runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Hansen (S), 1998-04-16:
Det er lidt forunderligt, men det kommer ikke bag på mig, for det er sket så ofte, at de partier, der her i huset er mest bange for, at vi skal blive løbet over ende af folk udefra - der er jo som bekendt mange udlændinge på denne jord - og er så bange for, at vi ikke skal kunne holde den danske identitet oppe, at det er de partier, der er de første til at sige nej til at styrke den danske identitet, styrke
dansk kulturliv, styrke det danske sprog, styrke det, der holder sammen på denne lille nation, som vi kun er 5 mio. til at udgøre.
Jeg forstår ikke sammenhængen og er glad for, at der er et flertal, der vil styrke dansk kulturliv, dansk sprog, dansk identitet, dansk historie.
Keld Albrechtsen (EL), 1998-04-16:
Jeg kan kun bekræfte, at det ikke kan afskrække Enhedslisten, at der lægges op til, at vi fremmer en åben og pluralistisk kultur, som vil have den følgevirkning, at grundlaget for Dansk Folkepartis tilstedeværelse i dansk politik givetvis vil svinde ind.
Jeg må sige, at det perspektiv ikke kan afskrække Enhedslisten.
Søren Hansen (S), 1998-04-16:
Lovforslaget her er et godt lovforslag.
Det er det, fordi det betyder en ændring af det, som Kulturfonden stod for.
Kulturfonden har løst en række opgaver.
Vores vurdering har hele tiden været, at der sagt lidt populært har været lidt for meget halm i træskoene, fordi man har forudsat, at der i det enkelte projekt var en sammenkobling mellem den professionelle kunst og dilettanter og amatører, og den begrænsning synes jeg ikke har været rigtig.
Derfor er dette forslag langt bedre.
Det vil i hvert fald give mulighed for højere kvalitet og for at sigte lidt længere og lidt højere på kulturfeltet.
Derfor synes vi, at forslaget er godt og fornuftigt.
De ændringer, der er sket siden den forrige førstebehandling, kan vi fuldt ud tilslutte os.
De betyder, også sagt lidt populært, at armslængdeprincippet, som er et godt princip, opretholdes også på dette område, hvilket det ikke blev, da lovforslaget blev fremsat første gang. Vi tilslutter os altså forslaget og er glade for de ændringer, der er sket, siden lovforslaget første gang blev fremsat.
Tom Behnke (FP), 1998-04-16:
En helt anden spændende debat kunne så være at rejse spørgsmålet, at hvis der er nogle offentlige myndigheder, der overvåger nogle partier, hvordan forholder man sig så til det?
Men det skal jeg lade ligge, for det her er jo i virkeligheden et spørgsmål om L 49, og i den forbindelse skal jeg på vegne af Fremskridtspartiets kulturordfører, hr. Kim Behnke, oplæse følgende
De slagkraftige og visionære projekter har vi set for meget af, når der udstilles døde grise eller kunstnerens egen afføring.
Der er en tendens til, at man helst skal finde noget grotesk eller vanvittigt provokerende projekter, før der uddeles penge, og på den måde er disse statslige fonde med til at give en statsstyring af kunsten.
Kunstnerne vil med gennemgang af tidligere års ydede støtte få en klar henvisning og anvisning på, hvad de skal stille med for at få støtte.
Den adfærdsregulering er vi modstandere af, da det ikke er en statsopgave at regulere kunstområdet.
Kunsten trives bedst i frihed.
Vi vil hver gang påpege det vanvittige i, at der disponeres samfundsressourcer til disse formål.
Tilhængerne af dette forslag skylder befolkningen at oplyse, om de årlige tyve eller måske endda flere millioner kroner til fonden ikke ville være bedre anvendt til at give ekstra operationer på hospitalerne eller mere hjemmehjælp til pensionister.
Vi kan således ikke støtte forslaget.
Jens Rohde (V), 1998-04-16:
Jeg synes stadig væk ikke, kulturministeren forholder sig til, at 91 pct. af ansøgerne har fået afslag på de ansøgninger, de har sendt til Kulturfonden.
Og når kulturministeren nævner, at der er behov, hvad er det så for behov, der er?
Og i de tilfælde, hvor der ikke er nogen behov, er det så os politikere, der skal skabe de kulturelle behov?
