runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian H. Hansen (DF), 1998-05-05:
I stedet for, at man ophæver § 4 i lov nr. 378, mener vi i Dansk Folkeparti, at hele loven skulle ophæves, da loven jo i bund og grund går ud på, at kommunerne skal udkonkurrere de private virksomheder.
I Dansk Folkeparti mener vi, at borgernes skattekroner skal beskyttes mod kommunale erhvervseventyr. Selv om man godt nok har fundet frem til, at der fortrinsvis er tale om få og små opgaver af mindre værdi, mener vi faktisk, at det godt kan have stor betydning for en mindre virksomhed på kommunalt plan.
Og man kan jo også tydeligt se, at anvendelsen af loven er stigende, og som det så rigtigt har været sagt heroppefra før, starter det altid i det små, men så udvikler det sig.
Og da det jo i sin tid blev besluttet, at man skulle tage loven op til revision i folketingsåret 1997-98, er der altså nu en mulighed for at ophæve loven, og det er også i den retning, vi mener det bør gå med lov nr. 378 af 14. juni 1995.
Kristen Touborg (SF), 1998-05-05:
Jamen jeg beklager da, at fru Else Winther Andersen finder, at jeg har udlagt ordførertalen på anden vis end sådan, som den var ment, men jeg kan kun sige, at på vestjysk er det nu alligevel det samme, det handler om.
Lovforslaget indeholder jo alene en ophævelse af den revisionsbestemmelse i den oprindelige lov, hvori det blev besluttet, at loven skulle revideres i 1997-98.
Men lovens anvendelse har været ubetydelig i forhold til den samlede kommunale økonomi, og ifølge lovforslagets tekst forventes det ikke, at loven fremover vil blive anvendt væsentligt mere, end den bliver i øjeblikket. Dengang loven blev vedtaget, var jeg ikke ordfører - det var fru Anne Baastrup - men jeg har set det righoldige ordvalg, der blev brugt dengang, og det var jo den helt store ideologiske debat om kommunal produktion, der blev udfoldet på det tidspunkt.
Og man må mildest talt sige, at de borgerlige partier malede fanden på væggen, for de så vel nærmest forslaget som det helt store socialistiske spøgelse, som på det nærmeste ville bringe det private danske erhvervsliv på fallittens rand.
Men det har altså vist sig, at det langtfra var tilfældet, og det er også den erkendelse, Venstres ordfører, fru Else Winther Andersen, har gjort her fra talerstolen i dag: at det jo ikke gik så galt, som der var lagt op til.
Og det gjorde det mildest talt ikke. Tværtimod ser det jo ud, som om loven er så restriktiv, at kun ganske få kommuner benytter sig af de muligheder, der er i den.
Ved førstebehandlingen af lovforslaget dengang sagde SF's ordfører, fru Anne Baastrup blandt andet: »I SF anerkender vi starten med dette lovforslag, og vi er tilfredse med, at der skal ske en revision om et par år, for man kan jo sætte spørgsmålstegn ved, om afgrænsningen er god nok.« Ja, det kan man i allerhøjeste grad sætte spørgsmålstegn ved, for alle de gode ord, som Socialdemokratiets ordfører under behandlingen af det daværende lovforslag, hr. Erling Christensen, medgav lovforslaget, har loven jo overhovedet ikke levet op til.
Man må jo sige, at det er i meget lille omfang, loven har givet mulighed for den kommunale produktion - for nu at kalde det sådan - som man måske egentlig havde tænkt, og som i hvert fald de borgerlige havde frygtet.
Så i SF finder vi ikke, at det er nogen god idé at sløjfe revisionsmulighederne.
Jeg ved ganske vist, at det skulle have været i 1997-98, så det kan jo komme til at knibe med at nå det, men det må der vel være muligheder for at råde bod på på anden vis.
Umiddelbart er det ikke SF's opfattelse, at det er nogen god idé at låse situationen fast, sådan som den er i øjeblikket.
