runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-10-05:
Det kan jeg ikke love, det vil jeg ikke love, det kunne jeg ikke drømme om at love!
Det må være en politikers forpligtelse – ikke bare ret, men forpligtelse – at argumentere for ændringer, som den pågældende mener er nødvendige for at fremme Danmarks interesser, og vi mener, at østaftalen har udviklet sig til at være meget lidt hensigtsmæssig, for nu at sige det pænt.
Vi mener, at der er behov for at åbne mere for arbejdskraft fra de nye medlemslande i EU, fordi vi har et arbejdskraftproblem i Danmark.
Derfor er vi parate til at foretage de forandringer, der kan være nødvendige for at holde det økonomiske spor.
Så, jo, også her er der en god grund til, at vi er to forskellige partier.
Socialdemokratiet vil et: Man vil altid mejsle enhver ting i cement, forandringsangst, som man er.
Thomas Adelskov (S), 2006-10-05:
Det glæder mig at høre.
Så kunne det jo være, at fru Pia Christmas-Møller kunne love os her i salen i dag, at vi ikke længere skal høre konservative politikere, hvad enten det er vicestatsministeren eller arbejdsmarkedsordføreren for Det Konservative Folkeparti, der turnerer land og rige rundt og bruger alle mulige talerstole til at undsige en aftale, man selv har været med til at indgå, til at undsige en politik, man selv har stået bag ved, og som man har fornyet og bekræftet for mindre end et halvt år siden.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-10-05:
Som altid står vi ved indgåede aftaler.
Thomas Adelskov (S), 2006-10-05:
Der er jo mange måder at komme med meningstilkendegivelser på.
I tirsdags var der en stor demonstration med tusindvis af mennesker hernede på Slotspladsen.
I weekenden var der en dog noget mindre demonstration ude i Bella Center kaldet det konservative landsråd, og ved den lejlighed havde lederen af demonstrationen, den konservative vicestatsminister, tordnet imod bl.a. den østaftale, som partier i det her Folketing, inklusive Det Konservative Folkeparti, har indgået for mindre end et halvt år siden.
Nu ønsker jeg ikke at spørge om, hvorfor Det Konservative Folkeparti vil af med østaftalen.
Det ved vi godt; det er, fordi østaftalen siger, at man skal være velkommen som østeuropæer i Danmark og arbejde på danske løn- og arbejdsvilkår, og hvis man fjerner aftalen, ja, så kan man få lønmodtagere fra Østeuropa til 40-60 kr. i timen.
Nej, det, jeg er mere interesseret i at vide, er, om Det Konservative Folkeparti stadig væk står ved den aftale, vi indgik i april måned, om Det Konservative Folkeparti bryder forliget om østaftalen og nu vil have den afskaffet, eller om man er indstillet på at bevare sin troværdighed og stå ved en aftale, vi for mindre end et halvt år siden har indgået i det her Folketing, om, at der fortsat skal være rimelige løn- og ansættelsesvilkår for de østeuropæere, der kommer til Danmark for at arbejde.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-10-05:
Altså, fru Margrethe Vestagers besværgelser fører ikke rigtig til nogen konstruktiv dialog om det her.
Jeg kan i hvert fald sige, at regningen ikke havner på grøn stue i København, og at regningen ikke havner på grøn stue i Ny Kolding Kommune.
Der er en lang række kommuner, hvor det ikke har været nødvendigt at spare på daginstitutionsområdet eller på andre kerneområder.
Det korte af det lange er, at der er flere penge næste år til fordeling ude i kommunerne, end der var i år, og Kommunernes Landsforening, kommunernes egne repræsentanter, herunder fremtrædende socialdemokrater med Ritt Bjerregaard og hr. Vammen i spidsen, har jo også anerkendt, at den økonomi, der er aftalt som grundlag for reformen, holder.
Man vil stå ved aftalen.
Det har man anerkendt.
At der er nogle forskelle fra område til område, som er lokalt betingede, er også en kendsgerning, men samlet er der flere penge til rådighed.
Så derfor er der ikke tale om, at regningen for skattelettelser eller for struktur- og kommunalreform bliver smidt i noget børneværelse eller på nogen grøn stue.
