runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-27:
Allerførst må jeg jo sige, at jeg faktisk er dybt taknemlig over, at fru Elsebeth Gerner Nielsen nu interesserer sig så stærkt for integration og indvandrere.
Efter at have været ansvarlig for en aldeles slap udlændingepolitik i 1990’erne, som betød, at det danske samfund i den grad blev oversvømmet, at kommunerne slet ikke var i stand til at klare integrationsopgaven, er det jo dejligt, at der nu kommer fokus på det, det er vi meget, meget tilfredse med i regeringen.
Vi har jo i det nye regeringsprogram sat den ambitiøse målsætning, at vi frem mod 2010 vil have 25.000 flere indvandrere i beskæftigelse.
Der sidder regeringen i øjeblikket og arbejder med forskellige initiativer for at nå det mål, og der må jeg så sige til fru Elsebeth Gerner Nielsen, at det så er der, hun må have lidt tålmodighed.
Den skal nok blive udløst inden længe, hvor regeringen så vil præsentere en række initiativer for at nå dette mål, for mere beskæftigelse til indvandrere er faktisk det allervigtigste, når vi taler integration.
Jeg vil gerne sige, at den nye integrationsminister faktisk fra sin første dag i ministeriet over for medierne har gjort klart, at hun anser det for at være sin absolut vigtigste opgave nu at sætte fuld turbo på integrationsindsatsen, skaffe arbejde, skaffe uddannelse, bedre integration af indvandrere i det hele taget.
Så der kan vist ikke være nogen, der er i tvivl om, at den nye minister er meget opmærksom på det og vil have det som topprioritet.
Hvis fru Anne-Marie Meldgaard vil vide mere om, hvorfor integrationsministeren udtaler sig eller har udtalt sig, som hun har gjort, så må fru Anne-Marie Meldgaard stille spørgsmålet direkte til integrationsministeren.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-04-27:
Jeg beklager meget, hvis mit problem er, at jeg ikke kan læse indenad.
Men jeg kan ikke se ud af regeringsprogrammet, hvad det præcis er, regeringen har fået ud af Marienborgmødet, og hvad det er for konkrete integrationsinitiativer, regeringen forbereder, så jeg håber, at statsministeren vil bruge lidt tid på at belyse det her spørgsmål.
Altså, hvad er det, man agter at sætte i værk?
Hvad er det, man vil gøre for at sikre, at indvandrerkvinder kommer ud på arbejdsmarkedet osv.?
Altså, hvad er det, man vil gøre ved de store problemer, vi rent faktisk står med?
I Det Radikale Venstre synes vi også, det ville være en vældig god idé, hvis statsministeren virkelig signalerede, at regeringen tager integrationen alvorligt.
Men jeg må nok sige, at jeg faktisk heller ikke var klar over, at der skulle komme noget konkret ud af det, så jeg forstår godt, at integrationsministeren kan være i tvivl, for når man læste medierne bagefter, handlede det jo kun om, at man havde mødtes.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at vide: Hvad skete der egentlig på Marienborg?
Hvad var det, man talte om?
Hvad er det for konkrete initiativer, vi kan forvente på integrationsområdet som følge af det her vigtige møde på Marienborg?
Jeg vil gerne vide: Hvad er det i øvrigt, der skal ske?
Hvilke konkrete initiativer er det, vi kan forvente, ud over at der skal holdes nye dialogmøder?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-27:
Altså, hvad den tidligere integrationsminister og den tiltrædende nye integrationsminister har talt med hinanden om synes jeg ærlig talt fru Anne-Marie Meldgaard skulle spørge integrationsministeren om.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2005-04-27:
Jeg opfatter statsministerens svar på den måde, at bolden nu ligger hos indvandrerorganisationerne, de må melde ind, om de synes, at det her skal føre til noget.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-27:
Jo, men der var allerede aktiviteter i gang på det tidspunkt, og selvfølgelig overtager en ny minister en række af de aktiviteter, som den tidligere minister har sat i gang
Jeg kan oplyse, at den daværende integrationsminister i forlængelse af Marienborgmødet opfordrede deltagerne til at tage del i fortsatte drøftelser i tre dialoggrupper, som blev oprettet i forlængelse af Marienborgmødet.
Han sendte simpelt hen et brev ud om, at man kunne melde sig til forskellige dialoggrupper, og tanken er, at dialoggrupperne skal mødes et par gange om året.
