runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Antonsen (V), 2001-10-11:
EU's 6. momsdirektiv er blevet revideret.
Bureaukratiet er blevet reduceret.
Det er en klar lettelse.
Samtidig ønsker skatteministeren, at danske virksomheder skal hæfte for moms for de virksomheder, de handler med, når virksomheden er placeret i udlandet.
Der er altså tale om et brud med den generelle hovedregel i den danske momslov, der siger, at det er leverandøren af varen, der er ansvarlig for, at der bliver betalt moms.
Her indfører den danske skatteminister altså en omvendt betalingspligt.
Venstre vil under udvalgsarbejdet undersøge, i hvilket omfang det vil give danske virksomheder nye byrder, dels likviditetsmæssigt, dels administrativt.
Samlet set er der dog tilsyneladende tale om en likviditetsgevinst for virksomhederne, og det er naturligvis noget, Venstre lægger vægt på.
Der lægges i forslaget også op til nogle andre småændringer, som vi ser med sympati på.
Man udvider bagatelgrænsen for smågaver, der foræres væk til kunder og forretningsforbindelser, sådan at de kommer til at svare til reglerne for mindre reklameartikler til under 100 kr. Det sidste, jeg vil nævne, er, at der lægges op til en regulering af de blindes salg af varer fra 110.000 kr. til 170.000 kr.
Også det ser vi på med sympati.
Thomas Adelskov (S), 2001-10-11:
Socialdemokratiet kan give sin fulde opbakning til lovforslaget, og jeg vil gerne lige benytte lejligheden til at fremhæve et par enkelte elementer i forslaget.
For det første betyder lovforslaget, at kravet om, at EU-virksomheder skal have en fiskal repræsentant i Danmark, vil blive ophævet.
Her er der tale om en lettelse for både små og mellemstore virksomheder, hvor de ikke længere vil have den økonomisk krævende og tunge byrde at skulle opretholde en fiskal repræsentant.
Denne del af forslaget er da også blevet meget pænt modtaget i høringsrunden af det danske erhvervsliv.
Det andet element i forslaget, som jeg gerne vil fremhæve,
Disse ændringer vil forhåbentlig lukke nogle huller i lovgivningen, som i visse tilfælde er blevet misbrugt til at unddrage sig momsbetaling.
Opstramninger på dette punkt vil gøre det nemmere for told- og skattemyndighederne at gennemføre den fornødne kontrol.
Endelig indeholder lovforslaget en lempelse for virksomhederne, idet alle former for gaver til virksomhedens eget brug, altså gaver til kunder og forretningsforbindelser, fremover også vil være momsfradragsberettiget.
Alt i alt et forslag som Socialdemokratiet kan tilslutte sig.
Frode Sørensen (S), 2001-10-11:
Vi lever jo i en international verden.
Derfor er det selvfølgelig vigtigt, at de skattemæssige konsekvenser er så klare som overhovedet muligt, og derfor er en fortsat udbygning af antallet af dobbeltbeskatningoverenskomster også noget, vi vil tilstræbe.
Så jeg er naturligvis meget tilfreds med de positive tilkendegivelser, som er kommet her om aftalerne med henholdsvis Portugal og Slovenien.
Til det sidste, der er sagt, vil jeg sige, at naturligvis giver disse bilaterale dobbeltbeskatningoverenskomster nogle muligheder for at udveksle informationer af forskellig karakter, og de muligheder skal vi selvfølgelig udnytte.
Men jeg synes ikke, det på nogen måde skal erstatte den automatik, som vi forsøger at få gennemført i drøftelserne med Europa-Kommissionen og med de øvrige EU-lande.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-10-11:
Jeg kan oplyse, at Kristeligt Folkeparti støtter begge de to forslag om dobbeltbeskatningsoverenskomster, og samtidig tilføje, at det, den sidste ærede taler var inde på, kan jeg ganske tilslutte mig.
Det var det, vi drøftede på samrådet i onsdags.
Jeg synes, det er fint, hvis vi kan benytte denne lejlighed til at udmønte noget af det, vi da var inde på.