Margrethe Vestager (RV), 2006-10-05:
Apropos usammenhængende tale må jeg indrømme, at det lige præcis var dér, den konservative ordfører bragte mig hen i øjeblikket, for når man siger, at alt lykkes, at alt går op i en højere enhed, må det være meget mærkeligt ikke bare at lytte til stemmer fra det konservative bagland, som hr. Villy Søvndal lige har opridset, men også at følge budgetdebatten rundtomkring i kommunerne.
For det, der sker i øjeblikket, er, at den fuldstændig uigennemtænkte økonomiske situation, som kommunalreformen har medført, uanset hvad der så er sket hen over og frem og tilbage, gør, at der lander en regning på grøn stue.
Der lander en regning det sted, som man netop ville beskytte, fordi man fra konservativ side sagde: Det, der er velfærd, er jo bl.a., at vi satser på, at de borgere, der vokser op i øjeblikket, får en god og tryg barndom.
Når det synes at være vanskeligt at forstå for os andre, kan det jo også være, det er vanskeligt at få til at hænge sammen i et konservativt hoved.
Når vi i den radikale gruppe undrer os over den konservative strategi, er det, fordi De Konservative bliver ved med at snakke om skattelettelser, mens det, der meget hurtigt ville kunne skabe et øget råderum i forhold til arbejdskraften, ville være en skattereform, som letter skatten på den sidst tjente krone, og som er fuldt finansieret.
Der er det jo, at De Konservative sætter den ene barriere op for sig selv efter den anden for at kunne gennemføre sin politik, fordi man lader det bero på, at det skal være skattelettelser, tilsyneladende ufinansierede, man gerne vil have.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-10-05:
Jeg må sige, at jeg ikke rigtig forstod fru Margrethe Vestagers første spørgsmål om takstændringer, daginstitutioner, skattelettelser og regeringsgrundlag.
Det var sådan noget usammenhængende.
Man lad mig klargøre: Det Konservative Folkeparti mener, at der er brug for at lette skatten på den sidst tjente krone, når det økonomiske råderum er til stede.
Det er der brug for for at øge folks incitament til at yde en ekstra indsats, og jeg forstår, at vi faktisk på det punkt deler opfattelse med Det Radikale Venstre.
Det har i hvert fald været Det Radikale Venstres meldinger indtil nu.
Med hensyn til spørgsmålet om velfærd burde Det Radikale Venstre jo vide, at den skattepolitik, jeg lige har ridset op her, ikke står i modsætning til, men er en forudsætning for velfærd både nu og i fremtiden.
At det er rigtigt, har vi jo bevist: 31 mia. kr. mere er gået ud til kommunerne til offentlige serviceforbedringer siden 2001, samtidig med at vi har lettet skatten.
Så denne borgerlige regering har faktisk evne til både at sigte langt med velfærdsreformer og en skattepolitik, der er fremadrettet, og samtidig sørge for, at mennesker her og nu får mere velfærd.
Margrethe Vestager (RV), 2006-10-05:
Jeg kan forstå, at de skattelettelser, som er i regeringsgrundlaget, faktisk er de fortsatte lettelser, der kommer som følge af skattestoppet og også af den takstændring, som er blevet gennemført for daginstitutionerne.
Det kan man jo så stille sig tilfreds med fra De Konservatives side, og det synes jeg sådan set også man skulle gøre, fordi det jo helt tydeligt er omsonst at blive ved med at tale om skattelettelser.
Når det må være en tid for eftertanke for konservative politikere i de her dage, er det, fordi De Konservative altid i forbindelse med hele velfærdsdiskussionen har sagt, at regningen ikke skal ende i børneværelset.
Det er stærk retorik, det er god retorik, det er vi fra radikal side enige i.
Er det så ikke underligt at se på, at regningen for kommunalreformen synes at ende på grøn stue?
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-10-05:
Jeg ved ikke, hvor langt ud man kan bevæge sig i tom retorik, når man hedder hr. Per Clausen og kommer fra Enhedslisten, som jo er det eneste parti, der står uden for de mange energiaftaler, den borgerlige regering har gennemført siden sin tiltræden i 2001.
Lad mig nævne aftalerne fra 2002, 2003 og 2004, som rent faktisk omfatter ikke bare Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti, men også De Radikale, Socialdemokraterne og SF, altså alle undtagen Enhedslisten, som ikke vil være med i arbejdet.
