runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2004-02-06:
Det glæder mig, at hr. Flemming Oppfeldt er positiv over for at gøre noget ved aldersdiskrimination; nu må vi jo så se, når vi kommer til de konkrete forhold.
Jeg forstod ikke helt, om det kun gjaldt den aldersdiskrimination, der går ud på, at man i nogle job bliver fyret, når man når en bestemt alder, eller det også gælder andre ordninger som f.eks. dagpenge og andet, som har været inde tidligere i debatten, om hr. Flemming Oppfeldt også dér mener, at vi skal se på at få fjernet aldersdiskrimination, så det bliver ens tilknytning til arbejdsmarkedet, der er afgørende, og ikke året på ens dåbsattest.
I forhold til servicejobbene er spørgsmålet jo, hvorvidt vi skal betale folk dagpenge for, at de ikke må foretage sig noget som helst, eller om vi tværtimod skal få dem ind på arbejdsmarkedet og bruge dagpengene aktivt, sikre dem ordentlige løn- og arbejdsforhold og oven i købet få et overskud i de offentlige kasser.
Det er det, mit spørgsmål til hr. Flemming Oppfeldt går på: Hvorfor ikke lade de alt for mange, der bliver smidt ud i arbejdsløshed, få lov til at yde en indsats i samfundet og få et overskud i de offentlige kasser for det.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-02-06:
Jeg har ikke en samlet liste
over det, men når jeg bliver stillet over for det principielle spørgsmål, så vil jeg sige: Ja, det er faktisk nogle andre punkter, hvor vi bør gøre noget, hvor man ikke bare skal smides ud af den offentlige sektor, fordi man runder en bestemt alder, hvis man virkelig har gode evner i behold. Med hensyn til servicejob har vi lige haft en diskussion hele eftermiddagen.
Der er ingen tvivl om, at fra Venstres side vil vi gøre alt, hvad vi kan, for at der også er en levende og privat sektor, som eksempelvis kan betjene kommunerne, men det skal fungere på et sundt grundlag.
Line Barfod (EL), 2004-02-06:
Jeg kan forstå, at hr. Flemming Oppfeldt er meget optaget af, at det er vigtigt, at vi holder fast i, at ældre kan være en lige så god arbejdskraft som yngre.
Jeg vil godt høre, om hr. Flemming Oppfeldt så vil være med til at fjerne den aldersdiskrimination, der hersker på en lang række områder, og være med til at fjerne de steder, hvor man har aldersgrænser som barrierer på forskellig vis i forskellige ordninger, i forskellige erhverv osv.?
Det var mit første spørgsmål.
Betyder det, at hr. Flemming Oppfeldt synes, at vi skal genindføre servicejobordningen, som Enhedslisten var med til at få indført under den tidligere regering, hvor vi gav folk mulighed for at arbejde aktivt på dagpenge og få ordentlige løn- og arbejdsforhold i stedet for at give dem dagpenge, uden at de måtte lave noget?
Flemming Oppfeldt (V), 2004-02-06:
Netop dette her forslag går da i den rigtige retning, og det er ikke, fordi jeg vil bagatellisere det med de 100 mio. kr. Jeg bekendte mig også til, at jeg vidste, at forudsætningen for forslaget var, at det kan koste op til det beløb.
Jeg havde dog en forventning om, at det kan få endnu mere positiv afsmitning.
Hvis vi tager det i det store perspektiv og ser på, hvor dramatisk erhvervsfrekvensen falder fra 59 år og fremefter, så skal vi ikke ændre denne her procent ret meget, før vi taler om mange, mange, mange hundrede millioner kroner i ekstra indtægter i vort samfund og ekstra skatteindtægter.
Sandy Brinck (S), 2004-02-06:
Nu har vi jo kun regeringens beregninger, og jeg vælger at tro, at de står til troende, og der står altså netto 100 mio. kr. på lang sigt.
