Torsten Schack Pedersen (V), 2006-11-28:
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at det her er et politisk ønske fra regeringen, og det kan hr. Jørgen Arbo-Bæhr altså ikke på nogen måde få til at fremstå, som om der skulle være noget skummelt og noget odiøst i, at det så er et ønske, der er andre, der deler med regeringen.
Jeg må sige, at hr. Jørgen Arbo-Bæhr jo taler helt skævt, når han forsøger at påstå, at der kan drages en parallel mellem det her forslag og en manglende overholdelse af eksempelvis en rådighedsforpligtelse.
En rådighedsforpligtelse er jo ikke uvæsentlig, hvis man ikke overholder den, men jeg må altså sige, at en manglende overholdelse af en postadresse, et ændret navn, fordi en lønmodtager er blevet gift og har ændret navn eller benyttet den nye navnelov til at foretage en navneændring, har jeg altså svært ved at se på nogen måde kan have en indvirkning på ens ansættelsesforhold, og dermed må en sådan fejl i ansættelsesbeviset jo betragtes som værende en bagatel, og derfor den lave godtgørelse.
Det skal der nu rettes op på.
Så meget er regeringen og Socialdemokratiet i hvert fald enige om, når vi ser på de to forslag, vi nu behandler.
Men hvor meget skal kompensationen være på?
Ja, der skiller vandene.
Med regeringens forslag nedsættes godtgørelsesrammen generelt fra 26 til 13 uger, og dermed nedsættes godtgørelsen i forhold til det niveau, som blev fastlagt i en højesteretsdom i 1997.
Det skal i den sammenhæng bemærkes, at godtgørelse efter ansættelsesbevisloven er skattefri.
I Venstre er vi optagede af, at vi gør straffene afhængige af overtrædelsernes grovhed.
Det er et generelt princip; jo større og værre overtrædelse af reglerne, desto strengere må straffene skulle være.
Det princip slås fast med regeringsforslag nr. L 75, som vi i Venstre støtter, mens vi ikke kan støtte Socialdemokratiets lovforslag nr. L 70.
Årsagen er ligetil.
I Venstre synes vi ikke, det er rimeligt, at små og ubetydelige fejl og mangler i ansættelsesbeviser pr. automatik skal udløse en skattefri godtgørelse på 5.000-10.000 kr.
Banaliteter uden nogen som helst betydning for ansættelsesforhold skal ikke kunne udløse så stor en godtgørelse.
I Venstre finder vi det ganske enkelt ikke rimeligt.
Men ligesom vi ikke mener, at ligegyldige overtrædelser skal straffes hårdt, så mener vi, at graverende overtrædelser også skal straffes hårdere.
Derfor skærpes sanktionsmuligheden, hvis der foreligger skærpende omstændigheder, op til 20 ugers løn.
Loven gælder kun, når der ikke er tegnet kollektiv overenskomst.
Når der er tegnet kollektiv overenskomst, har arbejdsgiveren 15 dage til at få rettet småfejl og mangler i ansættelsesbeviset.
Det er ikke muligt, hvis der ikke er tegnet overenskomst, og det er også i det lys, det skal ses, at små og ubetydelige fejl og mangler ikke skal koste de her 5.000-10.000 kr.
Er der tegnet en kollektiv overenskomst, er det i overenskomsten, man bestemmer godtgørelsesniveauet.
Det er alene et forhandlingsspørgsmål, som regeringens forslag intet ændrer ved.
Overtrædelse af ansættelsesbevisloven skal stå i et rimeligt forhold til overtrædelsens karakter, og derfor støtter vi i Venstre regeringens forslag og ikke Socialdemokraternes.
Der var en formel procedure, som gjorde, at det ikke kunne godkendes, men det politiske ønske med at sige, at vi sådan set synes, at de her godtgørelser ikke skal have det omfang for de små banale fejl, står vi selvfølgelig ved.
Og hvis ikke det kunne lade sig gøre ad den ene vej, må vi gøre det ad den anden vej, og jeg kan jo forstå, at vi er enige om, at det skal være fastsat i lovgivningen.
Det er også det, der fremgår af Socialdemokratiets forslag.
Det er bare et andet niveau, men princippet er vi jo enige om.