runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Skaarup (DF), 2005-03-03:
Ja, debatten om rygning bølger stadig, og den har bølget i lang tid.
Alle ved, at det er sundhedsskadeligt at ryge, og jeg vil sige, at Folketinget vel ikke tidligere har indført så mange nye restriktioner på netop det område, som vi faktisk har gjort.
Som eksempel på det kan jeg nævne, at børn og unge ikke må ryge i folkeskolen og i skolefritidsordninger, heller ikke på skolens matrikel, og at der skal etableres særskilte rygelokaler for voksne.
Vi har også vedtaget, at der ikke må reklameres for tobaksvarer, at der skal trykkes advarsler på cigaretpakninger, og at unge under 16 år ikke må købe tobaksvarer i detailhandelen – alt sammen fordi vi også som sundhedspolitiske ordførere kan se, at rygning er farligt.
Rygning er den faktor, der efter min vurdering udgør den største sundhedsrisiko i Danmark.
Et stort antal danskere dør eller bliver invalideret af sygdomme, der skyldes tobaksrygning, hvert evig eneste år, og vi kan blot konstatere, at det er fakta.
Nu behandler vi yderligere et forslag, nemlig et lovforslag om obligatorisk information og skiltning på offentligt tilgængelige serveringssteder om, hvorvidt der må ryges eller ej.
Såfremt det vedtages, bliver der nu mulighed for, at folk kan vælge fra eller til, og de passive rygeres ønsker bliver imødekommet.
Arbejdstilsynet har siden april i fjor udført en kontrolindsats i hotel- og restaurationsbranchen.
Den skal vare ved, og den har faktisk afstedkommet, at der er blevet igangsat en landsdækkende aktion mod bl.a. restauranter, værtshuse og diskoteker.
Arbejdstilsynet har måttet give påbud og vejledninger på mere end hver anden virksomhed, og de centrale problemer var faktisk alle steder manglende eller dårlig ventilation og dermed dårligt arbejdsmiljø for de ansatte.
Derfor er det klart, at personer, som arbejder og færdes i et dårligt arbejdsmiljø og bliver syge eller måske oven i købet dør som følge af de skadelige stoffer, der findes i tobakken, bør have mulighed for at fravælge sådanne arbejdspladser.
Det kan de nu få via denne lovgivning, som vi i Dansk Folkeparti støtter.
I debatten om, hvorvidt vi udelukkende skal have røgfri restauranter i Danmark, har vi til stadighed bemærket de forskellige udmeldinger, der er kommet fra restaurationsbranchen, og som sagt mener vi i Dansk Folkeparti, at dette lovforslag, som vi jo allerede har debatteret en gang, er landet udmærket, også set i lyset af den viden, vi i dag har om de sundhedsmæssige farer, tobakken udgør, selv om vi grundlæggende også mener i Dansk Folkeparti, at det er en privat sag, om man vil ryge eller ej.
Poul Nødgaard (DF), 2005-03-03:
I Dansk Folkeparti hilser vi dette forslag hjertelig velkommen.
Det er en udvikling, vi er inde i med hensyn til den moderne teknik, som vi ikke kan komme uden om.
Når det er sagt, så vil jeg lige tage tråden op fra det, som hr. Arne Toft sagde om, at man har fremført noget om, at det her lovforslag skulle bane vejen for, at man kan afgive stemme via den moderne teknik.
Så jeg vil både håbe og tro, at det af hensyn til de mange mennesker, der stadig væk ikke er helt fortrolige med den moderne teknik, varer rigtig mange år, inden man skal til at afgive sin stemme ved hjælp af den moderne teknik.
Det skulle jo gerne være sådan, at folk trygt kunne gå hen og afgive deres stemme uden at skulle være bange for at blive fanget i en eller anden elektronisk heksekedel.
Men vi støtter forslaget, og det er så i øvrigt spændende nu at se, hvor mange kommuner der vil bruge det.
Det kan jo sådan set bruges umiddelbart efter den 1. august, når lovforslaget træder i kraft, og det bliver så spændende at se, om der bliver nogen ud over de seks kommuner, som har planer om at bruge det.
Det bliver så også spændende at se, hvordan det fungerer i de kommuner, om det er den der effektivisering, som lovforslaget lægger op til, eller om det måske alligevel ikke er så smidigt, som man havde troet.