Men så forstår jeg ikke, at hr. Oppfeldt siger, at gevinsten skal indhøstes ved, at folk, som er yngre end de 65-årige, altså yngre end den aldersgruppe, som det her lovforslag retter sig imod, skal blive på arbejdsmarkedet.
Hvis hr. Oppfeldt mente det, han sagde dér, så synes jeg da, hr. Oppfeldt skulle tage imod invitationen fra Socialdemokraterne til at diskutere, hvad vi gør i forhold til den gruppe, og meget gerne i sammenhæng med: Hvad gør vi i forhold til den stigende ledighed, som særlig rammer de +50-årige, som har utrolig svært ved at komme ind på arbejdsmarkedet igen? Her har regeringens og dermed også Venstres svar indtil nu været lig nul.
Kunne vi få noget, der gik lidt i den positive retning, et bud fra Venstre i dag, så ville det her være meget, meget positivt.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-02-06:
Jeg tror, det er meget svært for alle at skønne, præcis hvordan det her forslag vil virke, for vi har jo ikke prøvet sådan noget her i Danmark før.
Så der er lagt et meget konservativt skøn i bemærkningerne til forslaget.
Jeg er meget optimistisk. Det, jeg nævnte med hensyn til, at pengene kom ind, gælder selvfølgelig ikke kun for den gruppe, vi taler om her, det drejer sig også om den almindelige accept, der kan blive på vort arbejdsmarked, for det er det, der er visionen: en almindelig accept af, at også 60-, 61- og 62-årige kan blive på arbejdsmarkedet, uden at der er nogen, der ser skævt til dem af den grund.
Den effekt er der overhovedet ikke regnet på i forslaget, og det kan jeg jo heller ikke give noget helt sikkert tal på.
Sandy Brinck (S), 2004-02-06:
Det er sjældent, at man oplever så stor åbenhed om, at vi altså nu er i gang med at lave en lovgivning, som er ren signalpolitik.
Når jeg sidder og hører på hr. Oppfeldts svar til hr. Jørn Pedersen
, må jeg indrømme, at jeg får den mistanke, at hr. Oppfeldt måske ikke har læst, jeg havde nær sagt det, der står med småt, men i hvert fald det, der står i bemærkningerne, for hr. Oppfeldt siger, at når der skal laves noget nyt, så koster det jo.
Jeg vil godt sige til hr. Oppfeldt, at der står i bemærkningerne i afsnittet om opsat pension: »På lang sigt skønnes forslaget at indebære en nettomerudgift på ca. 100 mio. kr.« På lang sigt og netto.
Så jeg vil sige til hr. Oppfeldts kommentarer om, at der jo kommer penge ind igen, at de er altså modregnet her; det er 100 mio. kr. netto.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-02-06:
Det er jeg helt enig med hr. Jørn Pedersen i, og det nævnte jeg også i min tale.
Jeg ser dette, at man kan arbejde efter at være fyldt 65 år, som en anerkendelse af, at det ikke er alderen, der skal være en begrænsning for os.
I og med at samfundet giver den anerkendelse, så tror jeg også, det kan smitte positivt af på de 58-, 59-, 60- og 61-årige, der ønsker at fastholde en tilknytning til arbejdsmarkedet.
Jørn Pedersen (S), 2004-02-06:
Mener hr. Flemming Oppfeldt, at det største problem i forhold til seniormedarbejdere i dag er gruppen over 65 år, eller kunne hr. Flemming Oppfeldt være enig med mig i, at der er større problemer for gruppen, der er yngre, og som har svært ved at fastholde sig selv på arbejdsmarkedet?
Flemming Oppfeldt (V), 2004-02-06:
Jeg kan jo mærke, egentlig også fra den debat, vi havde lidt tidligere i eftermiddags, at når man kommer med noget nyt, og hvis det koster nogle penge at etablere det nye, eksempelvis 100 mio. kr., - det er jo en engangs-, startomkostning, vi har - så er der meget stor skepsis og konservatisme her i Folketinget.
