runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2003-10-21:
Lige i forlængelse af det foregående kunne det jo være rart at høre, hvad der så er Venstres holdning.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad Venstres holdning er til det forslag, som vi arbejder med i den venstresocialistiske grønne gruppe i Nordisk Råd, om, at der skal være større sammenhæng mellem alle de mange gode ting, vi gerne vil i Nordisk Råd, og så, hvad vi afsætter penge til, sådan at vi i større omfang laver en prioritering og går ind og tager nogle diskussioner om: Hvad er det egentlig, vi vil, hvor mange penge sætter vi så af, og hvor mange penge sætter vi af fra dansk side? Jeg vil godt høre Venstres holdning til, hvis vi f.eks. beslutter, at vi skal have langt mere forskning på nordisk plan, fordi det faktisk økonomisk er en fordel, om man så også eventuelt vil være med til, at der så skal afsættes nogle penge og flyttes nogle penge til nordisk forskning.
Jens Christian Larsen (V), 2003-10-21:
Til hr. Kristen Touborg kan jeg oplyse, at så vidt jeg er orienteret, pågår det arbejde, og der kommer et resultat ud af rekommandationen.
Kristen Touborg (SF), 2003-10-21:
Jeg har et enkelt spørgsmål til Venstres ordfører
: Når nu Venstre fremfører sådan vældig flot, hvordan tingene foregår i Nordisk Råds sammenhænge, vil jeg godt spørge om, hvordan det går med realiseringen af den rekommandation, der opfordrer regeringen til at vurdere de nye lovforslags konsekvenser i forhold til andre nordiske lande.
Det er rekommandation nr. 18/2002; en sag, som vi også tidligere har snakket om her i Folketinget. Sådan som jeg forstår redegørelsen, skal den nu bare afskrives, uden at der, så vidt jeg kan se, er sket ret meget i forhold til det danske Folketing.
Jeg vil godt spørge Venstre, om det er rigtigt, at man egentlig bare har tænkt sig at afskrive det her uden i øvrigt at foretage sig mere.
Hans Christian Schmidt (V), 2003-10-21:
Ja, jeg kan svare med det samme på det sidste.
Fru Pernille Blach Hansen vil have, at jeg i dag her skal redegøre for, hvorfor Direktoratet for FødevareErhverv har opgivet deres indsigelse.
Jeg synes simpelt hen ikke, at det er fair, at jeg skal kunne svare på det. Når vi hele tiden i vores ministerium har haft den holdning, at her ingen grund var til at gå ind og sige nej.
Hvordan kan man gøre det til noget mærkeligt, at et ministerium forfølger det synspunkt, som de har?
Landsplanafdelingen har over for mig oplyst, at de havde det møde med Stenløse Kommune.
Efterfølgende havde de drøftelser med HUR, der ingen indvendinger havde, og derefter havde de heller ingen indvendinger med hensyn til regionplanen.
Og Skov- og Naturstyrelsen har oplyst, at de har undersøgt de to sager, og de har sagt, at der ingen beskyttelser var af national betydning.
Jeg kan altså ikke rigtig forstå, at når Skov- og Naturstyrelsen har vurderet, at ingen af beskyttelsesinteresserne i de to områder var af national betydning, hvorfor man så fastholder, at det er underligt, at Miljøministeriet fuldstændig følger de spilleregler, det skal?
Der er ingen indsigelse omkring det med den nationale betydning i beskyttelsesinteresserne.
Så siger man bagefter, at hvis ikke ministeren svarer på, hvorfor Direktoratet for FødevareErhverv har opsagt deres indsigelse, ja, så må vi have et problem.
Jamen det er da ikke en fair måde, synes jeg, at diskutere det på, når fru Pernille Blach Hansen siger, at det skal jeg kunne redegøre for.
Jeg redegør for hele mit ministerium, og det har jeg gjort.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-21:
Jeg vil da også godt bede ministeren undersøge, hvilken praksis der er i ministeriet for referattagning fra møder, for i fredags i det åbne samråd fik vi jo oplyst af ministeren, at de møder, hvor der har deltaget folketingsmedlemmer i konkrete forvaltningssager, var der ikke taget referat af. Og nu får vi så altså et nyt eksempel på et møde, hvor der deltager et folketingsmedlem, og som er et forvaltningsmæssigt møde, ikke et politisk møde, og hvor der ikke bliver taget referat.