Anders Samuelsen (RV), 2001-10-11:
De to forslag er en tilpasning af de eksisterende aftaler til den udvikling, der har været i landenes skattesystemer, og dermed er de en forbedring set fra Det Radikale Venstres side, og det går vi ind for.
Flemming Hansen (KF), 2001-10-11:
Ja, alene i Folketinget er der jo mange helte.
Det her er et forslag, som rydder noget op i ligningsloven.
Det Konservative Folkeparti finder, at der er tale om et fornuftigt forslag, der i virkeligheden gør gråzonen inden for ligningsloven klar, så borgere, der er i en situation, hvor de stiller spørgsmål ved de tilfælde, der er omfattet af lovforslaget, nøjagtig ved, hvor de står, altså får et befriende klart svar, og det er vi glade for.
Når det drejer sig om gavebidrag, synes jeg, det er godt, at mennesker, der virkelig har været i en ekstrem situation, kan få lov at modtage en gave fra venligt tænkende medmennesker, ved at disse gaver er skattefri under de forhold, der er omtalt i lovforslaget.
Når vi ser på den socialpædagogiske støtte til videregående uddannelser, er der i virkeligheden ikke tale om en nyskabelse, men om en omlægning, så det ikke er kommunerne, men staten, der yder bidrag, og beløbene er skattefri.
Vedrørende lommepenge til børn, der er anbragt uden for eget hjem, er der tale om, at de sidestilles med børn, der bor hjemme, hvor der jo heller ikke, endnu da, er tale om beskatning.
Det har vi naturligvis meget stor sympati for, så vi støtter ubetinget lovforslaget.
Sonja Albrink (CD), 2001-10-11:
Jeg skal kort på CD's vegne tilkendegive, at også i CD støtter vi de to foreliggende forslag.
Thomas Adelskov (S), 2001-10-11:
Nu har jeg ikke hr. Kim Behnkes mangeårige anciennitet at læne mig op ad, og da jeg kun har siddet i Folketinget i 1 år, må jeg jo henholde mig til, at jeg synes, vi skal stille det som et spørgsmål i forbindelse med behandlingen af lovforslaget, og så er jeg ret sikker på, at skatteministeren vil frembringe et meget fornuftigt svar, som også hr. Kim Behnke kan forstå.
Christian H. Hansen (DF), 2001-10-11:
Det er egentlig meget skægt at høre, at mange af ordførerne har sagt i dag, at man egentlig ikke burde bruge så megen tid på at diskutere dette forslag, men debatten går jo egentlig meget godt alligevel.
Sådan er det jo nok.
Når Dansk Folkeparti fremsætter lovforslag i Folketinget, er stemningen selvfølgelig meget mere positiv end den, fru Birthe Rønn Hornbech selv oplever i dag, men normalt er det jo sådan, at hvis nogen så går op og erkender, at de støtter et forslag, ja, så giver man normalt også en bemærkning med en tak, fordi eksempelvis Dansk Folkeparti gerne vil støtte et forslag.
Det hørte jeg ikke noget om.
Så vil jeg egentlig også gerne have at vide, om det er sådan, at når det her forslag nu ikke kan komme igennem, at det så vil blive genfremsat, og om Venstre og De Konservative vil erkende, at der kun er én måde for at få det her beslutningsforslag igennem på, og det er, når Dansk Folkeparti bliver det parlamentariske grundlag for en VK-regering efter et valg.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-10-11:
Hvor mange vi kan tåle?
Det var da et mærkværdigt spørgsmål, når man læser Venstre og De Konservatives forslag, hvor der står, at vi kan importere en hel masse på greencard-ordninger.
Og så skal vi have et spørgsmål om, hvor mange vi kan tåle.
I sidste ende er det her jo et spørgsmål om, hvorledes vi integrerer, og hvorledes de mennesker kommer til at fungere i det danske samfund, og så kan vi tåle ganske mange.
Men jeg synes, der i det her forslag er nogle påstande, som er helt udokumenterede, hvor man kører på noget valgflæsk, der siger: Nu skal vi søreme begrænse, og vi skal have lavet en masse forslag, der kan begrænse antallet, der kan komme til Danmark.
Når man så ser på de her forslag, er der ikke angivet noget som helst om, hvor meget det her begrænser.
