runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Behnke (FRI), 2000-11-24:
Jeg har nok været herinde for længe, men hver eneste gang, man lover, at det bliver nemt, viser de breve og skrivelser og fotokopier, vi får tilsendt i udvalget, at det ikke er helt nemt alligevel.
Jeg vil være den første til at råbe hurra og takke, hvis dette her bliver ubureaukratisk, for så kunne det jo være, at det kunne inspirere til at gøre noget tilsvarende ved nogle andre love, som er nok så bureaukratiske.
Men erfaringen fortæller os, at der altid er nogle formularer og nogle folk, der skal stemple og godkende, når skatteministeren skal af med et par småører hist og pist.
Det er jo ikke mange penge, det er ikke 2.5 mia. kr. eller sådan noget, han er kommet til at opkræve for meget i moms, det er et beskedent beløb i forhold til de belastninger, der er på vort nok så trængte vognmandserhverv.
Søren Kolstrup (EL), 2000-11-24:
Jeg spurgte ikke fru Susanne Clemensen om de generelle ledelsesforhold.
Jeg spurgte fru Susanne Clemensen, om hun syntes, det var en god idé eller ikke en god idé, at studienævnene i det her forslag får indskrænket kompetence, dels hvad angår bemyndigelse i forhold til undervisningsplanen, og dels hvad angår bemyndigelse i forhold til rekvireret undervisning.
Dette var mine spørgsmål og ikke andet.
Susanne Clemensen (CD), 2000-11-24:
Og jeg vil gerne endnu engang slå fast, at jeg synes, det er positivt, at DTU, et enigt konsistorium, faktisk ønsker at eksperimentere med en anden ledelsesmodel end den, som vi kender i forvejen, og jeg kan også konstatere, at konsistorium og det interne akademiske demokrati jo netop opretholdes.
Søren Kolstrup (EL), 2000-11-24:
Men så synes jeg, det er interessant, hvis fru Susanne Clemensen mener, at den vigtigste parole for dansk uddannelsesudvikling og for eksperimenter er »gennem frustration til sejr«.
Det her forslag har skabt dybe, dybe frustrationer blandt de ansatte, blandt en del af de studerende, mindre blandt ph.d.erne, men mener fru Susanne Clemensen, at det er ideelt at lave eksperimenter på sådan en baggrund, altså gennem frustration til sejr?
Susanne Clemensen (CD), 2000-11-24:
Det er min opfattelse, at den nuværende ledelsesmodel bestemt også visse steder har sine alvorlige problemer, og det er på den baggrund, at vi faktisk synes, det er i orden, at man nu giver DTU mulighed for at prøve en ny ledelsesform af.
Lise Hækkerup (S), 2000-11-24:
Ja, sikke dog en svada at starte en weekend med.
»Dybt rystet!« Jeg har ledt og ledt i løbet af hr. Søren Kolstrups ordførertale efter ordet »erhvervsuniversitet«.
Hvor står det?
Kan hr. Søren Kolstrup påvise det og finde det, så er jeg meget lydhør over for begrebet.
For mig at se står der et »erhvervsrettet universitet«, og det er altså noget lidt andet.
Søren Kolstrup (EL), 2000-11-24:
DTU er et erhvervsrettet universitet, står der i bemærkningerne.
Det er vi enige om.
Men det springende punkt er - og det har vi jo fortsat ikke fået svar på - hvad man skal forstå ved et erhvervsrettet universitet.
Er det noget, der kvalitativt ændrer universitetsbegrebet?
Er det noget, der ændrer i forhold til de kontrakter, som ligger i forvejen, hvor der står, at et universitet har flere roller - at DTU har flere roller?
Det spørgsmål er ikke blevet besvaret.
Men jeg kan i øvrigt bekræfte, at i bemærkningerne står der »erhvervsrettet universitet«.
Hvad betyder det?
Tove Videbæk (KRF), 2000-11-24:
Dette lovforslag går ud på at give Danmarks Tekniske Universitet mulighed for at blive et selvejende universitet.
Universitetsloven af 1999 havde bl.a. til hensigt at kunne imødekomme et universitets eventuelle ønske om individuel organisering.
Forventningen i forbindelse med vedtagelse af denne lov vedrørende DTU er, at det kan medvirke til at skabe nye attraktive studiemiljøer, der kan tiltrække flere studerende og styrke forskningen inden for de teknisk-naturvidenskabelige fagområder i et tæt samarbejde med erhvervslivet - og her bør naturligvis dansk erhvervsliv prioriteres.
