runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Kolstrup (EL), 2000-03-02:
Da Enhedslistens ordfører på området ikke kan være til stede, skal jeg gøre følgende gældende: Enhedslisten kan støtte, at opbevaringstiden for nedfrosne æg forlænges fra 2 år til 4 år. Der er intet, der tyder på, at befrugtede æg tager skade af en længere nedfrysningsperiode.
Forslaget vil derfor forbedre forholdene
for de kvinder, der måske ellers skal gennemgå endnu en hormonbehandling og ægudtagning.
Så vi synes alt i alt, at forslaget er fornuftigt.
Der er ingen fornuftige argumenter for, at enlige ikke skal have mulighed for at få børn.
Det sker jo allerede i dag i stor udstrækning, og det vil også ske fremover.
Det vil under alle omstændigheder være umuligt rent lægevidenskabeligt at afklare, hvilken seksuel observans en kvinde, der ønsker kunstig befrugtning, har
, og dette forhold har ej heller afgørende betydning for barnets tarv.
Faktisk lever en del homoseksuelle kvinder og mænd i heteroseksuelle forhold, bl.a. fordi det giver dem mulighed for at få børn.
Men det er ikke en hensigtsmæssig samfundsmæssig indstilling, at disse borgere skal underlægge sig tvangsheteroseksuel adfærd alene til gavn for almindelig dobbeltmoral.
Den nuværende lovgivning forhindrer ikke kunstig befrugtning af enlige kvinder eller lesbiske.
Man kan naturligvis ikke kontrollere, hvordan børn undfanges.
Derfor betyder den manglende mulighed for lovlig kunstig befrugtning kriminalisering af en bestemt gruppe kvinder og mulighed for kvaksalveri, hvor uautoriserede personer står for sædleverancer og insemination.
Det kan heller ikke udelukkes, at en række sundhedsudøvere af moralske grunde gennemfører behandlingen i strid med loven.
Vi ved ikke, om den manglende mulighed i Danmark for lovlig kunstig befrugtning af enlige kvinder har medført en øget trafik til udlandet, men vi har en formodning om, at det er sådan.
Enhedslisten kan altså støtte ministerens revisionsforslag og kan allerede nu bebude, at vi under udvalgsbehandlingen vil foreslå, at revisionen også udvides til at omfatte de diskriminerende regler for enlige kvinder.
Margrete Auken (SF), 2000-03-02:
Idet jeg skal understrege, at her taler jeg på egne vegne,
vil jeg sige til hr. Søren Kolstrup: Jeg spurgte den tidligere sundhedsminister, om der var eksempler på, at nogen var blevet smittet.
Jeg synes, det er betænkeligt, at vi kalder en stor gruppe mennesker »et gråt marked«.
Den gruppe hedder mænd.
Det er ikke nødvendigvis et gråt marked, og selv i det omfang, at det er bøsser, er der ikke tale om, at kvinder bliver smittet, at det er farligt, at det er halvkriminelt osv.
Der er ingen forbud mod, at lesbiske kan få børn.
Jeg synes ikke, at vi skal tale om dem, som om de er mindre værd end dem, der har fået kliniske og screenede, og hvad ved jeg, fædre, som altså næsten ikke er der, til deres børn.
Jeg synes tværtimod, vi skal rose de kvinder, der har den ansvarlighed, at en far skal med i det her.
Margrete Auken (SF), 2000-03-02:
Da jeg jo er meget enig med fru Tove Videbæk i mange synspunkter, synes jeg lige, vi skal slå fast: Der er altså ikke forbud mod, at cykelsmede foretager inseminationer.
Det kunne jeg ikke drømme om at forbyde.
I det omfang, jordemødre kan blive det, er det noget med, hvad for et køn de er af.
Det, som overhovedet er spørgsmålet her, er adgangen til sædbanken.
Det er jo dér, problemet har identificeret sig, og det har jo i øvrigt undret mig, at sædbankens forvaltning har givet adgang til en behandlingsform, som den ikke har styr på bliver brugt i overensstemmelse med loven.
Så det er altså ikke spørgsmålet om, hvem der foretager inseminationen, det er en meget simpel mekanik, og det kan enhver altså finde ud af.
Det er et spørgsmål om at få adgang til sædbanken, og det går jeg så i øvrigt ud fra, at vi er enige om.
