Elisabeth Arnold (RV), 1999-03-24:
Lige siden 10. klasse blev indført for en del år siden, har der bølget en diskussion i både skolekredse og forældrekredse om, hvorvidt 10. klasse mest var et opbevaringsår eller et - jeg tror, det var Venstres ordfører, der brugte udtrykket - trampolinår; om det var et hvileår eller et år, der virkelig skulle kvalificere og give et løft i den personlige udvikling. Historien har jo vist, at i begyndelsen var 10. klasse nærmest en parkeringsmulighed for de forældre, hvis børn absolut ikke kunne finde på andet end at gå i 10. klasse.
Der var ikke nogen ønsker, der var ikke nogen særlige drømme, der var ikke nogen særlige kvalifikationer eller nogen særlig hede planer, som skulle opfyldes, så derfor var 10. klasse dog et sted, hvor man kunne tørre sveden af panden og sige, at så gik de i hvert fald ikke ude og røvede tankstationer så længe.
Så kunne de i hvert fald gå i 10. klasse.
Tilbudene var faktisk meget dårlige, men efterhånden var der mange skoler og mange kommuner rundtomkring i landet, som sagde: Vi har nogle helt specielle 10. klasser her, som er meget gode og meget spændende.
Og man så oven i købet den specielle udvikling, at skoleelever skiftede skole alene for at gå i 10. klasse, hvilket var en meget interessant udvikling, for sådan har det aldrig været før.
Men det kom for en ti år siden, at skoleelever, når de gik ud af 9. klasse, faktisk skiftede skole alene for at gå et eneste år i en anden folkeskole eller måske på en efterskole for at tage 10. klasse og derefter gå videre på en ungdomsuddannelse. Den udvikling synes jeg er interessant, for den viser, at der har været et behov for et særligt miljøskifte og for et særligt trampolinår.
Det udtryk synes jeg vi skal bruge, for det synes jeg giver et vældig godt billede netop efter den obligatoriske undervisningsperiodes afslutning. Så jeg synes, udviklingen i 10. klasse har været interessant at iagttage.
Der er stadig væk kun 9 års undervisningspligt i Danmark.
Nogle skolefolk har åbenbart troet, at vi havde haft 10 års undervisningspligt, så meget debat har der været om 10. klasse og angsten for, at den skulle forsvinde.
Men efter det 9. skoleår er der jo tre muligheder:
Enten kan man gå i en ungdomsuddannelse, hvis man er afklaret på, hvad man gerne vil og er helt sikker på, at det er sådan, det skal være, eller man kan gå i 10. klasse for at få ny inspiration og for at få afklaret andre talenter end dem, man lige umiddelbart har fået afklaret i folkeskolen.
Og så er der den tredje mulighed, som er den absolut dårligste set med radikale øjne, og det er, at man forlader skolen uden videre planer, men for blot at gå ud på et arbejdsmarked, som ikke honorerer ukvalificeret eller ufaglært arbejdskraft særlig højt.
Processen for ændring af 10. klasses indhold har været, synes jeg, ejendommelig og på mange måder beklagelig.
Den har været præget af nogle urimelige presseoverskrifter på et meget tidligt tidspunkt i planernes forløb, hvor et stort fagblad havde en overskrift, hvor der stod: Flertal for at afskaffe 10. klasse.
Det flertal baserede sig på en fra Det Konservative Folkeparti, en fra Fremskridtspartiet tror jeg det var, eller fra Dansk Folkeparti og så en fra Socialdemokratiet, som åbenbart ikke tegnede forretningen.
De tre personer gav så i fællesskab udtryk for, at de ønskede 10. klasse afskaffet, og dermed begyndte hele balladen. Siden da har der været en strøm af henvendelser fra fortvivlede elever, fortvivlede forældre, fortvivlede skolelærer om, hvorfor vi nu havde afskaffet 10. klasse.
Det har vi ikke, og vi har heller ikke tænkt os at gøre det.
Det forslag, der ligger her nu, synes vi fra radikal side er et rigtig godt forslag.
Vi ser gerne, at så mange som muligt overhovedet tager en ungdomsuddannelse.
95 pct. er regeringens målsætning; den deler Det Radikale Venstre.
Vi får en opkvalificering af nogle fundamentale fag, nemlig dansk, engelsk, matematik, som eleverne under alle omstændigheder har brug for i det videre liv, i det videre uddannelsesforløb.
Vi får vejledningen styrket - et felt, som vi er meget interesseret i
fra radikal side får en stor vægt
i 10. klasserne fremover, og så er der samtidig taget hensyn til de frie skolers og de frie kostskolers særlige traditioner, sådan at de også kan arbejde med den nye 10. klasse.
Vi er glade for, der er et meget bredt flertal for det her forslag i Folketinget, selv om vi synes, det burde have været kunnet fremskaffet noget tidligere.