runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2006-03-03:
Det er meget ligetil.
Sagen er, at vi har en klar procedure i Danmark for, hvordan vi giver penge til forskning, hvordan vi styrer forskningsprojekterne.
Regeringen og Dansk Folkeparti har så truffet beslutning om, at man fuldstændig bryder med den procedure.
Man vil noget helt andet, og så sætter man forsvarsministeren til at udpege den styregruppe, der skal være.
Det virker mystisk.
Hvorfor ikke fødevareministeren eller en helt tredje minister?
Det er helt irrelevant at sætte en forsvarsminister til at udpege styregruppen omkring forskning.
Dermed ikke sagt, at det er den gode forsvarsminister, der skal sidde og læse bøger og drive forskning, det er klart.
Men man sætter forsvarsministeren i en rolle, hvor han skal udpege en styregruppe, hvilket er højst unaturligt og mystisk i betragtning af, hvilken procedure vi har på det område.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-03-03:
Jeg synes faktisk, at det største problem i den her debat er den mistillid og mistro, som man hører fra venstrefløjen.
Det synes jeg ikke er rimeligt over for de mennesker, der skal udføre det her ganske fornuftige stykke arbejde.
Men med hensyn til forsvarsministerens rolle kunne jeg godt tænke mig at høre, om ikke det er korrekt, at man normalt har en, der har tilsynsforpligtelsen med centre af den her art i forhold til de statslige regler og revision og almindelige forvaltningsregler.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge hr. Rasmus Prehn om, hvem der egentlig skulle have ansvaret for de mere forvaltningsretlige regler og for, at der kunne opstå uheldige episoder i den relation, hvis ikke det var forsvarsministeren.
Forsvarsministeren har den opgave at udpege bestyrelsen, hvor to medlemmer jo bliver indstillet af Det Strategiske Forskningsråd, hvilket hr. Rasmus Prehn gemmer ved at glemme at fortælle det ved adskillige lejligheder.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, hvem der skal forholde sig til forvaltningsreglerne i det her center, hvis ikke det skal være forsvarsministeren.
Rasmus Prehn (S), 2006-03-03:
Først med hensyn til mistilliden i debatten: Der er ikke nogen, som er mere kede af den mistillid i debatten end os, der kommer med det her forslag.
Det er netop derfor, vi fremsætter vores forslag.
Vi vil gerne have tilliden tilbage i dansk forskning, det er det, vi ønsker.
Derfor siger vi kort og klart: Lad os holde os til den procedure, vi kender, så vi kan genoprette tilliden.
Men Dansk Folkeparti og regeringen har taget en beslutning om, at man skal gøre det på en helt anden måde, og på den måde åbner man op for muligheden for, at der bliver sået mistillid, at folk bliver bekymrede: Kan vi nu stole på, at det er det rigtige, der kommer frem?
Man skaber en hel masse unødig virak, fordi man vælger en anden procedure end den procedure, vi ellers har aftalt.
Der bliver sagt, at der er ministre, der i andre sammenhænge har ansvar.
Ja, i forhold til Det Strategiske Forskningsråd har vi ministre, som er ansvarlige for nogle områder, ingen tvivl om det.
Jeg synes bare ikke, det forekommer særlig naturligt, at forsvarsministeren er ansvarlig for det her område.
Ole Sohn (SF), 2006-03-03:
Nu er hr. Jesper Langballe jo ikke kendt for at lytte til argumenter eller til andres indlæg, og det bærer talen også præg af.
Den er øjensynlig skrevet, før debatten gik i gang, og hr. Jesper Langballe har ikke fundet anledning til at rette i den undervejs for at tilpasse den virkeligheden.
Men kan hr. Jesper Langballe ikke bekræfte, at det forslag, som oppositionen har fremsat, indebærer, at der skal forskes i den kolde krig, og at der i øvrigt er afsat flere midler, så man kan komme dybere ned i emnet end det, regeringen har foreslået?
Det er det ene.
Det andet er: Ville hr. Jesper Langballe betragte det som fuldstændig fri forskning, hvis det var en socialdemokratisk forsvarsminister, der skulle udpege fem personer til en bestyrelse, som skulle styre et center, eller – endnu værre, kunne jeg formode – hvis det f.eks. var en SFforsvarsminister?
Hvis man tænkte den hypotetiske tanke, at det var mig, der var forsvarsminister, ville hr. Jesper Langballe så være tryg ved, at jeg skulle udpege en bestyrelse, som skulle ansætte forskere?
