runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulla Tørnæs (V), 2004-04-27:
Helt overordnet vil jeg gerne gentage, at der ikke er tale om, at niveauet i uddannelserne bliver sænket.
Det, der er tale om, er, at vi laver mere fleksibel adgang til uddannelserne, og eksemplet med danskprøven var et eksempel, hvor realkompetencen kan tælle med i vurderingen af den enkelte person, når man optages til uddannelsen.
Det andet eksempel var kravet om engelsk, som blev indført, da man lavede reformen tilbage i 2000.
Grunden til, at det blev indført som et krav for at blive optaget på social- og sundhedshjælperuddannelsen, var, at vi med reformen lavede hul igennem, så man kunne uddanne sig først til social- og sundhedshjælper, så til social- og sundhedsassistent og efterfølgende færdiguddanne sig som sygeplejerske.
Hvis man ønsker at gå videre - altså hvis man har taget en social- og sundhedshjælperuddannelse og har fået dispensation fra engelsk, fordi man ikke har de engelskkompetencer, men ellers har de øvrige kompetencer, som der stilles krav om for at kunne varetage funktionen som social- og sundhedshjælper - så skal man naturligvis efterfølgende efteruddanne sig i engelsk for at kunne gå videre i uddannelsessystemet.
Det er jo ikke et krav i sig selv, at man skal kunne engelsk for at kunne agere på et dansk plejehjem.
Det håber jeg fru Louise Frevert er enig med mig i, men kravet om engelsk har været en betingelse, fordi social- og sundhedshjælperuddannelsen var meritgivende til videre uddannelsesforløb, og der er engelsk naturligvis en forudsætning.
Louise Frevert (DF), 2004-04-27:
Jeg skal bare forstå ministeren helt korrekt.
Nu må ministeren korrigere mig, hvis der er noget, jeg har misopfattet.
På den ene side siger ministeren, at ministeren ikke på nogen måder vil sænke niveauet i uddannelsen.
På den anden side hørte jeg for et øjeblik siden ministeren sige, at ministeren vil dispensere for engelsk for de personer, som har en realkompetence.
Hvad menes der med det?
For enten dispenserer man, og så har jeg da en fornemmelse af, at man så har sænket niveauet, eller også beholder man niveauet, og så er det ikke nødvendigt at have en dispensation på nogen som helst måde. Så har ministeren tænkt sig at sænke niveauet, eller har ministeren ikke tænkt sig at sænke niveauet?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-04-27:
Jeg synes, fru Lotte Bundsgaard skulle svare på det første spørgsmål, jeg stillede: Tror fru Lotte Bundsgaard virkelig, at en meget fundamentalistisk muslimsk imam, der kommer til Danmark, lader sig overbevise af de vantros kursus?
Lotte Bundsgaard (S), 2004-04-27:
Jeg kan bekræfte, at jeg har bestemt læst meget om den muslimske tro, og jeg har læst meget om den diskussion, der foregår blandt muslimer om, hvordan den muslimske tro skal praktiseres i dag.
Hvor meget hensyn skal man tage til de forskrifter, der siger, at man skal leve med i det samfund, man bor i, og hvor meget hensyn skal man tage til skrifterne?
Men det, jeg egentlig tog afstand fra - det tror jeg egentlig fru Birthe Rønn Hornbech også hørte, og jeg tror egentlig også, at fru Birthe Rønn Hornbech er rimelig enig med mig i det - er den påstand, at når man er muslim, er det ensbetydende med, at man går rundt og lyver.
På samme måde kan vi finde mange ting i Det Gamle Testamente
, som vi nok heller ikke længere kan tilslutte os.
Jeg er ikke enig i, at muslimer må lyve for et godt ord, og jeg ved ikke, om fru Birthe Rønn Hornbech er enig i det.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-04-27:
... som fru Lotte Bundsgaard har læst.
Lotte Bundsgaard (S), 2004-04-27:
Jeg tror faktisk, at man fremmer god integration ved at stille krav til hinanden og også ved at tro, at der ikke er nogen mennesker, der bare lyver, sådan som jeg hører Dansk Folkeparti sige.
Dansk Folkeparti går jo ud i verden med den opfattelse, at muslimer er nogle, der lyver, og at muslimer er nogle, vi ikke helt kan regne med, og det gør jo integrationen ret svær.
