runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 1999-04-08:
Jamen det er slet ikke skatteforslag, vi drøfter, for de kan ifølge vores nuværende, udmærkede grundlov ikke komme til folkeafstemning.
Man kan diskutere, om det er rimeligt eller ej, men det kan ikke lade sig gøre.
Men et forslag af denne her type kan sagtens komme til folkeafstemning, og det er det, vi drøfter, og vi drøfter ikke type eller emner.
Det, vi drøfter, er Det Radikale Venstres jeg kan ikke finde ud af-holdning til hele folkeafstemningsproblematikken.
Det er så uærligt, og det er det, jeg ikke kan have med at gøre, at man siger det i et interview i en avis - for det var dér, det skete, og det er naturligt, at en journalist, når en politiker slår til lyd for folkeafstemninger, også stiller det spørgsmål, som befolkningen interesserer sig for: om man kan støtte en folkeafstemning om det her spørgsmål.
Og det kunne
udenrigsministeren.
Men o.k., sådan er det, og det er bare det, jeg ønsker at præcisere, for jeg synes, det er uærligt, det, som fru Peschardt går op og kundgør her fra talerstolen.
Vibeke Peschardt (RV), 1999-04-08:
Det er, tror jeg, fordi fru Pia Kjærsgaard roder begreberne sammen.
Der er et spørgsmål, der er en debat, der hedder: Skal vi have flere folkeafstemninger?
Den debat har Det Radikale Venstre rejst, og den debat er vi gået ind i og har sagt - eller nogle har i hvert fald sagt - at på en række områder kan man godt have flere folkeafstemninger.
Der er ikke enighed i partiet om det, og vi har stadig væk debatten.
Vi har ikke nogen officiel resolution fra et landsmøde eller andet, der pålægger os at have f.eks. udlændingepolitikken sendt til folkeafstemning, og det får vi heller aldrig.
Det er bare det, jeg gerne vil slå fast, og jeg bliver meget stødt over, at fru Pia Kjærsgaard tillader sig at klandre partiet for uærlighed på baggrund af et debatoplæg, der efterhånden er 10 år gammelt, når jeg gentagne gange fortæller fru Pia Kjærsgaard, at vi i de sidste 5 år, så længe jeg har siddet i Folketinget, har afvist stribevis af den her type mærkværdige forslag.
Ebbe Kalnæs (CD), 1999-04-08:
Jeg vil gerne præcisere, at med lige præcis det her emne kan vi slet ikke lide folkeafstemninger. Men generelt, hvis jeg skal have det med, må jeg sige, at det at have et demokrati, hvor man vælger repræsentanter til Folketinget og derefter siger til folk: Derudover får I lov at stemme, så I kan vælge frit på alle hylder, det bliver aldrig med CD's hjælp.
Det er forflygtigelse og nedgøring af demokratiet efter min bedste opfattelse.
Jeg vil gerne sige, at det kunne blive en ubehagelig situation med den slags folkeafstemninger om »Vil vi have den slags mennesker, vil vi have kriminelle?« osv.
Selvfølgelig er der banditter og røvere blandt indvandrere, folk, der opfører sig dårligt og lever på andre menneskers bekostning, men der bliver jo i den grad fokuseret på dem, og det kunne blive et flot valgkamptema. Jeg er godt klar over, at de 17 mandater på den fløj, hvor hr. Tom Behnke hører til i den her sag, ville synes, at det var et mægtigt emne at gå ud med.
Der er power i det.
Folk ved godt, hvor de skal stemme, hvis de vil have drejet den her udvikling til det, hr. Behnke ønsker.
Peter Hansen-Nord (V), 1999-04-08:
Sådan som aftalen nu er skruet sammen, bliver alle forpligtet til at aftage en fastsat procentdel grøn strøm.
Det er den første øvelse, man går i gang med.
