runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2004-12-08:
Som andre har været inde på, er det virkelig et blandet forslag, vi har her, med alt godt fra havet i alle mulige forskellige varianter.
Med hensyn til den økonomiske kriminalitet synes vi selvfølgelig også, det er godt, at man får Brydensholtudvalgets forslag om nogle samlede paragraffer sat på plads.
Jeg er fuldstændig enig i det standpunkt, hr. Morten Bødskov og andre er kommet med, om, at vi må sikre os, at der er de nødvendige henvisninger ifølge lovgivningen, så det ikke bare er en paradeparagraf, men at den rent faktisk også kan træde i anvendelse.
Så var fru Anne Baastrup inde på spørgsmålet om de nødvendige ressourcer til efterforskningen, Bagmandspolitiet osv., og det er helt klart, at vi der har et problem, det har vi peget på før.
Det er jo helt afgørende, at der, hvis vi skal kunne dømme nogle efter bestemmelserne, også er ressourcer hos den del af politiet, der skal efterforske forbrydelserne.
Det er også vigtigt, at der er ressourcer der, hvor man skal opdage, at der muligvis er foregået en forbrydelse, og det kan jeg godt have min tvivl om at der er efter den første behandling af den nye struktur på skatteområdet, vi havde i fredags.
Man laver en enhedsorganisation på skatteområdet, hvor der er en stor risiko for, at der overhovedet ikke er nogen, der opdager selskabstømmersager, momskarruseller eller andre former for økonomisk kriminalitet, fordi der ikke længere er de enheder og det underordningsforhold, som gør, at man kan opdage, hvad der er gang i rundtomkring i landet.
Jeg mener, der er meget, der kunne tyde på, at regeringen på andre områder er i gang med at fjerne grundlaget for, at vi kan opdage de forskellige skattehuller, og dermed også, at vi kan komme til at bruge de bestemmelser, vi nu vedtager her.
Så er der spørgsmålet om strafferammerne, som fru Elisabeth Arnold sådan set gjorde meget glimrende rede for: problemet med, at man bare hæver strafferammerne løbende.
Jeg har ikke helt kunnet se ud af forslaget, præcis hvordan de forskellige tilskud til personer kommer til at blive behandlet efter de forskellige bestemmelser, men jeg håber, at vi i udvalgsarbejdet kan få en oversigt over, efter hvilke bestemmelser der skal straffes ved de forskellige typer af tilskud, som man får helt personligt.
Så er der den del af forslaget, der handler om spillekasinoer, hvor både Datatilsynet og Menneskerettighedsinstituttet har nogle betænkeligheder i deres høringssvar.
Det håber jeg at vi kan få præciseret under udvalgsarbejdet, sådan at vi kan få ryddet de betænkeligheder af vejen.
Jeg synes ikke, der er nogen grund til, at vi, fordi vi ønsker at komme hvidvask på spillekasinoer til livs, skulle lave nogle bestemmelser, som både Datatilsynet og Menneskerettighedsinstituttet siger er på kant med de regler, vi i øvrigt har for at sikre retssikkerhed.
Der er altså en række ting, vi gerne vil have afklaret under udvalgsarbejdet, og derfor vil Enhedslistens endelige stilling afhænge af udvalgsarbejdet.
Anne Baastrup (SF), 2004-12-08:
Jeg skal ikke gå i detaljer med lovforslaget, idet de foregående ordførere jo i den grad har gennemgået det ganske omhyggeligt.
Vi er som udgangspunkt enige i, at det er godt, at vi får en straffelovændring, således at vi får en ensartet bestemmelse, for så vidt angår de forskellige typer af kriminalitet, hvor det drejer sig om penge, og hvor hr. Morten Bødskov jo i den grad beskrev århundredets, det kan man vist godt sige, største tilfælde af kriminalitet over for de offentlige kasser, nemlig selskabstømmersagerne her i slutningen af 1980'erne og begyndelsen af 1990'erne.
Men det, vi jo skal huske på, når vi så får en sådan lovgivning – bortset fra, hvad hr. Morten Bødskov i øvrigt sagde om, at skatteministeren slet ikke er indstillet på at komme med regler, der gør, at der bliver indhold i det – er, at forudsætningen for, at man kan få rejst de her sager, er, at der er en ordentlig efterforskning, at Statsadvokaten for Særlig Økonomisk Kriminalitet rent faktisk har nogle ressourcer, der gør, at man kan hamle op med den her type af kriminalitet.