Jeg vil meget gerne stille krav til muslimer om at kende alle de værdier, som jeg har nævnt et par gange, altså ligestilling mellem mænd og kvinder, demokrati osv.
Men jeg vil også gerne stille krav til Dansk Folkeparti.
Hvis vi skal være et godt dansk fællesskab, hvor vi kan leve side om side, nytter det simpelt hen ikke noget, at vi beskylder hinanden for alle de ting, og så nytter det ikke noget, at hr. Jesper Langballe siger, at muslimer lyver langt mere, end kristne lyver.
Jesper Langballe (DF), 2004-04-27:
Det er meget afgørende, at de får at vide, hvilke normer der gælder her på pladsen, at der er absolut ligeværdighed mellem mænd og kvinder, at der ikke er noget, der hedder urene og rene spiser, at man ikke bruger magt i trosspørgsmål osv.
Det skal de vide.
Men på den anden side kunne man måske også stille krav
til danske politikere om, at de vidste en lille smule om islam.
Jeg har sagt, at det er ikke bare tilladt, men befalet en muslim at lyve i en god sags tjeneste, når det sker over for en vantro, og når man gavner islam ved det.
Det er almindeligt kendt, og at fru Lotte Bundsgaard benægter det, er jo bare udtryk for fru Lotte Bundsgaards uvidenhed.
Jeg tror ikke, at man fremmer dialogen ved at benægte kendsgerninger.
Lotte Bundsgaard (S), 2004-04-27:
Det kan jeg ikke bekræfte.
Jeg kan derimod bekræfte, at det, vi har behov for, er, at når religiøse forkyndere kommer til Danmark, skal de lære vores samfund at kende.
De skal kende vores opfattelse af kvinder, de skal kende vores opfattelse af ligestilling, og de skal kende vores opfattelse af demokrati, for det mener jeg er afgørende for god integration.
Men det er også afgørende for god integration, at vi her i dette Folketing ikke stiller os op og siger, at for en gruppe mennesker i vores samfund er det ganske naturligt at lyve.
Så får vi ret store problemer med at blive dele af det samme fællesskab, og jeg forstår integration som det, at vi skal være en del af samme fællesskab.
Jesper Langballe (DF), 2004-04-27:
Selv om jeg har udtrykt min sympati for beslutningsforslaget, vil jeg sige overordnet og generelt, at det er jo en fordel, når man diskuterer sådanne ting i dybden, at man ved, hvad man taler om.
Jeg kan forstå på fru Lotte Bundsgaard, at hun har læst Koranen, og det har jeg også.
Jeg har læst den grundigt, ganske vist i den dårlige danske Akhmadiaoversættelse, da jeg ikke kan læse arabisk, men jeg vil spørge fru Lotte Bundsgaard: Er fru Lotte Bundsgaard ikke bekendt med, at Koranen - jeg kan ikke huske suranummeret - foreskriver, at for en rettroende muslim er det ikke alene tilladt, men rigtigst at lyve i en god sags tjeneste over for en vantro, og at det rent faktisk er almindelig praksis blandt muslimer og ganske almindeligt kendt?
Er det ukendt for fru Lotte Bundsgaard?
Lotte Bundsgaard (S), 2004-04-27:
Undskyld, jeg siger det, men jeg vil sige til hr. Per Dalgaard, at jeg mener, hr. Per Dalgaard har sat sig ind i Koranen på samme måde, som når en vis herre læser Bibelen.
Mit syn på muslimer er, at der er nogle muslimer, der er store problemer med.
Der er nogle, der er fundamentalistiske og går imod demokrati, og dem skal vi bekæmpe.
Men mit synspunkt er også, at der er mange muslimer, som gerne vil være en del af vores samfund, og at der er mange imamer, som faktisk gerne vil være med til at sikre en god integration, og det er dem, vi skal have fat på.
Vi skal stille krav til de religiøse forkyndere, der kommer til Danmark, og gøre dem klart, at det er Danmark, de er i, og at vi har en række værdier om ligestilling, om demokrati, om børns rettigheder osv. i Danmark.
Det er det, det handler om.
Men det er klart, at hvis man har det samme syn som hr. Per Dalgaard på andre mennesker og mener, at fordi man er muslim, lyver man, er det klart, at så bliver det meget, meget svært at nå hinanden.