Det synes jeg nærmest begynder at ligne noget i retning af en praksis, og jeg vil gerne sige, at hvis det virkelig er en praksis, så er det en meget uheldig praksis.
Det er i hvert fald meget uheldigt, at man har møder på forvaltningsmæssigt plan, hvor man ikke ved, hvad der er konkluderet, ikke ved, hvad der er aftalt osv., og at man ikke efterfølgende kan se, hvad ministeriet har aftalt med de pågældende folketingsmedlemmer.
Så jeg vil godt spørge, om ministeren vil komme tilbage
til Folketinget med en redegørelse for det referatproblem, ministeriet har
Hans Christian Schmidt (V), 2003-10-21:
Jeg kan sådan set slet ikke forstå, at hr. Jørn Jespersen gør noget mistænkeligt ud af det.
Det er da helt i orden.
Det skulle da også gerne være helt i orden, at folk selvfølgelig kan anmode om at få et møde med en af landets ministre.
Det sker på mit kontor, og det sker ude i landet.
Jeg holder utrolig meget af, at man har en direkte kontakt.
Jeg tror, det er meget vigtigt også for, at folk kan forstå, når der træffes beslutninger, at man også har en mulighed for at få et møde med en minister.
Det er folketingsmedlemmer, og det er folk i almindelighed, som kan bede om at få sådan et møde.
Det synes jeg er helt i orden, og så håber jeg også, at hr. Jørgen Jespersen synes, at det er et svar på spørgsmålet. Nej, nej, det kan jeg godt se på hr. Jørn Jespersens hovedrysten, men jeg synes, det er en fin ting, at man kan få lov at få møder med ministrene, og det sker jo tit.
Jeg vil da også gerne sige her, at over for mig er det oplyst, at der ikke ligger et referat, og det tror jeg bestemt heller ikke at der skal ligge fra sådan et møde her - der holdes jo mange møder - men det vil jeg da gerne undersøge, hvis hr. Jørgen Jespersen gerne vil vide det.
Poul Nødgaard (DF), 2003-10-21:
Det kunne jo være, at de vækstrammer kunne have været lidt større, hvis ikke man havde opført et skuespilhus.
Men jeg siger bare, at signalet til vores kommuner og amter ikke er let for statsministeren at forklare, altså at man går i gang med projektet at opføre dette skuespilhus, som alle ved at Danmark kunne klare sig ganske udmærket uden.
Jeg synes stadig væk, at statsministeren godt kunne bede sin kulturminister om at kalde de partier sammen og se, om ikke der var en mulighed for, at man kunne udskyde det projekt - det ville tjene landet og regeringens til ære.
Vi står også over for store, komplicerede finanslovforhandlinger, hvor Dansk Folkeparti formentlig også skal være en vigtig brik i spillet, og der synes jeg, at det ville være godt, at statsministeren lyttede lidt til, hvad der bliver sagt her.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-10-21:
Hr. Poul Nødgaard blander jo æbler og pærer sammen nu.
Beslutningen om at bygge et skuespilhus påvirker jo ikke på nogen som helst måde de rammer, der er til rådighed for vækst i den kommunale økonomi.
Der vil jo i de kommende år være plads til, at der kan blive vækst på de centrale velfærdsområder, og det er i øvrigt rammer, som Dansk Folkeparti står bag.
Så beslutningen om at bygge et skuespilhus har ingen betydning for vækstrammerne i kommunerne.
Poul Nødgaard (DF), 2003-10-21:
Er statsministeren overhovedet klar over, at det, det betyder, hvis man bygger et nyt skuespilhus, er, at Stærekassen i tilknytning til Gamle Scene faktisk skal opgives?
Der har man ofret 100 mio. kr. for ganske få år siden, og det vil så sige, at de mere eller mindre er spildt.
Jeg vil også godt sige til statsministeren, at jeg - når nu operaen flytter ud i det såkaldte A.P. Møllerhus, som jeg kalder det - synes, at der så er rigelig plads på Gamle Scene og i Stærekassen til at lave de aktiviteter, der er tilbage på det kulturelle område.
