runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rikke Hvilshøj (V), 2005-03-02:
Jeg har selv prøvet to af dem, og det er en meget, meget stor begivenhed.
Det er jeg enig i.
Men i forbindelse med visumregler er definitionen, som jeg har nævnt det et par gange efterhånden, at der er opstået en situation, som man tidligere ikke har kunnet forudse ville opstå i form af sygdom eller dødsfald, særlige komplikationer af den ene og den anden art, som man, da man søgte det første visum, ikke havde været bekendt med og ikke kunne være vidende om, og som kunne være begrundet årsag til, at man havde behov for et forlænget visum.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-03-02:
Reglerne for forlængelse af visum er nu formuleret sådan, at der skal være tale om ganske særlige begivenheder, hvis man skal have sit visum forlænget.
Jeg må sige, at jeg som almindelig borger her i landet ville tænke på en fødsel som en særlig begivenhed.
På den baggrund vil jeg gerne vide, hvordan pokker reglerne for, hvad praksis er, og hvad særlige begivenheder er, fastlægges.
Og hvem gør det?
Er det ministeren, eller er det administrationen, der gør det?
Og hvordan formidler man til resten af samfundet, at man ved særlige begivenheder forstår det og det?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-03-02:
Jeg har tidligere meddelt, også til pressen, hvor jeg er blevet spurgt, at jeg ikke har tænkt mig at lave om på den her praksis, og at jeg ikke har tænkt mig at ændre på den afgørelse, som ligger i den konkrete sag, som Integrationsudvalget for øvrigt vil få en fortrolig redegørelse om.
Jeg kan godt gentage svaret over for hr. Steen Gade.
Det betyder, at praksis er ændret pr. 1. oktober 2004 i forhold til tidligere, og at vi ikke med den samme automatik kan forlænge visum, efter at vi er trådt ind i Schengensamarbejdet.
Når man søger indrejsevisum til Danmark, skal man udstede en bankgaranti på 51.000 kr.
Det vil sige, at personen, vi snakker om her, ikke kan være en belastning for det danske samfund på nogen måde.
Jeg vil gentage spørgsmålet fra hr. Steen Gade på en anden måde: Har ministeren – ud over det med Schengenaftalen, som jeg godt har kendskab til – kompetence til at give tilladelse?
Hvis hun har, vil hun give mulighed for forlængelse i en sådan situation, eller vil hun ikke give mulighed for en forlængelse?
Jeg har sagt, at vi generelt i forbindelse med Schengensamarbejdet har forpligtet os på, at der ikke er den automatik, som vi har haft tidligere, vedrørende forlængelse af visum.
Steen Gade (SF), 2005-03-02:
Det er bare for at få klarhed over det, når man kulegraver det.
Jeg forstår på ministeren, at ministeren ingen mulighed har i forbindelse med Schengensamarbejdet, eller misforstod jeg det?
Jeg vil gerne have fuldstændig klar besked fra ministeren.
Har ministeren i forbindelse med Schengensamarbejdet mulighed for at dispensere i en sådan sag som den her, eller har ministeren det ikke?
For det, jeg fik indtryk af, var, at ministeren sagde, at det havde hun ikke.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-03-02:
Det her handler ikke om systemer eller mennesker, men det handler om, at vi også har nogle retningslinjer, som folk kan regne med.
Hvis administrationen ovre i ministeriet og i styrelsen skulle gå på – og det er næsten det, jeg synes der bliver lagt op til – det sådan følelsesbaserede, ville vi få en masse problemer.
Der er sat nogle betingelser op for kravet om forlængelse af visum.
Det kræves, at der er nogle særlige omstændigheder, som man ikke var bekendt med, da man fik det første visum.
I sammenhæng med en fødsel: Det er altså ikke en pludseligt opstået omstændighed under det første 3-måneders-ophold på visum, og det er altså rammerne for de regler, som er vedtaget af et flertal her i Folketinget.
Morten Østergaard (RV), 2005-03-02:
Vi har jo hørt meget om »mennesket før systemet«.
Vil ministeren ikke i de her tilfælde, hvor vi snakker om helt konkrete situationer, afgørende øjeblikke i folks liv – her er tale om en fødsel – prøve at redegøre for, hvordan hun mener at man her fra regeringens side praktiserer »mennesket før systemet«?