Det gælder jo, at uanset man handler sin strøm gennem et handelsselskab eller benytter sig af de såkaldte forsyningspligtselskaber, som er det, hvad skal vi sige, forbrugerbeskyttelsesselskab, som er etableret i strukturen, skal han, der formidler kontrakten, sige til vedkommende: »Du skal lige huske, vi skal have 15, 16 pct. grøn strøm puttet ind til den og den pris.
Det skal du huske at have med.«
Hvis ikke, så omfatter aftalen jo, at man skal betale en afgift, hvis man ikke har opfyldt sit pligtaftag af grøn strøm.
Så vidt jeg husker, er det 27 øre pr. kW-time i afgift.
Sådan starter det her marked.
Ebbe Kalnæs (CD), 1999-04-08:
Jeg vil gerne høre hr. Peter Hansen-Nord angående spørgsmålet om eleksport, om det ikke er sådan, at hvis vi i Danmark siger nej, undlader at eksportere f.eks. til Norge og Sverige i en vandfattig tid, at sandsynligheden så er større for, at de via ledninger fra Tyskland f.eks. får strøm fra brunkulsfyrede værker eller andet, som udleder langt mere, forurener langt mere end rene danske værker ville gøre. Jeg vil også gerne spørge hr. Peter Hansen-Nord, om ikke den nuværende afgift, der er lagt op til i forliget, rent faktisk kan forhindre, at vi heller ikke kan konkurrere med langt mere svinende værker.
Det kunne være vanskeligt nok i forvejen, men om ikke det kan betyde, at det miljømæssigt giver langt dårligere resultat, hvis vi undlader at eksportere.
Martin Glerup (S), 1999-04-08:
Nu kan det næppe være nogen opgave at opdrage børn til at køre for stærkt eller til at overskride loven på andre områder; men det er jo rigtigt, at der nu forestår en udmøntning af aftalen, og i den forbindelse vil jeg godt pege på to ting og spørge om to ting. For det første er det efter min opfattelse berettiget, at man får en ligestilling på afgiftsområdet mellem centrale og decentrale kraftvarmeværker.
Det vil jeg spørge om hr. Peter Hansen-Nord er enig i, herunder at vi får lavet en løsning, som sikrer, at de mindste, decentrale kraftvarmeværker, f.eks. barmarksværkerne, får løst deres problemer på en mere permanent måde.
For det andet vil jeg spørge, om hr. Peter Hansen-Nord ikke er enig i, at størstedelen af de danske fjernvarmeforbrugere er og bliver afhængige af en enkelt producent, nemlig fjernvarmeværket de er tilsluttet, og derfor indgår det også i aftalen, at der skal være loft over fjernvarmepriserne, sådan at en konkurrence ikke bliver skubbet over på varmeprisen.
Søren Kolstrup (EL), 1999-04-08:
Jeg skal takke hr. Peter Hansen-Nord, fordi han så klart har markeret i dag, at man går fra et pålægssystem omkring CO2 og over til et afgiftssystem, der indebærer, at man kan overskride kvoter.
Det handler simpelt hen om en ren, klokkeklar markedsvurdering.
Tak for det!
Aase D. Madsen (DF), 1999-04-08:
Hr. Hansen-Nord sagde, at den største del af industrien ville opleve en elprisnedgang.
Jamen altså, det passer jo ikke, fordi man pålægger jo via energireformen for 2 mia. kr. nye afgifter på den ene eller den anden måde.
De er ganske vist graduerede, og de spiser jo netop den elprissænkning, som det fri marked ville give.
Den spises op, og det er sågar så galt, så Stålvalseværkets direktør siger, at elreformen kommer til at koste dem 15 mio. kr. om året, så de næsten er ved at segne under byrden.
Så man må jo altså sige, at det er påstand mod påstand.
Peter Hansen-Nord (V), 1999-04-08:
Vedrørende ligestilling mellem central og decentral kraftvarme ved hr. Martin Glerup jo udmærket, at det lige netop præcis er de emner, vi sidder og drøfter i øjeblikket i Skatteministeriet: omlægning af afgifterne, så der tilstræbes en udjævning af disse ting.