Ja, jeg kan garantere hr. Clausen for, at Det Konservative Folkeparti ser svaret på energiudfordringen som både givet på politiske vilkår og på markedsøkonomiske vilkår, så det er en kombination; ellers får vi ikke løbet de forskellige forskningsprojekter i gang, som er forudsætningen for, at vi kan få løst energiudfordringen.
Så det er et både-og og ikke et enten-eller.
Per Clausen (EL), 2006-10-05:
Nu kræver det at få vedvarende energi jo langsigtet planlægning og langsigtede investeringer.
Det siger statsministeren, så det må jo passe.
Det er vel også derfor, at forklaringen på, at det i dag står relativt godt til i Danmark med vedvarende energi, er de beslutninger, der blev truffet i 1990'erne, ganske mange af dem uden konservative fingeraftryk.
Så det er vel en kendsgerning.
Men det næste er, at der skal træffes rigtige beslutninger nu, og så kunne jeg godt tænke mig at høre, om det skal forstås på den måde, at De Konservative ikke længere ensidigt vil satse på, at det skal være markedskræfterne, der skal drive energipolitikken, men at der skal træffes politiske beslutninger, og at de politiske beslutninger også betyder, at man er villig til at give støtte til etablering af vedvarende energi og sikre, at med den måde, vi betaler for energien på, betaler vi også for den miljøbelastning, som de forskellige energiformer har.
Er De Konservative villige til at træffe politiske beslutninger, yde en indsats for at sikre overgangen til vedvarende energi, eller er det her bare tom retorik, fordi man skal lade, som om man har fået den samme åbenbaring som statsministeren?
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-10-05:
Jeg prøvede at beskrive, hvad det er for nogle samfundsudfordringer, vi står over for, ikke mindst på de energipolitiske og miljømæssige områder, og jeg kan garantere Enhedslisten og hr. Per Clausen om, at Det Konservative Folkeparti vil være i front, når det drejer sig om at finde frem til tilstrækkelige svar på de udfordringer, vi står over for.
Jeg har bare beskrevet, hvordan det kan gå, hvis vi bliver for afhængige af en række ustabile stater, og hvor vigtigt det er, også ud fra et sikkerhedspolitisk synspunkt, at vi investerer i tide.
Danmark er ganske godt med.
15 pct. af vores samlede energiforbrug bliver rent faktisk hentet fra vedvarende energi.
Det er langt over EUgennemsnittet.
EU har i gennemsnit 6 pct., Storbritannien 2 pct.
Det kunne være, at vi skulle prøve at lægge nogle kræfter i også at løfte EU's gennemsnit en smule, for at vi, af hensyn til sikkerheden og forsyningssikkerheden i vores region, kan stå bedre i de kommende år.
Men jeg kan garantere hr. Per Clausen, at der er sammenhæng mellem de konservative visioner og den konkrete handling.
Vi har på en lang række områder været med til at sikre, at Danmarks energiforbrug, på trods af at økonomien er fordoblet, rent faktisk ikke er blevet øget.
Det er ikke sket uden indsats.
Per Clausen (EL), 2006-10-05:
Er sandheden ikke, at det, han har brug for, er at få lov til at bruge de penge, han i forvejen har i kassen?
Det er altså den ramme, som regeringen lægger ned over kommunerne, der er problemet, og derfor løser det ikke hr. Tærsbøls problemer, at han kan sætte skatten op.
Hvis han ikke kan få lov til at bruge de penge, han har, kan han jo ikke lave mere velfærd til sine borgere.
Men fru Pia Christmas-Møller var jo også visionær.
Vi fik at vide, at i 2030 skal vi have gjort os uafhængige af Putin og af gas.
Jeg forstod da, at vi skal være uafhængige af fossile brændstoffer i 2030, og så må vi sige, at åbenbaringen virkelig har ramt den konservative ordfører.
Men hvordan stemmer det overens med den energipolitik, konservative energiministre har ført de senere år?
Hvordan stemmer det overens med en målsætning om, at i 2025 skal en tredjedel af vores energiforbrug dækkes af vedvarende energi?
Hvordan gør det os uafhængig af Putin?
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-10-05:
De konservative borgmestre har ikke behov for hr. Villy Søvndals omklamring, må jeg sige.
