runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Klaus Kjær (DF), 2000-10-10:
For det første foreslås det som en opfølgning af den ændring
af straffeloven, som Folketinget vedtog i foråret, at der også på skatteområdet afskaffes muligheden for at idømme folk hæftestraf.
Den del af lovforslaget har Dansk Folkeparti ingen indvendinger imod, og det var jo ikke på grund af hæftestrafspørgsmålet, at Dansk Folkeparti stemte imod lov om fuldbyrdelse af straf m.v.
Men forslaget medfører også en præcisering af strafbestemmelserne af selvangivelsespligten, som vedrører ejerboliger.
Der foreslås en adgang til at ansætte ejendomsværdiskatten skønsmæssigt, hvis der ikke er selvangivet herom, og på den måde svarer forslaget til den gældende ordning vedrørende manglende selvangivelse af skattepligtig indkomst.
Desuden foreslås der indført et strafansvar for ikke at underrette myndighederne, hvis ansættelsen af ejendomsværdiskatten er for lav.
På den ene side kan en sidestilling med angivelse af skattepligtig indkomst virke meget rimelig, men på den anden side vil der formentlig være tale om nogle ganske få tilfælde, idet det må formodes, at ejendomsværdiskatten normalt er korrekt ansat.
Det er vel stort set således, at det kun skyldes fejl fra myndighedernes side, hvis en ejendomsværdiskat ikke er opgjort eller er ukorrekt ansat.
Hvis ejendomsværdiskatten ikke er opgjort, er det vel meget rimeligt, at boligejeren selv gør opmærksom på, at der er tale om en fejl, men det kan blive problematisk, hvis boligejeren er i den situation, at ejendomsværdiskatten er ansat for lavt.
Jeg synes, det vil være yderst betænkeligt at straffe et forhold, som den enkelte boligejer slet ikke er opmærksom på, ganske enkelt fordi borgeren ikke har de tekniske forudsætninger for at kunne vurdere, om ejendomsværdiskatten ved en fejl er ansat for lavt, og under udvalgsbehandlingen vil vi se på, om vi ikke helt kan få fjernet den del af lovforslaget.
Det gøres jo også gældende i bemærkningerne til forslaget, at det foreslåede strafansvar kun vil blive gjort gældende i ganske særlige tilfælde, hvor en boligejer ikke reagerer over for en for lav ansættelse af beløbet.
Anders Samuelsen (RV), 2000-10-10:
Lovforslaget består af to dele.
For det første foreslås hæftestraffen afskaffet i forbindelse med overtrædelse af skatte- og afgiftsloven.
For det andet foreslås indført selvangivelsespligt og strafansvar for ejendomsværdiskat efter de samme regler, som gælder for angivelse af skattepligtig indkomst.
Ejendomsværdiskatten opkrævedes første gang den 1. januar
2000, og der eksisterer derfor endnu ikke regler vedrørende selvangivelsen.
Men det forekommer naturligt, at reglerne er de samme som for skattepligtig indkomst, og jeg skal på den baggrund meddele, at Det Radikale Venstre kan støtte forslaget.
Frank Aaen (EL), 2000-10-10:
Første del af forslaget svarer helt til, hvad vi tidligere har støttet i anden lovgivning, og anden del af forslaget er en logisk konsekvens af det, vi har været med til vedrørende ejendomsværdiskat, så vi støtter lovforslaget.
Sandy Brinck (S), 2000-10-10:
Dette lovforslag består af to dele.
For det første sikrer forslaget en tilpasning af skattelovgivningen til den afskaffelse af hæftestraffen, som Folketinget vedtog i sidste samling på Justitsministeriets område.
Den socialdemokratiske gruppe støttede dengang afskaffelsen af hæftestraffen, og det gør vi stadig ud fra nogle mere retspolitiske grunde, som jeg ikke finder anledning til at gentage i denne forbindelse.
For det andet foreslås en sidestilling af skattepligtige indtægter og ejendomsværdibeskatning med hensyn til oplysningspligten samt muligheden for skønsmæssig værdiansættelse.
Det betyder, at hvis ejendomsværdien ikke er oplyst, får skattemyndighederne adgang til skønsmæssigt at ansætte denne.
Derudover præciseres pligten til selvangivelse, således at der indføres strafansvar ligesom ved al anden selvangivelsespligt, og således at alle oplysninger, der har betydning for administrationen af ejendomsværdiskatteloven, er omfattet af selvangivelsespligten.
