runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Mortensen (S), 2006-06-02:
Jeg har ikke på de møder, jeg har været til med hr. Martin Henriksen, og under de forhandlinger, vi har haft, oplevet, at vi er gået derfra med en uenighed om, hvad der rent faktisk er besluttet, heller ikke fra det samråd, der har været i Folketingets Uddannelsesudvalg, og heller ikke fra møder, der har været i forligskredsen.
Så jeg tror, at hr. Morten Østergaard kan være helt tryg ved, at det bl.a. er de ting, der står optrykt i betænkningen, og det, Socialdemokraterne har sagt, og det, undervisningsministeren har sagt, som det her lovforslag er udtryk for.
Morten Østergaard (RV), 2006-06-02:
Der er jo sådan en pudsig bevægelse mellem, at det her ikke ændrer på noget, fordi alt er, som det plejer at være, og at det faktisk bare drejer sig om ordene.
Det sidste, den socialdemokratiske ordfører sagde, går ud på, at man rent faktisk laver noget nyt, fordi nu skal børnene altså til at lære noget, som om de ikke har gjort det hidtil.
Jeg vil gerne spørge: Er det sådan, at hr. Kim Mortensen mener, at det er lykkedes at bevare balancen mellem kundskaber og færdigheder på den ene side og udviklingen af elevens alsidige personlige udvikling på den anden, mens hr. Martin Henriksen mener, at der er udtrykt en prioritering i folkeskolens formålsparagraf, og at den består af færdigheder og kundskaber?
Kim Mortensen (S), 2006-06-02:
Nu tror jeg, det var mig, hr. Morten Østergaard rettede spørgsmålet til og ikke hr. Thomas Krog.
Men som jeg tidligere prøvede at svare hr. Thomas Krog, da han havde ordet, så er det jo faktisk præciseret i undervisningsministerens svar på det, som Socialdemokraterne sagde via vores uddannelsesordfører, fru Christine Antorini, ved førstebehandlingen, nemlig at der er en balance mellem faglighed og kundskaber på den ene side og den personlige udvikling på den anden side.
Det står præciseret her, at faglighed og kundskaber er forudsætningen for, at man kommer dertil, hvor man også får udviklet sig selv som et helt menneske og får skabt forståelsen for, hvad det er for en verden, man lever i.
Jeg tror, at Det Radikale Venstre måske også skulle prøve at kigge lidt indad og sige: Jamen er det så forfærdeligt, at der er nogle partier, der har en holdning til, at børn rent faktisk gerne må lære noget, mens de går i skole, og at det, at de kan lære noget, kan være noget af det, der kan være med til at bringe dem videre?
Morten Østergaard (RV), 2006-06-02:
Jeg blev på et tidspunkt inviteret til et møde i Århus Lærerforening for de lokalt valgte folketingsmedlemmer, og der deltog også flere socialdemokrater, som kan bekræfte min udlægning, nemlig at man må sige, at lærerne ikke ligefrem var begejstrede for den her nye folkeskolelov, som de nu skulle til at regere under.
Socialdemokratiet har så valgt at sige, at hr. Martin Henriksen og hr. Bertel Haarder nok er dem, der bedst ved, hvordan man driver skole, mens alle de, der egentlig går derude til daglig og prøver at få en hverdag til at fungere og bringe børnene så langt, som det overhovedet er muligt, nok ikke har så meget forstand på det – det er jo en ærlig sag.
Jeg synes ligesom hr. Thomas Krog, at det var rimeligt, om man kunne få en eller anden form for idé om, hvad det så er, meningen er.
Og der vil jeg gerne for at vise, at vi ikke er imod test i Det Radikale Venstre, bede hr. Thomas Krog om at fortælle mig, om der er overensstemmelse mellem følgende to udsagn, nemlig udsagnet om, at med ændringerne i folkeskolens formålsparagraf er det lykkedes at bevare balancen mellem kundskaber og færdigheder på den ene side og udviklingen af elevens alsidige, personlige udvikling på den anden side, og så det udsagn fra hr. Martin Henriksen om, at der er udtrykt en prioritering i folkeskolens formålsparagraf, og det er færdigheder og kundskaber.
Kan man mene begge dele?
Kim Mortensen (S), 2006-06-02:
Der er ikke noget som helst, vil jeg sige til hr. Martin Lidegaard, i det her lovforslag, der centraliserer undervisningen.