Derfor tror jeg, at statsministeren, hvis han gik ud og spurgte 10-20 danskere, hvad de mener om det der, ville få et fuldstændig klokkeklart svar: Opgiv dog det projekt. Jeg står lidt uforstående over for, at statsministeren personligt holder så utrolig fast på, at der skal være et skuespilhus, samtidig med at vi har så mange restriktioner på forskellige områder, specielt også den aftale, der er indgået med kommunerne.
Vi ser jo dagligt i vores aviser både i de kommunale blade og i landsaviserne, hvor stramme de aftaler er.
Jeg tror, at man udeomkring i landet står utrolig uforstående over for, at vi ikke kan opgive et projekt, som bestemt ikke længere er nødvendigt.
For det er det jo ikke.
Det tror jeg også godt statsministeren vil indrømme, hvis han er helt ærlig, og det plejer han normalt at være.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-10-21:
Der foreligger ikke nye oplysninger for mig, der kunne berettige, at vi skulle ændre den tidligere trufne beslutning.
Jeg agter ikke at tage et sådant initiativ, som hr. Poul Nødgaard efterlyser.
Men det er da klart, at hvis der er parter i et forlig, som ønsker en sag rejst og drøftet, så holder man selvfølgelig et møde om det.
Men jeg ser ikke noget grundlag for det.
Poul Nødgaard (DF), 2003-10-21:
Når man går rundt her på Christiansborg, taler man naturligvis med mange folketingsmedlemmer.
Det kan ikke undgås.
Og jeg synes nærmest, det går som lidt af en løbeild her i øjeblikket, at der er store betænkeligheder ved, at staten går i gang med at opføre et nyt skuespilhus.
Derfor er mit spørgsmål til statsministeren, om ikke det var en idé, at statsministeren stod i spidsen for at indkalde de partier, der har indgået en aftale om et skuespilhus, til et møde, hvor man kunne drøfte, om man dog ikke kunne sætte den sag i bero.
Når jeg også nævner det her, er det, fordi vi lever i en meget trang økonomisk situation, også i kommuner og amter osv., så det ville nok være et godt signal at sende fra statens side, at vi overvejer at lægge projektet på hylden, sådan at det ikke gennemføres her og nu.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-10-21:
Ganske ofte prøver hr. Keld Albrechtsen dog her i Folketingssalen at rejse spørgsmål af en lidt større betydning med et lidt videre perspektiv.
Men jeg må altså sige, at i dag har hr. Keld Albrechtsen virkelig, virkelig fat i noget meget, meget tyndt, og der er ikke fugls føde på hr. Keld Albrechtsens spørgsmål i dag.
Men jeg skal sige til hr. Keld Albrechtsen, at det brev, der er sendt fra mig til finansministeren, skal hr. Keld Albrechtsen og Folketinget gerne få.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-21:
Jeg må indrømme, at jeg er helt forbløffet nu.
Jamen statsministeren kørte et felttog mod den daværende regering med meget, meget skrappe beskyldninger.
Det var beskyldninger, som jeg i øvrigt ikke tror statsministeren nogen sinde dokumenterede konkret, men det er en anden sag.
Nu vælter det så ud af skabet med sager, der foregår under den her regering, som statsministeren har ansvaret for.
Statsministeren tog dog det initiativ i sidste uge, at han bebudede, at nu skulle der fastsættes nogle regler.
Alt sammen mundede så ud i et brev til finansministeren om, at finansministeren skulle overveje, sådan forstod jeg det, om der skulle ske videre i den her sag.
Er det ikke for tamt?
Må vi i øvrigt godt få det brev sendt over til Folketinget, så vi kan se, hvad det er, finansministeren er blevet bedt om at overveje?
Hvad nu, hvis finansministeren siger til statsministeren: Jamen der er ingen problemer, der er ingenting, der er intet kammerateri og ingen vennetjenester i den her regering?
Jeg må indrømme, at jeg er noget forbløffet, for den her sag skal jo vurderes ud fra de udtalelser, som statsministeren kom med i sin tid i sin grundlovstale.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-10-21:
Jeg har ikke mere at føje til det, jeg allerede har sagt.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-21:
Jeg må jo bare konstatere, at statsministeren nu fuldstændig dementerer det, han sagde i sin tid i sin grundlovstale.
Dengang var statsministeren optaget af, at der var en socialdemokratisk ledet regering, der brugte vennetjenester og kammerateri.
