runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-23:
Da jeg så dette her forslag, kunne jeg ikke lade være med at tænke, at regeringens politik på privatiseringsområdet bliver mere og mere krampagtig.
Det saglige element er for længst forsvundet.
Tilsvarende i den her sag: Det er ikke for at få et bedre biltilsyn, det tror jeg står klart for alle der følger den her debat, for det sandsynlige resultat er, at vi får en ringere kvalitet i tilsynet.
Om det så er for at få større statslige indtægter, ved jeg ikke.
Det er et åbent spørgsmål.
Det, vi kan konstatere, er, at det jo løbende koster staten penge.
Det fremgår af ministerens oversigt, at de økonomiske konsekvenser for staten ved privatisering er et årligt milliontab på 40-50 mio. kr. Så er der, som hr. Martin Lidegaard sagde, selvfølgelig en engangsindtægt, hvis størrelse vi ikke kender, da salget jo heldigvis endnu ikke er effektueret.
Det er et tab for samfundet, ikke bare for statskassen, men for samfundet som helhed at gennemføre det her forslag.
Derfor kan det heller ikke være økonomiske motiver, der ligger til grund for det.
Jeg tror i øvrigt, hr. Martin Lidegaard har ret i, at problemerne vil vende begge veje, altså at der både vil være risiko for, at der er reparationer især ved omsyn, der reelt slet ikke bliver gennemført, men kun på papiret, og studehandler og den slags, men der vil også være risiko for, at bilister bliver pålagt ekstraudgifter, der strengt taget ikke er nødvendige.
Så retssikkerheden for bilisterne vil altså også blive mindre. Jeg har ledt efter, om der var noget godt at sige om det her forslag, men har ikke i bemærkningerne kunnet finde noget.
Det er et ideologisk projekt til ære for regeringens borgerlige principper, men det har ingen fornuftig virkning ude i virkeligheden.
Inden et flertal i Folketinget eventuelt går hen og vedtager det, så skal det i hvert fald stå krystalklart, hvad virkningerne af det her forslag er.
Det minder mig lidt om et forslag, som min gamle partifælle Preben Wilhjelm fremsatte engang sådan for at tage det med privatiseringsdebatten lidt fra den humoristiske side.
Han foreslog, at man privatiserede og solgte kongehuset.
Det er jo tæt på.
Jeg tror egentlig, det bliver det næste, ministeren kommer med, for der bliver vel ikke meget andet tilbage, ministeren kan sælge.
Men det er ved at være på det niveau, regeringens privatiseringspolitik efterhånden ligger.
Martin Lidegaard (RV), 2004-04-23:
Som det er blevet nævnt flere gange, er der jo to hovedelementer i det lovforslag, nr. L 201, som vi har til behandling her.
Det ene hovedelement er at liberalisere hele markedet
for syn af biler.
Det er en situation, som Det Radikale Venstre ser positivt på både for at forbedre servicen og for at forbedre konkurrencen, og vi tror generelt, at det er en udmærket idé.
Det er jo værd at bemærke, at Danmark faktisk er det eneste land i Europa, der har en sådan konstruktion, hvor det er staten, der ejer et selskab, som står for det her.
Det andet hoedelement i forslaget er så at bemyndige ministeren til at kunne sælge, at privatisere Statens Bilinspektion.
Den ene er den, som flere ordførere også har nævnt, nemlig hvordan vi sikrer et helt gennemført sikkert syn, og det skyldes selvfølgelig, at trafiksikkerhed er en stærk radikal mærkesag.
Vi ønsker sikkerhed for på den ene side, at de fremtidige syn ikke bliver undergjort i den forstand, at der ikke bliver fuld sikkerhed for, at bilerne lever op til de sikkerhedsstandarder, de skal, men på den anden side også, at kunderne beskyttes mod overgjort i den forstand, at de her nye synssteder så »påfører« bilerne nogle mangler, som de måske ikke har, for derved at kunne score en større profit.
Hvordan undgår man tuskhandel mellem forskellige værksteder om godkendelse, ikkegodkendelse osv.?
Der er flere af høringssvarene, der berører de her problemstillinger og kommer med nogle løsningsforslag.
Det er noget af det, vi bliver nødt til at kigge meget grundigt på. På den anden side er der jo i lovforslaget også lagt op til en rimelig stram kontrol, og vi skal selvfølgelig også passe på, at vi ikke kommer ud i situationer, hvor vi skal lovgive helt ned i den allerallerallermindste detalje.
