runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulrik Kragh (V), 2004-11-11:
Nu har jeg ikke den samme alder som hr. Keld Albrechtsen, så jeg kan ikke huske Vietnam.
Men jeg har fået fortalt om og har læst i lærebøgerne om Vietnam, og jeg tror, hr. Keld Albrechtsen må medgive, at de tab, der var i Vietnam, var væsentlig større og af væsentlig anderledes karakter end dem, vi oplever i Irak i dag.
Selvfølgelig påvirker det en, når det er sådan, at der bliver slået civile mennesker ihjel, og selvfølgelig påvirker det en, når der er problemer.
Hvis man kigger på, hvad de mennesker, som har været i Falluja, siger, har hr. Johann Hari en meget god beskrivelse i Information i dag, den 11. november.
Han fortæller om en person, der siger: Jeg var i Falluja tidligere i år.
Det mindede ikke om resten af Irak.
Jeg så ikke en eneste kvindes ansigt, mens jeg var der, de var alle sammen tilhyllet bag slør.
Det er altså den type middelalderligt mørke, som hr. Keld Albrechtsen i dag står og forsvarer i det danske Folketing og siger: Jamen der er da ingen problemer, det er generelt for den irakiske befolkning som helhed.
Det holder bare ikke.
Der skal gøres noget, så vi får den demokratiske proces sat på sporet.
Det er det, Allawi har bedt om, og det er det, vi understøtter.
Colette L. Brix (DF), 2004-11-11:
Indledningsvis vil jeg gerne markere, at Dansk Folkeparti er lidt kritisk indstillet over for de her industristøtteordninger.
Det er lidt vores opfattelse, at de i sidste ende er hæmmende for konkurrencen.
Men det er samtidig klart, at det ikke ville nytte, hvis vi bare ensidigt ophævede ordningen.
Derfor er vi også positive over for de ændringer, der nu gennemføres i loven.
I og med at udenlandske leverandørers forpligtelser er stigende, giver det mening også at tage likviditetshensyn.
Det er fint med ordningen, hvor man kræver, at 30 pct. af den udenlandske leverandørs forpligtelser skal være indfriet efter 2 år.
Det er en glimrende måde at sikre overholdelsen på at indføre incitamenter i form af rabat, hvis man ligger over de 30 pct., og sanktioner, hvis man ligger under.
Det samme gælder indførelse af en bankgaranti som eventuelt sanktionsmiddel.
Forslagets andet element, ændringerne i reglerne for akkreditering, er også helt i tråd med Dansk Folkepartis politik.
På trods af, at der kun er en udbyder i Danmark, DANAK, forekommer det helt rimeligt, at man så vidt muligt sikrer markedsmæssige vilkår.
Jeg har også noteret mig, at man dermed følger Rigsrevisionens anbefalinger, og at vi med ændringen skaber grundlag for, at Dansk Akkrediterings- og Metrologifond kan tage betaling på fuldt ud kommercielle vilkår.
Jan Trøjborg (S), 2004-11-11:
Socialdemokraterne hilser ministerens lovforslag velkommen.
Det forsøger at rette lidt op på en vanskelig situation, som Danmark står i som indkøber af forsvarsmateriel.
Den vanskelige situation består meget enkelt fortalt i, at Danmark har en forholdsvis beskeden forsvarsmaterielindustri, og dermed kan det være vanskeligt at lave modkøbsforretninger, når en leverandør får en ordre fra dansk forsvar, således at kontrakten bliver modsvaret af et tilsvarende indkøb fra danske primært forsvarsmaterielleverandører.
Det har betydet, at det udestående beløb, der ikke er indgået aftaler for, er kommet op på et samlet beløb på mellem 6 og 7 mia. kr.
Det er et ganske stort beløb, og derfor må der gøres noget.
Derfor har der jo været et arbejde igennem længere tid med at få lavet nogle bedre regler, der gør incitamentet noget stærkere for leverandøren til at indgå konkrete leveranceaftaler med dansk industri.
Vi kan fra Socialdemokratiets side helt bakke op bag det og håber virkelig, at de nye spilleregler får en betydning.
Jeg håber, at man vil håndtere det nye instrument rigtigt, nemlig at der skal stilles bankgaranti for indgåelse af kontrakter op til 30 pct. for leverandøren inden for en periode på 2 år.
Jeg håber, at man vil køre det ganske stramt og ganske stærkt.
Det er nok det stærkeste instrument, vi endnu har set taget i anvendelse, og jeg håber bestemt, at det har sin virkning.
