå, at Danmark beholder sin undtagelse, men indgår i parallelaftaler med EU om en ret til familiesammenføring og om sociale rettigheder for alle.
Det siger hr. Keld Albrechtsen på et tidspunkt, hvor hr. Keld Albrechtsen slet ikke kender indholdet af EU's fremtidige regler.
Det er dog ret usædvanligt, at netop hr. Keld Albrechtsen nu vil adoptere EU-regler besluttet af andre lande, som Danmark slet ikke har været med til.
Fuldstændig ukritisk vil hr. Keld Albrechtsen indføre det i dansk ret.
Det er da en siksakkurs, der vil noget.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-12-12:
Så fik vi jo afklaret den ene del af det, nemlig at regeringen stiler imod en folkeafstemning om ophævelse af den danske undtagelse.
Men regeringen har ikke villet tage stilling til, om Danmark så skal have en såkaldt parallelaftale, hvor Danmark får de samme regler om familiesammenføringsrettigheder og sociale rettigheder for indvandrere, som bliver vedtaget i de andre EU-lande.
Det vil da være en fuldstændig mærkværdig slingrekurs, regeringen så begiver sig ud i.
Kan statsministeren ikke forklare, om statsministeren har tænkt sig at indføre sådanne danske særregler, eller om statsministeren vil lave parallelaftaler med EU om disse regler?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-12-12:
Hr. Keld Albrechtsen spørger mig, om statsministeren er enig i, at regeringen meget hurtigt må gøre op med sig selv, om den ønsker en ophævelse af den retlige undtagelse.
Der kan jeg svare hr. Keld Albrechtsen, at det har regeringen allerede gjort op med sig selv - også før regeringspartierne blev til regering, nemlig at det ud fra enhver betragtning ville være en fordel for Danmark ikke at have den retlige undtagelse, for hvis Danmark ikke havde denne undtagelse, ville Danmark være med til at forhandle de to sager, som hr. Keld Albrechtsen refererer til i sit spørgsmål, nemlig familiesammenføringsdirektivet og forslag til revision af forordning nr. 1408.
I begge tilfælde ville Danmark så sidde med ved bordet og have indflydelse, og det ville være en klar fordel sammenlignet med den nuværende situation.
Så det har regeringen for længst gjort op med sig selv.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-12-12:
Her har vi jo et andet område, hvor regeringen måske er på vej ind i en siksakkurs.
Og det handler om, at den danske regering jo har den politik ved en kommende folkeafstemning at få ophævet den retlige undtagelse i EU.
I det tilfælde vil det jo være ret meningsløst, hvis regeringen samtidig arbejder på at indføre særregler om familiesammenføring og sociale rettigheder for indvandrere her i Danmark, særregler, som Danmark så vil blive tvunget til at ophæve igen, hvis regeringen går hen og vinder en folkeafstemning om ophævelse af den danske undtagelse.
»Er statsministeren enig i, at regeringen meget hurtigt må gøre op med sig selv, om den ønsker en ophævelse af den retlige undtagelse, eller om den ønsker at bruge den retlige undtagelse til at sikre danske særregler i sager om familiesammenføring og indvandreres sociale rettigheder?« Skriftlig begrundelse
Ifølge Politiken den 4. december 2001 kunne socialministeren efter ministerrådsmødet i Bruxelles den 3. december 2001 ikke oplyse, om Danmark vil søge om en parallelaftale vedrørende indvandreres sociale rettigheder.
Det kan være årsagen til, at regeringen ikke har kunnet tage stilling til spørgsmålet om en parallelaftale.
Regeringen gik jo til valg på stramninger af udlændingepolitikken.
Det er under alle omstændigheder noget rod, at regeringen på en gang vil af med den danske undtagelse på det retlige område og så samtidig truer med at bruge den til at sikre danske særregler om familiesammenføring og sociale rettigheder for indvandrere m.fl. Det svarer helt til at blæse og have mel i munden.