Så jeg siger lige det her, for at der ikke skal komme misforståelser angående, hvem der må hvad, for vi vil ikke forbyde hverken cykelsmed eller jordemødre at foretage inseminationer.
Tove Videbæk (KRF), 2000-03-02:
Det er meget svært at forfølge, hvis det ikke kun er læger, der har lov til at udføre det her, bl.a. det her, som blev nævnt, med 25 børn og geografisk spredning osv.
Og så det her med sædbanken: Vi har undersøgt det og fundet ud af, at sædbankerne ikke leverer sæd til de her klinikker, som nu er opstået.
Margrete Auken (SF), 2000-03-02:
Det sidste er i og for sig en interessant oplysning, som jeg godt vil have opklaret i andre sammenhænge.
Jeg vil lige sige, at jeg personligt ikke kunne drømme om at gå ind og støtte et forslag, som sagde, at det kun måtte være læger, som må det her, netop fordi det er en meget simpel teknik, og fordi jeg som sagt kender mange lesbiske, som har fået børn ved hjælp af insemination, og hvor de har lavet det selv.
Det er en meget simpel teknik, og vi kan jo ikke gå ind og sige, at der skal stå en læge på midtvejen i den situation.
Det har de fuldt lov til at gøre, og jeg mener ikke, vi på nogen måde kommer ud i andet end vrøvl, hvis vi begynder at forbyde det.
Det, vi skal interessere os for, er præcis sædbanken og donoranonymiteten.
Det er det eneste sted, vi kan gå ind og få fat i den vinkel, som jeg mener, at fru Tove Videbæk og jeg er enige om, nemlig at barnet skal sikres en far.
Birthe Skaarup (DF), 2000-03-02:
Når man får forelagt et forslag som det her, må man jo gå ud
Margrete Auken (SF), 2000-03-02:
Dér kunne hr. Søren Kolstrup jo høre, at hr. Arne Melchior stadig væk har også det meste af Socialdemokratiet på sin side, når det siges, at der ikke skal gribes ind i folks almindelige frås med rejser og brug af brændstof, og hvad ved jeg.
Det, vi har som et fælles stort problem,
er, at der ikke er nogen, der for alvor tør gå ud og sige, at det her skal reguleres meget, meget skrappere, men det har intet at gøre med, hvem der ejer lufthavnen.
Prøv nu at tage et system som den københavnske metro og Ørestadsselskabet, som er 100 pct. offentligt ejet.
Dér synes jeg egentlig, det havde været rart, hvis der havde været lidt privateje inde i den sag, så det var nogle, hvor det var fars egne penge, så man ikke bare sjaskede løs med vores alle sammens penge og bare hævede lånerammerne og blev ved med at køre ud over kanten, når vi alligevel ikke kan få indsigt i tingene.
Tænk om der havde været private penge i det, som ikke var garanteret af Lykketoft og konsorter, så havde vi da haft meget bedre styr på, hvad der foregår derude!
Nu ved jeg godt, at hr. Søren Kolstrup ikke går ind for den konstruktion, men offentlig ejendom er i hvert fald ikke garanti for noget som helst, og så længe vi ikke har flertallet for en ordentlig rød-grøn politik, som hr. Søren Kolstrup og jeg er enige i, så er det de hårde vilkår, vi har.
Det er den, vi skal arbejde for, og ikke noget så abstrakt som ejerskabet.
Arne Melchior (CD), 2000-03-02:
At CD er enig i intentionerne bag det foreliggende forslag burde være almindeligt kendt, også for forslagsstillerne.
Jeg skal erindre om, at CD tilbage i 1997, altså mens hr. Bjørn Westh endnu var trafikminister, fremsatte et forslag til folketingsbeslutning om netop dette tema.
Behandlingen af den sag endte med, at Trafikudvalget i enighed afgav en beretning over CD's forslag, efter at der var indgået en række tilsagn fra trafikministeren, som i mellemtiden var kommet til at hedde Sonja Mikkelsen.
Denne trafikminister fremsatte så det lovede forslag den 9. december 1998, og det blev vedtaget i 1999.
Det er altså sager, som også andre end hr. Behnke og hans parti har haft øje for.
Jeg hilser med endnu større glæde og tilfredshed, at den nye minister har givet tilsagn om, at han vil gå i gang med at forberede et nyt forslag til den kommende samling, og jeg kan råde både ministeren og hans embedsmænd til at slå tilbage og læse om behandlingen af de ting, jeg nævnte i indledningen af min lille tale.
