runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Fischer (RV), 2005-11-17:
Hr. Morten Homann taler jo meget om, at uddannelse ikke må blive en vare, og at uddannelse er et gode, og at universiteterne ikke må blive pengemaskiner osv.
Nu er det sådan, at vi i Danmark jo har et universitetssystem, der er finansieret via taxametre.
Og jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om SF går ind for et taxametersystem eller går imod det taxametersystem, der ligger.
For man kan jo ikke sige andet, end at taxametersystemet i en eller anden forstand jo også er noget, der gør vores institutioner til en pengemaskine, kan man sige.
Det bliver da også diskuteret i ny og i næ, og man må i hvert fald sige, at i det omfang, man kan få udenlandske studerende til danske universiteter i dag, så giver det et taxameter.
Men jeg vil egentlig bare gerne have afklaret, om SF støtter det system i den udgave, det har i dag.
Jeg ville sådan set spørge ministeren om det, jeg tidligere har været inde på i dag, nemlig om sammenhængen mellem ambitionsniveauet og så den økonomi, der ligger bag.
Også i regeringens forslag til vedtagelse står der, at regeringen sigter efter at sikre videregående uddannelser på et højt internationalt niveau, og det er jo sådan set godt nok; det gør vi også.
Men hvordan mener ministeren det hænger sammen med det, som universiteterne også oplever, som er en dårligere og dårligere økonomi og taxametertakster, der i sig selv ikke er særlig imponerende, og som også falder pr. studerende?
Man kan se nogle universiteter, der må skære ret drastisk – jeg har nævnt Københavns Universitet – men hvordan hænger de to ting sammen?
Carina Christensen (KF), 2005-11-17:
Det er klart, at der er forskel på den måde, vi har valgt at indrette vores ganske udmærkede uddannelsessystem på her i Danmark med gratis uddannelser til alle studerende, og den måde, man har valgt i andre lande.
Det er jo et princip, de eksempelvis ikke har i USA og i andre lande.
Det er rigtigt, at hvis vi vil ud og blande os på det globale marked og blande os i internationaliM017S11601207ALFV.FM Page 1175 Monday, January 23, 2006 10:30 AM seringsprocessen, bliver vi også nødt til at hjælpe vores unge studerende til at kunne deltage med de spilleregler, som nu engang gælder på den globale bane.
Og det betyder altså, at de vil skulle betale for uddannelserne, hvis de eksempelvis vil læse i USA.
Nu skal jeg ikke kun nævne USA, der er også andre steder, England osv.
Vi giver dem mulighed for at komme ind, få en uddannelse derovre og tage det danske taxameter med, men det betyder ikke, at vi vil indføre de samme principper, som man har i udlandet, i det danske uddannelsessystem.
Carina Christensen (KF), 2005-11-17:
Vi ønsker ikke mere marked, vi ønsker ikke mere brugerbetaling.
Det er blevet sagt heroppefra både af Det Konservative Folkeparti, af ministeren og af Venstre og Dansk Folkeparti, at vi fortsat ønsker, der skal være gratis uddannelse i Danmark for danske studerende, og at vi ønsker at fastholde den danske uddannelsesmodel.
Men vi har også sagt, at vi ønsker, at vores danske studerende og vores danske universiteter skal have mulighed for at deltage i globaliseringsprocessen.
Det er jo det, vi er ved at sikre i de her måneder og uger, hvor vi har nedsat et Globaliseringsråd, der netop sidder og kigger på, hvordan vi kan sikre, at vi også i fremtiden har verdens bedste uddannelser her i Danmark, og det kræver altså, at vi ikke bare lukker os inde og kun kigger blindt på regler og love og på den måde, vi har indrettet vores uddannelser på her i landet.
Vi bliver nødt til at se på, hvordan man har gjort det i andre lande.
Hvis det betyder, at der er behov for, at vi giver vores unge studerende et taxameter med til udlandet, for at de kan få lov til at dygtiggøre sig på et udenlandsk universitet, så skal vi ikke afskære dem fra det, for i den sidste ende vinder vi vinder ved det.
