runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Elisabeth Arnold (RV), 2002-03-21:
Det skal være min sidste kommentar til ministeren, for ministeren sagde noget om at tage kommunerne med på råd og spørge kommunerne.
Der opfattede jeg faktisk i begyndelsen ministeren lidt for snævert, for jeg troede, han talte om de kommuner, som var den direkte årsag til, at vi lavede de seneste stramninger i familiesammenføringsreglerne, nemlig de berømte socialdemokratiske kommuner på Vestegnen og deres borgmestre.
På grund af deres beklagelser over, hvor vanskeligt det var at styre familiesammenføringen, indførte vi f.eks. et boligkrav, og efter at vi indførte de krav, som blev gældende fra år 2000, sagde alle Vestegnens socialdemokratiske borgmestre: Fint, nu behøver vi ikke mere, sådan skal det være.
Men de kommuner, som ministeren talte om, var åbenbart de kommuner, som ifølge integrationsloven får placeret nyankomne flygtninge rundtomkring.
Der har vi masser af glimrende eksempler på, at det går godt.
Vi har endda nogle helt barokke eksempler på, at folk skriver til os og siger: Det er synd, der kun er otte flygtninge i den kommune, for de har ikke nogen at snakke med.
Så der er meget at snakke videre om med hensyn til kommunernes erfaringer, og det ser vi frem til fra Det Radikale Venstres side, når vi skal diskutere integration på et senere tidspunkt.
Kamal Qureshi (SF), 2002-03-21:
Kunne Venstres ordfører give mig et bud på, hvordan det her forslag vil få folk i arbejde?
Det eneste, Venstres forslag lægger op til,
er, at man vil nedsætte den ydelse, de får at leve for.
Det er, hvad det er.
Men det, jeg bare ikke hører her, er: Hvordan får vi folk i arbejde med det her forslag?
For det, vi taler om, er, at vi i det danske samfund har danske statsborgere, der er født og opvokset i Danmark, og som taler sproget flydende, og som stadig væk ikke kan komme i arbejde på grund af diskrimination og på grund af alle mulige andre strukturelle barrierer.
Kan jeg få et bud på det?
Karen J. Klint (S), 2002-03-21:
Jeg vil starte med at sige, at jeg faktisk ikke har hørt det samme som beskæftigelsesministeren, nemlig at der er nogen her i salen, der siger, at vi ikke har problemer.
Jeg synes faktisk, vi alle har anerkendt, at der er problemer på området.
Det er ikke noget, den nye regering har monopol på.
Vi vedkender os, at der er problemer.
Derfor strammede den tidligere regering op, og derfor er vi også i dag kommet med et beslutningsforslag på området.
De spørgsmål, jeg gerne vil stille ministeren, er bl.a.: Hvordan vil regeringen sikre, at syge, traumatiserede eller handicappede flygtninge får en mulighed for et rimeligt liv - og så skal jeg vel af hensyn til DF tilføje - mens eller når de er her?
Eller har de, der er kommet med sådanne udtalelser i høringssvarene, ret i, at der er tale om handicapdiskrimination?
Det er jo netop et af de midler, vi har til at få flygtninge/indvandrere i gang.
Hvorfor skal der ske så voldsomme ændringer dér?
Jeg vil også gerne spørge ministeren, om han vil fastholde, at loven ikke giver kommunerne ekstra administration.
For der står faktisk i bemærkningerne, at det gør den ikke, men kommunerne påstår noget andet.
Hr. Flemming Oppfeldt gentager, at der kun er tale om en reduktion på en tredjedel af kontanthjælpen.
Det fremgår faktisk meget tydeligt af lovforslaget og bemærkningerne, og faktisk også af alle høringssvarene, at det er gået op for folk, at der for manges vedkommende er tale om mere end en halvering af kontanthjælpen.
Det er jo da en noget større nedskæring end det, vi ellers taler om.
Jeg har ikke på vegne af nogen sagt, at vi er uenige i målene.
Vi går også ind for målene, og det kom jeg ind på i min ordførertale.
Men vi er uenige i, at midlerne er en så lav forsørgelsesgrad, at man ikke har mulighed for at være en aktiv del af befolkningen.
Derfor spørger vi: Hvorfor er det, at graden af kontanthjælp skal være så lav?