Man kan ikke få held med at føre en siksakkurs, hvor man først vil bruge undtagelsen - og derefter ophæve den.
Der er tre muligheder for at bringe sammenhæng i tingene: Enten kan man stile efter at ophæve undtagelsen og i konsekvens heraf indgå parallelaftaler.
Eller man kan beholde undtagelsen.
Hvis man vil det, er der to alternativer - man kan enten indgå parallelaftaler eller lade være.
Enhedslisten vil foreslå, at vi beholder undtagelsen, men indgår i parallelaftaler med EU om en ret til familiesammenføring og om sociale rettigheder for alle.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-12-12:
Det er da en rørende omsorgsfuldhed, som hr. Jørn Jespersen udviser over for den regering, som skal forhandle med andre lande, og det takker jeg naturligvis for.
Men hr. Jørn Jespersen behøver altså ikke gøre sig bekymringer.
For også med de planer, regeringen har, vil Danmark være førende i verden, når det gælder udviklingsbistand.
Med hensyn til de fremtidige målsætninger må jeg henvise til de svar, jeg allerede har givet.
Spareforslaget fremgår af finanslovforslaget for 2002.
Og de fremtidige niveauer vil i første omgang fremgå af finanslovforslaget for 2003.
Til hr. Jeppe Kofod vil jeg blot sige: Der er jo ikke nogen modsætning imellem at yde 0,7 pct. af bruttonationalindkomsten til udviklingsbistand og så at foretage en kritisk gennemgang af udviklingsbistanden.
Vi kan da kun anbefale en kritisk gennemgang af udviklingsbistanden også i andre lande.
Men der er ikke en modsætning mellem det og så at komme op på 0,7 pct. Hermed sluttede spørgsmålet.
Jeppe Kofod (S), 2001-12-12:
Jeg spurgte statsministeren om, hvordan han vil forklare f.eks. et andet EU-land, som slet ikke giver så meget bistand som Danmark, men som også vil spare nogle milliarder ud fra samme betragtning og som siger, at de er nødt til kritisk at gennemgå deres bistand, at det kan man ikke.
Man skal leve op til 0,7 pct.-målsætningen, som man har aftalt i FN.
Det synes jeg at statsministeren skylder en forklaring på.
Og så har vi den negative spiral, og så er det, vi skuffer den fattige verden, og så er det, at de globale visioner er døde.
Jørn Jespersen (SF), 2001-12-12:
For der er jo intet konkret kommet frem om, hvordan statsministeren vil sikre, at vi får mere bistand, bedre bistand for pengene - formål, vi alle gerne vil støtte.
Der er bare intet konkret i det.
en hel masse om.
Det, jeg spurgte om på Mifresta-rammen, var: Er det regeringens politik, at Mifresta-rammen skal op på 0,5 pct. af BNI i år 2005, som der hidtil har været et meget bredt flertal for i Folketinget, inklusive Venstre og De Konservative?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-12-12:
Jeg vil gerne sige til hr. Jørn Jespersen: Det er ikke sådan, at jeg mener, at det er nemt at overtale andre lande til at komme op på 0,7 pct.
Men det, hr. Jørn Jespersen spurgte mig om, var, om det var en pædagogisk nem opgave at forklare den danske udviklingsbistand, og dertil er svaret: Ja, det er meget nemt, fordi Danmark ligger forrest af alle verdens lande, når det gælder tildeling af udviklingsbistand.
Det er da en god sag at optræde med internationalt.
Og endelig skal jeg sige til hr. Jørn Jespersen, at for så vidt angår Mifresta-rammen, ser regeringen både ulandsrammen og Mifresta-rammen under ét, og det er de to rammer under ét, hvor regeringen vil foreslå en besparelse på 1,5 mia. kr.
Jeppe Kofod (S), 2001-12-12:
Jeg synes, at statsministeren har nogle forklaringsproblemer her.