For mig lyder det, som om det her er ren systemtankegang, men der må jo være en linje fra regeringens side.
Kunne vi ikke få et indblik i, hvordan det her kan udlægges som »mennesket før systemet«?
Henriette Kjær (KF), 2005-03-02:
Jeg synes altid, det er interessant at diskutere serviceforbedringer, og det kan vi også godt gøre.
Så skal man jo altid huske på, at man skal finde pengene til sådanne et sted, og det kan jo så kræve, at man skal spare et andet sted.
Men det er jo en diskussion, vi må tage og se, om vi kan blive enige, når vi når dertil.
Steen Gade (SF), 2005-03-02:
Så vil jeg gerne have det oversat: Hvad betød det?
Margrethe Vestager (RV), 2005-03-02:
Ligesom til Venstres ordfører vil jeg gerne spørge den konservative ordfører, hvorfor man synes, at det kun er denne her lille gruppe af udenlandske studerende, der ligesom skal bære hele den positive effekt af konkurrencen, som ordføreren vurderer at konkurrence vil have for de danske uddannelser. Som nævnt er målgruppen for det her forslag for indeværende 300 på KVU og MVU og knap 500 på de lange videregående uddannelser.
Er det ikke meget at forvente, at den kreds af studerende ligesom kan gøre, at uddannelsesinstitutionerne gør uddannelserne markant bedre?
Og må man ikke forvente af uddannelsesinstitutioner, at det arbejde følger naturligt af, at man har ansvaret for at uddanne danske unge?
Carina Christensen (KF), 2005-03-02:
I Det Konservative Folkeparti ser vi meget positivt på en øget internationalisering af det danske uddannelsessystem.
Globaliseringen byder på store fordele og nye muligheder for Danmark, og derfor skal vi selvfølgelig også være med helt i front, når det handler om at drage nytte af den udveksling af viden, arbejdskraft og udvikling, der nu foregår på tværs af landegrænserne.
Målet er jo at styrke Danmark i den internationale konkurrence, og at vi får skabt et dansk uddannelsesmiljø, der er helt i verdensklasse.
Vi mener, at det både er godt og fornuftigt, at vi nu gør det attraktivt for højt kvalificerede udlændinge at studere i Danmark på nogle af vores videregående uddannelser.
Det vil ikke kun være til gavn og glæde for den udenlandske studerende, men også for vores danske studerende, som også får mulighed for at blive inspireret og påvirket.
Det er den helt rigtige vej at gå, når vi skal være på forkant med globaliseringen i det 21. århundrede.
Vi mener også, at det er et rigtigt tiltag, at vi nu giver vores uddannelsesinstitutioner mulighed for at udbyde deres uddannelsestilbud på det internationale uddannelsesmarked.
Udviklingen med en meget stor studentermobilitet på tværs af landegrænser er i fuld gang, og der er det jo vigtigt, at vi her i Danmark kan tiltrække så mange udenlandske studerende som overhovedet muligt.
Hvis det skal kunne realiseres, så kræver det dog, at vores uddannelser er både attraktive og konkurrencedygtige, og her er det så, at betalingen kommer ind i billedet.
Vi tror, at betalingsmuligheden vil give vores uddannelsesinstitutioner et incitament til hele tiden at forbedre uddannelsernes kvalitet, og dermed kan det altså bidrage til at højne det generelle niveau.
Samlet set mener vi, at de her to lovforslag vil bidrage til, at vi når målet om at skabe et dansk studie- og forskningsmiljø af høj international klasse, og derfor støtter vi selvfølgelig forslagene.
Louise Frevert (DF), 2005-03-02:
Vi er jo tilbage i det første spørgsmål, jeg kunne forstå Enhedslistens ordfører stillede, om jeg havde mistillid til de studerende, der kommer.
Nej, jeg har ikke mistillid til de studerende, der kommer, for det er nøje præciseret i lovforslaget, at ministeren vil bestemme, hvad det er for nogle kriterier, der skal opfyldes, for at eleverne og de studerende kan komme ind på uddannelserne, og også hvilke landes studerende der vil blive udvalgt til at kunne komme ind på uddannelserne.