2000-01
Søren Kolstrup (EL), 2000-03-02:
Først skal jeg takke hr. Svend Heiselberg, fordi han så klart sagde: Venstre kunne ikke have gjort det bedre.
Tak til hr. Svend Heiselberg - til de historiske annaler - det er altså SF's rolle i den her sammenhæng at føre Venstre-politik. Til Det Radikale Venstre om de regler, der ligger her:
Selvfølgelig er de da bedre end ingenting.
Også jeg har da sans for nuancer.
Man kunne da godt tænke sig en total privatisering.
Selvfølgelig er det her da bedre end ingenting.
Jeg påpeger, at det går i den gale retning, i den ravruskende forkerte retning, og hver gang siger man, at man har snor i tingene, at ministeren har snor i tingene, og at Folketinget har snor i tingene, og jo mere man privatiserer, jo mere siger man, at man har snor i tingene.
Jeg kunne underholde med eksempler fra teleliberaliseringen, hvordan man langsomt har sagt, at nu skulle man have snor i tingene dér, og til sidst har man ikke snor i tingene.
Man opgiver forhåndsgodkendelser og sådan noget.
Men lad det ligge.
Tværtimod, det er et stakket middel til at opnå nogle mål.
Vi har aldrig stillet os tilfredse med i vores luftfartspolitik, at når vi så bare havde en offentlig lufthavn, så var den hellige grav velforvaret.
Nej, vi er socialister, vi er grønne, vi er røde.
Det betyder for det første, at den lufthavn, vi havde i offentligt ejerskab, skulle demokratiseres, både hvad angår medarbejdernes indflydelse, og hvad angår offentlighedslovenes indflydelse.
Og så kommer den næste øvelse: at vi mener, at flytrafik og lufthavne skal være indrettet efter de overordnede miljømæssige og sociale mål i samfundet, og det vil sige, at man ikke først skal have en situation, hvor man laver en masse lufttrafik, og derefter går man ud og beskatter den lidt, og så prøver man at rense op.
Hvis man skal forebygge og lave miljøpolitik, bliver man nødt til at gribe ind også på investeringssiden, og det var egentlig derfor, jeg troede der var et parti som SF, netop for at forebygge og gribe ind og diskutere: Hvad skal der investeres i, og hvad skal der ikke investeres i?
For alt det andet kan man jo også godt overlade til de borgerlige.
De kan såmænd godt en gang imellem finde ud af at lave nogle love, der byder på lidt mere miljø og lidt mere sikkerhed.
Jann Sjursen (KRF), 2000-03-02:
Jamen jeg vil gerne takke miljø- og energiministeren for den umiddelbart positive modtagelse af Kristeligt Folkepartis
forslag
Men når vi kommer til bundlinjen, må jeg jo selvfølgelig alligevel hæfte mig ved, at ministeren så siger, at der alligevel er problematiske dele i det her forslag, der gør, at man ikke kan støtte det, men lad os i dag bruge debatten til at nå videre.
Fint nok.
Men hvis vi skal nå videre i debatten i dag og det skal ske på et kvalificeret grundlag, så er vi da godt nok nødt til at diskutere, hvad det så er for nogle problemer, ministeren og regeringen mere håndfast ser.
Ikke ét konkret problem er nævnt, og hvis miljø- og energiministeren rent faktisk mener, at vi her i dag skal have en fornuftig debat om, hvordan vi når videre på solvarmeområdet, så bliver ministeren altså selv nødt til at bidrage til debatten og allerede her fra starten af nævne mere konkret, hvilke problemer Kristeligt Folkepartis forslag rejser
Ellers er de mange lovord, ministeren her er kommet med i dag, de rene vindfrikadeller.
Svend Auken (S), 2000-03-02:
Det har man for sin villighed!
Jeg skal da gerne tjene hr. Sjursen i at sige, hvad jeg anser for at være problematisk i forslaget.
Vi vil gerne diskutere, om pligtelementet er den rigtige form i forhold til det, man kalder område 5. Er det rigtigt, vil det give anledning til - det var det, jeg var inde på før
- en diskussion, hvis vi siger, at folk, der bor i tyndtbefolkede områder og måske i forvejen føler sig noget ladt i stikken, nu har pligt til at gøre noget, som andre ikke har pligt til at gøre.