Den socialdemokratiske gruppe kan støtte disse præciseringer og konsekvenser af tidligere beslutninger i dette Ting.
Klaus Kjær (DF), 2000-10-10:
Forslaget er en følge af den ændring, der er sket i aftalen mellem seks lande, nemlig Danmark, Sverige, Tyskland og Beneluxlandene, som anvender fælles vejbenyttelsesafgift.
På baggrund af den nye aftale har regeringen foreslået, at der betales uændret vejbenyttelsesafgift for de mest miljøvenlige lastbiler, mens der for mellemgruppen sker en forhøjelse med op til 11 pct., og for de mest forurenende lastbiler foreslås der en stigning på 23 pct.
Når henses til inflationen, er det alene den sidstnævnte gruppe, som får en reel stigning på 8 pct. Ud af de ca. 27.000 lastbiler med en totalvægt over 12 t og de ca. 11.000 sættevognstrækkere skønnes der at ville ske en stigning i afgifterne for 21.000 køretøjers vedkommende, mens der vil være uændrede takster for ca. 17.000 køretøjers vedkommende.
Det samlede provenu af afgiftsforhøjelsen skønnes at blive ca. 30 mio. kr. på årsbasis.
Afgiftsforhøjelsen vil især gå ud over ejere af ældre lastbiler, som samtidig vil få vanskeligheder ved at overvælte afgiftsforhøjelserne på højere fragtrater, da fragtraterne stort set vil blive fastsat af de vognmænd, som har de nyeste og mest effektive lastbiler, og som ikke får nogen afgiftsforhøjelse.
Således kan forslaget siges at vende
den tunge ende nedad, idet den lille vognmand, som typisk ikke har råd til at udskifte sin lidt ældre lastbil,
bliver ramt økonomisk hårdt. De afgifter, der er tale om, er jo maksimumsatser omregnet fra euro til danske kroner.
Det kunne derfor overvejes, om ikke afgiften på de mest forurenende biler bør sættes lidt ned, idet en stigning på 23 pct. på én gang synes at være voldsom. Dansk Folkeparti er dog enige i intentionerne i lovforslaget om afgiftsmæssigt at favorisere de miljøvenlige køretøjer, og som udgangspunkt er vi derfor positive over for lovforslaget.
Aase D. Madsen (DF), 2000-10-10:
Jeg er meget glad for tilsagnet, men jeg synes ikke, det er nok, for jeg synes ikke, det alene er åbenheden, som skal på bordet.
Jeg havde håbet, at der var kommet en rapport, hvor man samlede det hele og så på de samlede problemer med kontrol, tilsyn, sammensætning og åbenhed.
Det med åbenheden kan ministeren jo gøre noget ved.
Der findes jo en vejledning, og ifølge forvaltningslovens § 27 kan ministeren med et pennestrøg gå ud og slå folk oven i hovedet med den vejledning.
Men jeg synes, der skal mere kød på, og jeg mener, der skal en lovændring til.
Men det er ministeren måske ikke indstillet på?
Frank Jensen (S), 2000-10-10:
Jeg har fuld forståelse for, at hr. Peter Skaarup er valgt her i hovedstadsområdet for Dansk Folkeparti og gerne vil have mig til at give nogle garantier for, hvordan hovedstaden kommer til at se ud i år 2003 eller 2004.
Men det vil jeg ikke give hr. Skaarup af den grund, at så har jeg 177 andre kolleger, der også vil vide, hvordan det kommer til at se ud i deres kredsområde, og jeg vil ikke låses fast, når der er nedsat en meget fin kommission med meget stor repræsentation fra både den kommunale sektor, politiet, anklagemyndigheden, universiteterne osv.
Jeg vil ikke låse mig fast på lokaliteter, og det ville også være forkert, når jeg har bedt en kommission om at se på opgaven.
Peter Skaarup (DF), 2000-10-10:
Jeg siger tak for svaret, og jeg har selvfølgelig også forståelse for, at man ikke kan nå at besvare alle spørgsmål.
Jeg synes sådan set stadig, jeg savner et mere præcist svar på, hvor ministeren vil lægge sig, men jeg kan forstå på ministeren, at ministeren ønsker færre politikredse, og så håber jeg så bare, at man vil tage hånd om de problemer, der kan opstå, hvis man sammenlægger politikredse.