Al begyndelse er jo svær, men lad os nu prøve systemet af og se, hvordan det kan gå.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-03:
Vi Konservative kan støtte forslaget, men jeg har et par bemærkninger.
For det første er vi tilfredse med, at der kan foretages fintælling opgjort på afstemningsdistrikter.
For det andet kan vi støtte muligheden for at udnytte elektroniske valgbøger; det er en klar fordel.
Elektronisk afgivelse af stemmerne er ikke indeholdt i det her forslag, og det ville vi også være noget forbeholdne over for.
Jeg har set på tv, hvordan det foregår i USA, og det er i hvert fald ikke noget, som kan indføres på det foreliggende grundlag, og det er noget, der ville kræve en meget grundig forberedelse.
Endelig kunne der jo være muligheden for at afgive stemme over nettet med en elektronisk signatur.
Det ligger nok også noget ude i fremtiden, og vi er enige i, at der slet ikke er basis for at indføre det på nuværende tidspunkt.
Vi synes, det er en god og rigtig modernisering, som vil smidiggøre servicen over for borgerne, og derfor støtter vi forslaget.
Ole Glahn (RV), 2005-03-03:
Vi synes, det er et mønstereksempel på, at initiativer i kommuner fører til, at vi ændrer lovgivning, sådan at mulighederne for at gennemføre de initiativer bliver realiseret.
Der er oplagte fordele i forbindelse med afviklingen af valghandlingen ved at gennemføre de elektroniske hjælpemidler på det her område, og derfor synes vi det er en god ordning.
Jeg vil tilføje, at vi også er enige med indenrigs- og sundhedsministeren i, at dette ikke er første skridt til, at vælgerne også kan stemme hjemme fra egne pc'er, for det er forbundet med mange principielle problemer.
Men vi ser frem til udvalgsarbejdet og støtter forslaget.
Line Barfod (EL), 2005-03-03:
Enhedslisten kan også støtte forslaget, og vi går ud fra, at man selvfølgelig sikrer den fornødne sikkerhed omkring it osv.
Så skal jeg bare sige om det her med elektronisk stemmeafgivning, at det er der masser af problemer i.
Jeg kan godt se, at efterhånden som vi får en generation, der er vant til at stemme med sms til »Stjerne for en aften«, Melodi Grand Prix og alt muligt andet, så kunne det måske være fristende, men omvendt tror jeg, at vi skal holde fast i, at der altså er nogle helt principielle ting omkring det, at der er hemmelighed omkring stemmeafgivning, at vi har sikkerhed for, hvem der har stemt osv., som nok gør, at det er en fremtid, vi ikke på nuværende tidspunkt skal tage hul på.
Leif Mikkelsen (V), 2005-03-03:
I Venstre interesserer vi os bestemt for, at vi kan medvirke til at glæde vore ministre og gøre livet lidt lettere, og da jeg kunne høre, at indenrigsog sundhedsministeren glæder sig over, at det går godt, og at der er god, bred opbakning, så skal jeg nødig bidrage til at ødelægge den stemning og derfor konstatere, at det her lovforslag er en gentagelse, som allerede har været behandlet en gang, og som vi har givet tilslutning til en gang.
Jeg er sådan set meget enig i, hvad der blev sagt dengang, at det er rimeligt at fremrykke denne modregning med de 3 måneder, som vi har talt om, så jeg bidrager gerne.
Arne Toft (S), 2005-03-03:
Det er rigtigt, at det kun er en justering af loven fra 2002.
Når jeg står med sådan et forslag her, så kommer jeg til at tænke tilbage på min tid som kommunalpolitiker, hvor man kunne få flere timer til at gå, når man diskuterede en hæk, der stod forkert, men når vi snakkede om kloakker til flere millioner kroner, så var det noget, som bare tog 2½ minut.
Det her drejer sig om rigtig mange penge, det er måske et sted mellem 30 og 50 mia. kr.
Vi er ikke tilfredse med det lovforslag her, men vi har været inde at få indflydelse, og vi har fået gjort det så godt, som vi nu engang kunne.
Man kan jo ikke altid få det, man gerne vil have, så man må somme tider være tilfreds med det, man får.
Vi havde hellere set, at de her penge var blevet ude hos forbrugerne, som har skabt den formue, frem for at de blev delt ud til kommunerne.
