runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Homann (SF), 2004-01-22:
Jeg giver hr. Lars Christian Lilleholt fuldstændig ret i, at der er ikke noget i lovforslaget, der hindrer kommunerne i at gå i gang med at lave nogle kortlægninger af støjen
; men det er der jo sådan set heller ikke i dag.
Hverken før eller efter fremsættelsen af lovforslaget har der været eller vil der være noget, der hindrer nogen som helst kommuner i dette land i at gå i gang med at lave en handlingsplan eller for den sags skyld gøre noget ved problemet.
Jeg spørger bare: Hvad er der i lovforslaget her, som sikrer nogen mennesker i dette land en garanti for, at der faktisk sker noget ved støjen?
Der er nemlig ingen garantier indbygget i lovforslaget, der er ingen pligt til at handle, og det er kun en mindre del af landets befolkning, som overhovedet vil blive omfattet af lovforslaget, hvis de ellers har tålmodighed nok.
Preben Rudiengaard (V), 2004-01-22:
Det lovforslag, vi i dag skal førstebehandle, indebærer en videreudvikling af apotekervæsenet på baggrund af det, vi vedtog i 2002.
Det, vi skal sikre nu, er, at vi optimerer kvalitet, effektivitet og service over for befolkningen.
Derfor lægger lovforslaget op til at opnå en mere effektiv apoteksstruktur i byerne - jeg vil gerne præcisere her, at det ikke har noget at gøre med de perifere områder, for dem har vi styr på; det er byområderne, det gælder - og samtidig at borgerne som led i muligheden for frit valg af apoteksforbeholdte håndkøbslægemidler nu bliver informeret om prisen.
Apotekervæsenet i Danmark har et meget komplekst udligningssystem.
Systemet fungerer hensigtsmæssigt, set i forhold til at vi alle sammen skal sikres en god og lige adgang til lægemiddelforsyning i alle dele af landet, herunder især i de tyndt befolkede områder.
Når der nu alligevel skal ses på udligningssystemet, er det for ændre tilskudssystemet, som kan være af lidt bureaukratisk karakter i byområderne.
Man kan sige, at hvis der inden for en rimelig afstand er placeret et eller flere apoteker, hvad så?
Skal de så udlignes i forhold til hinanden?
Det skal ske over en årrække, og samtidig er det planen, at det helt skal bortfalde efter en vis periode.
Jeg vil gerne præcisere endnu en gang, for at ingen får noget galt i halsen, at forslaget drejer sig om byer og kun om byer med mere end ét apotek.
Inden for en afstand på 5 km kan der der ske en ændring af udligningssystemet mellem apotekerne, og ministeren har lagt op til, at afviklingen skal ske i en periode på 6 år.
Der er forskellige måder, tingene kan gøres på, men fra ministeriets side er der lagt op til, at der gives supplerende bevillinger til at drive mere end ét apotek.
I dag kan man godt drive flere, men nu går man helt op til fire apoteker for at få en mere rationel udnyttelse af apotekerne.
Vi har rekrutteringsproblemer inden for apoteksvæsenet, ligesom der i princippet er inden for det samlede sundhedsvæsen i dagens Danmark, men nu bliver der mulighed for at overtage en bevilling uden forudgående opslag for at forkorte tiden, fra en ledig bevilling bliver en fast bevilling. Der er også mulighed for at støtte med incitamentstilskud.
Det vil sige, at apotekere, som har en længere funktionstid tilbage, inden de kan flyttes over til en anden bevilling, kan få et tilskud, og de, der står for snart at skulle ophøre som apotekere, kan i overgangsperioden få et ekstraordinært tilskud. Jeg vil gerne slutte af med at sige, at det er også vigtigt for Venstre, at apoteket bliver pligtigt til at informere om prisen på apoteksforbeholdte håndkøbslægemidler.
Vi har i det seneste års tid oplevet, at der var nogle, der ikke gav patienterne den rette medicin ud fra den betragtning, at man ville se lidt mere på sine egne økonomiske interesser end give den rigtige håndkøbsmedicin.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-22:
Vi er jo enige om, at den udvikling skal vi have vendt, og derfor vælger jeg også at opfatte hr. Jørn Dohrmanns spørgsmål sådan, at vi skal sætte os ned og sammen finde ud af, hvordan vi kan sætte omlægningen i gang, så vi kommer op på det nødvendige niveau.