Nu mener han ikke, at det var tilfældet.
Det er en bemærkelsesværdig udtalelse.
Nu spoler statsministeren pludselig historien tilbage.
Nu siger statsministeren, at der ingenting er i de sager, der foreligger.
Jeg ved ikke, om statsministeren f.eks. havde mulighed for at høre det åbne samråd i fredags.
Jeg tror, at statsministeren, hvis han havde hørt det, ville være meget, meget bekymret efterfølgende over mangelen på besvarelse af de konkrete spørgsmål, der blev stillet i de sager.
Efterfølgende er der så dukket sager op om golfbaner, dambrug osv.
Og nu siger statsministeren bare: Der er ikke sket noget forkert.
Hvordan kan statsministeren vide det, når statsministeren ikke vil iværksætte en undersøgelse?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-10-21:
Jeg er fuldstændig uenig i hr. Keld Albrechtsens beskrivelse af forholdene.
Jeg vil gerne sige til hr. Keld Albrechtsen: Hverken under den tidligere regering eller tidligere regeringer igen eller under denne regering er der dækning for hr. Keld Albrechtsens beskrivelse af, at det i den danske centraladministration skulle være et fremherskende træk, at forvaltningen skete på basis af principper om kammerateri og vennetjenester.
Det er en fuldstændig vanvittig beskrivelse af situationen i centraladministrationen, hvad enten vi tænker på foregående regeringer eller denne regering.
Det tror jeg også godt hr. Keld Albrechtsen er klar over.
Og jeg har i øvrigt heller aldrig nogen sinde ytret mig i den henseende.
Men hvad jeg har sagt tidligere, står jeg også ved i dag, og jeg gentager gerne, at naturligvis er kammerateri og vennetjenester aldeles uacceptabelt.
Der er heller ikke nogen grund til at anklage nogen for det, for det er ikke det, der finder sted eller har fundet sted.
Jeg går ud fra som en selvfølge, at enhver minister naturligvis lever op til alle regler om god forvaltningsskik.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-21:
Vil regeringen virkelig ikke gøre mere, end at statsministeren sender et brev til finansministeren?
Men må statsministeren ikke erkende, at det er en forholdsvis tam reaktion fra statsministerens side?
Det smager lidt af, at statsministeren er optaget af at få sagen væk fra sit eget skrivebord.
Det kan man måske godt have en vis forståelse
for, men det er jo ikke nok.
Statsministeren kom med meget, meget skarpe og i en vis forstand også præcise udmeldinger i sin tid i sin grundlovstale, og jeg tror, at de i virkeligheden er dækkende for alle de gamle partier i deres administration af statsmagten.
Kammerateri og vennetjenester har nok gennem årtier været et problem med ministre i dansk statsadministration.
Det er der nok ingen tvivl om.
Men statsministeren kom jo og gav den klare melding, at nu skulle det holde op, når partiet Venstres formand blev statsminister.
Det gjorde han jo så, men intet er der sket.
Jo, der er sket det, at det myldrer ud af skabet med konkrete sager, hvor ministre er under mistanke for at have ydet konkrete vennetjenester i konkrete sager.
Og hvad foretager
statsministeren sig
Han sender et brev til finansministeren i det håb, at så er han selv fri for at høre mere om det spørgsmål.
Men det er ikke nok, hr. statsminister ...
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-10-21:
Det er tydeligt, at der er en del, hr. Keld Albrechtsen har misforstået eller slet ikke har forstået.
Men jeg værdsætter da naturligvis hr. Keld Albrechtsens omsorg for min og regeringens troværdighed.
Jeg kan bare sige til hr. Keld Albrechtsen, at der ikke er noget at være bekymret over.
For så vidt angår spørgsmålet om præcisering af de regler, der gælder for bevillingspraksis af puljepenge m.v., er det, jeg har gjort, at sende et brev til finansministeren, hvor jeg har bedt finansministeren kigge på, om der er behov for en sådan præcisering.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-21:
Jeg har bedt om ordet til at stille spørgsmål, fordi jeg synes, at statsministeren står med et ganske alvorligt og voksende problem.
Det er et problem, som rækker helt til spørgsmålet om troværdigheden af statsministerens regering og ham selv.