Vi skal deltage i denne her globaliseringsproces, og det er sådan set det, vi ruster os til.
Det er både godt og fornuftigt.
Per Clausen (EL), 2005-11-17:
Nu kan man jo altid diskutere, hvad der er offensivt – også i en politisk debat i Folketinget.
Er det offensivt at fremlægge nogle budskaber om, hvad vi mener der skal gøres, eller er det offensivt at finde nogle efter min opfattelse søgte begrundelser for at stemme imod et forslag til vedtagelse?
Jeg forstår ærlig talt ikke, hvor i det forslag til vedtagelse, som Enhedslisten og SF har fremsat, at fru Charlotte Fischer kan finde eksempler på, at vi melder os ud af internationalt samarbejde.
M017S11601207ALFV.FM
Page 1177
Monday, January 23, 2006 10:30 AM
Med hensyn til WTO og EU formulerer vi os på den måde, at vi skriver, hvad der efter vores opfattelse på dette område må være et minimumskrav til de aftaler, der indgås.
Det opfatter jeg som en helt almindelig måde at agere på i forhold til de her ting.
Så jeg forstår det ærlig talt ikke.
Det eneste, der måske kan være en reel uenighed om, er, hvis jeg skal forstå fru Charlotte Fischers synspunkt på den måde, at hun synes, der skal mere statsstøtte til danske universiteter, så de kan sælge bedre og billigere uddannelser i udlandet.
Var det det, der var pointen?
Helge Sander (V), 2005-11-17:
Når hr. Morten Homann taler om brugerbetaling, synes jeg, det ville være rimeligt, at hr. Morten Homann så hele tiden husker på og tilføjer: fra studerende, der kommer fra tredjelande.
I lyset af, at flere og flere lande opkræver betaling fra studerende fra tredjelande, ville det da være helt urimeligt over for de danske skatteydere, såfremt vi ikke gjorde det samme.
Det kan jeg ikke se der er noget som helst galt i, og der vil jeg sige, at jo længere tid, der går, jo gladere bliver jeg for, at vi har fået vedtaget det forslag.
Når så hr. Morten Homann bruger udtrykket varegørelse om, hvad der sker med hensyn til de andre initiativer, jamen så må hr. Morten Homann kalde det, hvad han vil.
For mig der er det afgørende, at vi kommer med nogle bud på, hvordan og hvorledes internationaliseringen kan blive virkelighed for den enkelte dansker.
Hvis vi skal vinde globaliseringskapløbet, er det stadig væk min opfattelse – ikke fordi jeg bare har universiteterne som min ressort, men fordi jeg mener det – at de kloge hoveder skal M017S11601207ALFV.FM Page 1186 Monday, January 23, 2006 10:30 AM vinde den globalisering for Danmark.
Det giver mulighed for, at også kortuddannede kan få nye job, som vi skal have skabt.
Charlotte Fischer (RV), 2005-11-17:
Jeg har jo gjort klart, at når jeg taler om en bedre økonomi for universiteterne, handler det netop om at sikre en god undervisning og en god forskning på universiteterne her i Danmark.
I forhold til WTO og EU ser jeg ikke de store spøgelser i den sammenhæng; der deler jeg slet ikke det trusselsscenario, som Enhedslisten stiller op.
Der er stemningen altså også at undtage uddannelsesområdet, f.eks. også sundhedsområdet, fra servicedirektivet.
Så jeg deler simpelt hen ikke den grundopfattelse, der er i Enhedslisten, af, at det her kan gå gruelig galt.
I øvrigt ser jeg ikke noget problem i, at man på den ene side fastholder et uddannelsessystem, der hviler på gratisprincippet for danskere, og på den anden side har et andet princip for udlændinge.
Per Clausen (EL), 2005-11-17:
Vi er vel enige om, at et af grundprincipperne i WTO er, at man skal skabe det, man kalder lige konkurrencebetingelser.