Jeg vil godt vende blikket mod hovedstadsområdet, og jeg vil spørge ministeren: Er ministeren af den opfattelse, at der skal laves en samlet politikreds for København, Frederiksberg og Tårnby omfattende over 600.000 indbyggere? Er det ministerens opfattelse?
Det er nemlig det, man kunne få en fornemmelse af, at der arbejdes hen imod, og at det i hvert fald er det, som man på Frederiksberg og også i Tårnby er knap så begejstrede for.
Der bliver meget langt fra den enkelte borger til politistationen, hvis det altså er meningen, at over 600.000 indbyggere skal betjenes af én eneste politikreds.
Frank Jensen (S), 2000-10-10:
Hr. Skaarup kan jo selv prioritere de spørgsmål, han ønsker at stille.
Når man stiller en 3-4 stykker hver gang, så kan jeg ikke nå med formandens tilladelse at svare på dem alle.
Opretholder vi de 54 kredse, så får vi kredse, der ikke er selvbårne, og som skal have løst opgaverne andre steder.
Dermed signalerer jeg også, at jeg mener, at man ud fra de 54 politikredse, vi har i dag, skal have et mindre antal kredse.
Jeg har ikke lagt mig fast på antallet af kredse.
Kan man komme med en ny model fra kommissionens side, hvor man opretholder kredsene, men man laver en helt ny måde, hvorpå ledelsen i politiet skal organiseres, så er jeg selvfølgelig indstillet på også at tage det ind i mine overvejelser.
Men det er det, jeg kan sige nu. Jeg tror, hvis vi ser på politiets organisation i dag med 54 kredse, at det er mere hensigtsmæssigt med et mindre antal politikredse, men uden at vi skaber større afstand mellem borger og politi.
Målet er for mig ikke at gå ud at nedlægge politistationer, og målet er ikke at flytte politiet væk fra borgerne, men tværtimod at få politiet tættere på borgerne i form af mere nærpoliti, og det er det, vi gennemfører i løbet af de næste 4 år.
Det har vel ikke større betydning for borgeren, at der sidder en vagthavende henne på den nærmeste politigård, end at der er en patruljevogn i området, som meget hurtigt af vagthavende kan sendes hen til det sted, hvor borgeren ønsker politiet til stede.
Det er den model, som vi anvender.
Peter Skaarup (DF), 2000-10-10:
Jeg synes stadig væk, jeg savner et klart svar på: Ønsker ministeren færre politikredse eller ej?
Jeg kan høre på ministerens svar, at det nok ligesom er noget, der ligger i kortene.
Det er noget af det, ministeren nok tror, der kommer til at ske, eller ligefrem ønsker, og derfor vil jeg altså godt spørge:
Og siger det egentlig ikke sig selv, at hvis man centraliserer og laver færre politikredse, så bliver der længere fra det sted, hvor politibilen skal køre, og til det sted, hvor forbrydelsen kan blive begået?
Er det ikke korrekt, og er det ikke et stort problem, hvis der går for lang tid fra, at der kaldes på politiet, altså der sker en opringning, og så til, at politiet rent faktisk kan være der?
Det er da ikke særlig betryggende, at det er taxachauffører, der skal udføre politiarbejde, fordi politiet ikke kan være på åstedet.
Frank Jensen (S), 2000-10-10:
Der bliver altså ikke skåret ned på dansk politi.
Hvis man laver en gennemsnitsberegning over den gamle periode, så er der altså tale om, at man får tilført 2,4 mia. kr. over den her periode.
Så vi er altså oppe i nogle meget store beløb, der tilføres politiet.
Det sker af gode grunde, for politiet er både mandskabsmæssigt og også i forhold til teknologien nødt til at blive bedre rustet, end de har været hidtil.
Det har været regeringens ønske.
Vi er glade for, at et meget stort flertal har indgået en politiaftale på de vilkår.
Og så har hr. Skaarup ret i, at det jo ikke er sådan, at det afspejler sig ude i kredsene fra den ene dag til den anden.
Det tager bl.a. lang tid at uddanne nye polititjenestemænd.
Vi har altså øget optagelsen på Politiskolen.
Jeg bad Rigspolitichefen om at optage det maksimale, han kunne inden for den gamle ramme, sidste år.
Det er baggrunden for, at der i dag er kommet en meget stor afgang fra Politiskolen ud til Københavns Politi her i efteråret.