Og så vidt jeg er orienteret, er det tanken, at dialoggrupperne mødes første gang hen under sommer.
Der er i øvrigt også sat andre ting i gang, vil jeg gerne sige.
Men det viser jo bare, at der, umiddelbart efter mødet blev afholdt, er sat ting i gang til opfølgning på det.
Deltagerne i Marienborgmødet er blevet opfordret til at deltage i fortsatte aktiviteter.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2005-04-27:
Ja, jeg skal spørge integrationsministeren senere.
Men jeg undrer mig alligevel over, at når statsministeren nu har lagt så mange kræfter ind på, at lige præcis det her område også i valgkampen skulle fylde så meget, og når det er en mærkesag for regeringen, hvorfor der i den ansættelsessamtale, som statsministeren har haft med den nuværende integrationsminister, ikke er blevet gjort opmærksom på, at der altså er nogle ting, der er meget, meget vigtige for, at regeringen ikke skal komme i miskredit.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-27:
Jeg kan godt forstå, at fru Anne-Marie Meldgaard stiller spørgsmålet.
Men svaret er selvklart, at der naturligvis skulle og ville blive fulgt op på Marienborgmødet.
Det siger sig selv.
Selvfølgelig skulle der følges op, og selvfølgelig bliver der fulgt op på Marienborgmødet.
Og hvis fru Anne-Marie Meldgaard vil vide, hvorfor integrationsministeren har udtalt sig, som hun har gjort, så må fru Anne-Marie Meldgaard stille spørgsmålet til integrationsministeren, sådan som Folketingets forretningsorden i øvrigt også siger man skal, nemlig stille spørgsmålet til vedkommende minister.
Integrationsministeriet har været fuldt ud klar over, at der skulle følges op på Marienborgmødet, hvilket bl.a. også kan ses af, at den tidligere integrationsminister allerede i januar skrev til deltagerne med forskellige tilbud om aktiviteter, som var en opfølgning på Marienborgmødet.
Hvad der yderligere skal ske, og hvad der i øvrigt også er konkret opfølgning af Marienborgmødet, kan fru Elsebeth Gerner Nielsen jo læse i regeringsprogrammet.
Det står fyldigt beskrevet.
Jeg kan i øvrigt sige, at der formodentlig kommer flere initiativer end dem, der står i regeringsprogrammet, men allerede der kan fru Elsebeth Gerner Nielsen se, at der er konkrete forslag til opfølgning.
Så kan jeg oplyse, at det, der blev drøftet på Marienborgmødet, var som noget meget vigtigt uddannelse og selvfølgelig beskæftigelse, også integrationsindsatsen for de mindste børn, spørgsmålet om forældrenes ansvar eller manglende ansvar for børnenes udvikling og spørgsmålet om børns utilstrækkelige tilegnelse af danske normer.
Det var en række af de temaer, der blev taget op på mødet.
... at det er nødvendigt at reducere antallet, der kommer hertil, for at gøre noget ekstra for dem, der allerede er her.
Det passer ganske enkelt ikke, hvad fru Elsebeth Gerner Nielsen her siger.
Kendsgerningen er altså, at fra 2001 og til 2004 er beskæftigelsen blandt indvandrere fra ikkevestlige lande steget med 12.000.
Det er et meget væsentligt bidrag til at sikre bedre integration, at der kommer flere i beskæftigelse.
Nu sætter vi så et nyt ambitiøst mål om at øge beskæftigelsen blandt indvandrere frem til 2010 med 25.000.
Det kræver selvfølgelig en række nye initiativer, som regeringen vil præsentere i nærmeste fremtid.
Vi har faktisk taget en stribe initiativer i de sidste 3 år for at forbedre integrationen og skaffe mere beskæftigelse – jeg har redegjort for dem allerede – og for at sikre bedre danskkundskaber, skærpede rådighedsbestemmelser på arbejdsmarkedet, løntilskudsordninger og belønning til kommunerne for at skaffe indvandrere i job og i uddannelse.
Jeg må sige, at det er svært at tage alvorligt, når netop et medlem af Det Radikale Venstre kritiserer regeringen.
Jeg tror ikke, der er nogen, der som os har fremsat forslag og taget initiativer.
Rasmus Prehn (S), 2005-04-27:
Statsministeren har lanceret en række flotte målsætninger i forbindelse med mit spørgsmål, og jeg vil gerne afslutningsvis sige, at vi fra Socialdemokratiets side gerne vil indgå i et samarbejde med regeringen om disse ting.
