runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian H. Hansen (DF), 2001-05-02:
Lige er par ord til fru Susanne Clemensen: Jeg er da glad for, at CD rejser denne her debat.
Jeg kan forstå, at CD også de sidste par dage har gjort meget ud af at være ude med ønsker om heldagsskolen.
Så det er nok lige uddannelse, CD vælger at fokusere på i de her dage, og det har man da også lov til.
Fru Susanne Clemensen var inde på mange ting omkring det
her med, hvordan man fastholder lærerne
Hun var meget inde på de bureaukratiske ting og var meget inde på selve uddannelsesmulighederne.
Men er der ikke nogle andre problemer, der også spiller ind, f.eks. arbejdsmiljøet?
Jeg tænker på arbejdsmiljøet.
Er det ikke også en væsentlig faktor, som burde komme ind i denne debat?
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-02:
Det er altid interessant, når fru Susanne Clemensen udtaler sig om uddannelsespolitik.
CD's linje antager en mere og mere interessant karakter.
Jeg er meget enig med ordføreren i det vigtige i at understrege de pædagogiske og psykologiske fag i læreruddannelsen.
Jeg mener, at der ligger en meget korrekt betragtning, en rigtig analyse og nogle rigtige konklusioner fra CD's side.
Jeg havde nær sagt: Tillykke med det, CD.
Men mit spørgsmål til fru Susanne Clemensen lyder, om der også kan være andre forhold, fru Susanne Clemensen mener spiller ind.
Det kan måske være en vis form for prestigetab, som en og anden lidt ældre lærer kan føle, og som derfor, når alderen nærmer sig, i midten af halvtredserne, tænker på, hvordan jeg kan komme ud af vagten.
Kan det hænge sammen med noget omkring arbejdstidsforhold, aflønningsforhold?
Hvad er CD's vurdering på det område?
Susanne Clemensen (CD), 2001-05-02:
Jeg må indrømme, jeg ikke rigtig forstår Dansk Folkepartis kommentar, for jeg var i min begrundelse for hele forespørgslen netop inde på, at folkeskolen har ændret sig.
Det er da også rigtigt, at vi møder flere, jeg kalder dem såkaldt individuelt orienterede børn, og det er da en kæmpeudfordring for lærerne i folkeskolen.
Det var også noget af det, som hr. Søren Kolstrup var inde på, og han gav udtryk for, at det var ny CD-politik.
Dertil vil jeg bare sige, at det rejste vi faktisk også i forbindelse med behandlingen af læreruddannelsesloven fra 1997.
Vi var bekymrede for, at det ben i læreruddannelsen ikke var stærkt nok.
Men det er klart, at det gælder også om, at kommunerne må sørge for at skabe en attraktiv arbejdsplads, hvor det rent faktisk er interessant og spændende at virke.
Jeg var jo bl.a. inde på et konkret forslag om, at de erfarne lærere netop kunne indgå i en praktiklæreruddannelse, men der er naturligvis også mange andre elementer, som kommunerne bør tage fat i. Og så er jeg da enig i, at den løn, som man giver lærerne, da ikke er himmelråbende stor, og derfor tror jeg heller ikke, vi behøver at frygte, at andre faggrupper kommer drønende ind i folkeskolen.
Christian H. Hansen (DF), 2001-05-02:
Jeg vil sige, at det da ikke er første gang, jeg har hørt, at Centrum-Demokraterne ikke helt har kunnet forstå Dansk Folkeparti, men det har nok nogle andre årsager.
Det, jeg egentlig var lidt inde på, var, at det er meget fint, at vi skal styrke alt det her for lærerne, det kan vi også godt gå ind for i Dansk Folkeparti, men mangler vi ikke at få forældrekredsen med ind omkring det her?
Hvor er forældrene?
Susanne Clemensen (CD), 2001-05-02:
Jo, jeg hører også til dem, og CD hører til de partier, der mener, at forældrene naturligvis har et stort ansvar i denne forbindelse.
Men vi kan jo ikke tvinge forældrene til at påtage sig det ansvar.
Hvad skal der ske, hvis de ikke løfter den opgave?
Skal vi pålægge forældrene bøder, eller hvad er det, Dansk Folkeparti vil foreslå?