Tror fru Charlotte Fischer så ikke, at de kan komme ind i et problem, når vi med massevis af statsstøttede universiteter sælger uddannelser af høj kvalitet i udlandet?
Og samtidig siger vi: Jamen hvis udenlandske uddannelsesinstitutioner etablerer sig i Danmark, kan de ikke få adgang til danske statsmidler.
Efter min mening er det konkurrenceforvridning.
Derfor tror jeg, at vi vil komme i den situation, at man i WTO og andre steder vil rejse krav om, at så skal der være fri adgang og lige vilkår til at konkurrere.
Lige vilkår betyder også, at der skal bruges statsmidler på private universiteter.
Det kan godt være, at det lykkes at få en aftale i WTO, hvor det her ikke er med, men det er jo slet ikke sikkert, at der kommer noget som helst med i WTO-forhandlingerne.
Men når vi nu alle sammen er enige om, at sådan skal det også være, hvad er så problemet i at vedtage det og sige, at det vil vi ikke have?
Morten Homann (SF), 2005-11-17:
Jeg undrede mig også lidt, da jeg hørte fru Charlotte Fischers indlæg, hvor der var mange fornuftige betragtninger, over, at konklusionen blev, at man ikke kunne støtte det forslag til vedtagelse, som er fremsat af SF og Enhedslisten.
Det er jo netop et forslag til vedtagelse, som siger, at de danske uddannelser skal være en del af internationaliseringen, og at der skal være åbne muligheder for, at man kan lave udveksling mellem danske universiteter og andre lande.
Så det eneste, jeg kan stå tilbage med, er, at der kan være to problemer, hvor fru Charlotte Fischer havde lidt uld i munden.
Det ene kan være, hvis man – det må så være som det eneste parti her i Folketinget – er aktivt, åbent tilhænger af få mere deltagerbetaling på de danske universiteter.
Det andet punkt, hvor jeg kan se, at fru Charlotte Fischer kan have noget at indvende mod det her forslag til vedtagelse, er, hvis man – så vidt jeg kan se også som det M017S11601207ALFV.FM
Page 1178
Monday, January 23, 2006 10:30 AM
Så hvilket af de to er det, eller er det dem begge to, som gør, at fru Charlotte Fischer ikke kan støtte det her forslag til vedtagelse?
Charlotte Fischer (RV), 2005-11-17:
Jeg vil tage det sidste først, nemlig alt det, der handler om, hvorvidt vi vil gøre uddannelse til en handelsvare og alt det der.
For det første vil jeg sige ligesom til Enhedslisten, at vi står vagt om gratisprincippet.
Det andet er, at jeg bare ikke deltager i de her ideologiske diskussioner om handelsveje.
Jeg er interesseret i danske studerende og i at give dem muligheder for at deltage på det internationale uddannelsesmarked.
Det er sådan set det, jeg er interesseret i.
Jeg er interesseret i at tiltrække dygtige studerende, forskere og undervisere til Danmark, så det også bliver spændende at være på danske universiteter, og så de bliver bedst muligt.
Det er sådan set de to muligheder, der er.
Den køber jeg simpelt ikke.
Vi har én ordning, der gælder for danskere, og vi har en anden ordning, der gælder for de studerende, der kommer fra EU.
Det er sådan set meget nemt at gå til.
Morten Homann (SF), 2005-11-17:
Det er jo noget af en kovending, Det Radikale Venstre har foretaget, hvad angår deltagerbetaling på universiteterne, hvor vi over de seneste år har oplevet, at De Radikale faktisk har været meget aktive og meget klare i mælet om, at man ikke ønskede deltagerbetaling på danske universiteter, og så er De Radikale nu i skred, som jeg ser det.
Dog var man ikke nået så langt i processen i foråret, at man kunne stemme for regeringens indførelse af deltagerbetaling, men jeg kan høre, at fru Charlotte Fischer er ganske tæt på lige nu.
Det er ikke den store hovedpine.