Jeg vil egentlig godt spørge fru Birthe Rønn Hornbech: Hvor meget forventer man faktisk, at man kan begrænse med de her forslag?
Det må man have gjort sig nogle overvejelser om.
Jeg mener, det er rent valgflæsk, det, der kommer.
Det andet, jeg godt vil spørge efter, er: Der er jo en masse på vej i EU: nogle andre regler om familiesammenføringer og nogle regler for asylsagsbehandling med en helt anden retssikkerhed.
Hvad vil Venstre gøre ved det, hvis det kommer igennem?
Skal vi stadig væk køre kasseeftersynet, eller skal vi så følge EU's regler?
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2001-10-11:
Som andre også har noteret sig, er beslutningsforslaget identisk med et beslutningsforslag, vi behandlede for 4 måneder siden.
Forslagsstillerne har vel et behov for at markere, at de ikke har skiftet mening.
Det regnede Det Radikale Venstre nu heller ikke med, og hertil kan jeg oplyse, at Det Radikale Venstre heller ikke har ændret opfattelse hen over sommeren.
Det kan diskuteres, om det er upassende gang på gang at fremsætte de samme forslag.
Ved domstolene er der noget, der hedder unødig trætte, men princippet om at trætte gælder ikke her.
Her i Folketinget er det op til den enkelte at trække en grænse.
Jeg synes i det mindste, at forslagsstillerne i lyset af debatten fra maj i år kunne have ulejliget sig med at ændre overskriften til beslutningsforslaget.
Ordet »kasseeftersyn« er helt misvisende for forslagets indhold, og det var der også flere, der var inde på ved den sidste debat.
Forslaget indeholder en række mere eller mindre konkrete forslag til ændringer af gældende lovgivning m.m.
Skulle det overføres til udlændingelovgivningen, ville det handle om, at vi undersøgte, om lovgivningen på området blev gennemført i overensstemmelse med Folketingets beslutninger og intentioner, og det kunne der måske være god grund til at vurdere en gang imellem, både på dette område og på mange andre.
Udlændingelovens udmøntning er vigtig.
Udmøntningen indebærer bl.a. mødet med det danske system og de danske holdninger, og derfor er det, der foregår i praksis, helt væsentligt.
Men det er ikke det, forslaget handler om, på trods af ordet kasseeftersyn.
I beslutningsforslagets begrundelse er tonen slået an, og bemærkningernes omfang, 25 sider i alt, illustrerer også kompleksiteten i de 15 principper, beslutningsforslaget omfatter.
Hvert eneste punkt rummer emner til en selvstændig, væsentlig debat, men det korte af det lange er, at Det Radikale Venstre har så mange indvendinger, både faktuelle og politiske, imod de enkelte elementer i beslutningsforslaget, at det ville være en håbløs debat at starte her.
Emnerne kan vi diskutere i en kommende valgkamp, og det ser vi frem til.
Det har formentlig heller ikke været meningen, at beslutningsforslaget skulle underkastes en seriøs diskussion, og jeg kan helt tilslutte mig, hvad hr. Knud Erik Hansen har sagt herom.
Jeg synes, det bliver illustreret ved, at forslagsstillerne ikke engang har ulejliget sig med at forholde sig til, at Folketinget rent faktisk før sommerferien vedtog, at der skulle foretages en særlig indsats mod kriminelle udlændinge, for at blive i forslagsstillernes sprog.
Faktisk er det sådan i dag, at problemerne med kriminelle asylansøgere er mindsket betydeligt.
Også andre af de 15 punkter er der gjort noget ved, eller er der ved at blive gjort noget ved.
Det Radikale Venstre afviser ikke at diskutere de 15 punkter.
I Det Radikale Venstre er vi ikke dogmatiske.
Vi vil gerne medvirke, hvor ting kan og bør gøres bedre, men det skal være på et bedre funderet grundlag end et beslutningsforslag om kasseeftersyn, som er præget af slagord og forenklinger.
Det Radikale Venstre kan ikke støtte forslaget.
