runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Svend Auken (S), 2002-04-23:
Jeg ved ikke, hvordan hr. Dohrmann selv synes, det går for ham.
Man kan udmærket have det synspunkt, at et forslag til vedtagelse indeholder en række elementer, som man er enig i - som jeg i øvrigt fremhævede i min egen tale - og samtidig også lægge vægt på, at der er noget positivt i det forslag til vedtagelse, som regeringspartierne lagde frem.
Det opfordrer til en ratifikation af Kyotoprotokollen, som jeg har brugt mange kræfter på at kæmpe for, og jeg lagde vægt på, at regeringen kom med sine konkrete forslag.
Og så har jeg fortalt hr. Dohrmann, som jeg har fortalt det i Folketingssalen, som jeg har fortalt det gentagne gange i forskellige folketingsudvalg, hvad der er sket undervejs i behandlingen af sagen omkring vores korrigerede basisår, som stammer helt tilbage fra den borgerlige regering.
Jeg har altid ment, at vi havde argumenterne og synspunkterne i orden, men vi fik ikke løst det problem, og det er derfor, vi sidder tilbage med en fælles vanskelighed.
Hvis jeg i sin tid imidlertid ikke havde fastholdt de 21 pct., så havde Tyskland heller ikke fastholdt de 21 pct., og så havde der ikke været nogen byrdefordelingsplan i EU.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-04-23:
Selv om der er nogle, der siger det med ord, er det jo ikke sikkert, at de vil holde det ord.
Jeg vil bare lige minde om den forespørgsel, vi havde for ikke så mange minutter siden. Da hørte jeg i hvert fald, at Socialdemokratiet ville stemme for Kristeligt Folkepartis og SF's forslag.
Men hvad skete der?
Hvad stemte man for?
Man stemte for Venstres og De Konservatives forslag.
Så må vi jo sige: Ord -
er det nok
De holder jo alligevel ikke.
Derfor vil jeg godt lige spørge én gang til: Er det ikke korrekt, at hr. Svend Auken, da vi sad dernede, sagde, at han ville komme med skriftlige beviser på det her?
Er det ikke fuldstændig korrekt?
Svend Auken (S), 2002-04-23:
Jeg synes, hr. Dohrmann famler i grumsede tåger, og det klæder ham bestemt ikke.
Han har mit ord for, at jeg har rejst den sag mange gange.
Miljøministeren vil kunne bekræfte, at det er også det, han har hørt.
I de 9 år, hvor jeg havde ansvaret, kom vi igennem med forbløffende mange ting, men på det her punkt kom vi ikke igennem.
Nu ser jeg, hr. Vesselbo optræder som sufflør i forhold
til hr. Dohrmann.
Måske var det bedre, at hr. Dohrmann overlod det til hr. Vesselbo at holde sine taler.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-04-23:
Det kommer jo fuldstændig an på, hvilken optik man ser det
her igennem
Hr. Anders Samuelsen har valgt at sige, at vi lever i et samfund, hvor vi bliver ved med at sætte skatten op, og det er så forudsætningen for de beregninger, hr. Anders Samuelsen bruger.
Vi mener, at samfundet er beskattet hårdt nok, vi mener, at det bør gå i den anden retning.
Vi har talt om arbejdsudbuddet.
Vi har set, hvad lande som Holland, Tyskland, Frankrig gør på det her område.
Derfor: først skattestop, og når så råderum er tilvejebragt: skattelettelser.
Anders Samuelsen (RV), 2002-04-23:
Hvis vi nu går ud fra, at vi har en fælles målsætning om at få skatten på arbejde så langt ned som muligt, så vil jeg gerne høre, om økonomi- og erhvervsministeren ikke kan bekræfte, at lige netop skattestoppet faktisk er til hinder for at kunne komme så langt som muligt ad den vej.
Det er nemlig umuligt med den definition af skattestoppet, som regeringen og dermed også økonomi- og erhvervsministeren har givet, at fjerne særordninger og særregler, som er til gavn for f.eks. bestemte dele af erhvervslivet. De penge, man kunne få frigivet her, hvis man var i stand til at fjerne disse særordninger, særregler, kunne bruges til yderligere at nedsætte skatten på arbejde.
Kan ministeren bekræfte, at regeringens eget skattestop er en hindring for at komme endnu længere med at få skatten på arbejde ned?
Bendt Bendtsen (KF), 2002-04-23:
Jeg mener ikke, det er min opgave, når jeg står her i dag, at underholde med, hvad det konservative bagland mener om denne sag.
