Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-05-21:
H. Villy Søvndal efterlyser, jeg tror, han kaldte det en plan for landbrugsstøttens afvikling.
Den måde, det vil komme til at foregå på i EU-sammenhæng, er, at Europa-Kommissionen som første skridt i disse overvejelser fremlægger en såkaldt midtvejsvurdering af landbrugspolitikken i juni måned.
Denne midtvejsvurdering vil da selvfølgelig blive drøftet, og det er det, der ligger.
Hvad der skal ske efter 2006, når den nuværende budgetaftale udløber, er der jo ikke nogen, der ved i dag, men jeg har her klart tilkendegivet, hvad der er den danske regerings holdning, og hvad der er den danske regerings sigte.
Det er nemlig, at vi får gennemført en mere markedsorienteret landbrugspolitik i EU, så vi gradvis får reduceret den direkte indkomsstøtte.
Til hr. Henrik Dam Kristensen skal jeg blot sige, at det, der er regeringens grundlag, er, at vi i forbindelse med udvidelsen skal holde os inden for de gældende budgetrammer.
Og det udspil, Kommissionen er kommet med, er efter min mening en afbalanceret tilgang til det, som sikrer, at vi kan holde os inden for de eksisterende budgetrammer.
Når jeg har været rundt hos ansøgerlandene, peges der på forskellige ting, det kunne være interessant at snakke om.
Det ene er niveauet for den direkte indkomststøtte, noget andet er kvoterne.
Noget tredje, man kunne drøfte, er jo strukturstøtte.
Jeg er enig i noget af det, hr. Henrik Dam Kristensen tidligere var inde på, nemlig at set fra ansøgerlandenes synspunkt var det jo klogere at satse hårdere på at få en strukturstøtte til at udvikle landbrugsdistrikterne.
Men alt det må vi drøfte.
Det afgørende er jo ikke det enkelte element, men hvordan den samlede pakke kommer til at se ud.
Så det er i den retning, mine tanker går.
Så skal jeg sige til hr. Thulesen Dahl, at jeg føler, at debatten om arbejdskraftens fri bevægelighed var godt og glimrende overstået, men jeg kan bare sige, at det klart er regeringens opfattelse, at der bør være en sådan fri bevægelighed fra dag 1, og at den arbejdskraft, der måtte komme, er en klar fordel for det danske samfund.
Jeg tror ikke, at det bliver så meget, men skulle der komme polsk arbejdskraft eller arbejdskraft fra andre ansøgerlande, vil de jo kun søge til Danmark i det omfang, hvor de kan finde et arbejde. Så er det, fordi der er brug for dem, og der er brug for mere arbejde i Danmark i de kommende år.
Så det er klart en fordel.
Regeringen har ikke lagt nogen tidsplan for, hvornår en eller flere folkeafstemninger hensigtsmæssigt kan finde sted.
Det er det, jeg gerne vil gentage her.
Det har været min opfattelse hele tiden.
Jeg holder mig til, hvad jeg tidligere har sagt, nemlig at oven på den folkeafstemning, vi havde i 2000, skulle der gå en rum tid, inden vi igen kaldte til en folkeafstemning.
Dette begreb, en rum tid, er faktisk meget godt og meget præcist, fordi det rummer, at der bliver tid til en ordentlig debat; at der bliver tid til virkelig at tænke igennem, hvordan Danmarks forhold skal være til Europa og til vores medlemskab af EU.
Det synes jeg er vigtigere end sådan en datodiskussion.
Det er nøjagtig det samme, som jeg har sagt gentagne gange tidligere, også før vi dannede regering.
Så skal jeg endelig sige til hr. Keld Albrechtsen, som sagde, at han var så lettet over ikke at være blevet årets europæer: Jeg troede, at det var det, hr. Keld Albrechtsen havde kandideret til, dengang han prøvede at få sit parti med på en mere EU-positiv linje.
Så siger hr. Keld Albrechtsen, at nu styrer regeringen imod at blive stemt ned.
Jeg ved ikke, hvad det er, hr. Keld Albrechtsen tænker på.
Jeg kan konstatere, at den eneste, der indtil nu er blevet stemt ned, er hr. Keld Albrechtsen på sit partis kongres.