runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2006-05-11:
Jeg er lidt forundret over at opleve Dansk Folkepartis ordfører på talerstolen.
Jeg synes, at vi flere gange har oplevet en meget engageret formand for Dansk Folkeparti, fru Pia Kjærsgaard, tordne imod det, hun kalder Christiansborgfnidder og bureaukratsprog og bemærkningerne om, at jeg ikke ønsker at deltage i den her polemik, eller det er en lokal aftale, eller der er den her budgetramme osv.
Jeg troede egentlig, Dansk Folkeparti handlede om at kere sig om helt almindelige mennesker.
Det her forslag er et meget konkret forslag, der handler om at hjælpe bedstefaren, som skal stige på bussen for at køre hjem og passe sine børnebørn; om den enlige mor, der henter sine børn og tager bussen hjem; om skolebarnet, som er nødt til at bruge bussen, fordi der er langt til skole; om konkrete mennesker, som vi gerne vil hjælpe.
Så hører vi gudhjælpemig fra talerstolen, at Dansk Folkeparti taler om, at det er polemik, og at det ikke er deres ansvar.
Det er nogle andres ansvar osv.
Er Dansk Folkeparti virkelig blevet en så etableret del af magten, at man ikke kan forholde sig til virkelige problemer, til almindelige menneskers problemer?
Hvor er fru Pia Kjærsgaard henne i det her?
Hvor er hendes engagement almindelige små mennesker?
Det handler det her forslag om.
Hvad vil Dansk Folkeparti gøre for at redde nogen her?
Tina Petersen (DF), 2006-05-11:
Ja, vi skal jo behandle Enhedslistens forslag til oprettelse af en vedvarende energi-fond her i dag, en VE-fond.
Min første tanke var egentlig: bedre sent end aldrig, ikke til forslaget, men sådan generelt.
Nu er det jo ikke sådan, at Enhedslisten har ry for at være dem, som deltager aktivt rundt om bordet, når der skal forhandles eller debatteres energipolitik.
Og derfor bliver man nok endnu mere rystet, når man så kan konstatere, hvor lidt Enhedslisten egentlig har fulgt med, når vi snakker »Energistrategi 2025«.
Forhandlingerne vedrørende »Energistrategi 2025« er knap nok begyndt, før man skyder med spredehagl og kommer med beskyldninger om, at regeringen og andre ikke er fremtidsvisionære nok.
»Energistrategi 2025« er på nuværende tidspunkt et oplæg – og vel at mærke et godt oplæg – som set med Dansk Folkepartis øjne med ganske få ændringer kan blive en virkelig visionær strategiplan.
Desuden indeholder energistrategiplanen mange af de tiltag, som Enhedslisten nævner i deres forslag her i dag.
Spørgsmålet er nok nærmere, hvordan vi hver især ønsker at realisere de mål, vi nu sætter.
Enhedslisten ønsker en VE-fond, som skal etableres via nye skatter og afgifter.
Nu ved jeg, at ministeren som eksempel har nævnt vores indkomst ude fra Nordsøen.
Det er jo sådan, at vi afbetaler vores udlandsgæld med 27 mia. kr. om året, og det er takket være Dansk Folkeparti og regeringen, at vi får afskrevet den gæld, så vores kommende generationer ikke skal sidde og være belastet af den.
Og vi har så valgt at bruge det overskud, når vi nu ikke skal betale renter, til at yde noget inden for det sociale område og sundhedsvæsenet i stedet for.
Det er jo nogle af de steder, hvor pengene i stedet for ryger hen.
Dermed ikke sagt, at man ikke yder inden for området, for der er jo til forskningen afsat godt 352 mio. kr. om året til forskning inden for energi, så det undrer.
Jeg kan også sige, at det her med at oprette en VE-fond, at pålægge nye afgifter og skatter ikke er Dansk Folkepartis politik.
Derimod forventer vi, at de målsætninger, der sættes i energistrategiplanen, vil indbringe det øgede bidrag, som der er et behov for.
Og det gør man ved vedvarende energi og så ved at sikre energiforsyningen generelt.
Det skaber et godt miljø, og så skaber det nogle gode vækstrammer og forhåbentlig også en masse arbejdspladser.
Dansk Folkeparti ønsker og håber, at man har lært af fortiden.