For Kristeligt Folkeparti er det vigtigt, at DTU, selv om det bliver selvejende, fortsat vil være omfattet af universitetsloven med de enkelte afgivelser, der er nødvendige som følge af lovforslaget.
Ligeledes er det vigtigt for os, at betegnelsen »erhvervsrettet universitet« ikke skal forstås i en snæver forstand, men således at DTU fortsat skal drive forskning og give uddannelse indtil det højeste videnskabelige niveau, ligesom DTU skal værne om forskningsfrihed og bidrage til at udbrede kendskab til videnskabens arbejdsmetoder og resultater. I Kristeligt Folkeparti mener vi, at dette lovforslag kan være medvirkende til at revitalisere DTU med øget studentersøgning og sikring af gode og tætte kontakter til det omgivende samfund og dets erhvervsliv.
Kristeligt Folkeparti støtter forslaget.
Søren Kolstrup (EL), 2000-11-24:
Kristeligt Folkeparti lægger vægt på, at denne her lov er en del af universitetsloven.
Men kan det ikke bekymre Kristeligt Folkeparti, hvis intentionen bag universitetsloven systematisk nedbrydes med det her forslag?
Man kan jo altid lave læbebekendelser og sige: Denne lov
er en del af universitetsloven
Men hvad, hvis den systematisk alligevel nedbryder universitetsloven?
Tove Videbæk (KRF), 2000-11-24:
I Kristeligt Folkeparti mener vi, at dette lovforslag er et skridt i en rigtig retning, hvor vi giver et universitet mulighed for at forsøge med nye styreformer, nye måder at gøre tingene på, og vi forventer, at denne lov vil medvirke til at skabe nye attraktive studiemiljøer og tiltrække flere studerende osv. osv., som jeg sagde i min ordførertale. Så vi støtter det her forslag.
Søren Kolstrup (EL), 2000-11-24:
Har jeg forstået Kristeligt Folkeparti rigtigt, når Kristeligt Folkeparti siger, at det er et skridt i den rigtige retning?
Søren Kolstrup (EL), 2000-11-24:
To ting: Ministeren prøver på at fastholde, at den interne akademiske ledelse er intakt.
Ja, jeg synes, det er ret voldsomt for mig at høre.
Jeg ved ikke, hvordan man kan hævde noget sådan.
Hvis vi tager kernen i det her demokrati: institutterne, studienævnene, kan ministeren da ikke bekræfte - og jeg går ud fra, at ministeren også mener, det er en del af det interne akademiske demokrati - at hvad angår studienævnene, får de systematisk indskrænket deres kompetence?
En uddannelsesdekan får afgørende indflydelse, og selve rekrutteringen sker ud fra en snæver forsamling, altså undervisningsudvalgene.
Og at konsistorium også får en indskrænket indflydelse, må vi vel konstatere.
indskrænket indflydelse, punktum.
Nå, ja.
Birte Weiss (S), 2000-11-24:
Jeg kan bekræfte, at bestyrelsen får det overordnede ansvar først og fremmest omkring det, som man kan kalde den økonomiske forvaltning og de helt overordnede rammer for virksomheden.
Konsistorium vil der ikke blive ændret ved, og derudover vil man, som det er fremgået af debatten, have både hele dekanatsystemet, og man vil have studienævnene.
Så jeg kan ikke bekræfte det overordnede indtryk, som hr. Søren Kolstrup forsøger at skabe, nemlig at det her er afdemokratisering, som er frustrationsegnet.
Jeg går ud fra, at grunden til, at man så massivt har haft det her ønske på DTU, er, at man mener, at det peger fremad.
Søren Kolstrup (EL), 2000-11-24:
Men ministeren må jo så også vedgå, at Dansk Magisterforening, AC og ingeniørerne er kommet med udtalelser, der klart peger hen imod, at det er et ikke acceptabelt forslag, og at de ansattes repræsentant - der ligger et høringssvar - siger, det her er ikke acceptabelt. Ministeren henholder sig til en beslutning, der er truffet tidligere.
Men gør det ikke indtryk på ministeren, at alle, der repræsenterer de ansatte, forskerverdenen siger: Den her, den går ikke; det skal vi ikke have mere af, og det er noget skidt, der ligger.
Gør det ikke lidt indtryk på ministeren?
Birte Weiss (S), 2000-11-24:
Og den kvittering gælder ikke blot her i salen, men også de lidt bekymrede høringssvar, der har været hist og pist.
