runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jann Sjursen (KRF), 2002-11-18:
Heller ikke Kristeligt Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Vi er ganske vist ikke forligspartnere, så den del af diskussionen skal jeg ikke blande mig i, men jeg finder, at det argument, som er blevet fremført fra regeringspartiernes side og jo i særdeleshed fra Dansk Folkeparti side, om, at når man udsætter statslige institutioner og ministerierne for produktivitets- og effektiviseringsbesparelser, bør partierne også holde for, ikke holder. For partierne er jo ikke en del af den statslige sektor som sådan.
Staten kan som arbejdsgiver beslutte sig for at gennemføre visse besparelser og også bruge den såkaldte grønthøstermetode, men partierne er, som vi ser det, ikke en del af staten - og heldigvis for det i øvrigt.
Så det argument holder ikke.
Det gælder ikke mindst nogle af de besparelser, som er blevet iværksat på uddannelsesområdet.
Der har man jo så fra regeringens side - i øvrigt mange gange - lavet nogle omstillingsreserver, sådan at uddannelsesinstitutioner kan søge om de penge, som de i første omgang er blevet pligtige at spare.
Men jeg forstår, at der ikke er nogen omstillingsreserve forbundet med den besparelse, som man lægger op til her i forhold til de politiske partier.
Og det er såmænd nok også meget fornuftigt. Jeg vil godt sige, at i forhold til det rent principielle omkring partistøtten finder vi - men det er en anden sag, og det er et andet tidspunkt, den debat skal tages på - at man burde gøre støtten afhængig af andre elementer end blot det, hvor mange stemmer man nu får til et folketingsvalg.
Vi synes, at partistøtten også meget gerne må afspejle partiernes folkelige forankring, som det også kommer til udtryk f.eks. i forhold til, hvor mange medlemmer partierne har, og det kunne også være andre mere aktivitetsrelaterede principper for, hvor meget partierne skulle have i partitilskud.
Men det er som nævnt en helt anden debat.
I forhold til lovforslagets ærinde her i dag, nemlig at omfatte de politiske partier af grønthøsteren, som har høstet i forhold til ministerier og statslige institutioner, siger vi fra.
Vi finder ikke, at det er formålstjenligt at indrullere partierne i den sag.
Niels Helveg Petersen (RV), 2002-11-18:
Det Radikale Venstre kan ikke støtte dette lovforslag.
en del af en aftale om partistøtten.
Vi havde den opfattelse
dengang, og har det stadig væk, at det var en god aftale, der havde rigtige principper for partistøtten, og derfor kan vi ikke støtte det.
Vi finder også, at forslaget er et brud på en aftale mellem partierne, og det er derfor heller ikke det sidste ord, der er sagt i den sag. Jeg synes, der tilbagestår en principiel drøftelse med regeringen om, hvorledes man håndhæver sine forlig.
Ved tidligere lejligheder er der regeringsrepræsentanter, der har udtalt, at selvfølgelig holder man sine forlig, men efter vores opfattelse er dette lovforslag ikke udtryk herfor.
Line Barfod (EL), 2002-11-18:
Jeg skal ikke kunne sige, hvad alle har forstået eller ikke har forstået.
Jeg kan sige, at det, jeg udtalte mig imod, ikke var den tekniske metode, med hvilken man gennemfører denne nedskæring, det var det argument, man bruger, om, at det er, fordi man skal have en grønthøstermetode, ligesom man har på andre områder i staten, hvor man jo lader grønthøsteren køre hen over alle mulige dele af den statslige forvaltning.
Og det mener vi er et stort problem.
Men som sagt støtter vi, at man skærer ned på partistøtten, og det er klart, at skal man gøre det teknisk,
så er det denne måde, man gør det på.
Vi så helst, at man helt fjernede partistøtten, men kan støtte det her som et skridt på vejen.
Poul Nødgaard (DF), 2002-11-18:
Nu er jeg faktisk forvirret på et højere plan.
Hvis partistøtten skal sættes ned, hvilken anden metode skulle man så anlægge end at nedsætte det kronebeløb, man får pr. stemme, med et antal øre?
Jeg forstår, at fru Line Barfod er imod det.
Vil fru Line Barfod og hendes parti have, at hvis vi skulle spare det her antal millioner kroner, så skulle man gå ind under det og det parti og sige, at de skal spare på det og det og det osv.?