Hans Peter Baadsgaard (S), 2001-05-02:
Nej, Socialdemokratiet er selvfølgelig ikke ligeglad med praktiklæreruddannelsen, og jeg forventer da også, at det problem bliver løst i den, vistnok, uenighed, der er.
Men den afklaring skal vi i hvert fald have frem i diskussionen mellem KL og Danmarks Lærerforening.
Det forventer jeg da at man finder frem til.
Vi er bestemt ikke ligeglade.
Vi har selv været med til og arbejdet hårdt for, at netop praktikdelen fik et løft i den nye læreruddannelse ikke kun i tid, men også i indhold og tyngde.
Og hvad angår opgørelsen, er det jo sådan, at vi jo ikke kan gøre det op midtvejs, al den stund natur/teknik kan være placeret forskelligt i uddannelsesforløbet, og derfor kan et øjebliksbillede nu ikke give os det sande billede af - sådan som jeg har forstået det - hvordan søgningen er til faget natur/teknik.
Men som jeg forstod undervisningsministerens ord om, at vi må følge udviklingen, er det selvfølgelig også at følge, hvordan søgningsmønsteret bliver i forhold til det behov, vi ved der vil være i folkeskolen.
Det er i øvrigt også derfor, vi har lavet en mulighed for ministeren til at gribe ind, hvis det skulle blive nødvendigt.
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-05-02:
Jeg vil såmænd bare spørge hr. Hans Peter Baadsgaard, om svaret, der netop er givet til fru Susanne Clemensen, skal forstås sådan, at Socialdemokratiet er villigt til at presse på for, at ministeren har fundet en løsning med hensyn til praktiklæreruddannelsen, således at denne kan komme i gang, inden den periode, der var sat af i aftalen tilbage i 1997 med de 60 mio. kr., der var sat af fra 1997 til 2001, faktisk er udløbet. Skal det forstås som tilsagn om, at Socialdemokratiet vil presse på for at få løst det her problem?
Susanne Clemensen (CD), 2001-05-02:
Til hr. Hans Peter Baadsgaard, der var inde på, at der ifølge ministeren og ministeriet ikke var nogen grund til at være bekymret: Det er jo præcis netop det, man ikke kan se på nuværende tidspunkt, fordi man ikke foretager en løbende undersøgelse.
Hvis man foretog den, kunne det jo give en meget bedre indikation af, om der var grund til allerede på nuværende tidspunkt at gøre noget, i det mindste gøre sig nogle overvejelser.
Og så vil jeg også gerne sige, at hvis Socialdemokratiet er så optaget af, at praktiklæreruddannelsen skal komme i gang her i 2001, så undrer det mig ærlig talt, at man ikke ville være medforslagsstiller til et forslag til vedtagelse, som netop gik på at opfordre regeringen til at finde en løsningsmodel, der kan sikre, at praktiklæreruddannelsen for folkeskolelærere, der forestår lærerstuderendes praktik, begynder i 2001.
Hans Peter Baadsgaard (S), 2001-05-02:
Når jeg udtrykker ønske om, at det problem, der måtte være med at komme i gang, bliver løst, så er det vel også en form for pres.
Jeg ved ikke, hvordan man i Venstre i øvrigt vil demonstrere, at man presser på for at få det løst.
Men jeg går ud fra, at parterne, som skal have det her løst, anstrenger sig til det yderste for at finde en løsning.
Det er til gavn for skolen, og jeg tror også, at parterne hver for sig vil have gavn af at få det problem løst.
Det skal selvfølgelig løses, fordi vi skal have den praktiklæreruddannelse etableret.
Men der er jo to parter, der ikke er blevet enige.
Jeg tror ikke, at vi fremmer den proces, ved at vi herinde står og tager parti for den ene eller den anden side i de forhandlinger.
Det er såmænd bare et lille hensyn, jeg kunne opfordre til at tage.
Det er ikke sikkert, at det er befordrende for, at man finder en løsning.
Men jeg håber, at parterne finder en løsning, så vi får det ordnet.
Og hvad angår det, at vi skal have en løbende opfølgning: Vi følger det, men vi kan ikke være bekymrede, når vi ikke kan se, at der er noget, der er galt.
Jeg kan forstå, at CD er bekymret, fordi man ikke har tryghed for, at det hele også i de næste par år vil vise sig at være korrekt og rigtigt.
Jeg tænker på de studerendes søgningsmønster eller valgmønster.
Det må vi se.
