Ole Stavad (S), 2000-11-09:
Også dette forslag, beslutningsforslag nr. B 5, er fremsat af Venstre og Det Konservative Folkeparti den 4. oktober i år.
Det opfordrer regeringen til at fremsætte lovforslag om skattefrihed for arbejdsgiverbetalt dataforbindelse tilsluttet en ansats hjemmecomputer med adgang til arbejdsstedets netværk.
Principperne bag beslutningsforslaget er identiske med principperne bag de samme partiers lovforslag fra foråret 1999.
Dengang kunne det fastslås, at spørgsmålet om skattefrihed for arbejdsgiverbetalt datakommunikation drejer sig om, hvorvidt man er villig til helt at opgive beskatningen af fri telefon.
I praksis er det ganske enkelt
ikke muligt på fornuftig vis at skelne mellem telefon- og datakommunikation i form af en ISDN-forbindelse, og en uundgåelig konsekvens af det stillede forslag ville derfor være, at vi om meget kort tid ville blive tvunget til at opgive beskatningen af fri telefon.
Spørgsmålet, der er til debat i dag, er derfor, om der skal indføres skattefrihed for arbejdsgiverbetalt telefon.
Det handler ikke kun om, hvor man skal finde pengene til at dække det umiddelbare tab af det skatteprovenu på ca. 150 mio. kr., som skattefrihed ville medføre, og som må forventes at stige betragteligt, hvis der indføres skattefrihed.
Derudover handler det også om, hvorvidt det er rimeligt, at nogle grupper på arbejdsmarkedet kan opnå en skattemæssig behandling, der svarer til, at andre skal have et skattefradrag på toppen af indkomsten for deres private telefonudgifter, hvis der skal skabes ligestilling og ensartet behandling.
Forslagsstillerne henviser i deres forslag til skattefrihed for hjemme-pc'er, som et bredt flertal i Folketinget, inklusive regeringen og Venstre og Det Konservative Folkeparti, vedtog i 1997 med virkning fra samme år.
Regeringen finder, at skattefrihed for en hjemme-pc, som en arbejdsgiver har stillet til rådighed til brug for hjemmearbejde eller med det formål, at medarbejderen kan dygtiggøre sig i pc-brug, er et vigtigt og positivt element i den fortsatte omstilling til netværkssamfundet.
Af loven fra 1997 fremgår det imidlertid udtrykkeligt, at en arbejdsgiverbetalt datakommunikationforbindelse ikke er omfattet af skattefritagelsen for hjemme-pc'er, men skal behandles efter reglerne for fri telefon.
Behandlingen af en arbejdsgiverbetalt dataforbindelse efter reglerne for fri telefon betyder, som det er forslagsstillerne bekendt, at den praktiske hovedregel fortsat er, at den ansatte ikke beskattes i forbindelse med arbejdsgiverbetalt datakommunikation, hvad enten der er tale om ISDN, ADSL eller andre former for datakommunikation.
Det er derfor uberettiget at beskylde skattereglerne for at udgøre en væsentlig hindring for oprettelsen af pc-hjemmearbejdspladser.
Skal man forsøge at undgå, at den foreslåede skattefritagelse for datakommunikationsforbindelser bliver anvendt til at omgå beskatningen af fri telefon,
Hovedproblemet er, at en datakommunikationsforbindelse i form af en ISDN uden problemer kan anvendes til almindelig telefoni, og en kontrol af, at det ikke sker, ville kræve, at skattemyndighederne fik adgang til personlige oplysninger om, hvem den enkelte har ringet til.
Jeg kan godt sige, at det vil jeg ikke være med til, og det tror jeg faktisk heller ikke forslagsstillerne vil.
Det modsatte ville overraske mig.
I forslagets titel hedder det i øvrigt, at dataforbindelsen tilsluttes en ansats hjemmecomputer med adgang til arbejdets netværk.
Mig bekendt forholder det sig i dag således, at de fleste arbejdstagere fra deres hjemme-pc'ere ikke har adgang til arbejdsstedets netværk, da dette jo kræver særlige sikkerhedsforanstaltninger.
De fleste arbejdstagere får derimod betalt en ISDN-forbindelse
, for at de kan modtage og sende e-mails og anvende Internet.
Hvis det med adgang til arbejdsstedets netværk skal forstås bogstaveligt, således at skattefritagelsen alene skal gælde for medarbejdere, der fra deres hjemme-pc'ere kan komme ind på deres arbejdssteds netværk, vil det kun være en meget begrænset del af de medarbejdere, der i dag har arbejdsgiverbetalt datakommunikation, der vil blive omfattet af det forslag, vi her har til behandling.
Det er som sagt regeringens opfattelse, at arbejdsgiverne skal kunne stille en hjemme-pc til rådighed for deres medarbejdere
Et forslag, der medfører, at de, der kun har fri telefon, vil blive beskattet, mens de, der derudover også har ISDN, skal kunne slippe for beskatning, er både uholdbart og urimeligt og en forskelsbehandling.
I lyset af den betænkning, som det såkaldte pc-udvalg har afgivet, og som er sendt til Folketinget for ca. 14 dage siden, agter regeringen at fremsætte et lovforslag, der ændrer reglerne for fri telefon, så der også her igen kan skabes mere fleksible og bedre rammer, bl.a. for de telefonforbindelser, der knytter sig til pc-hjemmearbejdspladser.
Bare lige for klarhedens skyld: Jeg er principielt af den opfattelse, at det er vigtigt, at der er en sammenhæng og en symmetri i vort skattesystem.
Det er faktisk det, jeg har bestræbt mig på - jeg får meget skældud også her i salen, når vi har forsøgt at skabe de sammenhænge - og det mener jeg også her.
Det, jeg så har sagt, er, at jeg synes, det er vigtigt, at vi prøver at se på, om der er andre områder, hvor vi har den samme problemstilling, og prøver at finde ensartede løsninger.
Og som også hr. Thulesen Dahl nævnte i sin ordførertale, bør man selvfølgelig se på hele ordningen, for hidtil har vi håndteret den her konkrete forsikringsordning sådan, at vi har givet offentligt tilskud, og det, der vel egentlig gav diskussionen sidste år, vil jeg sige til hr. Kristian Jensen, var vel, at man nedsatte det offentlige tilskud, sådan så tilskudselementet i dag er 30 pct., hvor det før var væsentlig højere, end det er i dag.
Og jeg synes nu ikke, der er nogen grund til at kritisere, at man prøver at se på, hvad sammenhængen er, i stedet for at man render rundt sådan stykvis og delt og laver enkeltløsninger, hvis der er andre tilsvarende problemstillinger.
Det synes jeg er en opgave, vi har en fællesinteresse i at prøve at få løst og se tingene i sammenhæng.
Problemer, der er af samme karakter, løser vi sammen, og det er det, jeg har givet et tilsagn om: at jeg vil prøve at bestræbe mig på, at det får vi et fælles, tilstrækkeligt godt grundlag for.
Og så kan jeg ikke bare mig for at komme med den bemærkning til hr. Kristian Jensen, at vi har den samme ret og den samme mulighed med det samme tilskud til at tegne sig og forsikre sig i a-kassen som selvstændige erhvervsdrivende, som man har, hvis man er lønmodtager.
Så derfor synes jeg ikke, at sammenligningen holder, for det, der jo er situationen, når vi taler om sygedagpengene, er, at virksomheden betaler de første 14 dage, og det er
sådan set uafhængigt af, om virksomheden skal betale for den ansatte eller for den selvstændige.
Så derfor mener jeg faktisk ikke, at sammenligningen i øvrigt holder særlig godt.