Der er ikke tale om, at de bevidst har markedsført falske tal, men det har BUPL gjort sig skyldig i.
BUPL har påstået, at der er tale om nedskæringer i en størrelsesorden, som er taget ud af den blå luft, men at der er nogle borgmestre, som er bekymrede og har haft svært ved at få et overblik, fordi ingen rent faktisk i en vis fase af forløbet har haft overblik på grund af kombinationen af disse mange ting, vi lige har været inde på, synes jeg da er forståeligt nok.
Hr. Tærsbøl er borgmester i en kommune, som har haft nul skattestigninger i en årrække, og derfor står han i en ganske særlig situation i forbindelse med overgangsåret næste år.
I 2008 kan han linde lidt på skatten, hvis det er det, han vil, men der er nogle helt særlige lokale forhold, som også skal tages i betragtning.
Men det generelle billede, som BUPL har forsøgt at tegne, nemlig at nu skal forældrene over en bred kam i hele landet – selv i Kolding Kommune, som hr. Søvndal kommer fra, og som har øget bevillingerne til daginstitutionsområdet – være bange for deres poder, er et løgnagtigt billede, og derfor har Ekstra Bladet faktisk ret i sin beskrivelse.
Lene Hansen (S), 2006-10-05:
Vi tror også, det er rigtigt, når den ene borgmester efter den anden, det være sig Socialdemokratiets eller den borgerlige fløjs borgmestre, rejser sig op og siger, at tingene altså ikke hænger sammen, og at problemerne jo nok skyldes et sammensurium, som det er blevet kaldt, af mange forskellige faktorer, der gør, at det er meget, meget svært at overskue, hvad man overhovedet har til rådighed i budgettet.
Mit spørgsmål kunne egentlig lyde sådan til Dansk Folkepartis ordfører: Hvorfor sikrede Dansk Folkeparti sig ikke, at grundlaget for hele strukturreformen var i orden, da man lagde stemmer til?
Poul Erik Christensen (RV), 2006-10-05:
Ja, jeg fik jo faktisk et svar, i hvert fald på den ene del af det, nemlig den om værdigrundlaget.
Men det krævede jo mod at tage afstand fra Dansk Folkeparti, og dermed bragte man samtlige partier ind i billeder.
Men alligevel: Tak for et svar på den del af spørgsmålet.
Hvad med de skattelettelser, som fru Pia Christmas-Møller taler om?
Er det de skattelettelser, som er givet til de boligejere, som får del i overskuddet, altså det råderum, som skulle sikre skattelettelser, men som er så asocialt fordelt?
Ejerne af de dyre boliger får enorme beløb tildelt, mens ejerne af de billige boliger stort set ingenting får.
Er det de skattelettelser, fru Pia Christmas-Møller taler om?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-10-05:
Problemet er, at hr. Thulesen Dahl jo ikke svarer.
Nu nævnte jeg fire kommuner, hvor Dansk Folkeparti i alle fire kommuner medvirker til nedskæringer over for de ældre.
Dansk Folkeparti medvirker til nedskæringer over for de ældre i kommunerne – det mener jeg hr. Thulesen Dahl må bekræfte – og det er jo fuldstændig uforståeligt, når der ifølge hr. Thulesen Dahl er penge nok i kommunerne.
Er det så så forbandet solidarisk, at de ældre i Århus, i Viborg, i Silkeborg og i Randers skal mærke nedskæringer, som Dansk Folkeparti er med til?
Det synes jeg kræver en forklaring.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-10-05:
Nu kiggede jeg lige i mit manuskript.
Det er godt nok stikord, jeg har i det, når jeg holder tale, men de forholder sig stort set alene til det, der handler om kommunernes situation.
Så det er jo lidt overraskende, at hr. Villy Søvndal åbenbart ikke hørte den og alligevel vælger at stille et spørgsmål med baggrund i, hvad jeg så har sagt og ikke sagt.
For vi er meget optaget af, hvad der foregår i kommunerne, vi bor sådan set selv i kommuner, og alle herinde har børn, der skal passes osv. Så vi er alle sammen dybt optaget af, hvad der sker i kommunerne.
Derfor er det afgørende for os, at det har udviklet sig sådan, også i de her år hr. Villy Søvndal berører, at pengene til kommunerne er blevet stadig flere.
