runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2004-05-28:
Se, se.
Nu bliver vi jo pludselig konstruktive.
Det vil jeg meget gerne anerkende, det sidste indlæg.
Jeg synes da, det her er en udstrakt hånd, og jeg vil da håbe, at vi, når vi arbejder videre under udvalgsarbejdet, kan skrue en eller anden form for beretning sammen, som gør, at vi i hvert fald i det mindste får undersøgt, hvor uhensigtsmæssighederne er.
Vores ærinde er sådan set bare at sikre, at vi ikke får en større ulighed i samfundet.
Og det er det, vi er ved at skabe.
Så kan vi diskutere, hvordan vi kan minimere den.
Kan det være ved at bruge nogle af de værktøjer, vi har i dag, eller skal der etableres nye?
Det er vi åbne over for at diskutere.
Vi har bare ønsket at rejse debatten, fordi vi kan se, at med den måde, samfundet udvikler sig på, bliver der altså en indkomstulighed.
Og den vil vi gerne være med til at minimere.
Lars Barfoed (KF), 2004-05-28:
Undskyld.
Jeg ved ikke, om vi har forskelligt menneskesyn, men vi har forskellige politiske grundopfattelser.
Det er vel derfor, at vi tilhører forskellige politiske partier.
Jeg er ikke socialist, og hr. Ole Sohn er socialist.
Det er jo en væsentlig forskel i politisk anskuelse.
Men hr. Ole Sohn skal ikke lægge mig i munden, at jeg skulle have udtalt noget som helst om, at de mennesker selv er skyld i, at de ikke har kunnet spare op.
Det har jeg overhovedet ikke sagt et ord om.
Jeg har givet udtryk for, at deres købekraft som pensionister ikke bliver forringet, fordi andre sparer mere op end tidligere.
Det mener jeg er en kendsgerning.
Og så har jeg givet udtryk for, at det skal kunne betale sig at spare op. Så har jeg også givet udtryk for, at vi selvfølgelig skal være opmærksomme på, om der er nogle grupper, der netop bliver marginaliseret, som falder for langt bagud i indkomstdannelsen i pensionisttilværelsen.
Og så skal vi selvfølgelig løbende gøre nogle selektive tiltag i forhold til de grupper, altså opjustere de ydelser, de får, eller eventuelt indføre nogle yderligere ydelser.
Men det må reguleres gennem de ydelser, de får, der skal kompensere for uhensigtsmæssige forskelle, ikke gennem en sådan generel arbejdsmarkedspensionsordning som den, som Socialistisk Folkeparti foreslår.
Det mener jeg ikke er en hensigtsmæssig måde at gøre det på, det er ikke en fornuftig måde at gøre det på ...
Ole Sohn (SF), 2004-05-28:
Jeg synes, at et af de grundlæggende problemer i debatten er, at vi har et totalt forskelligt menneskesyn.
Vi har fremsat forslaget, fordi vi sådan set mener, at det er et problem, at samfundet har marginaliseret nogle grupper enten ved nedslidning, eller at der er folk, vi slet ikke har fået ind på arbejdsmarkedet.
Jeg kan forstå, at Det Konservative Folkeparti mener, at det er deres egen skyld.
De kan bare gå ud på arbejdsmarkedet og spare op, og så er det problem løst.
Det er klart, at det er to forskellige menneskesyn, som har lidt svært ved at forenes.
Omvendt kan man selvfølgelig sige, at når De Konservative argumenterer, som de gør, er der selvfølgelig logik i det.
Men hvor står der egentlig i forslaget, at man ikke kan lave en incitamentordning?
Det er sådan set arbejdsmarkedspensionerne, der gør, at vi fremsætter forslaget. Vi har været med til det i forhold til ATP for arbejdsløse og i øvrigt også som part i førtidspensionsreformen, hvor vi har lavet en opsparingsordning, hvor den enkelte også deltager.