Der skal være en balance i det.
Som jeg læser det, så giver man ministeren en bemyndigelse, hvis man vedtager lovforslaget som sådan, og regeringen, kan jeg forstå, mener så, at det rigtige tidspunkt at sælge på er, efter at man har gennemført liberaliseringen. Et af de spørgsmål, man kan stille sig selv, er selvfølgelig, om ministeren har tænkt sig at skulle indgå i et forlig om dette lovforslag, sådan at man bliver enig om, hvornår det her skal ske, herunder hvad salgsprovenuet skal gå til. Det vil være flere bekendt, at Det Radikale Venstre som princip mener, at når staten sælger ud af sit arvesølv, så skal det ikke gå til at finansiere offentlig drift og forskellige partiers mærkesager, men derimod gå til at betale den selv samme stats gæld.
På tilsvarende måde kan det også diskuteres, hvornår salget skal ske.
Derfor er jeg lidt interesseret i at høre, hvad ministeren har af tanker om den fremtidige proces i forhold til denne lovgivning.
Hvad angår habilitetsproblemer og sikkerhedsproblemer vil vi stille en række spørgsmål under den kommende udvalgsbehandling, som vi altså går positivt ind i, men der er en række ting, vi ønsker afklaret, inden vi kan give endeligt tilsagn om at støtte lovforslaget.
Morten Homann (SF), 2004-04-23:
Nu diskuterede vi for et øjeblik siden regeringens erfaringer
med de her ideologiske liberaliseringer på fjernbusområdet, og nu er vi så nået videre til bilsyn.
Formålet med øvelsen fortaber sig lidt i tågerne, men jeg tror allerede ved de foretræder, vi har haft, og den debat, der har været, at vi er begyndt at se nogle af konsekvenserne og nogle af ulemperne ved den liberalisering.
Hovedproblemstillingen er selvfølgelig, at vi har med en myndighedsopgave at gøre, en myndighedsopgave, som i sidste ende kan få konsekvenser for trafiksikkerheden.
Det kan jo i sidste ende dreje sig om menneskers liv og førlighed, hvad det er for et bilsyn, vi har, og derfor er vi i SF grundlæggende modstandere af, at man privatiserer myndighedsopgaver på den måde, som der er lagt op til i det her lovforslag.
Det bliver jo ikke bedre af, at man sætter ræven til at vogte gæs, i og med at det er klart, at de værksteder, som er involveret i det her, har nogle klare økonomiske interesser i, hvordan bilsynet skal være, som desværre ikke altid vil betyde, at det er kvaliteten, der er i højsædet.
Det kan man forsøge at gardere sig imod ved at have en godkendelsesordning, som der var lagt op til i forslaget.
Men som jeg også gav udtryk for i min korte bemærkning tidligere, så er det klart, at en godkendelsesordning kan sikre, at 80 pct., måske 90 pct. af de værksteder, som det her det drejer sig om, vil leve op til kravene. Men der skal ikke mere til, end at man så har de resterende 10 eller 20 pct., eller hvordan tallene nu måtte være, som slækker på kravene for lige at kunne tjene lidt ekstra, før det får nogle konsekvenser, som godt kan være ganske alvorlige for trafiksikkerheden.
Det er svært at se, hvad det er, der er fordelen ved denne her øvelse, men det er meget nemt at få øje på ulemperne, så vores konklusion er, at det er svært at se andet, end at det er et ideologisk foretagende, som regeringen er ude i her.
Det er vi ikke til sinds at hjælpe med, og derfor vil vi ikke støtte forslaget.
Martin Lidegaard (RV), 2004-04-23:
Det var bare for at følge op på den første del af hr. Keld Albrechtsens spørgsmål, som jeg også selv stillede i min ordførertale, nemlig om processen, altså om trafikministeren forestiller sig, at vi indgår et politisk forlig om det her, således at de partier, der ikke er medlem af den nuværende regering eller er støttepartier til den, også har lidt hånd i hanke med, hvordan den videre proces bliver, fordi den jo for salgsdelens vedkommende er en rammelovgivning?
Også fordi, og det er der ingen grund til at lægge skjul på, at vi jo ikke er helt enige i regeringens økonomiske politik og derfor selvfølgelig nødig vil have, at pengene bliver klattet bort på ældrechecks eller andre ting.
