runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (FP), 1998-01-15:
Hr. Søren Søndergaard åbnede så invitationen her, og man kunne jo bare sige ja og stemme for forslaget til vedtagelse.
Men man er jo altså nødt til at sige ja på nogle præmisser, og de præmisser er jo allerede lagt fast i forslaget til vedtagelse, bl.a. at man lægger afgørende vægt på, at dansk statsborgerskab tildeles, fordi det har en afgørende betydning i forhold til integrationen.
Vi tror ikke på, at det, at man får dansk statsborgerskab, har en afgørende indflydelse på integrationen.
Jeg kender ganske mange borgere i det her land, som ikke er danske statsborgere, men som er fuldt ud integreret i det danske samfund, som taler, skriver og læser dansk fuldstændig perfekt, som en anden dansker ville gøre det.
De er ikke danske statsborgere; men de er fuldt ud integrerede.
Det, det drejer sig om, er, om man har viljen til at blive integreret i det pågældende samfund, og det er jo ikke noget med, at man så skal lokke med et dansk statsborgerskab for at få folk til at lade sig integrere.
Og så vil jeg sige med hensyn til det med permanent opholdstilladelse i forhold til statsborgerskab: Det er jo rigtigt - og det er jo det, jeg har påpeget flere gange, når vi har diskuteret det her - at det, at man giver afslag på dansk statsborgerskab, bevirker jo ikke, at de pågældende mennesker bliver udvist af Danmark.
Men se dér, hvor forskellen på SF's og Fremskridtspartiets politik er, det er i forhold til, hvornår man tildeler permanent opholdstilladelse.
Vi mener f.eks., at det er forkert, at man i dagene lige omkring 3-års-fristen for både jugoslaverne og somalierne overskrider man grænsen på de 3 år og begynder at tildele permanent opholdstilladelse med det resultat, at de pågældende mennesker ikke kan udvises af Danmark.
Vi synes, det er forkert, at vi i Danmark har en lovgivning, der gør, at man - havde jeg nær sagt - hænger på nogen, som burde have været sendt hjem igen, så man i stedet kunne have brugt ressourcerne på nogle flygtninge, som i dag ikke får den hjælp, de har brug for.
Søren Søndergaard (EL), 1998-01-15:
Nej, hr. Tom Behnke, der står netop ikke i denne her udtalelse, at opnåelse af dansk statsborgerskab skal betragtes som et afgørende positivt element i integrationsprocessen.
Denne her udtalelse er nemlig så fint formuleret, at der står, at muligheden for opnåelse skal betragtes som afgørende.
Man kan sagtens være integreret uden at have
dansk statsborgerskab, men det, at man har muligheden, betyder netop, at man stilles lige med andre borgere i det danske samfund.
Og det er lige præcis derfor, at denne her udtalelse er formuleret så helt rigtigt.
Og så vil jeg bare sige til hr. Tom Behnke: Det er jo ikke usædvanligt, at der i forbindelse med invitationer er tilknyttet betingelser.
Jeg tror, hr. Tom Behnke for nylig har fået én fra hoffet, hvor der stod noget om påklædningen.
Og det kan man så vælge at acceptere eller lade være - og hvis man ikke accepterer det, så bliver man væk.
Og det er hr. Tom Behnkes, Fremskridtspartiets og Dansk Folkepartis helt eget valg.
Steen Gade (SF), 1998-01-15:
Jeg takker for svaret fra hr. Tom Behnke, for jeg synes, det er så afslørende for, hvad Fremskridtspartiet egentlig mener.
Fremskridtspartiet ønsker ikke, at muligheden for - muligheden for - at blive dansk statsborger skal være en del af integrationsprocessen.
Dybest set
Kunne vi ikke få det på det rene?
Dybest set
er det, fordi Fremskridtspartiet ikke ønsker integration.
Fremskridtspartiet lever af, at der er konfrontation i det danske samfund.
Fremskridtspartiet lever af sammen med Dansk Folkeparti, at man i debatten egentlig synes, det er bedre, at folk går her og ikke har muligheden for at blive danske statsborgere, og måske bliver lidt desillusionerede og ikke ser noget håb.
Og det ved hr. Tom Behnke, som jo er politimand, godt, at det er noget af det, der kan føre til en forkert udvikling med kriminalitet, og hvor man kommer på kant med samfundet.