Vi ønsker faktisk at få bevæget tingene i en sådan retning, at kommunerne har bedre mulighed for at gøre brug af de intentioner, der i hvert fald for nogles vedkommende var i loven, da den blev til i 1995.
Så umiddelbart kan SF ikke støtte det fremsatte lovforslag.
Anne Baastrup (SF), 1998-05-05:
Kunne hr. Tom Behnke så ikke i stedet foreslå, at vi rent faktisk forøger mulighederne for at få gratis prævention, herunder gratis spiral, frem for at gå den anden vej?
Else Winther Andersen (V), 1998-05-05:
Venstre var jo meget imod loven, da den blev vedtaget, og vi kaldte den loven om kommunal produktion.
Og under debatterne på det tidspunkt sagde den daværende indenrigsminister flere gange, at der jo var en revisionsbestemmelse i loven, og så kunne vi jo altid se, hvad resultatet af loven var.
Det var ligesom det halmstrå, der blev rakt til os.
Siden er der så kommet en rapport om de erfaringer, der er gjort på det område.
Og det er da rigtigt, som der står i rapporten, at der ikke fra starten har været en stor tilvækst af kommunal produktion over kommunegrænserne, men det er ganske tydeligt, at den nu udvikler sig og tager til, og hvis vi bare tager et enkelt område som det at levere mad over kommunegrænserne, er det i hvert fald noget, som vi ser udvikle sig.
Af rapporten fremgår det flere steder, at der har været forslag fremme fra de repræsentanter for det private erhvervsliv, som har siddet i udvalget, og af rapporten fremgår det også, at der er flertal for de ting, der har nydt fremme, men det kan man da godt forstå, når man ganske tydeligt kan læse, at flertallet består af embedsmænd fra ministerierne og af repræsentanter for Kommunernes Landsforening og Amtsrådsforeningen, som jo var fortalere for loven, hvorimod mindretallet af erhvervsfolk ikke har haft gehør for deres forslag.
Og de spørgsmål, der har været fremme under arbejdet med rapporten, har jo bl.a. drejet sig om, hvorvidt de eksisterende konkurrenceforhold mellem offentlige og private har været reelle, herunder kalkulationsreglerne.
Det er alt sammen noget, som vi vil stille spørgsmål om under udvalgsarbejdet, plus noget mere.
På baggrund af det, jeg allerede har sagt nu, kan man jo ikke være i tvivl om, at Venstre er imod loven, og derfor stemmer vi imod lovforslaget om, at revisionsparagraffen skal ophæves.
Det, vi faktisk hellere ville have, var jo, at der blev givet nogle reelle udliciteringsopgaver til private, for når vi ser på de opgaver, der bliver løst kommunerne og amterne imellem, kan vi jo se, at det ikke er noget, som det private erhvervsliv ikke udmærket kunne løse, og det mener vi ville være den rigtige måde at klare de ting på.
Kommuner og amter skal være myndigheder og være sig deres myndighedsansvar bevidste og ikke være arbejdsgivere.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 1998-05-05:
Indenrigsministeren har fremsat forslag om ophævelse af § 4 i lov nr. 378 af 14. juni 1995.
Loven giver kommuner og amtskommuner udvidet mulighed for at udføre kommunale opgaver for hinanden og for andre kommunale myndigheder, og lovens formål er på denne måde at give mulighed for en bedre udnyttelse af eksisterende ressourcer.
Det af indenrigsministeren nedsatte udvalg, der havde til opgave at undersøge kommuners og amtskommuners erfaringer med anvendelsen af loven, afgav i februar 1998 sin rapport, hvori det konkluderes, at loven har fundet anvendelse såvel ved varetagelse af opgaver inden for områder, der er specielle for den kommunale sektor, som ved varetagelse af opgaver inden for områder, der også kan varetages af private virksomheder.
De pågældende opgaver er i størrelsesordenen 1 promille af kommunernes og amtskommunernes samlede køb af fremmede tjenesteydelser, og det konkluderes derudover i rapporten, at loven hovedsagelig har været anvendt ved varetagelse af mindre opgaver og ikke ved udførelse af kommunal erhvervsvirksomhed i større omfang.