Jesper Langballe (DF), 2006-03-03:
Jeg vil svare helt ærligt på det sidste: Jeg ville være højst utryg ved en SF-regering i alle henseender.
Jeg tror næsten ikke, jeg ville sove om natten, hvis vi havde sådan en.
Men det har vi heldigvis ikke.
På den anden side må hr. Ole Sohn medgive, at en regering er en regering.
Den udpeges i overensstemmelse med et flertal i Folketinget, og den skal altså løse sine opgaver, hvad enten den er borgerlig eller rundet af Socialistisk Folkeparti.
Andet kan jeg ikke svare på det besynderlige spørgsmål.
Så var der det første.
Jeg må indrømme, at der var noget, jeg ikke rigtig hørte.
Jeg kan medgive, at beslutningsforslagsstillerne også vil have forsket i den kolde krig.
Det har jeg bemærket.
Men så kom der en bemærkning i spørgsmålet fra hr. Ole Sohn, som gik på, hvorfor der var en bedre og friere forskning med et nordisk institut.
Jeg er ked af at sige, at jeg simpelt hen ikke kunne høre det.
Rasmus Prehn (S), 2006-03-03:
Hr. Ole Sohn har fuldstændig ret.
Det står klokkeklart i vores forslag, og det blev også sagt fuldstændig præcist i min ordførertale.
For lidt siden blev det gentaget i mit svar til hr. Jesper Langballe.
Det er altså tre gange, man har fået det nævnt.
Alligevel bliver man ved med at stille spørgsmålet om det her, alligevel bliver man ved med at mistænkeliggøre vores mission i det her.
Det står fuldstændig klart: Vi vil have det her i udbud, og vi vil ikke styre politisk, så der er intet at komme efter.
Det står i vores beslutningsforslag, det er sagt i min ordførertale, og det er gentaget nu op til flere gange, så jeg kan fuldt ud bekræfte, hvad hr. Ole Sohn siger.
Troels Lund Poulsen (V), 2006-03-03:
Nu vil hr. Høgni Hoydal gerne have en debat om, hvordan dispositionen for undersøgelsen, der skal laves, helt præcis er.
Det tilkommer ikke mig, må jeg sige til hr. Høgni Hoydal, at stå og lave den.
Der er et kommissorium, som er givet, hvor man så må lade centerlederen og bestyrelsen udstikke retningslinjerne, og det har jeg fuld tillid til at de gør.
Det tilkommer ikke mig at skulle stå og give ti opgaver i dag, som de helt præcis skal undersøge.
Ole Sohn (SF), 2006-03-03:
Det glæder mig da lidt, at der er den meget spidsfindige afstand til, hvad regeringen har gjort, for jeg kan godt forstå, at ministeren ikke er stolt over situationen, idet vi jo er helt uvant med, at man laver en sådan form for styring af, hvor man placerer centre.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at vide
: Hvad er grunden til, at man ikke knytter an til nogle af de store forskningsmiljøer, der eksisterer, som forsker i samtidshistorien og i den kolde krig, som hele Folketinget jo glædeligvis er enige om, at der skal forskes i?
Det synes jeg er lidt interessant, specielt fordi man her laver en meget, meget speciel konstruktion, hvor man lader en forsvarsminister, som vel næppe kan siges at have den store ekspertise på forskningsområdet, udpege en bestyrelse og dermed sætte nogle folk ind, som kan bestemme, hvem der skal ansættes.
Det er en lidt uvant situation.
Troels Lund Poulsen (V), 2006-03-03:
Det, som er det primære, er også det, jeg nævnte i min ordførertale.
Det er jo de ting, der er sket i Danmark under den kolde krig, den holdningsog meningstilkendegivelse, der har været.
Jeg forstår udmærket hr. Høgni Hoydals spørgsmål, som er en test af det danske rige i forhold til Grønland og Færøerne, og den del bliver jo også berørt i DIIS-rapporten, vil jeg sige til hr. Høgni Hoydal.
Så kan man stille sig selv det spørgsmål, som hr. Høgni Hoydal før stillede videnskabsministeren, om, hvorvidt man skal belyse det yderligere, og det er vi selvfølgelig åbne over for at diskutere.
Men det, der er tilfældet her, er jo primært at se på Danmarks interne rolle under den kolde krig, både på den politiske del og på andre aspekter.