Så i virkeligheden er det jo det, der er Fremskridtspartiets reelle politik, hvorved man får en udvikling, der er helt modsat af den, man jo egentlig påstår, man vil have.
Svend Aage Jensby (V), 1998-01-15:
Jeg kom til at tænke på på vejen herop, om jeg nu svigter det løfte, jeg gav om, at jeg ikke ville kommentere hr. Tom Behnkes bemærkninger yderligere, men så må jeg beklage.
Jeg kan fortælle hr. Tom Behnke, at i går - eller måske var det i forgårs - kørte jeg fra Kastrup Lufthavn herind til Christiansborg med en nydelig ung mand på en 25 år, vil jeg skyde ham til, som talte fremragende dansk med kun en lille smule accent.
Jeg spurgte ham, hvor han kom fra.
Han kom fra
Han havde været her i 11 år og havde selvfølgelig permanent opholdstilladelse.
Jeg sludrede med ham og sagde til ham sådan i al venskabelighed: »Har du så aldrig haft noget ballade med politiet her i Danmark?«
»Aldrig«, sagde han, »jeg har altid arbejdet«.
Og så føjede han til: »Men nu glæder jeg mig også til at få dansk statsborgerskab«.
Skulle vi virkelig fratage sådan en person muligheden
for, som hr. Steen Gade var inde på, det positive element, det ønske om at leve op til nogle krav, som sådan en ung mand har?
Jeg forstår det simpelt hen ikke, hvis det er det, hr. Tom Behnke mener.
Tom Behnke (FP), 1998-01-15:
Det er selvfølgelig ikke nemt for hr. Jensby at forstå, hvad jeg mener, hvis hr. Jensby tager udgangspunkt i, hvad SF's ordfører påstår at jeg mener.
Så er det klart, så knækker
filmen på et eller andet tidspunkt i den sammenhæng.
Vi ønsker bestemt ikke at fratage nogen som helst muligheden for at søge og få dansk statsborgerskab - slet ikke.
Vi ønsker bare, at der skal være nogle klare, præcise og stramme regler for, hvem der kan få statsborgerskab i det her land.
Og vi er desværre tilsyneladende ganske alene om at have
den holdning her i Folketinget.
Vi har den holdning, at hvis man har været ude og lave særdeles grov vold eller voldtægt eller menneskesmugling, så skal man aldrig nogensinde kunne opnå dansk statsborgerskab. Det er vi kede af at der ikke er flertal for i Folketinget.
Det betyder jo ikke, at en taxachauffør, der har været her i 11 år, som aldrig nogensinde har lavet noget kriminelt, som ikke har nogen gæld til det offentlige, og som er i stand til at forsørge sig selv - ikke skal have
Og så er den jo sådan set ikke længere.
Lad mig så sige til den radikale ordfører, som jo spurgte efter barmhjertighed og tilgivelse: Barmhjertighed og tilgivelse skal til, det er der ingen tvivl om, men når jeg ser på nogle af dem, der søger om dansk statsborgerskab, og som rent faktisk får det, så har de lavet kriminalitet, der er så grov, at min barmhjertighed kan ligge på et meget lille sted.
Min barmhjertighed og forståelse, den ligger hos det danske samfund i langt højere grad, end den ligger hos de pågældende personer.
Det er jo også et spørgsmål om, hvis interesse man ønsker at varetage.
Ønsker man at varetage den danske befolknings, det danske samfunds, interesser i forhold til disse desperadoer, eller ønsker man at forgylde en sådan person ved at give ham et eksamensbevis i form af dansk statsborgerskab?
Det er jo dér, forskellen ligger imellem partierne.
Det med, at vi ikke ønsker integration, er jo ikke rigtigt.
Vi ønsker integration; men det, man skal have forståelse for - og det tror jeg også, alle har - er
, at man jo ikke kan presse eller lokke nogen til at blive integreret.
Vi kan skabe nogle forudsætninger for, at man kan blive integreret, f.eks. danskundervisning osv.
Det kan man stille til rådighed, men derefter er det op til den enkelte at lade sig integrere.
Men det skal jo ikke være noget med, at man bliver integreret, fordi man kan se frem til et eksamensbevis i form af dansk statsborgerskab.
Steen Gade (SF), 1998-01-15:
Hr. Tom Behnke siger nu, at Fremskridtspartiet ikke vil fjerne muligheden for at få dansk statsborgerskab.