Jeg mener heller ikke, det er min opgave at stå her og fortælle, hvad der er den konservative skattepolitik, hvor Det Konservative Folkeparti egentlig ønskede at sætte ind før valget og efter valget.
Jeg kan sige, at som økonomi- og erhvervsminister står
jeg her i dag og siger, at vi ønsker skatten på arbejde ned, at det har en afgørende indflydelse på arbejdsudbuddet, og spørgsmålet om, hvorvidt det skulle ligge det ene eller det andet sted, har jeg besvaret fire gange i dag i spørgetiden med, at det endnu ikke er fastlagt.
Det vil vi se på, men det skal betyde noget for arbejdsudbuddet.
Så om det skal være det ene eller det andet sted, det ser vi på, når det fornødne råderum er tilvejebragt, forudsat det bliver tilvejebragt.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-23:
Jeg har godt set det med tagboliger, men det er jo nok ikke noget, der prismæssigt ligger inden for mulighederne, når man har et boligsocialt problem, og det er jo de boligsociale problemer og ungdomsboligproblemerne, som skulle løses. Jeg vil godt spørge ministeren, om ikke det er korrekt, at ministeren faktisk havde et måltal på 11.000, og det er nu faldet til 8.000.
Jeg kan ikke forstå, hvis ministeren ikke mener, det er et problem.
Nu har vi så set, at kommunerne begynder at aflyse planlagte byggerier eller udsætte dem på grund af den budgetaftale, regeringen og kommunerne har indgået.
Kunne det så ikke være en mulighed, at man ved den kommende aftale med kommunerne sagde, at den finansiering - det kommunale indskud på de 7 pct. - skal ikke med i den kommunale budgetramme?
På den måde vil kommunerne kunne disponere uden at blive straffet ved at skulle gennemføre nedskæringer på andre områder.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-04-23:
Jeg vil gerne have lov til at sige til hr. Keld Albrechtsen, at det med, at jeg skulle erkende, at vi på dette område ikke får bygget det antal boliger, vi gerne vil have, kan jeg ikke tiltræde.
Det, det drejer sig om i den her sag, er jo netop, at vi alle sammen er klar over, at der er behov for, at der bliver bygget flere boliger, herunder også almene boliger.
Det har regeringen også tilkendegivet.
Jeg har faktisk tilkendegivet, at vi i finansloven for 2003 vil afsætte flere penge til byggeri af ungdomsboliger.
Det er også et område, vi har sagt, at vi prioriterer. Så synes jeg altså, at det er lidt fantastisk, at man kan sige, at det hele går i stå.
2001 havde 6.500.
En forsigtig prognose, som ingen vel kan sige er korrekt, fordi det er en prognose, tilsiger ca. 8.000 boliger.
Hertil kommer, at der er masser af andre nye initiativer, og det, der egentlig er vigtigt for hele boligsituationen, er jo nettoantallet af boliger, både når vi taler andelsboliger, når vi taler almene boliger, og når vi taler privat opførte lejeboliger.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-23:
Jeg synes, det er et nærmest forbløffende svar, ministeren kommer med, for nu erkender ministeren jo, at de dystre prognoser, som har været fremme f.eks. fra Håndværksrådet og Byggeriets Arbejdsgivere, at ministeren nu også mener, at de prognoser er korrekte, og lander nede omkring 8.000. Er det godt nok, hr. minister, når regeringen selv har sat 11.000 som måltal og tidligere med sikker stemmeføring har hævdet, at der ville komme
11.000
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå, og jeg kan heller ikke forstå ministerens passivitet over for de prognoser. Ministeren har måske bemærket, og det kunne være, det har hans specielle interesse, at i særlig grad på Fyn er byggeriet gået helt baglæns.
Det må da gøre indtryk på ministeren.
Jeg må indrømme, at jeg ikke synes, svaret er godt nok, og derfor vil jeg simpelt hen gentage spørgsmålet.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-04-23:
Som det allerede er vedtaget her i Folketinget, er grundkapitalen jo nedsat fra 14 pct. til 7 pct.
Jeg kan sige, at primo april er der indmeldt tilsagn til 3.400 boliger.
Vi har klart tilkendegivet i regeringsgrundlaget, at regeringen ønsker at bygge flere almene boliger.
Vi ønsker flere andelsboliger.
Vi har også her i Folketinget vedtaget en ny lov på området, der hæver kvoten fra 1.000 til 1.800.
