runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2006-05-19:
Jeg kan forstå, at hr. Per Ørum Jørgensen bekymrer sig meget om de danske frugtavleres og grøntsagsavleres forhold, og det er der jo god grund til at gøre, for det går dem rigtig skidt, som hr. Per Ørum Jørgensen jo også er inde på.
Et af de argumenter, vi indtil nu har haft for at vælge danske produkter, har jo været, at der var væsentlig færre pesticidrester i dem end i udenlandske produkter.
Det har producenterne selv brugt som argument.
Det tyder på, at man sådan set godt ved, at forbrugerne interesserer sig for det her.
Så tror hr. Per Ørum Jørgensen ikke, at hvis man virkelig bekymrer sig for frugt avlernes fremtid, så må man også interessere sig meget seriøst for, at vi fremover ikke ser en stigning i mængden af pesticidrester, men at der sker et fald?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-05-19:
Det går jo ikke for godt med os to i dag, hvis fru Mette Gjerskov bare bliver mere og mere skuffet, så det skal jeg da beklage.
Når det gælder behandlingshyppigheden, henholder jeg mig til den rapport, der ligger fra Kirsten Jensen-udvalget, som siger, at det ikke er realistisk at udarbejde de her ting.
Der vil jeg ikke gøre mig klogere end de konklusioner, man er nået frem til der.
Med hensyn til afrapportering og registrering har man jo de her tiltag.
Det, jeg egentlig sagde om de ting, var jo, at hvis der er problemer med adgangen til de her informationer fra de relevante aktører, så er det naturligt at kigge på at lette adgangen.
Det var sådan set det, jeg sagde til det.
Så igen til det der med et klart mål for, hvornår dansk frugt og grønt skal være helt fri for pesticidrester: Det er selvfølgelig en pragtfuld ambition, som jeg jo tror alle deler et eller andet sted ude i horisonten, men det er bare ikke realistisk på nuværende tidspunkt.
Det, jeg egentlig sagde, var sådan set, at man selvfølgelig ikke skal udelukke, at det på sigt er muligt teknologisk at undgå de her ting, hvilket vi alle sammen er enige om det er rarest at nå frem til.
Der skal jo ikke herske tvivl om, og det tror jeg alle partier her i Folketinget er enige om, at vi ikke ønsker, at andelen af pesticidrester overstiger et niveau, hvor det kan være skadeligt, hvad angår sundhed og miljø.
Det tror jeg vi er ret enige om.
Jeg er egentlig også glad for, at hr. Per Clausen anerkender, at branchen er hårdt spændt for i øjeblikket.
Vi ser mange lukninger, og der ligger også flere forude, må jeg desværre erkende, i hvert fald ud fra de prognoser, man ser.
Det er en situation, vi selvfølgelig skal tage alvorligt, og det er også derfor, jeg et eller andet sted finder det problematisk, at debatten om, at dansk frugt og grønt skal være helt fri for pesticidrester, florerer her i dag, for det er altså ensbetydende med, at man ydermere konkurrencemæssigt stiller Dansk Gartneri i en situation, som er meget, meget uholdbar, når man oven i købet tænker på, de i forvejen er i en vanskelig situation lige nu.
Elisabeth Geday (RV), 2006-05-19:
Jeg synes da også, det er dejligt, at der er en positiv og konstruktiv dialog, men det afholder altså ikke mig fra at handle, mens de snakker.
Jeg kan konstatere, at udviklingen går i den forkerte retning, der er flere pesticider i den mad, vi spiser i dag end i den mad, vi spiste for 10 år siden.
Det er altså en udvikling, der går i den forkerte retning.
Så må de gerne have en konstruktiv dialog og forhåbentlig også nå frem til nogle initiativer, som igen vil pege i den rigtige retning, men det forhindrer altså ikke mig i at nikke positivt til Socialdemokraternes forslag, sådan som det ligger i dag.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-05-19:
Hr. Per Clausen skal slet ikke være i tvivl om, at Det Konservative Folkeparti og regeringen er meget ambitiøse på det her område og vi ønsker at holde niveauet så lavt som overhovedet muligt.
Det skal der slet ikke herske tvivl om.
Derfor synes jeg, at den præmis, at det er noget, man totalt negligerer – det er lidt de undertoner, jeg hører fra hr. Per Clausen – altså ikke holder.