Så har vi jo haft en diskussion omkring strafferammer, og der er det jo bedrøveligt, at man kun tænker i at forhøje strafferammerne generelt over hele linjen.
For os at se er det vigtigste, når det drejer sig om hvidvaskningskriminalitet – altså white collar crime, kan man vel kalde det – efterforskningen, afdækningen af sagerne; det er det helt, helt afgørende og i virkeligheden det vanskeligste for det offentlige at komme videre med.
Det næste er så de bemærkninger, som Menneskerettighedsinstituttet og Datatilsynet er kommet med, for så vidt angår afgrænsningen af den gruppe, der kan komme under strafansvar, når det drejer sig om spillekasinoers ledelse, sikkerhedspersonale og andre ansatte.
Der påpeger man jo flere gange i de nævnte høringssvar, at der er problemer med den her afgrænsning.
Derfor skal vi naturligvis bruge udvalgsarbejdet til at få afdækket, præcis hvad det er for en gruppe, der kan risikere at blive straffet.
Så vi har en relativt positiv tilgang til lovforslaget.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-12-08:
Jeg skal starte med at sige, at da vores ordfører ikke kan være til stede, så skal jeg prøve at fremlægge Dansk Folkepartis holdning til det her.
Vi har i de seneste år oplevet en stigende svindel med skat og moms, indsmugling af varer fra udlandet samt uberettiget modtagelse af offentlig ydelse og specielt sociale ydelser.
Dette lovforslag indsætter en fælles overbygning i straffeloven, således at grove tilfælde af svindel med offentlige midler underlægges den samme overordnede straffevurdering.
Strafferammen for sådan nogle grove forbrydelser er sat til 8 år.
Ligeledes medtager lovforslaget svindel med EU-midler og nationale midler eller et miks af disse – det kunne eventuelt være støtte givet til en produktion.
Forsøg på at påvirke værdipapirhandelen vil også være omfattet af loven, og det gælder f.eks. udbredelsen af urigtige oplysninger, der kan påvirke handelsværdien af værdipapirer.
Også for spillekasinoer vil der ske en stramning, dette gælder pligten til at opbevare registrering vedrørende transaktioner i 5 år samt en opfordring til spillekasinoerne om at være endnu mere opmærksomme på hvidvaskning af penge.
Det her er alt sammen en række fornuftige tiltag, som afspejler den verden, vi har i dag, og Dansk Folkeparti kan i hvert fald tilslutte sig forslagene og ser frem til den videre udvalgsbehandling.
Morten Bødskov (S), 2004-12-08:
Jeg vil selvfølgelig gerne sige tak til justitsministeren, for at justitsministeren er villig til at spørge de berørte ressortministre, hvornår man kan forvente lovgivningen kommer, således at vi i hvert fald kan få et tidspunkt for det.
Men kritikken gik ikke så meget på tidspunktet.
Den gik mere på, at hvis vi mener noget med, at straffen skal skærpes i forbindelse med den her form for berigelseskriminalitet rettet mod offentlige midler i lyset af selskabstømmersagerne og andet, er sammenhæng i lovgivningen nødvendig.
Derfor vil jeg spørge justitsministeren, om justitsministeren ikke er enig i, at det virker temmelig usammenhængende, at man her vedtager en skærpelse af en paragraf i straffeloven, som træder i kraft den 1. juli 2005, men hvor vi reelt kan stå i en situation, hvor vi, hvis følgelovgivningen ikke er på plads, ikke kan bruge den til noget som helst.
Og derfor er spørgsmålet: Vil justitsministeren arbejde for, at vi får følgelovgivningen på plads inden den 1. juli 2005?
Anne Baastrup (SF), 2004-12-08:
Jeg skal bare lige have helt præciseret: Er det sådan, at det ikke fremgår af regeringens lovkatalog, at man vil ændre, således at man rent faktisk får skabt indhold i den her bestemmelse?
Er det sådan, at skatteministeren ikke kommer med et lovforslag i den her samling, således at det hele kan træde i kraft på samme tid?