Vi ønsker med »Energistrategi 2025«, at regeringen vil sætte aktivt ind på enkelte områder og så realisere dem hurtigere end hidtil set.
Sagt med andre ord har der måske på energiområdet været alt for mange bolde i luften på en gang.
For som jeg læser fortiden på området, har man haft svært ved at gribe bare få af dem.
Man har haft svært ved at realisere meget af det.
Dansk Folkeparti ser frem til de videre forhandlinger vedrørende »Energistrategi 2025«, men kan ikke tilslutte sig forslaget fra Enhedslisten.
Per Clausen (EL), 2006-05-11:
Nu er det jo ikke, fordi Enhedslisten ikke er indstillet på, at A.P. Møller og de andre multinationale selskaber, som tjener masser af ekstraprofitter på olien i de her måneder, skulle betale noget mere til staten af det, men det er faktisk ikke en del af det her forslag.
Der er ikke en eneste ekstra afgift, ikke en eneste ekstra skat i Enhedslistens forslag.
Der er forslag til, hvordan man skal bruge de penge, man får i kassen.
Jeg kan så forstå, at Dansk Folkeparti ikke synes, det er nogen god idé at bruge de penge til en ekstra indsats med hensyn til at sætte gang i energiproduktion, transportinfrastruktur m.v.
Så vil jeg bare spørge Dansk Folkeparti, om de synes, at det, der er sket i de senere år, er vældig klogt, nemlig at meget lovende brintprojekter går i stå eller flyttes til udlandet, at meget lovende bølgekraftprojekter går i stå eller flyttes til udlandet, fordi regeringen sammen med Dansk Folkeparti har valgt, at her skal der ikke investeres flere penge.
Tina Petersen (DF), 2006-05-11:
Som jeg tidligere har sagt til ordføreren, hr. Per Clausen, føler jeg ikke, at det er gået i stå, og jeg ved, at der bliver sat flere og flere penge af til det område her, så det undrer mig meget, at hr. Per Clausen kommer med den påstand.
Der er indtil nu sat 352 mio. kr. af på energiområdet til forskning.
Så slemt står det jo ikke til.
Det er det ikke.
Jeg tror faktisk, at vi på energiområdet er meget heldigt stillede i forhold til andre områder, ved at vi faktisk kan skabe et bredt forlig, ved at vi faktisk ikke står så langt fra hinanden, og ved at vi faktisk kan nå målene.
Per Clausen (EL), 2006-05-11:
Jeg kan måske blive en anelse bekymret ved tanken om, at der skal indgås et bredt forlig med udgangspunkt i ministerens og Dansk Folkepartis ambitionsniveau, men andre må jo tage stilling til, om de synes, det er tilfredsstillende.
Nu har jeg ikke beskrevet nogen katastrofesituation.
Jeg har bare stilfærdigt påpeget, at da den tidligere regering gik af og vi fik en ny regering, fik det den konsekvens, at de bevillinger, der var til bølgekraftområdet, blev skåret ned, og at vi i dag kan konstatere, at et meget løfterigt bølgekraftprojekt i stedet for at blive gjort færdigt i Danmark blev gjort færdigt i Wales.
Vi kan konstatere, at et meget godt brintbilsprojekt, i øvrigt vistnok gennemført af en af ministerens partikollegaer fra Fyn, også er gået i stå, fordi man stoppede bevillingerne.
Martin Lidegaard (RV), 2006-05-11:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, om han er enig i den rådsbeslutning, der blev taget i EU bl.a. med Danmarks statsminister som engageret medspiller, der siger, at man går efter, at den globale opvarmning, der kommer, maksimalt må blive på 2 grader, og at der som konsekvens heraf skal foretages en ganske bestemt reduktion i CO2-udslippet for at undgå en større opvarmning.
Lars Christian Lilleholt (V), 2006-05-11:
Nogle siger, at tredje gang er lykkens gang.
Det er der nogle, der måske tror er i dag, i hvert fald er det tredje gang, man fra socialdemokratisk side fremsætter et stor set enslydende forslag her i Folketinget om mere vindenergi og flere penge, eller flere milliarder vil jeg endog sige, til forskning og udvikling på energiområdet.
Det fremgår af energistrategien.
Det fremgår også af, at vi under den her regering har taget initiativ til opførelse af ikke mindre end to havvindmølleprojekter.
Det fremgår også af, at vi i Danmark har en meget stor andel af vedvarende energi i vores energiforsyning.
