Helle Sjelle (KF), 2003-02-27:
Som alle ved, er Danmark et lille land, der ikke er rigt på de primære ressourcer, og som heller ikke er nogen tung aktør i den internationale storindustri.
Almen viden, specialviden, uddannelse og knowhow af solid kvalitet med høje faglige standarder er derfor en af de vigtigste, allervigtigste drivkræfter for økonomisk vækst og fremtidssikring af velfærdssamfundet.
Det er også en adgangsbillet for vores land til en stadig mere fremtrædende plads i internationale sammenhænge.
At nå dette kvalitetsniveau stiller krav til den danske befolkning og det danske uddannelsessystem.
I Det Konservative Folkeparti har vi knivskarp fokus på, at det politiske system sørger for, at vores uddannelsessystem er klar til den opgave.
Vi har for kort tid siden indgået en folkeskoleaftale og dermed skabt et godt fundament for den første obligatoriske del af enhver danskers uddannelsesforløb, noget, vi tillægger enorm betydning.
Nu kommer så turen til de gymnasiale uddannelser, som skal bygge videre på det fundament, således at de unge mennesker er godt rustet til at møde de udfordringer, som stilles til dem i et stadig mere globaliseret videns- og teknologisamfund.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi forventer os meget af regeringens forslag til reform af de gymnasiale uddannelser.
I folkeskolen opnås de basale kompetencer, som er uundværlige hele vejen, hele livet igennem.
Men de gymnasiale uddannelser har en dobbelt funktion.
For det første bygger de videre på det fundament, som etableres i folkeskolen.
For det andet er disse uddannelser bindeleddet mellem den grundlæggende skoleuddannelse og de videregående uddannelser.
De gymnasiale uddannelser har derfor en helt central plads i det samlede uddannelsessystem såvel i forhold til folkeskolen som til de videregående uddannelser, og derfor betyder en reform af disse uddannelser naturligvis meget for styrkelsen af uddannelsessystemet.
Der er i alt fire gymnasiale uddannelser, som kan indgå i et reformarbejde.
Denne redegørelse handler dog primært om reformerne af det almene gymnasium og hf.
I Det Konservative Folkeparti synes vi, det er positivt, at man har valgt at se reformerne af det almene gymnasium og hf i sammenhæng og også har valgt at gennemføre dem samlet.
Med hensyn til gymnasiet mener vi, at der er behov for at styrke fagligheden og den reelle studiekompetence, så uddannelsens studieforberedende karakter bliver øget.
Det almene gymnasiums opgave er først og fremmest at forberede og kvalificere eleverne til de videregående uddannelser.
Undervisningen skal moderniseres, så den modsvarer de krav, som de studerende bliver mødt med.
Med hensyn til en sammenlægning af gymnasiets sproglige og matematiske linje har vi ikke noget imod at skabe et gymnasium med én fælles linje, hvor eleverne efter et fælles grundforløb får muligheden for at vælge fagpakker med henblik på en senere specialisering.
Foreløbig opereres der med et grundforløb, som varer ½ år.
Om det halve år skal blive til et helt, må komme an på de faglige argumenter.
For Det Konservative Folkeparti er det helt centralt, at der skabes et fremtidens gymnasium, hvor fagligheden bliver styrket.
Derfor er det efter vores opfattelse bl.a. nødvendigt med en skærpelse af de naturvidenskabelige fag
, så eleverne er bedre forberedte til at begynde på de videregående uddannelser.
Den naturvidenskabelige dimension skal også inddrages i forbindelse med opdateringen af indholdet i den almene dannelse.
Almen dannelse og viden skal gå hånd i hånd.
Det ligger os meget på sinde, at den almene dannelse ikke må gå tabt, men tværtimod opprioriteres.
Derfor bør der være en bred vifte af de obligatoriske fag, herunder bl.a. oldtidskundskab, idræt og religion, som er vigtige for elevernes almendannelse.
Vi ser også gerne, at samfundsfag bliver et obligatorisk fag, og at engelsk bliver på skemaet gennem alle 3 år i gymnasiet.
Med hensyn til hf mener vi, at der på samme måde er behov for, at kvaliteten bliver hævet, og at uddannelsen gøres mere målrettet.
Vi er åbne over for muligheden for at komme på hf allerede efter 9. klasse, men vi ønsker, at det stadig skal være muligt for ældre og mere modne mennesker at tage en hf-eksamen.
Vi er meget optaget af, at hf ikke bare bliver en lightudgave af gymnasiet, men at det bevarer sin egen helt særlige profil.
Hvis de fire gymnasiale uddannelser mister deres selvstændige, individuelle profiler, er der ganske enkelt ingen grund til at opretholde dem.
Vi noterer med stor tilfredshed, at redegørelsen alt i alt svarer særdeles godt til de ønsker og prioriteter, vi har for de gymnasiale uddannelser.
Vi ser frem til nogle konstruktive og gode drøftelser, der forhåbentlig kan resultere i en seriøs og gavnlig reform af de gymnasiale uddannelser.