Så kan det godt være, at kommunerne vælger at prioritere på en måde, som ikke huer os.
Og derfor kan det jo godt være, at vi skal ind og overveje, om vi i højere grad skal styre noget økonomi, f.eks. styre en økonomi frem til de ældre, som har behov for en større håndsrækning.
Det kan vi jo f.eks. gøre ved de finanslovforhandlinger, vi har her i efteråret, hvor vi skal diskutere nogle af de her puljer, som kommunerne ellers har været meget sure over at vi etablerer med den finanslov.
Her har vi jo mulighed for at tage nogle statslige penge og sige, at de kan komme ud og arbejde i kommunerne, forudsat at kommunerne bruger dem på at forbedre vilkår for vores ældre medborgere.
Villy Søvndal (SF), 2006-10-05:
Hr. Thulesen Dahl brugte ikke meget af sin ordførertale til sådan at kigge på, hvad der sker ude i kommunerne.
Det kan man måske godt forstå, fordi sagen er jo, at Dansk Folkeparti har ansvaret for samtlige de store aftaler, der er lavet, og som vedrører den kommunale økonomi; aftaler i forbindelse med strukturreformen, udligningsreformen og finanslove gennem en lang periode.
Dansk Folkeparti plejer jo at sige, at de har meget stor indflydelse.
Jeg vil så spørge: Hvordan føles indflydelsen nu, hvor vi er i en situation, hvor der har fundet en beskæring sted i den her regerings levetid, og hvor f.eks. tildelingen af hjemmehjælpstimer til den enkelte ældre er faldet og faldet og faldet og fortsætter med det?
Sker det, fordi Dansk Folkeparti er blevet snydt?
Altså, var Dansk Folkeparti ikke dygtige nok, lod de sig besnakke af en meget snakkende finansminister?
Eller var Dansk Folkeparti kyniske nok til at sige: Det går nok, og der er nok ingen, der opdager det?
For det er jo helt oplagt, at virkeligheden ikke ser ud, som Dansk Folkeparti har sagt den skulle se ud.
Er man blevet snydt, er det finansministeren, der har besnakket Dansk Folkeparti, eller hvad er det, der er sket?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-10-05:
Jeg synes, det er et rigtig, rigtig godt eksempel, fordi lige præcis når det drejer sig om den nedsatte forældrebetaling fra 33 pct. som lovmaksimum til 25 pct., vil jeg sige, at man regner med, at det i tabte indtægter til det offentlige kostede 0,5 mia. kr., som staten så gav til kommunerne.
Hvad kunne man gøre der?
Man kunne sige, at man sendte pengene ud, altså man lavede en aftale med den enkelte kommune, og så sendte man pengene fra staten direkte ud til den.
Det vil jo, kan vi også høre på den radikale fru Margrethe Vestager, have en større retfærdighed over sig.
Men kan vi få lov til det?
Vil Det Radikale Venstre støtte sådan en økonomisk politik over for kommunerne?
Man vil ikke få vrøvl med Dansk Folkeparti.
Men jeg synes da, det er en meget interessant åbning, at man peger på det her problem, at nogle kommuner har fået for meget, og nogle kommuner har fået for lidt, fordi det bliver fordelt efter de principper, der gælder i dag.
Margrethe Vestager (RV), 2006-10-05:
Jeg ved ikke, om et sammensurium er væsentlig bedre end et kaos, men det skal ikke skille os ad.
Det, der i hvert fald er meget klart, er, at Dansk Folkepartis ordfører erkender, at det står meget, meget uigennemskueligt til derude.
Det, som jo et eller andet sted må vække til en vis eftertanke,
er, at Dansk Folkeparti som regeringens støtteparti har bidraget til en lang række af de faktorer, der har skabt det sammensurium, senest har de jo bidraget til den skattelettelse, der er kommet børnefamilierne til gode i form af en takstnedsættelse på børneinstitutionerne, hvor man må sige, at den kompensation, kommunerne har fået, ikke altid er sådan fordelt, at de bliver kompenseret for det; det er det ene.
Det andet er, at det jo er penge, som i den grad er øremærkede.
Det synes jeg står i kontrast til ordførerens meldinger så sent som her i morges om, at der ikke står skattelettelser på Dansk Folkepartis program; der står velfærd på Dansk Folkepartis program.