Selv energivirksomheder skævvrider kommunernes økonomiske mulighed, og derfor mener jeg, at det bør indgå som et parameter i den kommende lov om udligning, og jeg vil egentlig gerne høre, om ikke ministeren er enig med mig i det.
Mange af forbrugerne bor jo slet ikke i den pågældende kommune.
Men som sagt har vi været inde at forhandle.
Vi har fået en del af vores ønsker igennem, så vi støtter forslaget.
Poul Nødgaard (DF), 2005-03-03:
Som led i finanslovaftalen for 2005 har Dansk Folkeparti tilsluttet sig indholdet i det her fremsatte lovforslag, hvis væsentligste indhold jo er, at der skal ske en afkortning af den periode, hvor kommuner og amter ligger med overførsler vedrørende energivirksomheder, som de har afhændet.
Det synes jo faktisk at være ret og rimeligt, bl.a. set i lyset af, at det som oftest, som også hr. Arne Toft fremførte, drejer sig om ganske betydelige beløb, som staten, kommunerne og amtskommunerne har i mellemregning med hinanden.
I Dansk Folkeparti synes vi, det er positivt, at kommuner og amter kan vælge, om de ønsker at deponere et rådighedsbeløb eller ej, naturligvis med det til følge, at reduktion i et rådighedsbeløb udgør 40 pct. ved deponering, men 60 pct., når deponering fravælges.
Om de to procenter er de rette og rigtige, skal jeg ikke udtale mig om.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-03:
Jeg vil godt starte med at sige til hr. Arne Toft, at det må være sådan, at i det omfang det er Gentofte Kommune og Københavns Amt, der sælger NESA, må provenuet af det salg jo på en eller anden måde komme borgerne i Gentofte Kommune og Københavns Amt til gode.
Der er ingen grund til at have en længere debat om dette tekniske forslag, som altså går ud på fremrykning af statslig modregning af penge, kommunerne indhøster ved salg af energiselskaber.
Denne fremrykning kan vi Konservative naturligvis støtte.
Forslaget betyder, at bestemmelserne moderniseres, så de ikke står i vejen for udvikling i den kommunale energisektor.
Efter forslaget skal kommunernes provenu ved uddeling og afståelse opgøres, og der skal ske en modregning på 40 pct., forudsat at der sker en deponering over 10 år af det resterende beløb.
Hvis der ikke sker deponering, modregnes 60 pct. Efter de gældende regler påbegyndes modregning først i år 2 efter modtagelsen, men med lovforslaget fremrykkes modregningen, således at den påbegyndes i året efter modtagelsen af provenuet, første gang i 2005 omfattende godkendte beløb for 2004.
Jeg synes, det er rigtigt, at der gives et incitament for kommunerne til at skabe en udvikling i den kommunale energisektor, således som dette forslag lægger op til, og det kan vi støtte.
Arne Toft (S), 2005-03-03:
Jeg vil godt spørge hr. Christian Wedell-Neergaard, om ikke han synes, det er rimeligt, at de borgere, som har skabt kapitalen, formuen, også er de borgere, som salget kommer til gode.
Vi kan være uenige om, hvorvidt der skal sælges eller ikke sælges, om pengene skal indgå i forbruget, men synes hr. Neergaard ikke, at det er rimeligt, at det er de mennesker, de forbrugere, der har haft risikoen og havde måttet betale, hvis det havde kostet mere, end det har gjort, også er dem, som får det overskud, der er i dag?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-03:
Nu er jeg jo ikke klar over, om der er fuldstændig sammenhæng mellem NESA's ejerandele fordelt på Roskilde Amt, Københavns Amt og Gentofte Kommune og de forbrugere, som har købt strøm hos NESA.
Det er mit indtryk, at der er en nogenlunde sammenhæng, således at et af de store forbrugsområder har været Gentofte Kommune.
Ved at lade provenuet ligge i Gentofte Kommune får man jo altså derved også en mulighed for, at det kommer borgerne til gode i form af en bedre økonomi for den kommune, som i det her tilfælde har solgt selskabet.
Arne Toft (S), 2005-03-03:
Jeg kan så oplyse hr. Wedell-Neergaard om, at det ikke er tilfældet.