Hvorfor tror regeringen på, at jo mindre man giver folk, desto bedre bliver de til at arbejde?
Lissa Mathiasen (S), 2002-03-21:
Jeg hører fru Carina Christensen i sit indlæg tale om de boligområder, hvor man har anvist en bolig til mennesker, om hvem vi ved, at det er personer med store sociale problemer, som kan skyldes stofmisbrug, psykiske lidelser m.v. Mener man fra De Konservatives side, at disse mennesker selv via deres husleje skal betale, for at de kan få bistand?
Freddie H. Madsen (DF), 2002-03-21:
Dette lovforslag er en sammenskrivning af flere elementer, bl.a. nedlæggelse af Byggeriets Udviklingsråd, ophævelse af tilskudsordningen til forsøgsbyggeri, ophævelse af tilskudsordningen til et forsøg med boliger til unge og afskaffelse af statens refusion af Landsbyggefondens udgifter til beboerrådgivning i de almene bebyggelser.
Med hensyn til nedlæggelsen af Byggeriets Udviklingsråd er det Dansk Folkepartis opfattelse, at det er vigtigt at holde forbindelsen med byggeriets parter ved lige for at sætte fokus på kvalitet og nye ideer.
Derfor kan Dansk Folkeparti støtte, at dette råd som et led i en generel oprydning i råd og nævn nu bliver nedlagt, for Dansk Folkeparti er helt tryg ved de andre organer, som er nævnt i ministerens skriftlige fremsættelse af forslaget. I forslaget ser vi en ophævelse af tilskudsordningen til forsøgsbyggeri og en ophævelse af tilskudsordningen til forsøg med alternative boliger til unge.
Denne besparelse er en del af finanslovforliget for år 2002. Dansk Folkepartis klare holdning er at imødegå den store boligmangel, vi oplever her i landet og især i de større byer.
Vi ser nedsættelse af den kommunale grundskyldskapital som en fin måde til at få bygget nogle flere ungdomsboliger på.
Derudover forventer vi også, at der vil blive en del privat byggeri af lejeboliger, således at vi i løbet af året kan se en stigning inden for denne form for byggeri.
Endelig indeholder lovforslaget også, at statens udgifter til beboerrådgivningsordningen i almene bebyggelser fjernes, men det vil stadig være muligt for Landsbyggefonden at fortsætte ordningen sammen med andre interessegrupper. Dansk Folkeparti synes, det er en god måde at styrke den sociale indsats på, men vi mener, at denne indsats fortrinsvis bør høre hjemme i kommunen.
Dermed være ikke sagt, at vi ikke gerne ser, at også andre går ind i arbejdet.
Dansk Folkeparti kan derfor støtte forslaget.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-03-21:
Jeg kan svare de to ordførere helt klart.
Vi mener, at denne opgave løses bedst lokalt, hvor der er den bedste indsigt i de lokale forhold, og der er mulighed for at høste lokale gevinster.
Hvad enten det er kommunen eller den almene boligforening, der etablerer en støtteordning a la beboerrådgivningen, er der masser af lokale incitamenter til det.
Boligforeningen kan f.eks. undgå hærværk og dermed beskytte byggeriet, kommunerne kan få nogle mere velfungerende kvarterer osv., og altså løses der også en social opgave.
Vi mener, at opgavefordelingen bør være sådan, at det ikke er staten, der skal varetage denne opgave, men i stedet de lokale aktører.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-21:
Nu er det jo ikke tilfældigt, at jeg nævner Gellerup, for det er netop et af de områder, som har været pioner inden for det her, hvor beboerrådgivningen har været afprøvet, og hvor den har virket sammen med andre foranstaltninger, f.eks. huslejenedsættelser.
Nu har regeringen jo meddelt kommunerne, at de skal skære ned af hensyn til skattestoppet.
Men man siger også, at de ikke skal skære ned på nybyggeriet, og så må det altså være et andet sted, de skal skære ned.
Hvilken forventning har Venstres ordfører til Louise Gade, som er borgmester i Århus og medlem af Venstre?
Har man en aftale om, at den beboerrådgivning, som det bliver umuligt at gennemføre i Gellerup, overtager Louise Gade finansieringen af?