Christian Hesselberg (CD), 2001-10-11:
Forslaget om et kasseeftersyn er en genfremsættelse fra sidste samling, hvor det blev stemt ned med et klart flertal. Også i sin ordførertale under åbningsdebatten sidste torsdag hev hr. Anders Fogh Rasmussen forslaget frem.
Han kaldte det »Venstre og De Konservatives 15 forslag til en stramning af udlændingeloven«.
Nogle få snydepelse, nogle få kriminelle asylansøgere skal ikke være skyld i, at vi laver nogle stramninger, der skærer alle over én kam og rammer en hel masse andre, som det ikke er meningen at ramme, nemlig dem, der ikke snyder.
Der skal være lighed for loven, og det burde forslagsstillerne faktisk også være enige i.
På overfladen, når man ser forsiden af forslaget, ser flere af de 15 forslag ganske fornuftige ud.
Ud fra overskrifterne ville CD umiddelbart kunne støtte 7-8 af dem, når man altså kun ser på overskrifterne.
Men det er med dette beslutningsforslag ligesom med forsikringspolicer: man skal lige huske at læse det, der står med småt bagest.
F.eks. er forslaget om smidigere integration noget, CD godt kunne støtte, men det dækker jo reelt kun over et ønske om at afskaffe modersmålsundervisningen i folkeskolen
, og her kan CD altså ikke være med. Hvis det ikke er falsk varebetegnelse, ved jeg ikke, hvad jeg skal kalde det.
Jeg vil ikke gå ind i en længere debat om modersmålsundervisning, men mig bekendt findes der flere undersøgelser, som viser, at det er nemmere at lære dansk og komme til at beherske det ordentligt, når man også behersker sit modersmål. Integration handler ikke om, at vi skal være fuldstændig ens.
Det handler derimod om, at vi skal kunne være sammen, at vi hver især kan bevare vores egen kultur og stadig have det fornuftigt sammen.
Derfor må og skal modersmålsundervisningen heller ikke ske på bekostning af, at børnene lærer dansk.
Det er ikke et enten-eller, det er et både-og
Et andet eksempel er forslaget om afsløring af fupasylansøgere.
Her kan CD jo også være med.
Men når man ser bemærkningerne til forslaget, indeholder de en bemærkning om, at når forsvundne asylansøgere dukker op igen, skal de fratages retten til at opholde sig her i landet.
Herved risikerer vi jo, at vi rammer nogle virkelige asylansøgere, nogle reelle asylansøgere, og det er en helt anden gruppe end dem, forslagsstillerne egentlig har tænkt på.
Men det bekymrer åbenbart ikke forslagsstillerne.
Ved at genfremsætte disse 15 forslag samlet og i uændret form lugter beslutningsforslaget langt væk af, at det meget mere er et valgoplæg end et egentligt beslutningsforslag, som man ønsker gennemført.
Desværre udnytter forslagsstillerne, at i den kommende valgkamp, når Venstre og De Konservative hiver forslagene frem, vil de fleste af vælgerne kun se overskrifterne.
Den form for valgkamp kan være smart ud fra et markedsføringssynspunkt, men for demokratiet er det altså et tilbageskridt.
Så selv om der er dele af forslaget, CD godt vil kunne støtte, må vi i den fremlagte form afvise det i sin helhed.
Christian H. Hansen (DF), 2001-10-11:
Jeg synes, der var nogle stikkende bemærkninger i det sidste indlæg, så jeg havde egentlig regnet med, der var kommet en hel masse korte bemærkninger; men det gjorde der ikke.
Men at sige, at vi vil dele mennesker op i over- og undermennesker, er ligesom at sige, at lige så snart man har en anden holdning til, om nogle ting skal strammes op, ja, så er det, fordi man vil dele folk op.
Jeg vil starte med at sige, at Dansk Folkepartis ordfører på området ikke kan være til stede i dag, så derfor skal jeg sige et par korte bemærkninger om forslaget her.
I Dansk Folkeparti er vi rimeligt positive over for forslaget.
Det kommer lidt bag på os, og det har det også gjort på andre ordførere, at forslaget kommer igen nu.
Vi behandlede det i maj måned, og nu kommer det så igen, selv om det egentlig ikke blev modtaget særlig positivt.