Flemming Hansen (KF), 2004-04-23:
Netop hr. Martin Lidegaards bemærkninger om, at man ikke er enige i regeringens økonomiske politik undrer mig lidt, for hr. Martin Lidegaard var da så venlig at indgå et af de største finanslovforlig, jeg nogen sinde kan huske, at der er indgået i Folketinget omkring hele trafikpakken.
Det var jeg uendelig glad for, at både hr. Martin Lidegaard og Kristendemokraterne var med til, havde mod til at sige ja til.
Så man kan sige, at Det Radikale Venstre støtter i hvert fald en meget betydelig del af regeringens økonomiske politik.
Sagen her skal sælges ved, at jeg har kompetence til at forhandle det og sælge det, og så vil pengene gå i statskassen.
Om der skal indgås forlig om det, har jeg ikke taget stilling til overhovedet.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-23:
Jeg vil bare give fru Gudrun Laub det fredsommelige råd, at hun sammen med hr. Kaj Ikast meget hurtigt skal skillinge sammen til en flaske god rødvin til hr. Morten Homann.
Gudrun Laub (V), 2004-04-23:
Hr. Jørn Jespersen var til stede, og derfor var SF jo repræsenteret, men jeg mener nu ikke, hr. Morten Homann var til stede, for man plejer da nok at kunne både se og høre, hvis hr. Morten Homann er med på sådan en udflugt.
Det her foregår i allerhøjeste grad på demokratisk vis.
Alle interesserede er hørt, alle interesserede har haft mulighed for at udtale sig, og mange har udtalt sig.
Alle henvendelser er taget meget seriøst, og vi har været ude at se på stedet.
Jeg synes så, at det er meget vigtigt, at man også dér kan konstatere, at der er et påtrængende behov for at få bygget denne første etape af motorvejen, og det synes jeg altså ikke man skal forsinke på denne her måde med sådan et beslutningsforslag, som jo i øvrigt til forveksling ligner det beslutningsforslag, SF kom med sidste år om samme emne.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-23:
Fru Gudrun Laub har ret i, at jeg var forhindret i at deltage, men jeg synes til gengæld, hun skal skynde sig - og det skal hr. Kaj Ikast også - at give hr. Morten Homann en undskyldning, for jeg synes ikke, det er rimeligt i strid med kendsgerningerne at stå og beskylde hr. Morten Homann for ikke at have deltaget.
Jeg håber, at den undskyldning falder
meget hurtigt og præcist.
Det kan så godt være, at det ikke er fru Gudrun Laub, men hr. Ikast, der har misinformeret fru Gudrun Laub; det kan man ikke udelukke.
Jeg vil så også sige til fru Gudrun Laub, som siger, at hvis man følger den procedure, som SF og Enhedslisten foreslår, så blev der aldrig bygget nogen motorveje, at det, vi foreslår, jo bare er, at det skal gå demokratisk til, så de mennesker, der bor i de områder, der bliver berørt, får mulighed for at få indflydelse på det, inden de bare bliver overkørt af betontromler.
Hvis det så betyder, at man ikke kan bygge motorveje, hvis det skal gå demokratisk til,
så kan det da godt være.
Men er fru Gudrun Laubs konklusion så, at så kan det altså ikke gå demokratisk til i sådan nogle sager, for motorvejene skal bygges?
Gudrun Laub (V), 2004-04-23:
SF går ikke ind for motorveje, det ved vi godt, og SF gør alt, hvad de kan, for at modarbejde motorvejsbyggerier, det ved vi også godt, og hvis det stod til SF og Enhedslisten, så fik vi overhovedet ikke bygget nogen motorveje her i landet.
Nu drejer det sig her om første etape af Frederikssundmotorvejen fra Motorring 3 til Motorring 4, og præcis på det stykke har der været foretaget meget grundige undersøgelser og meget seriøse overvejelser.
Der er VVM-redegørelse, der er supplerende undersøgelser, der har været mange deputationer i både Trafikudvalget og Miljøudvalget, og i tirsdags, den 20. april, var Trafikudvalget på besigtigelsestur på strækningen.
Jeg var med, og det var desværre hverken hr. Morten Homann eller hr. Keld Albrechtsen.
Det ville nok have ændret deres opfattelse
af situationen at få den udmærkede indføring, vi fik, med oplysning fra Vejdirektoratets folk, hvor vi kom rundt de relevante steder og gjorde stop og var ude at se på Vestskoven og oppe på Bjerget for at kigge ud over det.