Der er problemer i forhold til den almennyttige boligsektor, som jeg ikke kan overskue.
Vi er positive, som jeg har sagt det, i forhold til offentligt byggeri, men det er klart, at vi er nødt til at se på, hvad det vil komme til at koste økonomisk, inden vi siger ja.
Vi har det problem, at man alene fremmer solvarme; måske er der større perspektiv, som jeg sagde, i, at man kombinerer solcelle- og solvarmesystemet i det og er med til at sikre en mere moden teknologi.
Så det er altså det, jeg ser som problemerne i det, og hvis hr. Sjursen havde hørt efter, hvad jeg havde sagt,
så var det sådan set i en lidt venligt indpakket form også det, jeg sagde i mit første indlæg, men jeg prøvede at sætte hr. Sjursen i godt humør.
Det var jo et mislykket forsøg, og når man ikke indfrier folks negative forventninger, kan de jo godt blive skuffet.
Jann Sjursen (KRF), 2000-03-02:
Jeg er ikke i specielt dårligt humør, og jeg kvitterede også for, at ministeren havde rosende ord til overs for Kristeligt Folkepartis forslag og sagde, at vi skulle diskutere videre.
Det, jeg bare synes må være en fælles ambition på det her område som på miljø- og energiområdet i øvrigt, er, at vi rent faktisk når de mål, vi har sat os.
Og dér må jeg sige, at efter at vi oplevede, at solvarmesalget toppede i 1996 med 4.000 anlæg, som ministeren selv var inde på i sin indledningstale, så er det altså nu dalet til bare 1.600 anlæg sidste år, og så oplever jeg ærlig talt, at med de problemer, ministeren i øvrigt har på området med at leve op til de målsætninger, vi har påtaget os, var det en relativt passiv minister, vi så på talerstolen i dag. Men lad os få debatten her i dag.
Ministeren har peget på nogle områder, som kan give problemer, og dem skal jeg komme tilbage til senere.
Margot Torp (S), 2000-03-02:
Det er ikke sådan at komme efter hr. Svend Auken.
Det er på mange måder et sympatisk beslutningsforslag, Kristeligt Folkeparti fremlægger i dag.
Forslaget sigter nemlig på at sikre, at Danmark når målsætningen for Energi 21 om, at der om 30 år skal være opstillet 150.000 solvarmeanlæg i Danmark.
Kristeligt Folkeparti har ganske rigtigt erkendt, at det ikke nås med den nuværende takt for opstilling af solvarmeanlæg.
Der skal en saltvandsindsprøjtning til, hvis vi skal gøre os håb om at komme i nærheden af 150.000 anlæg i år 2030.
Den nuværende sløve udvikling bider sig selv i halen.
En ringe efterspørgsel giver mindre produktion og mindre overskud til nyudvikling og effektiviseringer.
Det betyder fortsat høje priser og dårlig konkurrenceevne osv. osv. - en dårlig spiral, som må brydes, hvis vi fortsat vil noget med solvarme.
Når vi alligevel ikke kan støtte forslaget i den nuværende form, skyldes det, at vi primært helst ikke vil til at pålægge folk, der ønsker at bygge og bo i landdistrikterne, den her ekstra forpligtelse.
Da vi i forvejen arbejder på at sørge for, at vi i lovgivningen ikke bremser fortsat liv og vækst i landdistrikterne, så virker det ikke befordrende at pålægge privatpersoner den her restriktion.
Her vil vi fortsat foretrække guleroden.
Til gengæld for at fastholde frivillighedsprincippet i forhold til privat byggeri vil vi gerne være med til at styrke kravet om brugen af solvarme til rumopvarmning, når det gælder offentligt byggeri eller offentligt støttet byggeri og måske også erhvervsbyggeri, som Kristeligt Folkeparti slet ikke har med.
Og hvad det offentlige byggeri angår, vil vi også gerne være med til at se, om ikke det kunne være et relevant krav i forbindelse med gennemgribende renoveringer.
Endelig kunne vi godt tænke os, at der kom yderligere gang i at sammentænke løsninger, der kobler solvarme og solceller.