For kulturministeren kan jo nu selv udpege nogle specielle satsningsområder, og dér kunne det da være meget interessant at høre, hvilke satsningsområder det i så fald skulle være.
Tom Behnke (FP), 1998-04-16:
Jeg har et meget præcist spørgsmål til kulturministeren, som jeg håber at kulturministeren vil svare lige så præcist på:
Ministeren sagde, at ministeren og regeringen klart støtter et multikulturelt samfund, og i den forbindelse vil jeg godt høre, om det også betyder, at man aktivt støtter et multietnisk samfund? Der er en væsentlig forskel på de to begreber, og derfor synes jeg, det er ret væsentligt, at vi på nuværende tidspunkt får at høre, om det er regeringens politik aktivt at støtte og fremme et multietnisk samfund og ikke kun et multikulturelt samfund.
Det andet, jeg godt vil kommentere, er, at ministeren reflekterede over mit udsagn om, at kulturen klarer sig bedst i frihed, og at ministeren så sagde, at netop derfor skal man give den nogle penge.
Dermed bestemmer man også, hvilken kultur der skal fremmes, og hvilken kultur der ikke skal fremmes, og dermed er det en statsstyring af kulturen, og det vil sige, at der ikke er nogen frihed.
For så er det jo kun, hvis kunstnerne underlægger sig de normer, som kultureliten har, de kan få støtte og dermed overleve, og det er unfair konkurrence, og det er skadeligt for kulturen.
Aase D. Madsen (DF), 1998-04-16:
Jeg vil netop stille kulturministeren nøjagtig det samme spørgsmål med hensyn til det multikulturelle og det multietniske danske samfund.
I øvrigt vil jeg sige, at det er jo ikke underligt, at Dansk Folkeparti gør sig sine tanker, når vi f.eks. i valgkampen så de enormt dyre dagbladsannoncer med kunstnerne som bannerførere, men med LO som den rige onkel i rollen som den glade giver.
Disse annoncer var jo kulturelitens begmand til Dansk Folkeparti.
Og var denne kulturkamp mod Dansk Folkeparti mon i virkeligheden ikke inspireret af den forhenværende kulturministers artikel i Politiken den 3. december?
Er alt dette mon ikke i virkeligheden politiske brikker til det mønster, som regeringen er i gang med, og som dette lovforslag i virkeligheden skal ses som et led i?
Aase D. Madsen (DF), 1998-04-16:
Det, der kalder mig på talerstolen, er altså kulturministerens udtalelse om, hvordan vi danskere lærer at begå os blandt de fremmede, for jeg vil sige: Kan vi ikke lige bytte om på faktorernes orden i det spørgsmål?
Arne Melchior (CD), 1998-04-16:
Jeg bilder mig ikke ind, at jeg holder gode taler, men jeg bilder mig ind, at de plejer at være ret klare og forståelige.
Og jeg kan ikke på et minut gentage, hvad jeg sagde på fem minutter om, hvorfor jeg er nervøs.
Men hr. Heiselberg kan jo læse min tale på computeren om en halv time.
Altså COWIconsults tykke rapport med mindst 50 tvivlsspørgsmål, påpegninger af, hvor man er bagud, påpegninger af, at det her har man aldrig lavet før, hvis det ikke er grund nok til at gå til lægen - jeg tillod mig at bruge det billede, hvis hr. Heiselberg forstår det, at har man ondt nogle steder, så bliver man undersøgt.
Der er mange, det er ikke bare nogle, men de refererer jo, teknikerne - vi andre kan jo ikke forstå, om der skal være gummihjul eller jernhjul under de vogne dér, vel, hvor meget mulighed har vi for det?
Men vi har et højt kompetent organ, som skal tjene Folketinget og/eller regeringen, begge to.
Så er det, vi beder om, nu vi er kommet så mange år frem
i forløbet, og der er så megen uro, der er så megen tvivl: Hvorfor så ikke bruge de få penge til at skabe tryghed eller til at få konstateret, hvor lidelsen sidder, og hvordan den bedst muligt og billigst muligt og hurtigst muligt kan kureres?
Tove Videbæk (KRF), 1998-04-16:
Lovforslagets intention er at oprette en ny fond, der skal støtte banebrydende eller tværgående initiativer inden for kunst- og kulturlivet i Danmark, og fonden skal have mulighed for selv at iværksætte initiativer og i særlige tilfælde selv at finansiere initiativernes gennemførelse. Udviklingsfonden skal erstatte den nuværende Kulturfond.