Det kunne man jo også gøre, hvis man udbygger det til hele pensionsområdet, altså også for folk, der er marginaliserede i samfundet.
Lars Barfoed (KF), 2004-05-28:
Nej, det har fru Pernille Rosenkrantz-Theil ikke ret i.
Der er ikke tale om, at der bliver færre penge til folkepensionisterne, fordi der er nogle, som sparer op til deres alderdom.
Vi vil jo ikke begynde at reducere folkepensionen i takt med, at folks opsparing stiger.
Tværtimod har der samtidig været en stigning i folks opsparing, samtidig med at folkepensionen er steget.
Sådan er de økonomiske sammenhænge jo.
Samfundsøkonomisk set er det en fordel, at der bliver sparet op i et samfund.
Det sikrer f.eks., at der er penge til at investere i virksomhederne, og det skaber igen velstand i samfundet, og det skaber igen skatteindtægter til staten.
Så en høj opsparing i et samfund betyder i sidste ende et rigere samfund og dermed, at der bliver flere penge til de dårligst stillede.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-05-28:
Men hvis statskassen samlet set går glip af en pose penge, er det så ikke korrekt, at så er der færre penge at give til folkepensionisterne i Danmark, medmindre vi selvfølgelig begynder at tage dem alle mulige andre steder fra.
Men hvis statskassen bliver mindre, er der færre penge at give ud i bl.a. folkepension.
Det er et af de grundlæggende problemer ved det pensionssystem, der er bygget op her.
Det vil sige, at det også er mere nuanceret end som så, altså end bare at sige, at der jo ikke er nogen, der får mindre.
Jo, samfundet.
For samfundskassen, velfærdskassen bliver mindre på grund af det fradrag, man har indført.
Det er et fradrag, der primært kommer de bedst stillede til gode, og det er et fradrag, der betyder, at vi har færre penge at dele ud til dem, der er dårligst stillet i samfundet.
Lars Barfoed (KF), 2004-05-28:
Nu var jeg ikke sikker på, om jeg hørte, at fru Pernille Rosenkrantz-Theil sagde psykologi for burhøns eller sociologi for burhøns, men jeg er da enig i, at det er for burhøns.
Derfor undrer det mig også, at man skal stå her på talerstolen og belære om det, men det er åbenbart nødvendigt, når der bliver fremsat forslag af den her karakter.
Så vil jeg tilføje, at det da også er for burhøns, at
når der er nogle, der får et fradrag, fordi de sparer op, så betaler de mindre i skat, og så får staten færre penge.
Det er da rigtigt, men det er jo, fordi vi politisk har bestemt, at vi gerne vil undvære de skatteindtægter, fordi det samfundsøkonomisk set er rigtigt, at vi giver folk et incitament til at spare op, altså giver dem et fradrag for at spare op.
Der sparer vi så til gengæld, kan man sige, nogle ydelser, når de bliver pensionister, ved at de selv har sparet op til en fornuftig pension.
Så sparer vi alle de tillæg, som vi giver til dem, som ikke har sparet op.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-05-28:
Nu siger hr. Lars Barfoed, at der ikke er nogen, der får mindre; der er ikke nogen, der får færre penge; deres købekraft falder ikke, fordi nogle andre sparer mere op.
Jamen det synes jo at være logik for burhøns. Men jeg vil gerne bede hr. Lars Barfoed bekræfte, at der faktisk er en part i det her, der får mindre, og det kommer til at gå ud over ret mange andre i det her samfund, for den, der får mindre, er statskassen.
Det er nemlig sådan, at man har fradrag, når man sparer op til pension, og det vil sige, at tjener man så mange penge, at man betaler topskat, så konverterer man så at sige topskatbelagte midler til, at man skal betale almindelig bundskat, når man engang bliver pensionist - måske
mellemskat, hvis man er lidt bedre stillet
Så vil hr. Lars Barfod bekræfte over for Folketinget, at statskassen får færre penge og dermed også færre penge at give ud i folkepension til alle i det her samfund?
