runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Svane (RV), 2000-03-16:
Ja, jeg ved næsten ikke, om jeg skal grine eller græde
, når jeg hører SF's ordfører tale om menneskerettigheder. Jeg synes, det er tankevækkende, at SF med hensyn til menneskerettighederne tilsyneladende tillader, at tvangsægteskaber indgås, eller i hvert fald ikke har lyst til at gøre noget radikalt for at forhindre dem, bortset fra at udgive flere pjecer og oprette flere centre.
Det Radikale Venstre og jeg er enige i, at vi bør gøre det, men der skal også rettes et virkelig frontalt angreb mod de kulturer i vort land, som stadig synes, at tvangsarrangerede ægteskaber er o.k. Menneskerettighederne trædes under fode i mange familier i dette land hver eneste dag, og jeg synes, det er et for dårligt og for usselt svar fra SF at sige, at det vil man kun gøre noget ved med de forslag, som kommer derfra.
I Det Radikale Venstre er vi ikke kulturrelativister.
Alt er ikke lige godt, og det er altså skidt med tvangsægteskaber, uanset om man er fra Istanbul eller Skørping.
Jeg synes, det er pauvert, at SF - som jeg sædvanligvis har stor sympati for og tro på med hensyn til at overholde menneskerettighederne - ikke vil gøre en gedigen frontal indsats i den kulturkamp, der her er tale om.
Helge Adam Møller (KF), 2000-03-16:
Med hensyn til de facto-begrebet kan jeg sige, at der står klart og tydeligt - hvis jeg går tilbage til den 14. december 1993, punkt 10 i det konservative forslag - at de facto-flygtninges retskrav på opholdstilladelse i Danmark ophæves.
I det sidste forslag, vi har fremsat på området, sammen med Venstre, B 55 den 6. november 1997, står der under punkt 4: ophævelse af retskravet på de facto-status.
Det skulle være ganske klart.
Det er det, der har stået hver eneste gang siden 1993.
Det er det, jeg som ordfører har sagt hver eneste gang. Jeg skal gerne medgive, og det tror jeg de fleste partier kender til, at enkelte medlemmer indimellem på områder, hvor man kommer ind på noget, der ikke er ens eget -
jeg kunne tage mig selv med miljølovgivningen eller landbrugslovgivningen - måske kan komme med nogle formuleringer, som ikke juridisk er fuldstændig klare, fordi man ikke er inde i stoffet, som er meget kompliceret. Men hele den konservative folketingsgruppe står bag ved, at vi ønsker retskravet ophævet.
Så til fru Pia Kjærsgaard, om vi stemmer ja til L 208.
Ja, det gør vi da helt klart, fordi det er et skridt i den rigtige retning.
Vi synes, det er rigtigt, at der kræves bolig.
Vi synes, det er rigtigt, at unge under 25 år, som ikke indgår ægteskab frivilligt, ikke skal have lov til at få familiesammenføring i Danmark.
Og vi synes, det er rigtigt, at vi lægger nogle begrænsninger - godt nok ikke vidtgående nok hos regeringen - på de, skal vi sige voksne mennesker, der ønsker at gifte sig, hvor begge to er udenlandske statsborgere.
Det må de for min skyld gerne, men de skal ikke have noget krav på, at det bliver i Danmark, hvis deres samlede tilknytning er større til Pakistan eller Tyrkiet.
Så derfor trækker det altsammen i den rigtige retning, men ikke nok.
Og så endelig til fru Pia Kjærsgaard, der siger, at det jo er meget godt alt det med tildeling af statsborgerskab og de synspunkter, vi har, men vi ender alligevel med at stemme for lovforslaget: Det er rigtigt, og det er et dilemma.
Jeg tror, jeg har redegjort for det tre-fire gange fra Folketingets talerstol.
Men det er 3.000, vi stemmer om, typisk 3.000 på én gang, og hvis vi ønsker at give de 2.219 af dem statsborgerskab, fordi de opfylder samtlige krav, har vi svært ved at få os selv til at sige nej til dem
, fordi der så er et mindretal, der ikke opfylder kravene.
Men uanset om man stemmer ja eller nej, er der den ene gruppe, man kommer til at give en unfair behandling.
Så skulle vi sidde og stemme om hver enkelt af de 3.000.