Det vil naturligvis komme til at indgå i behandlingen i udvalget, og det vil også komme til at indgå i de endelige overvejelser, som vi kan gøre os om den ene eller den anden detalje i forslaget.
Så jeg støtter både bestræbelserne helt overordnet set, og jeg støtter, sådan som lovforslaget er udtryk for, også den dispensationsansøgning, som er kommet fra DTU, hvor én medarbejder har undladt at stemme, alle andre har været for det.
Svend Erik Hovmand (V), 2000-11-24:
Dette er en glædens dag.
Jeg synes, at det er glædeligt, at regeringen nu endelig bøjer sig for vores krav om en forenkling af virksomhedernes løn- og skatteadministration.
Vi har fremsat adskillige forslag om forenkling af de mange forskellige indbetalinger, en arbejdsgiver må foretage for de ansatte, bl.a. et forslag om, at virksomhederne kan samle deres betalinger i én klump, på ét fælles indbetalingssted og med én samlet trækprocent.
Nu lægges der op til, at alle indbetalinger til det offentlige sker samlet ét sted hver gang, der udbetales løn, og at man udvider ordningen til, at det offentlige på baggrund af oplysninger fra virksomheder beregner, hvor meget der skal holdes tilbage i lønnen.
Det er i princippet, hvad Venstre har krævet længe.
Lad det offentlige tage bøvlet, der er for meget af det, og det offentlige vil hurtigt finde ud af at forenkle systemet, når det offentlige selv skal administrere det. I Venstre lægger vi derfor vægt på at få gennemført det forslag, som der her lægges op til.
Der er mange detaljer i det, som vi vil gå kritisk ind i, men grundprincippet er jo fuldstændig, som vi ønskede det med vores forslag om én trækprocent.
Vi lægger vægt på, at dette ikke bliver et alibi for eller en sovepude for, at man lægger yderligere administrative byrder på vore virksomheder.
Vi skal fortsat kæmpe for færre regler i forhold til vores virksomheder.
Vi vil lægge meget vægt på også, at den tidsplan, der er for gennemførelse af de tre faser her, overholdes, vi lægger meget vægt på, at det ikke får likviditetsmæssige konsekvenser for de enkelte virksomheder, vi lægger meget vægt på, at det er frivilligt, og vi lægger meget vægt på, at de, der ikke benytter sig af edb-løsninger - og dem er der desværre mange af, jeg tror, det var omkring 30 pct. af danske håndværksvirksomheder, som ikke benytter sig af edb-virksomheder - at de ikke tabes i svinget, men tværtimod får administrative lettelser, der er lige så store som dem, alle andre får.
Når det her så er sagt, vil jeg også lige føje til, at jeg går ikke ud fra, at det her det skal være et instrument, som kan bruges til afkortning af momsindbetalingstider osv. Vi har jo set med finanslovsforslaget, som nu skal til afstemning, at regeringspartierne her har skaffet sig et flertal for at afkorte kreditterne til stor skade for dansk erhvervsliv.
Her får man, kan man sige, et instrument, der kan gøre denne operation lettere i fremtiden.
Det er ikke dét, der er vores hensigt med dette forslag, og vi vil være meget på vagt over for, at det ikke udnyttes eller misbruges til den slags.
Tanken er, som det også fremgår af lovforslaget, at det skal være neutralt, også likviditetsmæssigt, over for de enkelte virksomheder.
Lettere administration må ikke blive et alibi for flere byrder, hverken økonomiske eller administrative.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-11-24:
Jeg synes, jeg hørte Venstres ordfører sige, at det her det imødekommer det borgerlige ønske om én trækprocent.
Kan Venstres ordfører bekræfte, at det imødekommer dét ønske, så ville jeg jo være glad.
Frode Sørensen (S), 2000-11-24:
Hr. Svend Erik Hovmand nævner, at op mod 30 pct. af de mindre virksomheder ikke benytter sig af edb, og det forstod jeg næsten på hr. Svend Erik Hovmand at han er lidt ked af.
Betyder det, at Venstre nu har en positiv indstilling til Erhvervsservice, som jo bl.a. blev sat i verden med baggrund i at hjælpe de små og mellemstore virksomheder, der ikke benyttede edb, så de kunne få edb og komme i gang med denne udmærkede ting, som jo fint kan kombineres med LetLøn?