Hvis det viser, at det går skævt, så må vi jo se, om der er behov for at sige til ministeren, at nu synes vi, at tiden er inde til at gribe ind, eller om ministeren på eget initiativ tager den sag op for at få det justeret i forhold til skolens behov.
Men som det ser ud for os nu, er der ingen grund til at være bekymret.
Susanne Clemensen (CD), 2001-05-02:
Socialdemokratiets ordfører sagde, at han havde tillid til, at parterne nok skulle finde en løsning på problemstillingen.
Det kalder jeg ærlig talt ikke politisk pres på de parter, der sidder og forhandler en løsning, der kan sikre, at praktiklæreruddannelsen kommer i gang.
Hvor meget længere skal vi vente på, at parterne rent faktisk finder en løsning på denne problemstilling?
Jeg mener, at vi i Folketinget har et ansvar.
Hvis parterne ikke kan løse denne her opgave, så må undervisningsministeren i løbet af meget kort tid komme tilbage til forligspartierne, så vi kan drøfte, hvad vi så gør. Jeg tager ikke parti for den eller den anden part.
Jeg kan se, at begge parter, både Undervisningsministeriet og Kommunernes Landsforening, har aktier i det her, fordi en praktiklæreruddannelse også vil få en positiv, afsmittende effekt på fastholdelse af de nye og yngre lærere i folkeskolen.
Hans Peter Baadsgaard (S), 2001-05-02:
Jeg ved såmænd ikke, om der kan tilføjes mere.
Jeg har for øvrigt heller ikke markeret for at få en kort bemærkning, men blev tildelt den.
Vi må jo passe på at respektere de tegngivninger, vi har til hinanden.
Jeg mener, at det, der er sagt her, er det, vi kan gøre herfra, medmindre CD har ønske om, at der skal fremsættes lovforslag om at gribe ind.
Sådan er situationen slet ikke.
Lad os nu stille og roligt vente på, at de kommer frem til en løsning.
Det tror jeg at de gør, så det kan træde i kraft til august.
Susanne Clemensen (CD), 2001-05-02:
Jeg vil gerne takke for Venstres ordførers tale.
Vi deler i CD interessen for at følge udviklingen af de studerendes valg
af linjefag meget tæt samt spørgsmålet om at sætte fokus på, at vi nu får praktiklæreruddannelsen i gang her fra august 2001.
Hvis ikke vi gør det, så må vi altså drøfte situationen på ny.
Det var bemærkningerne om skoleledelsens rolle, som jeg synes var utrolig positive, og det er også noget, som vi i CD er meget optaget af og mener kan have en meget positiv effekt
på fastholdelsen både af de unge, nye lærere og selvfølgelig også de lidt ældre, erfarne lærere
Derfor vil jeg gerne høre, om Venstre er parat til at tage skridtet fuldt ud og stille krav til en skoleleder om, at man skal have bestemte udannelseskvalifikationer for at kunne fungere som leder, vel vidende at det selvfølgelig kræver, at vi i forligskredsen er nødt til at finde nogle penge til det.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-02:
Venstres ordfører konstaterede, at en lang række lærere forlader skolen før tiden.
Hvad er Venstres analyse af årsagen dertil, og hvilke løsninger har man?
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-05-02:
Til fru Susanne Clemensen vil jeg sige med hensyn til at stille specifikke krav til skolelederen, at vi faktisk ikke mener, at vi skal gøre det herindefra, men vi vil meget gerne opfordre kommunerne til at gøre det i deres valg af skoleledere.
Men det, vi mener vi skal gøre fra Folketingets side, er at sikre, at der er et udbud af ledelsesuddannelse, således at vi får nogle kompetente skoleledere.
Det drejer sig også om at opfordre kommunerne til, at de i højere grad udnytter muligheden for at lave førlederuddannelse.
Der er jo ikke nogen, der siger, at man partout skal tiltræde som skoleleder og først da skal til at uddanne sig inden for ledelse.
Det gør man stort set ikke i alle andre brancher, men det ser man i hvert fald indimellem på skoleområdet, og det er noget af det, som vi ikke er særlig begejstrede for i Venstre.
Vi er interesserede i, at vi stiller redskaberne til rådighed.
Men det er altså kommunerne, der skal stille kravene.