I hvert fald tog et flertal ikke positivt imod forslaget, så måske havde det været en idé at vente til efter et valg med at fremsætte det igen, for så kunne det være, at det parlamentariske grundlag for, at nogle af punkterne kunne gå igennem, ville være i orden.
Det har jeg lidt svært ved at forstå, men det er måske, fordi en VK-regering satser på et parlamentarisk grundlag bestående af Socialdemokratiet, og det synes jeg da var lidt interessant for vælgerne at få oplyst.
Jeg tror, den eneste mulighed for at få gennemført forslaget, er med Dansk Folkeparti som parlamentarisk grundlag, og det kan man jo så håbe er situationen efter et valg, for så skal vi nok få kigget på nogle af de emner. Der er også nogle af talerne, der har været oppe i debatten og snakke om den indre svinehund osv.
Her kan jeg ikke lade være med at tænke på, at for 5 år siden stod jeg ude i et forsamlingshus og sagde noget om, at man skulle hjælpe flygtninge så tæt på nærområderne som overhovedet muligt i flygtningelejre.
Men man må gerne sige det nu, for den socialdemokratiske statsminister havde det med i sin åbningstale, så nu er det ikke forkert.
Det vil så også sige, at med hensyn til mange af de ting, som er blevet debatteret her i dag, og som folk synes
er forfærdelige, er det egentlig bare et spørgsmål om at lade tiden gå, for så læges alle sår, og så håbe, at statsministeren siger det i sin åbningstale, for så bliver det lige pludselig legalt at sige det.
Det virker altså meget mærkeligt på mig, men sådan er politik jo nok.
Men overordnet er vi, som vi var sidste gang, positive over for forslaget.
John Vinther (KF), 2001-10-11:
Til hr. Knud Erik Hansen: Svaret er ja.
Det Konservative Folkeparti har den opfattelse, at man ved at sammensætte en positivliste vil kunne rumme alle de grunde, der med rette kan betragtes som værende asylberettigende.
Det, der er problemet i dag, er, at vi med den definition, der er af de facto-begrebet i dag, rent faktisk
giver asyl i Danmark til mennesker, der ville blive afvist i stort set alle andre lande, vi sammenligner os med
Jeg mener ikke, at man kan sige, at de lande, vi normalt sammenligner os med, er mindre humant indstillet, end vi er, men vi giver altså asyl til en række mennesker, der ville blive afvist i andre lande.
Og jo, jeg mener også, at det, sådan som man i dag anvender åbenbart grundløs-proceduren, bedømmer det, er fuldt forsvarlig.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-10-11:
Jeg mangler egentlig et helt klart svar på, om denne her arbejdskraft, som vi har brug for i en periode, skal sendes hjem igen, når ikke vi har brug for den længere.
Det synes jeg er interessant.
Og så vil jeg i øvrigt gerne spørge hr. John Vinther, hvordan han definerer et arrangeret ægteskab.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-10-11:
Jeg vil egentlig godt have afklaret, om det er, fordi hr. John Vinther ikke vil svare eller ikke havde tid til at svare på mit andet spørgsmål.
Jeg havde et spørgsmål om de facto-flygtninge, jeg havde et spørgsmål om Dansk Flygtningehjælp med hensyn til retssikkerhed.
Jeg vil meget gerne, hvis hr. John Vinther ville svare på det, og give ham mulighed for at svare én gang til.
Mariann Fischer Boel (V), 2001-10-11:
Hvis vi så også kan få heltene med, så tror jeg, at der vil blive trykket på masser af grønne knapper ved tredjebehandlingen.
John Vinther (KF), 2001-10-11:
Denne gang vil jeg så starte med at komme med et svar til hr. Ole M. Nielsen, så vi i hvert fald når det denne her gang.
Det Konservative Folkeparti har den opfattelse, at mange af de problemer, vi efterfølgende har oplevet i slipstrømmen af indvandringen i slutningen af 1960'erne og 1970'erne, nu måske nok mere skyldes, at man ikke fik slået proppen i, det skyldes nogle meget lempelige familiesammenføringsregler, der gjorde, at antallet af udlændinge her i landet blev ved med at vokse, på trods af at man altså først i 1970'erne fik et indvandrerstop. Jo, Det Konservative Folkeparti ønsker, at vi får nogle smidigere regler for at kunne tiltrække eksperter og kvalificeret arbejdskraft.