Per Dalgaard (DF), 2004-04-27:
Er det ikke fru Lotte Bundsgaard bekendt, at en muslim skal tro på Koranen som den eneste korrekte vejledning og ikke på menneskeskabte love, og at det reelt set betyder, at de er et antidemokratisk islæt i det danske samfund?
Menneskeskabte love er noget, de ikke skal rette sig efter, fordi alt, hvad de har brug for at vide, står i den 1500 år gamle bog kaldet Koranen, og der står i øvrigt også i den, at de har lov til at lyve, hvis det fremmer deres sag.
Men det ved fru Lotte Bundsgaard åbenbart heller ikke.
Lotte Bundsgaard (S), 2004-04-27:
Jeg må sige til hr. Per Dalgaard, at jeg deler på ingen måde hans syn på muslimer.
Jeg deler på ingen måde det syn, at når man er muslim, lyver man over for gud og hvermand.
Vi ved også godt, at en del af løsningen på integrationsproblemet er at få fat i nogle af de religiøse forkyndere og bruge dem, når de konflikter, der opstår, skal løses, og det er sådan set baggrunden for, at vi har fremsat forslaget.
Per Dalgaard (DF), 2004-04-27:
Jeg vil spørge fru Lotte Bundsgaard: Når man ser helt overordnet på forslaget og har hørt fremlæggelsen af det, er det så en form for erkendelse af, at de sidste 10-20 år har vores udlændingepolitik, som specielt er fremført af Socialdemokratiet, været en katastrofe for landet, som man nu forsøger at bøde lidt på?
I forbindelse med ministerens tale udtalte fru Lotte Bundsgaard, at man skulle sikre sig, at forkynderne kunne forstå de danske demokratiske principper.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-27:
Da SF's ordfører på området, fru Anne Baastrup, ikke kan være til stede, skal jeg på SF's vegne fremføre: Beslutningsforslaget går ud på, at der skal udformes et særligt program, som sikrer, at de udenlandske forkyndere har et indgående kendskab til det danske samfund. SF mener, at alle udlændinge, som kommer til Danmark, skal gennemgå et introduktionsprogram, som er individuelt udformet og sættes i gang inden for 2 uger efter deres ankomst til landet, og vi støtter derfor intentionerne bag forslaget.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-04-27:
Når en flok udlændinge ved en demonstration i Danmark ophidsede kan råbe: Vi vil styres af Koranen, og nej til demokrati, håber og tror jeg, at vi alle her i Folketinget kan være enige om, at der er noget meget væsentligt om det land, de mennesker bor og lever i, som de ikke har fattet.
I Danmark er det grundloven og den danske lovgivning, der sætter rammerne for, hvad man må og ikke må, det er hverken Bibelen eller Koranen. En episode som den, jeg her har skitseret, understreger tydeligt vigtigheden af, at udlændinge, der kommer til Danmark fra helt andre kultur- og samfundsforhold, igen og igen bliver mindet om, at i Danmark er der demokrati, ligestilling, trosfrihed og personlig frihed, og at Danmark er et sekulært samfund, altså et samfund, hvor samfundslivet er adskilt fra religionen.
De introduktionsprogrammer for nye udlændinge i Danmark, som vi har vedtaget, understreger dette, og det er vigtigt, at det ikke modarbejdes af f.eks. religiøse vejledere.
Med beslutningsforslag nr. B 180 foreslår Socialdemokraterne, at der skal lovgives om et særligt introduktionsprogram for alle udlændinge, der kommer til Danmark med henblik på at varetage religiøse embeder for etniske minoriteter.
Det Konservative Folkeparti er helt enig med Socialdemokraterne i stort set alt, hvad der står i bemærkningerne.
Lad mig blot tage et enkelt kort citat: »Socialdemokratiet er imod, at religion bruges som motiv til at oprette en slags »stat i staten« med egne spilleregler.
Dette forhold skal udenlandske forkyndere være bekendte med som betingelse for at opnå arbejds- og opholdstilladelse.«
Og endnu et citat fra bemærkningerne: »Derimod ønsker vi med dette beslutningsforslag at medvirke til, at ansvarlige nøglepersoner blandt religiøse minoriteter også bliver bekendt med de normsæt, der hersker i et vestligt, demokratisk, moderne og sekulært samfund i det 21. århundrede.« Jeg er hundrede procent enig i disse udsagn.