Man har faktisk i handling vist, at man tager det her område meget, meget alvorligt.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-05-19:
Kunne jeg få ordføreren til at erklære sig enig i, at hvis vi kunne registrere behandlingshyppigheden, ville det være et redskab til at kunne begrænse brugen?
Det kan man i Sverige.
Og den anden del af mit spørgsmål: Kan ordføreren ikke også godt medgive, at de første elementer i forslaget faktisk udgør redskabet til at kunne få fat i behandlingshyppigheden?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-05-19:
Jeg vil gentage mig selv i relation til det svar, jeg kom med til fru Mette Gjerskov, om, at jeg vil tillade mig at have en lille tvivl om, hvor høj kvalitet den her undersøgelse fra Sverige har.
Og så vil jeg henholde mig til, at man i det udvalg, der har arbejdet med de her ting, altså Kirsten Jensen-udvalget, som kom med en rapport i 2003, har vurderet, at det ikke er muligt at gennemføre i Danmark.
Hvis jeg skulle sige andet, ville jeg sådan set gøre mig klogere end et udvalg, der har eksperter på området, og det vil jeg dog ikke gøre.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-05-19:
Problemet er jo, at registreringen er med til at lave redskabet, og registreringen har ikke været god nok.
Det oplevede vi i det samråd, vi havde, og i den efterfølgende dialog med Det Økologiske Råd.
Det er derfor, jeg spørger, og når vi nu får styr på det og mere viden på området, så kunne vi også løfte behandlingshyppigheden, og det ville være ønskeligt.
Ordføreren henholder sig så til, at der er udtalt usikkerhed.
Jamen det er der jo, fordi vi ikke har nok registrering.
Så kunne vi ikke få et nik til, at jo, lad os gå den vej, lad os få mere registrering?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-05-19:
Jeg har sådan set svaret på det spørgsmål.
Jeg mente egentlig, det mere var en kommentar, der kom her i anden omgang.
Martin Henriksen (DF), 2006-05-19:
Vi skulle jo gerne i gang så hurtigt som muligt.
Mener hr. Per Ørum Jørgensen ikke, at der faktisk nu er mulighed for, at man kan gøre mere for at nedbringe niveauet af pesticidrester i dansk frugt og grønt, og ikke ude i fremtiden, når der skulle vise sig en eller anden fantastisk teknisk mulighed?
Vi har jo altså mulighed for at sætte ind på det her område nu.
Det går jeg ud fra at ordføreren er enig med mig i.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-05-19:
Det er også det, jeg henviser til, bl.a. i form af den pesticidhandlingsplan, vi lavede sammen med Dansk Folkeparti, hvor jo netop målsætningen med de initiativer, der er, er at nedbringe antallet af pesticidrester.
Men der er jo så også i den aftale den klausul, at hvis udviklingen ikke går i den retning, som man ønsker – et ønske, som man jo deler fra regeringspartiernes og Dansk Folkepartis side, om at nedbringe brugen af pesticiderne – så må vi se, om der er behov for at stramme op på indsatsen.
Det ligger jo reelt i den aftale, partierne har med hinanden.
Martin Henriksen (DF), 2006-05-19:
Det synes jeg var en fornuftig tilkendegivelse her til sidst.
Så må jeg forstå det sådan, at såfremt det er nødvendigt, at vi skal hjælpe ministeren lidt på vej, så vil De Konservative godt være med til at skubbe deres egen minister lidt på vej, sådan at vi kan komme i den rigtige retning.
Og så vil ordføreren selvfølgelig også holde ministeren op på, at der er drøftelser i gang imellem Dansk Gartneri og Det Økologiske Råd med henblik på at styrke rådgivningen på det her område.
Så det tager jeg som en tilkendegivelse af, at De Konservative vil være med til at hjælpe ministeren lidt på vej.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-05-19:
Jeg tror egentlig ikke, der er behov for at hjælpe ministeren på vej.
Det, jeg henholder mig til, er den aftale, regeringen har indgået med Dansk Folkeparti om en handlingsplan på det her område, hvor man jo netop også har lagt vægt på, at hvis man ikke når de ønskede resultater, så er man klar til at se på behovet for at stramme op på indsatsen.
Det er jo sådan set ganske fornuftigt, at vi kontinuerligt følger udviklingen og så sætter ind, hvis det viser sig, at udviklingen går i den forkerte retning.