Svend Erik Hovmand (V), 2000-11-24:
Jeg er meget glad for det indlæg, hr. Ole M. Nielsen kom med, for det giver mig nemlig anledning til at rette en misforståelse, hvis jeg har givet udtryk for det, som hr. Ole M. Nielsen citerer mig for. Jeg vil gerne understrege, at dette jo ikke er en fuldstændig analog gengivelse af det forslag, som vi fremsatte i sin tid, men det er et skridt i retning af at samle og koordinere og forenkle.
Og det hilser vi selvfølgelig velkommen.
Og så vil jeg sige til den socialdemokratiske ordfører: Jamen altså vi er fuldstændig enige med de mindre virksomheder og deres organisationer i, at det forslag, som regeringen her lagde frem om administrationssystemer for mindre virksomheder, som hr. Frode Sørensen netop har omtalt, vender vi os klart imod.
Susanne Clemensen (CD), 2000-11-24:
Man kan efter min mening ikke sammenligne de forhold, som hr. Søren Kolstrup gør her, men jeg vil gerne sige, at i CD synes
vi, det er vigtigt, at der netop åbnes mulighed for, at man kan eksperimentere med forskellige ledelsesformer, når det gælder universiteterne.
Altså vi har jo en ledelsesform på universiteterne, som går
helt tilbage til 1960'erne og 1970'erne
Det må da være muligt, uden at der skal rejse sig en storm, at forsøge at videreudvikle den ledelsesmodel, som altså bygger på nogle forhold, der er 20-30 år gamle.
Søren Kolstrup (EL), 2000-11-24:
Et spændende lovforslag, ingen grund til bekymring,
det er CD's melding.
Men så må CD jo lide af en gennemført politisk skizofreni.
Hvordan kan det være, at fru Susanne Clemensen og Enhedslisten f.eks. kunne være noget så enige om at styrke demokratiet i arbejdsmiljølovgivningen?
I flerårsaftalen drøftede vi, at studienævnene skulle have en øget kompetence, men her synes fru Susanne Clemensen åbenbart, det er spændende, at studienævnene skal have en reduceret kompetence.
Vil det sige, at CD mener, at når det drejer sig om visse dele af uddannelsessystemet, skal vi udvide demokratiet, men når det drejer sig om universiteterne, skal vi have indskrænket demokratiet, bl.a. studienævnenes kompetence?
Susanne Clemensen (CD), 2000-11-24:
Jeg vil gerne sige, at jeg synes, det er et utrolig spændende lovforslag, vi står med her.
Det er spændende, fordi den proces, der blev sat i værk med opbakning fra alle partier, måske på nær Enhedslisten så vidt jeg husker, nu ser ud til at føre til det ønskede resultat.
Nu står vi så og behandler et lovforslag, som er en udløber af et enigt konsistoriums ønske om, at DTU etableres som en selvejende institution med en bestyrelse med ekstern repræsentation med det formål at opnå et tættere og mere dynamisk samspil med erhvervslivet.
Det er set ud fra CD's synspunkt
nogle utrolig spændende og meget velkomne perspektiver og udviklingsmuligheder, der ligger til grund for DTU's ønske om at blive en selvejende institution.
Vi har noteret os, at der er nogle universiteter, der er bekymrede, mens der er andre, der glæder sig og håber, at det her vil skabe præcedens.
Dertil er at sige, at for CD's vedkommende er det ikke ledelsesmodellen, der er afgørende, men derimod om institutionerne lever op til den opgave, de forpligtelser, som de faktisk skal varetage, og hvem siger, at én bestemt ledelsesmodel, der blev udviklet i 1960'erne og 1970'erne i forbindelse med nogle bestemte historiske begivenheder, nødvendigvis er den eneste ledelsesmodel, der fungerer på universiteterne?
Det tror vi ikke på i CD, og vi er utrolig glade for, at DTU's konsistorium selv har ønsket den ændring af DTU's styrelsesforhold, som vi nu behandler her i dag.
Vi har selvfølgelig også noteret os forskellige høringssvar, hvor der er nogle, som udtrykker bekymring for, hvad det vil betyde, at konsistorium nu bliver et almindeligt led i den organisatoriske ledelsesstruktur.
Dertil er at sige, at det ikke er en bekymring, som vi deler i CD, og vi mener, at det må komme an på en prøve.
Den nuværende model har bestemt også sine alvorlige problemer efter vores opfattelse.