Det er ikke mindst set i lyset af, at den nye forsvarsaftale opererer med indkøb af materiel for ca. 3 mia. kr. om året i de kommende 5 år, hvoraf en større del naturligt vil være indkøb af materiel produceret af leverandører baseret i andre lande.
Så med forhåbninger om, at der nu vil være et bredt samarbejde med Erhvervs- og Boligstyrelsen, men også understøttet meget stærkt af dansk forsvar, håber vi på, at vi kan få det udestående beløb på 6-7 mia. kr. bragt kraftigt ned, og at vi får indgået en række gode, solide aftaler for så vidt angår kommende materielinvestering, således at dansk industri og danske arbejdspladser også nyder godt af de indkøb, som forsvaret foretager af godt forsvarsmateriel for skatteyderkroner, men selvfølgelig også med en positiv afsmitning på dansk beskæftigelse.
Christian Lund Jepsen (V), 2004-11-11:
Jeg skal også gøre det ganske kort: Venstre kan tilslutte sig dette forslag.
Vi synes, det er helt i orden, at man etablerer den nødvendige lovhjemmel for at afkræve danske virksomheder oplysninger, der er nødvendige for at kontrollere, om industrisamarbejdsaftaler nu også overholdes, og at man klargør, at betaling for de såkaldte akkrediteringsydelser ikke har et fiskalt sigte, men skal være en betaling for serviceydelser, der rent faktisk bliver lavet, og hvor prisen skal modsvare ydelsen.
Det kan Venstre helt tilslutte sig, så vi håber, at det også går hurtigt med dette lovforslag.
Jann Sjursen (KD), 2004-11-11:
Jeg skal også meddele, at Kristendemokraterne selvfølgelig også kan støtte det fremsatte lovforslag.
Vi ser frem til en positiv udvalgsbehandling.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-11-11:
Jeg skal også gøre det kort.
Enhedslisten kan støtte forslaget, fordi vi synes, det er en god idé at ophæve bopælspligten, statsborgerskabspligten og aldersbegrænsningen for tolke.
Naser Khader (RV), 2004-11-11:
Jeg skal gøre det kort.
Det Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Vi synes også, det er fornuftigt at gøre reglerne mere tidssvarende.
Under udvalgsbehandlingen kunne vi godt tænke os at præcisere tavshedspligten, og hvem der har ansvaret for eventuelle fejl, der begås ved tolkningen, men det vender vi tilbage til under udvalgsarbejdet.
Vi er også enige med Socialdemokraterne i, at der er behov for tolkeuddannelse i flygtninge/indvandrersprog; vi fremsatte også selv et beslutningsforslag i foråret, men afventer nu regeringens initiativ på området.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-11-11:
Vores ordfører, hr. Poul Henrik Hedeboe, kan ikke være til stede, så jeg har lovet at sige et par ord om forslaget på SF's vegne.
Vi kan tilslutte os forslaget.
Vi synes, det er udmærket at ophæve kravet om indfødsret, bopæl og alder og om at indføre en mulighed for elektronisk ansøgning.
Vi synes måske nok, at det er lidt sjovt, at det skal høre under regelforenkling, men det tager jeg egentlig mere som udtryk for, at når regeringen skal fremlægge sin liste over, hvad den har gjort på forskellige indsatsområder, skal der være tilstrækkelig mange steder, man kan sætte et flueben, men indholdet i forslaget kan vi tilslutte os.
Carina Christensen (KF), 2004-11-11:
I Det Konservative Folkeparti er vi meget glade for regelforenkling, og derfor kan vi selvfølgelig også støtte det her lovforslag.
Vi er helt enige i, at det er utidssvarende med et alderskrav på 25 år for at kunne blive beskikket som translatør, tolk og dispachør, og derfor er det også fint, at det her krav nu ophæves.
På samme måde synes vi også, det er hensigtsmæssigt at ophæve kravet om dansk indfødsret, hvis ansøgeren i forvejen har dansk arbejds- og opholdstilladelse.
Endelig ser vi også meget positivt på digitaliseringen og de muligheder, den fører med sig, og derfor synes vi også, det er fornuftigt, at Erhvervs- og Selskabsstyrelsen nu får mulighed for på sigt at lade translatører og tolke bruge digital signatur, og at ansøgning om beskikkelse på sigt også kan gøres digitalt.
Alt i alt et rigtig godt forslag, hvor vi får fjernet flere unødvendige og tidskrævende krav.