Og til hr. Søren Kolstrup med hensyn til de unge lærere, som forlader skolen før tiden: Vi mener, det, der er væsentligt, er, at de får en ordentlig indslusning.
Vi mener, det er væsentligt, de får en ordentlig pædagogisk sparring, at de har en skoleleder, der har sat tid af til den pædagogiske sparring, at de har en skoleleder, der faktisk er leder.
Det er derfor, vi meget gerne vil styrke skoleledelsen.
Men hele indslusningsproblematikken er en problematik, som ikke alle kommuner har taget til sig eller har forsøgt at løse, og derfor vil vi meget gerne have, at man forsøger at løse det ved tutorordninger, ved at man ikke får det dårligste skema, ved at man laver netværk og man laver erfaringsudveksling blandt de nyuddannede lærere.
Alt i alt skal man stå sammen om og være klar over, at det er en stor opgave at være nyuddannet lærer.
Derfor skal de nyuddannede lærere have så stor støtte som muligt.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-02:
Jeg synes, at der i fru Gitte Lillelund Bechs svar er et forhold, som man systematisk ser bort fra og ikke bryder sig om at diskutere, og det er spørgsmålet om, hvorfor så mange modne lærere forlader skolen før tid, hvorfor så mange overhovedet ikke ønsker at blive én dag, efter at de er fyldt
Det synes jeg er et problem.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi erkender, at vi jo sagtens kunne løse denne lærermangel, også hvis de bare havde lyst til at blive et lille år længere og bruge af deres erfaring.
Det synes jeg vi skulle fokusere lidt på.
Hvad Venstre mener om den situation, var det, jeg især også var interesseret i at høre, idet jeg antager, at Venstre ikke mener alvorligt, at de kan løse det problem ved et smart nyt lederkursus. Nok ved jeg, at den violinspillende førstelærer og hans sjæl er borte, måske, men det kunne da godt være, der var så meget tilbage af Venstre, at man havde et bud på, hvordan man skaber et ordentligt arbejdsmiljø.
Susanne Clemensen (CD), 2001-05-02:
Jeg kan forstå, at fru Gitte Lillelund Bech stadig væk mener, at det skal være op til kommunerne at vurdere, hvilke kompetencer en skoleleder skal have.
Problemet er jo bare, at kommunerne ikke i dag ofrer tilstrækkeligt på at efteruddanne deres skoleledere eller sende lærere på førlederkurser. Jeg er da enig i, at det næstbedste er, at vi sikrer, at vi styrker de pædagogiske og personalemæssige kvalifikationer, der er i de offentlige efteruddannelsestilbud, bl.a. via en master i pædagogik og personalemæssig ledelse.
Men jeg tror bare, at vi må se i øjnene, at det langtfra løser problemet, og vi er jo fuldstændig enige med Venstre i, at en stærk, synlig, men selvfølgelig også moderne skoleledelse er det, vi har brug for i dag, hvis vi skal skabe en bedre folkeskole.
Thomas Adelskov (S), 2001-05-02:
Nu taler hr. Søren Kolstrup, som om vi var ved at fratage lærerne deres mulighed for at påvirke og være en aktiv del af det demokrati og den arbejdsproces, der ligger omkring ledende beslutninger på uddannelsesstederne.
Det gør vi ikke.
Det er hr. Søren Kolstrups forslag, vi i dag har til behandling her, og der opfatter vi ikke som hr. Søren Kolstrup, at uddannelsessteder, skoler, gymnasier, eller hvor vi nu befinder os, er sammensat af modsætningsforhold, der gør, at man skulle fordre den slags lovgivning, som hr. Søren Kolstrup gerne vil have gennemført her.
Til spørgsmålet om inddragelse af ansatte i spørgsmål, der vedrører dem, er det vores opfattelse, at samarbejdet jo foregår sådan ude på skolerne og ikke, som hr. Søren Kolstrup mener, på ledelsesniveau og oppefra og ned.
Det er dialog, det er samarbejde, og det er det, der bærer det danske uddannelsessystem.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-02:
Rigtigt, dialog skal der til.
Rigtigt, at det også er et spørgsmål om hele det kulturelle klima.
Jeg stillede to spørgsmål, som jeg godt vil gentage.
