runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-22:
Jeg vil gerne sige til hr. Bjarne Laustsen, at der er en forskel, alt efter hvad det er for en statsinstitution, man ønsker at udflytte.
Sikkerhedsstyrelsen er, som den ser ud og kommer til at se ud, i høj grad befolket af ingeniører.
Det er en videntung arbejdskraft, der er brug for, og derfor er der behov for, at man også kan rekruttere i området.
Hertil kommer, at Sikkerhedsstyrelsen, måske modsat mange andre statsinstitutioner, har en meget udadvendt virksomhed, hvor personalet skal ud i området, og det er også derfor, vi har været nødt til at se på infrastrukturen for at placere Sikkerhedsstyrelsen et sted, hvor man kan komme hurtigt rundt i landet.
Det er sådan set årsagen, og jeg mener ikke, man kan drage paralleller mellem denne enkelte institution og andre statslige institutioner, som kunne komme på tale, for Sikkerhedsstyrelsen mangler ingeniører, samtidig med at den skal meget rundt i landet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bjarne Laustsen (S), 2003-04-22:
Jeg har tidligere spurgt økonomi- og erhvervsministeren, om det var en fejl, at der stod i finansloven, at det som udgangspunkt skulle være i Jylland, den nye Sikkerhedsstyrelse skulle placeres.
Jeg fik at vide, at det
var det ikke, derfor er jeg selvfølgelig også glad for, at det blev derovre, og derfor forstår jeg slet ikke spørgsmålet
Men jeg vil godt spørge yderligere: Betyder det, at regeringen i sine overvejelser om eventuelle nye statslige arbejdspladser eller udflytning af andre statslige arbejdspladser ikke mener at kunne flytte dem ud til mindre bysamfund end Esbjerg?
Det er jo ret interessant, for det er jo dét, ministeren siger: der er en lang række ting, der skal være opfyldt, og det tyder på, at det ikke kan lade sig gøre at flytte dem ud til andre steder.
Og så vil jeg godt spørge: Hvad er der egentlig af regionalpolitik i at flytte Sikkerhedsstyrelsen til Esbjerg?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-22:
Nu har jeg ikke finansloven liggende her foran mig, men i den aftale, der ligger om finansloven, står der »som udgangspunkt«.
Jeg har noteret mig de synspunkter og de holdninger, der er kommet fra bl.a. Dansk Folkeparti om Sydsjælland, og der er ingen tvivl om, at styrelsen også kunne have ligget på Sydsjælland og have været funktionsdygtig.
Til hr. Bjarne Laustsen vil jeg blot sige: Ja, det er også på grund af funktionsdygtigheden, men det er ikke kun på grund af funktionsdygtigheden.
Det har noget at gøre med et regionalpolitisk sigte, samtidig med, at vi skal have en ny styrelse, der skal fungere, og jeg må nok sige, at det ikke er nogen beslutning, som hovedparten af kommunerne i hverken Jylland eller på Sydsjælland bakker op.
De kan heller ikke blive ved med at gå uden at få en afgørelse i sagen.
Det er så det, der er sket, det er sket ud fra en vurdering af både regionalpolitik og funktionsdygtighed, og vi har lagt vægt på, at infrastrukturen skal være i orden.
Der skal være nem adgang til lufthavn og bane m.v.
Jeg vil gerne sige, at når vi taler om almene boliger, har vi jo haft et tilsagn i 2002.
Det er selvfølgelig ikke nogen garanti for, hvor mange boliger der er blevet bygget, men det er det største tilsagn i mange, mange år.
Vi er oppe på 14.000 boliger, og i 2001 var det 6.000, 2.000, 5.000.
Vi kan godt sige, at den intention, regeringen har om at bygge flere boliger, bliver opfyldt med den boligpakke, som fru Lotte Bundsgaards parti også er en del af, og hvor vi er enige om, at der skal bygges flere boliger. Så til spørgsmålet om, hvorfor vi vil begynde at sælge:
Vi har sagt i regeringsgrundlaget, at vi vil give beboerne mulighed for at overtage deres lejebolig, enten som ejerbolig eller som andelsbolig, og jeg har tilkendegivet her i Folketinget, at der ikke kan blive tale om ekspropriation.
Der kommer en rapport, og vi vil gerne diskutere den, når den kommer.
Den forventes at komme her i maj måned.
Så har jeg hele tiden sagt, at det jo ikke er et spørgsmål om at sælge boligerne og så cashe pengene ind.