Men det, hr. Tom Behnke så sagde, var, at man bare vil sikre nogle klare regler; og så blev jeg endnu mere forvirret over hr. Tom Behnke, for det er jo det, der står.
Et stort flertal i Folketinget går ind for, at de regler, vi har i dag, skal gøres klarere, at der skal være mere offentlighed, og at der skal være ordentlig forvaltningsskik.
Det vil være til fordel for hele samfundet, både os, der i dag er danske statsborgere, men så sandelig også for dem, der søger om at blive danske statsborgere, så de ved, hvad de skal opfylde.
Hvorfor er hr. Tom Behnke imod, at vi nu skal i gang med at forhandle og få klarere regler, offentligt kendte regler og god forvaltningsskik?
Det hænger ikke sammen - medmindre formålet bare er at fiske i rørte vande, fordi man tror, at folk er dummere, end de er.
Tom Behnke (FP), 1998-01-15:
Jeg tror ikke, folk er dummere, end de er.
Det ville i øvrigt også være et besynderligt postulat at komme med.
Det, der jo bliver sagt her af hr. Steen Gade, er, at »mulighed« for ham betyder, at alle, der søger om det, skal have dansk statsborgerskab, for hr. Steen Gade påstod, at jeg havde den modsatte opfattelse.
Næh, det, jeg lægger i ordet mulighed, er, at man har mulighed for at søge, og man har mulighed for at opnå dansk statsborgerskab, hvis man opfylder kriterierne for at få det.
Og lad mig så sige i forhold til forslaget til vedtagelse: Jamen der står, at man skal opfylde internationale konventioner.
Hvis ikke vi havde gjort det, så burde nogen have grebet ind for længe siden.
Og det der står i den rapport, rummer jo antydningen af, at der kan være nogle ting, man kan diskutere, men det er jo ikke sådan, at der står direkte: Her har Danmark konkret bum-bum-bum overtrådt internationale konventioner.
Det gør der ikke.
Det næste, der står, er, at man skal sikre god forvaltningsskik.
Ja, det håber jeg sandelig da, at ministeriet sørger for.
Det burde man ikke vedtage i et forslag til vedtagelse her, medmindre man da har mistillid til ministeren -
og så er det jo et helt andet interessant forslag til vedtagelse, der er lagt frem.
Og så står der, at krav om karenstid for tidligere straf principielt bør bygge på straffens strenghed.
Ja, det kan vi ikke være uenige i i Fremskridtspartiet.
Vi har jo også under udvalgsbehandlingen sagt, at vi synes, at den måde, man har gjort det på, ikke altid har været hensigtsmæssig.
Men at man går ind og siger, at det er straffens strenghed, man skal se på, det kan vi godt være enige om er det princip, man bør følge.
Men hvad er det så for en straf, der skal til?
streng skal straffen være?
dansk statsborgerskab?
Det er jo dér, uenighederne opstår, og det var det, jeg startede med at sige, allerede da jeg havde en kommentar til ordføreren i indledningen.
Derfor er det her forslag til vedtagelse reelt uden indhold
Det er bare et oplæg til, at nu skal man sætte sig om bordet og begynde at snakke om tingene, og det vil vi gerne være med til i Fremskridtspartiet.
Henrik Svane (RV), 1998-01-15:
Det, der kalder mig herop, er, at jeg blev temmelig pikeret, og jeg tror ikke kun på egne vegne.
Det embedsværk, der sidder og arbejder med folks ansøgninger om at få dansk statsborgerskab, og vi, der sidder i Indfødsretsudvalget,
arbejder meget seriøst med de her ting.
Jeg kan ikke lade være at kommentere
Fremskridtspartiets påstand om, at man giver dansk statsborgerskab på samlebånd
Det er den sædvanlige fremskridtsmåde at tale på: man simplificerer og forenkler tingene så meget, så når der blev talt om dumhed fra talerstolen for lidt siden, så synes jeg, det er for dumt.
Det er seriøst arbejde, der foregår ved hver eneste ansøgning.
Det kan vi bevise, os, der arbejder seriøst med de her ting i Indfødsretsudvalget, og embedsværket kan dokumentere det.
Derfor synes jeg, Fremskridtspartiets ordfører i fremtiden skal afholde sig fra at tale om, at i Danmark giver vi statsborgerskab på samlebånd.