Og jeg forstår da udmærket, at man i området der ser Vestskoven som et åndehul, som man meget nødig vil have beskåret. Det er til gengæld også helt tydeligt og indlysende, når man er på stedet, at trafikken på Jyllingevej er meget voldsom, og at der er meget behov for at få lavet denne første etape, så jeg er meget tilfreds med, at det nu kan lade sig gøre.
Derfor vil jeg på ingen måde være med til SF's forslag, hvor man jo sådan set faktisk prøver at sætte en kæp i hjulet og prøver på at trænere sagen, og fuldstændig useriøst prøver man på bare at lave nogle forsinkelser med dette beslutningsforslag.
Så Venstre stemmer imod.
Flemming Hansen (KF), 2004-04-23:
Jo, jeg håber da, at de har været inviteret.
Hr. Homann nikker, og det er jeg selvfølgelig glad for.
Jeg kunne ikke nå at være med den dag, men jeg har selv været ude at gå det meget grundigt igennem sammen med Vejdirektoratet, der i allerhøjeste grad viste mig, hvad problemerne var, og hvad man havde gjort for at løse dem: rykket mod nord den ene gang, og forhåbentlig rykker man mod nord en gang til. Man gør alt, hvad man kan.
Jeg har ikke, kan jeg sige til hr. Kaj Ikast, helt styr
på, hvem der var med på turen
Jeg ved bare, at det var en meget, meget vellykket tur; det har jeg hørt fra flere sider.
Kaj Ikast (KF), 2004-04-23:
Jeg vil gerne spørge ministeren: Har ministeren ikke inviteret SF og Enhedslisten med på besigtigelse med Miljøudvalget og Trafikudvalget? For der var ingen af de to partier, der var repræsenteret.
Flemming Hansen (KF), 2004-04-23:
Jeg er fuldstændig opmærksom på det sidste, hr. Keld Albrechtsen siger, og vil sige, at det jo ikke er korrekt - og jeg gentager mig selv nu, det var det samme, hr. Morten Homann spurgte om: Man har jo undersøgt de alternative løsninger, og der er meget velbegrundede udtalelser fra Vejdirektoratet om, hvorfor det ikke kan lade sig gøre.
Så kommer der en løsning, har vi hørt, fra to kommuner, som vil blive indsendt.
Den vil også blive undersøgt meget grundigt, det garanterer jeg for.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-23:
Jeg er ikke i tvivl om, at de er meget, meget dygtige i Vejdirektoratet, men som ministeren også er inde på, kan de altså ikke undgå at male ind igennem Vestskoven, hvis man absolut vil lægge det der, hvor man har forestillet sig.
Det synes jeg da ærlig talt er meget rimeligt, når nu ministeren selv erkender, at der er naturproblemer i det.
Jeg vil så gerne spørge ministeren: Hvorfor er det nu så vitalt nødvendigt at få lavet den første etape?
For det er vel korrekt, at den første etape bare betyder, at der pumpes flere biler ind på de vejstrækninger på motorvejssystemet i Københavnsområdet, hvor der i forvejen er trafikpropper og forstoppelse, og derfor vil det jo ikke løse nogen som helst trafikproblemer at bygge den første etape hurtigt.
Det håber jeg at ministeren er opmærksom på.
Flemming Hansen (KF), 2004-04-23:
Jeg har indtryk af, at der er et flertal i Folketinget, der støtter ministerens forslag, og det er jeg selvfølgelig glad for.
Hr. Keld Albrechtsen bruger udtrykket et demokratisk projekt, men er der noget, der er demokratisk, så er det faktisk, når vi bygger motorveje.
Det gør der virkelig, og det er rimeligt, at man gør det.
Jeg kan slet ikke følge hr. Keld Albrechtsens fremlægning af, hvad demokrati er.
Så må jeg i øvrigt sige til det der med at gradbøje forskellige problemstillinger, som hr. Keld Albrechtsen vil, den ene vej kontra den anden: Det er altid et stort problem at bygge en motorvej, fordi det altid går ud over nogen, men jeg synes, man tager meget, meget hensyn, og jeg synes, de gør det meget skånsomt og meget dygtigt i Vejdirektoratet, det vil jeg gerne sige.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-23:
Jeg vil godt spørge ministeren sådan helt grundlæggende, om han ikke er enig med mig i, at det her er et af de mest problematiske og upopulære motorvejsprojekter, vi har i Danmark.
Det er vel i samme problemgrad som forslaget om at lægge en motorvej hen over Gudenåen.