Vi har sagt, at pengene skal bruges til at bygge flere boliger for.
Bjarne Laustsen (S), 2003-04-22:
Jeg er fuldstændig enig med ministeren i, at den kun kan ligge ét sted, og at man er nødt til at foretage nogle valg, og det er jo sådan set også det, ministeren har gjort.
Men ministeren siger, at det er på grund af funktionsdygtighed, man har valgt Esbjerg, og så vil jeg gerne vide, hvorfor den ikke kan ligge i Frederikshavn og være funktionsdygtig.
Det er sådan set det, byrådet deroppe har spurgt om, og derfor er det selvfølgelig meget interessant at få det at vide.
Så vil jeg også gerne spørge til finansloven.
Der står jo klart og tydeligt i den, at styrelsen skal ligge i Jylland, og der er som bekendt flere muligheder.
Men nu kommer Dansk Folkeparti ind som medspørger, og er det ikke sådan, at det er aftalt mellem netop Dansk Folkeparti og Venstre/Konservative, at det skal være i Jylland?
Derfor må det da være virkelig underligt, at den lige pludselig skal ligge i Storstrøms Amt, for det ligger efter min opfattelse ikke i Jylland.
Bent Bøgsted (DF), 2003-04-22:
I forbindelse med Sikringsstyrelsen kan jeg ikke lade være
med at undre mig lidt over, at der kommer spørgsmål fra Socialdemokratiet om, hvorfor den er placeret i Esbjerg.
Det er jo ikke Dansk Folkeparti, der går ind for, at den skulle placeres i Esbjerg, vi ønskede Storstrøms Amt, og derfor må det jo være sådan, at Socialdemokratiet var indforstået med, at den skulle placeres i Esbjerg.
Derfor kan det virke lidt malplaceret, at der kommer kritik fra Socialdemokratiet af, at den er placeret i Esbjerg.
Det var bedre, hvis de havde støttet Dansk Folkeparti i, at den skulle placeres i Storstrøms Amt, hvis de er utilfredse.
Men jeg ved ikke, om ministeren kan forklare sammenhængen: Hvorfor er det blevet Esbjerg?
Er det Socialdemokratiet, der har støttet ministerens beslutning om, at den skulle placeres i Esbjerg?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-22:
Jeg vil godt sige til det sidste, at når jeg bruger udtrykket funktionsdygtig styrelse, har det også noget at gøre med, at vi skal have en til vished grænsende sandsynlighed for, at den styrelse skal kunne fungere.
Det vil altså sige, at vi også skal være sikre på, at en hel del af de medarbejdere, der i dag arbejder i de institutioner, der kommer til at ligge under Sikkerhedsstyrelsen, også vil arbejde i den nye sikkerhedsstyrelse i fremtiden.
Der har altså været mange hensyn at tage, for det er klart, at vi ikke kan have en sikkerhedsstyrelse, som ikke fungerer.
Vi er nødt til at have en sikkerhedsstyrelse, der kan fungere, og derfor har der været et switch mellem de regionalpolitiske hensyn og det at have en sikkerhedsstyrelse, der kan fungere i det daglige.
Så vil jeg gerne sige til hr. Bjarne Laustsen, at der er mange, både Konservative og Venstrefolk, fra mange andre kommuner, der har skrevet til ministeriet.
Men nu er det her jo ikke lokalpolitik, det er et spørgsmål om, at regeringen skal have placeret en styrelse i provinsen.
Afgørelsen er truffet, og jeg er fuldt bekendt med, at der måske er 270 kommuner, som ikke er tilfredse med den afgørelse.
Bjarne Laustsen (S), 2003-04-22:
Jeg takker for svaret, men jeg ved ikke rigtig, om jeg kan bruge det til noget, og jeg tror ikke, man i Frederikshavn kan bruge det til noget.
Jeg ved, at både Venstres og De Konservatives medlemmer
af byrådet har arbejdet hårdt for det, og det må da være nået ind til folketingsgrupperne her på Christiansborg, at der var
sådan et lokalt ønske.
Men man har altså ikke engang fået svar.
Hvad var det, der gjorde, at man valgte fra?
Er det sådan, at Venstres og De Konservatives medlemmer ikke har syntes, at den skulle placeres i Frederikshavn?