Der mangler jo 50.000 ha i forhold til den tidligere målsætning.
Som jeg sagde før, kan det gøres på mange måder.
Det kan gøres ved at give et direkte tilskud til omstilling, f.eks. i forbindelse med sprøjtefri zoner.
Vi er ikke doktrinære i Enhedslisten, vi vil gerne være fleksible og gå med i forhandlinger. Vi har også peget på, at man kan øge efterspørgslen efter økologiske produkter ved at genindføre den såkaldte madpakkeordning.
Der er mange muligheder, og hr. Dohrmann kan jo også overveje nogle muligheder.
Jeg vælger altså her ved afslutningen af debatten at tage hr. Dohrmanns spørgsmål som udtryk for, at han her sidst på dagen har lagt den polemiske linje lidt på hylden og i stedet prøver at komme med noget lidt mere konstruktivt.
Hvis det er rigtigt tolket, er det da en glædelig afslutning på debatten.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-01-22:
Jamen der er bare noget, jeg ikke rigtig forstår.
Når man skal lave de zoner, som foreslås her, skal det være uden tilskud, og så bliver der jo ikke trukket nogen af pengene på kontoen, og derfor kommer man ikke af med dem.
Jeg savner nogle andre initiativer til, hvordan vi kan få mere økologisk drift i Danmark, så vi får fremmet det, vi gerne vil have, nemlig pesticidfri dyrkning.
Jeg savner ligesom nogle flere konstruktive forslag til, hvordan vi kan få sat gang i den proces, for jeg håber da, hr. Keld Albrechtsen er enig i, at det er den forkerte vej, vi går, når vi kan se, at der bliver færre og færre økologiske landmænd i Danmark.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-22:
Det vil jeg gerne svare på.
Det kan vi f.eks. få ved at lave beskyttelseszoner, hvor der er påbud om økologisk drift, og en anden mulighed kan være at give en bedre støtteordning.
Det kan også være en mulighed at bruge penge i det offentlige til at indkøbe økologiske madvarer, så børnene kan få en økologisk madpakke.
På den måde stimulerer man efterspørgslen og fremmer dermed en forøget omlægning til økologisk dyrkning.
Der er mange metoder, men de fleste af disse metoder koster nogle penge.
Det er dog ikke voldsomt store mængder penge, og de vil kunne skaffes med den fordobling af pesticidafgiften, som vi foreslår, i hvert fald i vid udstrækning.
Der er altså mange muligheder for at gøre det, og jeg vil da håbe, at hr. Dohrmann og Dansk Folkeparti vil være med til at overveje mulighederne.
Jeg håber også, det er det, der ligger i hr. Dohrmanns spørgsmål.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-01-22:
Jeg vil godt spørge hr. Keld Albrechtsen, hvad hr. Keld Albrechtsen vil gøre for at få et større træk på kontoen for pesticidfri dyrkning og økologisk drift, kan man vel kalde det.
Vi har set en tendens til, at der ikke er tildstrækkelig mange, der bruger den konto, og derfor vil jeg spørge hr. Keld Albrechtsen: Hvad nytter det, at vi får en konto, der er dobbelt så stor, når der alligevel ikke er flere, der søger om de penge?
Så derfor, det, jeg vil spørge hr. Keld Albrechtsen om, er: Hvad har hr. Keld Albrechtsen af initiativer, som vil gøre, at vi får mere økologisk drift i Danmark?
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-22:
Jo, men det bliver altså lidt af en gentagelse.
Miljøstyrelsen mangler en undersøgelse af, hvad der rent faktisk sker om foråret.
Det er rigtigt nok, at man har nogle betragtninger om, at der måske er nogle andre forhold om foråret.
Det kan jo være en teori, som man så kan arbejde ud fra.
Men en egentlig viden om, at det ikke siver ned i grundvandet om foråret, har vi jo ikke.
Så har ministeren i hvert fald gemt den godt.
Så det er problemet.
Vi ved altså, at det evner at trænge ned, og jeg troede egentlig, vi var enige om, at hvis et giftstof siver ned i grundvandet, skal det forbydes.
Vi siger bare: Når det siver ned på det ene tidspunkt, er der en stor risiko for, at det også siver ned på et andet tidspunkt, og når ministeren ikke kan dokumentere, at det ikke siver ned om foråret, synes vi, han skal forbyde det.