Det tror jeg faktisk ikke man har.
Jeg tror faktisk, det er et fuldstændig overfladisk og ugennemarbejdet forslag, og at Venstre overhovedet ikke har den mindste anelse om, hvilke konsekvenser det vil få ude i virkeligheden.
Lissa Mathiasen (S), 2002-03-21:
Det blev dog trods alt sagt, at man fra Venstres side erkender, at det er et godt og konstruktivt stykke arbejde, der er udført af beboerrådgiverne.
Men hvad med det, fru Inge-Lene Ebdrup sagde her til sidst?
Er lovforslaget egentlig udelukkende fremsat med henblik på, at nu skal kommunerne overtage opgaverne og - og det er vel det afgørende - udgifterne?
Er det virkelig rigtigt forstået, at Venstre mener, at udgiften nu bare skal lægges over til kommunerne, for så er det ualmindelig usselt at sige: Vi ved godt, at der er nogle problemer, men nu skal vi altså spare herinde, og så lægger vi det ud til kommunerne.
Det er jo ikke nogen løsning.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-03-21:
Til hr. Keld Albrechtsen må jeg sige, at netop det, som blev beskrevet af hr. Keld Albrechtsen, var lige nøjagtig det, jeg mente i mit indlæg: der foregår en frivillig indsats, som udfører en stor del af arbejdet, nogle steder i den almene sektor, ja, jeg kunne også godt fristes til at sige mange steder.
Der er boligforeningens egne beboerrådgivere, og så er der, som jeg kom ind på i min ordførertale, sikkert andre interessenter.
Jeg nævnte, at kommunen måske ville overtage arbejdet med beboerrådgivning, fordi jeg mener, det er en lokal indsats, hvor man høster frugten lokalt, og netop lokalt har man den bedste indsigt i, hvor skoen trykker.
Så blev jeg bedt om at beskrive, hvordan beboerdemokratiet i Gellerup har svigtet.
Jeg må desværre bedrøve hr. Keld Albrechtsen med at sige, at jeg kender ikke noget specifikt til forholdene i Gellerup.
Det, jeg forholder mig til, er de beskrivelser, jeg får fra BL om, at man flere steder oplever, at beboerne ikke ønsker at deltage i beboerdemokratiet i de almene boligforeninger.
Lissa Mathiasen (S), 2002-03-21:
Det forekommer også mig, at der er nogle ting, der bliver blandet sammen, så for at gøre det let for Venstres ordfører vil jeg egentlig også godt bede om en uddybning af, hvor det er, beboerdemokratiet har svigtet.
Jeg spørger ikke specifikt til Gellerup, men hvad er det i beboerdemokratiet, der har svigtet?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-21:
Nu ved jeg ikke, hvad det er for en boligforening, der hedder Danmark; det må vi prøve at få ministeren til at oplyse.
Men de boligforeninger, som har deltaget i det arbejde - heriblandt den, som jeg selv er medlem af, Brabrand Boligforening, som Gellerupparken hører under - har ydet en helt ekstraordinær indsats, som også i Gellerup har givet markante resultater.
Dels på grund af den frivillige indsats
, dels på grund af, at vi havde denne støttede ordning med beboerrådgivere og en anden ordning, som Venstres ordfører blander sammen med den støttede ordning, nemlig boligforeningens egne beboerrådgivere.
Det var en samlet treklang, der nu bliver slået i stykker som følge af, at man tager den professionelle del, som var støttet af de offentlige midler, væk.
Så vil jeg godt bede Venstres ordfører beskrive helt præcist, hvad det er i beboerdemokratiet i Gellerup, der har svigtet.
Hvad er det helt præcis, Venstres ordfører vil påstå, der har svigtet i beboerdemokratiet i Gellerup?
Sådan må det, Venstres ordfører sagde, jo forstås.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-03-21:
Først til hr. Keld Albrechtsen: For os i Venstre er det indsatsen, der er vigtig, ikke så meget i hvilke fora den bliver udført, og jeg kan notere mig, at der forskellige steder i landet er forskellige måder at gribe spørgsmålet an på, men med det samme udfald, lidt a la beboerrådgivningen: det er det samme, uanset i hvilket lovgivningsområde det ligger.