Det er jeg nu meget, meget overbevist om også er ministerens indgang til det her.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-05-19:
Jeg bliver nødt til at knytte et par bemærkninger til den store del af ordførerens tale, som vedrørte den konservative tålmodighed.
Jeg kan måske indledningsvis sige, at det jo politisk set har været en god ting for De Konservative at have den dyd, som jeg anser tålmodighed for at være, bl.a. i forbindelse med kommunalreformen, skattelettelser osv., rigtig mange konservative resultater, som vi har frembragt gennem mange års politisk kamp og med tålmodighed.
Så jeg vil næsten håbe, at Det Radikale Venstre vil have samme tålmodighed, nu man er dansepartneren, ingen i Folketinget rigtig vil danse med i øjeblikket.
Men det var så en helt anden ting.
Jeg vil bevæge mig over til det her beslutningsforslag og spørge den radikale ordfører, om De Radikale reelt egentlig er ligeglad med, at der er den her konstruktive og positive dialog mellem Det Økologiske Råd, Fødevarestyrelsen og Dansk Gartneri, og om ikke det måske var klogt at høre, om de kan finde frem til en fornuftig løsning først, før vi overtrumfer dem fra Folketingets side.
Per Clausen (EL), 2006-05-19:
Jeg tør faktisk slet ikke tænke på den situation, der ville opstå, hvis danske gartnere gik ud og solgte deres produkter med den deklaration, som hr. Per Ørum Jørgensen nævner her, nemlig: I kan være sikre på, at der er pesticider i, men det er under grænseværdien.
Det tror jeg ikke er nogen tilfredsstillende målsætning at have, og jeg synes, hr. Per Ørum Jørgensen skulle tilslutte sig den målsætning, vi andre har, nemlig at nedbringe mængden af pesticidrester og sikre os, at vi faktisk kender til, hvor mange pesticider der bliver brugt i dansk frugtavl og i gartnerierne.
Det tror jeg ville være nyttigt.
Jeg tror også, det ville være nyttigt, hvis man vil sikre den branches overlevelse i Danmark i fremtiden.
Ellers kan man jo lige så godt købe det, som kommer fra andre lande, hvorom man også ved, at det indeholder pesticider, men forhåbentlig ikke mere, end grænseværdierne tillader.
Martin Henriksen (DF), 2006-05-19:
Forslagsstillerne ønsker en handlingsplan for at nedbringe pesticidrester i dansk frugt og grønt.
I Dansk Folkeparti ønsker vi, at pesticidrester i danske fødevarer skal være på et så lavt niveau som overhovedet muligt, så tilstedeværelsen af disse stoffer holdes inden for de rammer, som er sundhedsmæssigt forsvarlige, og naturligvis ikke overskrider de gældende grænseværdier.
Det er et fåtal af danske fødevarer, hvor der er en overskridelse af grænseværdierne, så vidt jeg husker 2-3 pct., men det, at pesticidresterne i Danmark typisk er under de gældende grænseværdier, gør ikke, at vi skal undlade at sætte fokus på fortsat nedbringelse af de her stoffer i fødevarer.
Fødevarestyrelsen offentliggør hvert år en liste over pesticidrester i danske fødevarer, og det skal den naturligvis blive ved med.
Fødevare styrelsen fører selvfølgelig også kontrol med og offentliggør omkring udenlandske fødevarer, og det skal den naturligvis også blive ved med, for her er det i høj grad relevant.
Socialdemokraterne foreslår endvidere, at man skal kunne spore pesticidrester tilbage til den pågældende avler.
Det synes jeg er sund fornuft, og vi skal have undersøgt nærmere under udvalgsbehandlingen, hvordan det ser ud i dag, og hvordan man kan gøre det fremover.
Det kan efter Dansk Folkepartis overbevisning medføre en forbedret fødevarestandard, og det vil vi som sagt gerne se nærmere på under udvalgsbehandlingen.
Der er iværksat initiativer i Miljøministeriets regi.
Socialdemokraterne ønsker, at pesticidrester helt skal væk fra dansk frugt og grønt.
Jeg ved ikke, om det kan lade sig gøre i praksis, men hvis det kan lade sig gøre helt at udslette pesticidrester, vil vi selvfølgelig gerne være med til det.
Dansk Folkeparti afventer derfor udvalgsbehandlingen.