Jeg synes, de 100 mio. kr. er godt brugt.
Hvis forslaget får den virkning, at det bliver mere anerkendt at være ældre medarbejder på vort arbejdsmarked,
så er 100 mio. kr. rigtig godt brugt, for de vil komme mange gange igen.
Jørn Pedersen (S), 2004-02-06:
Jeg vil gerne spørge hr. Flemming Oppfeldt: Mener man i Venstre, at det her forslag er det mest geniale at bruge 100 mio. kr. på i forhold til at gøre noget for det grå guld?
Villy Søvndal (SF), 2004-02-06:
Jeg siger tak.
Det var jo ærgerligt, at hr. Oppfeldt ikke nåede det i sin ordførertale, men sådan er det jo, man har en begrænset tid, så man må jo prioritere.
Men det er jo vigtigt, at vi får helt tydeligt frem, hvad der er af rettigheder, og hvad der ikke er af rettigheder. Hr. Flemming Oppfeldt var selv inde på i en del af sin ordførertale, at risikoen for at blive arbejdsløs er stigende, når man er ældre.
Så vil jeg spørge: Hvorfor skal den rettighed, som er normal for alle andre på arbejdsmarkedet, ikke følge med?
Hvorfor vil man med det her forslag lave en gruppe, der ikke har de samme rettigheder?
Og hvordan vil det blive modtaget, at man godt nok siger: I må gerne fortsætte, men de rettigheder, der er på det sædvanlige arbejdsmarked, tilfalder ikke jer?
Er det ikke lidt underligt, at man ikke giver dem de fulde rettigheder?
Flemming Oppfeldt (V), 2004-02-06:
Jamen hr. Villy Søvndal har fuldkommen ret.
Hvis man går ind i den her ordning og på et tidspunkt føler, at man ikke kan magte det længere, eller man ikke har jobbet længere, så ryger man tilbage på folkepension.
Man bliver altså ikke dårligere stillet end med den folkepension, man ellers havde udsigt til.
Villy Søvndal (SF), 2004-02-06:
Det er jo vigtigt - det tror jeg også, hr. Flemming Oppfeldt synes - at der er reel forbrugeroplysning om de ting, der sker.
Hr. Flemming Oppfeldt nævnte den 65-årige gifte kvinde, der med det her forslag vælger at udsætte sin pension.
Jeg synes, at det, hr. Flemming Oppfeldt glemte at nævne, var, at hvis vedkommende bliver ledig, er vedkommende ikke berettiget til arbejdsløshedsdagpenge, men til kontanthjælp. Da hr. Flemming Oppfeldt netop selv nævnte et eksempel på en gift person, betyder det, at hvis vedkommende har en normal indkomst, vil ægtefællen ikke være berettiget til kontanthjælp, fordi kontanthjælpen som bekendt er afhængig af ægtefællens indkomst. Jeg vil sådan set bare bede hr. Flemming Oppfeldt bekræfte, at det, jeg siger, er korrekt, så man ikke lokker folk ud i noget, de bagefter bliver overrasket over.
Per Dalgaard (DF), 2004-02-06:
Hr. Kamal Qureshi startede med at beklage sig over, at en større og større gruppe ikke kunne få dansk statsborgerskab og dermed bruge sine demokratiske rettigheder. Hvad ved alle disse mennesker, som ikke kan dansk og ikke sætter sig ind i de danske samfundsforhold, om demokrati?
Er det ikke netop et af problemerne, at de mennesker har en kultur, som er antidemokratisk?
Kamal Qureshi (SF), 2004-02-06:
Jeg har sådan set ikke sagt, at man kan få frakendt sit statsborgerskab, hvis man stjæler en cykel.