Når jeg alligevel ikke kan give tilsagn om, at Det Konservative Folkeparti vil stemme for beslutningsforslaget, er det, fordi der står så præcist, at Folketinget pålægger regeringen senest den 1. november 2004 at fremsætte lovforslag osv. Som det også fremgår af bemærkningerne, er der mange vidt forskellige kategorier af udenlandske forkyndere, og det er ikke umiddelbart enkelt at fastlægge betingelser for, hvem af dem der skal have pligt til at gennemføre et introduktionsprogram, og hvordan det i øvrigt skal tilrettelægges.
Derfor er det ikke hensigtsmæssigt at pålægge regeringen en så snæver tidsfrist og måske heller ikke et så præcist lovforslag.
Men lad mig slutte med at sige, at intentionerne er Det Konservative Folkeparti meget enige i, og vi medvirker gerne til en egentlig lovgivning på et senere tidspunkt, hvis der kan findes en hensigtsmæssig udformning.
Helle Sjelle (KF), 2004-04-27:
Jeg kan bare henholde mig til, at der i selve forslaget står, at den er målrettet 2.000-3.000 mennesker, og det synes jeg er en udmærket begyndelse.
Jeg vil ikke stå og kaste mig ud i nogen talgymnastik her.
Ulla Tørnæs (V), 2004-04-27:
Jeg er ked af, at jeg ikke fik svaret på spørgsmålet om fagrækken i første omgang, men det var ganske enkelt, fordi den røde knap lyste.
Jeg talte for meget om det andet spørgsmål, hr. Morten Homann stillede.
Men med hensyn til fagrækken er jeg lidt uforstående over for, at hr. Morten Homann overhovedet borer i det spørgsmål.
Jeg hørte også, det blev stillet til, jeg tror, det var fru Louise Frevert og også fru Gitte Lillelund Bech.
Der er jo tale om, at vi laver en ny model for selve pædagoguddannelsen, og jeg er helt opmærksom på, at det ikke tilkommer mig at stille hr. Morten Homann spørgsmål, men derfor kunne det nu være meget rart at vide, hvad hr. Morten Homann sigter til.
Hvad er det for fag, som hr. Morten Homann mener skal væk?
Og hvad er det for fag, som ikke er i pædagoguddannelsen i dag, men som hr. Morten Homann finder er en forudsætning for, at man kan uddanne sig til pædagog, og at det så er en del af pædagoguddannelsen?
Så efterlyser hr. Morten Homann en pejling af, hvor det er, ministeren vil hen.
Det er sådan set meget klart beskrevet heri.
Helle Sjelle (KF), 2004-04-27:
I Det Konservative Folkeparti er vi meget opmærksomme på, at bl.a. gode læse- og regnefærdigheder i stigende grad er en nødvendighed for at kunne klare sig.
Skal Danmark fremover være med i den internationale konkurrence, er det af stor betydning, at arbejdsstyrken er i stand til at matche de krav, som arbejdsmarkedet stiller.
Derfor er vi også positive over for, at regeringen nu ønsker at styrke voksnes muligheder for at forbedre deres læse- og regnefærdigheder til gavn for både deres egne muligheder og samfundets udvikling.
Det Konservative Folkeparti støtter derfor forslaget.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-04-27:
Men jeg ser frem til, at det er noget af det, vi kan diskutere i forbindelse med det forhandlingsforløb, vi skal have hen over sommeren.
Morten Homann (SF), 2004-04-27:
Jamen igen må jeg udtrykke min undren over, at Venstre ikke har nogen holdning til det her ret væsentlige spørgsmål om, hvordan man skal finansiere den i øvrigt fornuftige overgang til SU-praktikken.
Det kan selvfølgelig godt give en vis bekymring for, at det, der i virkeligheden er svaret, er, at man skærer ned i institutionerne eller den måde, man finansierer det her på.
Det vil jeg godt advare kraftigt imod, hvis det er det, der ligger bag.
Fru Gitte Lillelund Bech nævnte i sit ordførerindlæg, at man i øvrigt i høj grad tog udgangspunkt i Danmarks Evalueringsinstituts i øvrigt glimrende rapport.
Der var indtil flere steder, jeg faldt over mangler eller uoverensstemmelser mellem undervisningsministerens redegørelse og evalueringsinstituttets rapport.