Ellers bliver vi jo virkelig til grin.
Morten Bødskov (S), 2004-12-08:
Vores pointe er netop, at de aktiviteter, vi er i gang med her, ikke bliver til grin.
Altså det er jo sådan, som det fremgår af lovforslagets bemærkninger, at den nye § 289 jo kun kan finde anvendelse, hvis paragraffen udtrykkeligt er nævnt i særlovgivningen.
Vi synes som sagt, at det havde været på sin plads, hvis de her ændringer var blevet fremsat samtidig med det her lovforslag, fordi vi synes, at det er en temmelig underlig situation, hvor vi signalerer viljen til at ville skærpe indsatsen over for den her form for økonomisk kriminalitet, at vedtage en ny § 289, som reelt ikke vil kunne benyttes.
Derfor er det som sagt med et temmelig stort vink med en vognstang, at Socialdemokratiet tilkendegiver, at vi synes, det ville være formålstjenligt for lovforslagets videre færd, hvis vi havde kunnet få en garanti for, at de her ændringer er fremlagt og forhåbentlig også vedtaget, inden det her lovforslag træder i kraft.
Anne Baastrup (SF), 2004-12-08:
Jeg vil godt have, at hr. Morten Bødskov lige præciserer: Konsekvensen af, at der ikke kommer en ændring af skattelovgivningen, er så, at ændringerne i det her lovforslag, når det drejer sig om selskabstømmersager, vil være totalt ligegyldige.
Det virker jo sådan en lille smule absurd, hvis det er korrekt, at Skatteministeriet ikke har til hensigt at ændre i lovgivningen.
Så er vi jo til grin
alle sammen.
Er det rigtigt forstået?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-12-08:
For mange år siden, da jeg læste jura på Københavns Universitet, var det jo helt sikkert, at den lille tyveknægt røg i fængsel.
Så kunne der være nogle store skattesvindlere, der så kunne få lidt bøde efter en eller anden skattelov.
Man må sige, at den politiske opfattelse har ændret sig siden.
Fristelserne har vel også ændret sig.
Der er større muligheder for at få snabelen ned i både den ene og den anden kasse i Danmark og i EU.
Derfor er vi nu ved at være ved vejs ende med hensyn til alle de betænkninger, der er afgivet vedrørende fremtidens regulering af økonomisk kriminalitet.
Vi er i Venstre meget enige i, at vi nu får en overordnet bestemmelse med en meget høj strafferamme for de meget grove overtrædelser.
De meget store og grove overtrædelser er jo udtryk for langvarig planlægning og langvarig omgåelse af reglerne og med meget store økonomiske midler.
Derfor finder vi den tendens, som lovforslaget er udtryk for, helt rigtig, dels altså den generelle bestemmelse, dels at strafferammerne hæves i en række, skal vi sige mindre alvorlige bestemmelser i det pågældende afsnit i straffeloven.
Vi kan helt støtte ministerens forslag, også de andre ændringer om politiets klageadgang.
Jeg skal sige, at De Konservative, som ikke kan stille med en ordfører her i aften på grund af andre arrangementer, også tilslutter sig ministerens lovforslag.
Kristian Jensen (V), 2004-12-08:
Jeg har ikke set de konkrete sagsakter.
Jeg har set de retsregler, det drejer sig om, og fået at vide, hvilke afgørelser der er truffet, men jeg har ikke set de konkrete retsakter.
Tidligere ministre har stillet en hurtig ændring i udsigt og måttet opgive, fordi det viste sig, at regelsættet var for kompliceret til, at de kunne pille ved det.
Jeg vil hellere spille ærligt spil over for virksomhederne og sige: Det her ikke er noget, vi kan gøre på 1 dag eller 1 måned eller måske ikke engang på 1 år.
Vi har ikke behov for at stille folk en deadline i udsigt, vi ikke kan overholde.
Vi har behov for at få lavet et ordentligt regelgrundlag.
Og jeg er ked, at det tager tid.
Jeg ville ønske, at jeg havde et lovforslag klar i skuffen nu.