Så bliver der spurgt af to ordførere, hvorfra jeg ved, at beboerdemokratiet halter, og hvordan jeg kan tillade mig at sige det.
Det kan jeg sige ganske klart: Jeg har haft en dialog med Boligforeningen Danmark - ja, jeg beklager, hvis det er et forkert navn, men det er den almene boligforeningssammenslutning, der hedder Danmark - og jeg har set en film fra BL, som klart lægger op til, at man internt i de almene boligforeninger virkelig skal tage fat i beboerdemokratiet, fordi man oplever, at det halter flere og flere steder.
Det var en sidebemærkning til mit indlæg, men jeg synes, det er meget vigtigt, at man tager fat på det, og jeg kan kun bakke op om det arbejde, der er i gang i de almene boligforeninger.
Lissa Mathiasen (S), 2002-03-21:
Jeg må indrømme, at jeg synes også, det var noget af en stram kop te at få serveret sådan en sen torsdag aften - meget stram!
Jeg vil godt have fru Inge-Lene Ebdrup til at forklare:
Hvem er det, der skal lægge mange flere kræfter i?
Er det lejerne?
Er det boligforeningen?
Hvem er det, man forventer skal gøre det?
Det lyder altså, som om man ikke har fattet ret meget af, hvad det er, der udgør problemet i de helt specielle boligområder, og jeg synes egentlig, det er imponerende, at samtidig med at man beslutter, at visse boligområder, visse områder i den almene sektor, skal tage nogle af de tungeste problemer, siger man: Se nu at komme lidt hurtigere af sted.
Det er en hån mod de mennesker!
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-21:
Nu er jeg jo selv en af dem, der som boligforeningsformand har deltaget i det arbejde.
Jeg går ud fra, at Venstres ordfører er klar over, at de rådgivere, der er mulighed for at ansætte i en boligforening, ansættes på et helt andet lovgrundlag end dem, man nu vil skære pengene væk fra fra Venstres side.
Det ene kan altså ikke erstatte det andet, sådan som jeg synes, Venstres ordfører kom til at antyde.
Så siger man, at nu er der ligesom ved at opstå forståelse i boligforeningerne for beboerdemokratiet.
Jeg vil bare sige, at det er en frækhed uden lige fra Venstres ordfører, som sandsynligvis aldrig selv har beskæftiget sig med det.
Jeg ved selvfølgelig ikke, om Venstres ordfører har taget aktivt del i arbejdet i et socialt boligbyggeri, ligesom jeg har, men hvor har Venstres ordfører den virkelighed fra?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-03-21:
Venstre er af den opfattelse, at det er meget vigtigt med dialog med byggeriets parter, især for at sætte fokus på kvalitet, pris og nye metoder.
Alligevel kan vi sagtens støtte, at dette råd som et led i regeringens generelle oprydning i overflødige råd, nævn og puljer nu bliver nedlagt.
Vi er helt trygge ved, at dialogen mellem ministeren og byggeriets parter kan varetages af andre organer, som også er nævnt i ministerens skriftlige fremsættelse af forslaget, nemlig By og Byg, Byggeriets Evalueringscenter og Byggepolitisk Forum.
Det er vigtigt, at vi har nogle brede fora, hvor dialogen kan foregå, og den mener Venstre fint kan foregå, selv om BUR nedlægges.
For det andet omhandler lovforslaget en ophævelse af tilskudsordningen til forsøgsbyggeri og forsøg med alternative boliger til unge.
Besparelsen skal ses som en del
af den omprioritering, regeringen med finanslov 2002 har gennemført.
I stedet for indviklede ordninger med forskellige fine navne ønsker vi i Venstre enkle og klare ordninger, som kan imødegå den store boligmangel, vi oplever i Danmark og især i hovedstadsområdet.
Vi ser nedsættelsen af den kommunale grundkapital som et fint incitament til at bygge flere ungdomsboliger.
Derudover mener vi, at den fremsatte konkurrenceevnepakke og arbejdet med at fremme det private udlejningsbyggeri er mere fremadrettet, og vi forventer i løbet af foråret en stigning i det private boligbyggeri.