Lovens formål, nemlig at give bedre mulighed for udnyttelse af eksisterende ressourcer af de kommunale myndigheder, samt Fornyelsesudvalgets antagelse af, at der ikke vil blive tale om kommunal erhvervsdrift i større omfang, har altså vist sig at være opfyldt, og Socialdemokratiet kan på baggrund af erfaringerne med loven derfor støtte, at revisionsbestemmelsen ophæves, men at loven
Og jeg er blevet bemyndiget af CD til at sige, at man dér har samme bemærkninger til loven.
Carsten Koch (S), 1998-05-05:
Jeg skal gøre det kort, for jeg har jo allerede i min tidligere tale antydet, at regeringen er positivt indstillet over for dette forslag til vedtagelse, og det vil jeg godt understrege igen. Jeg synes, debatten har afspejlet det forhold, at sådan som sagerne står, er der intet, der er bedre end intensiv vejledning, intensiv oplysning og sober rådgivning, og det har jeg taget til mig.
Det er noget af det, som vil indgå i regeringens overvejelser.
Jeg er blevet spurgt om min indstilling til spørgsmålet
vedrørende en øvre aldersgrænse for sen, provokeret abort.
Jeg vil sige, at sagen er til overvejelse i regeringen i øjeblikket, og at det er sådan, at spørgsmålet er blevet stillet til Etisk Råd.
Etisk Råd har overvejet problemstillingen og har fremsat en tilkendegivelse, som indgår i regeringens videre arbejde med denne problemstilling.
Jeg synes også, der er grund til at understrege det, som fru Dorte Bennedsen var inde på i denne sammenhæng, nemlig at det er lige så relevant at se på, hvor langt vi skal gå med hensyn til udnyttelsen af teknikkens stadige forbedringer, når det gælder om at redde meget, meget tidligt fødte børn.
Det er en problemstilling, som er lige så påtrængende, og det ville være udmærket, hvis vi på et tidspunkt fik en debat om dette emne.
Jeg kan altså tilkendegive, at regeringen er positivt indstillet over for og kan tilslutte sig forslaget til vedtagelse, og vi skal selvfølgelig leve op til det ved at komme med en gennemarbejdet plan for, hvordan vi kan forøge indsatsen for at få bragt antallet af provokerede aborter yderligere ned.
Tom Behnke (FP), 1998-05-05:
Det har jeg ikke noget præcist belæg for, men det er også derfor, jeg brugte den formulering: Man kan nemt få den opfattelse, når man ser statistikkerne over, hvor mange aborter der bliver givet, og deler dem op efter, hvem der går igen flere gange.
For mig at se er problemet ikke dem, der kommer første gang, og nu er det gået galt, og vi var ikke opmærksomme
, osv.
Som jeg ser det, ligger problemet i dem, der kommer igen og igen og måske endda kommer tilbage mange gange.
Det er her, problemet ligger, og det er den målgruppe, vi bør gå efter i vores kampagner.
Anne Baastrup (SF), 1998-05-05:
Jeg bad ikke om at få Fremskridtspartiets partiprogram rullet op.
Jeg bad om at få at vide, hvilket belæg hr. Tom Behnke har for at sige, at kvinder bruger provokeret abort som prævention.
Det er det spørgsmål, jeg stillede, og det er det, jeg vil have svar på.
Tom Behnke (FP), 1998-05-05:
For det første hele problemstillingen om de sene aborter: Jeg er ganske enig i, at det spørgsmål ikke bare kan løses her og nu, det er meget problematisk.
Men jeg håber og appellerer til, at regeringen og ministeren overvejer de ting og prøver at finde nogle løsninger og en fornuftig balance.
Det er helt givet, at den deputation, der var i Retsudvalget, kunne redegøre for, hvad der rent faktisk foregår rundt
omkring på hospitalerne
Det synes jeg var forfærdeligt at høre på, og derfor mener jeg også, vi skal prøve at løse det problem.
Jeg er også glad for, at fru Anne Baastrup stillede et spørgsmål om, hvad der egentlig lå i det, jeg sagde.