Louise Frevert (DF), 2004-05-28:
Jeg skal selvfølgelig ikke svare på fru Margrethe Vestagers vegne, men jeg synes alligevel, det giver anledning til at sige, at hvis fru Bodil Kornbek opfatter det som én stor pærevælling, beviser det jo lige præcis, hvor kompleks hele problemstillingen er.
Jeg vil ikke sige, at det er én stor pærevælling, vi diskuterer i dag.
Det er omfattende, vi kommer vidt omkring, det belyser en hel del af problemstillingen, og jeg mener absolut ikke, vi kan blive færdige her og nu, men at vi skal fortsætte diskussionen i et andet regi og eventuelt også i dette regi.
Til det med, at man ikke kan lide andre, fordi de bærer en bestemt beklædningsgenstand,
Tværtimod har det noget at gøre med det kulturbestemte hovedtørklæde, som har en symbolværdi i det pågældende samfund, og overhovedet ikke med noget som helst andet.
Bodil Kornbek (KD), 2004-05-28:
Jeg tror ikke, det er et spørgsmål, om man forstår retorikken.
Jeg tror mere, det er et spørgsmål, om man egentlig forstår argumentationen og det ærinde, som Dansk Folkeparti har med forslaget, for det flagrer altså meget.
Det er jo alt fra lovbunden religion og sharialovgivning sat op imod dansk retspolitik
, kan man sige.
Det er alt fra at blive stødt og ønske om en neutral servicering af borgerne til folkeskolen, som man egentlig gerne vil gøre endnu mere centralistisk.
Det er alt muligt i én pærevælling.
Hvis man bare havde ønsket at diskutere problemstillingen med unge piger, som bliver undertrykt, bl.a ved at skulle iføre sig et tørklæde,
havde det egentlig været en interessant diskussion, og det havde også været vigtigt at tage den.
Men jeg konkluderede sådan set, at det egentlig drejer sig om, at man ikke bryder sig om det, der er anderledes, og kun kan lide det, man kender.
Jeg synes bare, jeg vil sige til fru Louise Frevert, at i sit svar til fru Margrethe Vestager konkluderer hun det rent faktisk også selv: Vi kan ikke lide grupper af mennesker, som via deres påklædning viser, hvor det er, de hører til.
Det var et svar til fru Margrethe Vestager, og dermed må jeg bare konkludere, at jeg fik ret i min konklusion.
Louise Frevert (DF), 2004-05-28:
Der er jo trods alt nogle personer - og jeg vil gerne have lov til at pointere, at det sagde jeg også før - der er integreret i det danske samfund.
Fru Lotte Bundsgaard får det til at lyde, som om jeg fuldstændig generaliserer hen over hovedet på alt og alle, men det gør jeg ikke, og det gør jeg endnu en gang opmærksom på, for der er åbenbart nogle her i salen, der ikke rigtig forstår retorikken.
Men man skal stadig huske, at tørklædet er et symbol, og derfor mener jeg, det er utrolig vigtigt, at man påvirker børnene, helt fra de er små, til at mene, at hvis de skal være en del af det danske samfund, skal det være på de danske præmisser og med de danske værdier.
De skal have indblik i danske kulturbegreber, men de kan beholde deres egen religion og deres egen kulturelle identitet inden for hjemmets fire vægge, og det er der ikke nogen der overhovedet kan anfægte.
Jeg synes, vi allerede har gjort en hel del, eksempelvis med obligatorisk sprogstimulering.
Vi gør tiltag for boligghettodannelsens opgør, som jeg også sagde før, og i det hele taget tror jeg, at børnehaven og folkeskolen kommer til at spille en mere og mere vigtig rolle, for her kan man følge børnene lige fra 3-års-alderen til børnehaveklassen og hele vejen op igennem systemet.