Og jeg mener, vi skylder de virksomheder, vi har i Danmark, at det regelgrundlag, vi lægger frem, det arbejde, vi laver, er så gennemarbejdet, at vi også kan være sikre på, at vi denne gang får taget hånd om problemet.
Hermed sluttede spørgsmål.
Bent Bøgsted (DF), 2004-12-08:
Jeg er selvfølgelig enig i, at det skal vi overholde.
Men jeg spurgte skatteministeren, om han havde set sagens akter, for hvis ikke, vil jeg gerne sende dem over til skatteministeren.
Hvorfor skal det tage så lang tid, inden vi kommer i gang med de regler, når vi har samme ønske?
Jeg synes, det er lang tid for et firma at vente, hvis det, man stiller dem i udsigt, er: Jamen vi skal nok kigge på problemet, du skal bare vente 4 år.
Det er jo her og nu, det drejer sig om.
Kan det ikke gøres hurtigere?
Kristian Jensen (V), 2004-12-08:
Jeg synes, hr. Bent Bøgsted forsøger at tegne et billede af en uenighed mellem hr. Bent Bøgsted og mig, som ikke er til stede.
Både hr. Bent Bøgsted og jeg mener, at de nuværende CO2-afgifter bør laves om.
Jeg har allerede taget initiativ til at nedsætte et udvalg, der skal kigge på det her, og som bl.a. med repræsentanter for industrien skal se på, hvordan det gældende regelsæt kan gøres bedre og mere smidigt.
Jeg deler økonomi- og erhvervsministerens ønske om, at vi skal have plads til iværksættere, vi skal have plads til et erhvervsliv, som arbejder med at skabe job og virksomheder, selvfølgelig ud fra at der er nogle miljømæssige regler, der skal overholdes.
Sagen er bare den, at to retsinstanser har afgjort, at der ikke er tale om procesvarme ved opdræt af akvariefisk.
Og jeg går ud fra, at hr. Bent Bøgsted er enig med mig i, at vi er nødt til at overholde og respektere de domstolsafgørelser, vi har i landet.
Bent Bøgsted (DF), 2004-12-08:
Ja, vi kan jo blive ved i lang tid, men når man så sammenholder det her problem med, at erhvervsminister Bendt Bendtsen har været ude at sige, at erhvervslivet skal sørge for at etablere arbejdspladser, de skal sørge for at skabe nye muligheder for Danmark, de skal sørge for at skabe eksport osv. i den dur, så må man sige, at her er der en virksomhed, der gerne vil yde en indsats på linje med det, erhvervsministeren vil, men som vil blive stoppet på grund af begrænsninger, fordi akvariefisk, der kommer fra udlandet, ikke er underlagt told, og de ikke er underlagt afgifter.
Der er noget, der ikke rigtig hænger sammen, og jeg vil godt lige høre skatteministeren, om han har set sagen, har set udskrifter fra dommen, har set de udtalelser, som advokaten er kommet med, for ellers har jeg mulighed for at sende dem over til skatteministeren.
Kristian Jensen (V), 2004-12-08:
Hr. Bent Bøgsteds kommentarer ville nok være afsluttet med et spørgsmål, hvis taletiden havde været lang nok.
Jeg vil sige, at sagen jo er den, at det nuværende regelgrundlag, som er aftalt og godkendt efter EU's statsstøtteregler, hvor der er en afgift, der bliver opkrævet, og som bliver givet tilbage, er besværligt at ændre på, netop fordi der er nogle sager som den her, hvor man godt kan se, at det er en afgift af en bestemt art, men som på grund af form og andet falder i en bestemt kategori.
Her har Landsskatteretten og, så vidt jeg er orienteret, også Vestre Landsret, afgjort, at energi anvendt ved opdræt af akvariefisk ikke kan regnes som værende procesenergi og derfor ikke kan få afgiftsgodtgørelsen.
Bent Bøgsted (DF), 2004-12-08:
Jamen jeg har for så vidt forstået, hvad det er, skatteministeren siger.
Der er ikke nogen problemer der.
Og det vil sige, at her erkender de, at det er produktionstekniske formål, varmen skal bruges til, og derfor mener jeg, at der er grund til at se på problemerne, for de går jo tilbage til ...
nej, det vender jeg tilbage til i næste omgang.