Her synes jeg, vi skal få klarhed over de initiativer, som er taget, og over, hvilke initiativer der vil blive taget.
Herefter vil vi så træffe en endelig afgørelse.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-05-19:
Jeg går ud fra, at det var en ros, at jeg med flid havde læst forslaget og derfor også, at det gav anledning til nogle spørgsmål.
Det, jeg egentlig også tænker er relevant at få frem i debatten, er selvfølgelig, at der jo er nogle skoler og institutioner rundtomkring i kongeriget, der har taget ansvaret på sig og har oprettet en madordning osv.
Kan man ikke et eller andet sted sige, at man måske straffer dem lidt for at have taget et godt og konstruktivt initiativ, fordi som jeg forstår det her forslag, så er det målrettet dem, der ikke har taget ansvar for det her område i øjeblikket?
Skal man så ind og kompensere dem, der reelt har taget ansvar, eller hvordan skal det forstås?
Søren Pind (V), 2006-05-19:
Det var sandelig mange spørgsmål på en gang.
Jeg vil nu også som svar på spørgsmålet om, hvorvidt man skal være ambitiøs for at flytte verden, sige, at det minder mig sådan lidt om de der 1970'ere, hvor folk rendte rundt og satte alle mulige umulige målsætninger op, hvorved der så i virkeligheden ikke skete noget som helst.
Så jeg vil sige, at det sandelig afhænger lidt af det område, vi taler om.
Jeg har ikke noget imod høje ambitioner, men jeg synes også, man skal passe på ikke at løfte fanen så højt, at fødderne ikke kan nå jorden, som en i øvrigt begavet SF'er engang sagde for rigtig mange år siden.
Så jeg synes, det forslag, der er fremsat her, er udtryk for en urealisme i forhold til den realitet, som f.eks. danske frugtavlere står over for.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-05-19:
Jeg synes sådan set, at forslagsstillerne fortjener ros for de gode intentioner, der utvivlsomt ligger bag dette beslutningsforslag.
Men jeg synes, at der er nogle principielle ting, som vi ikke rigtig har været så meget inde på i forbindelse med drøftelsen her i dag, først og fremmest også omkring forældreansvaret.
Der skal ikke herske den mindste tvivl om, at vi i Det Konservative Folkeparti lægger stor vægt på det, vi kalder det personlige ansvar, og dermed også forældrenes ansvar for at sørge for, at deres børn får sund kost, at de får en god madpakke med i skolen, eller også at forældrene i fællesskab med skoler og elever og de interessenter, der er, har en frihed til selv at etablere de her ordninger.
Det synes vi faktisk er den bedste vej frem.
Dermed er ikke sagt, at vi negligerer den problemstilling, der ligger omkring sund livsstil og sund kost.
Men der føler jeg faktisk, at regeringen allerede på nuværende tidspunkt har gennemført mange informationskampagner og taget flere initiativer.
Som vi kunne høre på ministeren, er der også endnu flere initiativer på vej på området for at sikre den rette oplysning om sund livsstil.
Det synes jeg er helt væsentligt.
Så er der en gruppe i samfundet af de mere udsatte børn, hvor det her selvfølgelig også er helt centralt, og der vil jeg godt fremhæve, at man på satspuljen 2005 afsatte 73 mio. kr. over 3 år til at medfinansiere lokale initiativer målrettet forebyggelse af overvægt blandt børn og unge i de udsatte familier.
Jeg synes måske, at det er der, vi skal lægge vores ressourcer, netop til de svageste.
Så vil jeg også gerne lige hæfte mig lidt ved selve forslaget.
Der står jo i teksten her, at det gælder vuggestuer, børnehaver, integrerede institutioner, grundskoler, SFO'er, fritidshjem, fritidsklubber og lignende.
Når man ser på beregningseksemplet, er der nævnt 2.400 skoler, og det er så en omkostning på 600 mio. kr. i tre faser og efterfølgende en årlig driftsomkostning på 288 mio. kr.
Jeg vil godt tillade mig at sætte spørgsmålstegn ved, om den kalkulation holder helt.
Men det kunne da være ganske godt, hvis Enhedslisten mødte op til finanslovforhandlingerne, som kommer senere på året, med det her ønske og deltog konstruktivt og tog ansvar der.