Jeg anførte, at den lovgivning, som man lægger til grund, hvis overtrædelse kan medføre en frakendelse af statsborgerskab, har en strafferamme ned til 4 måneder.
Det siger også noget om, hvordan man i øvrigt vurderer en overtrædelse af en sådan lovgivning, i og med at strafferammen ligger, hvor den gør.
Det vil jeg gerne have lejlighed til at spørge nogle til råds om eller stille ministeren spørgsmål om.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-02-06:
Jeg er sandelig heller ikke jurauddannet, men jeg ved, hvad ordet tilstrækkelig betyder.
Det er overhovedet ikke det, der er essensen.
Det er ikke straffens længde, men det er forbrydelsens art, og forbrydelsens art i straffelovens kapitel 12 og 13 - det er nu let nok at slå op i Retsinformation - er forbrydelser mod statens selvstændighed eller sikkerhed.
Det er altså hverken cykeltyverier eller knivstikkeri
Det er forbrydelser mod statens selvstændighed eller sikkerhed.
Sådan en person kan fradømmes sin danske statsborgerret, medmindre han bliver statsløs.
Kamal Qureshi (SF), 2004-02-06:
Jeg skal ikke påberåbe mig at have juridiske kompetencer i forhold til at kunne læse paragraffer i detaljer, og det er også derfor, jeg sådan set anførte, at jeg synes, det har været ærgerligt, at høringssvarene ikke har ligget i tide, så man netop har haft lejlighed til at få hjælp fra andre.
Det, jeg i hvert fald kan læse i forhold til de bemærkninger, der står, er: »Efter forslaget er dom for de omhandlede strafbare forhold en ydre ramme for muligheden for at frakende en person hans danske indfødsret.
Bestemmelserne i straffelovens kapitel 12 og 13 indeholder normalstrafferammer fra 4 måneder til livstid.«
Det læser jeg, som om det må betyde, at man har en nedre ramme, der hedder en strafferamme på 4 måneder, og en øvre på livstid.
Hvis det ikke er korrekt, vil jeg gerne have lejlighed til at kigge på det igen.
Det er ikke sådan, at jeg stiller mig op og siger
, at nu skal jeg fortælle, hvordan det her juridisk skal fortolkes.
Jeg er ikke jurauddannet, og det kan godt være, at jeg tager fejl.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-02-06:
Jeg må konstatere, at om end vi taler det danske sprog begge to, så forstår vi det ikke ens.
Når hr. Kamal Qureshi kan tillade sig at stå på Folketingets talerstol og sige, at det følger af denne lovgivning, at en straf på 4 måneder er tilstrækkelig til at få fradømt sit danske statsborgerskab,
så er det altså at læse det her, som en eller anden læser Bibelen.
Der står, at det drejer sig om den, der dømmes for overtrædelse af en eller flere bestemmelser i straffelovens kapitel 12 og 13.
Kapitel 12 og 13 handler om forbrydelser mod statens selvstændighed eller sikkerhed osv.
Den, der dømmes der, kan ved dom frakendes sin danske indfødsret, medmindre den pågældende derved bliver statsløs.
Det er noget ganske andet end det, hr. Kamal Qureshi står og lader som om han regner med der står i lovforslaget.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-02-06:
På en måde føler jeg mig ikke så forfærdelig meget ramt af det med sprogkravet.
Jeg har ganske vist sagt: forstår det danske sprog.
Men jeg har faktisk også lagt utrolig meget vægt på, at man har kendskab til Danmark og til danske samfundsforhold, for jeg synes, det er det, der er helt, helt afgørende, nemlig at man forstår, hvad et demokrati er.
Nu har der været talt om religionsfrihed.
Jeg synes, det er vigtigt i relation til religionsfrihed, at man har den opfattelse af religion, som langt de fleste danskere har, at det er et forholdsvis privat anliggende, og at grundloven står over Bibelen og Koranen.