Morten Bødskov (S), 2004-12-08:
Altså på side 14 i bemærkningerne fremgår regeringens overvejelse bl.a. om følgelovgivning også på Skatteministeriets område, og der står, at man har noteret sig udvalgets forslag og dermed også udvalgets forslag til ændringer af følgelovgivningen.
Og så tilkendegiver man, at man har tænkt sig at fremsætte lovforslagene i 2005.
Men som bekendt fortsætter år 2005 efter den 1. juli 2005, og det kan jo medføre risikoen for, at vi stiller os i den situation, at vi vedtager det her lovforslag, uden at lovforslagets nye paragraf, som vi støtter, rent faktisk vil kunne virke.
Derfor mener vi som sagt, at hvis vi virkelig vil gøre noget for at forbedre indsatsen over for den økonomiske kriminalitet, så skal vi også sikre, at lovforslaget hænger sammen, og at de nødvendige ændringer i følgelovgivningen selvfølgelig bliver gennemført.
Lene Espersen (KF), 2004-12-08:
Det kan jeg svare meget kort på til hr. Morten Bødskov.
Ja, det vil jeg.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Konsekvensen vil være, at flere unge fuldfører en uddannelse, som fører til beskæftigelse.
Lene Espersen (KF), 2004-12-08:
Jeg har ikke meget andet at tilføje end at sige, at jeg ikke synes, at det er udtryk for smagsdommeri, at der er mennesker, der ikke mener, at skattestoppet er verdens bedste idé, og at der er andre, der forsvarer det.
Det er der nok mange forskellige synspunkter på.
Men man må sige, at regeringens præmis i hvert fald er, at vi overholder skattestoppet, og at det er en væsentlig del af regeringen skattepolitik.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Line Barfod (EL), 2004-12-08:
Jeg takker for ministerens tilsagn om udvalgsarbejdet, og jeg er sikker på, at vi kan få lavet nogle præciseringer, som vil være fornuftige og med det afbalancerede hensyn, ministeren også talte om.
I forhold til rentefradragsretten og skattestoppet er det selvfølgelig en regerings politiske ret, at den vælger at lægge nogle begrænsninger på sig selv.
Det, jeg sådan set er lidt interesseret i, er, når det så breder sig ud til nogle, der ikke er en del af regeringen og ikke er en del af det politiske system, altså at det også dér lægger begrænsninger på, hvad de går ind og foreslår.
Det er det, jeg gerne vil høre ministerens kommentar til, nemlig at Konkursrådet i sin betænkning går ind og afstår fra at foreslå noget, som alle synes er fornuftigt, med henvisning til regeringens skattestop.
Jeg vil bare høre, om ministeren er enig i, at det altså er noget smagsdommeri.
Jann Sjursen (KD), 2004-12-08:
Også dette lovforslag kan Kristendemokraterne give sin principielle tilslutning til.
Jeg vil blot nævne tre ting her i forbindelse med førstebehandlingen.
Vi er for det første meget tilfredse med, at man i forhold til reglerne i konkursloven efter lovforslaget får skabt en mere ensartet og forudsigelig retsstilling
både for skyldneren og for kreditoren.
Det synes vi er et vigtigt formål med lovforslaget.
Det andet, som jeg også har hæftet mig ved, er, at regeringen nu følger op på sin handlingsplan for iværksættere fra januar 2003, så også erhvervsdrivende kan få gældssanering.
Det synes vi er udmærket, og det kan være med til at fremme iværksætteriet; det ser vi positivt på.
Endelig for det tredje vil jeg også godt anmelde interesse for det tema, som jeg tror fru Anne Baastrup var inde på i sin ordførertale, det, som et sted i et høringssvar bliver omtalt: hvad man skal gøre ved gæld, når man ser på gældssanering, i forhold til at en gældsstiftelse er sket som følge af forskellige afskygninger af økonomisk uansvarlighed, som jeg så det var kaldt, altså hvis man f.eks. har haft et misbrug og så er kommet ud og ikke har kunnet styre sin egen økonomi osv.
Jeg synes også, at det tema kunne være værd at se nærmere på i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Men som sagt giver vi en klar og principiel tilslutning til lovforslaget fra regeringen.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-12-08:
Forslaget indeholder en lang række elementer, som justerer betingelserne ved gældssanering, og det bygger på en betænkning fra Konkursrådet og så i øvrigt på de praktiske erfaringer med de nu 20 år gamle gældssaneringsregler.