Peter Skaarup (DF), 2000-10-10:
Selv om ministeren siger i sit svar, som jeg takker for, at ministeren ikke har lagt sig fast, så mener jeg, at det vil være rigtigt alligevel over for Folketinget, når diskussionen nu er der, at ministeren kommer med sin egen opfattelse af: Skal der være færre politikredse eller skal der ikke? Og hvad mener ministeren om, at man i en række mindre politikredse specielt har skåret ned på døgnbemandingen, sådan at der ikke er døgnbemanding længere, at der ikke er råd til, at man kan få landbetjente i yderområderne ovre ved Vestkysten, at der ikke er råd til tilstrækkeligt med juridiske medarbejdere, der gør, at sagsbehandlingen kan gå hurtigt, fra forbrydelsen bliver begået, til sagen bliver sendt videre til domstolene?
Alle sådan nogle ting skaber utryghed ude lokalt, f.eks. at man har skåret ned på politibemandingen i Skagen Kommune, hvor der er mange turister, der forventer en god betjening i sommerperioden.
Altså, der er skåret ned på politiet.
Det kan godt være, der samlet set er tilført midler, men man føler det ikke sådan, specielt ude i yderområderne. Derfor vil jeg godt have ministeren til at forholde sig til, at der ikke bliver skåret yderligere ned på døgnbemandingen, og at man vil sikre tilstrækkeligt med midler både til landbetjente og juridiske medarbejdere, sådan at politiet kan fungere efter borgerens ønske.
Frank Jensen (S), 2000-10-10:
Ja, så er det vist mig, der må påpege en fortalelse, der må rettes i de grønne hæfter med forhandlingerne her fra Folketingssalen, for der er jo ikke tale om en nedskæring i politiet hverken i bevillinger eller i mandskabstallet.
Vi har indgået et meget bredt politiforlig, der giver politiet betydelig større bevillinger over de kommende år.
Også selv om man regner frem og tilbage, er der altså tale om en klækkelig udvidelse af politiets samlede bevillinger både til det mandskabsmæssige og det teknologiske og til alt det, som politiet jo altså skal anvende ressourcer til.
Vi kan nu se effekten.
Det er det
største hold, vi har haft på Politiskolen i - jeg havde nær sagt i mands minde, men mands minde er jo kort, når vi taler om politik.
Inden for de seneste år har vi ikke haft
en så stor afgang fra Politiskolen og heller ikke så stort et nyoptag som det, der finder sted i øjeblikket
Så til det andet hovedspørgsmål, nemlig politikommissionsarbejdet.
Det er jo sådan, at ethvert valg har sin konsekvens.
Hvis vi vælger - jeg har ikke taget stilling endnu - men hvis vi vælger at opretholde den organisation, vi har i dag i dansk politi med 54 politikredse, så betyder det, at vi har mange små kredse med ganske få ansatte med egentlige politiopgaver, og det gør, at de ikke er i stand til at klare egne opgaver.
Så skal enten rigspolitiembedet klare opgaverne, eller også skal regionspolitimestrene klare opgaverne.
Og det er jo en konsekvens af, at vi ønsker, at et stort antal kredse ikke er selvbårne politikredse, hvor den stedlige politimester ikke har den, om man så må sige, samlede kompetence for ledelsen af politiopgaven i sin egen kreds.
Det er jeg ikke tilhænger af.
Jeg er ikke tilhænger af en centralisering, hvor man lægger flere opgaver ind under rigspolitichefembedet eller ind under regionspolitimesteren.
Jeg ønsker, at vi skal have selvbårne politikredse i videst muligt omfang.
Men jeg har altså ikke lagt mig fast på antallet af kredse, og det har jeg ikke af den grund, at den politikommission, jeg har bedt om at arbejde med det her, først skal være færdig med sit arbejde med udgangen af år 2001.
Og jeg vil godt love, hvis hr. Skaarup og andre repræsentanter for Dansk Folkeparti går og er bekymrede over det her, at man altså ikke skal gå og være bekymret i halvandet år længere.
Det her er ikke noget, der kommer - havde jeg nær sagt - som en tyv om natten
Peter Skaarup (DF), 2000-10-10:
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge justitsministeren, om det er korrekt, og om det er korrekt, at det også vil gå ud over betjeningen i de små lokalsamfund i forhold til politiet.
Vi er i Dansk Folkeparti utrygge ved, at man nedlægger lokalkredsene, de mindre kredse, sådan at det bliver meget centrale enheder, og at man på baggrund af det ikke får den rigtige betjening af befolkningen specielt i yderområderne.