Jeg kan ikke komme det nærmere, men det kaldes forsigtighedsprincippet.
Inger Støjberg (V), 2004-01-22:
Nu bliver der snakket snusfornuft her.
Jeg tror nu nok, der er grænse for hr. Keld Albrechtsens snusfornuft lige på det her felt.
Alene udtrykket, at der jo bliver »hældt« glyfosat ud eller Roundup ud om foråret og om efteråret.
Nu har anvendelsen af glyfosat primært været om efteråret alene af den årsag, at hvis det nu var sådan, at man - nu bruger jeg hr. Keld Albrechtsens udtryk - hælder glyfosat ud over markerne om foråret f.eks. på nyspiret korn, så går det simpelt hen ud.
Så snusfornuften må jo standse et eller andet sted.
Det, jeg bare vil have hr. Keld Albrechtsen til fuldstændigt klart over for mig at konstatere, er, om hr. Keld Albrechtsen anerkender de vurderinger, der kommer fra Miljøstyrelsen?
For Miljøstyrelsen siger jo klart og tydeligt, at man simpelt hen ikke kan sammenholde de ting, der gør sig gældende om foråret, og de ting, der gør sig gældende om efteråret, når det drejer sig om det her.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-01-22:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi Kristendemokrater gerne vil stå i den række af partier her i Folketinget, som vil sikre drikkevandet.
Vi vil også sikre fremtiden.
Vi vil gerne være med til at begrænse pesticidforbruget, og derfor har vi også sammen med regeringen og Dansk Folkeparti indgået en pesticidhandlingsplan, som vi synes giver nogle strømpile i den rigtige retning.
Man kan jo altid diskutere, om tingene er restriktive nok, men det er dog trods alt en skærpelse af det, der lå i den tidligere plan.
Når det gælder de konkrete forslag, er det ikke vores opfattelse, at ideen i B 67 med at fordoble afgifterne på pesticidforbruget er en god idé.
Vi mener faktisk, at der langt hen ad vejen er et ansvarligt forbrug af pesticider; ikke forstået på den måde, at det ikke kunne nedbringes, og hvis der kommer ny viden frem, er det selvfølgelig vigtigt, at vi holder øje med det, men det skulle varslingsmetoderne også være med til, så derfor kan vi ikke stemme for B 67. Når det så gælder B 69 om beskyttelseszoner, virker det på mig, som om de fleste partier er enige om, at det er et godt forslag, det er bare et spørgsmål om en tidsfrist på op til et halvt, måske nærmere et helt år.
Alligevel vil vi sige, at når det gælder B 69, er vi positivt stemt over for det forslag, for vi mener faktisk, at der allerede på nuværende tidspunkt ligger så meget viden og information, at man godt kan tage fat på den problemstilling; også, fordi det er noget anderledes end det forslag, som var i sidste folketingssamling om de 300 m. Når det gælder B 70 om sprøjtefri randzoner, er vi lidt mere i tvivl om, hvorvidt det er det rigtige at gøre, om det er konkret nok, og vi er også lidt i tvivl om problemets størrelse.
Det, som vi gerne vil appellere til, og det ved jeg godt at man ikke kan lovgive om, er ansvarlighed.
Vi mener faktisk, at de fleste, som bruger pesticider, har en stor ansvarlighed over for naboer og i det hele taget over for brug af pesticider.
Med de opstramninger og informationer, som pesticidhandlingsplanen lægger op til, vil man også opleve den ansvarlighed i endnu højere grad.
Når det så gælder B 71, er det vigtigt for os, at vi hele tiden holder øje med udviklingen, hele tiden holder øje med, hvordan de her pesticider virker i naturen.
Vi har ikke fundet nogen anledning til, at glyfosat skal forbydes om foråret, men hvis vi bibringes ny viden, som kan indikere, at det er nødvendigt, så vil vi gerne være med til det.
Men som det foreligger i dag, kan vi ikke stemme for B 71.
Men overordnet set
vil Kristendemokraterne også gerne vise ansvarlighed, ikke kun når det gælder naturen, men også når det gælder landbruget og landbrugets muligheder for at drive erhverv og fremskaffe fødevarer i vores land.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-22:
Jeg synes ikke, at ministeren bidrog væsentligt til at afklare tidsforløbet, det må jeg sige.