Det er her, man skal have fat i dem, og det er også der, man skal skabe den kontakt til forældrene og hjemmet, som vi har efterlyst så længe.
Det er her, man skal have fat i ikke alene børnene, men også forældrene.
Lotte Bundsgaard (S), 2004-05-28:
Jeg synes altså ikke, det er positivt at tage fat i et symbol og pådutte det en hel masse ting, f.eks. at alle, der går med tørklæde, går ind for sharialovgivningen, og at alle de, hvis døtre går med tørklæder, undertrykker dem, og hvad ved jeg.
Men det spørgsmål, jeg stillede ordføreren var: Hvad vil Dansk Folkeparti gøre, for at de unge kvinder, der føler, at de ikke kan blive en del af vores samfund, kan blive en del af vores samfund? Hvordan vil Dansk Folkeparti hjælpe med til, at de ikke med rette skal føle, at de ofte bliver udstillet som nogle, der kun er et problem for vores samfund?
Når Dansk Folkeparti står og taler så fint om, at vi skal være et helt samfund, hvor der skal være plads, og hvad ved jeg, har Dansk Folkeparti så tænkt sig at ændre sin retorik, så man ikke taler om almindelige mennesker, der har aner fire generationer tilbage, i modsætning til dem, man helst ikke ser som en del af vores samfund.
Kort sagt: Hvad vil Dansk Folkeparti gøre, for at også etniske kvinder får
mulighed for at blive en god og aktiv del af vores samfund, et sted, hvor de føler sig som almindelige mennesker, også
selv om deres forældre måske kommer fra et andet land?
Louise Frevert (DF), 2004-05-28:
Den tilkendegivelse vil jeg godt kvittere for, og jeg vil også sige i denne anledning, at jeg er ked af, at det mange gange bliver fremstillet som sort og hvidt, når Dansk Folkeparti kommer med et forslag.
Til gengæld synes jeg også, det er meget sundt, at vi får denne debat, for som f.eks. fru Bodil Kornbek sagde, og som fru Lotte Bundsgaard også pointerer, er tingene jo ikke sort/hvide.
Vi har haft en forfejlet boligpolitik, som har givet ghettodannelser.
Bare tænk på Mjølnerparken, hvor over 72 pct. af beboerne er indvandrere.
Det er utilstedeligt, at vi har haft en så forfejlet boligpolitik gennem så mange år, og hvordan kommer vi ud af problemet?
Der er heldigvis gode tiltag på vej med at gøre op med ghettodannelsen.
Selvfølgelig er der også unge kvinder, som kan integreres og gerne vil integreres i det danske samfund, og jeg synes også, jeg gav udtryk i min ordførertale for, at det er vi udmærket bevidst om.
Det er jo ikke bare en gang middelalderligt pladder, jeg siger heroppefra.
Vi er kommet et godt skridt den rigtige vej, men vi er slet ikke nået langt nok.
Det er i familierne, man skal tage hånd om problemerne, og så kan det jo ikke nytte noget, at vi har de ghettodannelser, hvor folk får lov til at påvirke hinanden så stærkt i et bestemt kulturmønster.
Det duer ikke, vi er nødt til at tage fat i problemstillingen på den ene eller den anden måde, og nu har vi altså valgt at åbne diskussionen.
Det synes jeg absolut er positivt, og jeg kan også høre på nogle af de andre ordførere, at det er positivt, at vi får diskussionen, og så må vi jo se på, hvordan vi kommer videre.
Lotte Bundsgaard (S), 2004-05-28:
Jeg vil godt spørge, om fru Louise Frevert ikke tror, at der er en gruppe unge kvinder, som gang på gang har oplevet, at de ikke kan blive en del af vores samfund.
Gang på gang har de oplevet, at politikere og andre taler om, at der er nogle almindelige mennesker i Danmark, og at der er nogle, som er fremmede og ikke rigtig er en del af vores samfund.