Det ville tage lidt lang tid, men vi tilkendegiver det under andenbehandlingen, for dér stemmer vi imod.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-03-16:
Det er jo lidt abnormt, at fordi man ikke er enig i det middel, regeringen nu foreslår, får man at vide, at man ikke tager tvangsægteskaber alvorligt.
Jeg vil godt gentage, at det gør vi, men jeg prøver også at gentage, at vi mener ikke, at det, at man går til en embedsmand i Udlændingestyrelsen, er den bedste måde at løse problemet på.
Vi tror faktisk, det er bedre, at man går til et sted, hvor man faktisk kan få hele den kommunale opbakning til at få løst problemet.
Under alle omstændigheder skal den unge jo sige nej til familien, og vi ved også, at det giver problemer i forholdet til familien, hvis man siger nej.
Her har man brug for en anden støtte end den, at en embedsmand bare kan sige: Nu kan du ikke blive familiesammenført.
Til fru Birthe Rønn Hornbech vil jeg sige, at det, der er problemet, står jo i bemærkningerne.
I bemærkningerne står der en hel del om forholdet til menneskerettigheder, ret til familieliv og lign., og der står, at i nogle tilfælde bevæger forslaget sig faktisk lige på kanten, og at man skal administrere loven således, at man ikke kommer på den forkerte side.
Det var det, min bemærkning om menneskerettigheder gik på, altså på det, der står i bemærkningerne.
Henrik Svane (RV), 2000-03-16:
Jeg takker hr. Helge Adam Møller for svaret omkring de facto, at de facto altså ikke skal afskaffes.
Det vil sige, at der er en divergens i opfattelsen i den konservative gruppe om, hvad de facto egentlig er for en ting, for jeg har også hørt Det Konservative Folkepartis leder som optakt til Det Konservative Folkepartis landsmøde sige, at man vil afskaffe de facto-begrebet.
Men vi kan forstå, at ordføreren for Det Konservative Folkeparti ikke vil afskaffe det, og det vil jeg gerne kvittere for.
Pia Kjærsgaard (DF), 2000-03-16:
Jeg har såmænd også nøjagtig samme udtalelse fra hr. Knud Erik Kirkegaard, bare fra en helt anden provinsavis.
Men det er jo, desværre må jeg sige, typisk, at der er nogle konservative MF'ere, der rejser rundt og fortæller sådan nogle ting, men når det skal stå til troende i Folketingssalen, falder de ned som et lam.
Jeg har også et spørgsmål til hr. Helge Adam Møller
: Jeg kunne forstå, at det her er et lille skridt i den rigtige retning, og jeg kunne også forstå, at De Konservative vil stille nogle ændringsforslag til den sidste behandling, den endelige behandling, af det her forslag.
Men stemmer De Konservative for det her forslag?
Det lød meget, som om De Konservative ville stemme for.
Og så vil jeg godt lige sige med hensyn til dansk statsborgerskab, at dér må hr. Helge Adam Møller jo bare konstatere ligesom alle vi andre, at De Konservative - også Venstre for den sags skyld - stemmer for ved den endelige behandling på trods af alle de urimeligheder, som hr. Helge Adam Møller meget korrekt fremførte der er omkring tildeling af dansk statsborgerskab.
Helge Adam Møller (KF), 2000-03-16:
Jamen det kan jeg bekræfte 100 pct.
I det øjeblik, man har fået dansk statsborgerskab, også selv om det er imod konservativ stemme, er man dansk statsborger med hud og hår og øjenfarve og alt, uanset hvor man kommer fra i verden.
Dansk statsborgerskab er dansk statsborgerskab.
Men vi har ikke første- og andenrangs danskere.
Lad mig så gå til fru Dorte Bennedsen, der sagde, at den måde, jeg havde beskrevet praksis, ikke var rigtig eller fair eller rimelig.
Jeg læser op fra side 2, fordi fru Dorte Bennedsen dér har hørt galt: Jeg startede med at sige, at vi rask væk giver statsborgerskab til udlændinge, som ikke kan læse så meget som en enkel sætning på dansk.
Og det mener jeg er rigtigt.
Vi har ikke noget som helst krav om læsefærdigheder.
Vi har et krav om, at hvis man er under 65 år, skal man kunne tale dansk på en måde, så man kan gøre sig forståelig og med den accent, der er naturlig for det hjemland, man nu kommer fra.
Men vi har ikke noget krav om, at man skal kunne læse.