Jeg startede begrundelsen for mit spørgsmål med at anerkende, at Socialdemokratiet som regeringsparti har haft ansvaret for at bygge en række af de almennyttige boliger, som netop har været rammen om ghettoproblemer, men også, at der er kommuner, som ikke har bygget disse boliger.
Kunne statsministeren forestille sig, at man kunne gøre noget for at fremme byggeri af almene boliger som bolig for ressourcesvage mennesker, også i nogle af de kommuner, som ikke tager særlig meget ansvar?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-27:
Jeg vil sige to ting: For det første ser jeg meget gerne, at vi får et så varieret boligbyggeri og en så varieret beboersammensætning som overhovedet muligt over hele landet, men for det andet har jeg ingen planer om, at vi skal begynde at styre kommunernes boligpolitik fra centralt hold.
Jeg tror virkelig, at det er noget, som bedst varetages og løses af de lokale folkevalgte, og jeg har tillid til, at de lokale folkevalgte ligesom vi i Folketinget og regeringen føler et samfundsansvar for at løse også boligsociale problemer.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Majbrit Berlau (EL), 2005-04-27:
I Enhedslisten synes vi jo i bund og grund, at det er meget fornuftigt, at man skærper nogle trafiksikkerhedsregler, da alt for mange mennesker dør i trafikken i dag.
Men jeg vil bare lige høre ordførerens kommentar til de skærpede sanktioner for overtrædelse af køre-hvile-tids-reglerne.
Man ønsker at skærpe sanktionerne for tunge køretøjer, men hvad er årsagen til, at man ikke har medtaget lettere køretøjer såsom taxaer?
Vi ved, at mange taxachauffører overtræder disse hviletidsregler i alt for høj grad, hvilket i høj grad skaber fare i trafikken, så hvad er grunden til, at sådanne køretøjer ikke er taget med i lovforslaget?
Det kan man selvfølgelig godt forholde sig til, men jeg synes da, det er ærgerligt, at vi kun lovgiver for det, der kan bevises, og indsætter tekniske dippedutter, der skal sikre, at loven bliver overholdt.
Man bør vel lovgive ud fra den betragtning, at folk overholder loven, og derfor synes jeg, det er uhensigtsmæssigt, hvis man kun lovgiver for de tunge køretøjer, fordi man mener, de kan få installeret tekniske og elektroniske redskaber, som kan sikre, at loven bliver overholdt.
Vi må som udgangspunkt antage, at loven bliver overholdt, og derfor vil jeg henstille, at det sikres, at også mindre køretøjer bliver ført ind i lovforslaget.
Karsten Nonbo (V), 2005-04-27:
Vi har jo også tyngdeloven, og jeg er heller ikke sikker på, at den altid bliver overholdt.
Problemet er at lave en lov, som kan håndhæves og overholdes, og før vi kan gøre det, er det ikke relevant at tale om det.
Karsten Nonbo (V), 2005-04-27:
Det var dejligt at høre hr. Kim Christiansens ordførertale, og jeg er enig i det meste.
Hr. Kim Christiansen nævnte en enkelt ting om, at han gerne så, at registrering af knallert 30 skulle omfatte knallerter, som er erhvervet efter den 1. januar 2005.
Jeg vil spørge hr. Kim Christiansen, om han ikke har forståelse for, at vi først skal have vedtaget lovforslaget, og først når det er vedtaget, kan man lave det praktiske arbejde med at få registeret op at stå, og det vil der gå lidt tid med.
Det var jo det samme med klippekortet.
Så vi er nødt til at vente, inden vi kan gå i gang.
Har hr. Kim Christiansen ikke forståelse for det?
Kim Christiansen (DF), 2005-04-27:
Jeg kan sige til hr. Karsten Nonbo, at naturligvis har jeg forståelse for det.
Men når man kan nedsætte pasafgiften med tilbagevirkende kraft, formoder jeg, at man også kan foretage registrering af knallerter med tilbagevirkende kraft, selv om det tager noget tid, inden registeret er klart.
Det ændrer jo ikke ved, at man stadig kan beholde en skæringsdato, der hedder den 1. januar 2005.
Karsten Nonbo (V), 2005-04-27:
Så vil jeg spørge hr. Kim Christiansen, om han ikke har forståelse for, at man ikke kan sætte papirlapper bag på knallerter, men er nødt til at fremstille nummerpladerne, før knallerterne kan køre rundt med dem.