Se, det er jo en anden væsentlig ting i det her.
Lovforslaget præciserer jo netop også, at det vil være et panel, eksempelvis et ad hoc-udvalg, der skal præcisere, hvad det er for nogle landes studerende, der så nu ville kunne komme ind på de her uddannelser, netop for at se, hvilke områder der er brug for at få uddannet mennesker inden for.
Så jeg synes ikke, det er Dansk Folkeparti, der viser mistillid.
Tværtimod mener jeg, det er Enhedslisten, der ser spøgelser endnu en gang.
Rune Lund (EL), 2005-03-02:
Jeg forstår det ikke helt, for jeg tror ikke, der kommer en masse ubegavede mennesker ind på uddannelserne i dag.
I Enhedslisten har vi faktisk tillid til, at uddannelsesinstitutionerne er i stand til at udvælge de mennesker eller administrere det sådan, at det er begavede mennesker, der i dag kommer ind på uddannelsesinstitutionerne.
Så jeg kan ikke forstå den mistillid, som ligesom bliver udtrykt fra fru Louise Freverts side.
Men jeg er da glad for at få at vide, at der ikke ligger en frygt bag det her for, at der kan komme alle mulige mærkelige mennesker fra Afrika eller Sydamerika eller Mellemøsten til det danske uddannelsessystem, og at det er det, der ligesom gør, at man synes, forslaget er positivt.
Men ikke desto mindre vil det jo være en konsekvens, for når man laver nogle stipendieordninger for en ganske lille gruppe mennesker, men i øvrigt indfører brugerbetaling, så er det jo klart, at der er en masse mennesker rundtomkring i verden, som ikke vil have råd til, selv om de meget gerne vil, og selv om de har meget lyst til det, at komme op til Danmark.
Det synes vi er meget beklageligt i Enhedslisten, og det kunne jeg da godt lige tænke mig at fru Louise Frevert kommenterede en ekstra gang.
Louise Frevert (DF), 2005-03-02:
Hvis vi nu holder os helt stringent til lovforslaget, så vil jeg sige, at de regler, der er skitseret i lovforslaget, og det antal af studerende, som vil kunne komme til at studere her fra tredjeverdenslande, synes vi er optimalt, også fordi der er en økonomisk ramme, som bliver implementeret i finansloven, sådan at man ved, hvad man har at rette sig efter.
De kriterier, som de studerende skal optages efter i det danske uddannelsessystem, er jo skitseret i lovforslaget.
Der vil være en bemyndigelse til ministeren, som skal nedsætte de kriterier sammen med et ad hoc-udvalg, eksempelvis et panel, som vil bestå af kompetente folk, der kan spørge, hvad det er for nogle uddannelser, vi egentlig mangler at få uddannet folk inden for.
Det vil sige, at det jo vil være folk, som kommer til landet, som har en interesse i og en kompetence til at kunne deltage i den uddannelse.
Så som jeg også tidligere sagde til Socialdemokraternes ordfører eller spørger: Det er jo ikke hvem som helst, der bare vil kunne komme ind på en uddannelse, hvis vedkommende ikke har den fornødne kompetence til at kunne deltage i undervisningen under uddannelsen.
Rune Lund (EL), 2005-03-02:
Er det godt, at vi slipper for at få kulturer ind fra Lima, fra Peru?
Er det godt, at vi slipper for at få folk med en anden verdensopfattelse, f.eks. fra Mozambique, til det danske uddannelsessystem?
Er det noget, som gør, at Dansk Folkeparti synes, at det her forslag er positivt?
Louise Frevert (DF), 2005-03-02:
Nu anser jeg altså ikke mig selv for at være blottet for fantasi i mange henseender.
Men der står altså også i lovforslaget, at det jo er efter forskellige kriterier, at de her unge studerende skal komme.
Og der vil være kriterier, som bliver nedsat af ministeren, som skal være de kriterier, som de studerende skal opfylde for at kunne komme ind på uddannelserne.
Så det vil ikke være hvem som helst, der bare kan komme ind på en uddannelse, for så kan du jo få revl og krat.
