Tove Videbæk (KRF), 2000-04-14:
Intentionerne med disse lovforslag er at skabe et nyt, sammenhængende kompetencesystem for voksenuddannelserne som en parallel til det ordinære kompetencesystem.
Lovforslag nr. L 250 om erhvervsrettet grunduddannelse og videregående uddannelse synes vi er et udmærket initiativ, der samler den erhvervsrettede videreuddannelse for voksne i et sammenhængende uddannelsesforløb på fire niveauer og samtidig gør den kompetencegivende.
Hidtil har dette område jo været ganske uoverskueligt, ja nærmest et kursuslignende marked med tilbud om mange forskellige uddannelsesforløb i et usammenhængende vildnis.
Lovkomplekset fokuserer på at opkvalificere de kortuddannede.
Det er positivt, specielt den øgede fokus på læse-, skrive- og regnefærdighederne, men paralleliteten mellem det ordinære kompetencesystem og det foreslåede voksenuddannelsessystem virker uklar, og jeg deler andre ordføreres frygt for, at det foreslåede parallelle kompetencesystem kan devaluere det nuværende.
Lidt titelforvirring er der også plads til mellem en kandidatuddannelse og den nye mastertitel.
Vedrørende nr. L 251 om åben uddannelse: Tilskudssystemet vedrørende åben uddannelse virker noget uigennemsigtigt og vil medføre en del ekstra bureaukrati, hvilket også flere høringsparter har påpeget.
Nr. L 252 om forberedende voksenundervisning: Det kan overraske, at så mange danskere har læse-, stave- og regneproblemer, 1,5 millioner voksne mennesker ifølge OECD.
Det svarer jo næsten til halvdelen af den voksne befolkning.
Af disse 1,5 millioner har 300.000 så store problemer med at læse, at de knap kan læse og forstå en avisartikel eller følge en madopskrift.
Forslaget mener vi er værd at støtte, da behovet for en opkvalificering af dansk- og matematikkundskaberne er til stede hos en alt for stor gruppe voksne som følge af informationssamfundets øgede krav og udfordringer.
Også den lokale tilpasning virker tiltalende med muligheden for placering af undervisningen på en virksomhed tilpasset de ansattes og virksomhedens behov, ligesom vi synes, den aktive rolle, arbejdsgivere og fagforeninger er tiltænkt med at afdække behovet og skabe interesse for deltagelse i undervisningen, er fin.
Nr. L 253 om daghøjskoler og forberedende voksenundervisning: Dette lovforslag favoriserer FVU på bekostning af den almene daghøjskoleundervisning mener både FDD, AOF, LOF og FOF, og Det Centrale Handicapråd mener, at forslaget ikke i tilstrækkelig grad sikrer adgang til specialpædagogisk støtte, og opfordrer til, at der i lovforslaget tilføjes en pligt til at sørge for den nødvendige specialpædagogiske bistand med henblik på at sikre, at handicappede får muligheder for at følge FVU-undervisning på en daghøjskole på lige fod med andre.
Nr. L 254 vedrørende statens voksenuddannelsesstøtte:
Dette lovforslag indebærer en forenkling af voksen- og efteruddannelsesstøtten, således at der nu eksisterer to ordninger, nemlig en ordning til voksne beskæftigedes efteruddannelse på grundskoleniveau, hf-enkeltfag og videreuddannelser, der følger af nævnte lovforslag, samt en ordning til voksne beskæftigedes efteruddannelse til erhvervsuddannelse.
Dette forslag virker positivt på os i Kristeligt Folkeparti, blot skal man her være opmærksom på, at man kan få en utilsigtet virkning, nemlig at unge venter med at påbegynde en uddannelse for derved at få mulighed for at få mere i støtte under uddannelsen.
Vedrørende nr. L 255 om rådgivning på voksenuddannelsesområdet:
Sidste
I Kristeligt Folkeparti mener vi, at der i Voksenuddannelsesrådet bør indgå repræsentanter for selvstændige og medarbejdende ægtefæller i små og mellemstore virksomheder.
Der findes p.t. et meget lavt efteruddannelsesniveau i disse målgrupper.
De selvstændige i de små og mellemstore virksomheder står over for meget store udfordringer og risici på arbejdsmarkedet, og et lavt efteruddannelsesniveau er helt uholdbart for denne sektor, som har afgørende betydning for selvstændigheds- og iværksætterkulturen i dansk erhvervsliv.
Måske er der brug
for en analyse af dette forsømte uddannelsesområde.
Hele lovkomplekset indeholder generelt nogle alvorlige mangler, også for en anden gruppe medborgere, som i forvejen har det sværere end gennemsnittet: I lovkomplekset er der ikke hjemmel til specialpædagogisk bistand, som sikrer handicappede adgang til handicapkompenserende foranstaltninger, eksempelvis hjælpemidler i form af tegnsprogstolkning til døve og lydbøger til blinde.
Der er ikke hjemmel til at give specialundervisning og specialpædagogisk bistand i uddannelser, der er omfattet af lov om åben uddannelse, og som derfor ikke berettiger til SU.
Der er heller ikke mulighed for at modtage støtte efter lov om aktiv socialpolitik, hvorefter studerende med funktionsnedsættelse kan få specialpædagogisk støtte.
Det er derfor en betingelse for at opnå denne støtte, at ansøgeren ikke allerede er i stand til at klare sig økonomisk
, så hvis den handicappede derfor allerede er på arbejdsmarkedet, vil personen i reglen være afskåret fra at blive efteruddannet.
Handicappede har ofte kortere uddannelser end andre og har derfor i særlig grad brug for at deltage i tilbud om at modtage undervisning i grundlæggende færdigheder, som kan være en forudsætning for overhovedet at kunne deltage i videreuddannelse, arbejde og samfundsliv.
De handicappede, der er i arbejde, mister deres selvværd og deres værdi på arbejdsmarkedet, hvis de ikke har mulighed for at efteruddanne sig.
Dette er jo egentlig i modstrid med ministerens intentioner om, at reformen skal henvende sig til alle voksne med dårlige læse-, skrive- og regnefærdigheder.
Hertil er kun at sige, at den tid, som undervisningsministeren mener at der skal bruges til disse tidkrævende undersøgelser af de økonomiske konsekvenser,
synes vi da i høj grad i Kristeligt Folkeparti at ministeren skal tage.
Dette lovkompleks er alt for omfattende til at skulle jappes igennem, så Kristeligt Folkeparti vil råde ministeren til at tage den tid, der skal til for at blive helt færdig med loven, således at også handicappede i Danmark kan tage del i de nye voksen- og efteruddannelsesmuligheder på lige fod med alle andre.
Hele målsætningen med reformen passer jo i høj grad også på de handicappede, men der er desværre opstået for mange huller for denne del af befolkningen, således at disse medborgere stadig væk ikke har samme muligheder og samme rettigheder i det danske samfund, som ikkehandicappede har.
Kristeligt Folkeparti forholder sig positivt til enkeltdele af dette lovkompleks og kritisk til størstedelen af det.