Og så vil jeg spørge, om ministeren er enig i den beslutning, som man måske bl.a. i desperation over besparelser inden for politiet har truffet i Høje-Taastrup Kommune i forhold til indførelse af de her vagtværn, hvor man altså er bange for forskellige former for kriminalitet, der måtte opstå, og derfor selvbestaltet i kommunen har besluttet sig for et vagtværn.
Frank Jensen (S), 2000-10-10:
Jeg takker hr. Skaarup for rettelsen af den fortalelse, jeg måtte have begået i min besvarelse.
Så vil jeg sige til det direkte spørgsmål: Vi har jo bestemmelser om det, vi kalder varsomhedsområdet
, f.eks. er personfarlig kriminalitet et varsomhedsområde, hvor domstolene skal være varsomme i anvendelsen af samfundstjeneste som sanktion.
Det er en opfattelse, jeg til fulde deler.
Det er også derfor, jeg ikke selv har fremsat forslag om en udvidet anvendelse af samfundstjeneste på det område.
Der, hvor jeg derimod har foreslået udvidelse af samfundstjeneste, er ved overtrædelse af færdselslovens bestemmelser om spirituskørsel, der blev vedtaget af Folketinget, og som trådte i kraft her pr. 1. juli i år.
Her får vi nu 2.000 domme ind under samfundstjenesteområdet.
Så i forhold til anvendelse af samfundstjeneste på voldsområdet: Der er jeg fuldstændig enig.
Jeg deler den opfattelse.
Man skal ikke bruge samfundstjeneste ved grov vold.
Men når man sådan ser på den simple vold, hvor der f.eks. er tale om et ungt menneske, der er i gang med en lærlingeuddannelse eller en gymnasial uddannelse, som til en gymnasiefest får lidt for meget hældt inden for vesten, og det ender i et almindeligt jalousislagsmål af simpel karakter, skal man dér sanktionere, at vedkommende skal tre eller flere uger i fængsel?
Har samfundet vundet noget ved det?
Der tror jeg at samfundstjeneste er en bedre sanktion.
Det var det, jeg tilkendegav.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Peter Skaarup (DF), 2000-10-10:
Jeg hørte ministeren sige, at ministeren ønskede en skærpelse af den grove vold.
Og der vil jeg godt spørge ministeren, uanset de bortforklaringer, jeg synes vi har hørt nu her, om regeringen vil tage initiativ til stramninger inden for retssystemet, sådan at den grove vold straffes hårdere og straffene over for voldtægtsforbrydelser forhøjes.
Det mener jeg der er et kraftigt ønske om ude i befolkningen.
Der er en himmelvid forskel på det, som ministeren siger her, og det, som er holdningen ude i befolkningen,
eksempelvis det med samfundstjeneste
Jeg tror ikke, der er mange, der ønsker sig, at voldsforbrydelser skal straffes med samfundstjeneste.
Frank Jensen (S), 2000-10-10:
Hvis man ser på det svar, jeg har givet til Folketingets Retsudvalg den 5. oktober, så er det rigtigt, at når man regner gennemsnitsstrafudmålingen ud på § 245 i straffeloven, altså grov vold, så ender vi op i en gennemsnitsstrafudmåling på 6 måneders fængsel.
Det er fuldstændig korrekt beskrevet af hr. Helge Adam Møller, men det dækker jo over, at der er store udsving.
Det tilfælde, som hr. Helge Adam Møller beskrev, må jo anses for at være et alvorligt voldstilfælde, og så kan vi komme betydelig længere op, og hr. Helge Adam Møller har jo ret i, at vi har en strafferramme på vold på 5 års fængsel, ja, helt op til 8 års fængsel i den helt alvorlige ende.
Og vi kan se i de udskrifter, vi får fra domstolene, at der altså er en bred anvendelse af strafudmåling, også i den grove vold, og det, som lovgivere har ønsket, er, at grovheden i den kriminalitet, der er begået, skal afspejles i strafudmålingen.
Helge Adam Møller (KF), 2000-10-10:
Jeg har forståelse for, at justitsministeren selvfølgelig ikke kan have alle tal i hovedet, derfor vil jeg godt stille et simpelt spørgsmål
: Finder ministeren, at det er en rimelig sanktion, at en hærdet voldsmand, som udøver alvorlig vold, og det vil sige eksempelvis at sparke i hovedet, stikke med kniv eller slå med en baseballkølle, i gennemsnit slipper med et halvt års fængsel, når strafferammen er otte gange så stor, nemlig op til fire år?