Vi konservative har adskillige gange stillet forslag om, at man også bør kunne læse, så man kan forstå en simpel meddelelse på en arbejdsplads.
Så har vi det andet område: det at vi hver dag, havde
jeg nær sagt, eller 3 gange om året giver statsborgerskab til udlændinge, som er fyldt 65 år - også selv om de ikke har fysiske eller psykiske problemer overhovedet - hvis de har boet her i Danmark i mere end 15 år, mens de altså ikke har formået at tilegne sig dansk.
Det er da også rigtigt - må jeg sige til fru Dorte Bennedsen - at dem er der mange af i hvert eneste lovforslag, og det ønsker vi altså ikke.
Og så endelig til hr. Svane, som spurgte, om vi ønsker at ophæve de facto-begrebet.
Nej, vi ønsker at ophæve retskravet, man har specielt i Danmark som de facto.
Det forudser jeg ikke giver mange færre, som vil få opholdstilladelse.
Men vi vil hellere have den opholdsmulighed, som en række andre europæiske lande har, hvor de får midlertidigt ophold eller Duldung, eller hvad man nu kalder det, således at der er en mulighed for, den dag situationen tillader det - typisk er det jo borgerkrigsflygtninge - at de kan vende tilbage til deres eget land og ikke får livsvarigt ophold efter 3 år.
Søren Søndergaard (EL), 2000-03-16:
Jeg kan forstå, at det ikke bare er de socialdemokratiske borgmestre på Vestegnen, som ikke kender ægteskabslovgivningen, men at det gør den konservative ordfører heller ikke.
Det tyder jo ikke godt for, at den bliver brugt til at forhindre tvangsægteskaber de steder, hvor Det Konservative Folkeparti har nogen indflydelse.
Jeg synes, at det er beklageligt, at man ikke engang har sat sig ind i de muligheder, som eksisterer.
Men jeg har sådan set et positivt spørgsmål til den konservative ordfører, og det går på, at man i bemærkningerne til forslaget, der er fremsat, citerer Kim Kjær fra Det Danske Center for Menneskerettigheder for at sige, at et ungt tyrkisk par i princippet ikke har større krav på at blive familiesammenført i Danmark end i Tyrkiet, parret kunne i princippet lige så godt blive gift og bo sammen i en tyrkisk landsby som i en københavnsk forstadskommune.
Det citat er jeg sådan set fuldstændig enig i, for det er jo et citat, der omhandler udenlandske statsborgere, altså ikkedanske statsborgere, og derfor vil jeg bare bede hr. Helge Adam Møller bekræfte, at det forslag her er et forbud mod familiesammenføringer, når det gælder udenlandske statsborgere.
Henrik Svane (RV), 2000-03-16:
Hr. Helge Adam Møller indledte med at sige, at Det Konservative Folkeparti gerne vil have en stram og retfærdig udlændingepolitik, og at stramningerne i det, der nu er fremsat af regeringen, ikke er stramme nok.
Jeg opfatter ikke de fremlagte ting som stramninger.
Jeg vil gerne spørge hr. Helge Adam Møller, om han er enig med sin gruppefælle hr. Knud Erik Kirkegaards bemærkninger, fra Nordjyske Stiftstidende for den 9. marts, hvor det under overskriften »konservativ humanisme« siges, at de såkaldte de facto-flygtninge formentlig for en stor dels vedkommende er fattigdomsflygtninge.
De får så at sige opholdstilladelse i klumper, så det er svært at dokumentere.
Det bør i hvert enkelt tilfælde vurderes, hvorvidt ansøgeren risikerer personlig forfølgelse, før vi giver dem opholdstilladelse.
Men det er jo det, vi gør hver eneste gang, og derfor vil jeg gerne spørge den konservative ordfører, om han stadig væk vil fastholde ønsket om at afskaffe de facto-flygtningebegrebet i Danmark.
Dorte Bennedsen (S), 2000-03-16:
Hr. Helge Adam Møllers beskrivelse af, hvordan vi tildeler dansk indfødsret var hverken fair, rimelig eller rigtig. Der blev sagt, at vi rask væk giver statsborgerskab til folk, der ikke kan et ord dansk, og at vi i øvrigt også giver det til folk, der har været udvist i både 5 og 10 år.
Der gives ikke rask væk statsborgerskab til folk, der ikke kan dansk, men der gives det til folk, som typisk har været torturofre, eller til folk, som har en alvorlig sygdom.