Carina Christensen (KF), 2005-03-02:
Jeg vil sige, at vi er imod brugerbetaling for danske studerende på de danske videregående uddannelser.
Det her handler om de udenlandske studerende over hele verden, der søger ud til andre lande og gerne vil optages på et universitet der.
Der synes vi sådan set, det er ret og rimeligt, at vi går med i den udvikling og også giver vores universiteter og uddannelsesinstitutioner mulighed for at opkræve en betaling for det.
Det gør man jo også i England og i USA, og der fungerer det jo fint.
Det er den udvikling, vi også skal med på.
Det har jeg ingen problemer med.
Men det betyder ikke, at vi eksempelvis mener, at danske studerende skal betale for en uddannelse på et dansk universitet.
Pernille Frahm (SF), 2005-03-02:
Er det helt uden for forestillingsevnen?
Det er til denne her bemærkning om, at betaling vil sikre en højere kvalitet.
Har det strejfet ordføreren, at det faktisk godt kunne pege i den stik modsatte retning?
Tit er det jo ikke den studerende selv, der betaler, men forældrene, der betaler.
De vil gerne betale for en vare, som de er sikre på at få, nemlig at barnet, den unge, får en uddannelse.
Så effekten kan jo præcis lige så vel være, at det, man gør for at lokke studerende til, er, at man lægger et niveau, så alle består og dermed får den vare, de betaler for.
Det er jo faktisk nogle effekter, vi kender andre steder fra.
I den gamle betalingsskole, vi havde herhjemme i Danmark, var det nogle steder tilfældet.
Så vi har ingen garanti for, at betaling højner niveauet.
Louise Frevert (DF), 2005-03-02:
Se, jeg mener jo, at ved at institutionerne kan udbyde indtægtsdækket virksomhed, giver det dem også et incitament til at lave nogle virkelig, virkelig gode uddannelser, sådan at de kan være med internationalt i konkurrencen om at udbyde de rigtig gode uddannelser.
For i det øjeblik man har studerende udefra, der skal betale for deres uddannelse, så er det da klart, at de søger hen til et land, hvor uddannelsen er den bedste.
Det siger jo sig selv.
Og det er jo faktisk det, der også er meningen med en del af lovforslaget, at man kan højne niveauet rent uddannelsesmæssigt i Danmark.
Margrethe Vestager (RV), 2005-03-02:
Jeg var skam ikke spor bekymret.
Jeg var ude i en glad undersøgelsesrejse i sammenhængen i Dansk Folkepartis politik, det glipper nemlig lidt for mig en gang imellem at få den til at passe helt sammen.
Og derfor var det fru Louise Freverts glæde ved konkurrence og det positive, der kom ved en konkurrence, genereret af, at folk betaler for deres uddannelse, der ligesom ikke blev mødt af, at så måtte flere betale for deres uddannelse.
Når man så tænker på, hvordan Dansk Folkeparti tidligere har været meget kritiske over for f.eks. svenske studerendes adgang til det danske lægestudium, så forekommer det også sådan lidt uden sammenhæng til den her også meget tydelige betoning af, hvor vigtigt og hvor rigtigt det er, at studerende fra EU og EØS-lande og samarbejdslande stadig væk har fri adgang til det danske uddannelsessystem.
Louise Frevert (DF), 2005-03-02:
Jeg mener, at fru Margrethe Vestagers bekymring er helt fejlplaceret, fordi – og lad mig pointere det en gang for alle – vi mener, at uddannelse for danskere her i Danmark og for dem, der også har ret til den, som der udtrykkeligt står i lovforslaget, borgere i EU og i østlandene, selvfølgelig skal være gratis.
Vi har jo nogle aftaler med andre lande, om at de studerende kan komme til Danmark og få en gratis uddannelse, og sådan skal det blive ved med at være.
Så jeg forstår egentlig ikke rigtig, hvorfor fru Margrethe Vestager er så bekymret, for det er jo et spørgsmål om at sætte nogle retningslinjer.
Jeg synes, det er nogle rigtig, rigtig gode og fine retningslinjer, der er sat her, sådan at man faktisk får nogle systemer, som man også har i andre lande med hensyn til brugerbetaling.