De nærmere betingelser for at få gældssanering skal nu fremgå direkte af loven.
Hermed skabes der bedre retssikkerhed, større forudsigelighed og mere ensartethed.
Reglerne om fastsættelse af det beløb, som skyldneren skal afdrage i en bestemt periode, fastsættes ved bekendtgørelse, som opregner de indtægts- og udgiftsposter, der skal indgå i beregningsgrundlaget.
Som noget nyt skal børnefamilieydelse ikke indgå i beregningsgrundlaget.
Der bliver ændret på muligheden for efteranmeldelse, og der bliver ændret på mindsteprocenten ved tvangsakkord.
Så bliver der særlige vilkår for iværksættere med værnsregler mod konkursrytteri.
Det Radikale Venstre er for lovforslaget.
Vi kan ikke se, at der er noget som helst at betænke sig på.
Det er et vel gennemarbejdet forslag, som bygger på en betænkning, der har haft mange fornuftige betragtninger.
Det eneste, jeg blot vil sige, er, at vi jo ikke skal glemme, at enhver gældssanering indebærer, at der er kreditorer, som ikke får de penge, de har til gode.
Det er jo det, det hele handler om.
Derfor er der selvfølgelig altid en bagside ved gældssanering, nemlig at der er kreditorer, som simpelt hen ikke får de penge, de har til gode, og at der er folk, som kommer til at lide nogle tab.
Men alternativet er jo, at ingen nogen sinde får deres penge, og at en skyldner aldrig nogen sinde får næsen oven vande igen.
Hvis det er det, der bliver alternativet, har samfundet som helhed tabt, og derfor synes vi, at gældssanering er en udmærket institution.
Det er godt, at der bliver moderniserede regler på området, og Det Radikale Venstre støtter dette.
Anne Baastrup (SF), 2004-12-08:
Det er vigtigt, at vi får klarhed over mulighederne for at få gældssanering, det er vigtigt med en kortere afdragsperiode, det er vigtigt med højere grad af individualisering i ægteskabslignende forhold og ægteskab, og der er en lang række gode temaer i det her lovforslag.
Men det, der undrer mig, og jeg har så stillet et skriftligt spørgsmål allerede nu om det, er, hvorfor man ikke, når vi nu laver den her lovgivning for iværksættere og andre, kan gå ind og se på den narkoman, der er blevet rask og forsøger at komme ovenpå, forsøger at få en tilværelse strikket sammen, men som bare ikke kan få gældssanering.
Hvad er grunden til, at man holder denne her gruppe af mennesker udenfor?
Jeg kan se, at Dansk Retspolitisk Forening også er inde på temaet, og det er en kilde til undren, at vi ikke på en eller anden måde kan samle denne her gruppe af mennesker op.
Tilsvarende er det også besynderligt, at man i det her rådighedsbeløb, som jeg synes et fint, og jeg synes også, at man har lavet en fin afgrænsning, så af uransagelige grunde undtager indboforsikringen.
For hvis nu ens hus brænder eller ens lejlighed brænder, så bliver mulighederne for at gennemleve en gældssanering jo stort set håbløse, for hvordan skal man kunne opretholde sin tilværelse, når det hele er brændt ned omkring ørerne på en?
Hvad er så den egentlige, dybsindige filosofiske overvejelse, der ligger bag, at justitsministeren ikke mener, at indboforsikringen skal være omfattet?
Så til slut, men det kan godt være, at det slet ikke er inde på justitsministerens bord: Dansk Retspolitisk Forening peger på noget, som er ganske interessant, og det er rentefradragsretten, hvor de jo skriver, at problemet her er, at rentefradragsretten er en ressourcekrævende administration.
Det vil ofte betyde en mere smidig administration af selve tilbagebetalingen, ligesom det vil aflaste skifterettens medhjælpere betydeligt, hvis man fjerner rentefradragsretten.
Er det teknisk-fysisk umuligt for justitsministeren at få overbevist skatteministeren om, at vi lige fortolker skattestoppet, således at vi får fjernet rentefradragsretten?