runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Skau Björnsson (S), 2005-11-02:
Så vil jeg bare have ministeren til at sige med hensyn til ISS-salget og kapitalfonden, der har købt ISS, om lovgivningen og de initiativer, ministeren nu tager, vil påvirke det køb.
Vil den lov, ministeren kommer med forslag til, få tilbagevirkende kraft?
Der er jo mange virksomheder, der står over for et salg.
TDC er den næste, den kan komme op i 100 mia. kr., eller hvor meget det bliver.
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at det er så sent i alt det her, at man gør noget aktivt for at løse det problem, der er, og jeg håber ikke, at der findes flere huller, som lige pludselig dukker op.
Jeg håber også, at ministeren vil prøve at tage fat om, at der ikke er det.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-11-02:
Det må vi måske spørge om via et skriftligt spørgsmål, for vi er jo nødt til at vide helt præcist, hvor stor en del af de renteudgifter, man nu kan påtage sig, der kan trækkes fra, og hvor stor en del der ikke kan.
I øjeblikket skal man have en egenkapital på de 20 pct.
Hvad er det, den helt præcist ændres til?
Hvis ikke det er med i ministerens svar, så må det spørgsmål jo stilles, så vi får det opklaret, for der vil jo formentlig stadig væk være meget, meget store muligheder for at få fradrag også med de ændringer, som ministeren foreslår her.
Der ligger et eksempel fra Nycomed, som jo har fået opskrevet sin gæld i et meget, meget, meget stort omfang via tre handler.
Vil man simpelt hen ikke have mulighed for at foretage rentefradrag for den gæld, man har fået opskrevet, når loven bliver ændret?
Det bliver jo selvfølgelig interessant at se, om den også løser det problem, men det vil der naturligvis blive boret yderligere i.
Det kan godt undre mig lidt, at skatteministeren siger her til Folketinget, at det var først, da aviserne begyndte at skrive om denne her sag, man blev opmærksom på, at der var et problem.
Da f.eks. ISS skulle afhændes til en fond, var der så overhovedet ikke nogen som helst i Skatteministeriet, der spurgte, om det gav et skattemæssigt problem, om det gav et provenutab, om det ville give problemer i forhold til den gældende skattelovgivning?
Var det noget, man fuldstændig overså og stille og roligt ventede på, hvad der skete, og så først, da der bliver omtale af det, kommer der gang i tingene?
Det er jo i øvrigt også interessant, at der kommer et ritzautelegram fra skatteministeren så sent som i går aftes – hvad var det? –
kl. 22.52, netop dagen før, at ministeren skulle svare på de spørgsmål her i Folketingssalen.
Det virker jo næsten, som om ministeren tænkte, at nu måtte man se at få gang i tingene.
Må jeg have lov til at spørge til det lovforslag, som ministeren påtænker at fremlægge her i Folketinget?
Det vil vel også med det forslag være sådan, at hvis man selv har en del af egenkapitalen, de 20 pct., som man taler om, så har man mulighed for fradrag for den resterende del, de 80 pct.
Der er vel i sådan et tilfælde tale om meget store belåninger.
Der har været tal fremme om, at hvis TDC bliver solgt til sådan en fond, så vil der være tale om en gældsstigning fra 22 mia. kr. til 80 mia. kr. og dermed også et kæmpefradrag.
Det er muligt, man ikke kan gå helt op, fordi man ikke kan belåne et hundrede procent, men man kan vel også gå op til 80 pct. efter det lovforslag.
Eller påtænker man et lovforslag, hvor de 20 pct. ændres til 30, 40 eller noget i den retning?
Kristian Jensen (V), 2005-11-02:
Jeg vil sige det sådan ganske klart, at lige så snart vi bliver opmærksomme på, at der er et hul i skattelovgivningen, så agerer vi på det.
Derfor går vi som sådan ikke og putter med sager.
Vi har ikke nogen mulighed for at have noget overblik over, i hvilket omfang kapitalfonde har opkøbt virksomheder, har gennemført en belåning af dem, som vil blive omfattet af de nye værnsregler.
Jeg har derfor ikke noget bud.
Jeg har hørt andre have bud på, hvad omfanget måtte være, og sige, at det er mange millioner kroner, det drejer sig om.
Jeg glæder mig til at se en dokumentation for de bud, der måtte komme.