Jeg vil gerne henvise til det forslag til vedtagelse, som et bredt flertal var enigt om i 2001: hvis der skulle udflyttes statslige arbejdspladser, skulle det ske til områder, der havde lav vækst, høj arbejdsløshed og lavt skattegrundlag.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-22:
Jeg kan sige, at der er mange kommuner, der har rettet henvendelse til ministeren om, at man havde et område, hvor man kunne have Sikkerhedsstyrelsen.
Sikkerhedsstyrelsens placering har jo været nøje drøftet med en række af Folketingets partier, og det er også en sag, hvor der er store forskelle de politiske partier imellem med hensyn til, hvor man mener, den kunne ligge.
Når valget faldt på Esbjerg, er det bl.a., fordi Esbjerg kunne tilbyde sådanne faciliteter, at vi kunne få en funktionsdygtig styrelse.
Det ligger selvfølgelig også i kortene, at en ansøger måske kan tabe på grund af mangel på arbejdskraft, og man har ment, at området her er et sted, hvor der kan rekrutteres arbejdskraft til en funktionsdygtig styrelse.
Vi har altså også haft et regionalpolitisk sigte i forbindelse med placeringen.
Der var altså mange ting, der skulle gå op i en højere enhed, før man placerede styrelsen, Jeg er fuldt bekendt med, at der er masser af byer rundtomkring, der sagtens har kunnet huse en sikkerhedsstyrelse, og jeg er heller ikke i tvivl om, at regeringen kunne have placeret Sikkerhedsstyrelsen i andre kommuner end lige Esbjerg.
Men vi må sige, at der var andre kommuner, hvor Sikkerhedsstyrelsen lige så godt kunne have ligget.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-04-22:
Jeg vil sige til hr. Touborg, at jeg ikke hørte hr. Kim Andersen tale om, at der var blevet bedre økonomiske vilkår på Risø.
Jeg hørte det, som om hr. Kim Andersen sagde, at forskningen i alternativ energi bl.a. nu foregår på Risø og DTU.
Der var ikke tale om at flytte penge, og der var ikke tale om, at de havde fået bedre økonomiske vilkår.
Hr. Mogens Nørgård Pedersen bliver jeg svar skyldig med hensyn til 5 pct.-puljen; den kan jeg ikke lige teknikken i, men jeg tror ikke, at puljer som sådan er meget afgørende, altså at den enkelte pulje er meget afgørende for bosætningen på landet.
Det er da rigtigt, at folkeoplysning og kulturelle tiltag også betyder noget, men at lige præcis det skulle være af en meget afgørende betydning, er jeg ikke så sikker på.
Til hr. Arne Toft: Det er, som om slet intet kan lade sig gøre, hvis ikke man putter penge i det; alting er bedst, hvis det koster penge.
Jeg ved ikke rigtigt, om alting løses ved at fjerne restriktioner og ved at give muligheder, men jeg ved én ting, og det er, at meget restriktiv lovgivning og en planlovgivning, der gør, at alle mennesker er bundet på hænder og fødder, i hvert fald effektivt kan forhindre en god og gunstig udvikling i landdistrikterne.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-22:
Jeg kan sige, at inden jeg traf beslutningen om placeringen i Esbjerg, har jeg selvfølgelig forhørt mig blandt Folketingets partier, både Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti og andre.
Vi har faktisk haft hele kredsen af partier indkaldt til møde for at veje det regionalpolitiske hensyn op mod det at have en funktionsdygtig styrelse.
Jeg er selvfølgelig meget glad for hr. Keld Albrechtsens omsorg.
Det er ikke så mange uger siden, vi stod her i Folketingssalen og diskuterede dette emne, hvor jeg som minister nærmest blev truet med Rigsretten, men det er kun i hr. Keld Albrechtsens verdensbillede, at der er noget galt i det.
Vi har sagt, at nu skal der bruges penge fra Landsbyggefonden til at bygge flere boliger, og det var et bredt flertal i Folketinget enig i.
Det var faktisk kun Enhedslisten og SF, som var imod at bruge et øget provenu af Landsbyggefonden til at finansiere flere boliger. Derfor er der heller ikke så meget hat og briller i det, som hr. Keld Albrechtsen gerne vil gøre det til.
Det drejer sig om, at regeringen ønsker at bygge nogle flere udlejningsboliger, for så har vi levet op til regeringsgrundlaget, og vi har klart tilkendegivet, at grundloven bliver overholdt.
Der bliver ikke tale om ekspropriation, skal jeg sige til hr. Keld Albrechtsen.