Det står jo faktisk nævnt op til flere gange, og det står præciseret i lovgivningen, at skolerne er kommunernes ansvar, altså at det er kommunerne, der har ansvaret for at drive folkeskolerne.
Det er det nu, det er det efter vedtagelsen af det her lovforslag.
Så der er ikke tale om en centralisering, der er tale om, at der nu bliver mulighed for at sætte et mere individuelt fokus på nogle af de elever, som har problemerne i skolen, og som vi har et særligt ansvar for at hjælpe, og det er sådan set det, der er vores ærinde.
Vi ved godt, der er partier i det her Folketing, der gerne så en større centralisering af folkeskolen.
Det er der ikke tale om, bl.a. fordi Socialdemokratiet er med i forligskredsen.
Per Clausen (EL), 2006-06-02:
Jamen jeg er da glad for at konstatere, at hr. Kim Mortensen ikke mener, at formålet med at gennemføre en sådan test er at kontrollere, at niveauet er i orden i folkeskolen.
Men det er sådan set det eneste formål, jeg kan se, med at indkalde dem centralt.
Der er noget her i prioriteringen, jeg ikke helt begriber, for jeg synes måske, at det kunne være meget godt at udvikle skolens pædagogik, men en af konsekvenserne af denne store fokusering på test og it-udviklede test er bl.a., at en række af de midler, som oprindelig var afsat til at udvikle it i folkeskolen, nu skal bruges til at udvikle it-redskaber til test.
Martin Lidegaard (RV), 2006-06-02:
Fra radikal side synes vi jo netop, at det er en helt rigtig tankegang, at kommunerne får lov til at indrette deres undervisning, så den passer til de elever, der er i kommunen, og til de behov, der er.
Det, vi er imod, er, at man med denne lovgivning centraliserer hele skoletænkningen i Danmark og vil presse bestemte måder at tænke på ned over alle landets skoler og kommuner.
Det, der er behov for, er jo lige præcis at tage et lokalt udgangspunkt.
Så kan hr. Kim Mortensen ikke prøve at forklare mig og alle de forældre, der sidder og lytter med i dag: Hvorfor tror Socialdemokraterne, at man hjælper de svageste elever ved at centralisere undervisningen?
Hvor ved man det fra, hvilke undersøgelser peger i retning af, at det skulle hjælpe de svageste elever?
Jeg har virkelig glædet mig til den her stund, for jeg tror ikke, jeg er den eneste, der virkelig undrer sig over, hvad der får Socialdemokraterne til at slagte kreativiteten, selvstændigheden, alt det, vi skal leve af i fremtiden, i den danske skole og give ministeren fuldstændig carte blanche til nu selv at fastsætte nye slutmåltrin, som kan forandre hele folkeskolen.
Den argumentation, jeg så hører, er: Vi vil bryde den negative sociale arv; vi vil prøve at sikre de svageste elever.
Den har jeg hørt før.
Men må jeg ikke anbefale hr. Kim Mortensen at tale med sin socialordfører, der måske kunne fortælle, at al forskning peger på, at de her ting bliver afgjort før folkeskolen?
Der skal vi have fat i daginstitutionerne; vi skal have en mere målrettet indsats over for socialt udsatte børn.
Det er allerede for sent, hvis det er den negative sociale arv, vi taler om, at bryde den, når børnene er blevet 6 år.
Hvad bygger Socialdemokraterne den antagelse på, der hedder, at ved at give mere magt til hr. Bertel Haarder, så bryder man den negative sociale arv i Danmark?
Kim Mortensen (S), 2006-06-02:
Jeg har forstået det sådan, at forligspartierne er enige.
Det er jo også sådan, at i den formålsparagraf, der gælder i dag, står der – i § 1, stk. 1 – at det først og fremmest er arbejdet med kundskaber m.v., der er udgangspunkt for skolens arbejde: »Folkeskolens opgave er i samarbejde med forældrene at fremme elevernes tilegnelse af kundskaber og færdigheder, arbejdsmetoder og udtryksformer, der medvirker til den enkelte elevs alsidige personlige udvikling.«
Thomas Krog (SF), 2006-06-02:
Det var jo mig selv, der kaldte ministeren i samråd netop for at få svar på det her spørgsmål.
Det vil sige, at forligspartierne ikke mener det samme med det, der bliver vedtaget her.
Det var det ene.