Jeg vil sige, at jeg har mødt ganske mange danske studerende og danske universitetsansatte, som bekymrer sig lidt om det.
Derfor tror jeg, at de danske studerende og de danske universitetsundervisere skal være ganske bekymrede over Det Radikale Venstres letsindighed, altså at man slet ikke tænker på, at der foregår en diskussion uden for landets grænser, ganske intensivt endda, om at gøre uddannelser til en vare.
Så er det lidt nemt bare at læne sig tilbage og sige: Vi bekymrer os kun om den enkelte lille danske studerende.
Charlotte Fischer (RV), 2005-11-17:
Jeg vil godt allerførst slå fast, at vi ikke har ændret kurs i forhold til det lovforslag, der ligger.
Vi syntes også, at der var for mange regler og for meget bureaukrati knyttet til det.
Så det er bare for at sige, at det var vores hovedbegrundelser for at gå imod.
Med hensyn til WTO har jeg bare det grundsynspunkt, at vi alle sammen står last og brast om at slås for det gratis system, vi har her i Danmark.
Det er sådan set det, der er vigtigt for mig her og nu.
Og jeg mener ikke, at vi med de ændringer, der er lagt ind, svækker vores position på den måde.
Jeg vil ikke stå og sætte tal på her.
Man kan sige, at det jo har været over 400 studerende, hvis man tager de seneste tal for studerende, der kommer uden for EU og EØS-området.
Det bliver så, hvis man sætter det i forhold til 70, en markant nedgang.
Hvor vi lander, vil jeg ikke stå og sige.
Noget af det, vi indvendte mod det her, var jo netop, at vi følte, at lovforslaget kom på et ikke særlig gennemarbejdet grundlag.
Vi havde gerne set, at man havde analyseret området lidt mere, før man havde kastet sig ud i det.
Så vil jeg bare sige om en vedtagelse her i Folketinget, og hvorfor vi ikke har vores eget forslag: På det her tidspunkt synes jeg sådan set, det er godt nok, at enhver kan gå ind og læse, hvad jeg står og siger her fra talerstolen.
Det burde være tilstrækkeligt, hvis man vil vide, hvad Det Radikale Venstre mener.
Troels Lund Poulsen (V), 2005-11-17:
Tak for Det Radikale Venstres indlæg.
Det undrer mig lidt, at man med de mange visioner og også det klare budskab, Det Radikale Venstre har, alligevel vælger – det undrer mig lidt, for Det Radikale Venstre er jo altid et positivt parti
M017S11601207ALFV.FM Page 1179
– bagstræberisk at skyde alting, der bliver lagt frem, ned.
Jeg forstår godt, at man bliver nødt til at sige nej til SF og Enhedslisten.
Jeg undrer mig bare over, hvorfor man så ikke kan sige ja til det forslag til vedtagelse, som Venstre og De Konservative og Dansk Folkeparti har fremsat.
Og i det tilfælde, at der så er nogle ting deri, man mener ikke er godt nok, hvorfor fremsætter man så ikke sit eget forslag til vedtagelse?
Det synes jeg da man skylder Folketinget, når man nu gør så meget ud af det her.
Charlotte Fischer (RV), 2005-11-17:
Det står vist ikke skrevet ind i grundloven, at man skal komme med et forslag til vedtagelse, fordi der er en forespørgselsdebat her i Folketinget.
Jeg kan betro Venstres ordfører, at der skal komme meldinger nok fra vores side om, hvad vi mener på det her område.
Det skorter jo ikke på meget flotte ord om verdens bedste uddannelsessystem og om, hvor ambitiøse vi skal være.
Men vi føler systematisk, at der er et misforhold mellem de ord, der bliver sagt, som vi som regel er meget enige i, når det gælder de her målerklæringer, og så den realitet, der ligger bag.
Nu har jeg hørt alle her i dag tale for, at vi fastholder det system, der hviler på gratisprincippet, her i landet, og det vil sige, at kommer det nogen sinde dertil, at vi skal komme med en indstilling til WTO og også i EU, så tror jeg ikke, der er nogen tvivl om, at så er det det, vi vil slås for også her i Danmark.