Især er vi betænkelige ved, om der kunne bygges både kulturel og geografisk bredde ind i disse færre projekter. Kulturlivet er jo et yderst mangfoldigt område, og kultur er en svær størrelse at definere.
Med Kristeligt Folkepartis ord er kultur de værdier, der gør livet rigere.
Ud fra vort grundsyn betyder kultur at fremelske de bedste livskvaliteter.
Fællesskab med andre er en af de vigtigste faktorer i al kulturel aktivitet lige fra trosfællesskab i gudstjeneste til landsbyfællesskab omkring alternativ energi.
Et folks kultur, dets materielle og åndelige udvikling og dannelse er resultat af blandt andet samspillet mellem geografisk beliggenhed, ydre påvirkning og egne valg.
Kulturpolitik er også noget, der griber ind i mange områder som f.eks. familie, kirke, undervisning, miljø og teknik.
For os at se
er betydningen af hjemmene og nærmiljøet noget særligt.
På den ene side har den materielle og teknologiske udvikling givet familierne stærkt forøgede muligheder for kulturel aktivitet, og på den anden side har den bevirket fremmedgørelse og isolation af det enkelte menneske.
Kristeligt Folkeparti værdsætter den folkelige kultur meget højt, og derfor er vi betænkelige ved, at
intentionerne med den nye udviklingsfond er, at den skal støtte færre projekter.
Vi mener i Kristeligt Folkeparti, at den hidtidige kulturfond ikke i tilstrækkelig grad har medvirket til at udjævne de betydelige forskelle, der kan konstateres både geografisk, og hvad angår forskellige befolkningsgruppers anvendelse af kulturtilbudene.
Vi er derfor også usikre på, om den nye udviklingsfond vil kunne rette op på denne skævhed.
Generelt er vi skeptiske over for etablering af fonde og centralisering især på kulturområdet. Altså et »ved ikke« til det foreliggende lovforslag.
Tove Videbæk (KRF), 1998-04-16:
Det synes vi er rimelig fornuftigt, og Kristeligt Folkeparti støtter dette lovforslag.
Aase D. Madsen (DF), 1998-04-16:
Da Dansk Folkepartis ordfører, hr. Ole Donner, ikke kan være til stede, skal jeg på partiets vegne fremføre vore synspunkter om dette lovforslag: Lovforslag nr. L 37, forslag til lov om ændring af ophavsretsloven, er næsten identisk med L 94, der blev fremsat i november 1997, men ikke færdigbehandlet inden folketingsvalget.
Som det fremgik af førstebehandlingen af lovforslaget i 1997, er det et meget omfattende forslag, og der er ingen tvivl om, at udvalgsarbejdet vil blive meget omfattende, ligesom der sikkert vil komme mange spørgsmål og kommentarer fra organisationer og enkeltpersoner.
Man kan sikkert også forvente en del deputationer i Folketingets Kulturudvalg.
Dansk Folkeparti er enigt i, at det er nødvendigt med en ny lovgivning på området.
Det er et område, hvor der sker meget nyt, ikke mindst på database- og digitalområdet. Lovforslaget er udsendt til høring hos 147 myndigheder m.v., og alene af den grund bliver der en meget stor diskussion om det.
Der vil sikkert også tilgå os en række henvendelser fra enkeltpersoner, som vil komme med forslag og gode ideer.
I Dansk Folkeparti vil vi arbejde positivt for at få gennemført en ny lov på området; men vi forudser, at loven vil blive ændret jævnligt i den kommende tid
, dels fordi det er et meget stort område, dels fordi der sker så meget på de forskellige områder.
Men vi vil medvirke til at gøre loven så god som muligt og få forslaget vedtaget så hurtigt som muligt.
Henrik Svane (RV), 1998-04-16:
Den teknologiske udviklings hastighed nødvendiggør, at vi ofte må se ophavsretslovgivningen efter i sømmene.
Med dette lovforslag skal det femte af EF's direktiver om ophavsret implementeres.
Alle disse direktiver er fulgt i kølvandet på Kommissionens grønbog fra 1988 om teknologisk ophavsret, og dette lovforslag er baseret på databasedirektivet.