Hr. Helge Adam Møller ved lige så vel som jeg, at vi i morges i Indfødsretsudvalget gav sådanne dispensationer, og det drejede sig om sådanne folk.
Jeg erindrer en, der stort set ikke havde nogen hørelse, og dér er det vel rimelig utopisk at tro, at vedkommende, som i øvrigt oven i købet var en ældre person, har mulighed for at kunne lære et sprog.
Og det dér med udvisningen er jo simpelt hen ikke sandt.
Den ene var en psykisk syg person.
Så det er ikke rimeligt og rigtigt.
Jeg synes, at man skal citere korrekt.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-03-16:
Nej, for en evangelisk-luthersk biskop må, når han er biskop, sige, hvordan kristendom er i forhold til islam.
Det, hr. Arne Melchior blander sammen, er, at biskop Kjeld Holm vistnok ifølge hr. Arne Melchiors tidligere udtalelser her i Folketingssalen for år siden har været tilhænger af forbud mod tørklæder.
Vi taler om, at det set fra et kristent synspunkt er vantro, for præcis det, Jesus gjorde op med, var, at alle disse regler skulle kunne føre til frelsen. Så vil jeg sige til hr. Jann Sjursen igen: Når jeg nævner 1986, er det jo, fordi det har været Venstres politik siden.
Vi ønsker ganske enkelt flygtningepolitikken kørt over kvotepolitikken, at man får en retfærdig fordeling fra flygtningelejre.
Sådan som flygtningepolitikken er blevet i Danmark, er den hamrende uretfærdig.
Den understøtter menneskesmuglere, og vi ønsker at smadre menneskesmuglernes forretning.
Arne Melchior (CD), 2000-03-16:
Selvfølgelig har fru Rønn Hornbech ikke noget imod, at biskop Kjeld Holm citeres herfra, men hun citerer ham for et standpunkt, han længst har forladt, og det kan jeg dokumentere, for jeg var i en - naturligvis - skriftlig polemik i Berlingske Tidende med ham, og det står på tryk i Berlingske Tidende 14 dage efter, at hr. biskop Holm havde sagt dette om tørklæder og de vantro, men at han trak dette tilbage, og det har han også gjort mundtligt over for mig.
Jeg vil gerne konfrontere fru Rønn Hornbech med biskop Holm, vi træffes jo af og til, og så vil min påstand blive bevist.
Det standpunkt har hr. Kjeld Holm for længst forladt, ellers ville han jo heller ikke være formand for Nævnet for Etnisk Ligestilling.
Det kan fru Rønn Hornbech nok forstå.
Søren Søndergaard (EL), 2000-03-16:
Jeg vil godt kvittere for hr. Helge Adam Møllers fastslåen af, at det her forslag om stop for familiesammenføring, retskrav på familiesammenføring, gælder udenlandske statsborgere, for det betyder, at det er et anstændigt forslag.
Det betyder nemlig, at man tager det udgangspunkt, at hvis folk har fået dansk statsborgerskab, skal de behandles ens.
Vi synes ikke, man skal gøre den forskel, som De Konservative lægger op til, men vi anerkender, at det kan man gøre også i anstændighedens navn.
Men det, der er totalt uanstændigt, er, hvis man begynder at behandle danske statsborgere forskelligt på baggrund af, hvilken etnisk baggrund de har.
Men det er en modsætning til regeringens forslag, som er et diskriminationsforslag, hvor man behandler danske statsborgere forskelligt.
Karen Jespersen (S), 2000-03-16:
Jeg vil ikke forlænge debatten, men blot sige, at jeg synes, de sidste indlæg viser, at der er denne her enighed om, at der et problem, og at vi måske i fællesskab kunne få stykket et mere samlet billede sammen af nogle initiativer.
Jeg sagde også tak for den positive modtagelse af dele
af forslaget fra hr. Arne Melchior
Jeg synes egentlig, at vi skal sige, at resten af debatten om, hvordan vi vurderer de her ting, skal foregå i udvalget.
Det ser jeg bestemt meget frem til og håber på et positivt resultat.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-03-16:
Nu skal vi jo selvfølgelig ikke forlænge det så meget mere, men i sådanne situationer passe på med grøfterne og ideologien og sådan nogle ting.
Altså ordet profit har jo altid en speciel klang.