Vi kan ikke fra Skatteministeriet sige noget om, hvorvidt det er et stort beløb, eller det er et lille beløb.
Vi kan bare se, at muligheden er til stede, og når der er en mulighed for, at man kan udnytte et hul i skattelovgivningen, så er det denne regerings politik, at vi lukker hullet med det samme.
Det, vi vil, gøre, er at komme med et forslag, der gælder fra den dag, det træder i kraft, uanset om gælden er optaget før eller efter lovens vedtagelse.
René Skau Björnsson (S), 2005-11-02:
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge: Hvornår er det så, man går i gang med det, ministeren kalder for en kulegravning?
Er det først her for 14 dage siden, da det første gang bliver omtalt i aviserne?
Eller har man før omtalen i aviserne været opmærksom på det her?
Hvor mange millioner kroner går statskassen glip af?
Hvor mange virksomheder drejer det sig om?
Og vil det forslag, ministeren kommer med, have tilbagevirkende kraft?
Det var mange spørgsmål, men meget vigtige spørgsmål.
Kristian Jensen (V), 2005-11-02:
Det er sådan set korrekt, at vi allerede under behandlingen af sambeskatningslovforslaget nr. L 121 i foråret svarede bekræftende på, at sådan kunne en kapitalfond agere.
På daværende tidspunkt var vi i Skatteministeriet og jeg som minister meget fokuseret på sambeskatningsreglerne og svarede derfor ud fra en betragtning om, hvorvidt sambeskatningsforslaget ændrede ved den eksisterende retstilstand.
Det gjorde det på daværende tidspunkt ikke, og vi var derfor ikke opmærksomme nok på den problemstilling, der kom.
I forbindelse med den drøftelse og den offentlige debat, der så har været, starter vi en kulegravning af hele området og finder ud af, at der er en klar skævhed mellem en kapitalfonds og en anden form for opkøb af virksomhed, fordi den anden form for opkøb af virksomhed i det givne tilfælde ville være omfattet af tynd kapitalisering.
Det mener vi også en kapitalfond bør være, og derfor gennemfører vi nu et forslag om at ændre reglerne, og jeg håber, der vil være opbakning i Folketingssalen til det.
René Skau Björnsson (S), 2005-11-02:
Man kan sige, at det er et kæmpe problem, og det kan betyde et meget stort dræn i den danske statskasse.
Derfor kan man undre sig over, og jeg undrer mig meget over, hvorfor der først nu sker noget.
Jeg kunne jo læse i nogle artikler, der også har været, at Dansk Industri, i hvert fald ifølge Tine Roed, har påpeget det her problem, også i forbindelse med den debat, der har været om sambeskatningsreglerne.
Så hvorfor er det, man først nu reagerer på det her, og hvorfor så sent i hele processen?
Kristian Jensen (V), 2005-11-02:
Allerførst kan jeg oplyse, at jeg vil tage initiativ til at ændre den værnsregel, der er vedrørende tynd kapitalisering.
Jeg vil foreslå en udvidelse af reglen, sådan at den også omfatter långivning fra kapitalfonde.
Det vil mindske udenlandske kapitalfondes mulighed for at nedbringe den skattepligtige indkomst i det opkøbte selskab.
I dag kan en kapitalfonds opkøb af et dansk selskab medføre, at den skattepligtige indkomst i det selskab, der er købt, bliver nedbragt.
Det kan ske ved at give lån fra den kapitalfond, der køber, til det holdingselskab, som kapitalfonden har stiftet for at foretage selve købet af det danske selskab.
I pressen er det blevet fremstillet, som om det her er et problem, der er opstået i forbindelse med de nye sambeskatningsregler, der blev vedtaget i foråret.
René Skau Björnsson (S), 2005-11-02:
Det drejer sig om kapitalfonde og den problemstilling, der har været beskrevet i flere aviser, om kapitalfondes køb af danske virksomheder og det skattehul, der er.
Vi har i flere uger efterspurgt en holdning, et initiativ fra ministeren på det her område.
Han har været meget tilbageholdende.
Jeg kan så læse i en af dagens aviser, at ministeren nu har tænkt sig at gøre noget, og derfor er det jo så oplagt nu at spørge: Hvad er det, ministeren vil gøre på det her område?
