Hans Christian Schmidt (V), 2005-11-17:
Inden jeg går i gang, føler jeg trang til lige at komme med en kort bemærkning til hr. Frank Aaen: Det kunne måske være interessant at høre beskrivelsen af sådan et dansk samfund, fuldstændig isoleret i verden, uden samhandel med Sydamerika, uden samhandel med Kina, uden samhandel med nogen som helst, men hvilende i sig selv her.
Jeg er nødt til at sige til hr. Frank Aaen, at når man sådan kigger lidt på, hvad der i grunden bringer vækst til Danmark, har det jo noget at gøre med, at vi bl.a. handler lidt med udlandet.
Det kan vi tage en anden gang, men det overrasker mig alligevel lidt.
Jeg vil gerne starte med at takke ordførerne for de positive tilbagemeldinger på lovforslaget, som jeg har fået i dag.
Jeg har selvfølgelig noteret mig, at nogle er lidt bekymrede for den teknologiske udvikling, og det synes jeg kun er fuldt forståeligt, for sådan vil det altid være, når der skal være noget nyt.
Alligevel synes jeg, det har været positivt hele vejen rundt.
Måske blev der lige fra Enhedslistens side kun meldt negativ på alle felter, men ellers må jeg sige, at resten var positive over for miljøet og teknologien.
Det fandt Enhedslisten så ikke plads til at kunne være i dag, men det må jeg tage med.
Jeg er selvfølgelig glad for at kunne præsentere et sådant forslag i dag, hvis hovedformål er at fjerne en af barriererne for udviklingen af landbrugets anvendelse af afbrændingsteknologi, for det er jo en barriere, der har været.
Monday, January 23, 2006 10:30 AM duktionen uden samtidig forøgelse af miljøbelastningen, og jeg håber, at det vil være startskuddet til en mere fremtrædende udvikling og anvendelse af miljøteknologier i landbruget.
Lovforslaget er et af flere elementer til at fremme den miljøteknologiske udvikling på landbrugsområdet, og hvad angår muligheden for at afbrænde husdyrgødning, er der ud over det her lovforslag to andre væsentlige elementer – og det vil jeg godt bede om at ordførerne måske lige noterer sig, for det har været inde i debatten her.
Det er nemlig en fjernelse i henholdsvis husdyrgødningsbekendtgørelsen og afgiftslovgivningen af barrierer for at kunne afbrænde husdyrgødning.
Jeg vil lige sige, da der var en enkelt spørger, der havde et spørgsmål om afgiftslovgivningen, at det arbejdes der med i andre ministerier.
Det er det svar, jeg kan give, og hvis man vil spørge til noget med afgifter, er jeg nødt til at bede om, at man retter sine spørgsmål til det ministerium, der arbejder med det, nemlig Skatteministeriet.
Jeg nedsatte i foråret en arbejdsgruppe om afbrænding af fraktioner af husdyrgødning, og arbejdsgruppen offentliggjorde sin rapport i juni 2005 og konkluderede, at der kan være en række miljømæssige fordele ved at brænde den tørre fiberfraktion fra gyllen, specielt i de egne af landet, hvor husdyrtætheden er stor.
Afbrændingsmuligheden kan være med til at understøtte etableringen af flere biogasanlæg.
Det synes jeg nok har været lidt skjult i debatten i dag.
Så i den her diskussion, hvor man jo har mange andre elementer oppe, synes jeg også, man skal huske at tage motivationen til at lave biogasanlæg, til at lave CO2-neutral energi med.
Med afsæt i de konklusioner fjerner vi faktisk i lovforslaget en barriere for en fortsat udvikling af en bæredygtig husdyrproduktion, både set ud fra miljømæssige og økonomiske hensyn.
Med det i dag drøftede lovforslag gives der mulighed for, at kvælstof i husdyrgødning afbrændt i et miljøgodkendt forbrændingsanlæg – for det er jo det, vi taler om – kan trækkes fra i gødningsregnskabet.
Og jeg vil gerne lige komme med en ekstra bemærkning her og sige, at det er logisk, for det er jo det, vi taler om.
Det ville jo være underligt, hvis man sagde, at nu kan man investere i afbrænding af gødningen og det får man CO2-neutral energi osv. ud af, men i øvrigt må man ikke have lov til at handle i henhold til de almindelige harmonikrav.
Hvis man vil regulere på det, skal man gøre det, men så skal man gå ind med et regelsæt, der passer til det.
Det går selvfølgelig ud på, at den, der investerer i miljøteknologi, stilles lige så godt retligt som den, der ikke gør det.
Det ville jo næsten også være underligt andet, at man sagde, at hvis der var nogen, der virkelig ville investere i miljøteknologi, så ville man straffe dem.
Det synes jeg ikke hænger sammen.
Hvis man vil noget med det, der ellers bliver spurgt til – og det kan være fair nok, at nogle har en diskussion om det – må jeg bare sige, at så må vi have en generel debat om det ved siden af.
Jeg vil gerne præcisere – også over for hr. Kristen Touborg, for han sagde en del om det – at husdyrgødning fortsat er et fortræffeligt og billigt gødningsmiddel.
Det skal man huske.
Rapporten viser så, at der er nogle økonomiske og miljømæssige fordele ved afbrænding knyttet til områder med stor husdyrtæthed og skærpede krav til f.eks. udbringning af fosfor.
Så det er selvfølgelig et svært regnskab, og det skal man også huske.
Jeg synes, det er en god idé, at vi nu får rig lejlighed i udvalget til at stille spørgsmål og diskutere det, for det er da nyt.
Det er da en ny verden, vi går ind og kigger i, men jeg tror, det er en meget tiltrængt åbning, for at vi kan opnå et miljøteknologisk fremskridt.
Det må vi kigge på.
Det sidder der nogle og arbejder med i dag.
Den samme arbejdsgruppe ser nemlig på det spørgsmål, og deres rapport kommer omkring årsskiftet.
Et andet hovedelement i lovforslaget er offentliggørelse af jordbrugsvirksomhedernes gødningsregnskaber.
Jeg mener, forslaget baner vejen for, at borgere og naboer kan følge landbrugserhvervets indsats med at styre gødningsforbruget.
Åbenhed om landbrugets miljøforhold styrker erhvervets miljøprofil, og det er kun godt.
Jeg ved godt, at landbruget er imod offentliggørelse af gødningsregnskaberne, men her vægter jeg altså hensynet til åbenhed og gennemsigtighed for borgere og naboer.
En offentliggørelse af gødningsregnskaberne ligger altså i naturlig forlængelse af ministeriets offentliggørelsespoliM017S11601207ALFV.FM Page 1203 Monday, January 23, 2006 10:30 AM tik, der bl.a. omfatter offentliggørelse på områder inden for økologi, sameksistens, gødning og foder.
Endelig indeholder lovforslaget en mulighed for, at kvælstof i uforarbejdet fjerkræs- og hestegødning, der afsættes ud af landet, kan trækkes fra i virksomhedens samlede forbrug af kvælstof.
Det er væsentligt at bemærke, at reglerne for, hvornår eksport af og samhandel med uforarbejdet gødning sker ud fra miljømæssige og veterinære hensyn, er de samme som hidtil.
Men lovforslaget gør det muligt, at det kvælstof, som man eksporterer eller samhandler, kan udgå af gødningsregnskabet, og derved gør vi altså reglerne mere logiske.