Lovforslaget anviser to måder at beskytte databaser på, dels via en egentlig ophavsretlig beskyttelse af selve strukturen af en database og udvælgelsen af basens indhold - det vil sige, at selve indholdet af databasen ikke er omfattet af beskyttelsen - dels via en slags pendant til katalogreglen, nu kaldet sui generis-retten, som giver en særlig, kortvarig beskyttelse af frembringelser, der ikke opfylder betingelserne for at få ophavsretlig beskyttelse, men ikke desto mindre repræsenterer en væsentlig værdi.
Der tænkes især på de nye muligheder for digital kopiering, og det skulle give lidt bedre kontrol med den digitale kopiering på undervisningsområdet.
Herudover indeholder lovforslaget en ændring af reglerne
Endvidere indføres en ny aftalelicens for gengivelse af kunstværker i alment oplysende fremstillinger.
Vi har med glæde bemærket, at ministeren har suppleret et tidligere fremsat lovforslag med bestemmelsen om, at den enkelte kunstner kan nedlægge individuelt forbud mod, at den pågældendes værker gengives på grundlag af aftalelicensordningen.
Størstedelen af forslagets indhold skal altså lette arbejdsgangen for brugerne og lette clearingen af rettigheder.
I Det Radikale Venstre støtter vi forslaget.
Keld Albrechtsen (EL), 1998-04-16:
Da vores ordfører, hr. Søren Søndergaard, er forhindret i at deltage, skal jeg sige følgende på Enhedslistens vegne: Enhedslisten har i de debatter, der har været om ophavsretsspørgsmålet, markeret vores synspunkt ganske klart, nemlig at vægten skal lægges på hensynet til de oprindelige rettighedshavere.
Det er et synspunkt, som det er vigtigt at gentage i disse tider, hvor man ser producenter, forlag, dagblade og virksomheder ønske at overtage forvaltningen af rettighederne.
På den anden side ses det offentliges ønske om at slippe så billigt som muligt ud af deres forpligtelser over for rettighedshaverne.
Som vi ser det, når der tales om kunstnere, som skal afstå rettighederne for at sikre størst mulig tilgængelighed, så er det dér, vi må være opmærksomme på problemet.
Vi ønsker at fastholde den kollektive aftaleordning, som findes, og som i virkeligheden fungerer ganske udmærket gennem Koda- og Copy-Dansystemerne.
Undtagelser eller afvigelser fra dette hovedsynspunkt om rettighedshavernes grundlæggende ret til deres egne produkter må forhandles og betales gennem disse kollektive forvaltninger.
Vi noterer os, at man i genfremsættelsen har været opmærksom på, at disse kunstnere naturligvis blot kan melde fra.
Vi afviser at stille falske modsætninger op mellem rettighedshaverne og brugerne.
Brugerne er simpelt hen afhængige af rettighedshavernes interesser.
Vi tror positivt, at regeringen også vil forfægte denne synsvinkel.
Vi vil til spørgsmålet om bibliotekernes fremtid på digital- og IT-området sige, at det godt kan være, at tingene bliver mere komplicerede og indviklede, men derfor skal man ikke skyde genvej og åbne huller i forhold til hovedprincippet.
Netop fremtidens mange tekniske muligheder åbner for misbrug og unddragelse af rettighedshavernes interesser.
Hvad angår det foreliggende forslag, så ser det på overfladen ud, som om man forfægter linjen fra ophavsretsloven.
Det drejer sig f.eks. om begrebet midlertidig kopiering, som det fremgår af bemærkningerne.
Vi kan ikke lide, at man lovgiver i bemærkningerne, og slet ikke, at man bryder med den fundamentale ophavsretsdoktrin.
Det er faktisk et spørgsmål, om vi ikke overtræder internationale konventioner.
Der er efter vores opfattelse intet grundlag for at åbne for undtagelser over for et frit opfundet begreb som midlertidig kopiering.
Det vil være en central forudsætning for Enhedslistens støtte til forslaget, at disse problemer løses, således at den såkaldte midlertidige kopiering bliver omfattet af aftalelicensen, og vi håber, at udvalgsarbejdet med de henvendelser, der utvivlsomt må komme fra især ophavsretshaverne, vil kunne føre til en tilfredsstillende løsning af disse spørgsmål.
Tom Behnke (FP), 1998-04-16:
Det lyder til, at ordet er så svært, at vi måske burde afskaffe ordet, men da jeg ikke er kulturordfører, så skal jeg forholde mig til det manuskript, som vores kulturordfører, hr. Kim Behnke, har skrevet til mig. Fremskridtspartiet har den opfattelse, at vi i disse år gør os selv en bjørnetjeneste ved at have en så restriktiv ophavsretslovgivning, som tilfældet er.