»Vil ministeren oplyse, hvilke initiativer der vil blive taget for at ændre lovreglerne, så det forhindres, at udenlandske kapitalfondes overtagelse af store danske virksomheder udhuler disse virksomheders skattegrundlag i Danmark?«
Rasmus Prehn (S), 2005-11-02:
Mit ærinde med det her spørgsmål er sådan set at prøve at fremskynde processen, men jeg anerkender, at ministeren er indstillet på det her, og det glæder mig, at vi kan få en løsning på det her vigtige problem.
Det er sådan set mit ærinde i denne sammenhæng, og jeg har ikke behov for at stille flere spørgsmål.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Kristian Jensen (V), 2005-11-02:
Jeg kan uddybe det med at sige, at jeg allerede for en 3 måneder siden sagde, at jeg ville tage initiativet, og at jeg ville have en løsningsmodel på plads inden for 1 år.
Det vil sige, at da der er gået 3 måneder, siden jeg lovede, at jeg ville tage det initiativ, som jeg her i dag har bekræftet at jeg vil tage, så er der 9 måneder tilbage.
Det er ikke sådan en deadline.
Kan vi lave en løsning hurtigt – men vi skal selvfølgelig lave den miljømæssigt og samfundsøkonomisk korrekt – så vil vi gøre det så tidligt som muligt.
Rasmus Prehn (S), 2005-11-02:
Det lyder glædeligt, og det vil vi så følge op på.
Tak for det.
Kristian Jensen (V), 2005-11-02:
Det, vi påtænker, er ganske klart, at de regler, der er for tynd kapitalisering i f.eks. et holdingselskab, altså et aktieselskab, der køber op, også skal være gældende for en kapitalfond, som i dag anses for at være et skattemæssigt transparent selskab.
Så vi kopierer de værnsregler, vi har i dag, som vi er enige om skal gælde for en type selskaber, og fører dem over på en anden type selskaber, hvor værnsreglen i dag ikke gælder, og hvor der derfor mulighed for en omgåelse.
Det er den ændring, som jeg lægger op til, og den ændring, regeringen vil fremsætte forslag om.
Rasmus Prehn (S), 2005-11-02:
»Vil ministeren tage initiativ til at fjerne registreringsafgiften på partikelfiltre?«
3F har netop fremlagt rapporten »Miljø, energi og beskæftigelse«.
Af den fremgår det, at et partikelfilter kun ville koste 4.000 kr. ekstra, hvis det ikke var omfattet af registreringsafgift.
I stedet er prisen ca. 11.000 kr., hvilket ifølge 3F afholder mange importører fra at lancere bilmodeller med filter, selv om disse biler sælges i stort antal i vores nabolande.
I forvejen er sikkerhedsudstyr som airbags undtaget.
Det burde derfor være muligt at gøre det samme for partikelfiltre.
Kristian Jensen (V), 2005-11-02:
Først og fremmest bliver der jo et lovforslag og en lovbehandling og masser af tid til at stille spørgsmål både skriftligt, i samråd og andet, så vi kan få uddybet hele kompleksiteten i og virkningerne af lovforslaget.
Men jeg må sige ganske klart, at det, vi har tænkt os at gøre, er at tage de værnsregler om tynd kapitalisering, som vi kender i dag, og som vi i dag har haft god gavn af på alle mulige andre områder, og kopiere dem over på kapitalfondsområdet, hvor værnsreglen ikke er i dag.
Nu er hr. Jens Peter Vernersen tidligere formand for Skatteudvalget, og derfor ved hr. Jens Peter Vernersen godt, at en konkret besvarelse af det spørgsmål forudsætter en lang række andre oplysninger end blot de tal, som hr. Jens Peter Vernersen slynger ud.
Jeg vil bare sige, at på det grundlag, der er, er der slet ingen mulighed for at give en besvarelse.
Hvis man har et konkret eksempel, så kan vi tage det op under den udvalgsbehandling af lovforslaget, der kommer.
Det, der er vigtigt for mig at understrege, er, at når vi i regeringen oplever, at der er et skattehul, så lukker vi det skattehul, og det sker med det omtalte hul, som er emnet her vedrørende kapitalfonde.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-11-02:
Der er lavet en række notater, hvor man har nedskrevet de erfaringer, man har fået i den daglige sagsbehandling.