Vi har brug for en nyudvikling, der ikke alene billiggør solvarme, men også gør det snildere og mere effektivt, så den såkaldte skyggepris kan nedbringes og gøres konkurrencedygtig med andre energiforanstaltninger, der kan fortrænge CO2.
Den voldsomme teknologiske udvikling inden for solenergiområdet tilsiger jo egentlig også, at vi ikke krampagtigt holder fast i et måltal, der kun gælder solvarme. Lad os se på solvarme og solceller under ét og se, hvad de samlet kan give. Udregningen i forslaget og rentabiliteten skulle egentlig også betyde, at det med en fornyet kampagne kunne lade sig gøre at motivere flere private til at installere solvarme i højere grad, end det er tilfældet lige nu.
Ikke mindst de stigende oliepriser burde hjælpe godt på vej her.
Socialdemokratiet værdsætter bestemt intentionerne i forslaget og imødeser en god drøftelse i udvalget om mulighederne for at få styrket solenergien, herunder også solvarmeanlæg.
Søren Kolstrup (EL), 2000-03-02:
Der er noget pudsigt over solvarmedebatten og solenergidebatten i Danmark, fordi den får så mange fine ord med på vejen, og det er noget, som alle partier kan bakke op, men alligevel, når det kommer til handling, sker der så utrolig lidt på området.
Jeg vil spørge den socialdemokratiske ordfører: Er det korrekt forstået, at denne debat vil resultere i, at regeringen vil udstede en bekendtgørelse, der pålægger offentlige bygninger, at de skal gøre brug af solvarme, hvad angår brugsvand?
Altså det kan dreje sig om børnehaven, det kan dreje sig om skolen.
Det er bare en flig af den her problemstilling, men den er dog vigtigt lige at holde fast i.
Kan den socialdemokratiske ordfører bekræfte, at det er korrekt opfattet?
Jann Sjursen (KRF), 2000-03-02:
Jeg vil indledningsvis godt kvittere for, at den socialdemokratiske ordfører - og jeg må så også forstå Det Radikale Venstre - er indstillet på at gå nogle nye veje.
Det fortoner sig måske så lidt dunkelt, hvad det mere præcist er, men i hvert fald kan der være tale om, når det gælder det offentlige byggeri, som er under renovation, at man skal give pålæg om, at der skal installeres solvarme, og også i forbindelse med erhvervslivet er man villig til det.
Men når det gælder privat nybyggeri, så står Socialdemokratiet i hvert fald umiddelbart af.
Jeg må sige, at jeg synes, det er lidt forunderligt.
Jeg vil også meget gerne tage hensyn til landdistrikterne, klart nok, men hvad med de kollektive forsyningsområder?
Skal vi ikke også dér tage hensyn til borgerne, hvis vi skal til at gøre det specielt i landdistrikterne, når det gælder energiforsyningen?
Jeg tror, at Socialdemokratiet i mange kommuner har været med til at pålægge adskillige borgere diverse kollektive forsyningssystemer, og det gør åbenbart ikke noget, men når det gælder landområderne, næ, nej, så skal vi lige pludselig ikke bruge tvang, så er det alene frivillighed.
Jeg synes ikke, det hænger sammen.
Margot Torp (S), 2000-03-02:
Vi har ligesom to pointer, og den ene er, at vi gerne vil se på teknologiudviklingen.
Det er lidt åndssvagt at hægte sig fast på en teknologiudvikling eller på et mål omkring solvarme alene, når man kan se, at skyggeprisen er utrolig meget højere her end på noget andet sted.
Derfor vil vi gerne, at vi drøfter igennem, hvordan vi kan sikre, at vi får brugt solenergi i landdistrikterne - dér, hvor der er enkeltliggende forbrugere af energi - på den bedst mulige måde i stedet for i dag at give tilsagn alene om noget, der gælder solvarme.
Der er en utrolig teknologisk udvikling på vej, som jeg synes vi skal have med ind i denne her debat.
Så har hr. Jann Sjursen jo selvfølgelig ret i, at vi på mange områder har pålagt borgere i Danmark, at de skal have den ene eller den anden energiform.
Landdistrikternes udvikling er sårbar.
Personlig er jeg meget optaget af, at vi fortsætter med at have folk, der både bor og arbejder i landdistrikterne, så jeg vil gerne arbejde for, at vi så langt som overhovedet muligt undgår at pålægge det her som en restriktion, men bruger guleroden.