Sådan har jeg forstået det, men det kan jo være, at jeg er tungnem.
Fru Line Barfod tog afstand fra grønthøstermetoden.
Men man kan diskutere, om det her er grønthøstermetoden.
Jeg tror, det er 24 kr., der bliver sat ned til 23,30 kr. eller noget i den retning.
Men forklar lige endnu en gang Folketinget, om alle har misforstået Enhedslistens indlæg her.
Line Barfod (EL), 2002-11-18:
Enhedslisten er imod statsstøtten til partierne og kan derfor også støtte dette forslag som et lille skridt på vejen til at afskaffe partistøtten. Vi har jo stillet ændringsforslag til finansloven adskillige gange om, at man afskaffer partistøtten, og vil også gøre det til den finanslov, der kommer til behandling om nogle få uger.
Og jeg kan da endnu en gang til oplysning for Dansk Folkeparti oplyse, at Enhedslisten altså har det sådan, at vi stemmer for vores politik.
Når vi indgår forlig på forskellige områder, er det klart, at så er de forlig så langt, som vi kan nå, men vi ville aldrig binde os til, at vi så ikke måtte stemme for vores egen politik uden for forligene. Det synes vi er en meget mærkelig måde at arbejde på, at man skal gå imod sin egen politik, sådan som Dansk Folkeparti åbenbart binder sig til at gøre, i og med at de går ind i finansloven.
Så vil jeg også gerne sige, at selv om det først er på onsdag, vi skal behandle forslaget om åbenhed i regnskaberne hos partierne, så synes vi, at det er en væsentlig del af debatten omkring partistøtte.
Vi synes ikke, man skal have støtten fra staten.
Til gengæld mener vi, at der skal være fuld åbenhed om, hvilke virksomheder og privatpersoner det så er, der støtter partierne, så man kan se, hvem der finansierer partierne; så man kan se - som vi kan se i gennemgangen af det bilag, vi har fået i Kommunaludvalget - hvad det er for virksomheder, der støtter hvilke partier.
Det giver jo et lille fingerpeg om, hvilke interesser det er, der kæmpes for politisk, når man ser, hvem det er, støtten kommer fra.
For at man ikke skal kunne omgå reglerne ved, at man bare får støtten lokalt eller til de enkelte kandidater, så finder vi, det er vigtigt, at reglerne bliver ændret, så det også er støtte, der gives lokalt og til kandidaterne, der skal været omfattet.
Så vil jeg også gerne sige, at når vi støtter det her forslag, er det altså ikke, fordi vi går ind for grønthøstermetoden, men fordi vi går ind for, at man afskaffer tilskuddet, og det her er så en lille del af det.
Vi mener, grønthøstermetoden er noget af det mest ødelæggende, man har: at man går ind på den måde og siger, at alle skal spare uanset hvad, i stedet for at gå ind og lave en politisk prioritering af, hvilke områder man ønsker at spare på.
Det er en fuldstændig tåbelig måde.
Jeg er meget enig med dem, der har været oppe at sige, at det her med at sige, at det er, fordi der skal effektiviseres og grønthøstermetoden også skal ramme partierne, den går altså ikke.
Det er, fordi man ønsker at afskaffe partistøtten, og så kan man lige så godt sige det åbent, at det her er så langt, man kunne nå, hvis der skulle være flertal for det.
Men at kalde det grønthøstermetoden er altså noget mærkeligt noget.
Anne Baastrup (SF), 2002-11-18:
Da hr. Aage Frandsen heller ikke kan nå frem, skal jeg på hans vegne give udtryk for SF's holdning.
Jeg husker tydeligt, dengang forliget om statstilskuddet til partierne blev indgået, og jeg husker også tydeligt, hvilket parti der helt klart havde en fordel af det, og jeg husker, at de daværende formænd fra De Konservative var ganske tilfredse med den aftale.
Men jeg skal i øvrigt ikke gå ind i spørgsmålet om, hvorvidt det her er forligsbrud eller ej.
SF fandt, at det var en forkert beslutning, der blev truffet.
SF fandt, at det var et forkert forlig.
Vi står så over for, om vi skal støtte det her lovforslag.
Sagen er nemlig den, at lovforslaget jo lægger op til, at man så også samtidig bekræfter, at det er en rigtig god idé, at man har en grønthøstermetode på den offentlige virksomhed.