Det andet er: Hvordan mener den socialdemokratiske ordfører, at lærerne, skolerne og kommunerne skal forholde sig til en ny lov og finde ud af, hvad der er formålet med den, når ikke engang forligspartierne kan blive enige om det?
Jeg havde jo glædet mig meget til at høre den socialdemokratiske ordfører.
Der har været stor forvirring om, hvad der egentlig var meningen med det her lovforslag, specielt med den del, der handler om formålsparagraffen.
Har folkeskolen været forvirret, som Dansk Folkepartis ordfører talte om, da han under førstebehandlingen sagde: Faktisk er der i formålsparagraffen én klar prioritering, og det er færdigheder og kundskaber?
Hun sagde, at det ikke er udtryk for en særskilt prioritering af faglighed som nummer et og de andre delmål som nummer to netop at præcisere, hvem der har ansvaret.
: Hvad er egentlig formålet med den nye formålsparagraf?
Tina Nedergaard (V), 2006-06-02:
Der er mange udfordringer i fremtiden, og det er klart, at det er vigtigt, at vores børn og unge får masser af kreative evner med sig og også får deres kreativitet udviklet i folkeskolen.
Men i Venstre har vi ikke den opfattelse, at der er et modsætningsforhold mellem det at være kreativ og udviklende på den ene side og det at være faglig på den anden side.
Vi må nok erkende, og det må SF også, at de voksne, som indtager spændende positioner i hverdagslivet, har de gode job, er aktivt deltagende i den politiske debat, i kulturdebatten og i det hele taget er aktivt deltagende i det danske samfund, også er mennesker, som har en høj grad af faglighed.
Faglighed og kreativitet går for Venstre hånd i hånd, det er ikke hinandens modsætninger.
Kim Mortensen (S), 2006-06-02:
Jeg vil sige det på den måde, at jeg er enig med Enhedslistens ordfører i, at der er brug for væsentlig flere ressourcer i folkeskolen, bl.a. til at udvikle pædagogikken, udvikle it, udvikle undervisningsmaterialerne – i det hele taget give en styrkelse af folkeskolen, men jeg mener ikke, at det har noget med beslutningen om at indføre nationale test at gøre.
Det er mere en beslutning, der er en afsmitning af den økonomiske politik, som regeringen fører over for kommunerne, og som vi ikke har været involveret i her.
Jeg vil godt sige, at jeg selv personligt har svært ved at forestille mig, at det, at man nu indfører nationale test, så massivt vil få de meget dygtige lærere, vi har i den danske folkeskole, til at holde op med at tænke, holde op med at udvikle, holde op med at undervise på den måde, de altid har gjort.
Det har jeg trods alt for stor tillid til lærerne til at jeg kunne forestille mig.
Margrethe Vestager (RV), 2006-06-02:
Det er svært at frigøre sig fra mistanken om, at man udviser en meget kynisk adfærd, når ordføreren netop nu undlader at fortælle, at testene skal være det centrale, når kommunen skal vurdere, om skolen er god eller dårlig, at kommunen skal gøre det ud fra en statslig skabelon, og at staten overvåger, hvordan det går med det.
Det er bemærkelsesværdigt.
Vi kunne heller ikke komme igennem med, hvad det egentlig var, der stod i lovforslaget, under førstebehandlingen.
Men fred nu være med det, det kan folk jo læse selv.
Martin Henriksen (DF), 2006-06-02:
Det kan man da godt sige.
Altså, det, der jo er pointen, er, at vi præciserer, at kommunerne har et ansvar for det her, og at kommunerne bl.a. årligt skal lave en kvalitetsrapport og så en handlingsplan, hvis der er behov for det, for at se, hvordan det går på skoleområdet.
Hvis de så mod forventning ikke gør det, har ministeren mulighed for at pålægge dem at gøre det, og det er jo egentlig ganske uskyldigt og også meget fornuftigt, ville jeg mene.
Thomas Krog (SF), 2006-06-02:
Jeg er i hvert fald enig med Dansk Folkepartis ordfører derhen, at vi nok ikke kommer det nærmere.
Der bliver sagt nogle klart forskellige ting, og det må folkeskolen så lære at leve med, som de må lære at leve med så meget andet.
Så vil jeg godt prøve at spørge til de prioriteringer, som ligger i det her i forbindelse med det kommunale og det statslige område.