Lene Jensen (S), 2003-04-22:
Jeg er glad for at høre, at ministeren er enig i, at der vil være ulighedseffekter i forbindelse med liberalisering af pensionsmarkedet, og jeg vil høre, om den erkendelse af, at der vil være sådanne ulighedseffekter, skal tages som et udtryk for, at ministeren er helt parat til f.eks. at sørge for, at kvinder ikke bliver dårligere stillet pensionsmæssigt af en liberalisering, end mænd gør.
Vi har set beregninger, f.eks. fra ATP, som viser, hvad det vil betyde, hvis kvinderne som de eneste bliver tilbage i ATP, så jeg vil høre, om jeg kan tage det som et tilsagn om, at vi sammen kan vogte over, at kvinderne ikke får forringet deres pension i forbindelse med liberalisering.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-22:
Jeg kan bekræfte, at der står i regeringsgrundlaget, at vi vil se på muligheden for en større frihed for den enkelte til at placere og forvalte sin pensionsopsparing.
Når det er sagt, vil jeg også gerne sige, at vi kan være enige om, at der er en række hensyn at tage over for personer med dårligt helbred.
Jeg mener også, at den frie aftaleret skal respekteres, og at allerede indgåede kontrakter skal respekteres.
Men vi må vente.
Lene Jensen (S), 2003-04-22:
Vi ved, at der er en embedsmandsrapport på vej, som skal belyse mulighederne for liberalisering af pensionsmarkedet.
Den har været så længe undervejs, at mange af os er rasende spændt på, hvad der står i den, men vi venter selvfølgelig, til den kommer, før vi rigtig spørger til den.
I kølvandet på, at vi venter, er der en diskussion, der handler om, hvorvidt liberalisering af pensionsmarkedet ikke kan føre til, at henholdsvis kvinder og mænd, som kan være svære at forsikre, fordi de har helbredsproblemer, kan komme til at lide voldsomt, fordi deres pensionsindbetalinger og måske også deres tillægsydelser berøres af en sådan liberalisering.
Jeg vil gerne bede om ministerens vurdering
af, om det ikke kan være et kæmpeproblem, at en sådan ulighed vil blive fremmet ved liberalisering.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-22:
Jamen når der på hjemmesiden står »Regeringen, april 2003« på det dokument - jeg skal gerne sende det til ministeren, hvis hans eget ministerium ikke har det - må det da betyde, at det har været drøftet i regeringen.
Miljøministeren foregiver i hvert fald, at det har været drøftet i regeringen.
Men o.k., det har det muligvis ikke, og det kan jo så betyde, at det ikke står for regeringens samlede regning, men kun for miljøministerens.
Jeg vil da følge ministerens opfordring og gå til miljøministeren for at få sagen belyst, men jeg vil sige, at da jeg hørte om den i morges, syntes jeg, den var rimelig mystisk.
Den blev endnu mere mystisk, da jeg fik kigget på dokumentet på Miljøstyrelsens hjemmeside, og den er totalt mystisk efter ministerens besvarelser her i spørgetimen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-22:
Man kan jo give en minister mange titler
, men privatiseringsminister har jeg nu ikke hørt før, og jeg synes, at spørgsmål om noget, der ligger på en anden ministers ressortområde, bør den minister besvare.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-22:
Nu synes jeg godt nok, at mystikken breder sig.
Regeringen offentliggør på Miljøstyrelsens hjemmeside et stort privatiseringsprojekt, ganske vist upræcist beskrevet og meget tåget i sine konsekvenser, men formentlig med meget dramatiske konsekvenser, og nu får vi at vide, at det ikke har været over bordet hos den minister, som har ansvaret for privatiseringspolitikken generelt, nemlig økonomi- og erhvervsministeren.
Selvfølgelig skal jeg gerne stille en række spørgsmål
til miljøministeren, for det er naturligvis helt nødvendigt, også fordi projektet har alvorlige miljøkonsekvenser, hvis det bliver gennemført.
Det virker, som om det hele sejler, og hvordan kan det være, hr. minister?
Er det et kup, miljøministeren har lavet i nattens mulm og mørke?
Det er altså ren mystik, hr. minister.
Det er jo det, der ligger bag, og det kan ministeren lige så godt indrømme.
Så synes jeg ikke, det er rimeligt, at ministeren bliver ved med at sige, at det ikke er ekspropriation, når det helt klart ligger i kortene, at det er en bevidst plan om ekspropriation uden erstatning.