Derfor synes jeg godt, jeg vil spørge ministeren, om ikke vi skulle gå over til en anden form for debat i forbindelse med sådan nogle projekter, som involverer naturinteresser, og som involverer så mange borgerinteresser, så vi kunne få en mere demokratisk proces omkring det og lytte til alle de mange kritiske røster, som er i lokalområdet, og som bliver ved med at komme.
Nu nævner ministeren Albertslundforslaget.
Det bliver jo bare ved.
Der er tilsyneladende ikke ret mange, der i virkeligheden støtter ministerens forslag.
Gør det slet ikke noget indtryk?
Flemming Hansen (KF), 2004-04-23:
Jeg er helt sikker på, at Vejdirektoratet er gået ind i det her med åbent sind, og jeg synes også, at hr. Morten Homann må medgive Vejdirektoratet, at man allerede har foreslået at flytte vejen én gang mod nord, som jeg beskrev, og man overvejer så, om man kan gøre det endnu en gang. Man gør alt, hvad man kan fra Vejdirektoratets og ministeriets side, vil jeg gerne sige, for at finde den absolut mest skånsomme løsning.
Men en motorvej kræver altid et stykke natur, det kan vi ikke komme uden om.
Jeg synes, man er kommet meget langt i sit ønske om at gøre det her så smidigt og så godt for miljøet som overhovedet muligt.
I øvrigt er vi jo altså ikke færdige; der mangler stadig undersøgelser.
Morten Homann (SF), 2004-04-23:
Der er jo en himmelvid forskel på at lave en hurtig afvisning med nogle få vejtekniske argumenter og så gå ind i den store VVM-undersøgelse og dialogen med parterne om, hvordan man kan tilpasse løsningen sådan, at man undgår at ødelægge det her meget vigtige rekreative område for mange tusinde mennesker på den københavnske vestegn.
Flemming Hansen (KF), 2004-04-23:
Jeg tror, jeg meget udtrykkeligt sagde i min tale, hvorfor man har afvist de tre forslag, der er kommet ind hidtil, og jeg sagde også, at det nye forslag, der er på vej, og som vi har hørt om, fra de to kommuner, vil blive sendt dels til ministeriet selvfølgelig, dels til Trafikudvalget, hvorefter Vejdirektoratet vil belyse det ganske seriøst og ganske grundigt.
Og jeg synes, man må sige om Vejdirektoratet, at det gør de hver eneste gang meget overbevisende.
Morten Homann (SF), 2004-04-23:
Tak for ministerens indlæg.
Jeg vil godt spørge: Nu er vi i den usædvanlige situation, at vi har et motorvejsprojekt fremlagt af regeringen, og så har vi ikke mindre end tre og nu med oplægget fra Albertslund og Glostrup Kommuner i virkeligheden fire oplæg til en alternativ løsning.
Det viser jo for det første, at der er bred kritik af regeringens oplæg til at bygge en motorvej tværs gennem det her vigtige rekreative område, men det viser også, at der er en vilje til at prøve at finde alternative løsninger og også en dialog om at tilpasse de pågældende løsninger.
Så jeg må tilstå, at med den tidsplan, der ligger i forhold til udbygningen af Motorring 3, og den store værdi, der ligger i Vestskoven, er det mig lidt af en gåde, hvorfor trafikministeren afviser at lave den grundige undersøgelse af de her alternativer.
Kan ministeren ikke bekræfte, at det, man har lavet indtil videre, er en foreløbig undersøgelse fra Vejdirektoratets side, men ikke noget, der bare tilnærmelsesvis kan sammenlignes med en VVM-undersøgelse?
For det andet vil jeg sige, at der fra samtlige parter, som har indsendt alternative forslag, har været en stor vilje til at gå i dialog og eventuelt tilpasse dem de eventuelle indvendinger, som Vejdirektoratet måtte have.
Martin Lidegaard (RV), 2004-04-23:
Jeg forstår ministeren således, at han ikke på nuværende tidspunkt har lagt sig fast på, om der kræves et forlig, men dog heller ikke vil afvise, at det kan blive nødvendigt, hvis man vil have et bredere forlig.
Er det korrekt forstået?
Naser Khader (RV), 2004-04-23:
Jeg fik ikke svar på det første spørgsmål om Murdoch eller Berlusconi.
Hvis de leverer varen, er det så o.k., at de køber TV 2?
Mit andet spørgsmål handler om noget helt andet, nemlig om, at kulturministeren skriver i sigtelinjerne, at hele landet skal have adgang til kulturpenge.
Så spørger jeg: Hvorfor går ministeren ikke videre og har en holdning til den kommende struktur? Hvorfor siger ministeren ikke ingen struktur uden kultur?