Jesper Langballe (DF), 2006-03-03:
Jamen tusind tak.
Jeg er taknemlig for lidt.
Men på et eller andet tidspunkt skal en bestyrelse udnævnes.
Der er ingenting, der kommer af ingenting – undtagen lommeuld.
Det er klart, at det her er regeringen, der udpeger bestyrelsen.
Man siger forsvarsministeren; det er forsvarsministeren på vegne af regeringen, fordi det nu mere eller mindre tilfældigt er blevet sådan.
Den placering er ikke særlig afgørende, men det er blevet sådan, at det nu er anbragt under Forsvarsministeriet.
Et eller andet sted skal det jo være.
Så kunne der måske være en lille fordel ved en samlokalisering med DIMS, ikke fordi, som hr. Ole Sohn misforstod ministeren, at det var det rigtige forskningsmiljø, men fordi der er et miljø, som måske kan gøre brug af fælles administration.
Mere dybsindigt er det valg faktisk ikke.
Helge Sander (V), 2006-03-03:
Jamen det er jo altid en politisk beslutning, når vi igangsætter et strategisk forskningsprojekt ved et center, som det er skitseret i lovgivningen.
Og derfor er der jo ikke nogen større forskel på det her forskningsprojekt og på f.eks. det, vi har igangsat, om risici ved mobilstråling.
Der er jo nogle forskellige muligheder.
Det kunne også være, at nogle af de forskere, som har udtalt sig i forbindelse med denne beslutning, kunne være særdeles relevante i forbindelse med etableringen af centeret.
Men de har jo alle tiders muligheder for at søge.
Som jeg har understreget, også her i dag i besvarelsen, bliver det åbent opslag.
Derfor er der jo rig mulighed for, at også de forskere, som jeg går ud fra hr. Ole Sohn har i baghovedet, kan komme i betragtning.
Høgni Hoydal (T), 2006-03-03:
Nu siger videnskabsministeren, at formålet med denne undersøgelse af dette forskningscenter er at få mere fokuseret forskning i den kolde krig.
Og jeg har forstået, at det her er et dansk indenrigspolitisk anliggende, hvor man ikke er tilfreds med DIIS-rapportens resultater.
Men jeg vil indsparke en lidt anden vinkel på det her: Har ministeren, regeringen og regeringens støtteparti i den afgørelse om en fokuseret forskning gjort sig nogle overvejelser om Grønlands og Færøernes rolle i denne forskning?
Finder ministeren, at det er rimeligt, at man i DIISrapporten – og jeg har altså heller ikke hørt det nævnt i det nye forskningsprojekt – fuldstændig har udeladt 97 pct. af det territorium, som Danmark har administreret under den kolde krig, af det, der er genstand for forskningen?
Har ministeren gjort sig nogle overvejelser om det?
Helge Sander (V), 2006-03-03:
Jeg må erkende, at det har jeg ikke gjort mig nogle nærmere overvejelser om, men på given foranledning vil jeg selvfølgelig gerne sikre, at det bliver overvejet.
Høgni Hoydal (T), 2006-03-03:
Tak for svaret.
Jeg kan altså bare indskyde, at vi jo har lavet nogle undersøgelser på Færøerne om den kolde krig, og at de resultater jo helt klart viser, at både Grønland og Færøerne har spillet en overordentlig stor rolle også i Danmarks ageren i forhold til stormagternes spil i den kolde krigs ulyksaligheder.
Så jeg vil da stærkt anbefale, at det, der nu ser ud til at være kemisk renset for Grønland og Færøerne, i hvert fald bliver genstand for forskning, uanset hvilken undersøgelse man sætter i gang.
Ellers vil jeg så sige, at jeg støtter oppositionspartierne forslag om et uafhængigt center.
Helge Sander (V), 2006-03-03:
Jeg kan blot bekræfte min første besvarelse af spørgerens spørgsmål.
Rasmus Prehn (S), 2006-03-03:
Ministeren understreger flere gange, at der er tale om et politisk valg i denne sammenhæng.
Regeringen har jo tradition for at have en holdning gående på, at der skal være fri konkurrence, således at de bedst kvalificerede kommer til.
Jeg kunne godt tænke mig at høre
: Hvad er det, der gør, at ministeren i denne sammenhæng, hvad er det, der gør, at regeringen i denne sammenhæng ikke synes, at der skal være en konkurrence, hvor man via Den Strategiske Forskningsfond eller Grundforskningsfonden kan udbyde det her i fri konkurrence, sådan at de bedst kvalificerede forskere kan komme til?