Statsministeren holdt jo i sin tid en berømt grundlovstale om vennetjenester og kammerateri, som vi også havde lejlighed til at drøfte her i salen for et par uger siden.
Der kom vi ikke så langt.
Siden da har sagen jo været under vældig udvikling bl.a. i Miljøministeriet senest med golfbaner og dambrug og forskellige andre ting.
I sidste uge mandede statsministeren sig så op til at hævde, at der skulle gøres en indsats for at få skabt klare regler vedrørende f.eks. puljepenge og ministres deltagelse i konkret sagsbehandling.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-10-21:
Jo, det kunne Danmark da godt.
Men sådan er det jo ofte, når man taler om investeringer på det kulturelle område, at hvis man lader være med at foretage de investeringer, så går livet da sikkert videre.
Men spørgsmålet er, om det danske samfund og om dansk kultur ikke kommer til at mangle nogle vigtige aspekter, hvis vi hver gang siger: Vi vil ikke bruge penge på sådan noget, for livet kan sagtens gå videre endda.
Det er jo helt tydeligt det, hr. Poul Nødgaard her spiller på.
Men jeg må bare sige til hr. Poul Nødgaard, at den sag jo har været drøftet meget grundigt mellem forligspartierne, og der er ikke kommet nye oplysninger frem, heller ikke i det, hr. Poul Nødgaard siger i dag, der giver os anledning til at ændre i det forlig, vi i sin tid var med til at indgå med andre partier.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-10-21:
Regeringen har, støttet af Dansk Folkeparti, haft den holdning til brugen af borgernes skattepenge, at man skulle være meget varsom med og meget kritisk med, hvordan man brugte dem, og at vi skulle se på, om vi fik nok, om vi fik det optimale ud af den enkelte skattekrone, og derfor har vi på en lang række områder inden for statens udgifter været igennem sådan et gennemsyn - et eftersyn, kan man sige - de seneste år for at se, om vi kunne få mere ud af de penge, vi bruger.
Så står vi her med en sag, hvor regeringen insisterer på fortsat at være med til at bygge et skuespilhus til minimum 700-800 mio. kr. plus en efterfølgende drift, som der, efter at operahuset er en kendsgerning og set i lyset af de ændringer, det medfører, er berettiget tvivl om overhovedet er nødvendige at bruge.
Så spørger vi statsministeren, hvis parti er et af forligspartierne: Vil statsministerens parti ikke tage initiativ til at få vurderet, om det overhovedet er nødvendigt at bruge de her penge, eller om vi ikke lige så godt kunne klare os uden - altså ikke bare en eller anden situation, der viser, om vi kunne undvære det, og så lever vi fint, nej, at vi sagtens kan klare os uden, og at vi derfor selvfølgelig ikke skal misbruge skatteydernes penge på den måde?
Og hvad er svaret fra statsministeren?
Det er vel nærmest: Nej, det vil man ikke, men hvis andre af forligspartierne vil tage det op, så vil man gerne kigge på det.
Det er da en mærkelig indstilling.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-10-21:
Nej, det er da en meget fair opfattelse at have, at når man har en aftale, står man selvfølgelig ved den aftale.
Den her sag har jo været diskuteret mange gange, Dansk Folkeparti har i øvrigt også rejst den flere gange sidste år, og der er ikke kommet noget som helst nyt på bordet; forligspartierne har for lang tid siden indgået en aftale, og den står vi selvfølgelig ved.
Men det, jeg så siger, er, at det da er klart, at man jo altid har det sådan i respekt for hinanden i en forligsaftale, at hvis nogen rejser et spørgsmål og gerne vil have det drøftet i forligskredsen, jamen så indkalder man selvfølgelig til møde om det.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jørn Jespersen (SF), 2003-10-21:
Det er okay, at ministeren refererer sit forberedte svar, men det er bare ikke så heldigt, når det er et svar på et spørgsmål, der ikke er stillet.
Derfor skal jeg lige gentage det spørgsmål, der rent faktisk er stillet, i håb om så at få et svar på det, nemlig:
Hvorfor foreligger der ikke et referat af det møde, som blev afholdt på ministerens kontor med deltagelse af Skov- og Naturstyrelsen?
Hvorfor ligger der ikke et referat?
Bør der ikke ligge et referat af et møde, hvor både ministeren og styrelsen deltager?
Hvad skete der på mødet?
