Jørn Dohrmann (DF), 2004-01-22:
ved drikkevands- og grundvandsproblemet i Danmark.
Vi ønsker ikke, at man bruger en masse pesticider, men som forslagsstilleren jo også selv skriver, kan pesticidafgiften heller ikke forventes at have den store adfærdsregulerende effekt.
Derfor mener vi, at man bør skitsere nogle andre initiativer for at mindske pesticidforbruget i Danmark.
Så alene at fordoble pesticidafgiften eller gøre den endnu dyrere mener Dansk Folkeparti ikke er den korrekte måde at gøre det på.
Derfor kan vi samlet set kun konstatere, at det ikke er et effektivt forslag, forslagsstillerne har fremsat her, og forslagsstillerne er jo ikke engang selv overbevist om, at det har den nødvendige effekt.
Intentionerne med forslaget er selvfølgelig gode, men virkeligheden ser jo fuldstændig anderledes ud.
Derfor kan Dansk Folkeparti ikke støtte fordoblingen af pesticidafgiften.
Hvad har vi så gjort?
Jo, vi har indgået aftale om den her pesticidhandlingsplan for 2004-2009, som bl.a. indebærer, at vi fortsætter varslingssystemet, at vi fokuserer på punktkilder, og at vi også fokuserer på gartnerierhverv og rådgiver bl.a. private forbrugere.
I B 69 foreslår forslagsstillerne, at man skal indføre en 300 meter sprøjtefri zone omkring vandboringer.
Jeg kan kun være enig i, at man ikke skal sprøjte direkte ned i sin boring - så er man da heller ikke for smart, hvis man gør sådan nogle ting - men der findes jo ingen saglige og faglige belæg for, at hvis man sprøjter inden for de her 300 m omkring en vandboring, så trænger det direkte ned i boringen, og man kan jo ikke engang helt nøjagtigt sige, hvor mange meter man skal ud fra en vandboring. Er det 100 m, er det 300 m, vi snakker om, for at det ikke trænger ned?
Vi ved alle sammen,
at vandårerne, der går under jorden, kan gå vandret hen langs jorden, og man kan altså sprøjte måske flere kilometer væk, og så kommer det alligevel i ens boring.
Det kan man ikke sikre sig imod med denne simple løsning.
Derfor er det vigtigt, at man har et godt beslutningsgrundlag, inden man beslutter sig for at sige ja til en sådan beskyttelseszone omkring bl.a. almene vandforsyningsanlæg.
Det er også vigtigt, som vi har sagt flere gange, at man undersøger det her grundigt.
Nu ved vi, at arbejdsgruppen har afsluttet sit arbejde, og arbejdsgruppen vurderer, at der ikke ud fra faglige kriterier kan peges på en fast størrelse for sprøjtefri zoner.
Så man skulle hellere se på de lokale forhold, altså konkrete risikovurderinger.
Jeg vil sige, at hvis vi kan finde en løsning, som holder fagligt, er vi meget interesserede i at være med til at løse problemet, for vi er i Dansk Folkeparti meget optagede af, at vi skal bevare det gode drikkevand.
Alle ved, at det er utrolig dyrt at bruge sprøjtemidler, og derfor prøver man selvfølgelig også at begrænse det mest muligt, og jeg er også af den overbevisning, at prøver vi at sætte grænsen op for, hvor man må sprøjte, altså de sidste 10 m af ens mark, jamen så er det jo faktisk at fratage dem retten til at tænke selv.
Nu har hr. Keld Albrechtsen så tænkt for dem og har fundet frem til, at de bl.a. ikke skal sprøjte de sidste meter, for det magter de måske simpelt hen ikke selv at finde ud af.
Hvordan i alverden skulle de så kunne sprøjte resten af marken?
Hvordan skulle de ramme den rigtige dosering?
Der mener jeg, at vi bør stole på det uddannelsessystem, vi har stillet op for de her folk, og stole på, at det virker.
Jeg mener, at det her forslag er lidt overflødigt, som jeg ser det.
Man skulle hellere gå ind og se på, hvordan vi ellers kunne få reduceret sprøjtemængden, altså behandlingshyppigheden, som vi har gjort netop med den pesticidhandlingsplan, som vi selvfølgelig har været med til at tage ansvaret for.
Vi kan konstatere, at Enhedslisten sammen med mange andre partier har stillet sig, kan man sige, uden for indflydelse på, hvad det er, der skal ske i Danmark de næste mange år.
Til det, om man skal have fornyet sit sprøjtecertifikat med nogle års mellemrum, kan jeg kun sige: Hvad bliver det næste, vi ser fra Enhedslisten?
Til B 71 vil jeg sige, at glyfosat heldigvis er et af de produkter, hvor det er undersøgt utrolig meget, om det har en skadelig virkning på mennesker og miljø.
Derfor er det også utrolig vigtigt, at vi hele tiden holder øje med, hvad det er, vi kan måle os frem til på det her område.
Her kan vi se, at Enhedslisten ønsker et forbud imod brug af glyfosat om foråret.
Vi mener, vi skal se på, hvor det er, der har været udvaskning, og hvad grunden er til, at vi har set udvaskning af glyfosat i de områder, hvor vi nu engang har set det.
Jeg mener også, det er vigtigt, vi går ind og ser på, hvad der sker i løbet af vinteren.
Vi ved, at der opstår udtørring af jorden om sommeren, og det fremprovokerer mange store sprækker, hvor man kan sige, at der kan sprøjtemidlet måske suges uhindret ned i jorden, ned til drikkevandet.
Derfor er det vigtigt, at vi får undersøgt, hvad det er, der sker om foråret, og hvad der sker om vinteren med det her glyfosat, og derfor er det nødvendigt med en undersøgelse for at finde ud af, om der sker udvaskning over grænseværdierne.
Det er vigtigt, at vi får undersøgt hele dette område, så vi får et godt beslutningsgrundlag vedrørende den fremtidige proces med hensyn til glyfosat.
Hvis det har nogen skadelige virkninger, så skal det selvfølgelig frem i lyset, men vi kan ikke bare hver eneste gang sige, at det måske er farligt.
Jeg mener, man har brugt glyfosat i mange år, og det er indtil nu ikke blevet påvist, at det er farligt, og det mener jeg også at man skal tage hensyn til i den her proces.
Vi ved, at GEUS og Miljøstyrelsen er ved at udarbejde et notat, og vi må se, om det giver anledning til at ændre den vurdering.