Frode Sørensen (S), 2001-10-25:
Venstre, Det Konservative Folkeparti, Centrum-Demokraterne, Dansk Folkeparti og hr. Kim Behnke har fremsat forslag om at udvide opsparingsmulighederne i en etableringskontoordning med henblik på at fremme etablering af selvstændig erhvervsvirksomhed.
Forslaget er en genfremsættelse af beslutningsforslag nr. B 3, der blev fremsat i folketingsåret 2000-2001 af Venstre og Det Konservative Folkeparti.
Forslagsstillernes intentioner med de foreslåede ændringer er at fremme etablering og fortsættelse af selvstændig erhvervsvirksomhed, at styrke kapitalgrundlaget for nystartede virksomheder og at udvide muligheden for, at lønmodtagere kan etablere virksomhed i en sen alder.
Som det også blev tilkendegivet første gang, beslutningsforslaget blev behandlet, er det bestemt gode formål, som regeringen kan støtte, men det er også stadig regeringens opfattelse, at de foreslåede ændringer er meget problematiske og indebærer et betydeligt provenutab.
Når hertil kommer, at de foreslåede ændringer ikke effektivt fremmer de gode formål, mener jeg ikke, at beslutningsforslaget bør gennemføres.
Der foreslås f.eks. en betydelig lempelse af efterbeskatningen af etableringskontomidler, som ikke benyttes til etablering af selvstændig erhvervsvirksomhed.
Efterbeskatningen skal sikre, at erhvervskontoordningen kun anvendes af iværksættere med reel etableringshensigt.
En gennemførelse af den foreslåede lempelse vil indebære, at etableringskontoordningen ændrer karakter fra at være en målrettet opsparingsordning med henblik på etablering af selvstændig erhvervsvirksomhed til en slags pensionsordning eller opsparingsordning med adgang til udskydelse af skat.
Dermed afviser jeg ikke at ændre de gældende regler for efterbeskatning.
Jeg vil blot understrege, at det fortsat er regeringens opfattelse, at efterbeskatningen uanset eventuelle ændringer stadig skal være så tilpas hård, at etableringskontoordningen kun benyttes af personer med reel etableringshensigt.
Undersøgelsen af efterbeskatningen, som forslagsstillerne henviser til, er ikke helt afsluttet.
Foreløbig kan jeg oplyse, at det overvejes at nedsætte efterbeskatning af fremtidige indskud, så der sikres en sammenhæng mellem skatteværdien af fradrag for indskud og efterbeskatningsniveauet.
Dette vil forudsætte lovændringer, og jeg tager gerne imod tilbudet fra forslagsstillerne om sammen at drøfte en sådan lempelse.
Med hensyn til den foreslåede forhøjelse af indskudsgrænsen og ophævelse af aldersgrænsen vil jeg bemærke, at det kun er 3 år siden, at etableringskontoordningen blev udvidet på disse områder, nemlig ved finansloven for 1999 med bl.a. Venstre, De Konservative og Centrum-Demokraterne. Jeg kan ikke se behovet for allerede nu at hæve grænsen
for indskud.
Ved ændringer som følge af finanslovaftalen blev det jo muligt at indskyde op til 100.000 kr. årligt, uafhængigt af grænsen på de 25 pct. Jeg har også svært ved at se begrundelsen for at give lønmodtagerne adgang til at etablere virksomhed i en alder af 65 år og samtidig muliggøre, at indskud på en etableringskonto kan ske, indtil vedkommende fylder 70 år.
Jeg er enig med forslagsstillerne i, at det er vigtigt, at mere modne mennesker kan benytte oparbejdet erhvervserfaring i egen virksomhed, men det mål nås næppe ved at give folk økonomiske incitamenter til at etablere virksomhed lige før og efter pensionsalderen.
De gældende regler er udtryk for en langt bedre og mere realistisk måde at udnytte mange års erhvervserfaring på, i og med at etableringsmidler kan udnyttes, indtil indskyderen er 55 år.
Herefter har den selvstændige altså minimum 10 år til at opbygge sin virksomhed og drage nytte af sin erfaring, inden vedkommende pensioneres.
Selvstændige erhvervsdrivende har allerede i dag mulighed for at anvende kapitalafkast fra virksomhedsskatteordningen til konjunkturudligning eller opsparing af overskuddet.
Jeg finder derfor ikke, at der er behov for en form for genindførelse af fradrag for investeringsfondshenlæggelser ved at indføre adgang til at indskyde på en etableringskonto, efter at etablering er sket.
Med hensyn til forslaget om at udvide etableringskontoordningen til også at omfatte overtagelse af et selskab, vil jeg påpege, at Generationsskifteudvalget opregner en lang række væsentlige ulemper ved en sådan adgang, som forslagsstillerne slet ikke forholder sig til.
Da det vil blive for omfattende at nævne
alle disse væsentlige betænkeligheder, vil jeg blot bemærke, at da sammenblanding af forskellige skattesubjekter og brud på principperne bag afskrivningsreglerne er forbundet med store principielle og tekniske problemer, kan regeringen heller ikke tilslutte sig denne del af forslaget.
En anden væsentlig grund til, at regeringen afviser forslaget, er de provenumæssige konsekvenser.
En gennemførelse af beslutningsforslaget vil medføre et stort provenutab på op mod 50 mio. kr., vel at mærke uden at medregne den foreslåede lempelse af efterbeskatningen.
Hvis denne del tages med, taler vi om et provenutab, der vil kunne løbe op i et trecifret millionbeløb, fordi der i realiteten bliver tale om en skatteudskydelsesordning.
Det er mange penge, og det undrer mig, at forslagsstillerne slet ikke kommer med et bud på, hvordan så store udgifter skal finansieres. Som sagt finder regeringen, at det er vigtigt at skabe nogle gode, fornuftige vilkår for både iværksættere og eksisterende virksomheder.
Det er erhvervsskattepakken, som blev vedtaget i sidste forår,
et godt eksempel på.
Der er nemlig indført regler, der letter virksomhedernes generationsskifte, bl.a. i form af øget fradragsværdi for renteudgifter ved køb af aktier og succession i opsparet virksomhedsoverskud ved overdragelse inden for familiekredsen.
Sådanne tiltag støtter efter min mening langt bedre virksomhederne og deres fortsatte drift end den foreslåede udvidelse af etableringskontoordningen.
Navnlig når forslaget efter min mening ikke skaber nogle af de tilsigtede incitamenter, men tværtimod lukker op for spekulation i skatteudskydelse for enhver.
Jeg skal heller ikke forlænge debatten meget mere.
Jeg synes bare, jeg lige vil komme med en lille afsluttende bemærkning omkring det her.
Her har vi jo en situation, hvor vi måske som skattefolk er ude i en sundhedsmæssig diskussion.
Jeg kom til at tænke
på, da jeg hørte hr. Kristian Jensen, hvad der egentlig er vigtigst for Venstre: medarbejdernes helbred eller skattefradraget.
I regeringen synes vi, at alle mennesker kommer før skattefradrag, men det gælder altså alle mennesker.