En stor del af forbrugerne bor ikke i Gentofte Kommune, den største del bor ikke i Gentofte Kommune.
Synes hr. Wedell-Neergaard, at det er rimeligt?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-03:
Jeg synes, det er rimeligt, at de, som har været ejere af selskabet, den struktur, som selskabet har haft, danner udgangspunkt for placeringen af det provenu, som fremkommer ved salget, og at det sker på den måde, at det er Gentofte Kommune, der begunstiges, er jo et resultat af, at Gentofte Kommune har været hovedejer af dette selskab.
Ole Glahn (RV), 2005-03-03:
have belyst nogle beregninger af effekten af det forslag, der ligger.
Vores udgangspunkt har været, at et sådant forslag kunne vi også selv have fundet på at komme med, da vi sad i regering, fordi det jo giver en forøget likviditet til staten, og det kan vi jo godt forstå at der kan være behov for i visse situationer.
Så vi går positivt ind i udvalgsarbejdet.
Kristen Touborg (SF), 2005-03-03:
Da SF's ordfører ikke kan være til stede i dag, skal jeg på SF's vegne bare sige, at vi overvejende er positive over for lovforslaget.
for så vidt angår mødeaktiviteten her i Folketinget – så har vi jo alle de andre gøremål ved siden af – hvor den begyndte, nemlig med bred opbakning.
Hr. Arne Toft lagde jo op til en sådan lidt mere principiel debat om, hvem der skal tilgodeses og have en, kan man sige, andel i værdistigningerne som følge af frasalg af energivirksomheder.
Den debat vil jeg ikke tage del i, for det ligger uden for lovforslaget her.
Det er jo, som hr. Christian Wedell-Neergaard også sagde det, et teknisk forslag, der følger op på aftaler, der er truffet i andet regi, og som Socialdemokratiet jo er en del af.
Derfor kan man måske også undre sig bare lidt helt stilfærdigt over, at vi nu skal problematisere alt det som led i et forslag, der handler om, hvilke likviditetsmæssige effekter der skal være af de aftaler, vi har truffet energipolitisk i forhold til kommunerne.
I de aftaler er der jo netop sket en afvejning af de modsatrettede hensyn, som henholdsvis hr. Christian Wedell-Neergaard og hr. Arne Toft har bragt frem, ved at kommunerne jo ikke får lov at beholde hele provenuet.
Det er jo netop et spejlbillede af en overvejelse om, hvordan man deler mellem den hidtidige ejer, kommunen og almenvellet, det store samfund, hvor man så ikke kan identificere hver enkelt bruger, for hvem tændte kaffemaskinen hvornår i NESA's område for 5, 10, 15 år siden?
Så den afvejning har jo fundet sted.
Det, forslaget her alene tager sigte på, er, hvordan den likviditetsmæssige effekt skal være ude i kommunerne, og der fremrykker vi modregningen af provenuet ved kommunernes afståelse af energivirksomheder.
Det har jo præcis den konsekvens, som hr. Ole Glahn hæftede sig ved, og jeg er glad for, at vi ser ens på den sag.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Arne Toft (S), 2005-03-03:
Vi er enige i lovforslaget, og vi stemmer for.
Lovforslaget var vist så langt henne, at der var afgivet betænkning, så jeg vil ikke trætte de få tilhørere med at sige meget i sagen her, men dog vil jeg sige, at vores ordfører, første gang det blev fremsat, ønskede, at man kunne indføre elektronisk stemmeafgivelse på afstemningsstedet som et forsøg.
Det ved jeg at ministeren var positiv over for, og det kan vi så håbe kommer senere.
Leif Mikkelsen (V), 2005-03-03:
Det er jo en kanlovgivning, kan man roligt sige.
Der åbnes mulighed for anvendelse af elektroniske valglister – ikke at forveksle med elektronisk afstemning.
Det er altså en mulighed efter ønske fra et antal kommuner, og det er en genfremsættelse fra tidligere, således at man også på det område kan forfølge den elektroniske udvikling, vi er inde i, hvor det vil være helt naturligt, at man udnytter det system, man har, til at lette den der spændende fase, som alle i øvrigt er interesseret i kan foregå så godt, så sikkert og så hurtigt som muligt.
Her åbner vi altså for, at kommunerne, hvis de har lyst, kan gå videre ad den vej og bruge elektroniske valglister og en elektronisk protokolførelse.