Derfor vil jeg gerne spørge statsministeren: Hvad vil statsministeren sige til et land, som ud fra samme logik som i Danmark kritisk vil gennemgå deres udviklingsbistand og skære nogle milliarder væk, selv om de ikke er oppe på 0,7 pct.?
Vil statsministeren sige: Det skal I ikke gøre, for I er ikke oppe på 0,7 pct.?
Eller vil statsministeren sige: Det er helt i orden, for det gør vi også i Danmark?
Jørn Jespersen (SF), 2001-12-12:
Jeg tror, det må skyldes statsministerens manglende internationale erfaring, at han undervurderer opgavens betydning så massivt, som han gør.
Jeg kan forstå, at han heller ikke er enig med direktøren for Verdensbanken, som dybt beklager den danske nedskæring på ulandsbistanden.
Det gør han jo netop med den argumentation, at Danmark hidtil har været brugt som et eksempel af de kræfter i andre lande, som ønskede, at de skulle hæve deres udviklingsbistand, hvor det nu vil være sådan, at alle de konservative kræfter i de andre lande, som ikke ønsker at hæve ulandsbistanden, vil henvise til Danmark og sige: Selv Danmark er begyndt at skære ned, ergo behøver vi heller ikke at hæve vores bistand.
Det ved
den danske statsminister desværre ikke.
Hvad er regeringens politik på det område?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-12-12:
Jeg vil sige til hr. Albrechtsen, at regeringen fører
overhovedet ikke nogen siksakkurs på det her område, tværtimod har regeringen og vil have en meget konsekvent og langsigtet strategi, som jeg har beskrevet over for hr. Albrechtsen.
Proceduren vil være den, som jeg har beskrevet, og det kan vi ikke komme nærmere, end at regeringen lægger sit spareforslag på 1,5 mia. kr. frem i januar i forbindelse med finanslovforslaget for 2002, og for så vidt angår niveauet og udviklingen i 2003, vil det fremgå af finanslovforslaget for 2003, der fremsættes i august næste år.
Der kan jeg sige til hr. Jann Sjursen, at vi i hvert fald er af den opfattelse i regeringen, at der er behov for at foretage en kritisk gennemgang.
Om der så på et tidspunkt som en udløber af den kan lægges nogle langsigtede retningslinjer, som gør, at man ikke behøver at have det op hvert år, det tør jeg da ikke udelukke på nuværende
tidspunkt
Men på forhånd at give tilsagn om, at det er fornuftigt, om jeg så må sige, at acceptere en hvilken som helst stigning i beløbet til udviklingsbistand, vil jeg altså heller ikke, for det er jo også hovedløst bare at sige, at fordi bruttonationalproduktet stiger, er der også en voksende bevilling til udviklingsbistand uden en nærmere overvejelse af, hvad der egentlig er behov for.
Derfor skal jeg endelig sige til hr. Jørn Jespersen
: Det er overhovedet ikke nogen svær pædagogisk opgave for en dansk regering, en dansk regering, som præsiderer over den største udviklingsbistand i verden målt pr. indbygger.
Det er da en meget nem opgave at forklare andre lande, at de i første omgang burde opfylde FN's gamle målsætning om at yde 0,7 pct. af bruttonationalindkomsten i udviklingsbistand.
Når Danmark ligger så milevidt foran og over de 0,7 pct., er det jo en nem pædagogisk opgave.
Jann Sjursen (KRF), 2001-12-12:
Jeg må indrømme, at jeg beklager meget regeringens måde at gribe de her ting an på
, med at ulandsbistanden fremover
åbenbart skal fastsættes ved de årlige finanslovforhandlinger.
Det fører ikke til andet end ad hoc-politik, og det fører først og fremmest til mindre effektivitet, når det gælder udnyttelse af udviklingsbistanden.
