Gitte Seeberg (KF), 2002-02-19:
Det var lige før, jeg selv var blevet i tvivl om, om det var en tale for eller imod ulandshjælp.
Nu er det jo heldigvis ikke det, vi skal diskutere i dag, for det er der jo heldigvis ingen uenighed om. Men vi har i Det Konservative Folkeparti noteret os regeringens skriftlige redegørelse, som blev offentliggjort i forbindelse med finanslovforslaget.
Vi synes, at udenrigsministeren og ministeriet fortjener anerkendelse for redegørelsen.
Danmark skal være et af de lande, der yder mest bistand til den tredje verden.
Af regeringsgrundlaget er fremgået, at der vil blive tale om en besparelse på 1,5 mia. kr. i forhold til det forslag, den tidligere regering fremlagde i august måned sidste år.
Det betyder nogle ændringer i både miljøbistanden og ulandsbistanden.
Med den tidligere regerings forslag ville bistanden være kommet op på knap 1,1 pct. af BNI.
Med den nuværende regerings forslag vil bistanden blive i omegnen af 1 pct. af BNI.
Danmark vil altså fortsat indtage en førsteplads, når det gælder udviklingsbistand.
Ser man på de samlede udgifter til miljø- og ulandsbistand, er disse steget med omkring 50 pct. siden 1993.
Målt i år 2002-kroner er miljø- og ulandsbistanden således steget fra 11,4 mia. kr. i 1993 til 17,1 mia. i år
Det er altså en stigning på 5,7 mia. kr. Der er således ikke tale om, at regeringen vil skære kraftigt ned.
Der er derimod tale om at tage toppen af udgiftsstigningen de sidste 10 år.
Af regeringsgrundlaget fremgår det også, at der i tilrettelæggelsen af vores ulandsbistand skal tages hensyn til menneskerettigheder og demokrati.
Det har betydet, at samarbejdet med Malawi, Eritrea og Zimbabwe nu vil ophøre.
Det støtter vi.
Det skal have en konsekvens for samarbejdet, at man blæser på menneskerettigheder.
Tænk blot på situationen i Zimbabwe og de reportager, vi har set i medierne herfra.
Som et væsentligt led i fokuseringen på fattigdomsbekæmpelse vil der blive lagt yderligere vægt på at fremme kvinders rolle i fattigdomsbekæmpelsen.
Allerede i år er der afsat penge på finansloven hertil.
Vi ser også frem til, at regeringen fremlægger en ny strategi for kvindeaspektet i dansk bistand.
Erhvervsudviklingen skal fremover inddrages langt stærkere i de danske bistandsprogrammer.
Her er også en oplagt mulighed for at få kvindeaspektet med ved inddragelse
af kvinders rolle i erhvervsudviklingen.
På det multilaterale område har regeringen foretaget nogle tilpasninger.
Bidrag til en række FN-organisationer vil således blive reduceret, mens andre institutioner vil modtage stort set samme bidrag som tidligere, f.eks. Verdensbanken, som er inde i en god udvikling.
Selv med den besparelse, regeringen har lagt ind i finansloven på miljøbistanden, betaler vi fortsat et meget stort bidrag til den globale miljøindsats, faktisk i størrelsesordenen 2 mia. kr.
Miljøindsatsen er steget meget de senere år, og det har simpelt hen været svært at få brugt pengene.
Gennemgangen af dansk bistand har skullet omfatte alle hjørner.
Det har også betydet, at bistanden til ngo'erne er blevet gennemgået.
Bistand til ngo'erne er reduceret med knap 10 pct., men det skal også ses i lyset af, at i anden halvdel af 1990'erne er støtten til ngo'erne faktisk vokset med 70 pct.
Regeringen har udmeldt tre hovedområder for den fremtidige bistand.
For det første en skærpet indsats for de fattige, for det andet kvindernes rolle som særligt fokus i udviklingsprocessen, og for det tredje god regeringsførelse, menneskerettigheder og demokrati.
Det er mål, Det Konservative Folkeparti kan tilslutte sig.
Og vi kan naturligvis også tilslutte os det forslag til vedtagelse, som vi er medforslagsstillere på.