Dermed kan man altså også lette de forskellige problemer, der er i valglokalerne, med at man skal stå i en bestemt kø, fordi det er der, man står i protokollen osv.
Så det kan åbne for en smidiggørelse af hele systemet, og dermed er det en god kanbestemmelse, hvis ellers kommunerne vil bruge den til at yde øget service over for borgerne.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Naser Khader (RV), 2005-03-03:
Hensigten med dette lovforslag er at give forbrugerne information om spisestedets rygepolitik, altså i form af et skilt på væggen om spisestedets rygepolitik.
Vi i Det Radikale Venstre er kritiske over for forslaget, da der ikke er nogen krav om rygepolitik.
Det er et uambitiøst forslag, fordi det ikke tager højde for arbejdsvilkårene for de ansatte.
En rapport fra Arbejdsmiljøinstituttet har for nylig slået fast, at omkring ti tjenere dør hvert år som følge af passiv rygning på arbejdspladsen.
Passiv rygning dræber altså, og samtidig ved vi, at aktiv rygning koster 12.000-13.000 danskere livet hvert år.
Rygning er den danske folkesundheds fjende nummer et, og derfor er det ikke nok med et skilt på væggen.
Forslaget tager heller ikke hensyn til forbrugerne.
Vi mener, at forslaget undervurderer de problemer, der er i branchen med hensyn til at indføre røgfrie zoner og dermed give ikkerygerne et reelt alternativ.
På et tidspunkt var der en hjemmeside, hvor forbrugerne kunne se, hvilke spisesteder der var for rygere og ikkerygere, men hjemmesiden blev ikke brugt og blev senere nedlagt.
Det enkelte spisested undervurderer behovet og er også bange for at miste kunder, mens kunderne ikke har noget incitament til at klage, og derfor er frivillighed på det punkt ikke vejen frem.
Endelig er det bemærkelsesværdigt, at Danmark efterhånden har den slappeste lovgivning i Europa på området, når man holder det op imod de store omkostninger og skader, rygning forvolder.
Man har forsøgt noget tilsvarende med skiltning i Frankrig.
Efter hvad jeg har forstået, har det ikke haft den store effekt, og forslaget er derfor langtfra tilstrækkeligt til at imødekomme truslen fra passiv rygning.
I foråret havde vi en længere debat om rygning på De Radikales foranledning.
Ministeren konkluderede, at der skulle nedsættes et udvalg, og at der skulle laves et serviceeftersyn på området.
Til slut: Selv om vi i Det Radikale Venstre er kritiske over for forslaget, stemmer vi for det, da det måske er et lille – et meget lille – skridt i den rigtige retning, og samtidig henviser vi til vores eget beslutningsforslag om forbud mod rygning på spisesteder, der bliver fremsat i den nærmeste fremtid.
Birgitte Josefsen (V), 2005-03-03:
Helt konkret handler det om straf ved anvendelse af dopingmidler og straf ved overtrædelse af landstingsforordningen om civile foranstaltninger mod smitsomme sygdomme, helt nøjagtigt epidemiområdet.
Anvendelse af doping kan efter de nugældende regler i Grønland alene straffes med konfiskation eller bøde, mens der efter dansk lovgivning kan idømmes fængsel i op til 2 år.
Ved overtrædelse af den civile foranstaltning mod smitsomme sygdomme kan der efter de nugældende regler i Grønland alene idømmes bøde, mens der efter dansk lov kan straffes med bøde eller fængsel i op til 6 måneder.
Venstre ser det som noget helt naturligt at efterkomme det grønlandske hjemmestyres ønske om at få ændret bestemmelserne og støtter derfor lovforslaget, og da Det Konservative Folkepartis ordfører ikke kan være til stede i dag, skal jeg herved meddele, at også De Konservative kan tilslutte sig forslaget.
René Skau Björnsson (S), 2005-03-03:
Dette lovforslag er et forslag, som har været til høring i Grønland og har været behandlet og er enstemmigt vedtaget af det grønlandske Landsting, og alene af den grund skal vi selvfølgelig støtte forslaget.
Med forslaget bliver det muligt for hjemmestyret at fastsætte regler, så der kan idømme straf efter den grønlandske kriminallov for overtrædelser på sundhedsområdet.