Er statsministeren ikke enig med mig i, at bortset fra at det selvfølgelig en gang imellem kan være fornuftigt nok, at man stopper op og laver en kritisk gennemgang, får man faktisk mest for pengene, den bedste og mest effektive udnyttelse af pengene, hvis man også kender rammevilkårene en årrække frem, sådan at man ikke fra næsten det ene år til det andet skal vente og se på, hvordan de politiske forhandlinger nu vil falde ud på f.eks. det område, der vedrører udviklingsbistanden?
Derfor er mit spørgsmål til statsministeren: Ville det være regeringens holdning, at man ikke kender rammevilkårene mere end fra det ene finanslovforslag til det andet?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-12-12:
Jeg vil godt spørge statsministeren med hensyn til indholdet i det finanslovforslag for år 2003, der kommer til august: Vil det da være sådan, at den besparelse, der gennemføres i 2002 på 1,5 mia. kr., vil blive videreført?
Eller vil det være sådan, at det har regeringen ingen anelse om i dag?
Og hvis det er sådan, at regeringen ikke har nogen som helst anelse om, hvor den vil hen på længere sigt - og sådan må man jo forstå det - er det så ikke meget uhensigtsmæssigt i planlægningen af en forsvarlig ulandsbistand på et højt kvalitetsniveau, at man fører en sådan siksaklinje? Ville det så ikke være klogere, at man allerede nu tilkendegav, at den besparelse vil man ikke videreføre i 2003?
Jørn Jespersen (SF), 2001-12-12:
Det korte af det lange er, at regeringen ingen som helst overvejelser har om, hvor lang tid den såkaldte kritiske gennemgang må tage.
Jeg kan forstå, at der vil komme nogle overvejelser i forbindelse med finansloven for 2003, som bliver fremsat i august.
Betyder det ikke rent logisk, at gennemgangen må være afsluttet, inden finanslovforslaget bliver udarbejdet?
Er det ikke sådan, at finanslovforslaget for 2003 vil blive tilrettelagt på baggrund af den kritiske gennemgang og dens konklusioner?
Hvis det er rigtigt, må vi også kunne få et svar på, om vi, når vi ved, om vi kan bruge pengene effektivt osv., så kan ophæve fastfrysningen og dermed vende tilbage til 1 pct. Dermed kan statsministeren tage til Johannesburg og meddele, at Danmark stadig væk ligger i top på 1 pct. Hvis ikke det er sådan, vil jeg spørge statsministeren: Hvordan kan regeringen overbevise andre landes regeringer om, at de skal hæve deres udviklingsbistand, samtidig med at vi skærer ned på vores?
Er det ikke en ganske svær pædagogisk opgave for statsministeren at skulle løse?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-12-12:
Jeg må klart afvise hr. Keld Albrechtsens påstand om, at regeringen ikke har en langsigtet strategi.
Regeringen har netop en langsigtet strategi, nemlig at sikre, at vi får mere effektivitet, bedre kvalitet i den danske ulandsbistand, at vi sikrer, at bistanden går til de rigtige, at vi undgår, at bistanden kommer til direkte eller indirekte at understøtte regimer, som ikke respekterer fundamentale demokratiske principper og overholder menneskerettighederne.
Så det er en klar og meget langsigtet strategi, som regeringen har for udviklingsbistanden.
Med hensyn til niveauet for fremtiden skal jeg blot henholde mig til, hvad jeg tidligere har svaret, og som også fremgår af regeringsprogrammet, nemlig at regeringen gennemfører nu en besparelse på 1,5 mia. kr., som svarer til at fastfryse udviklingsbistanden på 1999-niveau.
Denne fastfrysning varer, mens den kritiske gennemgang og omlægningen af udviklingsbistanden finder sted - i den forstand er denne fastfrysning midlertidig - og når så denne omlægning har fundet sted, når denne kritiske analyse er gennemført, ja, så tager regeringen stilling til, hvorledes vi så skal forholde os med den eventuelle fremtidige stigningstakt.