Det er jeg principielt enig i.
Vi har desværre fået ret.
For nogle barmarksprojekter er økonomien helt uoverskuelig, for andre er den dårlig, og andre igen kører måske hæderligt, men konceptet, kan vi jo sige, var for så vidt rigtigt, hvis forudsætningerne havde været rigtige. Forudsætningerne er desværre forkerte, så derfor hilser vi med tilfredshed, at der bliver brugt 25 mio. kr. fra Energiministeriet gange 3, og 50 mio. kr. gange 6., i hvert fald i de drøftelser, der foregår i øjeblikket, til at få saneret barmarksprojekterne. Det er nogle helt urimelige varmepriser, vi oplever ude i det åbne land, hvor folk under forkerte forudsætninger efter min opfattelse er gået i gang med at etablere kollektiv varmeforsyning og nu sidder med abekatten og simpelt hen dårligt kan betale varmeprisen i et almindeligt parcelhus.
Til almindelig oplysning kan jeg sige, at varmeprisen kan svinge fra 20.000 kr. i et almindeligt parcelhus de dårligst stillede steder og så ned til 5.000 kr., hvis man bor i de centrale områder.
Anni Svanholt (SF), 1999-04-08:
Det er klart, at det ikke kan bestrides, at der står, at der skal betales 40 kr. pr. t CO2, hvis der sker en overskridelse.
Men det er jo også helt klart, hvad der lå til grund for, at det netop står her.
Der vil jeg blot henvise til bilag 164 i forhandlingerne.
Det er jo klart, at det er det, vi har diskuteret, det er det, der ligger af forudsætninger til grund, og det er det, vi henholder os til.
Og vi har også tidligere fået bekræftet fra ministerens side, at det er sådan, det skal forstås.
Så vi vil henholde os til, at sådan er det.
Aase D. Madsen (DF), 1999-04-08:
Jeg vil gerne køre over i en lidt anden boldgade.
Jeg hørte, at hr. Hansen-Nord sagde, at i 2003 var man jo altså frigjort fra elreformens intentioner og det, der ligger i elreformen, bl.a. det snærende CO2-bånd.
Og så læser jeg jo i Børsen i dag, at Venstre og De Konservative tilsyneladende er enige om, at der efter 2003 skal ske noget på dette område, som koster samfundet 3 mia. kr. om året.
Så må jeg sige til hr. Hansen-Nord, at efter den tid har der jo været et valg; det ved hr. Hansen-Nord jo godt.
Og så er der jo en mulighed, hvis man har et flertal med Dansk Folkeparti - og som opinionsmålingerne ser ud i øjeblikket, så er der jo flertal mellem Venstre og De Konservative og Dansk Folkeparti - for virkelig at lave nogle grundlæggende ændringer på det område.
Peter Hansen-Nord (V), 1999-04-08:
Før nåede jeg ikke at svare på alle spørgsmålene.
Jeg skal skynde mig videre, så jeg tager dem i en anden rækkefølge.
Hr. Søren Kolstrup om det frie marked og kraftvarme: Ja
, hr. Søren Kolstrup, jeg mener, og jeg er fuldt overbevist om, at lige så snart vi har fået kraftvarmedelen til at køre fornuftigt, så skal der være tredjepartsadgang for spildvarme
fra forskellige industrier og virksomheder
Det kommer.
Jeg ved godt, det vil tage nogle år, men at der skal åbnes, og at der skal være konkurrence også på fjernvarmeforsyningen er hævet over enhver tvivl. Til fru Aase D. Madsen vil jeg sige: Uafhængigt af, hvad der måtte stå i Børsen i dag - hvis nu man læser avisen og læser, hvad der står, og hvad står der så - ja, så har hr. Frank Dahlgaard og tilsyneladende også undertegnede sørget for, at der er et meget flot portræt af ministeren på forsiden, og så siger vi så i øvrigt det, vi altid har sagt.