Der vil jeg bare lige spørge, hvad Venstres holdning er til at prøve at lave en formulering af en fælles vision om, hvad det er, man skal have ud af en pædagoguddannelse, hvad en fælles faglig kerne kan være for pædagoguddannelsen, uanset hvilken specialiseringsretning man vælger.
Det var jo en af de centrale anbefalinger fra evalueringsinstituttet, som i øvrigt også ligger - som jeg hører det - i god tråd med de udmeldinger, som kommer fra Venstre på uddannelsesområdet. Så jeg vil godt høre, om fru Gitte Lillelund Bech kan give et tilsagn om, at vi skal prøve at finde denne her fælles faglige kerne for, hvad det vil sige at være pædagog i lyset af de opgaver, man skal ud at løse inden for bl.a. serviceloven.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-04-27:
Nu tror jeg ikke, at jeg kan uddybe mit svar meget mere end det, jeg har været inde på.
For det første har jeg ikke nogen forventning om, at en pædagogstuderende, som er i SU-finansieret praktik, sidder i et hjørne og kigger på, at børnene leger.
Det andet, jeg også har sagt, og det har jeg sagt flere gange, men jeg siger det gerne igen: Det her beror på en forhandling med kommunerne, og da jeg ikke deltager i de forhandlinger - det er finansministeren, der forhandler med kommunerne - kan jeg i den forbindelse ikke give hr. Homann et svar, andet end at jeg kan sige, at det bestemt ikke er min forventning, at der sker en forringelse af hverken uddannelsen eller af det dagtilbud, vi giver vores børn.
Morten Homann (SF), 2004-04-27:
Jeg synes i virkeligheden, det er lidt bekymrende, at Venstre overhovedet ikke har nogen principiel holdning til det her spørgsmål.
Jeg har fuld forståelse for, at der er et forhandlingsforløb, der ligger forude, og at man ikke kan give noget endeligt svar.
Det har jeg sådan set heller ikke hørt nogen ordførere afkræve fru Gitte Lillelund Bech, men jeg har hørt en del ordførere efterhånden - og det vil jeg gerne tilslutte mig - som afkræver Venstres ordfører bare et principielt bud på, hvordan man skal forholde sig til den her problematik.
Når de studerende ikke længere får løn, men overgår til SU, så er det klart, at man ikke kan rette den samme forventning til dem om, at de skal indgå i normeringen og være med til at løse almindelige opgaver; så skal de jo netop, som fru Gitte Lillelund Bech lægger op til, fordybe sig i uddannelsen.
Derfor er det et nærliggende spørgsmål: Hvordan skal det gab finansieres? Skal det være ved, at man løber hurtigere ude på institutionerne med en mindre normering?
Eller skal der tilføres midler udefra?
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-04-27:
Nu er det jo ikke mig, der forhandler med kommunerne; det er regeringen, der har årlige forhandlinger med kommunerne omkring kommunernes økonomi, og i den forbindelse har jeg da en forventning om, at det her spørgsmål bliver taget op.
Så jeg kan ikke give fru Margrethe Vestager et endeligt svar, andet end som jeg sagde før: Det er ikke Venstres intention, at man for at finansiere dette tager midler ud af uddannelsen i øvrigt.
Margrethe Vestager (RV), 2004-04-27:
Det er også fair nok, jeg er fuld af forståelse for, at det skal forhandles på et senere tidspunkt, men det er meget væsentligt for os at vide, når vi går ind i forhandlingerne, om vi forhandler det her med en lukket sum, altså de midler, der for nuværende er til rådighed, eller om vi forhandler med henblik på at lave den omlægning, som vi lavede med hensyn til sygeplejerskerne, hvor man kan sige, at historien på det her område er en ganske anden og finansieringen af den sidste uddannelsesreform også er en ganske anden, og derfor holder
parallellen ikke.
Jeg tror, det er meget vigtigt for at kunne vurdere, hvad det er for en uddannelsespraktik, folk kommer i, også fordi vi skal finde midler til at styrke praktiklærerindsatsen rundtomkring, fordi den vejledning, som de studerende bliver givet i dag, tilsyneladende ikke er særlig fyldestgørende i forhold til, at det skal være en læringspraktik.
Så kan vi ikke få jeres principielle holdning til det?
Vi har fuld forståelse for, at vi ikke kan få præcise svar eller noget, der nærmer sig noget afgørende, men kan vi ikke få princippet i forhold til økonomien i de her forhandlinger?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-04-27:
Det er jo en kompleks størrelse det her, så det virker helt vanvittigt at skulle korte det ned til 1 minut, men jeg vil prøve.