Med hensyn til rektors kvalifikationer har bl.a. Dansk Industri i sit høringssvar foreslået, at det vedrørende rektors kvalifikationer bør fremgå af bemærkningerne, at han - ud over at være en anerkendt forsker inden for det teknisk-naturvidenskabelige område - skal besidde ledelsesmæssige kompetencer, og at rektor kan have opnået sine kompetencer fra såvel den offentlige som den private sektor.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren er enig i, at rektor kan have fået sine kompetencer fra såvel den offentlige som den private sektor.
Det er måske nogle bemærkninger, der netop er kommet ind på baggrund af Dansk Industris høringssvar, og det vil jeg selvfølgelig gerne bede om ministerens svar på.
Jeg vil også gerne høre, om der ligger i det, at vedkommende kan have fået sine kompetencer fra såvel den offentlige som den private sektor, for i CD mener vi selvfølgelig, det er vigtigt, at der bør være en ligestilling her.
Kim Behnke (FRI), 2000-11-24:
Lad mig starte med at konstatere, at Frihed 2000 naturligvis støtter forslaget; men vi synes ærlig talt, at fremgangsmåden en kluntet: Først opkræver man afgifter og skatter, og derefter udbetaler man tilskud.
Jeg lyttede med interesse tidligere på dagen, hvor erhvervsministeren solede sig i rosen til LetLønforslaget.
Nu ville regeringen gøre det nemmere, og der var jo ingen grund til at gøre tingene besværlige, men her er jo endnu et eksempel på, at man får øget de administrative byrder hos både myndighederne og virksomhederne.
Der kan jo ikke udbetales et tilskud, uden at der er en stribe embedsmænd, der skal sidde og administrere det, og der skal laves særlige skemaer og ansøgningsblanketter.
I gamle dage var det med carbonpapirgennemslag, i vore dage kan det være, det er med elektronisk gennemslag, og så skal vognmanden udfylde og sikkert have revisorens stempel for at godkende, at det er rigtigt osv., så skal ansøgningen sendes ind, og så kommer der et tilskud på 10.000 kr.
Så har man jo styr på tingene, så er det embedsværket, så er det staten, der gør borgerne til lydige undersåtter.
De skal tigge og bede om at få krummer fra de riges bord af det franskbrød, de selv har bagt og finansieret.
Vi er heldigvis på vej mod en udvikling, hvor fabrikanterne vil komme med stadig flere miljøvenlige køretøjer.
Fra 2003 kommer de første hybridbiler på markedet, men de vil i Danmark komme til at koste så mange penge, at ingen kan køre i de biler, selv om de kan køre 47 km på 1 l brændstof.
I år 2007 kommer den næste generation, som kan køre 77 km på 1 l brændstof
Ud over de problemer, det provenumæssigt giver ministeren, når der ikke skal sælges så meget brændstof længere, får vi Lupo-situationen, hvor vi skal justere lovgivningen på grund af et enkelt køretøj osv., eller også skal vi vælge den model, at folk skal have en check fra det offentlige, når de har købt en særlig miljøvenlig bil.
Min opfordring til skatteministeren er: Lad os se at få lavet systemet om, så skatte- og afgiftssystemet for biler og lastbiler bliver indrettet på, at teknologien tager nogle kvantespring i de kommende år, og borgerne og virksomhederne faktisk får en tilskyndelse til at købe de billigste og miljøvenligste køretøjer.
Det skal kunne ses på prisen i butikken i stedet for at give et løfte om, at staten efterfølgende leverer en check på 10.000 kr.
Vi synes ikke, fremgangsmåden er hensigtsmæssig, men målet er vigtigt.
Vi vil gøre alt, hvad vi kan, for at holde liv i det danske vognmandserhverv, og vi håber, at de klarer
denne administrative belastning, det er at sende ansøgninger ind og vente på at få 10.000 kr. tilbage.
Søren Kolstrup (EL), 2000-11-24:
Jeg har to spørgsmål til fru Lise Hækkerup.
Det ene spørgsmål går på det interne demokrati.
Kan fru Lise Hækkerup bekræfte, at der med dette lovforslag sker en enestående centralisering
omkring ikkevalgte personer og dermed en systematisk afdemokratisering?
Det synes jeg er vigtigt vi har en fælles forståelse for, så kan vi i øvrigt være rasende uenige politisk.
Det er det ene.
Kan fru Lise Hækkerup forklare, hvorfor man nu definerer det her universitet som et erhvervsuniversitet?