Vi har sagt, at vi vil fremsætte forslag til at få private pensionsinstitutter til at bygge flere boliger.
Vi mener altså, at der er behov for et bredt, varieret boligudbud, og vi tilkendegiver, at vi også vil bygge flere almene boliger, som hr. Keld Albrechtsen siger.
Så vil jeg godt sige med hensyn til, at nu går det hele i stå.
Jeg har bedt ministeriet vurdere tallene vedrørende almene boliger, og hvis det holder, hvad der indtil nu er udmeldt, er vi måske i nærheden af 8.000 boliger på dette område.
Der er ingen, hverken hr. Keld Albrechtsen, jeg selv eller mit ministerium, der ved, hvor vi ender med hensyn til antallet af almene boliger.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-23:
Jeg vil gerne spørge ministeren, hvad han vil gøre for at få gang i det almene nybyggeri.
Det var jo sådan, at der blev vedtaget en lovgivning, som lå fra den tidligere regering, om en bedre finansiering for kommunerne ved, at staten overtog halvdelen af indskuddet.
Men så skete der jo også det, at regeringen lavede en aftale med kommunerne om økonomien, som så har medført, at den tilvækst i det almene byggeri, som vi havde håbet på, og som ministeren tidligere selv har bebudet med store armsving, helt op til 11.000 i år, jo altså ikke kommer.
De seneste prognoser viser tværtimod, at byggeriet er ved at gå helt i stå.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren, hvad han vil gøre for at få skub i det almene nybyggeri.
Henriette Kjær (KF), 2002-04-23:
Jamen jeg tror, vi har samme interesse, og ja, det har hele landets befolkning, i, at man følger de love, vi er blevet enige om at have vedtaget her i Folketinget.
Derfor er jeg altså helt enig i Dansk Folkepartis sigte, og når vi ikke målet gennem den undersøgelse, der bliver lavet i Århus Kommune, er jeg fuldstændig enig i, at så må der tages nogle andre skridt. Det kan også være på baggrund af den dialog, vi har haft her, at jeg vil prøve at se, hvad vi kan gøre allerede nu, for der ligger jo nogle åbenlyse udtalelser.
Vi kender også problemet fra den udsendelse, der var en del blæst og debat om, som TV 2 lavede for jeg tror efterhånden 2 år siden.
Jeg er indstillet på dialog for at få løst det her problem, så det skal ikke hedde sig, at det kun skal være på baggrund af den undersøgelse i Århus Kommune.
Jeg vil prøve at se, hvad jeg kan gøre allerede nu.
Pia Kristensen (DF), 2002-04-23:
Jeg kan blot sige, at der er Dansk Folkeparti ikke enigt, for det viser sig jo, at det er i flere kommuner, at socialrådgivere har siddet og spillet de svages advokat.
På den baggrund synes vi, at man burde gå ud i alle landets kommuner.
Vi er selvfølgelig tilfredse med, at socialministeren kommer ind på, at der skal ske undersøgelser, og at Kommunernes Landsforening skal se nærmere på sagen, men vi mener alligevel, at det ville have været en fordel, hvis det var alle landets kommuner, der blev omfattet af undersøgelsen.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-04-23:
Jeg kan godt høre på spørgeren, at han kun interesserer sig for det almene byggeri.
Vi mener faktisk, det er vigtigt at se på både det private byggeri, byggeri fra pensionskasser, byggeri af andelsboliger og så de almene boliger.
Tilbage til de almene boliger: Jeg mener ikke, at det er et problem, at prognoser rykker sig lidt en gang imellem.
Det var et tal, der var meldt ud i en tidligere prognose.
Det hele bunder så i, at regeringen har bedt kommunerne om at overholde allerede indgåede aftaler.
Jeg kan erindre, at da KL indgik aftalen med den daværende regering, sagde de, at det var en meget flot aftale.
Det, regeringen har sagt til kommunerne, er, at den aftale skal overholdes.
Så er det op til den enkelte kommune, hvordan den prioriterer sine udgifter.
Er det driftsudgifterne, man skal skære på, eller er det anlægsudgifterne?
Det er jo nu engang kommunernes ansvar, at de boliger bliver opført.
Så kan vi fra statens side gå ind på nogle områder.
Hvis hr. Keld Albrechtsen mener, at vi helt skal fjerne de 7 pct., så er jeg ikke enig i det.
Jeg mener faktisk, at der er så mange tiltag på det her område fra regeringens side, hvor vi mener, at der kan sættes ind med noget.