Er det ikke sådan, at man her tager fat i en folkeskole, som efter ordførerens mening har været forvirret, og siger, at de ikke har gjort det godt nok i kommunerne, og at vi derfor må stramme skruen lidt, på samme måde som Dansk Folkeparti siger det i forbindelse med ældreplejen, altså at vi må stramme skruen lidt her fra Folketingets side og så fjerne lidt af det kommunale selvstyre, som også KL skriver i deres høringssvar?
Er det her lovforslag ikke udtryk for, at vi på den måde ønsker at have folkeskolen i en lidt strammere tøjle fra Folketingets side?
Martin Henriksen (DF), 2006-06-02:
Vi ved jo godt, hvorfor vi kører det her spil, det er jo i realiteten, fordi de, der er imod folkeskoleforliget, efterhånden har grebet fat i det, som de synes der er værd at gribe fat i, og så bliver de ved med at køre rundt i det samme og det samme og det samme om og om igen.
Det er jo derfor.
Så kan de se, hvilke forandringer der er sket, og hvad de er udtryk for.
Derudover synes jeg, at de skal kigge på summen af de ordførertaler, der er blevet holdt ved tredjebehandlingen og ud fra det danne deres vurdering af, hvad de mener formålet med folkeskolens formålsparagraf er.
Jeg har allerede sagt det, og jeg synes også, at de andre ordførere har redegjort ganske glimrende for det.
Thomas Krog (SF), 2006-06-02:
Færdigheder og kundskaber er det vigtigste.
Under førstebehandlingen kaldte hr. Martin Henriksen det for en klar prioritering, nemlig færdigheder og kundskaber.
Så vil jeg spørge: Er det så ikke fru Christine Antorini, der tager fejl, når hun siger, at de her ændringer af formålsparagraffen ikke er udtryk for en særskilt prioritering af faglighed som nummer et og de andre delmål som nummer to?
Er det så ikke en forkert opfattelse, og burde hr. Martin Henriksen så ikke indkalde forligskredsen og forklare Socialdemokraterne, hvad det egentlig er, de er i gang med at stemme for?
Jeg synes, det er ret vigtigt, ikke bare for den diskussion, vi har her, det kan vi nok overleve, men for den folkeskole, som bagefter skal prøve at tolke, hvad det egentlig er, der bliver vedtaget, og for de lærere, som bagefter skal prøve at efterleve den formålsparagraf, som her er i gang med at blive ændret.
Martin Henriksen (DF), 2006-06-02:
Jeg vil da vove den påstand, at der er en balance i folkeskolens formålsparagraf.
Hvis der ikke er en balance i folkeskolens formålsparagraf, så har vi jo skudt forkert, og det mener jeg ikke vi har gjort.
Vi har gjort det rigtigt.
Nu siger vi, det er en forudsætning for alle de fem delmål, der er, og dermed vil jeg vove den påstand, at færdigheder og kundskaber er det vigtigste i den nye folkeskoleformålsparagraf.
Morten Østergaard (RV), 2006-06-02:
Så det vil sige, at det, der er sket, altså er, at, som hr. Kim Mortensen siger, der er en balance mellem den alsidige udvikling og færdigheder og kundskaber.
Det er også hr. Martin Henriksens udlægning af teksten.
Det er balanceret fuldstændigt, og det er ikke det, der er det centrale i ændringen af formålsparagraffen.
Kim Mortensen (S), 2006-06-02:
Jeg må sige til det sidste, at det har vi jo i hvert fald muligheden for som en del af forligskredsen, så længe vi er der, altså at påvirke.
Vi har ikke været involveret i diskussioner om at ændre trinmål, ud over at der bliver trinmålinger i forbindelse med ekstra timer til dansk og læsning.
Med hensyn til hvorvidt det er udtryk for kynisme, kunne man også sige, at det billede, som Det Radikale Venstre og specielt fru Margrethe Vestager hele tiden prøver at tegne af, hvad det er for forfærdeligheder, der vælter ned over folkeskolen, når man vedtager det her lovforslag, måske i lige så høj grad er udtryk for en kynisk tænkning og et kynisk billede af folkeskolen.
Vi har stemt ja til den lovpakke, der omhandlede test.
Her står det beskrevet, hvad de nationale test skal bruges til.
Det er et pædagogisk redskab, de er til brug for lærerne, de er til brug for ledelserne på den enkelte skole.
Martin Henriksen (DF), 2006-06-02:
Nu har jeg jo bemærket, at De Radikale har sagt til alle de andre ordførere, at de tilsyneladende ikke havde ret og hr. Martin Henriksen havde ret.