Kim Christiansen (DF), 2005-04-27:
Det har jeg også forståelse for, for jeg er jo i bund og grund et meget forstående menneske.
Men jeg vil stadig sige, at når de påtænkte nummerplader engang er færdige, er det kun et spørgsmål om antallet af knallerter, der skal registreres med tilbagevirkende kraft, og tanken er som sagt at imødegå det boom af knallerter, man kunne forestille sig ville blive solgt op til skæringsdatoen.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-04-27:
Selvfølgelig kan man kritisere den tidligere regering.
Selvfølgelig kunne man set i bakspejlets klare lys måske have forestillet sig, at vi havde taget nogle initiativer tidligere.
Men det, jeg ikke kan forstå, er, at statsministeren efter at have været statsminister i så mange år fortsætter med alene at køre på, hvad der skete fra 1992 til 2001, så nu vil jeg gøre det samme.
Jeg vil gerne have, at statsministeren redegør for, hvad Venstre foreslog som opposition i den periode på integrationsområdet.
Hvilke initiativer tog man med henblik på at forbedre integrationen?
Og i øvrigt: Er statsministeren ikke enig i, at i 2001 overtog den nuværende regering en bundsolid økonomi, beskæftigelsen havde aldrig været højere, arbejdsløsheden havde aldrig været lavere, og i øvrigt var andelen af indvandrere, som var i arbejde, stærkt stigende?
Siden hen er den stagneret.
Karsten Nonbo (V), 2005-04-27:
Det er først og fremmest et bevisspørgsmål.
Det er sådan, at de tunge køretøjer har fartskrivere, så her kan man håndhæve loven.
Men jeg er enig med Enhedslistens ordfører i, at der er mange førere af personbiler, der også overtræder færdselslovens § 54, som siger, at man ikke må være træt, når man kører.
De kan være på vej hjem efter at have kørt lastbil og overholdt reglerne for lastbiler, og de kan have meget langt hjem.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-27:
Ja, men fru Karen Hækkerup misforstår fuldstændig, hvad det er, jeg vil, når jeg henviser til, hvad der skete i 1990’erne.
Denne regering løber ikke fra sit ansvar.
Når vi er i regering, skal vi også have ansvaret for at føre en offensiv og fremadrettet integrationspolitik, og vi skal gøre en større indsats for at skaffe flere indvandrere i arbejde og sørge for, at de får en uddannelse – ingen tvivl om det.
Men jeg synes i øvrigt, det er et fælles ansvar, det er ikke bare et ansvar, der hviler på regeringen.
Jeg har kun sagt det for at beskrive, hvorfor vi står med et stort problem, og hvorfor det utvivlsomt vil vokse i de kommende år.
Vi påtager os gerne ansvaret, det er derfor, vi har taget en stribe initiativer siden 2001, det er derfor, vi nu efter at være blevet genvalgt som regering allerede i regeringsgrundlaget har præsenteret en række nye initiativer, og som jeg har oplyst i dag, vil der komme yderligere initiativer ud over dem, som er præsenteret i regeringsgrundlaget.
Det er altså en regering, der er i fuld gang med at løse den store, store opgave, det er at forbedre integrationspolitikken her i landet.
Det, vi hørte her, er en mere end almindelig grov forvanskning af, hvad jeg rent faktisk har sagt.
Jeg har ikke sagt, at der er nogen automatik i, at fordi der kommer flere indvandrere, bliver der også mere kriminalitet.
Jeg har blot sagt, at en mulig forklaring på, at vi ser en meget beklagelig stigning i antallet af unge indvandrere, der kommer ud i kriminalitet, er den politik, der blev ført i 1990’erne.
Vi ved, at der blandt unge indvandrere er en del kriminalitetsproblemer – det tror jeg er objektivt konstaterbart – og når der er en meget kraftig vækst i antallet af unge indvandrere, er der selvfølgelig også større risiko for, at kriminaliteten vokser.
Det er, hvad jeg har sagt, og det tror jeg altså er en objektiv konstaterbar kendsgerning, men det understreger da kun behovet for, at vi forstærker indsatsen for at forebygge og bekæmpe det problem.
Det er jo sådan, at det er denne regering, der har foreslået, at en bestået danskprøve er betingelsen for at få en permanent opholdstilladelse.