De har gang på gang prøvet at blive en del af vores samfund, men hver gang har de oplevet, at døren desværre er lukket, og så vælger de at tage et tørklæde på i protest. Tror fru Louise Frevert ikke, at der også findes sådanne mennesker i vores samfund?
Og hvis fru Louise Frevert tror det, har fru Louise Frevert så ikke nogle gode ideer til, hvordan vi kan åbne samfundet, så der ikke er nogen unge kvinder, der oplever, at de ikke kan blive en del af vores samfund?
Der er mange almindelige mennesker, som bare ser ud på en anden måde, som egentlig gerne vil være en del af vores samfund, tage en uddannelse, få et arbejde, få en familie og se deres børn vokse op og være en del af vores samfund.
Kunne Dansk Folkeparti ikke tænke sig at tage fat på den problemstilling, som jo også kommer frem, når vi diskuterer tørklæder?
Louise Frevert (DF), 2004-05-28:
Hvordan man opfatter tingene har jeg svært ved at diskutere, for på nuværende tidspunkt er det jo subjektivt set under fru Margrethe Vestagers synsvinkel.
Jeg vil blot sige, at der er jo også medlemmer af fru Margrethe Vestagers eget parti, som anser tørklædet for at være et stort problem.
Det bliver anset for at være et meget stort problem - ikke alene i København, men også i flere andre store byer over hele Danmark - at der bliver båret tørklæder i visse sammenhænge, og det er oven i købet fru Margrethe Vestagers egne partifæller, der er kommet med den udtalelse.
Det er et spørgsmålet om at give sig selv til kende, og det er jo lige præcis det, de personer, som bærer tørklæde, gør.
De tilkendegiver, hvilket tilhørsforhold
de har, de tilkendegiver, hvad de står for, og de står lige netop for sharialovgivningen, når de bærer et tørklæde.
Margrethe Vestager (RV), 2004-05-28:
Jeg synes, det bliver vanskeligere at fortsætte diskussionen, også fordi gennemførelse af Dansk Folkepartis forslag ville gøre al diskussion umulig.
Jeg må indrømme, at hvis det endelig skulle være, ville jeg hellere have, at man viser et synligt tegn på, at man tilslutter sig sharia, frem for at man ikke giver sig til kende som en af dem, der tilslutter sig sharia.
Forudsætningen for, at vi kan have et demokrati og en diskussion om, hvorvidt vi finder det rimeligt eller urimeligt, at man fremmer synspunkter, der er i modstrid med dansk lovgivning, ligestilling osv. osv. er jo netop, at man giver sig til kende, frem for at man ikke giver sig til kende.
Derfor kan jeg kun konkludere, at det, som Dansk Folkeparti ønsker at fremme, er, at det er rimeligt at blive stødt, og at det, man bliver stødt over, skal fjernes fra samfundet, så vi kan få et mere rent samfund, frem for at mennesker kan bruge deres grundlovssikrede religionsfrihed.
Det er det, det handler om: Man vil ikke have, at nogle bruger religionsfriheden, hvis andre bliver stødt over det.
Bodil Kornbek (KD), 2004-05-28:
Jeg vil gerne sige tak for, at fru Louise Frevert indrømmer, at det er et fuldstændig tåbeligt argument, at man ikke kan lide nogen, fordi de bærer en bestemt hovedbeklædning, men det var altså lige præcis det, fru Louise Frevert svarede på et af fru Margrethe Vestagers spørgsmål, og det slog mig med det samme.
Det er jo lige præcis det, der er pointen: Man pakker sin holdning ind i alle mulige forklædninger, men i bund og grund kan man ikke lide mennesker, der via deres påklædning viser, hvor de hører til, nemlig til islam.
Det var netop det argument, fru Louise Frevert brugte.
Det slog mig, og det undrede mig, men det er i hvert fald ærlig snak, og så ved man også, hvad man er oppe imod.