Og nu skal jeg så åbenbart sige, at de har ret og jeg ikke har ret.
Jeg tror, at grunden til, at De Radikale misforstår det, er, at de gerne vil misforstå.
Det, der jo er pointen, er, at færdigheder og kundskaber er det vigtigste.
Og hvorfor er færdigheder og kundskaber det vigtigste?
Det er, fordi det er forudsætningen for de andre delelementer i formålsparagraffen.
I den tidligere formålsparagraf kunne man snildt tolke det sådan, at færdigheder og kundskaber er forudsætningen for alsidig udvikling.
Det, jeg gennemførte i 1970’erne, var en reaktion på en meget eksamenspræget, formalistisk, sort skole.
Der blev pustet liv i skolen, og børnene fik større glæde af skolen og bedre mulighed for at udtrykke sig.
Men det har bevæget sig så langt ud, at de faglige kundskaber er blevet for ringe, og lærerne er blevet for ringe stillet.
Citat: tidligere undervisningsminister fru Ritt Bjerregaard.
Her er jeg faktisk enig med Ritt Bjerregaard, og jeg har da også bemærket, at man i Københavns Kommune har taget nogle lokale initiativer for at rette op på den lokale folkeskole.
I dag vedtager Folketinget så en national pakke, som på landsplan skal gøre folkeskolen bedre.
Tidligere tiders skolepolitik har efterladt mange unge mennesker i et tomt hul uden færdigheder og uden kendskab til sig selv, sin egen kultur og historie.
Det får vi nu rettet op på.
Det har været et ønske fra Dansk Folkeparti i lang tid, og nu tager vi skridtet.
Vi giver folkeskolen håb, og jeg vil faktisk vove den påstand, at vi ser fremad.
I Københavns Kommune forlader 25 pct. af eleverne skolen uden at kunne læse og regne ordentligt.
Hvis vi kigger på indvandrere og efterkommere, er tallet oppe på 55 pct., og bl.a. derfor er der behov for en styrkelse af det faglige niveau.
Visse steder i landet er der gode folkeskoler, og visse steder er der dårlige folkeskoler, men vi har brug for tiltag, og vi skylder danskerne, forældrene og børnene, at løfte folkeskolen generelt, og det er det, vi gør med denne folkeskolelov.
Vi har tit hørt, at vi ikke har lyttet, og at der ingen debat har været, men jeg synes, at der i høj grad har været debat og er blevet lyttet.
Argumenterne imod folkeskoleforliget er blevet hørt, men virkeligheden taler sit tydelige sprog, og i sidste ende må virkeligheden selvfølgelig veje tungest.
Folkeskolen har brug for styrket evaluering, mere faglighed, flere historietimer, bedre skolehjem-samarbejde, fokus på den enkelte elevs behov, en ny formålsparagraf, og det er det, folkeskolen får.
I Dansk Folkeparti er vi tilfredse med forløbet.
Vi har store forventninger til forliget og vil følge det med stor interesse, og vi er sikre på, at der også er mange andre, der vil gøre det rundtomkring i det danske land.
På Dansk Folkepartis vegne vil jeg gerne takke regeringen og Socialdemokratiet for samarbejdet og for det gode resultat.
Kim Mortensen (S), 2006-06-02:
Jeg er ked af, hvis fru Anne Baastrup under det her lovforslag sådan skal efterlade indtrykket af, at Socialdemokratiet er særlig begejstret for den politik, som regeringen fører sammen med Dansk Folkeparti over for kommunerne.
Jeg ved godt, hvor svært mange kommunalbestyrelser har ved at få budgetterne til at hænge sammen.
Jeg ved godt, hvordan der bliver sparet penge rundtomkring på ekstra lærertimer, på de ressourcer, der skulle komme folkeskolen til gode.
Det har noget at gøre med, hvad det er for en økonomisk stram politik, regeringen lægger ned over kommunerne.
Og lige på det punkt er Socialdemokratiet fuldstændig enig med fru Anne Baastrup og SF i, at der nok skal en anden regering til for at ændre lige præcis på det billede.
Anne Baastrup (SF), 2006-06-02:
Det er meget interessant at høre hr. Kim Mortensen komme med den her beskrivelse af, hvor mange ressourcer der er i den danske folkeskole i dag.
Jeg gad vidst, hvor mange lærere hr. Kim Mortensen har været ude og snakke med, efter at det her lovforslag blev fremsat.