De restriktive danske regler medvirker til, at dansk frembringelse bliver fravalgt til fordel for de udenlandske produkter.
Jeg skal nævne det mest tydelige eksempel.
Man betaler 500 kr. pr. måned og modtager cd-rom'er med op til op til 1.000 højopløste billeder under titler som Denmark, Scandinavia, North Europe osv., altså 50
øre stykket
Derefter kan reklamebureauerne frit anvende disse billeder uden betaling af yderligere ophavsret.
Henvender man sig derimod til et dansk billedbureau, så koster billederne nemt mellem 2.000 kr. og 10.000 kr. pr. stk. afhængig af anvendelsen, og dertil kommer en lang række restriktioner på anvendelsen af det enkelte billede, altså en forskel fra 50 øre og op til imod 10.000 kr. pr. billede.
Den danske fotograf bliver selvsagt fravalgt i det valg.
For tegninger er markedet for clip-art endnu større.
Her skal man end ikke købe cd-rom'er fra USA på postordre.
Man kan downloade tusinder af clip-art direkte fra Internettet, alle med fri adgang til at anvende disse tegninger og illustrationer.
En dansk tegner og illustrator bliver selvsagt fravalgt i den konkurrence.
Derfor mener vi, at kulturministeren bør tage initiativ til, at den danske ophavsretslov bliver lempet, så vi ikke skubber forbrugerne i armene på de frit købte produkter.
Inden for de næste få år vil der komme langt bedre adgang til Internettet, end vi kender i dag, og det bliver via satellit, via hybridnettet osv. med meget store transmissionshastigheder og såkaldte dbd-drev i computerne, der kan brænde dbd-skiverne direkte.
De store datamængder vil da kunne hjemhentes og lagres meget billigt og helt lovligt, da de forskellige data stilles til rådighed for nettet uden beregning.
Dette lovforslag tager slet ikke hul på denne problemstilling.
Fremskridtspartiet er derfor ikke umiddelbart begejstret for forslaget, men vil bruge udvalgsarbejdet til at påvise en række behov for forbedringer af forslaget.
Hvis disse forbedringer kommer med, så forventer vi at støtte ministerens forslag.
Ellers må ministeren klare sig uden Fremskridtspartiet.
Tove Videbæk (KRF), 1998-04-16:
Dette lovforslags hovedformål er, som det allerede er nævnt, at gennemføre EF-direktivet fra 1996 om retslig beskyttelse af databaser. For det første indeholder det en egentlig ophavsretslig beskyttelse af strukturen af en database og udvælgelsen af basens indhold, og for det andet indeholder det en bestemmelse, hvorefter databaser, der repræsenterer en væsentlig investering i økonomisk eller arbejdsmæssig henseende, skal nyde beskyttelse mod eksemplarfremstilling.
I Kristeligt Folkeparti mener vi, at aftalelicensbestemmelser kun bør gennemføres på områder, hvor det, ligesom det i mange år har været tilfældet for kopiering inden for undervisningsområdet, ikke er muligt eller forbundet med uoverkommelige vanskeligheder at gennemføre en individuel rettighedsklarering.
Dette mener vi ikke er opfyldt, når det f.eks. gælder digital kopiering inden for virksomhedsområdet.
Kristeligt Folkeparti vil gå ind i et konstruktivt arbejde i udvalget om dette lovforslag, og da det er så omfattende, som det er, håber vi, at der bliver god tid til dette arbejde.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 1998-04-16:
Jeg vil takke ordførerne for den positive modtagelse, som de i almindelighed har givet lovforslaget.
Der er tale om en genfremsættelse af det ophavsretslovforslag, som var ved at være færdigbehandlet i Kulturudvalget, da udvalgsbehandlingen blev afbrudt ved udskrivelsen af folketingsvalget.
Jeg har valgt at genfremsætte lovforslaget stort set uændret ud fra et ønske om, at arbejdet med lovforslaget i Kulturudvalget hurtigst muligt kan færdiggøres på grundlag af de kompromisløsninger, der var opnået bred tilslutning til under udvalgsbehandlingen i forrige samling.