Punkt 1:
Det er vores opfattelse i Fremskridtspartiet, at når der er tale om aborter, er det ikke nogen sundhedsydelse som sådan, og dermed bør det heller ikke være noget, som betales af skatteborgerne, men er noget, man selv betaler for.
Men så var der alle undtagelserne.
Hvis indgrebet er lægeligt begrundet, er det naturligvis klart, at der er tale om en regulær sundhedsydelse, og så skal den selvfølgelig være gratis. Det samme gælder, hvis vi har at gøre med en påtvungen graviditet, så bør det også være gratis.
Jeg kunne uddybe endnu mere, men jeg kan se, taletiden er udløbet.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 1998-05-05:
Det Konservative Folkeparti vendte sig i 1995 stærkt imod loven om at give kommuner og amtskommuner mulighed for at udføre opgaver for hinanden og dermed påføre private erhvervsdrivende unfair konkurrence, og derfor kan vi heller ikke tilslutte os lovforslaget om at slette revisionsbestemmelsen i loven og dermed acceptere en uændret videreførelse af den.
Vort primære ønske er at få loven ophævet, og kan vi ikke komme igennem med dét, ønsker vi loven strammet op, så konkurrencevilkårene for de private erhvervsdrivende bliver så lige som overhovedet muligt i forhold til det offentlige.
Vi finder i øvrigt, at såvel ministerens fremsættelsestale som bemærkningerne til lovforslaget kan kritiseres, for medmindre man læser talen og bemærkningerne med lup, vil man uvilkårligt få det indtryk, at det af ministeren nedsatte udvalg, som har vurderet behovet for revision, anbefaler en uændret videreførelse.
Og udvalget bestod jo som bekendt af repræsentanter for ministerier og kommunale organisationer samt repræsentanter for offentligt ansatte, og at denne personkreds anbefaler en videreførelse, kan jo ikke undre.
Men sandheden er jo, at alle i udvalget med tilknytning til det private erhvervsliv forholdt sig stærkt kritisk til forslaget, og det havde jo været hjælpsomt over for Folketinget, hvis ministeren mere tydeligt havde gjort opmærksom herpå.
Og erhvervsmindretallet i udvalget peger på, at der ikke er overensstemmelse mellem de faktiske forhold omkring anvendelsen af loven og de oplysninger, som regeringen har givet EU om anvendelsen.
Det Konservative Folkeparti tilslutter sig denne kritik.
Erhvervsmindretallet peger endvidere på, at kommuner og amtskommuner bør være underkastet de samme regler som private virksomheder med hensyn til kalkulation, aflæggelse af regnskab og revisionspligt.
Det Konservative Folkeparti er enigt heri, for kun derigennem kan man sikre nogenlunde gennemsigtighed i konkurrencevilkårene.
Og det bør endvidere være Konkurrencerådet, der skal føre tilsyn med den kommunale kreativitet og foretagsomhed på området.
Anvendelsen af loven har ganske rigtigt indtil nu været begrænset, men det er vigtigt at være opmærksom på, at anvendelsen har været stigende igennem den periode, hvor loven har virket, og at det er svært at vurdere, på hvilket niveau anvendelsen efterhånden vil placere sig.
Og langt størsteparten af opgaverne har kunnet varetages af private virksomheder, og det er jo helt i modstrid med de oplysninger, som regeringen har givet til EU.
Det Konservative Folkeparti går imod lovforslaget.
Else Winther Andersen (V), 1998-05-05:
Da Venstres ordfører, fru Helga Moos, ikke kan være til stede i dag, skal jeg læse ordførertalen op: Venstre kan ikke tilslutte sig lovforslaget om sikring af ret til helårsbeboelse af sommerhuse.
Vi har i forhold til EU en særregel, der sikrer, at det kun er danskerne, der kan stå som ejere af sommerhusene, hvorimod helårsbeboelse kan erhverves af alle EU-borgere.