Vi finder, at de voldsomme besparelser, som de statslige virksomheder er udsat for, også de kommunale og amtskommunale, er en forkert vej at gå.
I og med at SF støtter det her lovforslag, skal det ikke under nogen omstændigheder tages som et udtryk for, at vi støtter, at regeringen kører en med hovedet under armen-politik over for den offentlige virksomhed.
Vi ser, at der sker nogle forkerte prioriteringer, vi ser åbenlyst nødvendige ting blive nedprioriteret, fordi der simpelt hen ikke er ressourcer i det offentlige til at gennemføre det.
Så derfor: Vi vil ikke afvise forslaget, men vi afviser på det bestemteste begrundelsen, nemlig at man skal ligne de offentlige virksomheder med hensyn til effektiviseringer.
Vi synes ikke, at det er den rigtige begrundelse.
Den rigtige begrundelse er, at man ikke finder, at det er nødvendigt at have statstilskud af denne her størrelse.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2002-11-18:
Hvis hr. Jan Petersen læste stakken af papirer omkring efterlønsforliget igennem, ville han kunne finde, præcis hvor stort efterlønsbidraget skulle være, og hvor stort a-kasse-kontingentet skulle være.
Det fremgår klart af papirerne, som jeg må erkende at jeg ikke har taget med i dag - nu er det jo for så vidt også et andet lovforslag, vi behandler - men det fremgår klart af bilagene til det forlig, der var omkring efterlønnen.
Jan Petersen (S), 2002-11-18:
Det efterlønsforlig forholder sig til efterlønsbidraget.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2002-11-18:
Jeg behøver ikke at spørge nogen for at få bekræftet, at vi har et efterlønsforlig.
Jeg var faktisk selv med til at indgå det.
Men til trods for at det var indgået, tillod den tidligere regering sig at ændre på forliget - oven i købet inden for den samme valgperiode, hvor forliget om efterlønnen var indgået - ved at nedsætte bidraget til a-kasse-kontingentet, selv om det udførligt var anført i papirerne omkring efterlønsforliget, hvad dette beløb skulle andrage.
Det var et eklatant forligsbrud.
Det er der ikke tale om i den her sag, eftersom der efter vores opfattelse heller ikke er et forlig, men en stemmeaftale fra 1995 om, hvordan man i en konkret situation skulle forholde sig, når man trykkede på henholdsvis de grønne og de røde knapper her i Folketingssalen.
Eva Kjer Hansen (V), 2002-11-18:
Jeg vil gerne svare på to ting i forhold til fru Grete Schødts' indlæg.
Den ene er, at jeg kan forsikre fru Grete Schødts om, at vi gennemfører det frie valg.
Det er sikret i det her lovforslag, og jeg kan slet ikke forstå, hvordan fru Grete Schødts kunne være i tvivl om det.
Den anden ting, jeg vil svare på, er, at det er med åbne øjne, at diætkosten ikke er kommet med i lovforslaget.
Det har faktisk været drøftet grundigt, men jeg er ikke i stand til at definere målgruppen og få klart afdækket, hvem det så er, der skal have muligheden for at komme i betragtning, ligesom det jo også er sådan, at det ikke nødvendigvis vil være en merudgift at skulle omlægge sin kost. Af de to grunde mener jeg ikke, at man kan skrue en model sammen, hvor også dette kunne komme i betragtning, men jeg vil da se frem til fru Grete Schødts' evner i den henseende i et eventuelt ændringsforslag.
Grete Schødts (S), 2002-11-18:
Jeg er enig i, at det kan være lige så svært at afdække målgruppen, når vi snakker om diætkost, som det f.eks. kan være at afdække målgruppen, der skal have hjælp til briller.
Men når jeg læser det, som jeg gør, er der et frit leverandørvalg, og jeg håber, at det svar, fru Eva Kjer Hansen har givet mig, er rigtigt.
Det, der står i bemærkningerne om f.eks. hjælp til briller, synes jeg altså kræver nogle spørgsmål, og det kræver også nogle svar.
Eva Kjer Hansen (V), 2002-11-18:
Jeg vil blot kvittere for de pæne ord fra fru Grete Schødts
og sige, at det må vi så have afdækket under udvalgsarbejdet. Er der nogen tvivl, må vi jo have det præciseret - det er klart - for det er i hvert fald vigtigt for os, at der ikke er nogen tvivl.