Jeg har to hovedproblemer i hvert fald med den del, der angår læreruddannelsen; jeg er enig i de ting, der er sagt om pædagoguddannelsen.
For det første vedrørende enhedslærerfunktionen: Hvad vil Venstre gøre for, at man i folkeskolen fortsat som lærer har et indblik i den udvikling, en elev gennemgår fra 1. til 9. klasse?
For fjerner man enhedslæreren, så er det klart, at det overblik, en lærer forventes at have efter endt uddannelse på seminariet, ikke længere er en forventning, man har til læreren.
Det andet er det, der handler om skolen i samfundet, et
fag, man har, når man er på seminariet, og som indfører en i, hvad skolens rolle er i samfundet, altså hvordan man anvender folkeskolen som kulturbærende institution eksempelvis.
Hvordan får læreren en fornemmelse af, hvor vigtig en funktion vedkommende skal ud at have, ikke bare i forhold til børnene, men også i forhold til at være en kulturbærende institution i personificeret udgave?
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-04-27:
Jeg har ikke nogen forventning om, at der skal ske forringelser af uddannelsen i øvrigt.
Så jeg har ikke her noget endeligt svar til fru Margrethe Vestager på det.
Jeg har svært ved at forestille mig, at hvis man er pædagogstuderende og er i en SU-praktik, altså får SU i sin praktiktid, at det så er sådan, at man ude på den enkelte daginstitution sidder i et hjørne og kigger på, at børnene leger.
Det mener jeg faktisk er forkert.
Da vi lavede ændringen på sygeplejerskeuddannelsen for nogle år siden, gik vi faktisk fra, at man som sygeplejeelev gik fra en lønnet praktik til en SU-praktik.
Det er fuldstændig rigtigt, at efter det, vi lavede dengang med sygeplejerskerne, kan de ikke indgå som en direkte del af normeringen, men det betyder jo ikke, at de sygeplejerskestuderende ude på landets afdelinger på sygehusene står i et hjørne og kigger på, og det har jeg altså heller ikke nogen forventning om vil ske med pædagogerne.
Det her er for mig i meget, meget høj grad en styrkelse af pædagoguddannelsen, og så er det en sikring af, at vi efterfølgende får nogle pædagoger ud, som virkelig kan deres kram.
Carsten Hansen (S), 2004-04-27:
Jeg tror, vi er meget enige om, at de elementer, der er i en SU-finansieret praktik og en læringspraktik er meget vigtige.
Det, jeg bad om, var såmænd ikke at få sat tal på.
Det var bare for lige at anskueliggøre, hvad jeg har hørt ude i verden, og jeg tror, fru Gitte Lillelund Bech har hørt det samme.
Det var mere et spørgsmål om det principielle i, at det nu skal være daginstitutionerne, der kommer til at betale for en opgradering af uddannelsens kvalitet.
Mener Venstre ikke, at det her kommer til at gå ud over daginstitutionernes normering på den måde, vi implementerer det på?
Det synes jeg er vigtigt at vide på forhånd.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-04-27:
Jeg kan ikke på stående fod komme ind på, hvorledes økonomien er i det pågældende forslag.
Det, vi har noteret os, er, at i forbindelse med evalueringsinstituttets evaluering af pædagoguddannelsen påpeger man faktisk, at en SU-praktik i meget højere grad end det, vi ser i dag, hvor det er en lønnet praktik, vil kunne løfte den uddannelsesmæssige del i praktikken.
Det vil sige, at vi får et meget bedre samspil mellem, hvad der foregår på seminariet, og hvad der foregår ude i praktikken.
Det, der er vigtigt for os i Venstre, er rent faktisk, at når selv de pædagogstuderende, men også pædagogseminarierne kommer til os og siger, at hvis de får en SU-praktik - de pædagogstuderende siger endda, at de er villige til at gå ned i ydelse, at de gerne vil have en SU-praktik, fordi de mener, det er det, der skal til, for at uddannelsen faktisk lever op til lov om mellemlange og videregående uddannelser - så lytter vi. Med hensyn til økonomien tror jeg, at vi kommer til at tage den drøftelse i forbindelse med de forhandlinger, der skal være om eventuelle ændringer i pædagoguddannelsen og læreruddannelsen.