Det er klart, hvis nogle skal lave det her privat og kommer med et gedigent, indholdsmæssigt godt tilbud på området, så vi er sikre på, at det lige præcis er det, borgerne har brug for, så skal de selvfølgelig have en eller anden form for profit.
Det skal blomsterhandleren altså også have, når han leverer til kommunen, og det skal så mange andre også.
Og dér er jeg sikker på, at kommunalbestyrelsesmedlemmerne med det, de har til rådighed, nok skal passe på.
Margrethe Vestager (RV), 2000-03-16:
Jeg vil gerne føje en enkelt klargørende oplysning til betænkningen.
På betænkningens side 2, første spalte øverst, står der om de nye fag, at det er meget vigtigt, at vi fastholder muligheden for at give godkendelse af lokalt tilrettelagte læseplaner.
Dermed det er sådan, at ud over til nye fag kan vi ifølge § 4, stk. 2, i AMU-loven anvende denne paragraf til at godkende etablering af særlige fagudbud, som er baseret på lokalt fastlagte læseplaner, og det er jo en forudsætning, når der er tale om midlertidige godkendelser.
Sådanne særlige lokale fagtilbud vil aldrig kunne være centrale grundfag og vil derfor altid være omfattet af deltagerbetaling.
Erling Christensen (S), 2000-03-16:
Jeg synes, det var en god tale, Venstres ordfører holdt her til slut, og vil række hånden ud til samarbejde.
Det var det, jeg sagde i min ordførertale: at vi i Socialdemokratiet har indbudt til dialog.
Det er klart.
Jeg ved godt, at kommunalbestyrelserne ønsker mere frihed til at bestemme, hvordan opgaverne skal løses.
Det, der er et problem i det her, og som jeg også oplever, er jo for at sige det sådan lidt på jysk, at mere frihed for mig kunne betyde mindre frihed for andre.
Det er jo den balance, vi skal have.
Eller sagt på en anden måde: Vi kan jo risikere, at den frihed, som nogle ønsker, betyder, at serviceniveauet på nogle områder bliver helt uacceptabelt lavere.
Og det, jeg forstod på fru Else Winther Andersen, var, at det grundlag, som jeg nævnte i slutningen af min tale, nemlig at solidaritet, demokrati, lighed og ansvar for de svageste er de centrale værdier i det danske velfærdssamfund, som gennem generationer er blevet udviklet og forstærket, er dér, hvor vi skal samarbejde, og det er jeg glad for.
Tove Videbæk (KRF), 2000-03-16:
Det er på områderne vedrørende dagtilbud, kombibiblioteker, udlicitering af den praktiske hjemmehjælp og plejeopgaver m.m., at dette forslag ønsker mere frihed.
Og på disse områder vil jeg absolut støtte dette forslag.
Forsøgsiveren og det frie initiativ må bare ikke på nogen måde gå ud over de svage i samfundet, men skal forbedre servicen og ressourceudnyttelsen m.m.
Men på folkeskoleområdet, som også nævnes i forslaget, må jeg tage et forbehold, for her har vi i hvert fald da endnu et folkeskoleforlig, som en række partier er involveret i og er tilfredse med at være involveret i.
Derfor mener jeg nok, at initiativer på folkeskoleområdet bør tages ud af forslaget og forhandles med folkeskoleforligspartierne, i hvert fald hvis Kristeligt Folkeparti fuldt ud skal kunne støtte det her forslag.
Dorit Myltoft (RV), 2000-03-16:
Jeg kan glæde mig over det svar, jeg fik her fra hr. Ebbe Kalnæs, men må dog fastholde, at det, der står om folkeskolen og om integrering af dagtilbud, folkeskole- og fritidstilbud,
ikke forekommer kantet i teksten, men det forekommer helt upassende i sammenhængen.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-03-16:
Jeg har gjort opmærksom på i mit ordførerindlæg, at hvis der var træk i teksten til det her beslutningsforslag, som på nogen måde kunne opfattes, som at man kantede de folkeskoleaftaler, vi har i dag, så var jeg helt enig i, at det selvfølgelig ikke var noget formål.
Det er rigtigt, at vi i finanslovforhandlingerne egentlig var hovedkravstilleren og arkitekten, når det gælder om at stille 350 mio. kr., så vidt jeg husker, til rådighed for udviklingsforsøg på folkeskoleområdet.