Vi er vel rent faktisk det land i Europa, der har den største andel.
Når man kigger på det her forslag, kan man godt have sådan en fornemmelse af, at det handler om at tænke på et tal; tænk på et tal, der er så stort som overhovedet muligt, når det handler om, hvor mange vindmøller der er plads til, og hvor mange penge der skal bruges på forskning og udvikling.
Regeringen og Venstre mener, at det er positivt og rigtigt at have et mere virkelighedsnært forhold til det her, således at man sikrer sig, at der sker en ansvarlig og markedsbaseret udbygning af vindenergien og den vedvarende energi i Danmark.
Derfor handler det også om, at vi sikrer, at der er så gode rammer for udviklingen som overhovedet muligt, og derfor er regeringen også indstillet på at etablere en forbindelse over Storebælt, således at der bliver plads til mere vindenergi i Danmark.
Jeg noterede mig også den anden dag, at energiområdet jo er et af de områder, hvor vi har en meget stor eksport.
Eksporten af energiudstyr alene udgjorde i 2005 knap 40 mia. kr.
Det er meget positivt, og det er meget vigtigt,
at vi sikrer så gode rammer som overhovedet muligt for at fortsætte den udvikling
Og jeg er sikker på, at der i de forhandlinger, som vi i øjeblikket er i gang med, vil være fokus på udvikling, forskning, demonstration, vindenergi og meget andet af det, der står i det her lovforslag.
Martin Lidegaard (RV), 2006-05-11:
Jeg forstår ministeren sådan, at et pejlemærke i ministerens mund altså også er et tal, men at det bare er et tal, som man forsøger at nå.
Er det ikke også det, en målsætning er?
Nu bliver jeg næsten nødt til lige at orientere ministeren om, at vi lige akkurat gennem hårde forhandlinger med regeringen har fået forskningsniveauet op på det samme, som det var, før regeringen halverede forskningsbudgettet i 2002, men at det desværre ikke lykkedes os at få de mange hundrede millioner kroner tilbage, som den tidligere regering gav til demonstration og udvikling.
Der giver den nuværende regering ikke en krone.
Miljøministeren rejser rundt i verden for at udbrede det glade budskab, og det er statsministerens nedskrevne politik i EU, at der skal faste målsætninger til for at nedbringe CO2udslippet, ligesom vi har faste målsætninger for energibesparelser.
Hvorfor vil man så ikke have det lige på dette område?
Jeg mener, at man aldrig ville kunne ramme rigtigt, hvis man satte konkrete tal på sådanne målsætninger.
Jeg er helt enig med hr. Steen Gade og i øvrigt også med SF's ordfører, fru Anne Grete Holmsgaard, i, at det at lave pejlemærker er en bedre retning at gå i.
Jens Christian Lund (S), 2006-05-11:
Men det, jeg gerne vil spørge ministeren om, ligger i forlængelse af debatten før om de statslige udgifter til forskning.
Vil ministeren bekræfte, at i det tal, som Dansk Folkeparti kom frem med, var også de forbrugerfinansierede udgifter med, således at det ikke kun var de statsfinansierede udgifter, som Dansk Folkeparti nævnte?
Men samlet bliver der brugt 352 mio. kr., hvis jeg husker rigtigt, på forskning, og det er et ganske betragteligt tal.
Det er mere, end Socialdemokratiet brugte, da de havde regeringsmagten.
Martin Lidegaard (RV), 2006-05-11:
Mit spørgsmål gik på, om Venstres ordfører er enig i den beslutning, som Det Europæiske Råd har taget om at have en absolut målsætning om, at en opvarmning på globalt plan højest kan blive på 2 grader, og at man som konsekvens heraf også fastlægger nogle faste nedskæringer i CO2udslippet.
På spørgsmålet om, hvorvidt regeringens energiudspil er ambitiøst nok og svaret på de udfordringer, vi står over for, kan jeg svare helt klart: Nej, det er det ikke.
Regeringens udspil mangler målsætninger.
Regeringens udspil mangler ekstra midler.
Regeringens udspil mangler i det hele taget alt det, man kunne forvente af en strategi, og derfor er det vores klare intention, når vi går ind i forhandlingerne, at både målsætninger og ekstra midler skal ind i den strategi.