Må jeg så sige, at det er aldeles forkert, når fru Elsebeth Gerner Nielsen hævder, at vi ikke gør noget ved problemerne.
Vi har tværtimod netop taget skeen i den anden hånd efter valget i 2001 og i den grad taget initiativer, f.eks. på det retspolitiske område, for at sikre en mere konsekvent linje.
Meget af det har De Radikale stemt imod, og vi kender Det Radikale Venstres slappe holdning, når det gælder retspolitik, og når det gælder udlændingepolitik.
Og det er derfor – undskyld, at jeg siger det – jeg har lidt svært ved sådan helt at tage forargelsen alvorligt, netop når den kommer fra radikal side, for det er i høj grad Det Radikale Venstre, der er årsag til de problemer, vi står med, og det er i høj grad Det Radikale Venstre, som ikke har været med til at støtte de initiativer, vi så siden har taget for at løse de problemer.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-04-27:
Jeg anerkender selvfølgelig, at statsministeren og jeg har vidt forskellige opfattelser af det her.
Men under alle omstændigheder mener jeg ikke, at det er acceptabelt bare at sige, at selvfølgelig vokser problemet, og det er endnu mere uacceptabelt, at man ikke gør noget ved et voksende problem, f.eks. ved at skride ind over for forældrene og stille nogle krav i forbindelse med familiesammenføring.
Jeg fik ikke svar på mit spørgsmål fra tidligere
: Hvad er årsagen til, at regeringen ikke ville være med til at stille som krav til familiesammenførte, at de skal gå til dansk som forudsætning for at få deres midlertidige opholdstilladelse forlænget?
Det ville have løst mange problemer, hvis vi allerede var begyndt at stille det krav i 2001.
Nu er regeringen så kommet med sit eget forslag her i 2005.
Hvorfor skulle der gå så lang tid, når vi ved, at noget af det, der kunne hjælpe de unge, er, at de har nogle forældre, der er velintegrerede og taler dansk og kender det danske samfund?
Hvorfor stemte man imod et forslag fra os i 2001?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-27:
Nu kender jeg ikke de tal, fru Elsebeth Gerner Nielsen står med, og dem tror jeg også at fru Elsebeth Gerner Nielsen med fordel kan tale med justitsministeren om.
Jeg vil bare sige, at en af forklaringerne på, at der faktisk er flere unge med indvandrerbaggrund og altså herunder også nogle, der så desværre kommer ud i kriminalitet, er, at der rent faktisk var så kraftig en stigning i antallet.
Det, vi nu slås med, er, at de, der var børn i 1990’erne, nu vokser op og bliver teenagere og unge, og nogle af dem kommer ud i kriminalitet.
Derfor er det jo ikke mærkeligt, at problemet vokser.
Det er ikke noget, der lige bliver løst fra den ene dag til den næste, så meget mere som vi nu altså slæber med de problemer, som fru Elsebeth Gerner Nielsens parti i høj grad var ansvarlig for i 1990’erne.
De rykker nu med.
Derfor er der behov for en ekstra kraftig indsats, som vi indledte efter valget i 2001, hvor vi har taget en række initiativer, og nu sætter vi yderligere turbo på med en række ekstra initiativer, bl.a. også for at forebygge og bekæmpe kriminalitet blandt unge indvandrere.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-04-27:
Nu siger statsministeren meget malende, at regeringen tog skeen i den anden hånd i 2001 og bidrog til at styrke indsatsen på hele retsområdet.
Hvordan kan det så være, at det er sådan, at i 2001 var 60 pct. af de unge, som blev fremstillet i Dommervagten i København, af udenlandsk herkomst, og sidste år var tallet steget til 79 pct., dvs. en stigning på ca. 19 pct. på 3 år?
Kan statsministeren forklare, hvad han mener med udtrykket at tage skeen i den anden hånd, når det, vi kan konstatere, er, at der sådan set aldrig har været flere unge med indvandrerbaggrund, der er kriminelle, end nu?
Hvad er årsagen til, at regeringen ikke har udnyttet sit enorme politiske og økonomiske frirum til at gøre noget ved det her?
Med politisk frirum mener jeg, at vi havde en bundsolid økonomi, da regeringen kom til i 2001, og at regeringen har et fuldstændig solidt flertal med ro på bagsmækken.
Det vil sige, at regeringen kan tage alle redskaber i brug for at sikre, at vi får løst de her problemer.
Hvad er årsagen til, at regeringen ikke gør noget?