Men så vil jeg prøve at spørge på en anden måde.
Vil ministeren være indstillet på, at vi aftaler et fornuftigt tidsforløb, hvor vi f.eks. aftaler, at ministeren kommer til Miljø- og Planlægningsudvalget om 2 måneder med et konkret forslag?
Eller, hvis ministeren så på det tidspunkt mener, at han har nogle problemer, så redegør over for udvalget om de problemer, således at vi kan tage stilling til, om der kan nås at lave en lovhjemmel i indeværende folketingssamling?
Det er jo ikke rigtigt, som ministeren siger, at ministeren bare kunne have ladet være med at gøre noget.
Hvis ministeren virkelig mener, at han bare kunne have ladet være med at gøre noget, er det jo en grænseløst uansvarlig tankegang.
Jeg håber da ikke, at ministeren kunne overveje den tanke bare at sige: Jamen jeg kunne jo bare lade være med at gøre noget.
Så jeg går ud fra, at det var en lapsus.
Kunne vi ikke få en melding om, hvornår ministeren vil komme til udvalget og redegøre for denne her sag og få mulighederne for at få fremsat et forslag til lovhjemmel allerede i indeværende folketingssamling?
Hans Christian Schmidt (V), 2004-01-22:
Nej, sådan kunne det nemlig ikke tolkes, men det er måske sådan nogle indvendinger i miljødebatten, som får nogle ordførere fra regeringspartierne til lige at løfte stemmen lidt, for man bliver simpelt hen så træt af det; at der hele tiden skal være de her antydninger, trods det, at man sætter arbejdet i gang.
Hvis jeg ikke havde haft lyst til at sætte det her
arbejde i gang
kunne jeg da bare have ladet være.
Og så skal det nu udlægges, som om det nok ikke er noget, man er glad for - jamen så skrottede vi det da bare.
Jeg sagde bare, at det her da skal frem i et lovforslag,
Det skal vi da i alle tilfælde ind i næste folketingssamling med, og derfor synes jeg, at den model, jeg vælger, er den rigtige, hvor man inddrager folk, og så når vi at komme frem til, at vi kan nå at fremsætte det forslag, som skal være det forslag, der skal bære det her igennem.
Så må vi se, om vi kan blive enige.
Jeg synes faktisk, at det er en rigtig god model, og jeg tror også, at de partier, der udtrykte sig negativt, vil mene det samme under normale omstændigheder.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-22:
Jeg må indrømme, at jeg blev lidt forskrækket, da ministeren antydede, at det kunne være, at man ikke engang kunne nå at gennemføre det i næste folketingssamling.
Det kan være, at jeg har hørt forkert, men hvis det virkelig kunne være tilfældet, at det så ikke kunne nå at blive gennemført i næste folketingssamling, og hvis det stadig væk på det tidspunkt er lykkedes regeringen at holde sig på benene, ja, så skal der til at være folketingsvalg; så det, ministeren i virkeligheden var tæt på at fortælle Folketinget, var, at han ikke kunne garantere, at det her blev udmøntet i lovgivning i indeværende valgperiode.
Jeg håber, at jeg har hørt forkert, men sådan kunne det, ministeren sagde, i virkeligheden godt tolkes, og så synes jeg, at vi ligger meget langt fra det begreb, som hr. Torben Hansen var inde på, nemlig begrebet rettidig omhu.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-01-22:
Jeg vil gerne sige til hr. Jørn Jespersen, at hvad folk får ud af den debat, de hører nu, må de jo selv om.
Men jeg tror, hr. Jørn Jespersen fuldstændig undervurderer folks evne til at forstå. Når vi kommer med en pesticidhandlingsplan, der er langt mere ambitiøs, end hvad man har kunnet lægge frem før, og når man ser på de initiativer, der tages omkring drikkevand, varslingssystemet osv., der er langt mere ambitiøse, end det, der var på vej til at ske, før regeringen overtog det, så tror jeg godt, folk er fuldstændig klar over, at også på drikkevandsområdet - som på så mange andre områder - er den her regering langt mere ambitiøs med hensyn til miljøpolitikken.
Nu skal der ikke bringes en dårlig stemning ind på det her tidspunkt, men jeg synes simpelt hen, at det grænser til at være noget, som jeg synes er lige i overkanten, at man står her og siger, at det nok er en syltekrukke, trods det, at man får nøjagtig det modsatte at vide.