Hvorfor er kun den ene part med på mødet og ikke den anden part?
Og er det almindeligt, at en parlamentariker - i det her tilfælde formanden for Folketingets Miljø- og Planlægningsudvalg - deltager i den slags forvaltningsmæssige møder med én part i en sag?
Jeg vil gerne spørge miljøministeren til en af de mange sager om vennetjenester, der for tiden omtales i medierne, i Miljøministeriet, nemlig den om Kolindsund, hvor en lovliggørelse, som er pålagt pumpelaget af både amtet og Skov- og Naturstyrelsen, bliver udsat i to omgange på foranledning af ministeren.
Hele sagen starter tilsyneladende med, at der afholdes møde på ministerens kontor den 15. juli 2002 med deltagelse af ministeren selv, formanden for Folketingets Miljøudvalg, Skov- og Naturstyrelsen og pumpelaget som den ene part i en sag.
Derimod deltager den anden part, Danmarks Naturfredningsforening, ikke.
Dette møde foreligger der tilsyneladende ikke noget referat fra.
Derfor lyder mine spørgsmål: Hvorfor er der ikke et referat fra det pågældende møde?
Burde man ikke ud fra god forvaltningsskik have lavet et referat?
Da der nu ikke foreligger et referat, kan ministeren så fortælle, hvad der skete på det pågældende møde?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-10-21:
Det har jeg da heller ikke noget imod, men sagen har jo været rejst flere gange tidligere af Dansk Folkeparti i sidste folketingssamling, og der er jo altså ikke kommet noget nyt på bordet.
Da forliget om bygning af et nyt skuespilhus blev indgået, var der jo også kendskab til, fuld viden om, at der også ville blive bygget en ny opera, så alt det har jo været inddraget i overvejelserne.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Poul Nødgaard (DF), 2003-10-21:
Statsministeren omtalte operahuset, og at der havde været kritik af, at man måtte tage imod den gave.
Det vil jeg godt lige have sat helt på plads. Så siger statsministeren i fortsættelse af omtalen af operahuset, at vi skal investere i fremtiden.
Jamen vi investerer jo netop i fremtiden ved, at vi fra Det Kongelige Teater rykker operaen ud i det nye operahus og skaber bedre rammer for de tilbageværende kulturelle aktiviteter.
Det er da også en investering i fremtiden, at man skaber mere luft der, hvor aktiviteterne foregår i øjeblikket.
Jeg havde håbet på en lille åbning i dag.
Vi har haft en stor, indgående drøftelse af det i Dansk Folkepartis folketingsgruppe, hvor vi har drøftet det her meget nøje og er blevet enige om, at vi ville gå ned og konfrontere statsministeren med vore synspunkter, også i relation til de kommende finanslovforhandlinger.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-10-21:
Jeg kan bekræfte hr. Jens Rohdes fremstilling.
Jens Rohde (V), 2003-10-21:
Det er blot for at bede statsministeren om at bekræfte, at når Venstre i sin tid stemte imod byggeriet i Ørestaden, så hang det sammen med vores frygt for, om økonomien ville holde, og det var ikke et spørgsmål om, hvorvidt der var mediesagligt belæg for at lave et nyt byggeri ude i Ørestaden; med den mediekonvergens, som man oplever i dag, og den måde, som de nye, der kommer ind på mediemarkedet, agerer på, er Gyngemosen og det hus, der er ude i Gladsaxe, faktisk ikke særlig hensigtsmæssigt, fordi det er opbygget efter nogle gamle teknologier, hvor man får nogle helt andre muligheder ude i Ørestaden.
Så rent mediesagligt er der masser af gode argumenter for, at man flytter tingene ud i Ørestaden, også af hensyn til økonomi og rationel drift fremover.
Jette Jespersen (DF), 2003-10-21:
Det vil Dansk Folkeparti gerne.
Søren Krarup (DF), 2003-10-21:
Jeg kan ikke lade være med, når jeg hører diskussionen her,
at spørge statsministeren, om han er opmærksom på den parallelitet, der er med hensyn til skuespilhuset og det nu under opførelse værende mediehus ude i Ørestaden.
Så jeg vil blot spørge statsministeren, om han er opmærksom på, at der kan være tale om den samme mere eller mindre automatiske trækken med i noget, som faktisk er overflødigt.