Synes justitsministeren, det er en rimelig sanktion over for en hærdet voldsmand?
Svend Aage Jensby (V), 2000-10-10:
Jeg forstår sådan set udmærket ministerens besvarelse af spørgsmålet med hensyn til politikredsstrukturen.
Vi var sidste år i maj måned seks partier her i Folketinget, der kunne lave et forsvarsforlig med meget bred politisk opbakning til strukturen i forsvaret.
Det gjorde vi ud fra Forsvarskommissionens betænkning, og jeg synes, det er ganske rimeligt også at afvente Politikommissionens betænkning.
Men det, jeg tror vil være nyttigt at vide - i hvert fald for mine vælgere - er, om ministeren i dag vil give tilsagn om, at når den rapport fra Politikommissionen kommer, vil man søge at inddrage et så stort politisk flertal som overhovedet muligt bag den reform, som eventuelt skal gennemføres. Jeg tror, det er vigtigt, at den største omkalfatring af dansk politi, der er sket i de sidste 100 år, har en meget bred politisk dækning, ligesom tilfældet er med vort forsvar.
Jeg tror, det ville være nyttigt, hvis ministeren kunne give mig det tilsagn, for det vil også kunne skabe lidt ro ude i fædrelandet.
Frank Jensen (S), 2000-10-10:
Det var jo baggrunden for, at jeg selv, da jeg blev justitsminister, foreslog en skærpelse af den grove vold.
Det fik vi vedtaget og heldigvis med partiet Venstres tilslutning her i Folketinget, og det er nu altså det, vi ser har betydet en skærpelse af alvorlig vold over tid.
Jeg indrømmer, at i 1998 var strafmassen for alvorlig vold højere, end den er i 1999, men det er altså også slået igennem ned i den simple vold, § 244-vold.
Der er vi altså nødt til at fortælle - og jeg tror ikke, at fru Birthe Rønn Hornbech ønsker det anderledes - de unge mennesker uden for det her hus, at simpel vold i dag altså fører til straf ved danske domstole og i nogle tilfælde endda til den mest indgribende sanktion, vi har, nemlig frihedsberøvelse. Så er det rigtigt, at vi har set en stigning, og det fremgår også af det skriftlige svar, jeg har givet om domstolenes anvendelse af betingede domme på vilkår af samfundstjeneste, som vi ser anvendt ved simpel vold.
Jeg tror også, det er rigtigt, at domstolene anvender den sanktion.
En ung lærling på vej til at blive tømrer kommer i almindeligt slagsmål på et værtshus, hvor begge parter måske på en eller anden måde er lige skyldige i, at det ender i et slagsmål.
Skulle man her så sætte vedkommende i fængsel?
Jeg tror, det er rigtigt, at domstolene også her i det nedre felt kan anvende samfundstjeneste og gør det.
Jeg tror nok, at engagementet her løb af med spørgeren.
Jeg har jo sagt allerede i forrige besvarelse, at der er sket en stigning i antallet af anmeldelser.
Der er sket en stor stigning i strafmassen, der er sket en stigning i anmeldelserne over tid, der har været en stagnation, et direkte fald, men desværre skete der i indeværende år og sidste år igen en stigning i antallet af anmeldelser.
Det er altså anmeldelserne.
Når vi så ser på dem, der dømmes for simpel vold, grov vold, vold mod tjenestemand i funktion,
så er det ikke rigtigt, som fru Birthe Rønn Hornbech her påstår, at det alene er de grove sager, der så indgår i de her videnskabelige vurderinger, som er lavet af en af det her lands dygtigste folk på feltet, nemlig Britta Kyvsgaard, som har været ansat på Københavns Universitet og nu er ansat som forskningskonsulent i Justitsministeriet.
Der er ikke fiflet med noget, bliver jeg nødt til at sige til fru Birthe Rønn Hornbech.
Der er ikke fiflet med tallene, det er rent videnskabeligt opgjort.
Jeg synes, vi kan diskutere mange ting her i Folketinget, holdningsmæssige spørgsmål, men fakta bør vi vel ikke diskutere, og der er altså her tale om en stigning i det, som Folketinget ønsker, nemlig strafudmålingen i voldssager.