Hvorfor har regeringen en anden holdning til fri konkurrence lige præcis i denne sammenhæng?
Helge Sander (V), 2006-03-03:
Som jeg sagde i min tidligere besvarelse, er der jo forskellige muligheder for at iværksætte forskning i det her land.
Og der er det sådan, at vi dels kan have basismidler, dels programmidler.
Og der bliver altid foretaget en sondring og en vurdering og et politisk valg.
Der kan jeg måske mest præcist svare den socialdemokratiske ordfører ved at sige, at hvad angår placeringen af et særligt center, er det også noget, man har set tidligere i dansk forskningspolitik.
Den tidligere regering formulerede og placerede udredningerne af den kolde krig på Dansk Udenrigspolitisk Institut, akkurat som jeg også nævnte i min besvarelse.
Så det var jo en tilsvarende model.
Rasmus Prehn (S), 2006-03-03:
Jeg forstår ministerens forklaring, men nu var der jo knyttet det til mit spørgsmål, at regeringen har en anden ideologi på det område og en anden tilgang til det og ved næsten enhver lejlighed hylder den fri konkurrence.
Hvorfor gør det sig ikke gældende her?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre.
Margrethe Vestager (RV), 2006-03-03:
Det er altså svært at frigøre sig fra indtrykket af, at ministeren er meget presset lige i øjeblikket, endog særdeles presset, når ministeren siger, at for at få en fokuseret indsats, så bliver man nødt til at gå uden om forskningsrådssystemet, så bliver man nødt til at lade være med at udbyde ting i konkurrence for at få en fokuseret indsats.
Det er jo meget svært at frigøre sig fra mistanken om, at den fokuserede indsats også skal give et bestemt resultat.
For ellers ville det jo, som ministeren gentager – og jeg synes, det er en lidt mærkelig brug af ordet – være naturligt at bruge den hovedvej, der er for politisk motiverede programmer, at man får det udbudt i Strategisk Forskningsråd, sådan at de bedste forskere på området kommer til at gennemføre det forskningsprogram i fuld uafhængighed og med fuld frihed til faktisk at gennemføre forskningen og dermed også med uafhængige resultater til følge.
Når ministeren siger, at der er truffet et valg, så er der jo også truffet et fravalg.
Hvad har begrundet fravalget af at udbyde det her i fri konkurrence?
Helge Sander (V), 2006-03-03:
Jeg synes, at fru Margrethe Vestager går temmelig langt i sine insinuationer nu.
Altså, man må jo sige, som jeg også har understreget, at i det her projekt kan hverken forsvarsministeren eller Forsvarsakademiets ledelse på nogen som helst måde give instruktionsbeføjelser over for hverken forskningen eller forskerne.
Der er jo metodefrihed, der bliver opslag, og der bliver mulighed for, at alle de forskere, som fru Margrethe Vestager måske har i tankerne, kan søge til dette center.
Det er der intet i vejen for.
Margrethe Vestager (RV), 2006-03-03:
Jeg synes, det er et meget interessant forslag, ministeren kommer med, at vi ligesom skal ødelægge de eksisterende gode miljøer, vi har, for at de kan søge hen til en lille knast, som regeringen og Dansk Folkeparti har besluttet skal laves ved siden af Forsvarsakademiet.
Jeg troede, regeringens politik gik ud på, at man ville have store forskningsmiljøer, forskningsmiljøer, der kunne noget, forskningsmiljøer, der havde en bredde og en kritisk masse, der gjorde, at man faktisk kunne præstere forskning af høj international kvalitet.
I stedet for siger man, at man gerne vil lave en lillebitte ting herovre, lige sådan en lille en man har fundet på sammen med Dansk Folkeparti, og man siger: I må da gerne komme løbende med det gode, solide arbejde, I i forvejen laver.
Hvorfor er det så nødvendigt for regeringen at få lavet noget helt for sig uden for de eksisterende miljøer, at bygge noget op, som ikke eksisterer endnu, for at få en, som ministeren sagde, fokuseret indsats?
Hvad er det for et fokus, som kan holdes i et lille, isoleret miljø afskåret fra de andre miljøer, og som ikke kan laves i det eksisterende forskningsmiljø efter fri konkurrence?