Søren Søndergaard (EL), 1998-01-15:
Fremskridtspartiets ordfører, hr. Tom Behnke, udtalte, at selvfølgelig ville Fremskridtspartiet deltage i forhandlinger, hvis Fremskridtspartiet blev inviteret. Jeg opfatter ikke, at der efter det her vil blive udsendt særlige invitationer.
Jeg opfatter faktisk, at invitationen er udsendt.
Og det, der er det interessante spørgsmål på nuværende tidspunkt, når man ser, hvem der har underskrevet denne her invitation, er sådan set udelukkende, om Fremskridtspartiet og Dansk Folkeparti vil sige ja tak til invitationen, eller om de vil sige nej tak.
Så hr. Tom Behnke behøver ikke vente.
Hr. Tom Behnke kan sådan set bare gå her op og meddele, om han vil sige ja til invitationen og stemme for forslaget til vedtagelse, eller han vil sige nej til invitationen.
Jørn Pedersen (S), 1998-01-15:
Det kan være svært at tage Fremskridtspartiets beslutningsforslag helt alvorligt af flere grunde.
Jeg tror, det viser en del om seriøsiteten i forslaget, at tidspunktet mildest talt ikke er særlig velvalgt.
Jeg ved ikke, om Fremskridtspartiet har forestillet sig, hvis nu Folketinget - mod min forventning - skulle vedtage dette beslutningsforslag, hvordan det skulle udføres i praksis; om man skulle til at lave nogle ting med tilbagevirkende kraft.
Jeg vil også godt have lov at sige, at set med socialdemokratiske øjne er det dybt økonomisk uansvarligt.
Mere præcist mener jeg ikke det kan siges.
I bemærkningerne gøres der opmærksom på, at de 14 amtskommuner ville miste omkring 3,3 mia. kr. som følge af forslag.
Københavns og Frederiksberg Kommuner er, måske af gode grunde, ikke
medtaget, plus at kommunernes provenu heller ikke er medtaget.
Jeg synes, det er en flothed uden lige at sige til amterne og kommunerne, at nu mister de altså et så stort skatteprovenu, uden at der er luftet én tanke om, hvad de skal gøre i stedet for.
Der er nogle luftige forklaringer om, at når erhvervslivet får det bedre, kommer der flere i arbejde osv., men særlig videnskabeligt er det vel næppe.
Jeg vil også godt sige, at forslaget vel nok er udtryk
for, at Fremskridtspartiet ikke føler sig særlig godt hjemme i det kommunale selvstyre; jeg har i hver fald svært ved at få øje på det.
Det er jo sådan, at den kommunale grundskyld er afhængig af, hvad man beslutter sig for rent politisk med hensyn til, hvor høj den skal være.
Det er altså en indtægt, man selv kan sidde og administrere, og det undrer mig virkelig, at Fremskridtspartiet synes, man skal fratage de 275 danske kommuner denne mulighed.
Det vil også undre mig meget, hvis dette beslutningsforslag kan blive vedtaget her i Folketinget, for jeg kan ikke forestille mig, at de partier, der har et bærende ansvar rundt omkring i amter og kommuner, vil fraskrive sig den mulighed for at skabe et provenu.
Jeg vil også gerne sige, at vi i Socialdemokratiet anser ejendomsskatter for en udmærket og retfærdig måde at bidrage til fællesskabet på, og jeg er fuldstændig enig i indenrigsministerens betragtning om, at skal man hjælpe og støtte erhvervslivet, er der mange andre strenge at spille på.
Det ville være underligt for mig.
Aage Brusgaard (FP), 1998-01-15:
Dagen har allerede været lang, og vi har jo også skrevet ret udførlige bemærkninger om, hvad det går ud på. Det hovedsynspunkt, vi har og altid har haft i Fremskridtspartiet, er, at det er forkert at betale skat af produktionsjord og af produktionsejendomme.
Hvis det er sådan, at landmændene eller industrivirksomhederne har overskud, betaler de jo skat af dette overskud.
Derfor mener vi altså, at det er en uretfærdig skat, der her er tale om, og særlig nu for landbruget.
Når der bliver tale om nye pesticidafgifter, kvælstofafgifter osv., kunne vi faktisk godt unde landmændene, at de ikke skulle betale ejendomsskat af jord.