Finder den socialdemokratiske ordfører det ikke naturligt ud fra Socialdemokratiets præmisser om, at det er naturligt at inddrage de ansatte netop der, hvor de har en viden om den enkelte elev og hans adfærd og i spørgsmål om undervisningsmidler - det er dog ikke ledelsen, de underviser i øvrigt næsten ikke efterhånden - at det er dem, der underviser, der har en afgørende beslutningskompetence?
Hvor meget underviser ledelsen efterhånden?
Er det da ikke naturligt, at det så er lærerne, der i hvert fald på disse punkter har en afgørende kompetence? Og igen: Jeg respekterer fuldt ud Socialdemokratiets opfattelse af, at man skal ikke ændre ved den økonomiske kompetence.
Det er også mit indtryk, at det på nogle skoler fungerer, som hr. Adelskov siger.
Min pointe er bare, at formelt set, og sådan foregår det desværre også nogle steder, har ledelsen faktisk i dag ret til fuldstændig at sidde de mennesker overhørig, der har erfaringerne med de unge mennesker.
Er det ikke et problem set fra hr. Adelskovs synspunkt og set fra et principielt, socialdemokratisk synspunkt?
Thomas Adelskov (S), 2001-05-02:
Det er mit indtryk, at en god ledelse er en ledelse, der er i dialog og er en ledelse, der lytter.
Og det er også mit indtryk, at uanset om vi taler om uddannelsessystemet eller erhvervslivet i øvrigt eller den offentlige sektor i almindelighed, at ledelse, der tramper, ikke er ledelse ret længe, og sådan mener jeg også, det bør være her. Det er et spørgsmål om dialog, det er et spørgsmål om samarbejde.
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-05-02:
Kort fortalt er både beslutningsforslag B 169 og B 170 to af Enhedslistens, jeg vil kalde dem, rød-grønne flip, hvor vi ser, at elever og kursister og lærere på gymnasiet, hf og VUC skal gives magten, sådan at de efter diskussioner i deres 1968-rundkredse kan diktere drift, pædagogik samt alle andre forhold på de pågældende uddannelsesinstitutioner.
Det vil indebære, at rektors rolle som leder og ansvarlig udvandes eller reelt fjernes.
Det vil indebære, at den nuværende struktur undermineres, og det ønsker Venstre ikke.
Vi mener faktisk, at den struktur, vi har på gymnasier, hf og VUC, allerede i dag tager hensyn til både elevers og læreres medindflydelse, og derfor ønsker vi at fastholde denne struktur.
Så en rød-grøn returbillet tilbage til 1968
kan Venstre ikke gå med til, og vi kan derfor ikke støtte forslagene.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-02:
Blot en korrektion.
Jeg synes da, at det vil være rart, hvis fru Gitte Lillelund Bech ville bekræfte, at netop spørgsmålet om et udvidet elevdemokrati eksperimenterer man rent faktisk med i Sverige.
Man har en lang række spændende, hidsige, brydsomme debatter omkring det, som har sat fornyet fokus på den svenske skole og det svenske gymnasium, og som bekendt mener jeg da ikke, at de lever i 1970'erne i Sverige lige for øjeblikket.
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-05-02:
Jeg er helt sikker på, at de danske elever inden for det eksisterende system sagtens kan få sat fokus på de problemer, der måtte være, så derfor ser vi slet ikke noget behov for at indføre den svenske model.
Og fordi den svenske model løser nogle problemer i Sverige, synes jeg altså ikke, der er nogen grund til at bruge den i Danmark.
Brian Mikkelsen (KF), 2001-05-02:
Fra konservativ side kan vi ikke støtte de to fremlagte beslutningsforslag.
Nu er demokrati jo altid et positivt ladet ord, som det er svært at gå imod. Men demokrati i nogle udstrækninger eller i nogle situationer behøver jo ikke være et gode.
Vi støtter jo eksempelvis ikke Enhedslistens tanker
om demokrati på arbejdspladsen, hvor man vil fratage magten fra dem, som sidder med den reelle kapital og som har investeret i virksomheden.
I det her tilfælde synes vi også, at det er forslag, som ikke er relevante,
jf. den diskussion, vi jo har haft et par år om demokratiet på uddannelsesinstitutionerne, og som i hvert fald ikke løser nogen af problemerne.
For selvfølgelig, og det er alle jo enige om, skal det danske uddannelsessystem bygge på et demokratisk princip og på et demokratisk grundlag.