Helge Sander (V), 2006-03-03:
Nu kan fru Margrethe Vestager jo tale lige så længe, hun vil.
Det ændrer ikke ved det faktum, som hun selv understreger, nemlig at der er tale om et tilvalg og et fravalg.
Vi har gjort os de overvejelser, som jeg godt kan gentage igen, som jeg gjorde meget præcist rede for i min besvarelse, og som jeg nu har gjort rede for over for de enkelte ordførere.
Der er jo hele tiden og i mange situationer i dette hus et tilvalg og et fravalg.
Vi har valgt denne løsning ud fra de nævnte argumenter.
Som forskningsordfører kunne det da glæde fru Margrethe Vestager, at det her er en bevilling, som ligger ud over forskningsbevillingerne.
De 10 mio. kr. går jo ikke fra andre midler, så der er på alle måder tale om ekstra midler, og det synes jeg at fru Margrethe Vestager skulle glæde sig over i stedet for at være sådan lidt småmuggen.
Høgni Hoydal (T), 2006-03-03:
Tak for svaret.
Det er nok rigtigt, jeg tror, at Grønland er nævnt i den kolde krig, i DIIS-rapporten, men der er jo ikke forsket i Grønlands og Færøernes rolle, kan man sige, i forbindelse med Danmarks ageren under hele den kolde krigs udvikling.
Så vil jeg bare spørge lidt opfølgende: Er fokus der, hvor det er så enkelt, at det, Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti ønsker med disse afsatte penge til dette center, simpelt hen er at undersøge og få at vide, om nogen danskere i det, vi kalder Danmark, var påvirkede af Østblokken, sådan at de holdt for meget med Østblokken over for resten af verden?
Ole Sohn (SF), 2006-03-03:
Spørgsmålet er, hvad den kulturdebat, som dybest set er den, som skal undersøges – og det var det, som hr. Troels Lund Poulsen også ridsede op – har at gøre med militærstrategisk forskning, som Forsvarsakademiet normalt arbejder med?
Intet.
Og det er også det, Forsvarsakademiet har gjort opmærksom på, at de ingen ekspertise har på området.
De har altså ikke et fagligt miljø, som kan gå ind og understøtte den forskning, som skal laves.
Derfor er spørgsmålet
: Når nu Venstre normalt er så forhippet på at få alt i udbud for at sætte fokus på opgaven, sådan at det er de bedste, der løser opgaven, hvad er egentlig så begrundelsen for, at Venstre har sagt ja til, at man skal lave et center afsondret fra det eksisterende forskningsmiljø, hvor man reelt siger, at alle de øvrige forskningsinstitutter, vi har på universiteterne, hvor der forskes i samtidshistorien, er ukvalificerede?
Og hvad er grunden til, at det skal ligge helt afsondret?
Troels Lund Poulsen (V), 2006-03-03:
Først og fremmest står jeg jo med en pressemeddelelse her fra Forsvarsakademiet, og den vil jeg blot læse halvanden linje op fra: »Forsvarsakademiet ser derfor ingen problemer i at leve op til de vilkår for samlokalisering, der opstilles i aftaleteksten.«
Det, som er interessant at tale om med hensyn til at samlokalisere, er jo, at man nu ved at placere det hos Forsvarsakademiet bl.a. får et fagligt miljø, hvor der selvfølgelig også kan være en mere interessant faglig debat, uden at det nødvendigvis kommer dertil, at en lille gruppe forskere skal sidde for sig selv, som det ville ske, hvis man havde placeret dem helt frit; altså, med andre ord får man skabt et fagligt miljø.
Derudover synes jeg også, at man selvfølgelig må se på det, som er interessant, nemlig at der også i henhold til det, som ministeren sagde, er nogle muligheder for selvfølgelig at spare nogle udgifter til den daglige administration.
Det, som er interessant ved det, som hr. Ole Sohn spørger om, er, at det her bliver et fuldstændig åbent opslag; det bliver et udbud; det bliver lige netop det, som hr. Ole Sohn efterlyser.
Man er jo i den situation, at alle kan søge.
Ole Sohn (SF), 2006-03-03:
Naturligvis kan Forsvarsakademiet stille sekretærhjælp og printer til rådighed, men at sammenligne det med et fagligt miljø er da for fattigt.
De faglige miljøer eksisterer jo på universiteterne, det er der, forskningsmiljøerne er, det er der, man forsker i samtiden, i den kolde krig allerede i dag.