Jeg ved ikke, om man er helt klar til at acceptere skattestoppet, men det kunne da være ganske gavnligt, hvis det her ønske kunne gå konstruktivt ind i finanslovforhandlingerne, for det er egentlig der, så store beløb skal forhandles.
Per Clausen (EL), 2006-05-19:
Nu kan jeg forsikre hr. Per Ørum Jørgensen om, at vi altid møder frem til finanslovforhandlingerne, og indtil nu har vi ved hver eneste finanslov indgået en eller flere delaftaler med regeringen, så det er slet ikke umuligt.
Det her kunne da være et godt område, selv om vi jo, hvis det lykkes for ministeren at løse problemet inden, så kan finde noget andet at bruge endnu flere penge på.
Det er bare et enkelt spørgsmål til hr. Per Ørum Jørgensen: Hvor ser hr. Per Ørum Jørgensen i vores forslag, at der står, at det ikke er forældrenes ansvar?
Ordningerne bliver jo etableret i samarbejde mellem skolerne og forældrene.
Vi siger, at hvem der skal betale, afgøres i kommunerne i et samspil mellem kommunerne og forældrene.
Vi siger bare, vi synes, at staten burde give et tilskud til etableringsomkostninger.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-05-19:
Jeg rejser problematikken, for det er jo, føler jeg, en kattelem, man åbner for, at det netop skal være staten, der skal overtage ansvaret på bekostning af forældrene i det her forslag.
Det er jo ganske sympatisk, som det ligger, men jeg synes bare også, at det, når man ser økonomien i de her ting sammenholdt med en principiel holdning om forældreansvar, så ikke hænger ordentligt sammen, som jeg ser det.
Så det må være svar på det spørgsmål.
Per Clausen (EL), 2006-05-19:
Jeg er enig med hr. Per Ørum Jørgensen i, at Enhedslisten og Det Konservative Folkeparti er principielt uenige på det her område.
Det diskuterede vi længe og grundigt, da vi behandlede vores forslag om gratis økologisk skolemad, som De Konservative næsten begejstret var imod.
Nu diskuterer vi bare et helt andet forslag.
Jeg vil gerne spørge hr. Per Ørum Jørgensen, om han ikke er enig i, at det kan være fornuftigt, at staten på nogle områder giver en mulighed for tilskud eller bedre lånemuligheder, som ministeren sagde, hvis der er nogle områder, man ønsker fremmet.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-05-19:
Spørgsmålet om bedre lånemuligheder var ministeren også inde på.
Det er selvfølgelig noget, som vi fra regeringens side vil bidrage med, og så er det en prioritering hvordan og hvorledes.
Det er svært her at træffe sådan en beslutning.
Jeg synes også, at det er væsentligt at påpege, at vi trods alt har et kommunalt selvstyre i Danmark, og at der helt klart også ligger et ansvar ude i kommunerne for at iværksætte initiativer, der kan fremme det, vi jo er enige om der er behov for at sikre, nemlig mere information, bredere muligheder og bedre perspektiv for sund livsstilsførelse blandt vore børn og unge, Så vil jeg gerne igen lige fremhæve, at mange partier her i Folketinget jo netop har sat ind via satspuljen med et stort beløb med særlig fokus på de udsatte børn.
Det er primært der, vi ser de helt store problemer.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-05-19:
Det var sådan set en kommentar til, om der skulle være en uenighed mellem ministeren og den konservative ordfører.
Jeg ved ikke, om det ligefrem beroliger den radikale ordfører, at jeg kan sige, at det er der ikke.
Men vi synes, og det er klart Det Konservative Folkepartis holdning, at forældreansvaret er et kernepunkt i den her diskussion.
Så jeg ved ikke, om det er til beroligelse, men jeg kan i hvert fald afkræfte, at der skulle være en uenighed mellem ministeren og den konservative ordfører om det her spørgsmål.
Elisabeth Geday (RV), 2006-05-19:
Jeg synes stadig væk, at jeg hørte en vis forskellig nuance i det, som ministeren sagde, og i det, som den konservative ordfører siger.
Jeg hørte i hvert fald ikke ministeren på samme vis betone forældreansvaret.
Ikke at jeg underkender, at ministeren med sikkerhed mener, at forældrenes ansvar er stort, og det er vi jo enige med ministeren i.
For som jeg sagde tidligere: Hvis forældre ikke sørger for, at deres børn får noget mad, er det faktisk tvangsfjernelsesgrund.