Men i stedet for at læne os tilbage og sige, at vi slet ikke vil deltage i forhandlingerne, tillader vi os dog at tage vores mandater så alvorligt, at vi går ind i forhandlingerne med henblik på at få de resultater.
Men jeg kan godt garantere hr. Per Clausen for, at hvis ikke vi får nogle ganske markante forbedringer i det strategiudspil, der ligger, så bliver der heller ikke noget forlig.
Det er jo helt rigtigt, at vi i modsætning til Enhedslisten finder det meget vigtigt at forsøge at deltage i Folketingets arbejde på det her punkt og trække forhandlingerne i den rigtige retning.
Men jeg synes nu, vi har ganske gode resultater.
Jeg vil dog bare lige anholde ordførerens påstand om, at forslaget ikke går ud på at afsætte 3,5 mia. kr. om året, hvis jeg må have lov til at læse fra forslaget: » ... idet der afsættes mindst 25 pct. af disse indtægter og som minimum 3,5 mia. kr. om året til fondens formål.
Endvidere skal statslige indtægter fra salg af energivirksomheder samt indtægter fra beskatning af kommunernes salg af energivirksomheder placeres i fonden.«
Det læser jeg, som at 3,5 mia. kr. om året oven i købet er sat i underkanten.
Så det er vel ikke helt forkert, hvis jeg siger, at forslaget går ud på det.
Per Clausen (EL), 2006-05-11:
Jeg er meget enig med hr. Martin Lidegaard i, at der er en omvendt proportionalitet mellem Venstre og Enhedslisten med hensyn til størrelse og ambitioner på dette område.
Det er jeg helt enig i.
Jeg vil dog sige til hr. Martin Lidegaard, at vi sådan set ikke har sagt, at man skal bruge 3,5 mia. kr. hvert år.
Vi har sagt, at man i de gode år skal samle disse penge sammen, med henblik på at man så kan bruge dem i den takt, som man får brug for pengene.
Når nu hr. Martin Lidegaard skal finde en eller anden undskyldning for ikke at stemme for det her forslag, er sandheden så ikke bare, at det her forslag er i konflikt med den lange række af ikke særlig ambitiøse forlig, som hr. Martin Lidegaard allerede har indgået med regeringen og også har tænkt sig at indgå i fremtiden?
Martin Lidegaard (RV), 2006-05-11:
Enhedslisten har fat i en række målsætninger inden for det energipolitiske område i det her forslag, som Det Radikale Venstre fuldt ud kan tilslutte sig.
Det er ønsket om at fremme vedvarende energi, det er ønsket om at fremme forskning i bedre miljøteknologi, det er energibesparelser som det tredje, og endelig er det flere investeringer i kollektiv trafik.
Når vi alligevel ikke kan støtte forslaget, som det ligger her, så skyldes det, at vi synes, at de midler, som Enhedslisten foreslår, ikke er de rigtige.
Vi har lidt svært ved at se, hvorfor man skal lave en helt ny fondskonstruktion, og vi synes, det er svært at se prioriteringerne.
F.eks. vil jeg bare nævne, at det er vores opfattelse, at der er brug for nogle flere forskningsmidler, men at der især er brug for flere midler til demonstration og udvikling; det er i virkeligheden det, der mangler.
Vi synes ikke helt, den prioritering afspejler sig i forslaget.
Endelig sidst, men ikke mindst, er det en meget voldsom økonomi, der er i det her forslag.
Man fristes til at sige, at selv om Enhedslisten er et forholdsvis lille parti, så er det altid meget stort i slaget, når det gælder de økonomiske løsninger.
Man fristes næsten til at sige, når man sådan kigger på Enhedslistens størrelse og partiet Venstres størrelse, at der måske næsten er en omvendt proportionalitet, som er ganske pudsig, i, hvor mange penge man er villig til at afsætte til det her område.
Vi har fra radikal side fremlagt en energiplan, hvor vi har lidt den samme tankegang som Enhedslisten, nemlig at vi siger, at her i 2006 har vi et ganske ekstraordinært provenu på indtægterne.
Det er, så vidt prognoserne siger nu, mellem 7 mia. kr. og 9 mia. kr.
Det synes vi er fornuftigt at bruge ud fra nøjagtig den samme argumentation, men både af hensyn til det offentlige forbrug og af hensyn til gældsafviklingen synes vi, at det der med 3,5 mia. kr. om året i al evighed simpelt hen er for meget.