Så hvad er begrundelsen for, at Venstre ikke ønsker at gøre brug af den ekspertise, der ligger der?
Lav udbud.
Det er muligt, at Forsvarsakademiet vil søge.
Det tvivler jeg på, fordi de siger, at de ingen ekspertise har, men man kunne forestille sig, at de vil søge.
Og havde de det bedste projekt, så skulle de have opgaven.
Men hvis det nu er et af universiteterne eller et andet institut, som har det bedste projekt, det mest fokuserede projekt, hvorfor skal de så ikke have mulighed for at få det der, hvor der er faglige miljøer, der, hvor man både har det faglige miljø i form af forskere, og i øvrigt også har printere og sekretærer, så man kan samlokalisere?
Troels Lund Poulsen (V), 2006-03-03:
Jeg vil sige til hr. Ole Sohn, at det, som er interessant, er, at det ikke placeres i et fagligt miljø under Forsvarsakademiet, men at det er Forsvarsakademiet, der lægger lokaler til.
Ellers kunne man have været i en situation, hvor man skulle ud at leje lokaler et helt andet sted, hvor man så skulle have fem forskere til at sidde helt alene.
Og det er jo det, der er forskellen, nemlig at det giver mening at sætte de mennesker der, hvor de nu er placeret ud fra en vurdering vedrørende fysisk placering.
Men jeg må også sige, at jeg ikke forstår hr. Ole Sohns pointe, for vi er netop i en situation, hvor der bliver givet mulighed for, at alle åbent kan søge de stillinger, der nu bliver annonceret.
Derfor bliver der det udbud, som hr. Ole Sohn så åbent forfægter her i Folketinget.
Det glæder mig da, at hr. Ole Sohn lige på netop det her område lever meget op til, at ting skal i udbud.
Per Clausen (EL), 2006-03-03:
Jeg synes faktisk, det er meget vanskeligt rigtig at høre, hvad begrundelsen er for, at det er Forsvarsakademiet, det her center skal anbringes ved.
Forstår jeg hr. Troels Lund Poulsen rigtigt?
Mener han, at hvis man i stedet for havde besluttet sig til at lægge centeret i tilknytning til Syddansk Universitet f.eks., så ville de forskere, der arbejdede med det, have været isoleret fra forskningsmiljøerne, og at det er for at undgå den isolation, man ville have oplevet ved Syddansk Universitet, at man har lagt det hos Forsvarsakademiet?
Troels Lund Poulsen (V), 2006-03-03:
Regeringen her har jo valgt at gøre det, som den tidligere regering også har gjort, nemlig at placere det et sted, hvor vi synes, at det er interessant at placere det.
Det, som er spørgsmålet her, er jo, at den tidligere regering placerede udredningen om den kolde krig hos DIIS.
Nu vælger man så at oprette et særligt institut med det fokus, som det får, og med en fysisk placering hos Forsvarsakademiet.
Det, der er interessant, er jo ikke, hvor det er placeret, men hvilke mennesker der søger, så vi får det bedst mulige faglige indhold i den forskning, der skal finde sted.
Det er jo det, der er interessant.
Det er i bund og grund ikke interessant, hvor man så måtte placere det.
Det, der er interessant, er, at man får de bedste mennesker til at søge.
Det er det, der kommer til at ske.
Per Clausen (EL), 2006-03-03:
Nu kunne jeg godt være enig med hr. Troels Lund Poulsen i, at det ikke er så interessant, hvor man placerer det.
Men det, der gør det en smule interessant, er, at hver gang man så beder om bare at få en saglig forklaring på, hvorfor det er placeret der, hvor det er, får man den ikke.
Og det er jo interessant, når man ser på, hvad Forsvarsakademiet sagde, da det først hørte om det her, dengang kommunikationen ikke fungerede så godt, nemlig at det forstod man ingenting af.
Når der kommer sådan en reaktion fra et sted, hvor man lægger et center, så er det meget naturligt at spørge ordførerne for regeringspartierne og regeringen om, hvorfor man har lagt det der.
Og når man ikke kan få nogen fornuftig forklaring, så er det jo vanskeligt ikke at lede efter, hvad der så kan være grunden.
Jeg kan nu konstatere, at hr. Troels Lund Poulsens bedste argument for, at det center skal ligge hos Forsvarsakademiet, er, at det var det, regeringen syntes var interessant.