Man kan altid diskutere kvaliteten af den mad, som forældrene giver, og det kan jo være, at der er nogle forældre, som simpelt hen ikke ved, hvad der er sund mad.
Så jeg må stadig væk sige, at jeg synes, jeg føler mig tryg ved det, som den konservative minister har fremført, og jeg vil stadig væk vælge at støtte mig op ad den.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-05-19:
I den bedste af alle verdener fungerer tingene frivilligt efter de bedste normer.
De lærer i skolen at blive sunde og fortsætte det, når de bliver voksne, og at opdrage deres børn til det osv.
Det er den smukke og ideelle verden.
Det er desværre ikke helt den verden, vi har, og når vi nu ikke helt har den verden, bliver vi nødt til at gøre nogle ting for at nærme os den.
Forslaget, vi ser på fra Enhedslisten – Enhedslisten skal have tak for at have fremsat det – er et ikke særlig ambitiøst forslag, men det er også beskrevet, at det er et udtryk for den virkelighed, der er, nemlig at det rigtig ambitiøse forslag kan vi ikke komme igennem med, og så må vi finde nogle andre måder.
I SF vil vi ikke have nogen problemer med at sige ja til det her, for vi har taget økonomisk højde for, at der faktisk bør gøres meget mere, end det her forslag lægger op til.
Vores vej til at få sund mad i skolerne er den effekt, der ligger i, at børnene også lærer sunde spisevaner, at vi får colaautomaterne væk fra skolerne, så det ikke er det, de lærer.
Vejen til det går først ad frivillighedens vej, for det er den bedste måde, men vi er også klar over, at det ikke fungerer alle steder, og så skal vi i gang med forslag a la det her.
Vi var med på at sige, at det er et grundgode i et samfund som vores, at der er gratis skolemad, gratis institutionsmad til alle, sådan at vi ikke måler rig og fattig på det.
I vores samfund er det rigtig godt, at det er sådan.
Vi går fuldt og helt ind for forslaget.
Vi ved også, at vi står over for en tid, hvor kommunerne er i strukturomlægninger og har det svært.
Så i den kommende tid – skal vi sige mere end den periode, vi har været igennem – vil man kigge på: Hvad skal kronerne bruges til?
Jeg hørte, at ministeren snakkede om, at der ville være lånemuligheder, men jeg hørte ikke, at der ville være specielle lånemuligheder til det her område.
Hvis ikke der er øremærkede lånemuligheder, vil det komme ind i den helt almindelige prioritering: Er det ældreboliger?
Er det veje?
Hvad er det, de lånemuligheder og penge, der ligger, skal gå til?
Så jeg vil efterlyse, at der var øremærkning på de lånemuligheder, der lå, hvis det – det fornemmer jeg – er det længste, ministeren kan gå.
Vi går meget ind for det her og vil også være parat til at sige: Kan vi finde et eller andet sted, hvor vi kan få et flertal, som bare er lidt mere ambitiøst end den eksisterende politik, for så er vi med på det?
Vi har nogle ideer om, at vi skal kunne gå meget længere, men vi er også parat til at sige, at det er realpolitik.
Det her forslag er et udtryk for realpolitik.
Hvor meget kan vi opnå?
Vi er parat til at opnå hver en millimeter, vi kan få på det område her.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-05-19:
Nu tager vi jo altid beslutningsforslag rejst i Folketingssalen meget alvorligt fra konservativ side, og derfor rejste jeg faktisk også en problemstilling i min ordførertale, som hr. Per Clausen ikke rigtig har forholdt sig til.
Altså det, der står, er en pulje på 120 mio. kr. hvert år i 5 år, altså 600 mio. kr., og der nævner man vuggestuer, børnehaver, integrerede institutioner, grundskoler, SFO'er, fritidshjem, fritidsklubber og lignende.
Så kommer man med et regneeksempel, hvor man har taget udgangspunkt i 2.400 skoler.
Men man må jo gå ud fra, at den her pulje langtfra dækker det store behov, der må være, når man egentlig kun har et regneeksempel for skolerne og ikke for udgifter for de øvrige institutioner, der er nævnt i forslaget.
Jeg kunne godt tænke mig lige at få den økonomi, der ligger bag, uddybet lidt mere.
Jeg synes da, det er relevant også at få den del frem.