Henriette Kjær (KF), 2002-04-23:
Når jeg var interesseret i først at få en undersøgelse for Århus Kommune, så var det, fordi det er en stor kommune med mangeartede problemer, og jeg kunne forestille mig, at hvis der var nogle tendenser i den undersøgelse, var det noget, man kunne bruge landsdækkende, og så var det udtryk for, at der skulle strammes op på det her område.
Derfor syntes jeg ikke, der var behov for, at man laver en undersøgelse i alle landets 275 kommuner, men at man på baggrund af undersøgelsen i Århus kunne drage nogle konklusioner og sikre sig i samarbejde med Kommunernes Landsforening, at der bliver ført en ordentlig praksis på det her område, altså at socialrådgiverne følger lovens bogstav, tildeler de ydelser, der er belæg for efter loven,
hverken mere eller mindre, og vedkender sig deres rolle og altså ikke går ind i en advokatrolle for de klienter, de har.
Omvendt synes jeg også, det er meget, meget vigtigt, at hvis socialrådgiverne får kendskab til nogle uholdbare ting, så sørger de for at kommunikere dem videre til deres chefer, og at socialcheferne faktisk også reagerer på baggrund af de henvendelser, de får.
Men det korte af det lange er: Jeg er meget interesseret i, at der bliver bragt orden på denne her sag, og det er klart, at jeg selvfølgelig vil sikre mig, at Århus Kommune laver en grundig undersøgelse, at undersøgelsens resultater kommer inden for en overskuelig fremtid, for det er vigtigt, at der handles nu, og så vil jeg altså gerne på baggrund af den tage nogle skridt.
Men jeg synes måske, det er lige lovlig meget, hvis vi siger, at der skal undersøgelser i gang i alle landets 275 kommuner.
Jeg er indstillet på f.eks. at lave en lovændring, hvis jeg finder det nødvendigt, men jeg vil gerne have belæg for, hvordan den lovændring så eventuelt skal være.
Det kræver, at jeg har et godt beslutningsgrundlag, og det får jeg så med den undersøgelse fra Sikringsstyrelsen, som man er ved at have færdig. Jeg kan selvfølgelig ikke love en lovændring, men jeg er indstillet på det, hvis det er nødvendigt for at få de personlige tillæg til at fungere. Hermed sluttede spørgsmålet.
Karen Jespersen (S), 2002-04-23:
Når ministeren har fået så mange klare tilkendegivelser, at hun allerede nu tør konkludere, at loven bliver overtrådt, er det så vurderingen, at det kan klares med endnu en henstilling til kommunerne, eller er ministeren indstillet på at lave loven om, sådan at det bliver helt tydeligt i loven, hvem der har ret til hvad?
Henriette Kjær (KF), 2002-04-23:
Nu kommer resultatet af undersøgelsen om godt en uge, det er 1. maj på onsdag, så vidt jeg kan huske, og der regner vi faktisk med at have undersøgelsen, så jeg synes ikke, at der er ret langt fra udtalelse til handling.
Men det er klart, at det selvfølgelig kræves, at man har et grundlag at gøre tingene på, og sådan plejer vi også at lave lovgivning i Folketinget og udsende bekendtgørelser fra ministerierne.
Det, jeg har bygget mine udtalelser på, er dels borgerbreve, dels selvfølgelig også Ældre Sagens undersøgelse af kommunernes praksis, hvor det altså kom frem, at der er sket en nedskæring i tildelingen af personlige tillæg, og den undersøgelse, de har lavet, vil jeg gerne have efterprøvet. Der er ikke noget nyt i, at jeg kommer med udtalelsen.
Jeg ville egentlig gerne have haft debatten, da vi havde finansloven, for jeg synes, det er vigtigt, at det her kommer op til overfladen.
Da var der ikke så mange journalister, der var interesserede i at skrive om det, men det var der altså den 16. april.
Karen Jespersen (S), 2002-04-23:
Hvad er så forklaringen på, hvad er det nye, der gør, at socialministeren så direkte kan sige den 16. april, at nogle kommuner har strammet så meget, at ældre ikke længere får, hvad de er berettigede til?
Når man ikke kunne se det i efteråret, hvor man altså sagde, at vi skal have undersøgt tingene, men vi kan ikke sige, der er begået noget ulovligt, hvad er så grunden til, at man nu så klart kan sige, at der er begået noget ulovligt?
Man kan jo ikke både påstå, at kommunerne overtræder loven og så bare sidde med hænderne i skødet og vente på, at der kommer en undersøgelse.