Endelig indebærer lovforslaget for det tredje, at statens udgifter til beboerrådgivningsordningen i almene bebyggelser fjernes. Dette vil betyde, at der stadig vil være mulighed for Landsbyggefonden til at fortsætte ordningen, eventuelt sammen med andre interessenter. Venstre ser boligrådgivernes hidtidige indsats som et udmærket element i den sociale indsats.
Vi mener dog, at denne meget lokale indsats fortrinsvis bør varetages lokalt, og dermed er også sagt, at vi gerne ser, at andre tager teten og viderefører arbejdet, hvis det efter en lokal vurdering synes nødvendigt.
Der kan være flere interessenter, f.eks. kommunen, og det er også set flere steder, at rådgivningen er en del af den lokale boligforenings aktiviteter.
Som en sidebemærkning ser vi i Venstre i øvrigt gerne, at de almene boligorganisationer virkelig lægger sig i selen, for så vidt angår en styrkelse af beboerdemokratiet.
Mange steder halter beboerdemokratiet, og naboer kender knap nok hinanden.
Der er selvfølgelig undtagelser, men de steder, hvor beboerdemokratiet svigter, er måske netop dér, hvor et velfungerende beboerdemokrati, naboskab, eller hvad man vil kalde det, kunne være med til at løfte en del af den boligsociale indsats.
Det er vigtigt, at beboernes naturlige interesse i at bevare deres boligområde som et dejligt, fredeligt og vedligeholdt område vækkes til live igen, og her mener jeg, at de almene boligselskaber har en stor opgave foran sig, som de burde lægge mange flere kræfter i at løse.
Men jeg noterer mig også, at der i den almene sektor er større og større fokus på området.
Venstre støtter lovforslaget fra økonomi- og erhvervsministeren.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-03-21:
Jeg vil gerne takke for de gennemgående positive udtalelser
om lovforslaget.
Det er klart, at der er nogle ting, vi skal se på i udvalgsarbejdet, og jeg er helt klar til at drøfte alle de spørgsmål, der er blevet rejst i forbindelse med overgangen til bagudbetaling af fleksydelse m.v., så jeg tilsiger et godt samarbejde under udvalgsbehandlingen.
Jann Sjursen (KRF), 2002-03-21:
I tråd med hr. Søren Søndergaard vil jeg sige, at Kristeligt Folkeparti også gerne vil deltage i udvalgsbehandlingen.
Det tror jeg godt jeg kan give tilsagn om, selv om jeg taler på vegne af Kristeligt Folkepartis ordfører, nemlig hr. Ole M. Nielsen, der ikke kunne være til stede her i dag.
Jeg vil sige, at vi overvejende er positive over for lovforslaget, som regeringen har fremsat.
Men sådan som jeg har forstået det, er der en enkelt krølle, som vi måske vil se nærmere på i forbindelse med udvalgsarbejdet, og det er spørgsmålet om den bagudbetalte bistand og introduktionsydelse.
Det er sådan set udmærket, at man lægger op til en bagudbetalt bistand, for det er baseret på, at folk normalt er lønnet på en sådan måde, at de har en månedsløn til rådighed i første omgang.
Men vi ser altså et problem for
de flygtninge, der får introduktionsydelse, for når den også bliver bagudbetalt, kan de få et problem.
Der kan sikkert også findes flere problemer i forslaget; det kunne jeg forestille mig, hvis jeg kender hr. Ole M. Nielsen ret, og dem vil vi gerne se nærmere på under udvalgsarbejdet.
Men vi er altså overvejende positive over for det lovforslag, som regeringen har fremsat.
Christian Brix Møller (RV), 2002-03-21:
Da Det Radikale Venstres rette ordfører ikke kan være til stede, skal jeg gøre et par bemærkninger på hans og partiets vegne.
Det Radikale Venstre er som udgangspunkt positivt indstillet over for det foreliggende forslag, og vi har også noteret os de overvejende velvillige høringssvar fra et bredt udvalg af interesseorganisationer.
Vores positive forhåndsindstilling skyldes specielt den harmonisering af reglerne for ledige forsikrede og ledige kontanthjælpsmodtagere, som forslaget er udtryk for.
Det Radikale Venstre går ind for, at der stilles de samme rådighedskrav til kontanthjælpsmodtagere, der alene har ledighed som et problem, som til forsikrede ledige på dagpenge.