Jeg synes, at hr. Kim Mortensen i stedet for skal prøve at se på nogle af de vestegnsskoler, som systematisk gennem de sidste år har brugt tolærerordninger, mentorordninger, nyudviklede undervisningsmaterialer og gode efteruddannelsestilbud til lærerne og så se, hvad det er for et niveau, disse børn er på.
I stedet for ønsker Socialdemokraterne at bruge alle ressourcerne på, at lærerne skal skrive, om lille Peter er rigtig, rigtig god til det hele, og om, at der slet ikke er nogen problemer andet end, at han muligvis skal lære at lade være med altid at tage ordet.
Kim Mortensen (S), 2006-06-02:
Med den måde, lovforslaget er lavet på, er det jo sådan med elevplanerne, at der er en skriftlighed med hensyn til den evaluering, der allerede i dag foregår i folkeskolen.
Alle undersøgelser, der har beskæftiget sig med den danske folkeskole, har netop peget på, at der er behov for en større skriftlighed i evalueringen.
Og jeg tror, at hvis man tog de positive briller på, som fru Anne Baastrup forsøgte lige før, så kunne man også vende det her positivt og sige: Jamen nu kommer der en skriftlighed i evalueringen i folkeskolen, den evaluering, som lærerne allerede i dag er forpligtet til lave, og som en meget stor del af lærerne allerede laver.
Det er jo sådan set svaret på, hvor ressourcerne kommer fra.
Evaluering er en opgave, der ligger hos lærerne allerede i dag.
Ressourcerne skal findes, ikke ved at staten går ind og definerer, hvordan de her elevplaner skal se ud, men ved at man på den enkelte skole, altså lærerne og ledelsen i fællesskab, laver et stykke udviklingsarbejde, hvor man ser på, hvordan de elevplaner skal se ud, og på, hvordan de virker bedst på den skole, man er på.
Anne Baastrup (SF), 2006-06-02:
Under ændringsforslagene stemte Socialdemokratiet imod et ændringsforslag om, at man kun skulle lave elevplaner for elever med særlige behov.
I den socialdemokratiske ordførers ordførertale kunne vi høre, at en af grundene til, at man ville med i hele det her projekt, var, at man ville sikre, at børn lærte at læse, skrive, regne og alle de der ting.
Jeg vil så godt spørge: Hvor får man ressourcerne fra til at gøre det, der rent faktisk flytter det konkrete barn?
Nu forsøger jeg virkelig at tænke positivt i retning af, hvad Socialdemokraterne har troet, de lægger stemmer til.
Hvis man positivt tænker på det i den retning, så skulle man jo bruge den konkrete elevs test til at sige: Det går ikke så godt for ham eller hende, nu gør vi noget.
Men hvad?
Hvor kommer ressourcerne fra til at gøre det, der rent faktisk skal kunne flytte det barn i den retning, som vi alle ønsker?
Kim Mortensen (S), 2006-06-02:
Det er ikke Socialdemokratiets holdning til indførelse af nationale test, at formålet med de nationale test er, at de skal bruges til kontrol.
Vores tilgang til at være med i forligskredsen er, at vi har fået nogle test, som bliver anvendt i folkeskolen af lærerne som et pædagogisk redskab.
Vi har ingen planer om at tilrette og vil heller ikke være med til at tilrette trinmålene, så de kommer til at matche nogen forudbestemte test.
Derfor er testene for mig at se også indrettet som adaptive test, som ikke er standardiserede skemaer, eller hvad vi nu har hørt fra tidligere ordførere.
Testene er it-baserede test, som vil være forskellige fra elev til elev, afhængigt af hvilket niveau man er på.
Morten Østergaard (RV), 2006-06-02:
Det gode ved det her med, at der er flere behandlinger, er jo, at man har lejlighed til, hvis man er kommet til under en tidligere behandling at sige noget, der ikke er helt rigtigt, ved en efterfølgende behandling at korrigere sig selv, for det er jo menneskeligt at fejle.
Som jeg forstår det på både Venstre og Socialdemokratiet, så står hr. Martin Henriksen i hvert fald helt alene i forligskredsen med den tolkning.
Derfor vil jeg bare gerne spørge hr. Martin Henriksen, om ikke det så var på sin plads at trække det udsagn tilbage under tredjebehandlingen, da det jo åbenbart ikke er noget, der er kommet igennem i forligskredsen.