Colette L. Brix (DF), 2004-11-11:
Dansk Folkeparti er positiv over for lovforslaget, der får ryddet op i nogle af de forældede regler, der eksisterer for translatører og tolke samt dispachører.
Det forekommer helt rimeligt, at man nu kan blive beskikket, på trods af at man ikke har dansk indfødsret, bopæl eller er fyldt 25 år, så længe man overholder de faglige krav.
Den stigende internationalisering stiller nye krav til dansk regulering af erhvervsområdet, og det er selvfølgelig vigtigt, at Danmark kan følge med i denne udvikling.
Dansk Folkeparti plejer at tænde advarselslamperne, når vi her i Folketinget giver hjemmel til at indføre tvungne digitale indberetninger og ansøgninger.
I forslaget hedder det sig, at det skal ske, når tiden er moden.
Jeg har noteret mig, at der i høringssvarene har været stillet spørgsmål vedrørende sikkerheden, men det er noget, vi må kigge nærmere på i udvalgsarbejdet.
Derudover er der i forslaget nogle elementer, der vedrører ophævelse af nogle regler, som ikke længere er tidssvarende, f.eks. dispachørens eller tolkens underskrivelse af en højtidelig forsikring, og ophævelsen af dem er Dansk Folkeparti også positiv over for.
Christian Lund Jepsen (V), 2004-11-11:
Jeg skal gøre det så kort, som det næsten kan gøres ved at sige, at Venstre kan tilslutte sig lovforslaget.
Vi er enige i de forenklinger, der er lagt op til.
Og efter at have læst høringssvarene kan vi også se, at der er bred enighed om at bakke op om det.
For den ene lovs vedkommende, nemlig lov om dispachører, kan vi jo se, at samtlige tre i Danmark, der har afgivet høringssvar, er enige i det.
Så vi har ikke mange betænkeligheder ved det, og vi kan støtte det.
Carina Christensen (KF), 2004-11-11:
Jeg vil gerne med det samme slå fast, at vi i Det Konservative Folkeparti kan støtte dette lovforslag.
Med forslaget får økonomi- og erhvervsministeren bemyndigelse til at fastsætte nærmere regler om industrisamarbejder, og det vil medføre, at danske virksomheder fremover vil blive pålagt at udlevere de oplysninger, som er nødvendige, for at myndighederne kan kontrollere, om industrisamarbejdsaftaler overholdes.
Hidtil har disse oplysninger dog været tilvejebragt på en helt frivillig basis og efter regler, som har været administrativt fastsat siden den 1. juni i år.
Der er altså alene tale om, at vi nu formaliserer nogle allerede eksisterende forhold, og forslagene vil altså ikke have nogen som helst administrative konsekvenser for erhvervslivet.
Tværtimod kan vi håbe på, at vi med de nye skærpede sanktionsmuligheder, som reglerne er udtryk for, kan forbedre virksomhedernes muligheder for at få gennemført industrisamarbejder hurtigere end hidtil.
Forslaget lægger også op til en præcisering af Den Danske Akkrediterings- og Metrologifonds muligheder for at tage betaling for sine ydelser.
Her er vi også enige i, at betaling for akkrediteringsydelser ikke er en myndighedsopgave, men derimod betaling for en driftsopgave på et kommercielt grundlag, hvor prisen selvfølgelig skal modsvares af ydelsen.
Vi kan således støtte lovforslaget i sin helhed.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-11-11:
For hver eneste dansker og for hver eneste virksomhed i Danmark er vores energiforsyning noget helt utrolig vigtigt.
Vi er så vant til, at den fungerer, så vi først rigtig lægger mærke til, hvor vigtigt den er, når den en gang imellem er væk.
En strømafbrydelse på en halv times tid kan skabe stor forvirring i familien og ødelægge hele morgenen, hvis det er på den tid, det foregår.
Det er, som det har været nævnt, en udmøntning af en aftale indgået i foråret mellem næsten alle partierne i Folketinget, og parallelt med det er der en aftale mellem økonomi- og erhvervsministeren og ELFOR.
Jeg har ikke haft fornøjelsen at være med i de forhandlinger dengang, så der har været meget at læse på for at komme ind i forudsætningerne for lovforslaget.
Jeg håber, at jeg er ved at være på omgangshøjde.
Men lovforslaget skal danne grundlag for, at der oprettes en selvstændig offentlig virksomhed, som foreløbig skal hedde Energinet Danmark.
Den virksomhed skal sikre udbygningen og effektiv drift af den overordnede infrastruktur på så vel el- som gasområdet, og den skal sikre alle brugere af el- og gasnettet åben og lige adgang til nettene.