SF var inde på noget med handicapidræt, og jeg regnede egentlig med, at formanden ville fratage SF ordet.
Det skete så ikke.
Det har egentlig ikke meget med det her forslag at gøre, men det er også i orden.
SF afsluttede så med at sige, at det fortæller lidt om vores livssyn, at vi ville hjælpe erhvervslivet med flere milliarder kroner, når handicapidrætten manglede 2 mio. kr.
Nu er det sådan, at hr. Touborg ligesom undertegnede jo har gået i den stråtækte skole.
Dér lærte vi trods alt, at der kun var ét sted, hvor pengene til goderne kunne komme fra, og det er erhvervslivet.
De offentligt ansatte, pensionister osv. har altså ikke noget at kunne give i skat, som man kan give videre til de handicappede.
Det er kun erhvervslivet, der kan give de penge, som også de handicappede har brug for.
Derfor hænger det, hr. Touborg siger, ikke rigtig sammen.
Jette Gottlieb (EL), 1998-01-15:
Da vores ordfører, hr. Frank Aaen, ikke kan være til stede, vil jeg fremføre, at Enhedslisten ikke opfatter det her forslag som vanvittig seriøst, da vi mener, erhvervslivet bør bidrage mere til samfundshusholdningen. Grundskylden er en af de eneste muligheder for kommunerne til at sikre indtægter derfra, hvor der er flest penge, mens de på grund af det skrå skatteloft er tvunget til at give de højeste indkomster en skattelettelse.
Fremskridtspartiets begrundelse for forslaget er totalt latterlig. I bemærkningerne står: »Dansk erhvervsliv har gennem mange år haft svære økonomiske kår.«
Jamen det er jo noget rent sludder.
Aktiekurserne sætter jævnlig nye rekorder.
De seneste regnskaber for selskaberne viser
stor stigning.
Der er ikke mange steder i samfundet, man finder flere penge end i erhvervslivet.
Vi kan ikke andet end totalt afvise forslaget.
Ole Donner (DF), 1998-01-15:
Jeg synes, fru Jette Gottlieb hævede stemmen lidt og sagde, at aktiekurserne steg.
Det er nu som regel ikke virksomhederne, der ejer aktierne, det er pensionskasser og lign., men at de har tjent mange penge er jo rigtigt. Det forslag, som her foreligger, kan vi sige, at Dansk Folkeparti er meget positiv over for. Selvfølgelig skal det tilrettes, og vi skal have det rigtige årstal frem, men vi er positivt indstillet over for at vedtage, at man skal gå i gang med noget i retning af det, som Fremskridtspartiet foreslår.
Vi mener også, det vil være hensigtsmæssigt at lette erhvervslivet for nogle af alle de skatter, afgifter og administrative byrder, det har.
Så vi er positive over for det
, og finansieringen vil jo fremkomme, hvis beslutningsforslaget vedtages, og der på et eller andet tidspunkt kommer et lovforslag til behandling.
Og så må vi se på, hvordan man vil foreslå en finansiering Om vi kan afskaffe det fra den ene dag til den anden er et spørgsmål, vi må drøfte nærmere.
Vi tror i Dansk Folkeparti, at det vil være hensigtsmæssigt at afskaffe det over nogle år, men vi er positive over for forslaget.
Niels Højland (FP), 1998-01-15:
Først vil jeg da sige tak til de partier, der støtter
vores beslutningsforslag, i særdeleshed til Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti, som også mener det er et godt forslag.
Jeg vil også sige tak til fru Dorit Myltoft fra Det Radikale Venstre, som sagde, at de ikke ville støtte forslaget, men hellere ville arbejde for, at skatten på arbejdsindkomster kom ned.
Når Det Radikale Venstre kommer med et sådant forslag, vil Fremskridtspartiet helt sikkert støtte det.
Det er der slet ingen tvivl om, for vi er altid glade, når der er nogle, der tager de initiativer.
Så dér kan man regne fuldt ud med vores støtte.
Det er klart, at det er et spørgsmål om holdninger, om skat skal være et reguleringsredskab, så alle myndigheder land og rige rundt skal have mulighed for at skrue på skatteskruen både i tide og utide.
Det er også et spørgsmål om holdninger, om man skal have skat på det produktionsapparat, som jorden er for erhvervslivet, uanset om der er tale om landbrug eller industrivirksomheder.