Vi siger, at vi vil lægge maksimalt pres på regeringen med henblik på de mekanismer, der skal anvendes til at effektivisere miljødelen, dvs. fælles gennemførelse og handel med kvoter.
Jeg er selvfølgelig altid skuffet, når ministeren siger, at vi nu venter på, hvad der kommer i Kyoto, og at det først bliver i 2008 osv. osv.
Det er jo en ny måde at reagere på fra miljøministerens side.
Hr. Ebbe Kalnæs må vente, hvis ikke der kommer flere spørgsmål.
Søren Kolstrup (EL), 1999-04-08:
Den konservative ordfører, hr. Frank Dahlgaard, ligger meget på linje med Venstre i vurderingen af perspektiverne for denne her elreform.
Er det korrekt opfattet så, at hr. Frank Dahlgaard på linje med Venstre mener, at man skal kunne betale sig fra at overskride CO2-kvoter?
Det er det ene.
Det andet er: Er det korrekt opfattet, at hr. Frank Dahlgaard mener, at perspektivet i elreformen er, at der ikke skal være en national indsats på CO2-området, men udelukkende, udelukkende, en international?
Og endelig som det sidste: Ser hr. Frank Dahlgaard frem til, at grønne VE-beviser kan handles på et stort EU-marked, måske med mulighed for at lave endnu et område for lidt EU-svindel?
Peter Hansen-Nord (V), 1999-04-08:
Til hr. Søren Kolstrup må jeg sige, at vækst er der jo hele tiden i samfundet, og det skal energipolitikken ikke isoleret stoppe.
Der er positiv vækst.
Der er en nettovækst, hvor vi ser en vækst, samtidig med at man stabiliserer CO2-udslippet, endda bringer det ned, samtidig med at vi ser en vækst.
Disse ting kan udmærket forenes.
Og det har også fundet sted.
Men det står helt klart i teksten, at hvis man 1 år overskrider sin kvote, så kan man betale 40 kr. pr. t CO2 i årene frem til aftalens udløb i samtlige år.
Dvs. hvis man det første år, hvor man har en kvote på 23 millioner t, dér overskrider kvoten, jamen så skal der betales afgift.
Dvs. at elselskabet kan i en eksportsituation vurdere: Kan jeg få dækket den betaling for overskridelse af kvoten, som jeg måske risikerer at løbe ud i?
Kan min pris på eksportmarkedet dække den afgift?
Det er den vurdering, jeg kalder rammestyring.
De kan selv vurdere, om det er værd at eksportere, eller om man skal sige nej tak til kontrakten.
Det er et punkt i aftalen, som jeg faktisk ikke mener hører med til opdragelsen af barnet, fordi det står klokkerent i aftalen.
Fru Aase D. Madsen spørger om billigere el.
Anni Svanholt (SF), 1999-04-08:
Det er 20 pct. med udgangen af 2003, det ligger jo også fast, men spørgsmålet er: Hvordan videre?
Der er så også spørgsmålet om CO2-delen.
Her må jeg spørge hr. Frank Dahlgaard, om han kan bekræfte, at han vedstår de internationale miljøforpligtelser, altså det, der er aftalt i EU og i klimaaftalen?
Og så må jeg da også lige her spørge, om De Konservative fuldstændig har glemt, at det jo var den borgerlige regering, der indførte 20 pct. CO2-reduktion år 2005?
Er man på vej væk fra den målsætning her i dag?
På vild flugt?
Det kunne være interessant at høre.
Frank Dahlgaard (KF), 1999-04-08:
Til hr. Søren Kolstrup, om man skal kunne betale for overskridelse af kvoterne:
, det er jo en del af aftalen, og den er fleksibel på det område
Det synes vi er fint, så det er til at leve med.