Og det synes jeg må skære i ørerne rundtomkring i kommunerne, hvor man har haft den oplevelse, at Dansk Folkeparti har støttet en skattelettelse, som har gjort, at kommunernes i forvejen uoverskuelige situation er blevet gjort endnu værre.
Vækker det ikke til eftertanke eller fortrydelse?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-10-05:
Jeg er ikke enig i, at der er økonomisk kaos.
Vi har at gøre med et sammensurium af ting, der væltes oveni hinanden; selvskabte problemer, sammenlægning af kommuner, udligningsreform, der alt sammen, når det lægges sammen, tårner sig op til nogle udfordringer i kommuner, hvor alt så bliver henledt til, at det også er kommunalreformens skyld.
Men det er det ikke.
Men fordi der nu er kommunalreform oveni, siger man, at det er kommunalreformens skyld.
Og det bakker fru Margrethe Vestager så op.
Vedrørende det med, om vi har et forklaringsproblem, vil jeg sige: Ja, der er jo åbenbart et eller andet forklaringsproblem her, men det er der jo, det er jo åbenlyst.
Derfor er det selvfølgelig også nødvendigt at fortælle, hvad der er op og ned på det her.
Det mener jeg vi har et ansvar for at gøre.
Altså, når vi kan se, at den socialdemokratiske politiske ordfører på Københavns Rådhus fortæller os, at man opjusterer børnepasningen i København, og der samtidig er københavnske forældre og pædagoger, der strejker, fordi de mener, at de får ringere vilkår, så er der jo et eller andet, der er gået galt i forklaringen – måske fra os, men måske også fra Socialdemokraterne på Københavns Rådhus.
Margrethe Vestager (RV), 2006-10-05:
Jeg synes, det er godt at høre fra Dansk Folkepartis ordfører, at han tager fuldt ansvar for kommunalreformen og også glæder sig over den og gentager det, som er målene for kommunalreformen.
Jeg synes også, at der blev brugt meget pædagogik for at forklare, hvordan det så kan være, at virkeligheden ser ud, som den gør for de mennesker, der konkret oplever den.
Det tyder jo på, at man mener, at man har et vist forklaringsproblem.
Som hr. Thulesen Dahl sikkert husker rigtig, rigtig godt, var den primære grund til, at Det Radikale Venstre forlod forhandlingerne om strukturreformen, at vi ikke kunne få oplyst, hvad det var for en økonomi, kommunerne ville få, og fordi vi forudså det økonomiske kaos, kommunerne sidder med i øjeblikket.
Bekymrer det ikke hr. Thulesen Dahl som støtteparti til regeringen at have været med til noget, der helt åbenlyst, når man ser på det, der foregår rundtomkring, og kan mærke det, skaber den desperation, kommunalpolitikere føler over at skulle håndtere den store vigtige opgave, hr. Thulesen Dahl synes det er at gå ind i noget uden at kende det reelle grundlag?
Tværtimod, må jeg sige, har man kastet sig ud i det her med en forhåbning om, at økonomien var i orden.
Og det står jo i skærende kontrast til det, vi hurtigt kan blive enige om, nemlig at man skal vide, hvad tallene er, og man skal følge dem
helt til dørs.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-10-05:
Jeg har på fornemmelsen, at der er nogle kommuner, vi hører meget lidt til, for jeg kan simpelt hen ikke forestille mig, at pengene bare bliver væk, forsvinder ud i det blå.
Derfor: Hvis der er én kommune, der får mindre ud af et samlet beløb, der fordeles, er der nogle andre kommuner, der får mere.
Og jeg har da kun én interesse som politiker, og den er at vide tilstrækkelig meget om, hvor de penge så flytter hen.
Da vi kom med 424 mio. kr. ekstra til kommunerne for et par uger siden, ville vi jo gerne have de penge ud til de kommuner, der havde størst behov.
Men se, der støder vi jo mod hele det systemtænkende Danmark, som bl.a. KL repræsenterer, og som siger, at så undergraver vi det kommunale selvstyre.
Men hvis der er toner fra Socialdemokratiet i den retning, at vi på den måde kan fordele penge mere direkte til den enkelte kommune og styre meget mere målrettet i forhold til den enkelte kommune, så er det jo ikke Dansk Folkeparti, Socialdemokratiet vil få problemer med.