Kamal Qureshi (SF), 2004-02-06:
Hr. Dalgaard må jo præcisere, hvad det er for nogle sådanne mennesker, altså disse mennesker, som er antidemokratiske; hvem er det, han taler om
Det vil jeg gerne bede hr. Per
Dalgaard om at præcisere for mig. Jeg er godt klar over, at hr. Per Dalgaard tidligere også har været ude med, at man skal fratage folk retten til at kunne stemme ved f.eks. de kommunale valg, når man har opholdt sig i landet i 3 år, hvad man jo kan ifølge den eksisterende lovgivning.
Han mente, at det var et problem, at en alt for stor andel af de udenlandske statsborgere deltog i de kommunale valg.
Jeg kan huske, at dét var hr. Dalgaards bemærkning til en undersøgelse, som viste, at en meget, meget stor andel af de udlændinge, der var til stede i Danmark, faktisk stemte ved de kommunale valg.
Der husker jeg, hr. Per Dalgaard sagde, at det syntes han var et problem.
Så det er klart, at hvis hr. Dalgaard mener, det er et problem, at folk deltager i demokratiet, så er jeg uenig med hr. Dalgaard.
Men hvis hr. Dalgaard mener, at disse mennesker, der kommer til Danmark, er antidemokratiske, så vil jeg meget gerne bede om en præcisering.
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-06:
Man kan også tage et andet eksempel.
På grund af den fuldstændig urimelige og stramme danske flygtningelovgivning er der nogle serbiske personer, flygtninge, som har måttet tage ophold på Færøerne, for i Danmark kunne de ikke være.
Men færingerne er mere gæstfrie, end vi er hernede, og det kan vi kun glæde os over.
De har så taget ophold på Færøerne og har bopæl på Færøerne og lærer formentlig ud over det serbiske, som de har som modersmål, færøsk, og deres børn lærer formentlig færøsk.
Derfor må spørgsmålet vel også være: Hvis de ønsker dansk statsborgerskab på et tidspunkt, kan de så komme til Indfødsretsudvalget og sige, at de altså taler færøsk?
Det kan godt være, at jeg er gået helt galt i byen, men jeg synes da, at det er en interessant problemstilling at få afklaret, hvor langt man gør det her sprogkrav til det saliggørende.
Nu er der flere ordførere, der har insisteret på, at det lige præcis var dansk, der var det afgørende, men jeg går ud fra, at ministeren i hvert fald kan give en besvarelse.
Nu kan man måske overveje, hvor stor en gruppe det her omhandler.
Forudsætningen i forhold til den nuværende lovgivning, af det nuværende regelsæt, er jo for det første, at man skal være ustraffet; for det andet, at man skal opholde sig mindst 10 år i Danmark; for det tredje, at man skal have opholdt sig her 5 år inden for de sidste 6 år.
Så jeg ved ikke, hvor stor en gruppe vi kommer til at tale om, der bliver omfattet af den her lov.
Det kan fru Else Theill Sørensen måske give et bud på.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge videre for at forstå fortolkningen og også for at forstå alt det, der bliver sagt om sproget.
Hvis nu et grønlandsk ægtepar bosætter sig i udlandet og får et udenlandsk statsborgerskab og flytter tilbage til Grønland, og deres barn, som så er udenlandsk statsborger, vokser op i Grønland, kan vedkommende så få dansk statsborgerskab, selv om vedkommende kun taler grønlandsk?
Else Theill Sørensen (KF), 2004-02-06:
Det vil man ikke gøre noget ved, men man vil sørge for, at man, hver gang man naturaliserer mennesker, gør alt, hvad man kan, for at de mennesker, der naturaliseres, hører til det danske samfund.
Der var en af de tidligere spørgere til vistnok fru Inge Dahl-Sørensen, som spurgte, hvad det var at være dansk - det har formentlig været hr. Kamal Qureshi; om det handlede om blodets bånd.