Søren Kolstrup (EL), 2000-03-02:
Ja, jeg kunne altså ikke høre et svar på det spørgsmål, jeg stillede, men jeg vil da gerne gentage det og så bemærke, at den socialdemokratiske ordfører selvfølgelig har en pointe i at sige, det er vigtigt, at når man laver noget sådant, må man hele tiden indtænke, om systemet er åbent til at modtage den sidste nye og bedst mulige teknologi inden for vedvarende energi-området.
Det er korrekt.
Men så skal jeg spørge den socialdemokratiske ordfører: Er man indstillet på at pålægge offentligt byggeri at bruge den til enhver given tid mest optimale teknologi inden for solvarme-solcelle-systemet?
En sådan bekendtgørelse kan jo sagtens udformes, så den er smidig, og det synes jeg ville være rart at få en bekræftelse på sådan meget klart og entydigt.
Jann Sjursen (KRF), 2000-03-02:
Jeg vil godt understrege, at vores forslag på ingen måde udelukker, at man kan koble solceller til, når også den teknologi bliver mere veludviklet, end den er i dag.
Kendsgerningen er jo, at solvarme er en særdeles veludviklet teknologi, vi har en hel branche, som matcher den nye teknologi og endda gør det sådan, at der også kan være eksport i den og på den måde arbejdspladser. Så synes jeg nok i forhold til det med, at fru Margot Torp gerne vil holde hånden over landdistrikterne
, at det jo er fint nok, men fru Margot Torp tager nærmest udgangspunkt i, at solvarme er en dårlig forretning, at det nærmest er et fallitbo, hvis man installerer solvarme på sit hus.
Det er faktisk en pænt rentabel forretning over en årrække og i særdeleshed, hvis man investerer i det samtidig med, at man opfører et nybyggeri - og det er jo det, der er tale om i vores forslag - sådan at man også indregner omkostningerne i finansieringen af selve byggeriet. Så det er jo ikke det fallitbo, som fru Margot Torp gør det til.
Når det gælder skyggeprisen, så er det rigtigt: Skyggeprisen på solvarmeområdet, det, det koster at fortrænge 1 ton CO2 med denne teknologi i forhold til andre, er relativt høj, men her er så også tale om en vedvarende energi-teknologi, og det synes jeg også tæller, når man i denne her sammenhæng skal vurdere fortrængningsomkostninger.
Aase D. Madsen (DF), 2000-03-02:
Jeg finder det jo lidt paradoksalt, at ordførerne her er så bekymrede for landdistrikterne, for de er ikke bekymrede for landdistrikterne, når der skal tages hensyn til den kollektive varme.
Vi ved jo, der ligger masser af klager og masser af ansøgninger om at få lov til at lave alternative varmetiltag, f.eks. brændeovne eller andre former for alternativer, ude i de kollektivt opvarmede områder, hvor det er meget, meget dyrt at have varme - lad os kalde det barmarksproblematikken - men der bliver altid sagt nej; så er der ikke nogen problemer, dér må man ikke nedbringe sin varmeregning.
Jeg ved godt, at så kommer de der argumenter med, at så bliver varmeregningen for de andre altså så dyr, fordi man får lov til at lave noget vedvarende energi.
Jeg mener, at det, der gælder for det ene område, også skal gælde for det andet område, og de kollektive områder skal ikke ses som uden for det forslag, der ligger her på bordet i dag.
Anni Svanholt (SF), 2000-03-02:
Jeg må sige, at jeg faktisk er ret forundret over de udtalelser fra den socialdemokratiske ordfører om, at nu skal man til at vente endnu en omgang på at udvikle teknologien.
Altså det lyder for mig, som om man nu skal udsætte det og man altid skal vente på, at der er en eller anden anden ny teknologi, der skal blive bedre.
Så kan vi vente fra nu af og i evighed og aldrig få opfyldt vores målsætning!
Det går altså ikke.
Jeg vil godt spørge med hensyn til det med det åbne land - det åbne land er jo netop dér, hvor man har de allerbedste muligheder for at anvende solvarme: Mener fru Margot Torp ikke, at der er de bedste muligheder i det åbne land, hvor man har muligheder for at lukke for sin varmeforsyning i et halvt år eller længere, og hvor man kan få brugsvand via solvarme? Er det ikke det optimale, er det ikke det store potentiale, vi netop har her?