Med oprettelsen af denne virksomhed vil systemansvar og overordnet transmission af så vel el som gas være adskilt fra de kommercielle interesser, der knytter sig til produktion og handel med el og gas.
Det sikrer, at systemansvar og overordnet transmission forbliver i offentligt eje og under offentlig kontrol.
Samtidig skabes der betingelser for effektiv konkurrence i den del af energisektoren, der udgøres af produktion og handel.
Energinet Danmark skal forestå en sammenhængende og helhedsorienteret planlægning, som kan danne grundlag for en vurdering af miljøforhold, markedsforhold, forsyningssikkerhed, energibesparelser, forskning samt udvikling i forbindelse med et miljøvenligt og sikkert el- og gassystem.
Det ligger i lovforslaget, at der under Energinet Danmark skal oprettes to datterselskaber som driftselskaber for henholdsvis gas og el.
De etableres som datterselskaber i aktieselskabs form, hvor aktierne så ejes hundrede procent af Energinet Danmark.
Opgaverne skal fordeles mellem modervirksomhed og datterselskab på den måde, at de overordnede planlægningsmæssige og myndighedslignende opgaver løses i modervirksomheden, mens datterselskabet skal arbejde med tekniske og driftsrelaterede opgaver.
Ud over oprettelsen af Energinet Danmark indeholder lovforslaget en lang række ændringsbestemmelser i forskellige love, men det er rene konsekvensændringer af, at denne virksomhed oprettes.
Det Konservative Folkeparti kan støtte dette meget vigtige lovforslag.
Aase D. Madsen (DF), 2004-11-11:
Det kan jeg godt bekræfte, men jeg vidste ikke, om jeg skulle udtale mig om arbejdspapirer her fra Folketingets talerstol.
Men det kan jeg bekræfte.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-11-11:
Jeg ved ikke, om fru Aase D. Madsen kan bekræfte, at i det lovforslag, forligsparterne fik til gennemsyn og kommentering, inden forslaget blev sendt i høring, stod der: Der vil som udgangspunkt være tale om en smal model, hvor kun et begrænset antal medarbejdere samles fysisk i hovedsædet.
Aase D. Madsen (DF), 2004-11-11:
Det kan måske skyldes, at hr. Erik Mortensen ikke har været med til forhandlingerne.
I vores arbejdspapir ligger der netop en udformning, hvor man siger, at man laver et smalt hovedsæde, og ligeledes har vi også talt om bestyrelsens indflydelse på hovedsædets placering, og tilsyneladende er dette fuldstændig gledet ud.
Erik Mortensen (S), 2004-11-11:
Jeg vil gerne bede fru Aase D. Madsen konkretisere, hvad hun mener med det smalle hovedsæde.
Det har jeg nemlig aldrig hørt før.
Niels Helveg Petersen (RV), 2004-11-11:
Jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg da synes, det er en vanskelig afgørelse at forlænge de danske styrkers tilstedeværelse under de vilkår, der hersker i Irak i dag.
Men det helt afgørende i vores vurdering har været, at der skal afholdes valg i januar.
Vi ønsker disse valg afholdt under de bedst mulige forhold, det er det bedste håb, vi har for en bedre udvikling i Irak.
Kuldsejler det med disse valg, får vi endnu en lang periode, hvor tingene er uafklarede, og det er den enkle og, synes jeg også, meget stærke begrundelse for vores fortsatte tilstedeværelse.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-11-11:
Enhedslisten kan selvfølgelig ikke støtte den her indirekte støtte til våbenindustrien i Danmark.
Så jeg skal meddele, at Enhedslisten stemmer nej til forslaget.
Naser Khader (RV), 2004-11-11:
Det Radikale Venstre støtter forslaget.
Vi synes, det er udmærket, at der lægges op til, at reglerne om modkøb overholdes.
Historisk har der været problemer med at få aftalerne effektueret, og i det seneste forsvarsforlig lægger man vægt på, at efterlevelsen sættes mere i system.
Derfor er vores holdning positiv, og vi støtter lovforslaget.
Per Kaalund (S), 2004-11-11:
Ved afslutningen af sin ordførertale sagde hr. Ulrik Kragh, at Venstre ikke agter at medvirke til at skabe usikkerhed om den danske indsats i Irak.
Det var jo som bekendt bl.a. Venstre med statsminister Anders Fogh Rasmussen i spidsen, der førte Danmark ind i denne krig.