Der skrev jeg ned, hvis nu jeg skulle få det samme spørgsmål: Næh, det handler ikke om blodets bånd, men det handler om fællesskabets bånd.
Det handler om at have levet sig ind i det danske fællesskab.
Der var det, at man i gamle dage forestillede sig, at hvis nogle var mellem 18 og 23 år og havde haft det meste af deres opvækst her, så havde de levet sig ind i det danske og haft det fællesskabsbånd.
Det har de altså bare ikke mere, og derfor vil vi lave om på det.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-06:
Nu forstår jeg, at grunden til, at man skal lave den her opstramning, er for at sikre en bedre integration, og at vi skal være sikre på, at de, der bor her i landet, kan tale dansk.
Men er fru Else Theill Sørensen ikke enig i, at vi sagtens kan få børn ind fra udlandet, som ikke behersker dansk overhovedet, og at de bliver danske statsborgere automatisk?
Hvad vil man gøre ved det problem?
Else Theill Sørensen (KF), 2004-02-06:
Nej, vil jeg sige til fru Elsebeth Gerner Nielsen
, det vil vi ikke gøre noget ved.
Men det er lige præcis på grund af, at hvis en mor, hvor i verden hun end føder sit barn, er dansk statsborger, så bliver barnet dansk statsborger.
Det er derfor, vi er så forsigtige med, hvem vi giver denne ret til for sig selv og deres efterkommere at være danske.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-06:
Det er nogle sjove udtryk, vi her får udviklet: et slapperflertal.
Fru Else Theill Sørensen hænger sig meget i, at man jo kan risikere, at der er børn, der er vokset op her i landet i nogle år og derefter forlader landet igen og så kommer tilbage og dermed ikke har fået kendskab til dansk sprog og dansk kultur.
Men så vidt jeg kan se, er der jo masser af børn, der kan komme i den situation.
Hvis man er født af en dansk mor i udlandet, har man ret til dansk statsborgerskab.
Man skal så komme tilbage, inden man er 22 år og bekræfte, at man gerne vil være dansk statsborger.
Men man har i hvert fald ret til det i den periode.
Det betyder jo, at man sagtens kan vokse op i udlandet, hvis bare man har en dansk mor, kan man sige, der er vokset op i udlandet, ikke kan ét ord dansk, intet kender til dansk kultur, ikke har sat sine ben i Danmark, og så kan man vende tilbage og få dansk statsborgerskab.
Er Det Konservative Folkeparti også parat til at gøre op med det, så det altså er sådan, at det kun er, hvis man er født her i landet og er vokset op her i landet, at man fortsat har ret til at være dansk statsborger - af fødsel, kan man sige?
Else Theill Sørensen (KF), 2004-02-06:
Jeg har ikke ordlyden af den rekommandation, men jeg er ret overbevist om, at den lyder på, at når man har boet i 10 år i et land, så har man ret til at indgive ansøgning om statsborgerskab - og det har man ganske ret til i Danmark.
Jeg vil godt sige om det der med det snævre flertal
: Det ligger i den måde, hvorpå man naturaliseres i Danmark, at det naturlige i og for sig er et snævert flertal.
Det er ikke ligesom så meget andet, folkeskolelov og kommunalstruktur og noget andet, hvor det er godt at have et bredt og solidt flertal.
I virkeligheden, hvis ikke der var så mange tusinde, burde vi stå med hvert eneste navn og kigge ud over salen og spørge: Hvem stemmer for, hvem stemmer imod?
Hvis der er 90 personer imod, får man ikke sin indfødsret.
Derfor er det helt naturligt, at det i denne sag er strammerflertallet - som nu også er lidt mere end 90 - der bestemmer.