Den eneste ændring siden sidst drejer sig om lovforslagets nr. 5 om aftalelicens for gengivelse af kunstværker og fotografier i alment oplysende fremstillinger, dvs. gengivelser i kunstbøger, leksika og lign.
Det forslag fik en positiv modtagelse i forrige samling.
Den eneste, der var opmærksom på, at der for så vidt kunne komme nogle problemer, var fru Margrete Auken, som undrede sig over, at der ikke var kunstnere, der havde gjort oprør.
Det kom så i forbindelse med valgkampen, og det er så også baggrunden for, at jeg har besluttet mig for at lave en undtagelsesbestemmelse, sådan at vi sikrer os, at de kunstnere, der ikke ønsker at være omfattet af en kollektiv rettighedsforvaltning, får en mulighed for at stå udenfor.
Jeg har ment, at det var rigtigt at imødekomme disse ønsker.
Aftalelicensforslaget for kunstværker under nr. 5 er derfor suppleret med en sådan forbudsmulighed.
Til fru Lise Hækkerup vil jeg svare ja til spørgsmålet, om det her betyder, at en kunstner kan bede om, at alle hans eller hendes værker er omfattet af forbudet.
Til hr. Kim Andersen og også til hr. Brian Mikkelsen vil jeg sige tak for tilslutningen.
Jeg er med andre ord indstillet på, at den diskussion, som var i udvalget ved behandlingen af det oprindelige lovforslag, kan fortsætte.
Til gengæld er jeg ikke indstillet på, at vi ændrer på de forhold, der vedrører undervisningsområdet.
Til hr. Ole Sohn og hr. Keld Albrechtsen:
Det har været og er ministeriets holdning, at det vil være at gå for vidt, hvis vi udstrækker ophavsretlovgivningen til også at omfatte midlertidige, tilfældige fikseringer.
Derfor er dette punkt stadig med i bemærkningerne til lovforslaget, og under udvalgsarbejdet vil jeg selvfølgelig være indstillet på at debattere det spørgsmål yderligere. Til hr. Henrik Svane: Tak for tilslutningen.
Til fru Tove Videbæk: Tak for opbakningen og tak for opbakningen i det hele taget til det fremsatte lovforslag.
Ole Sohn (SF), 1998-04-16:
Jeg er glad for ministerens tilkendegivelser, også at bemærkningerne til lovforslaget og intentionerne bag det kan diskuteres i udvalget, for vi er jo ikke uenige i, at det ikke skal gøres ulovligt for brugere, eksempelvis af Internettet, at tage materiale ud af deres computere; men vi mener, det er ret betænkeligt, at man i bemærkningerne til lovforslaget bruger motiver, som kan være med til at undergrave selve den lovgivning, der er gældende på ophavsretsområdet.
Så et enkelt spørgsmål mere.
Jeg forstår ikke helt den modsætning, der bliver opstillet fra flere partiers side: at aftalelicensordningerne for undervisningsområdet skal omfatte digital kopiering - det er alle enige om - men når det drejer sig om erhvervsvirksomheder, er man pludselig imod.
Jeg forstår ikke, hvordan man kan skelne.
Hvad der er godt for det ene, må da også være godt for det andet.
I hvert fald er de erfaringer, der er på erhvervsområdet, specielt inden for dagbladsområdet, positive. Der er jo lavet indtil flere licensaftaler mellem journalistforbundet og Danske Dagblades Forening, så jeg forstår ikke helt, hvorfor man vil undtage det område, medmindre der ligger et eller andet motiv bag, hvor man siger, at erhvervsvirksomheder bedre er i stand til at forvalte ophavsretten, end offentlige virksomheder er.
Det tvivler jeg på er tilfældet.
Keld Albrechtsen (EL), 1998-04-16:
Med hensyn til midlertidig kopiering, hvor jeg forstod det sådan, at ministeren fastholdt tankegangen i det, der står i bemærkningerne, vil jeg godt spørge: Hvis det er sådan, at man vil have en undtagelse, ville det så ikke være mest juridisk korrekt og forsvarligt at skrive det i lovteksten?
Jeg synes ikke, det er en rimelig metode at bruge at skrive noget i nogle bemærkninger, som i realiteten strider mod loven.
Det minder mig lidt om EU's hemmelige protokoller.
Nu er det her ganske vist ikke hemmeligt, men det er dog en form for lovgivningsarbejde, som er noget sjusk.