Hvis vi ønsker at opretholde den særregel, er det uklogt at gøre sommerhuse til helårsbeboelse, selv om vi jo har den regel her i landet, at pensionister, der har haft deres sommerhus i en årrække, kan få lov til at bo der.
Desuden må man være opmærksom på, at kommunerne frit kan vælge at overflytte ejendomme fra at være sommerhuse til at være helårsbeboelser.
Der foreligger altså allerede nu nogle muligheder for at bløde op de steder, hvor sommerhusloven set fra kommunens side virker snærende.
Modsat er det vigtigt, at kommuner kan vælge at holde andre sommerhusområder som rene rekreative områder, der ikke får præg af helårsbeboelse.
Kommuner, der ikke ønsker helårsbeboelse af sommerhuse, skal ikke pludselig stå med forpligtelser over for nye borgere, hvad angår børnepasningstilbud eller skoletilbud.
Desuden er det af rent rekreative årsager vigtigt, at vi fastholder sommerhusområders oprindelige formål.
I det øjeblik områderne overgår til helårsbeboelse, går hele ideen med fritidshuse i et fritidsmiljø tabt.
Til gengæld ligger der måske en idé i at lempe på regler
for vinterhalvårsbeboelse af sommerhuse
Siden den oprindelige lov blev indført, har folk fået et andet ferie- og fritidsmønster, der i langt højere grad inddrager vintermånederne.
Derfor foreligger der nu et naturligt behov, der fuldt og helt er i overensstemmelse med ideen om fritidshuse, men behovet er nu bare om vinteren.
Måske er det muligt at lempe reglerne for vinterbeboelse, hvor denne vinterbeboelse har et rekreativt formål, da EU's særregel er knyttet til at eje en rekreativ bolig nummer to.
Udvider vi gennem samfundsudviklingen adgangen til også at holde ferie om vinteren i vores eget fritidshus, er det naturligt, at denne samfundsudvikling følges op med en ret til at tage ophold der i vintermånederne.
Som sagt: Venstre kan ikke tilslutte sig lovforslaget.
Dorte Bennedsen (S), 1998-05-05:
Hr. Tom Behnke opfordrede ministeren til at se på spørgsmålet om de sene aborter, og vi ved også, at de sene aborter udgør et specielt problem.
Men jeg synes, hr. Tom Behnke glemte at rejse en anden problemstilling, der vel også bør ses på, nemlig rimeligheden af, at læger i dag med anvendelse af alt, hvad der eksisterer af forfinet teknologi, redder selv meget, meget for tidligt fødte børn, men uden - det er i hvert fald mit indtryk - altid at overveje, hvad det er for et liv, de bringer de børn ind i.
Karen Jespersen (V), 1998-05-05:
Det er meget tilfredsstillende, at dette meget vigtige lovforslag kan vedtages med et så bredt flertal.
Jeg kan sige til fru Anne Baastrup, at jeg er meget opmærksom på henvendelsen fra Håndværksrådet.
Vi har jo fået flere henvendelser fra Håndværksrådet under forslagets behandling, og de har alle sammen drejet sig om en bekymring for, om visse grupper af mindre erhvervsdrivendes interesser vil blive tilgodeset. Jeg går ud fra som fuldstændig givet, at Dansk Arbejdsgiverforening, der nu får sæde i bestyrelsen og skal varetage også denne arbejdsgivergruppes interesser, er meget opmærksom på Håndværksrådets medlemmers særlige situation.
Jeg vil følge meget nøje med i, hvordan man varetager de enkelte organisationers interesser og tilgodeser de forskellige hensyn og selvfølgelig løbende vurdere tingene ud fra de iagttagelser, jeg gør.
Tom Behnke (FP), 1998-05-05:
Lovforslaget kom tilbage til fornyet udvalgsbehandling på begæring af undertegnede, da der var nogle spørgsmål, som ikke var blevet stillet.
Jeg kan nu, efter at forslaget har været tilbage i udvalget, konstatere, at det var en fordel, vi fik det tilbage
, idet besvarelsen af de spørgsmål, jeg havde, har bevirket, at den tvivl og modstand, Fremskridtspartiet havde over for forslaget, nu ikke længere er til stede.