Louise Frevert (DF), 2004-05-28:
Det kan siges meget simpelt.
Det har islam ikke, og det ved fru Margrethe Vestager også udmærket godt.
Fru Margrethe Vestager ville gerne vide, hvad vores ærinde med forslaget er.
Vi vil gerne sige meget klart og tydeligt, at vi bryder os simpelt hen ikke om, at en gruppe allerede på forhånd har gjort opmærksom på sig selv på en uheldig måde med deres holdning til det demokratiske liv og de demokratiske spilleregler, vi har i Danmark.
Hvis man har en lille smule kendskab til det muslimske tørklædebinderi, hvis jeg må udtrykke det på den måde, ved man - og det ved fru Line Barfod jo også godt - at der er forskellige regler for bæring af tørklæde, når man er muslim, troende muslim og lydig muslim.
Der er forskellige afarter af sløret, men det er irrelevant at begynde at diskutere det i denne sammenhæng, for det, vi diskuterer lige nu, er, hvordan man binder tørklædet, og hvordan det ser ud. Hvis man har kendskab til det, ved man, at der kun er ganske, ganske få måder at gøre det på.
Der er tre-fire måder, det kan gøres på, hvis det ikke ligefrem er en burka, hvor man er helt tildækket, så det er ikke særlig svært at finde vej i den jungle.
Man kan se på et A4-ark, hvordan det bliver bundet, men jeg tror faktisk, de fleste danskere allerede på nuværende tidspunkt ved, hvordan et muslimsk tørklæde ser ud, når det er bundet korrekt, og jeg er sikker på, at der er nogle af deres egne, der nok skal holde hånd i hanke med, hvordan det skal bindes.
Line Barfod (EL), 2004-05-28:
også meget på.
Jeg bruger ikke lange tørklæder, der kan vikle sig ind i bilens hjul, når jeg en sjælden gang kører i åben bil, men jeg tror heller ikke, det er den situation, der er tænkt på i beslutningsforslaget.
Jeg forstår, at man skal kunne se, hvad folk signalerer med tørklædet, og jeg vil gerne høre, hvad man skal forholde sig til.
Er det farven på tørklædet?
Er det hvordan det er bundet?
Eller hvad er det, fru Louise Frevert forestiller sig?
Der må vel være en eller anden til at kontrollere, at man ikke har bundet sit tørklæde forkert, eller om det har en forkert farve?, og hvordan forestiller man sig, at det kan tjekkes, om man overtræder et forbud eller ej?
Så kunne jeg forstå, at fru Louise Frevert synes, det er et stort problem, at Hizb-ut-Tahrir kræver mænd og kvinder adskilt.
Jeg vil meget gerne diskutere det problem, men hvad med Indre Mission, der krævede, at kirkeministeren ikke måtte stå på prædikestolen og ikke måtte have præstekjole på?
Er det ikke også et problem, vi bør diskutere?
Louise Frevert (DF), 2004-05-28:
Tørklæder kan bruges på mange måder, og de er også udformet på mange måder.
I 1927 tog en danserinde, der hed Isadora Duncan, et tørklæde om halsen og blev kvalt i det
, så man kan altså bruge tørklæder på forskellige måder.
Jeg prøver én gang til at sige det på en ordentlig måde, for vi sætter meget fokus på at holde debatten på et pænt niveau, og det agter vi også at gøre.
Man kan diskutere ud fra to forudsætninger, alt efter hvad det er for et tørklæde, man taler om.
Vi taler om et tørklæde, som man bærer, fordi man er troende muslim.
Måske kan man sige, at det kommer
an på, hvor stærkt man vil udtrykke det, men jeg vil godt udtrykke det på den måde, at tørklædet bliver udnyttet til at være politisk budbringer ved at signalere sharialovgivningens budskab, og derfor er det kønsdiskriminerende at gå med det tørklæde.