Til spørgsmålet, om vi overhovedet ikke skal have nogen national CO2-indsats og kun skal arbejde internationalt: Vi skal have en national indsats, men der skal være balance i tingene, og her føler vi i hvert fald, at man med ministerens redegørelse nu kører i den rigtige retning, hvis den da er - hvad vi håber - mere end blot ord.
Så til spørgsmålet, om den grønne, vedvarende energi skal kunne handles internationalt: Ja, det ville da selvfølgelig være en god idé.
Handel og konkurrence, det er dét, som er vejen frem - måske ikke for et venstreforvirret parti som Enhedslisten, men for os andre, det store flertal, for vi ved godt, at det er dét, der skaber velstand og tryghed og fornuftige forhold.
Til fru Anni Svanholt med hensyn til, hvad der skal ske efter år 2003: Ja, så står vi jo frit.
Aftalen udløber ved udgangen af år 2003.
Det er klart, at der er en købsforpligtelse for vedvarende energi, men så er spørgsmålet, hvor stor den skal være.
Den skal i hvert fald ikke være større, end at kapaciteten kan følge med, og det er jo også sikret med aftalen.
Men efter år 2003 har vi så en ny situation, og det tror jeg er meget fornuftigt ud fra mange betragtninger, for vi ved jo ikke præcis, hvad der vil ske.
Det er det pragtfulde ved et frit marked: vi ved ikke, hvad der vil ske, og det kan give anledning til, at også fru Anni Svanholts parti, Socialdemokratiet, de nuværende regeringspartier, ønsker at justere.
Det kan ske i forskellig retning, men jeg tror, det er meget fornuftigt, at aftalen udløber i 2003.
Så siger fru Aase D. Madsen, at vi halshugger barnet ved at være med i denne aftale om energireformen, som betyder, at der skal hives 2 mia. kr. ud af sektoren til statskassen.
Ja, det er mange penge, men er det ikke herligt, at der er udsigt til, at den konkurrence, den liberalisering, der kommer, vil betyde, at de penge kan skaffes, og at vi oven i købet nok vil opleve noget lavere energipriser?
Det er da fint.
Martin Glerup (S), 1999-04-08:
Hr. Frank Dahlgaard har jo ret i, at der kan ske meget på markedsområdet.
Desuden vil jeg spørge hr. Frank Dahlgaard, om ikke han tror, at der også efter år 2003 vil foreligge nogle internationale miljøforpligtelser, som vi kommer til at forholde os til; det tror jeg i hvert fald.
Så siger hr. Frank Dalgaard, at det at lægge sig i spidsen ikke giver noget.
Hvis den holdning havde været gældende, havde vi ikke haft den travlhed, som Micon- og Vestafolkene har ovre i Californien i dag med at lave amerikanske vindmøller, så det er en sandhed med ret store modifikationer.
Dorit Myltoft (RV), 1999-04-08:
Hr. Frank Dahlgaard tager åbenbart let på de afgifter, vi har aftalt skal betales, når CO2-kvoterne overskrides.
Betyder det, at hr. Frank Dahlgaard mener, at afgifterne skulle have været meget højere, hvis de skulle medvirke til at forhindre overskridelser?
I Det Radikale Ventre er vi nu af den opfattelse, at de er store nok til at forhindre det.
Anni Svanholt (SF), 1999-04-08:
Jamen det var da rart at høre, at hr. Frank Dalgaard her bekræfter og vedstår, at også efter 2003 - hvis det i øvrigt bliver hr. Frank Dahlgaard, der skal vedstå noget som helst efter 2003, det er der jo ingen der kan vide noget om - er der en købsforpligtelse, og at der er nogle principper i denne aftale, som også rækker ud over 2003; det er vigtigt.
Men jeg hørte ikke ét eneste ord om noget så centralt
som Danmarks CO2-målsætninger og forpligtelser internationalt.
Er det virkelig sådan, at De Konservative simpelt hen ser fuldstændig bort fra det, man var med til at indføre i 1990: 20 pct.s CO2-reduktion år 2003?
Det må vi da have et klart svar på her i dag.