Dækker bemærkningen, at man bare ønsker at tage det, præsident Bush siger, til efterretning?
Er det sådan, at man ikke ønsker en debat i Danmark om dansk indsats og dansk virke i Irak?
Vil man lukke debatten og bare slavisk rette sig efter, hvad præsident Bush siger?
Jann Sjursen (KD), 2004-11-11:
I modsætning til ordføreren fra det forrige parti kan Kristendemokraterne godt støtte det fremsatte lovforslag, som jo vil være med til at sikre, at man i højere grad kan sanktionere brud på de regler, der nu engang gælder i forbindelse med våbensalg.
Vi støtter det lovforslag, regeringen har fremsat.
Per Kaalund (S), 2004-11-11:
Nu har det jo vist sig, at grundlaget for at gå i krig og for Danmarks deltagelse rent faktisk ikke har været til stede, men det er jo en sag for sig.
Vi ønsker selvfølgelig at få FN betydelig mere ind i billedet, og nu ligger der jo også FN-resolutioner som baggrund for indsatsen.
Men senest har FN's generalsekretær, Kofi Annan, udtalt stærk bekymring over den fremfærd, der finder sted i disse dage, og har det givet Venstre anledning til overvejelser?
Deler man generalsekretær Kofi Annans bekymring?
Hr. Helge Adam Møller sagde i sit indlæg, at de danske styrker ikke er besættelsesstyrker.
Og det undrer mig, for i samme indlæg refererer hr. Helge Adam Møller jo også til FN's resolution 1546, der i sin indledning siger, at man – og jeg oversætter fra engelsk, og jeg mener, at jeg oversætter korrekt – ser frem til en afslutning på besættelsen, altså occupation, og det må da være besættelse, og det er Danmark en del af.
Jeg går ud fra, at hr. Helge Adam Møller kan bekræfte, at der er tale om besættelse.
Jeg har et andet spørgsmål.
FN's generalsekretær Kofi Annan har i et brev, der er skrevet for få dage siden i relation til det, der foregår i bl.a. Falluja, jo udtrykt stærk bekymring for den stigende vold.
Deler den konservative gruppe FN's generalsekretærs bekymring for den stigende vold i området?
Helge Adam Møller (KF), 2004-11-11:
Indimellem spekulerer man på – det er sagt lidt provokerende – om udenrigsordføreren for Socialdemokratiet også har læst beslutningsforslaget.
For på side 3 står der: »På donormødet i Tokyo den 13.-14. oktober« – det er altså i år, vi snakker om, det er for en måned siden – »fremlagde den midlertidige irakiske regering en national strategi for genopbygning ...«.
Og det er jo netop den irakiske regering, vi har givet magten.
Det er altså ikke den danske statsminister eller det danske Folketing – jo, vi bestemmer det, men hvis de beder om det, så trækker vi os ud.
Og selvfølgelig bekymrer jeg mig da over den vold, der sker dernede.
Jeg synes, det er grusomt, at man skærer halsen over på fuldstændig uskyldige mennesker; jeg synes, det er grusomt, at man kører biler ind i mennesker, at hver gang der er unge mænd og kvinder, som ønsker at melde sig til de irakiske politistyrker for at bygge deres eget land op, så er der nogle af Saddam Husseins folk fra sikkerhedsstyrkerne, som kører ind i de køer og dræber 20 eller 30; jeg synes, det er grusomt, at man tager 48 unge rekrutter på vej hjem fra orlov, og så henretter man dem en efter en med koldt blod.
Jo, det er grusomt.
Det er også derfor, vi er der.
Jeppe Kofod (S), 2004-11-11:
Jeg vil gerne spørge hr. Helge Adam Møller igen, for jeg fik ikke svar på mit første spørgsmål om, hvorvidt hr. Helge Adam Møller ikke er enig i, at der er en meget ensidig satsning på en militær løsning i Irakkonflikten, det at vinde freden i Irak.
Kofi Annan har jo den 31. oktober skrevet et brev til bl.a. præsident Bush og udtrykt bekymring over den måde, som volden eskalerer på, og det, der foregår i Falluja i øjeblikket.
Er det en bekymring, som hr. Helge Adam Møller deler, og hvad vil han i givet fald gøre ved det?
Så stillede jeg også et spørgsmål tidligere til hr. Ulrik Kragh, der gik på, at Røde Kors og Røde Halvmåne trods gentagne henvendelser ikke får noget svar fra amerikanerne på, om de kan komme ind og hjælpe de 50.000-100.000 civile irakere, der er indespærret i Falluja i øjeblikket.