Det vil jo sige, at de pensionister, der ikke får deres ret, nu skal vente på en undersøgelse, og at man så overvejer, hvad man vil bruge den undersøgelse til.
Henriette Kjær (KF), 2002-04-23:
Vi havde budgetteret med et højere tal end det, kommunerne rent faktisk brugte, og så er det ren regnskabsteknik, at man så nedjusterer efter den forventning, man har til, hvad kommunerne vil bruge.
Derfor nedjusterede vi, men stadig væk sådan, at der er luft til, at der kan ske en stigning i tildelingen af personlige tillæg.
Jeg har på ingen måde afvist, at der skulle være problemer med tildelingen af de personlige tillæg, og derfor har vi også sat en undersøgelse i gang, hvor vi forventer at få resultatet her omkring den 1. maj, for at få afdækket
kommunernes praksis vedrørende tildelingen af personlige tillæg.
Det er utrolig vigtigt, at ældre medborgere har en klar fornemmelse af, hvad de kan forvente at få, og at kommunerne tildeler dem det efter en individuel vurdering.
Nu vil vi prøve at få klarhed over, hvilke problemer der er, sådan at de ældre i hvert fald kan få de personlige tillæg, der tilkommer dem.
Karen Jespersen (S), 2002-04-23:
I forbindelse med vedtagelsen af finansloven påpegede Socialdemokratiet og flere andre partier, at det var kritisabelt, at regeringen havde en besparelse på 122 mio. kr. på personlige tillæg til pensionister, fordi det var udtryk for, at kommunerne ikke overholdt loven og sørgede for, at pensionisterne fik de tillæg, de faktisk var berettiget til.
Det blev afvist af regeringen og socialministeren.
Nu siger socialministeren den 16. april til Berlingske Tidende: Nogle kommuner har strammet så meget, at ældre ikke længere får, hvad de er berettiget til.
Hvad er årsagen til, at socialministeren nu giver Socialdemokratiet ret?
Hvad har socialministeren tænkt sig at gøre ved det, og hvordan får kommunerne besked på, at de skal holde loven?
Pernille Blach Hansen (S), 2002-04-23:
Det nytter altså ikke noget, at hr. Søren Gade hele tiden henholder sig til, hvad han har sagt, når det, han har sagt, er uklart.
Det er jo det, der er problemet.
Vi vil gerne have et klart svar: Kan Venstres ordfører garantere, at Venstre og regeringen i denne valgperiode ikke vil privatisere statsskovene eller udstykke byggegrunde i skovene?
Det er et meget, meget klart svar, vi har brug for her, og det nytter ikke noget at henvise til, hvad man har sagt, for hr. Søren Gade har jo netop ikke svaret på det spørgsmål, der er blevet stillet gentagne gange.
Så er der det lille tillægsspørgsmål, som fru Elsebeth Gerner Nielsen stillede, som jo også er interessant.
Det lyder: Vil Venstres ordfører samtidig garantere, at Venstre ikke i denne valgperiode ændrer på skovbyggelinjerne?
Vi har ikke brug for udenomssnak.
Vi har ikke brug for at få at vide, hvilke planer der er aktuelt eller ikkeaktuelt.
Vi har brug for nogle håndfaste tilsagn, der gælder som minimum i den her regeringsperiode.
Hvis ikke Venstres ordfører kan levere dem, må ministeren på banen, og det vil jeg gerne bede om.
Pia Kristensen (DF), 2002-04-23:
I Jyllands-Posten den 21. april kunne man i en artikel, der hed »Hjertens gerne«, læse, at mange danske socialrådgivere omgår lovene, de begår civil ulydighed.
Man kan læse, at socialrådgiverne agerer som de svages advokat
, og er lovgivningen ikke tilstrækkelig, så omgås cirkulærerne.
I særdeleshed fremgår det af artiklen, at det gælder over for indvandrere og flygtninge, som derved fastholdes og klientgøres.
Når det drejer sig om andre grupper i samfundet, danske statsborgere, så har mange af dem faktisk svært ved at få hjælp til selv de simple ydelser.
Nu mener Dansk Folkeparti selvfølgelig, at socialrådgivere skal følge landets love.
Jeg kan forstå, at ministeren har udtalt, at man vil lave en undersøgelse i Århus og så se, hvad den bringer.
Dansk Folkeparti mener, at det er nødvendigt at lave en undersøgelse i hele landet, så vi vil derfor spørge socialministeren, om hun vil tage initiativ til det.