Især på teaterområdet har vi virkelig behov for en afklaring af finansieringskilder, prioriteringer, målsætninger, ansvar, myndighed.
Kunne det ikke være relevant, at ministeren havde råbt højt om strukturreformen eller i hvert fald havde nævnt den i sigtelinjerne?
Poul Andersen (S), 2004-04-23:
Undrer det ikke fru Gudrun Laub, når hr. Jørn Jespersen udtaler sig om de ting her, at der er foretaget en anden beslutning i hans egen kreds, netop vedrørende en udvidelse af en motortrafikvej til en motorvej?
Her er det, jeg lige må korrekse fru Gudrun Laub; her stemte SF jo netop for en motorvej.
Er fru Gudrun Laub opmærksom på det?
Naser Khader (RV), 2004-04-23:
Først en kommentar om Sky Radio.
Altså Det Radikale Venstres kritik af Sky Radio har ikke været rettet mod, hvad Sky Radio gør, for det har den gjort inden for lovens rammer.
Det, kritikken gik ud på, er, at man har været for dårlig til at lave public service-kontrakten, hvor man bl.a. skriver 1.000 timers magasin, men ikke nævner nyheds- og aktualitetsmagasinprogrammer, og derfor er Romantica eksempelvis kommet ind under magasiner.
Det er det, kritikken går på, og det har ikke noget at gøre med at være hovskisnovski over den musik, der bliver sendt på Sky Radio.
Det, kulturministeren oprindelig sagde om Sky Radio og den femte radiokanal, var, at den skulle give Danmarks Radio konkurrence på nyhedsområdet, og kulturministeren har flere gange sagt, at han er skuffet.
Er kulturministeren stadig væk skuffet over Sky Radio og dens manglende konkurrence på nyhedsområdet med Danmarks Radio?
Et lille spørgsmål i denne omgang.
Et andet spørgsmål: Er kulturministeren enig med sin partifælle fru Carina Christensen i, at hvis nu Murdoch eller Berlusconi leverer varen, så har man ikke nogen problemer med, at de køber TV 2?
Carina Christensen (KF), 2004-04-23:
Jeg synes altså stadig, det er meget, meget tyndt, at vi ikke kan få noget som helst konkret svar på, hvad Socialdemokratiet vil med TV 2 i fremtiden.
Man vil bringe spørgsmålet op på europæisk plan osv. osv. osv., og det er vi sådan set alle sammen interesserede i, men vi ved også, at man i EU har problemer med den blandingsøkonomi, TV 2 har i dag, og Socialdemokratiet må da have et svar parat, hvis vi får at vide, at vi ikke kan fortsætte med den blandingsøkonomi.
Mette Frederiksen (S), 2004-04-23:
Der foregår lige nu en række diskussioner i UNESCO's regi, og her synes vi altså ikke, at den danske deltagelse har været tilstrækkelig stærk.
Jeg påpegede også i min ordførertale, at der lige nu er en udvikling i gang i WTO-systemet.
En del af vores kulturområde er jo i dag en del af den handel, der foregår landene imellem, og hvis vi ikke får ændret, at hensynet til frihandel altid skal stå højere end alle mulige andre hensyn, risikerer vi, at de manøvremuligheder, vi i dag har for at føre en national kulturpolitik, ikke længere vil være til stede.
Vi ved, at der er et voldsomt pres fra eksempelvis USA på lige præcis det område.
Vi tror helt grundlæggende, at hvis vi også i fremtiden skal kunne føre en ordentlig mediepolitik over for de monopoltendenser og de konkurrencespørgsmål, der er til stede, skal vi have spørgsmålet op på europæisk plan.
Carina Christensen (KF), 2004-04-23:
Jeg lagde mærke til, at fru Mette Frederiksen i sin ordførertale talte om, at vi skal ruste os til fremtidige globale udfordringer.
Jeg må sige, at det klinger noget hult i mine ører, for hvad er det egentlig, Socialdemokraterne vil?
På medieområdet vil regeringen netop ruste TV 2 til fremtidens udfordringer ved at privatisere stationen.
Det vil Socialdemokraterne ikke være med til.
Hvordan vil Socialdemokratiet så helt konkret ruste TV 2 til fremtidens globale udfordringer?
Jeg vil også gerne have andre eksempler på, hvordan man vil ruste dansk kultur til fremtidens globale udfordringer.
Ord er virkelig taknemlige.