De internationale forpligtelser er der jo også, ved vi, og der er særlige aftaler frem til år 2012
, så nu må De Konservative altså komme frem med klar tale og sige, hvad de mener.
Aase D. Madsen (DF), 1999-04-08:
Det hænger jo ikke sammen, når hr. Frank Dahlgaard siger, at man kan afløfte de vedvarende energipålæg, som kraftværkerne har, inden for de 2 mia. kr.
De to ting har jo for så vidt ikke noget med hinanden at gøre.
I øvrigt har jeg set på udmøntningen af de 2 mia. kr. Der skal skaffes 230 mio. kr. mere i 1999 og 150 mio. kr. mere i år 2000 for at nå op på de 2 mia. kr.
Kan hr. Frank Dahlgaard sige noget om, hvordan de er udmøntet?
Hvem har fået pålagt de mange millioner i ekstra afgifter?
Frank Dahlgaard (KF), 1999-04-08:
Til hr. Martin Glerup: Ja, det er jo klart, at meromkostningerne ved vedvarende energi, vindmøller m.m., er større for samfundet, jo lavere priserne for det traditionelle brændsel, olie, kul og gas, er.
Nu har olie- og kulpriserne været overordentlig lave i en årrække, men de er noget på vej op nu, og det er da klart, at det spiller en rolle.
Vi har gennem nogle spørgsmål fået nogle besvarelser, som til dels belyser det, men vi ønsker at få en ordentlig belysning af, hvad de samlede samfundsmæssige omkostninger er ved CO2-politikken, for det har befolkningen da krav på.
En vare kan jo ikke vurderes rigtigt, hvis man ikke også ser på, hvad den koster alt i alt, og hvad man kunne have fået for pengene i stedet for.
Der kan da ikke være nogen, der kan være modstander af det, og det er det, vi ønsker.
Vi har indgået en aftale, og den er vi særdeles godt tilfreds med.
Det havde været alt for firkantet og betonagtigt, hvis der ikke var mulighed for en overskridelse, og så kommer der en straffeafgift ind.
Men der er altså den mulighed, og det tror jeg alle forligspartierne er godt tilfredse med.
Vi er i hvert fald fra konservativ side.
Så spørger fru Anni Svanholt fra SF, om Det Konservative Folkeparti bare blæser på alle CO2-målsætninger og internationale forpligtelser.
Nej, det gør vi ikke.
Vi har - da vi selv var et regeringsbærende parti, og det bliver vi snart igen - været med til at vedtage denne målsætning om en 20 pct.s reduktion af CO2-udslippet fra 1988 og frem til 2005, og det står vi ved.
Men hvad nu, hvis vi er langt fra målet, når vi når til år 2005?
Skal vi så lukke alle kraftværkerne, så lyset slukker i Danmark?
Der er stadig noget at diskutere, men vi løber ikke fra nogen som helst målsætninger.
Til fru Aase D. Madsen: Ja, det er rigtigt, at der er hentet 2 mia. kr. fra energisektoren.
Det er mange penge, men vi gør det nu, og vi tror oven i købet, at man stadig kan gøre det med noget lavere energipriser.
Tænk på, hvad fri konkurrence og frit forbrugsvalg kan gøre.
Og penge, som bliver hentet til statskassen, er selv set med konservative øjne ikke spildte penge.
Søren Kolstrup (EL), 1999-04-08:
Jeg blev en smule usikker på, om vi nu er gået over til at diskutere elreform 2.
Altså så vidt jeg ved, er det den samme elreform, som vi diskuterede her i formiddag, der stadig væk er til debat; men i hvert fald var der jo lutter smukke grønne ord og fin selvros fra SF's side til SF.
Jeg skal spørge fru Anni Svanholt: Vi har hørt Venstre og De Konservative være indstillet på, at der skal fyres op under kedlerne, og man skal kunne betale sig fra at overskride CO2-kvoten.
Hvis nu det går, som Venstre og De Konservative vil det, hvad vil SF så gøre?