Morten Bødskov (S), 2005-04-27:
Jeg er meget glad for, at vi nu kan være enige om, at der sker noget på det her område.
For der er alvorlige problemer, og der er ganske mange mennesker, som eksempelvis i store almene boligområder stadig oplever, at regeringen svigter.
Nu er der senere hen et spørgsmål om boligpolitikken, men uden at tage ordet for meget ud af munden på spørgeren, er det dog værd at gøre opmærksom på, at når man netop ser på, hvad der har virket over for de her grupper, underforstået, der, hvor de bor i de nedslidte boligområder, er det kvarterløftsprojekter, det er byfornyelse, det er kommunale tilskud til frivillige aktiviteter, og det er beboerrådgivere.
Hvad har regeringen gjort?
På alle fire områder har regeringen skåret ned med det resultat, at man i de her boligområder har meget svært ved at holde unge væk fra kriminalitet.
Derfor håber jeg, at statsministeren nu er klar til et sporskifte, og at vi kan forvente, at regeringen, når nu Socialdemokratiet her inden længe igen vil fremsætte forslag i Folketinget om det her, vil stemme for.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-27:
Jeg ved ikke, hvor uenige vi egentlig er.
Jeg ved egentlig ikke, hvad det er for en uenighed, hr. Morten Bødskov vil forsøge at piske op her.
Men nu har jeg redegjort for en række initiativer, vi har taget, og så kan jeg oplyse, at justitsministeren nu har bedt Rigspolitichefen redegøre for foranstaltninger af navnlig forebyggende og kriminalpræventiv karakter, som kan iværksættes over for grupper af unge, herunder unge med indvandrerbaggrund, som giver anledning til uro og utryghed i lokalområder.
Justitsministeren har også bedt Rigspolitichefen udarbejde en strategi for en forstærket indsats mod de kriminelle netværk og grupperinger, der begår alvorligere kriminalitet.
Regeringen vil også senere fremlægge forslag, som skal sikre, at forældre påtager sig større ansvar bl.a. for, at deres børn ikke begår kriminalitet.
Jeg er fuldstændig enig med hr. Morten Bødskov i, at det er en utilfredsstillende situation, vi ser, når vi kan iagttage, at så mange unge med indvandrerbaggrund er involveret i kriminalitet.
Der tror jeg altså, der er behov for at tage skeen i den anden hånd.
Der har regeringen jo altså taget en række initiativer.
Vi har skærpet reglerne om det, der hedder tiltalefrafald for unge lovovertrædere, så de mærker en reel og umiddelbar reaktion på alvorlig kriminalitet.
Vi har skærpet reglerne om forbuddet mod at bære kniv på offentlige steder.
Så har vi oprettet yderligere pladser på åbne anbringelsessteder for børn og unge med særlig fokus på unge med anden etnisk baggrund.
Men det er altså en liste over en række initiativer, vi allerede har taget.
Morten Bødskov (S), 2005-04-27:
Først vil jeg måske lige knytte en bemærkning til den tidligere debat.
Jeg er ikke helt sikker på, at det vil stå for en nærmere efterprøvelse at udtale, at Socialdemokratiet har stemt imod en række integrationsfremmende forslag fra regeringens side.
Men det kan man jo tage med integrationsministeren, for det kan være, at statsministeren ikke mener, at en sådan debat hører til hos statsministeren selv, men hos pågældende minister, som han bliver ved med at hentyde til.
Det er jo ikke nyt.
Allerede i september 2002 landede der på regeringens bord en rapport, som sort på hvidt dokumenterer, hvad problemerne er, hvor de her unge bor, hvem de er – det ved politiet ofte i forvejen – og også hvad der kunne gøres ved det: styrkelse af det forebyggende arbejde og SSP-indsatsen og apropos det, at vi ved, hvor de bor, en særlig indsats i de nedslidte boligområder.
Men det, vi har set i Folketingssalen, er, at regeringen gang på gang, apropos, har stemt forslag ned eller alternativt sendt dem i endda meget langvarige udvalgsarbejder.
Så det, der er spørgsmålet nu, hvor tallene er her igen fra eksempelvis Københavns Politi, er: Hvad har regeringen tænkt sig at gøre for at forhindre, at denne udvikling fortsætter?
»Vil statsministeren oplyse, hvilke initiativer regeringen har taget for at begrænse kriminaliteten blandt helt unge med etnisk minoritetsbaggrund?«