Det er helt sikkert et spørgsmål om holdninger, og det kan man også høre her i dag.
Det kom ikke bag på mig, at de socialistiske partier ikke vil støtte det her forslag, men man kunne jo håbe, at det ændrer sig.
Det er også rigtigt, som det blev sagt af hr. Kristen Touborg, at det er hørt i generationer på landboforeningernes generalforsamlinger.
Det har jeg også hørt, og det er klart, at det selvfølgelig også skuffer én, at det ikke er blevet afskaffet, når vi en gang imellem har haft en borgerlig regering.
Det har nok været svært, og vi håber så, at der efter det kommende valg kan komme en anden regering, som vil være positiv over for at afskaffe det.
Til diskussionen om årstallet og tidspunktet: Det er da klart, at der er et spørgsmål om finansiering, og enten skal man have højere skatter, eller også skal man finde nogle besparelser.
Det er logik for enhver, og det må jo så tages op til den tid.
Jeg kan da godt se, at der ikke er flertal for det her forslag.
Det er beklageligt, men det forhindrer ikke Fremskridtspartiet i at have den holdning, at det er en fuldstændig bunduretfærdig beskatning af erhvervslivet, og det ville under alle omstændigheder skabe arbejdspladser, hvis den ikke var der.
Det kan altid diskuteres hvor mange, men der er slet ingen tvivl om, at det under alle omstændigheder ville skabe arbejdspladser.
Jeg vil en gang til sige tak for debatten også til dem, der ikke har støttet forslaget.
Aage Brusgaard (FP), 1998-01-15:
Jeg vil da takke hr. Jørn Pedersen, fordi han har læst forslaget og er vågen, og så vil jeg selvfølgelig helt ubetinget sige undskyld, fordi vi har fået et 8-tal med i stedet for et 9-tal, så den debat regner jeg ikke med skal køre længere.
Det er selvfølgelig fra den 1. januar 1999.
Men at vi skal klandres så voldsomt for sådan en lille skrivefejl kan jeg nu ikke rigtig se.
Bare i det minut, jeg har haft til at skrive noget ned, kunne jeg komme i tanker om tre fejl, regeringen har lavet bare inden for denne uge.
Der er de 400 mio. kr. til boligforbedring, hvor man nu vil prøve at lave noget om eller rende fra det.
Der har også været en diskussion om en taxalov - jeg kan ikke lige huske, hvad det var, men her var der vist også nogle ting, der var lidt forkerte - og efter hvad vi ser i Jyllands-Posten og andre medier i dag, er udlændingeloven heller ikke skrevet af en særlig heldig hånd.
Så jeg synes nok, at et lille parti, der intet embedsmandsvælde har bag sig, kan undskyldes for at lave en lille trykfejl, men at et stort regeringsparti, der har et hav af embedsmænd bag sig, burde skamme sig lidt.
Jørn Pedersen (S), 1998-01-15:
Jeg har nu forstået på hr. Brusgaard, at man i Fremskridtspartiet ikke kender forskel på et 8-tal og et 9-tal.
Det tilgiver jeg gerne, og så må vi jo sige, at tidspunktet er fejlagtigt, og det forklarer jo et og andet.
Men det, jeg sådan set synes er nok så alvorligt - og det benyttede hr. Brusgaard ikke muligheden for at fortælle lidt om, da han var heroppe på Folketingets talerstol - er der mange milliarder, hvor man siger, at nu er der nogle, der ikke skal betale dem.
Men de skal vel komme et eller andet sted fra, og synes Fremskridtspartiet ikke, at Fremskridtspartiets medlemmer - der sidder trods alt stadig nogle rundt omkring i forskellige kommunalbestyrelser - må føle det lidt mærkeligt, at de ikke fremover skal have mulighed for at bruge det instrument at opkræve ejendomsskatter i takt med det politiske flertal, der nu måtte være i kommunen?
Aage Brusgaard (FP), 1998-01-15:
Hvis hr. Jørn Pedersen havde stået her, ville han have haft forståelse for, at jeg måtte gå ned, for den røde lampe havde faktisk lyst i flere sekunder, og det var udelukkende på grund af velvilje fra formandens side, at jeg ikke blev vippet ned.
Derfor vil jeg bede formanden om at få mit ordførerskab i ordførerrækken, for så skal jeg nok forklare det.