Det er vigtigt med klare og konsekvente rådighedskrav, der motiverer modtagere af sociale ydelser til at komme ud på arbejdsmarkedet eller deltage i f.eks. sprogundervisning.
I et større perspektiv er regelharmoniseringen forhåbentlig et skridt på vejen i retning af den samtænkning af beskæftigelses- og socialpolitikken, som Det Radikale Venstre længe har ønsket.
Vi finder det også hensigtsmæssigt, at mulighederne for at overgå fra fleksjob til ustøttet beskæftigelse forbedres.
Hvad angår honorering af læger i koordinationsudvalg, er der formodentlig tale om en fornuftig løsning på udvalgenes rekrutteringsproblemer.
Med hensyn til mulige forbedringer af lovforslaget er vi i Det Radikale Venstre specielt opmærksomme på de dele af forslaget, der vedrører kontanthjælp og introduktionsydelse. Her er de centrale radikale bekymringer for det første, om maksimumgrænsen for det foreslåede engangsbeløb for personer, der kommer fra forudgående forsørgelse, er sat for lavt.
En mulig alternativ fastsættelse er, som flere høringssvar er inde på, at sætte maksimumgrænsen til det beløb, den enkelte bliver berettiget til.
For det andet er spørgsmålet, om konsekvenserne af for sen henvendelse til kommunerne er for drastiske, og om den lave engangsydelse primært vil blive tildelt de svageste kontanthjælpsmodtagere, der har svært ved at overskue lovgivningen. Endelig for det tredje er der et problem med den lave maksimumgrænse for engangshjælpen og den særlige introduktionsydelse, som KL og Københavns Kommune frygter vil afstedkomme et stort antal ansøgninger om hjælp i særlige tilfælde.
Her bør den endelige lovtekst under alle omstændigheder sikre, at kommunerne ikke tynges med vanskelige afgørelser på grund af for upræcise regler.
Men primært er Det Radikale Venstre positiv over for lovforslaget.
Lars Barfoed (KF), 2002-03-21:
Det primære og mest principielle i det forslag, som vi her behandler, er jo, at kontanthjælpen fremover udbetales bagud i stedet for som nu forud, og følgende gennemføres så også samme ændring, for så vidt angår introduktionsydelsen.
Det giver en række fordele at udbetale kontanthjælpen
Først og fremmest bliver udbetalingsrytmen den samme som for en række andre overførselsindkomster og mere identisk med lønnens, som jo for de flestes vedkommende udbetales bagud, og samtidig giver det et bedre incitament til at overholde de krav, der stilles til udbetaling af kontanthjælp, at den udbetales bagud.
Ud over dette punkt indeholder lovforslaget også en forbedring af retten til at få ledighedsydelse, når man overgår fra et fleksjob til ustøttet arbejde; man bevarer retten til ledighedsydelse, hvis man igen uforskyldt bliver ledig.
Endelig er der tale om en række mere teknisk betonede ændringer vedrørende bl.a. fleksydelsen, som vi også kan tilslutte os.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-03-21:
Da vores ordfører, hr. Bent Bøgsted, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne holde hans ordførertale.
Da jeg første gang begyndte læsningen af det her lovforslag, var jeg skeptisk over for det.
Som det er nu, får kontanthjælpsmodtagere introduktionsydelsen udbetalt forud.
Hvordan skal de så kunne klare den overgangsmåned, der vil være?
Derfor var det godt at læse, at der var taget højde for det.
Efter 1 år er den ikke tilbagebetalingspligtig mere.
Så er der ikke nogen, der kommer i klemme, og samtidig er det en administrativ lettelse.
De næste tre punkter er ledighedsydelsen ved overgang til ustøttet beskæftigelse, fleksydelsen og honorering af læger i koordinationsudvalg.
Alle tre punkter er en del af satsreguleringspuljen, som Dansk Folkeparti ikke har indflydelse på, men heller ikke har nogen indvendinger imod.
Det sidste punkt er en præcisering af regler om betaling for personer fra Grønland og Færøerne med ophold i Danmark.
Det vil jeg ikke kommentere nærmere, men jeg håber, at vores kolleger fra Grønland og Færøerne fortæller os, hvis de synes, at der er et problem med dette punkt.
Med dette forbehold kan Dansk Folkeparti støtte forslaget.