Er det noget, som hr. Helge Adam Møller ligesom jeg mener at den danske regering bør tage op?
Og endelig til sidst: Det må vel være i alles interesse at få lavet en strategi, ikke kun en plan, men en strategi for, hvordan vi får hjulpet den irakiske befolkning, hvordan Danmark kan præge koalitionen, hvordan FN kan komme mere centralt ind, en strategi, som ikke bare er at følge Bush i ét og alt, men også at tage nogle selvstændige initiativer, og jeg har nævnt flere her.
Helge Adam Møller (KF), 2004-11-11:
Jo, det mener jeg da helt klart, det er jo også det, der står krystalklart i beslutningsforslaget, side op og side ned, og det er det, vi er mange der har sagt.
Problemet er bare – og det ved man også, hvis man har været dernede – at risikoen er stor.
Det er jo derfor, vi har soldater dernede, for at skabe den sikkerhed.
Det er derfor, NATO har vedtaget på sit topmøde, alle NATO-lande i fællesskab, at nu skal man give øget assistance til at træne de nye sikkerhedsstyrker, op, så de kan overtage ansvaret, så vi og andre lande kan trække os ud, så irakerne bliver herrer i eget hus.
Og jo før og jo hurtigere, det sker, jo flere civile – nødhjælpsorganisationer og andre – der kan komme derned, jo bedre.
Men tingene hænger sammen; vi kan ikke sende 100.000 derned, for der er ikke 100.000, der vil derned.
Man vil ikke derned, hvis man ikke er beskyttet, og det kan jeg sådan set godt forstå.
Jeppe Kofod (S), 2004-11-11:
Først vil jeg sige til hr. Helge Adam Møller, ligesom jeg sagde det til hr. Ulrik Kragh, at der jo ikke er nogen tvivl om, at partierne herinde selvfølgelig fuldstændig bakker de danske soldater op i deres arbejde – og de arbejder under stadig vanskeligere forhold.
Men det er jo ikke det, der er spørgsmålet i dag.
Og hr. Helge Adam Møller er jo også opmærksom på, at Socialdemokraterne rent faktisk støtter, at vi forlænger mandatet for de danske styrker.
Men netop derfor vil vi gerne stille spørgsmålet, om det, vi gør i Irak – den koalition, vi er en del af, som jo er ledet af USA – altid er det rigtige.
Der vil jeg gerne stille et spørgsmål til hr. Helge Adam Møller, om hr. Helge Adam Møller ikke er enig med mig i, at der er en for ensidig militær satsning i forhold til situationen i Irak.
Der er 100.000 døde ifølge denne her rapport, der er refereret i The Lancet, syv ud af ti irakere opfatter desværre – og jeg understreger ordet desværre – koalitionen som besættere og som nogle, der udnytter Irak, snarere end befriere.
Man kan også se her i dag, at 50.000-100.000 mennesker i Falluja er indespærrede under kampene, og Røde Kors og Røde Halvmåne kan ikke få adgang til at hjælpe dem, og hvis de ikke får hjælp nu, så dør de. Mener hr. Helge Adam Møller ikke, at der er behov for en civil indsats, der kan hjælpe irakerne til en bedre tilværelse?
Helge Adam Møller (KF), 2004-11-11:
Den ultimative test for mig om, hvorvidt jeg har den rigtige holdning, en ansvarlig holdning og en holdning, jeg kan stå ved, er jo normalt, at jeg er hundrede procent uenig med hr. Villy Søvndal.
Og det er jeg her.
Så derfor er jeg sikker.
Ja, jeg er stolt af det, fordi jeg og andre lande har været med til at sikre, at verdens største forbryder – vi skal tilbage til Stalin eller Hitler for at finde noget tilsvarende – i dag sidder i fængsel i stedet for at sidde på tronen nede i Bagdad.
Det er rigtigt, at der ikke var enstemmighed i FN's Sikkerhedsråd om det, men lad mig minde om, at 4 år før var det et stort set enigt Folketing, der også så bort fra, at der ikke var et enigt Sikkerhedsråd, fordi man ikke kunne opnå enighed om at fjerne Milosevic og gribe ind mod folkemordet på albanerne.
Og alligevel gjorde vi det, fordi vi sagde, at her er noget, der står over den enighed, som ikke kan skaffes.
Og jeg er også stolt og glad over, at Danmark medvirkede, så Milosevic sidder på anklagebænken i Haag og ikke er diktator i Beograd.