Efter mine begreber vil man normalt sige, at det da er fornuftigt, at vi inddrager de mennesker, som skal påvirke det her.
Hr. Jørn Jespersen behøver da ikke at give befolkningen det indtryk, at et lovforslag om et så kompliceret stof ville kunne nå at blive fremsat i indeværende samling; vi vil da alligevel komme frem til efteråret 2004.
Jørn Jespersen (SF), 2004-01-22:
Jeg tror, at de fleste, der måtte overvære denne debat, er i stand til at vurdere, hvorvidt det her er en syltekrukke fra ministerens side, eller om det er den hurtigste procedure, der kunne anvendes, hvis man virkelig havde en interesse i at beskytte vores drikkevand.
Det kan folk godt selv høre.
Er det virkelig rigtigt, at miljøministeren slet ikke kan give et bud på, hvornår vi igen hører fra miljøministeren i den her sag?
Er det helt umuligt at give et overslag over, hvor lang tid den her proces, man nu har sat i gang, vil tage, og hvad målsætningen er for, hvornår man vender tilbage?
Det synes jeg miljøministeren må kunne svare på.
Hvornår hører vi igen noget om denne her sag, hvor længe skal den ligge i hi og være parkeret?
Hans Christian Schmidt (V), 2004-01-22:
Ja, altså et lovforslag, der er så kompliceret som det her,
vil jo alligevel under ingen omstændigheder kunne blive fremsat før i næste folketingssamling, altså i efteråret 2004, og hvem ved, om vi når det.
Jeg kan kun sige, når vi diskuterer det her, at det netop hviler på et fagligt, sagligt grundlag, hvor man går ind og siger, at det altså har noget at gøre med, at vi skal finde ud af, hvordan de her strømme af pesticider er
, når man skal gå ind og sige, at vi tilkendegiver et hjemmelsgrundlag.
Vi skal da vide, hvad det er, vi giver los for, hvilke beslutninger man kan træffe.
Jeg tror også, at de fleste ved, når de ved, hvad min holdning er til drikkevand og urenset drikkevand, at jeg synes, at det skal vi få i gang.
At begynde at byde på nu, hvornår jeg vender tilbage til udvalget, vil være rent gætteri.
Det gør vi så hurtigt, vi overhovedet kan, i hvert fald har min melding til systemet været: Gå endelig i gang og sørg for at få tingene ordnet.
Om, hvornår det bliver afleveret, og hvorfor, kan jeg kun sige, at jeg simpelt hen ikke ved, hvilken proces der har været her, men det er jo ikke noget, som vi overhovedet har nogen interesse i ikke kommer frem; det er vi vel enige om.
Inger Støjberg (V), 2004-01-22:
Nu bad hr. Keld Albrechtsen både undertegnede og hr. Dohrmann om at læse på lektien, inden vi sådan kom efter de her forslag.
Så vil jeg bare gerne bede hr. Keld Albrechtsen om at læse »Hvem er Hvem i Folketinget«.
Det, jeg egentlig gerne vil have opklaret her, er, om hr. Keld Albrechtsen erkender og vil tage sig af de vurderinger, der kommer fra Miljøstyrelsen.
Det er nemlig sådan, at om forslaget med glyfosat om et forbud om foråret siger Miljøstyrelsen jo helt klart og tydeligt, at der er store forskelle på de forhold, der gør sig gældende om foråret og efteråret.
Det er jo netop derfor, vi indførte at foretage et indgreb om efteråret og ikke om foråret.
Så mit spørgsmål er ganske enkelt, om hr. Keld Albrechtsen erkender og anerkender
Miljøstyrelsens vurderinger?
Jørn Jespersen (SF), 2004-01-22:
Hvis nu meningen var, at der faktisk skulle ske noget, hvorfor etablerer ministeren så ikke det lovgrundlag, der giver en hjemmel til at lave de her beskyttelseszoner, som udvalget anbefaler, og sender lovforslaget i høring alle relevante steder, som man normalt gør med lovforslag, i stedet for at vælge en meget mere omstændelig procedure, hvor man nu vil inddrage alle mulige synspunkter og forhandle om dem og så på et eller andet tidspunkt vende tilbage til udvalget.