Vi tror heller ikke, at det med rimelighed kan bruges sådan her i de nærmeste par år, for vi har jo et ganske overophedet arbejdsmarked, hvor der er mangel på arbejdskraft, ikke mindst inden for de her områder med ingeniører osv.
Endelig griber det her jo ind i de statslige investeringsplaner og trafikplaner osv., så af alle disse mange grunde – man kan måske sige tekniske grunde eller kunstneriske grunde, for de kunstneriske point er ikke høje for vores vedkommende til forslaget her – vil vi nok ende med ikke at støtte forslaget, idet vi dog kvitterer for alle de gode intentioner, der er i det.
Henriette Kjær (KF), 2006-05-11:
Da den konservative ordfører, fru Charlotte Dyremose, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne sige følgende: Fra konservativ side er vi meget optagede af, hvordan fremtidens energiforsyning kommer til at se ud.
Det er der flere grunde til, det handler både om miljø og om forsyningssikkerhed.
Af hensyn til begge dele er det væsentligt, at vi bliver stadig bedre til at udnytte energien effektivt, og at vi udvikler stadig nye og bedre metoder både til energibesparelser og vedvarende energikilder.
Derfor er vi Konservative glade for, at energiministeren med »Energistrategi 2025« lægger op til en markant udbygning af vedvarende energi over de kommende år, samtidig med at vi med energispareplanen fra sidste sommer har sat ambitiøse mål for energispareindsatsen i Danmark.
Fra konservativ side ønsker vi ikke at arbejde med den fondsmodel, som Enhedslisten her præsenterer.
I stedet ser vi frem til afslutningen på de igangværende forhandlinger om »Energistrategi 2025«, ligesom vi forventer, at udmøntningen af de såkaldte globaliseringsmidler vil skabe muligheder for midler til forskning, udvikling og udbredelse inden for vedvarende energi.
Danmark er på mange måder et foregangsland inden for energiforskning.
Den platform ønsker vi at fastholde, og derfor er vi også glade for, at så stort et flertal i Folketinget er gået konstruktivt ind i forhandlingerne om energistrategien.
Det er vigtigt, at brede flertal bakker op om strategien på dette vigtige område.
Tina Petersen (DF), 2006-05-11:
Altså, jeg kan kun oplyse om, at jeg for meget kort tid siden har fået oplyst, at der er de 352 mio. kr. årligt.
Jens Christian Lund (S), 2006-05-11:
Så vil jeg følgelig spørge ordføreren, om der i dette beløb også er PSO-midler og andet med, som jo ikke er statslige midler, men som er midler, som kommer fra forbrugere og andet, for 352 mio. kr. lyder jo af meget.
Men hvis jeg nu siger, at jeg på ministeriets hjemmeside i forbindelse med det her har fundet tallet 137 mio. kr. som statslige investeringer, så kan det selvfølgelig godt være mig, der tager fejl, og derfor ville jeg gerne have at vide fra Dansk Folkepartis side, om jeg tager fejl i den sag her.
Tina Petersen (DF), 2006-05-11:
Det er de oplysninger, jeg har fået, ja.
Jens Christian Lund (S), 2006-05-11:
Jeg hørte, at ordføreren nævnte de statslige investeringer.
Er det korrekt, at ordføreren sagde, at det var 352 mio. kr. om året?
Og jeg vil gerne bede ordføreren om at sige, at jeg brugte ordet statslige investeringer.
Er det korrekt?
Tina Petersen (DF), 2006-05-11:
Der blev i sin tid sat af til 50 projekter i Danmark, hvilket for mig lyder helt forrykt, for man afventer stadig væk en rapport om, hvordan det her med bølgekraft vil ende.
Men hvorfor sætter man 50 projekter i gang for at finde ud af, hvordan det ender?
Det er lige netop det, jeg snakker om, nemlig at kaste 20 bolde op i luften og så håbe på, at man bare griber de to.
Det er det, jeg vil væk fra.
Jeg så gerne, at man gik målrettet efter enkelte punkter i stedet for at sige: Jamen bølgekraft, o.k.
Men hvorfor sætte 50 projekter i gang?
Per Clausen (EL), 2006-05-11:
Det er fuldstændig korrekt, at der skal afsættes 3,5 mia. kr. om året.