Det er det, jeg kan sige om det på nuværende tidspunkt, og det vil altså fremgå af finanslovforslaget for 2002, at der gennemføres en besparelse på 1,5 mia. kr., og så vil det af det finanslovforslag, der fremsættes for 2003 - og det fremsættes jo i august måned næste år - fremgå, hvorledes regeringen vil forholde sig med udviklingsbistanden i 2003.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-12-12:
Efterhånden som statsministerens besvarelser skrider frem, står det jo mere og mere klart, at statsministeren sådan set ikke aner, hvad der skal ske med den danske ulandsbistand efter finansåret 2002.
Det kom til at henstå i tågerne.
Man kan forstå, at der bliver en permanent kritisk gennemgang, der varer et eller andet stykke tid, og så kommer der et finanslovsforslag til august for år 2003, og det kan sådan set indeholde hvad som helst.
Det vil sige, at regeringen har simpelt hen ikke en langsigtet målsætning for dansk ulandsbistand.
Kan vi risikere, at det finanslovsforslag for år 2003, der kommer til august, ligefrem vil indeholde en yderligere besparelse oven i de 1,5 mia., der fjernes i 2002?
Jann Sjursen (KRF), 2001-12-12:
Det er også om, hvor længe denne her kritiske gennemgang varer, og hvad vi kan forvente af regeringen, når den - desværre - nok har fået gennemført sin besparelse på 1,5 mia. kr. af udviklingsbistanden næste år.
Skal vi forstå statsministeren sådan, at regeringen så agter at komme tilbage på det niveau, som vi har nu, nemlig 1 pct. af bruttonationalindkomsten?
Skal der iværksættes nye kritiske gennemgange, eller skal vi forvente det, som statsministeren i besvarelsen tidligere i dag var inde på, nemlig at
udviklingsbistanden selvfølgelig løbende og kritisk skal vurderes med henblik på, at vi sikrer en optimal udnyttelse af bistanden, sådan at den kommer især de fattigste til gode?
Statsministeren har jo tidligere i spørgetiden i dag sagt, at der skal ske en løbende og kritisk vurdering af ulandsbistanden.
Det er vi fra Kristeligt Folkepartis side helt enige i, men derfor er det også et spørgsmål om, hvornår vi kan forvente, at denne her såkaldte kritiske gennemgang, som er gjort til et stort nummer, er færdig.
Jørn Jespersen (SF), 2001-12-12:
Det svarer bare ikke til det, statsministeren sagde for et øjeblik siden, men jeg kan nu forstå - jeg vil helst hæfte mig ved det sidste, for det er det bedste svar - at regeringen vil vende tilbage til, at Danmark skal yde 1,0 pct. af sin bruttonationalindkomst, når den kritiske gennemgang er afsluttet og vi har sikkerhed for, at pengene kommer frem til dem, det er hensigten de skal komme frem til, og at vi bruger dem effektivt.
Jeg vil gerne have bekræftet, at det er det, statsministeren nu siger, og at det er det, der er regeringens linje.
Så vil jeg endnu en gang appellere til, at vi kan få at vide, hvor længe den kritiske gennemgang så varer, for der er
jo ikke meget ved, at vi skal løfte niveauet til 1,0 pct., hvis gennemgangen varer evigt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-12-12:
Til hr. Jørn Jespersen skal jeg blot fastslå, at regeringen heller ikke har truffet nogen beslutning om, hvad der skal ske med støtten til Burkina Faso.
Det eneste, regeringen har sagt, er, at det naturligvis er et af de lande, der må underkastes en analyse - ikke mindst i lyset af bl.a. den rapport, som jeg refererede til før, fra organisationen Human Rights Watch.
Jeg kan i øvrigt også henvise til, at eksperter udsendt af FN's Sikkerhedsråd i 2000 og i 2001 har kritiseret forholdene i Burkina Faso.