Lovgivningen bliver hermed mere parallel med den danske lovgivning, der gælder på området, og vi i Socialdemokratiet støtter lovforslaget, som vi også gjorde ved førstebehandlingen i efteråret.
Karin Nødgaard (DF), 2005-03-03:
Dette lovforslag er som sagt en genfremsættelse, som skal udmønte foranstaltninger ved overtrædelse af lovgivningen på sundhedsområdet i Grønland.
Det kan ud over bøde og konfiskation f.eks. være, at man får en betinget dom, bliver dømt til at være under forsorg eller dømt til anbringelse på en institution i Danmark eller i Grønland.
Et eksempel på, hvor disse foranstaltninger kan træde i kraft, er ved overtrædelse af landstingsforordningen om forbud mod visse dopingmidler.
Problemstillingen er, at i Grønland kan dette kun medføre bøde eller konfiskation, mens man i Danmark kan idømmes fængsel i 2 år.
Et andet eksempel, hvor denne skærpelse ønskes anvendt, er epidemiområdet, hvor overtrædelser kun kan medføre idømmelse af bøde, medmindre strengere foranstaltninger er forskyldt efter anden lovgivning.
I Danmark kan sådanne overtrædelser straffes med bøde eller fængsel i indtil 6 måneder.
Charlotte Fischer (RV), 2005-03-03:
Det drejer sig, som de forrige ordførere har sagt, om en genfremsættelse, som har bred tilslutning i Folketinget, og det er fremsat efter et udtrykkeligt ønske fra det grønlandske hjemmestyre.
Forslaget handler om, at sanktionerne skal nærme sig det niveau og det system, vi kender her fra det øvrige Danmark, så kort og godt: Det Radikale Venstre kan støtte lovforslaget.
Kamal Qureshi (SF), 2005-03-03:
Vi kan tilslutte os det, som de andre ordførere har nævnt.
Vi tilslutter os forslaget, og vi har noteret os, at lovforslaget har været til høring i Grønland og er behandlet af Landstinget, og at Landstinget allerede den 14. oktober havde forslaget til anden behandling og vedtog det enstemmigt, så alene af den grund støtter SF forslaget.
Line Barfod (EL), 2005-03-03:
Også Enhedslisten kan støtte forslaget, da Grønland selv ønsker at få gennemført disse regler.
Kuupik Kleist (IA), 2005-03-03:
Baggrunden for, at Folketinget behandler dette lovforslag, er jo, at vi i Grønland stadig ikke har overtaget justitsvæsenet.
Men som det allerede er sagt, har både Grønlands Landsting, som jeg i øvrigt også selv er medlem af, og landsstyret ønsket og tiltrådt lovforslaget, hvorfor jeg skal nøjes med at meddele min tilslutning.
Men hvis synspunktet i øvrigt tager udgangspunkt i en bekymring over byrden på Folketinget – der blev brugt udtrykket: så slipper Folketinget jo – vil jeg sige, at vi betragter det nu som en overkommelig byrde.
Det er jo sådan – som det er sagt af flere ordførere – at vi her står med et lovforslag, som er en ren genfremsættelse af et tidligere forslag, bortset fra at ikrafttrædelsesdatoen er ændret.
Forslaget udspringer af et grønlandsk ønske om at få mulighed for at idømme strengere straffe for overtrædelse af dopinglovgivningen.
Derfor er det jo helt naturligt, at vi fremmer lovforslaget til vedtagelse, og derfor er jeg også glad for, at debatten her i dag har vist, at der er total enighed om forslaget.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Leif Mikkelsen (V), 2005-03-03:
Dette lovforslag er en genfremsættelse, som har været førstebehandlet i det tidligere Folketing, og derfor er elementerne i det allerede fremdraget.
Lovforslaget er en udmøntning af en del af aftalen mellem KL og regeringen og medfører en markant forhøjelse af tilskuddet til vanskeligt stillede kommuner.
Det, der tidligere har været drøftet, er definitionen af vanskeligt stillede kommuner, og jeg har en forhåbning om, at vi efter kommunalreformen kommer i en lettere situation, hvad angår denne definition, så vi på sigt kan få en anden udligningsform og dermed få mere selvbærende enheder.
Men lovforslaget er altså en genfremsættelse, som Venstre kan støtte.