Det kan da ikke betragtes som andet end at trække sagen i langdrag at undgå at træffe den beslutning, som udvalget anbefaler, og som de af os, der gerne vil beskytte grundvand og drikkevand, beder om.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet er: Hvordan kan det være, at man på baggrund af, at det her udvalg fik den 1. august 2003 som tidsfrist, så efterfølgende har accepteret, at det først kom i december, hvorefter man undlader at distribuere det i Folketinget indtil dagen før behandlingen af forslaget?
Hvorfor kom det først i går, når det er afleveret i december?
Hvor længe
vil det vare, før ministeren vender tilbage til udvalget? Tre spørgsmål.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-01-22:
Jeg kan bekræfte det, som en af de forrige ordførere sagde, nemlig at reguleringen af apoteksvirksomhed er meget indviklet.
Hvis man prøver at sætte sig ind i emnet, og hvis man som jeg skal sætte mig ind i historien, der startede med en politisk aftale i 2000, tager det et lille stykke tid, før man finder ud af, at strukturen i virkeligheden er en udløber af noget med udligningstilskud.
Jeg vil ikke underholde med min nyvundne erfaring om, hvad det hele går ud på, nemlig detaljerne i forslaget, men bare sige, at lovforslaget er en naturlig følge af, at udligningstilskuddene skal nedtrappes.
Strukturen må tilpasses således, at de apoteker, der bliver tilbage, kan have et fornuftigt forretningsgrundlag.
Jeg vil understrege, at for Det Konservative Folkeparti er det helt væsentligt, at alle borgere, uanset hvor de bor i landet, har adgang til et apotek, hvor de kan få udleveret receptpligtig medicin.
Det er der stadig sikkerhed for, i og med at hvis der muligvis bliver nedlagt håndkøbsudsalg, filialer og apoteker, sker det kun i de byer, hvor der er flere apoteker med en indbyrdes afstand på under 5 km.
Det vil sige, at i virkeligheden nedsætter forslaget ikke borgernes muligheder for at komme til et apotek, hvor de kan få udleveret receptpligtig medicin.
Det Konservative Folkeparti kan tilslutte sig lovforslaget, også den del af det, der handler om at præcisere reglerne om informationspligt fra apotekerne, så der informeres om prisen på apoteksforbeholdte håndkøbslægemidler.
Naser Khader (RV), 2004-01-22:
Lovforslag nr. L 117 gennemfører en række ændringer, der har til formål dels at smidiggøre og forbedre en række regler på apoteksområdet, så der skabes mulighed for at opnå en mere hensigtsmæssig apoteksstruktur i såvel byerne som på landet, dels at præcisere reglerne om informationspligt fra apotekerne, så der informeres om prisen på apoteksforbeholdte håndkøbslægemidler.
Lovforslaget skal bl.a. ses i lyset af, at tilskuddet til apoteker, som er beliggende i byer med mere end ét apotek, skal nedtrappes over en årrække for til sidst helt at bortfalde.
om, at apotekerne har pligt til at informere om prisen på disse lægemidler
Kort fortalt handler lovforslaget overordnet om, at netværket af apoteker sikrer let tilgængelighed til medicin for alle borgere, uanset hvor de bor i landet, til den billigste pris og under sikre og forsvarlige forhold.
Det Radikale Venstre er overordnet positive over for forslaget.
Forslaget gennemfører nogle af de reformer, der er nødvendige for en strukturændring på apoteksområdet.
Det har bl.a. vist sig, at den nuværende udligningsordning ikke sikrer apoteker i landområder, men udelukkende tilgodeser mindre byapoteker, dvs. apoteker i områder, hvor apotekstætheden er ganske høj.
Vi vil formentlig stille ændringsforslag i løbet af udvalgsbehandlingen, da lovforslaget ikke tager højde for alle problemer på området.
Bl.a. er der store problemer med farmaceutbemanding i yderområderne, som bl.a. rammer de små landapoteker og ikke mindst apotekerne med kun én farmaceut.
En løsning kunne være at tillade, at de små apoteker kan fungere som faglig backup for hinanden, så enefarmaceuter kan få et almindeligt arbejdsliv.
Vi glæder os i hvert fald til det videre arbejde i udvalget, og i øvrigt skulle jeg sige fra fru Tove Videbæk fra Kristendemokraterne, som ikke kan være til stede her og nu, at de også støtter lovforslaget.