Sidder man så fast i forligskredsen og siger ja og amen?
Eller har SF så en plan B, hvis det går, som Venstre og De Konservative har sagt?
Det er den ene diskussion.
Den anden diskussion er langt større, og det er perspektivet.
Mener fru Anni Svanholt, at noget sådant kan lade sig gøre på det åbne marked?
Hvordan vil det f.eks. gå med kraftvarmedelen?
Vil den ikke falde fra hinanden?
Hvis den falder fra hinanden, har SF så en plan B, eller sidder man fast på skødet af hr. Peter Hansen-Nord?
Aase D. Madsen (DF), 1999-04-08:
Hr. Frank Dahlgaard stod og priste kraftværkerne i høje toner, og det kan vi da alle sammen være enige om - men er hr. Frank Dahlgaard ikke selv med til at halshugge barnet mere eller mindre ved hjælp netop af de pålæg, der blev talt om før, som man nu forsøger at få til at indgå i åbningsbalancen, pålæg til vedvarende energi som havvindmøller og biomasse osv. osv.?
Jeg kan da godt se, at det eventuelt kan forhandles, men jeg synes jo ikke, Venstre og Konservative har været særlig heldige i deres forhandlinger, hvor de trods alt har haft fat i den lange ende med hensyn til elreformen, når man hører, hvad fru Anni Svanholt siger.
For de skal jo betales.
Man er jo bundet af en eller anden form for økonomisk aftale netop med de 2 mia. kr.
Hvem skal så betale?
Er det så igen den lille forbruger, som vi håber på ikke opdager pålægget, eller er det igen erhvervslivet, der skal holde for?
Ja, man kan jo fryde sig lidt over at høre, at den måske noget uhellige alliance, SF, V og K, ikke er klar over, hvad de har indgået med elreformen.
Det synes jeg er lidt pinligt.
Bortset fra det sagde hr. Hansen-Nord noget om, at man skulle glæde sig over den billigere el.
Hvem er det, der har fået billigere el?
Er det den danske industri?
Eller hvem er det, der har fået billigere el?
Jeg har da læst, at Dansk Industris Udviklingsgruppe endda er gået så langt som til erhvervsministeren for at klage deres nød over den dyre el, som de nu er pålagt via elreformen.
Hvem er det, der har fået billigere el?
Anni Svanholt (SF), 1999-04-08:
Ja, hr. Peter Hansen-Nord, det er forsøgt før.
Allerede på pressemødet skulle det her jo også sælges sådan, men sådan er det jo ikke.
Det, der er aftalt, er, at det er en kvote, som er absolut.
Og en afgift er lavet ud fra den forudsætning, at det er kvoten, der skal overholdes.
Jeg vil bede ministeren om endnu en gang - det blev ikke gjort på pressemødet - at fastslå, at sådan er det; der ligger nogle forudsætninger til grund, der ligger nogle vurderinger til grund for, hvordan afgiften ses i forhold til en mulig elpris på markedet.
Jeg synes, det ville klæde en forligspartner at stå ved det, der er aftalt, og ikke prøve at sige det her én gang mere.
Søren Kolstrup (EL), 1999-04-08:
Til lykke med at der bliver sat turbo på markedsåbningen.
Til lykke med at kvoter kan handles.
Til lykke med at kvoter kan overskrides, sådan forstod jeg indlægget, og til lykke med at der bliver etableret et grønt marked, et åbent marked som perspektiv.
Jeg vil gerne spørge hr. Peter Hansen-Nord, Danmarks skyggeenergiminister, om det er sådan, at der bliver mulighed for mere vækst, og at der bliver mulighed for at betale sig fra at overskride CO2 og få sat fuld damp på de gamle kraftværker?
Er det ikke korrekt forstået?
Og dermed så korrekt forstået, at hr. Hansen-Nord bliver nødt til at korrigere den vildfarelse, som den socialdemokratiske ordfører havde?