Så det kan jeg ikke se noget odiøst i overhovedet.
Margrethe Vestager (RV), 2005-03-02:
Jeg blev bare lidt bekymret for den byrde, der vil blive lagt på de vist i øjeblikket knap 500, der er omfattet af betalingspligt, og de knap 300 på MVU og KVU, der vil blive omfattet af betalingspligten, hvis de ligesom skal løfte alt det positive, der er ved konkurrence betinget af, at man selv betaler sin uddannelse.
Det er i alt 800 mennesker i forhold til den jo hundrede tusinde store bestand af studerende, vi har i det danske uddannelsessystem, der skal sørge for, at det gode ved konkurrence ligesom kommer ind og gør uddannelserne bedre.
Derfor forekommer det helt uden sammenhæng, at fru Louise Frevert på den måde fremkommer med besværgelser over, at det til enhver tid skal være gratis for danske studerende, når konkurrencens velsignelser tilsyneladende er så åbenbare og kan bæres af disse alene 800 mennesker.
Hænger det fuldstændig sammen, at man kan regne med, at Dansk Folkeparti synes, at uddannelse skal være gratis for danske studerende, når nu konkurrence betinget af, at man betaler selv, er så godt?
Pernille Blach Hansen (S), 2005-03-02:
Da Socialdemokratiets ordfører, fru Lene Jensen, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne fremføre følgende: Der er også her tale om en genfremsættelse af to forslag identiske med dem, vi behandlede i efteråret.
Vi synes, det er vigtigt at tage en diskussion, som regeringen også hermed gør, om det problem, hvorvidt internationaliseringen af vores uddannelser foregår på den rigtige måde.
Hvis jeg tager dem meget kort – og hvis der er supplerende bemærkninger, kan jeg også henvise til den tidligere ordførertale – synes vi, der er et problem i forhold til stipendierne.
For som det ligger nu, ligner den foreslåede ordning en svækkelse af internationaliseringen.
Det er også noget, der bliver understreget i flere af høringssvarene.
Det mener vi ikke vi har brug for.
For det andet synes vi, der ligger en alt for snæver definition omkring, hvilke faglige områder der kan nyde godt af stipendieordningerne.
Her er nogle meget vidtgående ministerbemyndigelser.
Det vil vi gerne se nærmere på.
I forhold til det, vi behandler her, nemlig de korte og de mellemlange videregående uddannelser, er der ikke, som der i højere grad er på universitetsområdet her, et veldefineret internationalt marked.
Vi gav også udtryk for i den redegørelsesdebat, der var i en tidligere samling om det her, at de ændringer, der foreslås af regeringen her, efter vores opfattelse kræver nogle dybere overvejelser og nogle analyser af de mulige konsekvenser.
Vi kan desværre hverken finde sådan nogle overvejelser eller analyser i det her lovforslag.
Det betyder ikke nødvendigvis, at vi afviser modellen, men det betyder, at vi har brug for at få kvalificeret de mulige konsekvenser meget mere, og det håber vi så måske kan ske i udvalgsbehandlingen.
Vi går selvfølgelig konstruktivt ind i udvalgsbehandlingen, men vi tror, det kan gøres bedre end den måde, regeringen her forestiller sig det på.
Louise Frevert (DF), 2005-03-02:
Jeg tror, jeg pointerede i min ordførertale, at det er meget, meget vigtigt for Dansk Folkeparti, at uddannelsessystemet i Danmark er gratis, og det skal det blive ved med at være.
Tværtimod vil man jo ikke have nogen uddannelser, hvor niveauet er lavere, end det vil være i forvejen i Danmark for de studerende, der går her gratis.
Så jeg mener ikke, at spørgsmålet overhovedet har nogen proportion.
Margrethe Vestager (RV), 2005-03-02:
Må jeg så ikke bede om begrundelsen for, hvorfor det skal være gratis for danske studerende.
For de steder, hvor betaling fungerer hensigtsmæssigt efter ordførerens vurdering, nemlig i England og USA, har man jo generel betaling for uddannelse.
I England har man lige gennemført betaling for alle på et begrænset niveau, men dog betaling for alle.