Ministeren styrer direkte mod et grundlovsbrud, og jeg har tidligere forsøgt at råbe ministeren op i denne sag, for jeg er selvfølgelig ikke interesseret i at sidde og se på, at en minister bryder grundloven.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-22:
Jeg beklager over for hr. Keld Albrechtsen, at jeg ikke kan give fyldestgørende svar på det spørgsmål her i Folketingets spørgetime, men blot henvise til, at man må indkalde miljøministeren i Folketingets spørgetid om onsdagen for at redegøre for emnet.
Jeg synes, det er rimeligt, at vi får en debat om, hvordan man bruger offentlige midler bedst, og at der kommer noget konkurrence på området, og så kan jeg bekræfte, at rapporten ikke lige har været over mit bord.
Jeg synes egentlig, det tilkommer hr. Keld Albrechtsen at spørge miljøministeren, fordi det område er under hans ressort.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-22:
Boligområdet er jo ikke det eneste område, hvor regeringen i øjeblikket er på gyngende grund med sit ideologiske privatiseringsfelttog.
Regeringen har offentliggjort - ja, jeg ved i virkeligheden ikke, om den har det, men på Miljøstyrelsens hjemmeside forefindes en beretning fra regeringen om grøn markedsøkonomi.
»Mere miljø for pengene« hedder den.
Det er, så vidt jeg ved, ikke noget, regeringen har følt, der var behov for at orientere Folketinget om, men jeg vil godt spørge ministeren: Hvad er egentlig filosofien i det?
Er det meningen, at man nu vil sælge vores vandværker og vores kloakker?
Er det det sidste af arvesølvet, som regeringen nu har kastet sine øjne på?
Eller er det kloakfondene, som borgerne i kommunerne er tvunget til at indbetale til, man har fået øje på, fordi der ligger nogle penge, man kan få gaflen i?
Hvad er egentlig hensigten?
Jeg kan sige, at så vidt jeg har kunnet nå at gennemgå dette mystiske dokument om grøn markedsøkonomi, er det meget tågeformuleret.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-22:
Jeg vil gerne sige til fru Lotte Bundsgaard, at der altså ikke er tale om nogen usikkerhed.
Der er tale om et regeringsgrundlag, hvor vi klart tilkendegiver, at den enkelte lejer skal have mulighed for at overtage sin bolig, enten som ejer- eller andelsbolig.
Jeg har også klart tilkendegivet, at det skal være inden for grundlovens rammer, og at der ikke bliver tale om ekspropriation.
Vi har klart tilkendegivet i regeringsgrundlaget, at der skal bygges flere almene boliger, og det boligforlig, som også Socialdemokratiet har del i, udmøntes netop i, at der bliver bygget flere almene boliger.
Jeg vil også gerne sige til fru Lotte Bundsgaard, at i 2002 var der jo tale om det største byggeri, man har set i mands minde.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Lotte Bundsgaard (S), 2003-04-22:
Jeg vil sige, at jeg er meget glad for den usikkerhed, jeg nu hører i økonomi- og erhvervsministerens stemme: Det er måske alligevel ikke helt sikkert, man vil sælge så mange almene boliger, når det kommer til stykket.
Jeg håber, at regeringen nu kommer til fornuft og holder fast på det standpunkt, som både statsministeren og nu også økonomi- og erhvervsministeren har, efter hvad jeg kan høre, nemlig at vi har for få udlejningsboliger i Danmark, og at regeringen vil følge den linje op, som den tidligere regering lagde, og som sikrede, at der blev bygget langt flere almene boliger i 2002, som økonomi- og erhvervsministeren også henviste til.
Der er nemlig behov for, at vi får bygget nogle flere boliger, så man ikke skal stå på venteliste i 15-20 år for at få en almen lejlighed, sådan som man skal her i København.
Derfor håber jeg, at grunden til usikkerheden i erhvervsministerens stemme er, at man faktisk ikke ønsker at sælge de almene boliger, men at det kun er et ideologisk ridt, som især Venstre er meget forhippet på.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-22:
Jeg vil gerne sige til fru Lotte Bundsgaard, at jeg har hørt, at der er aktører ude på markedet, som siger, at regeringen vil sælge alle de almene boliger, men det er jo ikke det, sagen drejer sig om.
Vi prøver at se på muligheden for, at den enkelte lejer kan overtage sin bolig, enten som ejer- eller som andelsbolig.
Det kommer der en rapport om, og vi får rigelig tid til at diskutere sagen her i Folketingssalen, men jeg kan sige, at der ikke bliver tale om at sælge en halv million af de almene boliger.