Det er vores opfattelse, at dele af dansk erhvervsliv inden for meget få år vil opleve et stort behov for at kunne tiltrække kvalificeret arbejdskraft.
Og jo: I en eller anden udstrækning skal de pågældende naturligvis have mulighed for at slå sig ned her i landet.
Det, der er problemet i dag, er jo, at vi i 1970'erne tiltrak mennesker, der kun i begrænset udstrækning kunne bidrage med aktiver til det danske samfund.
Det, det gælder om i fremtiden, er ikke at begå den samme dumhed.
Til hr. Knud Erik Hansen: Ja, så fik vi jo bekræftet, at der er en smertegrænse, og mit spørgsmål til hr. Knud Erik Hansen kunne så være: Jamen vi kan da selvfølgelig godt fortsætte med at tillade tilstrømningen til landet, indtil alle kommuner har nået smertegrænsen, men er det monstro særlig klogt?
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-10-11:
Fru Birthe Rønn Hornbech bruger som argument for sit forslag, at vælgerne er for.
Ja, når ansvarlige partier lefler for den dårlige smag og antyder, at forholdene er helt anderledes, end de i virkeligheden er, i stedet for at sige fra i forhold til Dansk Folkepartis kampagne, så bliver vælgerne efterhånden for.
Men det er måske vejen til magten.
Så spørger Venstres ordfører: Hvor mange kan vi tåle?
Det ville jeg godt svare på, hvis jeg havde mere tid, men jeg vil spørge: Hvor mange kan vi tåle af de specialister, som Venstre og De Konservative vil have hertil for at opfylde vores egoistiske behov, hvad skal vi gøre ved deres familier, hvor længe skal de være her, og hvornår skal de sendes hjem
Det er et spørgsmål om menneskelighed.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-10-11:
Hr. Knud Erik Hansen snakker om retssikkerhed for asylsøgere.
Jeg vil gerne sige, at den retssikkerhed, som flygtningekonventionen lægger på landene, tilslutter vi os.
Det er, at landene forpligter sig til ikke at sende personer tilbage til forfølgelse.
Vi har aldrig ønsket at være med til at sende folk tilbage til forfølgelse.
Vi ønsker sikre områder nær på de steder, hvorfra der flygtes.
Vi må jo tage befolkningens afgørelse til efterretning, og befolkningen ønsker altså i den sag, at det skal være vanskeligere at føre en borgerlig udlændingepolitik, fordi man ikke vil af med forbeholdene.
Det må vi jo affinde os med.
Det er en meget beklagelig situation, at vi ikke kan få lov at påvirke politikken i EU.
Til hr. Christian H. Hansen, der er vred over, at han ikke har hørt, jeg har sagt tak, må jeg jo sige, at når man ikke vil høre efter i Folketingssalen, må man læse Folketingstidende bagefter.
Hr. Ole M. Nielsen siger, at vi bruger argumentet, at vælgerne er for Venstres politik.
Nej, det var hr. Ole M. Nielsen, der sagde, at vi gør dette for at tækkes vælgerne, og heri ligger der jo et udsagn fra hr. Ole M. Nielsen om, at han mener, at det her er vælgernes politik, og det tror jeg såmænd hr. Ole M. Nielsen har ret i.
Lad mig så til sidst sige om specialistreglerne: Vi har altså den opfattelse, at indvandringen skal styres på den måde, at den dag, de punkter om familiesammenføring og asylsagsbehandling bliver opfyldt, kan vi ophæve indvandrerstoppet, og så kan vi styre tilstrømningen ved at stille betingelser, som man gør det i USA, New Zealand og andre steder.
Og så vil vi gerne have de folk ind, der vil gøre en indsats for Danmark, så længe de vil gøre en indsats for Danmark, og så må de underkaste sig et optjeningsprincip med hensyn til offentlige ydelser, ligesom man i dag må med hensyn til folkepensionen.