Lise Hækkerup (S), 2000-11-24:
Så må jeg jo til støtte for hr. Søren Kolstrups hukommelse citere, hvad jeg sagde for mindre end 1 minut siden: »Jeg finder det væsentligt at pege på, at DTU fortsat vil være omfattet af universitetsloven, så det interne demokrati fortsat opretholdes.«
Det vil sige, at såvel TAP'erne som de studerende stadig væk er repræsenteret i de styrende organer.
Til det næste spørgsmål med erhvervslivet, så synes jeg, det er meget vigtigt at påpege, at ledelsen eller lederen af universitet skal være en anerkendt forsker, altså skal have sit fundament og sine rødder i forskningsverdenen.
Det er temmelig afgørende for mig.
Det er også temmelig afgørende for mig, at universitetsloven jo ikke er trådt ud af kraft, at det stadig væk er et universitet, men et universitet, som nu har et lidt andet koncept, end vi hidtil har set.
Søren Kolstrup (EL), 2000-11-24:
Kan fru Lise Hækkerup bekræfte, at der er tale om, hvad angår alle de personer, der har en reel kompetence, at de udpeges?
Jeg går da ud fra, at vi læser teksten på samme måde.
I mit begreb betyder demokrati valg.
Nu erstatter man systematisk, ikke overalt, men på de mest betydningsfulde områder ordet valg med udpegning.
Derfor kunne det være interessant at høre, hvad definitionen er på det i forhold til almindelige universiteter.
Lise Hækkerup (S), 2000-11-24:
Demokratiet er ikke sat ud af spil.
Hr. Søren Kolstrup kan være ganske rolig: Konsistorium består. Et erhvervsuniversitet er et universitet med en anden ledelse; et universitet, som har en anden koncept; et universitet, som aktivt skal tage del i erhvervslivet ved at samarbejde med erhvervslivet i større udstrækning end det, vi hidtil har set.
Men det er vigtigt for mig at pointere, at det stadig væk er et universitet med de basale grundforskningsforpligtelser, som et universitet har.
Det skal DTU selvfølgelig fortsat have.
Søren Kolstrup (EL), 2000-11-24:
Fru Lise Hækkerup har ret i, at konsistorium består som organ.
Men så må fru Lise Hækkerup vel kunne bekræfte - og det må vi vel kunne være enige om - at dette organ får indskrænket, ikke udvidet, sin betydning, hvad angår de strategiske beslutninger på universitetet.
De lægges jo over i bestyrelsen, samtidig med at der kommer til at sidde en lang række ledelsesudpegede personer.
Men fordi et organ består, kan det jo godt få nye funktioner eller ændrede funktioner, reducerede funktioner.
Omkring erhvervsuniversitet: Jamen hvis der ikke er noget særligt i ordet, hvordan kan det så være, at man anvender det her?
Fru Lise Hækkerup siger: Jamen det er jo det samme som det almindelige universitet.
men så kan vi vel være enige om at slette det begreb, der hedder erhvervsuniversitet?
Lise Hækkerup (S), 2000-11-24:
Dette her er noget nyt, og der er selvfølgelig også en bagtanke med et erhvervsuniversitet.
Hvorfor er der egentlig det?
Det er jo klart for enhver, at dansk naturvidenskabelig forskning befinder sig i en bølgedal.
Det er ikke attraktivt blandt unge mennesker at søge naturvidenskabelige uddannelser.
Vi forsøger nu at gøre noget ved den for samfundet meget alvorlige sag.
Man forsker jo ikke bare for sig selv.
Forskning er et samfundsanliggende.
Derfor forsøger man nu at give den naturvidenskabelige forskning en hjælpende hånd ved de her muligheder.
Angående det med, at demokratiet skulle være sat ud af kraft, kan jeg kun henvise til, hvad jeg tidligere har sagt: De styrende organer eksisterer stadig væk.
Konsistorium eksisterer altså stadig væk.
Frode Sørensen (S), 2000-11-24:
Vil det sige, at hr. Svend Erik Hovmand er modstander af, at nogle af måske oven i købet hr. Svend Erik Hovmands egne vælgere får et tilskud til at gøre det lettere at få den edb, der skal være med til at sikre en god og lettere administration?
Søren Kolstrup (EL), 2000-11-24:
Når fru Hanne Severinsen taler om vigtigheden i, at en ledelse medinddrager de studerende, de ansatte osv., mener fru Hanne Severinsen så, det gøres ved bl.a., at studienævnet får indskrænket kompetence, som vi nu ser for vore øjne her?
Er det vejen frem til at inddrage folk, således at det i højere grad sker på ledelsens præmisser?