Line Barfod (EL), 2002-11-18:
Det er til spørgsmålet om diætkost.
Jeg vil bare spørge, om fru Grete Schødts ikke kan bekræfte, at allerede i dag er der en gruppe ude i kommunerne, der får personlige tillæg til diætkost, og hvor man er i stand til at vurdere, hvem det er, der skal have tillægget.
Vi ønsker bare ensartede regler, og det er det, der har ligget i det forslag, som Enhedslisten har fremsat, og som Socialdemokratiet har støttet.
Så der findes regler, og der er folk, der i dag får tillæg til diætkost.
Eva Kjer Hansen (V), 2002-11-18:
Jeg bliver nødt til at knytte en kommentar til hr. Villy Søvndals økonomiske bemærkninger, som gik på, at vi fjernede 140 mio. kr. fra de personlige tillæg.
Rent faktisk var det jo sådan, at da vi syntes, at regnskabstallet var meget anderledes end budgettallet, iværksatte regeringen en undersøgelse for at få afdækket, hvordan det reelt så ud ude i kommunerne, og som jeg refererede i min ordførertale, var der en meget forskellig praksis, og der var sket en opstramning af tildelingen af de personlige tillæg.
Den undersøgelse var baggrunden for, at vi reagerede og nu har fremsat det foreliggende lovforslag.
Så vil jeg gerne gentage, at vedrørende diætkosten er det for mig ikke et spørgsmål om i gåseøjne at presse lidt eller tale meget mere om det, men et spørgsmål om sagligt at se på, om der er et behov, om der er meget store merudgifter, og hvilke former for diætkost som i givet fald skulle være omfattet af reglerne.
Her føler jeg, at vi er meget godt dækket ind i dag, hvor man jo kan få hjælp via de personlige tillæg, når man har et særligt behov.
Villy Søvndal (SF), 2002-11-18:
Lovforslagets indhold er som sagt at sikre, at tandproteser, briller og fodbehandling kommer ind under helbredstillægget, hvilket betyder, at 85 pct. af pensionistens egenbetaling kan dækkes for de ældre, der har store medicinudgifter og en svag økonomi.
Historisk er det i øvrigt sådan, at vi selv fremsatte dette forslag for godt et år siden, da vi forhandlede finanslov.
Det er et godt forslag, forstået på den måde at det tilgodeser pensionister, der har store merudgifter og samtidig har en svag økonomi.
Svagheden ved forslaget her er, at tilskud til diætkost er gledet ud.
Men jeg forstod på de korte bemærkninger, at hvis vi hjælper hinanden og kan finde ud af en afgrænsning, har man ikke noget imod at lave det.
Det er bare ikke lykkedes at indgrænse gruppen, og det er jo fair nok.
Men samtidig ser jeg det som et klart løfte om, at hvis det kan lade sig gøre, er regeringspartierne og Dansk Folkeparti villige til at sige: Selvfølgelig skal de stakkels mennesker også have tilskud.
Det er mennesker, der for nogles vedkommende har meget store merudgifter, som de ikke selv er skyld i, og med al den forkærlighed for den gruppe, der er blevet udtalt af ordførerne for de tre partier, kan jeg slet ikke forestille mig, at man ikke vil være med. Summen af forbedringer er på knap 100 mio. kr., lidt op
og ned i de enkelte år
Her synes jeg, det for historieskrivningens skyld er interessant at nævne, at sidste år fjernede regeringspartierne og Dansk Folkeparti 140 mio. kr. fra de personlige tillæg, og i år tilfører man så 100 mio. kr. Men det, jeg synes er endnu mere imponerende, er, at man over for en lidt halvsøvnig offentlighed får det til at fremstå, som om man hele tiden giver og giver.
Det er simpelt hen imponerende, at man kan tage 140 mio. kr. det ene år, give 100 mio. kr. det næste år og samlet få det til at se ud, som om man har leveret et fremskridt.
Jeg tænker på de 140 mio. kr., man fjernede fra de personlige tillæg i forbindelse med finanslovens vedtagelse sidste år; det kan ordførerne formentlig huske.
Vi støtter forslaget, for uanset at der er lavet forringelser tidligere, ville det jo være dumt ikke at stemme for en forbedring, som man oven i købet selv er og har været tilhænger af.
Vi stiller et ændringsforslag - jeg ved ikke, hvem af os der kommer først - der går på, at diætkost også skal med.