Den ene udspringer af Koranen, og den anden udspringer af Bibelen.
Line Barfod (EL), 2004-05-28:
Jeg plejer at have et tørklæde om halsen, og er der også et problem i det?
Eller hvor går grænsen for tørklæder efter Dansk Folkepartis opfattelse?
Jeg kan forstå, at fru Louise Frevert mener, at hvis man går med tørklæde, er det det samme som at sige, at man går ind for sharialovgivningen og for stening og alt muligt andet.
Betyder det, at hvis man går med kors, går man ind for, at kvinder skal tie i forsamlinger?
Eller hvor er grænsen for, hvad man kan signalere ud fra det, man har på, efter fru Louise Freverts opfattelse?
Louise Frevert (DF), 2004-05-28:
Vi kommer jo vidt omkring med forskellige hovedbeklædninger, som fru Lillelund Bech selv pointerer, men det, vi diskuterer her, er stadig det muslimske hovedtørklæde og dets forskellige afskygninger.
Det er klart, at jeg som demokrat, som medlem af Folketinget og medlem af forligskredsen selvfølgelig går ind
Det gør jeg, det er helt klart.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-05-28:
Jeg synes ikke, jeg fik svar på mit spørgsmål.
Jeg spurgte for det første, og jeg prøver igen: Står Dansk Folkeparti bag, at folkeskolen skal sikre åndsfrihed, ligeværd og demokrati?
Og det andet spørgsmål var: skal både Marie og Suleyma tage tørklædet af? Lad os antage, at Suleyma har taget sit muslimske hovedtørklæde på af egen fri vilje.
Hun er så selvstændig, at hun har besluttet, at det vil hun gerne gå med, og der er ikke nogen, der har presset hende til noget som helst.
Skal de begge to af med tørklædet, skal ingen af dem af med tørklædet, eller skal kun den ene af dem af med tørklædet, og i så fald hvem?
Margrethe Vestager (RV), 2004-05-28:
Når de korte bemærkninger er af lidt forskelligt tilsnit, tror jeg, det skyldes, at det fra ordførerside er svært at finde ud af, hvad der er Dansk Folkepartis ærinde med beslutningsforslaget.
Nu er jødedom jo også en lovreligion, og hvad er så sammenhængen i beslutningsforslaget?
Den jødiske kalot er jo også en meget veldefineret hovedbeklædning, der signalerer, at man tilhører en lovreligion og givetvis også lever efter denne lovreligions påbud, så hvorfor skal kalotten ikke forbydes?
Den må vel på samme måde virke stødende på mennesker i et sekulariseret samfund.
Louise Frevert (DF), 2004-05-28:
Det er altså stadig ikke et spørgsmål om at kunne lide eller ikke lide en gruppe mennesker, det er et spørgsmål om, hvad tørklædet symboliserer.
Tørklædet symboliserer retninger i islam, som vi i Dansk Folkeparti mener er aldeles uacceptable, hvis man skal kunne eksistere i et demokratisk dansk samfund. Det kan godt være, det er fuldstændig uforståeligt for fru Bodil Kornbek, og at hun ikke kan forstå argumentationen, men det er jo et spørgsmål om at have en tro, og lige så vel som fru Bodil Kornbek har en tro og en ideologi, har Dansk Folkeparti det.
I en værdibaseret dialog bør man have gensidig respekt, det har vi, og i en afdæmpet diskussion er der ikke nogen grund til, at man hidser sig op, og det gør vi heller ikke.
Vi siger bare, at som værdisymbol for islam er tørklædet uacceptabelt i et demokratisk samfund.
Anne Baastrup (SF), 2004-05-28:
På den ene side er det meget humanistisk orienteret, kvindefrigørelse og ingen undertrykkelse, og på den anden side er det noget med, at nogle almindelige mennesker bliver stødt.
Hvem er det, der bliver stødt, og hvad er et almindeligt menneske?