Det er sådan set godt nok for mig.
Der er problemet med deltagerbetaling, som var til debat også i forbindelse med lovforslaget her i foråret.
Jeg har ikke det problem med deltagerbetaling, som Enhedslisten har.
Jeg har et problem med, at der ikke bliver indført fripladser og stipendier nok i den sammenhæng.
Det er det, der er vores problem.
Troels Lund Poulsen (V), 2005-11-17:
Jeg er udmærket klar over, at det ikke står i grundloven, at man skal fremsætte et forslag til vedtagelse.
Det har jeg aldrig nogen sinde overhovedet nævnt for Det Radikale Venstre.
Det undrer mig bare, at man, når man sådan er et ambitiøst parti, så ikke lige lægger frem, hvad man selv synes.
Det er jo Det Radikale Venstres holdning.
Jeg har et konkret spørgsmål.
Jeg kan forstå, at en af de afgørende ting i forhold til L 114, altså universitetsloven, og den debat, vi har i dag, må være antallet af stipendier.
Det er åbenbart ikke ambitiøst nok med 70, men hvad er det så, der skal til, for at Det Radikale Venstre føler sig tilfreds?
Hvor mange er det, der er brug for, hvis Det Radikale Venstre skal sætte tal på det?
Frode Sørensen (S), 2005-11-18:
Som bekendt er vurdering blot et finere ord for skøn, og skøn er naturligvis behæftet med megen usikkerhed.
Indtil nu har det ikke været muligt at klage over afgørelsen.
Vurderingsmændene har altså afgivet den endelige afgørelse, og det er vel i offentlig forvaltning usædvanligt, at der ikke er ankemuligheder.
Nu foreslår ministeren, at vurderingen lægges over til det, der siden 1. november hedder SKAT, og det sker for at koncentrere alle typer skatteforvaltning i SKAT.
Ministeren følger op med en overbygning i form af højest fire motorankenævn, herfra vil afgørelsen kunne gå videre til Landsskatteretten.
Der bliver således fuld adgang til at anke afgørelser hele vejen.
Forslaget giver også adskillelse mellem de myndigheder, som man klager over, og de myndigheder, man skal klage til.
Som en fodnote til forslaget foreslår ministeren at fritage visse biler for afgift, hvis de bruges til at transportere idrætsudstyr.
Socialdemokraterne kan sådan set være meget enige i forslagets hensigt, især den styrkede retssikkerhed på området, og vi har noteret os, at ministeren skønner, at sagsbehandlingstiden kan halveres, hvad vi naturligvis er tilfredse med.
Men vi kan jo også se af reaktionerne i høringssvarene, at det ikke er alle høringsparter, der er aldeles enige i forslagets udformning.
De sætter spørgsmålstegn ved, om det nu også opfylder sin hensigt på alle punkter.
Det skal vi naturligvis kigge på.
Derudover kan vi af overslaget over merudgifter og merindtægter se, at besparelsen for SKAT stort set spises op af merudgifter til bl.a. Landsskatteretten, og det er endda usikkert, om der overhovedet bliver nogen besparelser, så lille er forskellen mellem udgifter og indtægter.
Omvendt tæller det på plussiden for os, at borgerne forhåbentlig hurtigere end i dag kan få fastsat registreringsafgiften på deres bil.
Men jeg skal ikke lægge skjul på min bekymring over alle de indvendinger, som høringssvarene indeholder, og vi vil under udvalgsarbejdet naturligvis se på de her ting.
Egentlig har vi lidt svært ved at forstå, hvorfor ministeren smugler en lille afgiftslettelse for en lille gruppe køretøjer med i det her forslag.
Vi er jo ikke tilhængere af tilfældige skattelettelser for mindre grupper, som skal finansieres af andre skatteydere, så må man hellere give dem et tilskud på anden vis.