Jeg tror faktisk også, at ministeren har det liggende i skuffen, hvis vi spørger hende, for det er jo gammelkendt stof, som vi har forhandlet før, og derfor tror jeg bare, hun skal presses lidt af endnu flere, før hun kommer frem med forslaget om diætkosten.
Så kan vi vedtage det hele, og så har pensionisterne fået næsten lige så meget, som de mistede sidste år, så derfor er jeg enig med de ordførere, der siger, at det er en ret god dag.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-11-18:
I Det Konservative Folkeparti lægger vi stor vægt på at hjælpe de svageste i vort samfund, og vi vil derfor også gerne bidrage til at give klare regler for at hjælpe de svageste pensionister til sikkerhed for hjælp til nødvendig fodbehandling, tandproteser og briller.
Der kan være store udgifter forbundet med disse områder, f.eks. hvis brillen eller protesen pludselig knækker, og det kan derfor være en stor økonomisk belastning for den enkelte pensionist.
Det har hele tiden virket paradoksalt, at man har kunnet få hjælp til at få trukket den sidste tand ud, men den protese, man skulle have bagefter, kunne man ikke få hjælp til.
Med L 50 sikrer vi en mulighed for bl.a. det, og derfor bakker Det Konservative Folkeparti op om forslaget.
Pia Kristensen (DF), 2002-11-18:
Fru Line Barfods og Enhedslistens kæphest er jo altid de multinationale selskaber.
Hvordan kunne man lave nogle modeller for, hvordan de tillæg skulle forbedres?
Det var Dansk Folkeparti indstillet på at være med til, og jeg vil stadig sige, at L 50 er en helt klar forbedring for vore pensionister.
Line Barfod (EL), 2002-11-18:
Først med hensyn til finansiering: Enhedslisten kommer gerne med forslag til finansiering.
Angående den måde, vi normalt fremsætter beslutningsforslag på, er det sådan, at vi fremsætter beslutningsforslagene, og så kommer finansieringen, når vi forhandler finanslov.
Men det specielle her var, at der jo sådan set var penge, men Dansk Folkeparti og regeringen tog dem.
Dem kunne man i stedet have brugt til helbredstillægget.
Så lige for at følge op på fru Grete Schødts' spørgsmål: Dansk Folkeparti plejer at sige, at man er imod en masse bureaukrati og den slags, men her vil man altså gerne være med til, at der fortsat skal være et stort bureaukrati, hvor man skal søge hver gang. Vil Dansk Folkeparti være med til at arbejde på at få ændret det under udvalgsbehandlingen?
Pia Kristensen (DF), 2002-11-18:
Jeg vil starte med at svare fru Line Barfod: Der mangler altid en ting, når Enhedslisten fremsætter et beslutningsforslag, og det er finansieringsdelen.
Den mangler altid.
Vi bliver præsenteret for nogle beslutningsforslag, der fylder 10 linjer, der er ingen finansieringsdel.
Hvis Dansk Folkeparti skal tage stilling til at støtte et lovforslag eller beslutningsforslag, så vil vi også gerne have en finansieringsdel med.
Der skal også være lidt økonomisk ansvarlighed med, man kan jo ikke sige ja til noget, man ikke aner, hvad kommer til at koste. Til fru Grete Schødts vil jeg sige, at i den dokumentation, vi er blevet præsenteret for i forhandlingerne om diætkosten, var der faktisk gode argumenter for ikke at tage diætkosten med.
Men jeg vil ikke sige nej, vi vil da gerne se nogle argumenter, og så kan vi drøfte det under udvalgsarbejdet og også se, hvad det vil komme til at koste. Jeg vil ikke lægge mig fast på noget, men vi vil gerne se noget god argumentation for det.
Som fru Grete Schødts siger, er det her lovforslag bedre end det princip, vi arbejder efter nu, og det støtter vi i Dansk Folkeparti.
Jan Petersen (S), 2002-11-18:
Selvfølgelig er den aftale, hr. Kirkegaard henviser til, et politisk forlig, og jeg synes, at hr. Kirkegaard skulle tale med dem, der indgik det, for at få bekræftet, at sådan forholder det sig.
At Det Konservative Folkeparti så måtte have et problem i dag, er Det Konservative Folkepartis eget problem.
Socialdemokratiet har klart den forventning, at Det Konservative Folkeparti overholder forlig.