Det er alle jo nogenlunde enige om, og det er selvfølgelig også af afgørende betydning og vigtighed, at eleverne lærer om demokratiudvikling og det samfund, vi lever i, og at de også lærer noget om de demokratiske spilleregler, der er.
Det kan man jo gøre gennem elevråd og den indflydelse, man så får gennem de forskellige organer, som elevråd udpeger folk til.
fra mit partis side
Det skal være en ansvarlig leder - rektor, skoleinspektøren - der har ansvaret for den daglige ledelse
af institutionen, og lærerne, der har det endelige ansvar for undervisningen og dermed også ansvaret for, at undervisningen er af tilstrækkelig høj kvalitet og lever op til de gældende bestemmelser.
Vi tror ikke på, at en form for kollektiv ledelse, som beslutningsforslagene lægger op til, på nogen måde kan løse noget som helst.
En uddannelsesinstitution skal på mange punkter drives som en almindelig virksomhed efter gængse ledelsesprincipper og hermed også af en kompetent ledelse.
Vi mener, at den nuværende ledelsesform giver de bedste betingelser for at skabe uddannelsessteder af høj kvalitet, og vi mener ikke, at Enhedslistens to beslutningsforslag vil medvirke til nogen som helst forbedringer.
Demokrati er essentielt, er vigtigt, men det er faglighed altså også, det er såmænd lige så vigtigt. Uddannelsesinstitutionerne skal lære elever og kursister om demokrati, men man skal altså ikke glemme, at det vigtigste, der foregår på en uddannelsesinstitution, altså er, at man skal opnå en faglig kompetence inden for de fag, man undervises i.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-02:
Peter Jensens søn Asger er blevet henvist til en anden skole, til en centerskole, skal ikke længere gå i folkeskolen; den, der har ansvaret for det, er en given lærer Hansen.
Hansen står til ansvar over for forældrene i forældresamarbejdet, men formelt set har Hansen faktisk ikke nogen kompetence i forhold til, hvad ledelsen har besluttet.
Vi kan være drønende uenige om nogle meget overordnede ting, men finder hr. Brian Mikkelsen ikke, at det i en lang række meget nære spørgsmål kan være naturligt, at det ansvar, læreren har, også kommer til udtryk formelt i forhold til lærerens indflydelse i pædagogisk råd?
Brian Mikkelsen (KF), 2001-05-02:
Navnelegen med Hansen og Jensen kunne jeg ikke rigtig følge med i, det gik lidt for hurtigt for mig.
Jeg kan sige så meget, at det allervigtigste for os selvfølgelig er, at både lærere og elever har en indflydelse på uddannelsesinstitutionen, men at det, der er det afgørende produkt, der kommer ud af det, er en faglig kompetence, og der tror vi altså på, at med den nuværende ledelsesstruktur, der er på næsten alle uddannelsesinstitutionerne på nær lige de videregående uddannelsesinstitutioner,
jamen så fungerer den sådan set tilfredsstillende, og den har vi ikke problemer med.
Forældrene skal selvfølgelig påtage sig et større ansvar også i skolen, og det skal der være plads til og rum til, men det får de jo altså ikke med det her forslag fra Enhedslisten.
Thomas Adelskov (S), 2001-05-02:
Jeg skal ikke gentage hele min tale, men sige til hr. Kolstrup, at vi ikke genkender de bemærkninger, som Enhedslisten har omkring samarbejdet på uddannelsesstederne.
Jeg skal også sige, at der jo i forslaget i B 170 findes ord som magtkoncentration omkring ledelsen.
Vi genkender ikke den arbejdsform ude på uddannelsesstederne.
For os er det helt afgørende, at det handler om dialog og samarbejde, og hr. Søren Kolstrup lægger enorm vægt på de helt stringent formelle rammer.
Vi lægger vægten på, at samarbejdet på skolerne er reelt og funktionelt, og det er derfor, vi synes, at de forslag her rækker langt videre, end hvad der er behov for ude på uddannelsesstederne.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-02:
Jeg skal takke hr. Frandsen for indlægget.
Jeg ved, at hr. Aage Frandsen er en meget loyal deltager i forskellige forlig her i Folketinget.
Det respekterer jeg fuldt ud og kan jo ikke gøre andet, desværre.
Altså på et eller andet tidspunkt kan der vel, hvis der opstår en stemning for det, være behov for at være mere loyal over for sine grundprincipper, eller hvad?