Så der er altså anledninger nok til at se kritisk på bistanden, men regeringen har ikke truffet nogen beslutning på nuværende tidspunkt om, hvorledes man skal forholde sig, for så vidt angår den fortsatte bistand til Burkina Faso.
Jeg vil gerne understrege, at regeringen til enhver tid vil yde støtte, der går direkte til fattigdomsbekæmpelse, til bekæmpelse af aids og andre farlige og smitsomme sygdomme, til bekæmpelse af analfabetisme osv., ting, som kommer befolkningerne direkte til gode.
Der, hvor regeringen er kritisk, er, hvis en del af støtten kanaliseres via regeringerne på en måde, som kan siges direkte eller indirekte at være med til at understøtte regimer, som ikke respekterer fundamentale principper om demokrati og menneskerettigheder.
Anne Baastrup (SF), 2001-12-12:
Jeg kan forstå, at statsministeren blot henviser til den sædvanlige kutyme.
Mener statsministeren så også, når man på justitsministermødet 6.-7. december, en dato, der har været kendt siden den 20. september, har en meget, meget central sag, at det så fremover skal være regeringens opfattelse, at Retsudvalget i den sammenhæng er ligegyldigt?
Jeg må så forstå, at statsministeren ikke tager hensyn til den udvikling, der er sket i europaudvalgssagerne i de sidste mange år, nemlig at det konkrete fagudvalg skal orienteres og inddrages, før man tager til Bruxelles, når det drejer sig om sager, der er centrale.
Det synes jeg var en interessant melding fra statsministeren.
Jørn Jespersen (SF), 2001-12-12:
Kan statsministeren ikke bekræfte, at en del af den danske bistand til Burkina Faso netop går til at styrke menneskerettighederne og er en støtte til at forbedre menneskerettighedssituationen, og at vi bl.a. medvirker til at opbygge en ombudsmandsinstitution, som kan bidrage til, at nogle af de problemer, der er der, bliver løst eller i hvert fald bliver mindre?
Kan statsministeren yderligere bekræfte, at en del af det, som Danmark har sagt til myndighederne og til regeringen i Burkina Faso, er, at vi forlanger, at man identificerer og retsforfølger de pågældende forbrydere, som statsministeren nævnte, og at det netop er en af de gode effekter af at have
et samarbejde, at man også kan gå ind og stille krav til regeringerne i en situation, som ikke er tilfredsstillende, hvorimod hvis vi ikke gav udviklingsbistand, så var vores indflydelsesmuligheder helt væk?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-12-12:
Blandt meget andet kan jeg henvise til en rapport fra en organisation, der hedder Human Rights Watch, som jo studerer det med overholdelse af menneskerettigheder rundtomkring i verdens lande, og i et brev af 9. august 2001 skriver Human Rigths Watch, at præsidenten i Burkina Faso og hans regering fortsat forhindrer Burkina Fasos fremskridt mod effektivt nationalt demokrati.
Det nævnes, at der over for regeringen er rejst alvorlige anklager om støtte til illegal våbenhandel til Liberia og Sierra Leone samt illegal diamanthandel med oprør i Angola.
Regeringen er i øvrigt også beskyldt for meddelagtighed i drabet på en kritisk journalist.
I virkeligheden har vi jo været igennem det spørgsmål under det foregående spørgsmål, og derfor skal jeg blot understrege, at når Danmark yder en årlig ulandsbistand, som løber op i rundt regnet 16-18.000 kr. pr. dansk familie, føler regeringen altså, at der er en forpligtelse til hele tiden at se efter, om de penge bliver udnyttet godt og effektivt, og om pengene går til de rigtige formål.
Det, regeringen vil forfølge her, er at sikre, at ulandsbistanden går til de rigtige, går til de fattige, der skal have pengene, og ikke går i forkerte magthaveres lommer, for nu at sige det på den måde.
Det er den retningslinje, regeringen vil følge ved sin kritiske gennemgang af ulandsbistanden.