Socialdemokratiets udgangspunkt er, at man ikke skal føre idræts- eller anden kulturpolitik via skattepolitikken.
Det vil sige, at skatter og afgifter ikke skal bruges til at fremme den slags ting.
Vi mener fortsat, at erhvervskøretøjer skal beskattes anderledes end privatbiler, men vi er ikke glade for at fritage en ny gruppe for en afgift blot med den begrundelse, at idrættens vilkår skal fremmes.
Dem vil vi gerne være med til at fremme, men det skal være på en helt anderledes og åben måde.
Med de ord ser vi frem til at få et fornuftigt udvalgsarbejde og til at se på de kommentarer, der er i høringssvarene, og selvfølgelig også til at se på den her lille idrætsafgiftslettelse.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-11-18:
Det har selvfølgelig også hele tiden været vores intention netop at ramme ned dér og ikke, som det viste sig at ministerens lovforslag gjorde, ramme f.eks. cider og likør, og derfor vil vi naturligvis også gerne både støtte ministeren og hjælpe med at få ændret den lille fejl, sådan at vi nu rent faktisk får en afgift på det, som det var hensigten at få en afgift på, nemlig alkoholsodavanden, og ikke på f.eks. cider og likør.
Vi kan støtte lovforslaget.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-11-18:
Ved indførelse af tillægsafgiften på alkoholsodavand i 2005 blev der begået en fejl i forbindelse med afgræsningen af vareområdet.
Hensigten med loven var at sende et klart signal til de unge om at undgå et tidligt alkoholforbrug, men lovændringen har imidlertid bevirket, at visse produkter utilsigtet også er blevet omfattet af loven.
Man ønskede dengang at sende et signal til de unge om alkoholsodavand, og når nu loven alligevel skal laves om, så synes jeg, at skatteministeren burde overveje, om der ikke burde være yderligere afgift på såkaldt slikalkohol.
Unge, der ikke kan lide smagen af alkohol, har med disse produkter fundet en vej til et alkoholforbrug, en indtagelse, det er meget svært at beregne virkningerne af.
Da lovforslaget på det tidspunkt ikke gik imod regeringens skattestop, må det vel være det samme i år.
Det var en fejl af ministeriet, idet det burde være forudset, at cider m.v. indeholder frugtsafter, og at disse ikke ændrer karakter i fremstillingsprocessen, som f.eks. alkoholsodavand.
Positiv over for lovens afgift på alkoholsodavand er jeg, men jeg ønsker en yderligere stramning af afgiften på produktet.
Morten Homann (SF), 2005-11-18:
Det blev nævnt tidligere, at regeringen med det oprindelige lovforslag ønskede at sende et klart signal til de unge om, at de skulle holde sig fra alkoholsodavand.
Så er det jo svært at opfatte det her lovforslag som andet end et klart signal til de unge om, at frugtvin til gengæld er o.k. Spøg til side.
Det er jo stærkt kritisabelt, hvad ministeren har begivet sig ud i.
Et er, at det er menneskeligt at fejle, noget andet er, at man så forsøger at dække over fejlen og derved kommer til at begå en ulovlighed.
Den korrekte måde at gribe tingene an på havde jo været at fremsætte et forslag for Folketinget, hvor man ville have ændret denne her lov hurtigst muligt, og jeg er helt sikker på, at man ville have fået Folketingets forståelse for, at det var et lovforslag, som skulle behandles meget hurtigt.
Men i stedet valgte man altså at forsøge at rette lovgivningsfejlen administrativt, og det finder jeg stærkt kritisabelt.
Jeg synes også, at det er helt på sin plads at rette kritik mod denne her lovbehandling.
SF har det principielle synspunkt, at der på en lang række punkter kan ske afgiftsstramninger på sådan noget som alkohol, men vi anerkender, at det her ikke er en større debat om, hvad der skal ske stramninger på eller ikke skal ske stramninger på, og vi vil derfor gå positivt ind i udvalgsarbejdet.