Vi håber, at Det Konservative Folkeparti vil gøre det i fremtiden, og at man derfor vil insistere på, at der er et forlig på det her område, og at man derfor stopper dette forslag.
heller ikke noget satspuljeforlig?
Grete Schødts (S), 2002-11-18:
Det er jo ikke rigtigt.
Det eneste, der er omfattet, er stort set formuegrænsen, og hvis man bliver godkendt til en ydelse, der ligger ud over det, vi kender i dag, så kan man opnå højst 85 pct., i tilskud.
Så det er ikke en reel udvidelse af helbredstillægget, men jeg er enig i, at det er bedre end det, vi har.
Jeg vil godt alligevel sætte spørgsmålstegn ved, om det bliver anderledes ude i de enkelte kommuner, om det bliver mere rimeligt og retfærdigt for landets pensionister, der skal ansøge om hjælp til briller, til fodterapeut og forhåbentlig også til diætkost.
Der bliver ikke ens regler som det, vi har opnået i helbredstillægget.
Det er det ærgerlige ved det.
Men jeg erkender, at det er bedre end det, vi har.
Pia Kristensen (DF), 2002-11-18:
Til fru Tove Videbæk vil jeg godt starte med at sige, at vi bruger den samme formuegrænse som i helbredstillæg.
Til det der med, at en pensionist måske har et hus: Jamen det kan godt være, at man har et hus, men det er ikke ensbetydende med, at man er en rig pensionist.
Det kan godt være, at man er rig på papiret, men ikke har de likvide midler, der skal bruges i dagligdagen. Til fru Line Barfod: Jeg ved godt, at Enhedslistens største hobby er at drille Dansk Folkeparti.
Fru Line Barfod ryster på hovedet, men det er det.
Da vi trådte ind i det nye Folketing, kom der ti beslutningsforslag fra Enhedslisten, som var plukket ud af vores arbejdsprogram, og så skulle Dansk Folkeparti, fordi vi var blevet parlamentarisk grundlag for regeringen, pludselig få gennemført alle de ting.
Det tager tid at få gennemført tingene, og Dansk Folkeparti gennemfører ikke absolut tingene i den rækkefølge, som Enhedslisten vil.
Vi lavede en aftale med regeringen i sidste års finanslov om, at der skal laves en undersøgelse af hele det her område, og den aftale har vi holdt.
Undersøgelsen er færdig, og nu går vi ind med et lovforslag og udvider helbredstillæggene.
Kan det være bedre?
Tove Videbæk (KRF), 2002-11-18:
Dansk Folkepartis forslag drejer sig om økonomisk vanskeligt stillede pensionister.
Så vil jeg gerne spørge, om det også drejer sig om pensionister, som har 0,5 mio. kr. eller mere i formue.
Der bliver talt om, at man er økonomisk vanskeligt stillet, hvis man har en likvid formue på under 53.000 kr. Men hvad med de pensionister, som har 0,5 mio. kr. eller mere i formue i hus eller obligationer eller papirer osv.?
Er de også økonomisk vanskeligt stillet?
Line Barfod (EL), 2002-11-18:
Dansk Folkepartis ordfører sagde, at dette forslag var hjerteblod for Dansk Folkeparti, og så er det jo glædeligt, at det kommer nu.
Så vil jeg bare gerne høre, hvorfor Dansk Folkeparti så ikke tidligere har kunnet støtte forslaget.
Det havde man jo mulighed for kort efter valget, hvor Enhedslisten fremsatte
Hvorfor kunne Dansk Folkeparti ikke have været lidt hurtigere? Til det her spørgsmål om diætkost: Hvis nu vi kan fremlægge de beregninger og den lægelige dokumentation, som man allerede i dag anvender i forhold til diætkost, vil Dansk Folkeparti så være med til, at helbredstillægget også kommer til at omfatte diætkost?
Grete Schødts (S), 2002-11-18:
Jeg er faktisk ganske sikker på, at hvis ministeren går hjem og kigger i en af skufferne i sit skrivebord, ligger der et forslag, man kan bruge. Vi behøver ikke at have de store tekniske beregninger, for jeg tror faktisk, at det allerede ligger der, fra dengang vi sad i regering og havde ministeransvaret.
Ellers skal vi gerne være behjælpelige med at afgrænse, hvad det her handler om, så også de borgerlige partier kan stemme for vores ændringsforslag.