Vi kan sige, at det ikke lige er vores kop te, og vi ville nok have formuleret det på en anden måde; men med de svar, vi har fået på bilag 15, må vi se i øjnene, at en vedtagelse af forslaget trods alt er bedre, end hvis det ikke bliver vedtaget, og derfor vil Fremskridtspartiet stemme for forslaget.
Anne Baastrup (SF), 1998-05-05:
Jeg vil derfor spørge ministeren, om hun har gjort sig nogle overvejelser om, hvordan vi kan berolige Håndværksrådet og skaffe fuldstændig sikkerhed for, at de særlige problemer, som f.eks. de små bagermestre har, rent faktisk bliver tilgodeset i AES's bestyrelse.
Villy Søvndal (SF), 1998-05-05:
Jeg skal på udvalgets vegne meddele, at udvalget - efter at lovforslaget ved andenbehandlingen blev henvist til fornyet udvalgsbehandling - har behandlet dette i et møde, hvor vi har stillet spørgsmål til ministeren, som denne har besvaret skriftligt.
Jeg kan herefter oplyse, at udvalget indstiller lovforslaget til vedtagelse i den affattelse, hvori det foreligger efter andenbehandlingen.
Ole M. Nielsen (KRF), 1998-05-05:
Jeg kan absolut ikke støtte dette lovforslag.
Jeg holdt faktisk for 4 år siden sådan en særdeles velforberedt, jeg vil oven i købet sige velformuleret tale om det samme emne, da hr. Brusgaard & Co. fremsatte lovforslaget. Jeg har egentlig overvejet, om jeg skal læse den op, for alt det, jeg sagde dengang, er gældende stadig væk.
Det vil jeg fri Tinget for, men sige, at jeg bestemt ikke mener, at folk - danskere, der ejer eller lejer husene, eller udlændinge, der lejer husene - har lyst til at bo i et dansk discount parcelhuskvarter, som det meget let vil udvikle sig til.
Vi ønsker, at det stadig væk skal være ferieområde.
At der så er problemer med at administrere loven, er noget helt andet, og det mener jeg faktisk godt at der kunne være anledning til at gøre noget ved, og jeg vil gerne opfordre regeringen til at prøve at kigge på, om man ikke kunne finde nogle forbedringer.
Der foreligger allerede forskellige, gode forslag til, hvordan man kunne finde en anden måde at håndtere tingene på.
Vi erkender, at der jo er problemet med alle de mennesker, der allerede delvis ulovligt har taget helårsophold i deres huse, og vi erkender, at der også er problemer med de kommuner, som stiltiende har accepteret det eller i hvert fald har undladt at administrere loven.
Men vi kan i hvert fald ikke gå ind for lovforslaget.
Søren Kolstrup (EL), 1998-05-05:
Jeg kan så også afsløre, at Enhedslisten ikke kan støtte det foreliggende lovforslag.
Forslaget indebærer, at den fysiske planlægning og den kommunale planlægning bliver totalt ødelagt, og sommerhusområdernes særkende som rekreative områder uden asfalt, med en lav udnyttelsesgrad og ro i kvarteret vil også blive ødelagt. Dertil kommer så, at der stadig væk vil være behov for sommerhusområder, og derfor vil man bare skulle gå i gang med opkøb til nye sommerhusområder og dermed måske yderligere jordspekulation.
Alt i alt må jeg da sige, at dette lovforslag ønsker vi på ingen måde nyder fremme.
Svend Aage Fauerholdt (DF), 1998-05-05:
Forenkling af enhver lovgivning vil altid blive vel modtaget af Dansk Folkeparti.
Ser man på loven, som den administreres i sin nuværende form, betyder det både kontrol af og delvis klapjagt på sommerhusejere fra kommunernes side.
Hærværk og tyveri ville også begrænses væsentligt ved, hvis flere huse var beboet.
Vi ved, at et område med sommerhuse, der ligger stille hen i en længere periode, er et godt udflugtsmål for nogle, der ikke blot kommer for at nyde naturen.