Jeg kan bekræfte det, fru Lotte Bundsgaard taler om: der er steder, hvor gælden overstiger det, man kan få for boligen, og det er klart, at der er visse problemstillinger - også den problemstilling - som skal undersøges nøjere, for man kan jo ikke afhænde lån, hvis gælden er større.
Det siger vist sig selv.
Der er mange elementer, men jeg kan ikke begynde at diskutere en rapport, som endnu ikke er offentliggjort.
Lotte Bundsgaard (S), 2003-04-22:
Jeg tror egentlig, der er mange ganske almindelige mennesker, der har det lidt ligesom jeg selv i denne sag, nemlig at det virker en smule ulogisk, at regeringen på den ene side siger, at man vil have flere udlejningsboliger, samtidig med at man begynder at sælge ud af de eksisterende almene udlejningsboliger.
Jeg tror, der er mange i København, der står på venteliste og har gjort det i 10, 15, 20 år, som synes, det er lidt mærkeligt, at de udlejningsboliger, som de meget, meget gerne vil bo i, vil regeringen til at sælge ud af.
Er det sådan, at økonomi- og erhvervsministeren kort og tydeligt kan forklare logikken?
Regeringen vil have flere udlejningsboliger, men man sælger alligevel ud af udlejningsboligerne.
Så vil jeg også gerne have ministeren til at bekræfte, at der i mange af de almene ejendomme er en gæld, som overstiger det, man kan få for boligen, også selv om man sælger den på markedsvilkår, og at den snak, regeringen kører frem med om, at pengene skal bruges til at købe nye udlejningsboliger for, derfor i mange tilfælde ikke vil holde.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-22:
Nu har jeg forstået det sådan, at det overordnet set er økonomi- og erhvervsministeren, der er privatiseringsminister, og dokumentet er jo underskrevet af regeringen.
Der står »Regeringen, april 2003.«
Det kan selvfølgelig være, at det ikke har været på ministerens bord, men jeg kan nu ikke rigtig forstå, hvis det ikke har det, og det vil jeg godt spørge om.
Men jeg skal selvfølgelig nok stille en række spørgsmål til miljøministeren, for der er også en række miljøproblemer i sagen.
Der lægges, så vidt jeg kan se, op til væsentlige forringelser af beskyttelsen af vores drikkevand, men det havde jeg ikke tænkt mig at spørge økonomi- og erhvervsministeren om.
Det, jeg gerne vil spørge økonomi- og erhvervsministeren om, er: Har man nu tænkt sig at privatisere vores vandværker, vores kloakledninger og vores kloakfonde, så private investorer kan få gaflen i de midler, borgerne har opsparet rundtomkring i kommunerne?
Kristen Touborg (SF), 2003-04-22:
Danmark er et land ude af balance.
Uddannelsesniveauet er lavt, og arbejdsløsheden stiger, det sidste godt hjulpet på vej af den internationale krise, men især af regeringens nedskæringspolitik, ikke mindst i forhold til kommuners og amters økonomiske råderum, og også i forhold til de særlige tiltag, der kan være med til at sætte ting i gang i landdistrikterne, eksempelvis naturgenopretning, initiativer på turistområdet, udvikling af den kollektive trafik i de tyndt befolkede områder osv.
Vi ønsker i modsætning til regeringen et samfund i større balance økonomisk, socialt og også gerne miljømæssigt, altså et mere lige samfund.
Derfor mener vi, at der er behov for en lang række aktive tiltag, hvis vi skal gøre landdistrikterne mere tiltrækkende at bo i.
Jeg glæder mig til, at vi får debatten i dag om landdistrikternes forhold.
Besvarelse
Bjarne Laustsen (S), 2003-04-22:
Jeg vil gerne spørge økonomi- og erhvervsministeren, hvilke kriterier der er blevet lagt til grund for, at ministeren traf beslutning om, at Sikkerhedsstyrelsen skulle etableres i Esbjerg.
Jeg har selvfølgelig godt set, at det har stået i finansloven, at den skulle ligge i Jylland, men lige præcis Esbjerg: Hvordan det kan være, at valget er faldet på Esbjerg?
Jeg vil godt vide, hvad årsagen er til, at Frederikshavn er blevet valgt fra.
Der kunne sikkert også nævnes andre byer, der har været inde i overvejelserne, men hvorfor kunne man ikke komme igennem med Frederikshavn?
Der har jo været opbakning fra
både Venstres og De Konservatives medlemmer af byrådet i Frederikshavn.