Det var i øvrigt også en anden situation, dengang det var flertallet, der var til - undskyld udtrykket - slappersiden.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-02-06:
Nu er der, som Institut for Menneskerettigheder også fremhæver, tale om en rekommandation, hvor man siger, at man anbefaler, at landene gør således, og at det er den vej, resten af Europa i øvrigt arbejder hen imod, nemlig at man ikke skal holde folk tilbage for længe fra at få statsborgerskab i det land, hvor de bor.
Det, der er min anledning til at stille det spørgsmål, var det, som også andre spørgere var inde på tidligere, nemlig det her med, at man, hvis ikke en person har mulighed for enten fysisk eller mentalt, eller hvad ved jeg, at bestå en danskprøve, altså på grund af det flertal, som regeringen har dannet sammen med Folketingets partier med Dansk Folkeparti som garant, vil kunne sikre, at der er mennesker, som aldrig opnår statsborgerskab i det land, de bor i, til trods for at de har boet her i mere end de 10 år, som rekommandationen anbefaler.
Det er da et problem.
Synes fru Else Theill Sørensen ikke det?
Else Theill Sørensen (KF), 2004-02-06:
Jeg er af den helt sikre overbevisning, at det her ikke bryder med nogen konventioner, som Danmark har tiltrådt, eller med nogen internationale konventioner.
Jeg vil minde om, at vi ikke fratager nogen mennesker muligheden for at blive danske statsborgere, men vi fratager dem muligheden for at blive det på denne ganske særlige måde, hvor de går op på statsamtet og erklærer, at de vil være danske statsborgere.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-02-06:
Jeg skal skynde mig at beklage, at det ikke er sikkert, at jeg fik fanget formandens opmærksomhed tidligt nok.
Jeg skal bare sige til fru Else Theill Sørensen: Jeg er selvfølgelig ikke sikker på, om det, som Institut for Menneskerettigheder har sagt om, at det er et brud på 200 års praksis siden 1776, hvor indfødsretsordningen blev indført, er korrekt.
Men jeg skal bare sige, at Institut for Menneskerettigheder jo er et organ, som er blevet sat til bl.a. at komme med høringssvar - det har de også gjort - til det her, og som Danmark bliver overvåget på en række felter, også senest i den ECRI-rapport, som kom, da regeringen havde et andet navn end den, der sidder nu, er det jo således, at der vil være blikke, som kigger på, hvordan vores lovgivning bliver indrettet i Danmark. Jeg skal bare spørge, om ikke det er korrekt, at det her vil være om ikke et brud, så vil det dog trække i en anden retning end det, som både Europarådet og EU har arbejdet for omkring statsborgerskab, således som Institut for Menneskerettigheder påpeger i sit høringssvar.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-02-06:
Jeg kan ikke de nøjagtige regler for det der.
Men en person, der bor i Grønland, er jo normalt dansk statsborger.
Nu smuttede hele sammenhængen, men det var altså et grønlandsk par, som jo er danske statsborgere.
Er det sådan?
Jeg bliver nødt til at sige: Jeg ved det ikke.
Det synes jeg vi skal prøve at diskutere som et spørgsmål.
Det er min opfattelse, at grønlændere, hvad enten de bor i Grønland eller Danmark, er en del af den danske befolkning.
Per Dalgaard (DF), 2004-02-06:
Vi ved alle sammen, hvad vi taler om: den islamiske kultur.
Islam som sådan er jo ikke en demokratisk kultur, har ikke demokrati på agendaen overhovedet.
Så enkelt er det.
Kamal Qureshi (SF), 2004-02-06:
Jeg vil nok vove at påstå, at der er andre i det danske samfund, som er antidemokratiske uden at være muslimer.
Vil hr. Dalgaard mene, at nazister skal have frakendt det danske statsborgerskab?
Og nogle af hr. Dalgaards egne partifæller mener jo, at det at være kristen også er en nødvendig del af det at være dansk.
Jeg mener ikke, at det på den måde diskvalificerer mig til at deltage i det demokratiske fællesskab eller i det hele taget i at være demokrat.