Morten Homann (SF), 2002-04-23:
Jeg synes, at det er flot af økonomi- og erhvervsministeren, at man på den ene side udmelder en ambitiøs målsætning om 11.000 almene boliger, og man udmelder i regeringsgrundlaget, at det er et højt prioriteret område for regeringen, og på den anden side siger man så, at man godt kan se gennem fingre med, at ambitionsniveauet falder noget.
Et fald fra 11.000 til 8.000 boliger svarer til 30 pct.
Jeg synes, det er ret imponerende, at ambitionsniveauet kan falde så hurtigt.
Jeg vil i øvrigt også godt høre ministerens kommentar
til nogle andre aktørers prognose, nemlig Byggeriets Arbejdsgiveres, for, hvordan det ser ud.
Deres prognose siger, at antallet af nybyggede almene boliger vil ende på under 6.000 i år 2002.
Hvordan forholder økonomi- og erhvervsministeren sig til, at de, som måske har byggeriet allertættest inde på livet, Byggeriets Arbejdsgivere, vurderer antallet til det halve af ministerens egen målsætning?
Bendt Bendtsen (KF), 2002-04-23:
Nu ville jeg ikke have mistænkt BYG for at sige, at der bygges for meget i Danmark.
Men det er da flot, at hr. Morten Homann nu begynder at lytte til erhvervslivets organisationer.
Det er nyt fra den front.
Men hvis de 11.000 bliver til 8.000 eller et andet tal, så må jeg dog konstatere, at hvis vi regner de 1.800 andelsboliger, der også bygges, plus det, der er bygget i privat regi, med, så har vi et nettotal i nærheden af 17.000 boliger, vil jeg sige til hr. Morten Homann.
Det vil sige, at vi faktisk ligger over gennemsnittet i antal byggede boliger i forhold til det, der blev præsteret fra 1991 og de følgende 10 år, for der lå gennemsnittet på ca. 16.000.
Så har regeringen som sagt en række tiltag både inden for pensionsinstitutter og private og almene boliger, og det har aldrig været meldt ud, at vi når nøjagtig 11.000 på det område, det var prognoser.
Og det er stadig væk kommunernes ansvar.
Lissa Mathiasen (S), 2002-04-23:
For det første vil jeg godt spørge, om ministeren virkelig mener, det er rimeligt at give kommunerne ansvaret for, at byggeriet af almene boliger tilsyneladende falder drastisk.
Uden indgrebet fra finansministeren var det her ikke sket.
Hvad er det, der er i stigning?
Ud over yderligere 800 andelsboliger, som er kommet med i kvoten, hvad er så yderligere stigende?
Der ligger ikke ét tal.
Hvornår kommer der et udspil omkring pensionskassebyggeri?
Hvornår kommer der et udspil omkring ungdomsboliger, hvis det er noget, vi skal se blive bygget i indeværende år?
Anders Samuelsen (RV), 2002-04-23:
Eller måske i lige så høj grad, hvad økonomi- og erhvervsministerens bagland, vælgerne, mener er tilfredsstillende.
Hvis vi nu forudsætter, at alt går vel, og at vi faktisk når frem til 2004 og stadig væk har, som det ser ud nu, et råderum på 3,5 mia. kr., så vil det give en mulighed for at lette ½ pct. på bundskatten.
Er ½ pct. på bundskatten ambitiøst nok?
Bendt Bendtsen (KF), 2002-04-23:
Det er jo tæt ved at være en reprise det her, for jeg har tilkendegivet, at først sker der et skattestop og dernæst lavere skat på arbejde.
Det er regeringens mål at sænke beskatningen i det danske samfund, det skal kunne betale sig at arbejde og yde en ekstra indsats.
Så har skat på arbejde altså en afgørende indflydelse på arbejdsudbuddet, og vi vil tilrettelægge en økonomisk politik, som forudsat at det fornødne råderum bliver tilvejebragt, vil blive brugt til at nedsætte skatten på arbejde.
Jeg vil bede hr. Henrik Sass Larsen om at huske på ordet forudsat.
Det er det, vi arbejder på, det er det, vi tilrettelægger med den økonomiske politik, og derfor kan jeg heller ikke stå her og sige, hvor stort råderummet bliver, og hvordan det skal bruges.
Vi har sagt: Det er arbejdsudbuddet, der er vigtigt, det vil vi kigge på.
Råderummet må hr. Henrik Sass Larsen vente med at se på.