Hr. Martin Lidegaard sagde, at de skulle bruges, og så sagde han, at dem kunne man måske ikke lige finde ud af at bruge de næste par år.
Jeg siger bare: Det ligger der ikke nogen nødvendighed i.
Så vil jeg bare sige om hr. Martin Lidegaards mange store resultater, at indtil nu har vi af regeringen fået fremlagt en energiplan, som regeringen siger er ambitiøs.
Dansk Folkeparti mener vistnok, at den næsten er for ambitiøs.
Er det en aftale inden for den ramme, som hr. Martin Lidegaard mener løser de udfordringer på energiområdet, vi står over for i fremtiden?
Er en sådan aftale så tilfredsstillende for hr. Martin Lidegaards ambitioner, at han er villig til at indgå en flerårsaftale, der jo forhindrer, at man, når der kommer et nyt flertal i Folketinget, kan gå videre?
Walter Christophersen (DF), 2006-05-11:
Jeg har blot den enkelte kommentar, at det er et mellemværende mellem de beboere, der er i de områder, som er omtalt i forslaget.
Jeg er helt sikker på, at de vælgere nok skal forholde sig til det her og gøre de pågældende politikere ansvarlige for den disposition, de har foretaget.
Det er jeg helt sikker på at Dansk Folkepartis valgte kommunalbestyrelsesmedlemmer og/eller amtsbestyrelsesmedlemmer skal følge op på i bedste Dansk Folkeparti-stil.
Jeg kan alene forholde mig til, at jeg betragter det som et lokalpolitisk ansvar, og sådan er det.
Martin Lidegaard (RV), 2006-05-11:
Jeg er jo glad for, at regeringen er fuldstændig enig med forslagsstillerne, og at den eneste årsag til, at Venstre ikke kan støtte det, oven i købet er, at vi har sat en deadline, der hedder 1. juni, og jeg vil gerne på stedet give tilsagn om, at den rykker vi gerne fremad, så Venstre kan være med.
Så laver vi en beretning, og så kan vi afslutte den, hvornår vi nu synes at det passer.
For det, der er behov for, synes jeg, er jo at samle de spredte tiltag, som vi har været enige om at sætte i gang, og sige: Hvis vi skal forsøge at få lidt mere gang i det, man kalder de intermodale løsninger, altså at få vej og hav og bane til at spille bedre sammen, kræver det simpelt hen en strategi for, hvor vi starter investeringerne, hvad det er for nogle knudepunkter, vi vil satse på.
Den proces har vi ikke været igennem, og det er den proces jeg hører erhvervene sukke efter kommer i gang.
Jacob Jensen (V), 2006-05-11:
I Venstre er vi meget opmærksom på, at vi skal have en samlet strategi for godstransporten, og at den er nødvendig for vores muligheder i en stigende international konkurrence.
Godstransport har bidraget væsentligt til at skabe mobilitet, vækst og velstand i det danske samfund, og derfor prioriterer Venstre optimale forhold for branchens parter meget højt.
Der er brug for alle transportformer, hvis de fremtidige udfordringer på transportområdet skal håndteres så effektivt som muligt.
Vi hilser derfor velkommen, at regeringen allerede har igangsat en lang række tiltag, der forventes udmøntet i en samlet national godsstrategi.
Blandt initiativerne kan jeg nævne investeringsplanen for 2003 med massive investeringer i både bane og vej.
Jeg kan nævne overvejelsen over broforbindelsen over Femern Bælt, jeg kan nævne etableringen af godstransportens tænketank, som ministeren også nævnte for et øjeblik siden, og endelig kan jeg nævne arbejdet med at udvikle jernbanekapaciteten mellem København og Ringsted som eksempler på disse tiltag.
Allerede i sensommeren i år vil regeringen så præsentere nogle af sine udspil til en samlet godsstrategi, som vi lige hørte for et øjeblik siden vil komme; allerede i første halvdel af 2007 forventes en samlet strategi som sagt at være klar.
Vi er i Venstre sådan set enige med forslagsstillerne i, at en samlet godsstrategi er nødvendig.
Vi mener dog, at forslaget, der fremsættes, ikke er ambitiøst nok, når forslaget blot vil pålægge regeringen at komme med en strategi inden juli 2007.
Vi ønsker en strategi hurtigst muligt.
Vi kan derfor på den baggrund – og alene på den baggrund –