Det, det bare drejer sig om, er, at vi selvfølgelig håber, at vi kan gøre forsøget med de 350 mio. kr. større, men det strækker ikke til alt.
Det, at der er andre, der inden for frie rammer forsøger at finde løsninger sammen, ser jeg ikke noget problem i.
Jeg kan understrege over for fru Dorit Myltoft, at vi på ingen måde forlader de aftaler, vi har sammen om folkeskolen el.lign.
Dorit Myltoft (RV), 2000-03-16:
Det Radikale Venstre støtter, at danske kommuner skal have mulighed for en mangfoldighed af opgaveløsninger.
Det giver gode erfaringer, som alle kan lære af.
I bemærkningerne til dette beslutningsforslag skriver forslagsstillerne på side 3: »For at få mulighed for at udføre de nye opgaver på den bedste måde og inden for den fastsatte økonomiske ramme kan det være interessant at lave forsøg med de paragraffer i folkeskoleloven, der omhandler folkeskolens struktur«.
Samtidig har forligspartierne bag folkeskolen for ganske nylig vedtaget at afvente nogle erfaringer, inden man inden for folkeskolelovens rammer stiller forslag om ændringer omhandlende folkeskolens struktur.
Det forekommer højst besynderligt, at to af forligspartierne bag folkeskoleloven så samtidig vil fremsætte forslag om en forsøgsmulighed via lov i Indenrigsministeriet.
Det Radikale Venstre ønsker, at et sådant ændringsforslag stilles sammen med undervisningsministerens.
Tilsvarende har en af forslagsstillerne været primus motor i finanslovforhandlingerne om at få penge sat af til en helhedsskole vel at mærke med krav om, at det blev udmøntet sammen med forligspartierne på det område.
Hvorfor så et forslag ad denne vej om integrering af dagtilbud, folkeskole- og fritidstilbud?
Jeg ved, at der allerede foregår forhandlinger om udmøntningen.
Det Radikale Venstre støtter forsøgs- og udviklingsarbejdet i de relevante love i ressortministerierne, folkeskolelov, sociallovene osv. Frikommuneforsøgene havde deres tid og deres resultater.
Nu må forsøgs- og udviklingsarbejdet iværksættes på anden vis.
Det Radikale Venstre kan ikke støtte
dette beslutningsforslag
Erling Christensen (S), 2000-03-16:
Jeg vil gerne understrege over for hr. Ebbe Kalnæs, at jeg er utrolig glad for de bemærkninger, der kom her til slut, for det står jo netop i bemærkningen her, hvor man snakker om puljeordningerne: »Incitamentet for den private producent til at sikre en økonomisk effektivitet er beskeden, når gevinsten ikke tilfalder den pågældende producent«.
Det er, hvor man snakker om dagtilbud, og hvor man kan etablere en fælles institution.
Dér peger man på profithensynet.
Det var det, hr. Ebbe Kalnæs så tog afstand fra her til slut.
Det er jeg glad for.
Så kan jeg i øvrigt til hr. Ebbe Kalnæs og også til andre ordførere oplyse, at Socialministeriet har fået henvendelse fra kommuner om etablering af en fælles institution og er bekendt med, at sådanne fælles institutioner på et tidspunkt er etableret, men har ikke en generel viden om, i hvilke kommuner sådanne institutioner eksisterer i dag.
Så de eksisterer altså.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-03-16:
Jeg vil da bare sige til hr. Erling Christensen, at det er da rigtigt, at man nogle gange ligesom her har nogle problemer ude i kommunalbestyrelsen, hvor man ikke kan blive enige.
Det er jo en del af politiks væsen.
Den dag, vi var helt enige alle sammen i enhver situation, er det ikke sikkert, jeg gad være her, men det afgørende er altså, at det er et spørgsmål om fleksibilitet.
Jeg vil gerne over for hr. Erling Christensen sige, at der ligger ikke nogen skumle tanker om hverken profit eller discountkommuner eller noget som helst andet bag ved det her for mit vedkommende, absolut ikke.
Jeg vil gerne være med til at lave nogle ordentlige lokalsamfund, som har med vores dagligdag at gøre, som har med vores omsorg at gøre, vores kulturliv at gøre, vores skoleliv at gøre.
Det er ikke det, der giver indhold i tilværelsen i kommunen, men det er at have den åbenhed.
Og jeg kvitterer helt klart for den sidste del