Jeg hører ordføreren have en meget positiv vurdering af, hvad det betyder for uddannelsernes kvalitet, at man betaler for dem.
Hvorfor er det, man synes, det skal være sådan, hvis det virkelig er så godt med betalingsuddannelser?
Carina Christensen (KF), 2005-03-02:
Det danske undervisningssystem er i høj grad finansieret af de danske skattekroner, og man har jo som forældre i dag nogle forventninger om, at ens børn kan vokse op og få gratis undervisning i folkeskole, på gymnasium, på universitet osv.
Den tradition ønsker vi på ingen måde at bryde.
Det skal fortsat være gratis at få undervisning her i Danmark.
Så er der tale om nogle, der kommer fra andre lande, som kommer hertil i nogle år og ønsker at studere på vores universiteter og rejse tilbage igen med deres viden.
Der synes jeg da kun, det er ret og rimeligt, at de får lov at betale for at uddanne sig her hos os.
Men det betyder altså ikke, at danske studerende skal til at betale for det.
Det er vi meget imod.
Rune Lund (EL), 2005-03-02:
Det er med hensyn til brugerbetaling.
Jeg har lidt svært ved at forstå, når fru Carina Christensen i sit ordførerindlæg siger, at brugerbetaling er så godt, hvorfor man så ikke bare indfører brugerbetaling i hele uddannelsessektoren.
Altså hvis det er godt for de få udenlandske studerende, som nu skal til at betale, hvorfor er det så ikke godt for hele den danske uddannelsessektor?
Det synes jeg er meget mærkeligt.
Jeg forstår ikke, hvorfor det kun er godt for en meget, meget, meget, meget lille gruppe mennesker, og hvorfor det ikke skulle være godt for f.eks. alle de danske studerende.
Bertel Haarder (V), 2005-03-02:
Jeg synes, at hr. Rune Lund på vejen ud efter denne debat skal gå op på biblioteket og skaffe sig det sidste nummer af Højskolebladet.
Så vil han kunne se, hvor alvorligt højskolerne tager det problem, at nogle udenlandske studerende kommer hertil under falske forudsætninger og sænker niveauet, og at nogle i øvrigt kommer af en helt anden grund, nemlig for at forsvinde videre til et andet Schengenland.
Det problem har højskolerne selv taget alvorligt, og tilsvarende har der været en åben og ærlig debat på de andre uddannelsessteder om de problemer, der visse steder har været med de udenlandske studerende.
Jeg synes slet ikke, hr. Rune Lund behøver at være forarget.
Jeg vil gerne rose de institutioner, som åbent og ærligt er gået ind i denne debat, og som har et meget mere åbent sind end hr. Rune Lund.
Rune Lund (EL), 2005-03-02:
Jamen så forstår jeg bare ikke, hvad det med højskolerne, som ministeren kom ind på før, lige præcis har at gøre med det, vi debatterer nu.
Det er åbenbart et problem, at man hidtil har lukket alt for mange tumper ind, og det skal nu stoppes med indførelse af brugerbetaling og stipendier til de allerallerallerklogeste, sådan som det fremgår af forslagene.
Efter de kommentarer, jeg har hørt fra ministeren i dag, er det meget svært for mig at se, at det er et oplæg til en krigerisk stil over for de uddannelsesinstitutioner.
Bertel Haarder (V), 2005-03-02:
Det er jo uddannelsesinstitutionerne selv, som nu får større frihed til at præsentere sig i udlandet og lave samarbejdsaftaler med udenlandske institutioner.
De bliver befriet for de hidtidige kvoteordninger, og at vi samtidig har en fælles erkendelse af, at sådan som internationaliseringen hidtil har kørt i Danmark, har den ført til nogle problemer, som vi må tage alvorligt, synes jeg ikke er nogen kritik af uddannelsesstederne.
Det er de jo selv de første til at erkende.
Rune Lund (EL), 2005-03-02:
Vi har altså åbenbart et problem med, at de folk, som administrerer de op til 15 pct. udenlandske studerende, man kan hive ind, hiver en masse tumper, som sænker det danske uddannelsesniveau gevaldigt, ind.
Det kunne jeg godt tænke mig at få et meget klart svar på.