Jeg har for lang tid siden bedt om at få en samlet oversigt over disse notater, jeg har ikke kunnet få den, men det er sådan set heller ikke så vigtigt, at jeg får den.
Det vigtige er, at resten af Danmark får den.
Undskyld, men så spørger jeg igen: Hvordan kan den enkelte medarbejder administrere i overensstemmelse med den praksis, der er fastlagt i nogle notater, som den pågældende medarbejder ikke har en samlet oversigt over?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-02:
Fru Elsebeth Gerner Nielsen får det til at lyde, som om enhver sag kan puttes ned i en veldefineret kasse, men det er jo ikke tilfældet.
Hver gang der er en sag, er der nogle særlige forhold, der gør sig gældende, og de skal vurderes, og der skal skønnes.
Det bliver der så gjort.
Så er der noget, der har udviklet sig til det, man kan sige er praksis, men vi kan jo ikke hverken med lovgivning eller notater skrive os ud af enhver tænkelig situation, fordi de fleste sager er meget individuelle.
Derfor foretages der en administrativ vurdering, som skal støtte sig op ad den lovgivning, der er, og på nogle områder siger vi så, at der er grundlag for, at vi laver generelle notater.
Det er der så også blevet, og de er også leveret over.
Sagsbehandlerne er sådan set klædt på.
Man kan sige, at der er mange kilder, men det afgørende er jo, at lovene overholdes.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-11-02:
Jeg tror ikke, jeg helt forstod svaret.
Spørgsmålet er jo meget konkret.
Ministeriet har ikke selv en oversigt over de notater, der beskriver administrationen.
Det er i al fald ikke muligt for ministeriet at oversende en sådan oversigt.
Man er ved at finde dem frem, man er altså ved at finde dem frem af gemmerne.
Undskyld, mit spørgsmål var: Hvordan kan man administrere, hvis der ikke er nogen i ministeriet, eller hvis der ikke et centralt sted i ministeriet findes en samlet oversigt over den administrative praksis og de notater, man administrerer efter?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-02:
Gennemgangen for at lægge praksisnotater m.v. ud på hjemmesider er netop nødvendig, fordi sagsbehandlerne får deres viden om praksis fra en række forskellige kilder.
Reglerne om opholdstilladelse med henblik på familiesammenføring findes i udlændingeloven.
Lovbestemmelserne er særdeles omfattende, men det er helt almindeligt i dansk ret, at bemærkningerne i de lovforslag, der vedtages i Folketinget, anvendes til at supplere selve lovteksten, og lovbemærkningerne har meget stor retskildemæssig værdi, det vil sige, at administrationen skal efterleve dem.
Praksis på de enkelte områder fastlægges i væsentlig grad gennem de mange afgørelser, som ministeriet træffer, og ikke i form af notater eller lignende.
Beskrivelse af praksis kan også være sket på en række andre måder end i notater eller ved konkrete afgørelser.
Der kan eksempelvis nævnes mine besvarelser af spørgsmål stillet i henhold til Folketingets forretningsordens § 20, spørgsmål stillet af folketingsudvalg og mine tilkendegivelser i samråd og i Folketinget.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-11-02:
Jeg har givet en skriftlig begrundelse, og det havde jeg også for det tidligere spørgsmål, men for at undgå, at ministeren får det problem, at det er svært at forklare, hvad det handler om, vil jeg lige give grunden til spørgsmålet.
Ministeren har tidligere svaret på et spørgsmål fra mig, at der har været en række praksisnotater, altså at der i ministeriet har eksisteret en række praksisnotater vedrørende administrationen af udlændingelovgivningen.
Jeg har så bedt om, at man fik en samlet oversigt over de praksisnotater.
Det tog utrolig lang tid, inden jeg fik en lillebitte liste over de praksisnotater, der var.
Ministeren skriver i sit svar til mig på det spørgsmål, at ministeriet nu er i færd med sagsområde for sagsområde at fremfinde relevante notater udarbejdet af ministeriet osv.
Jeg vil sige, at det svar har bekymret mig vældig meget og forhåbentlig også rigtig mange andre.
Ikke engang ministeriet har en samlet oversigt over den praksis, der gælder.
Ikke engang ministeriet har en samlet oversigt over de praksisnotater, der er gældende.
Hvordan pokker kan man så administrere?
Skriftlig begrundelse
Spørgeren har tidligere bedt om en samlet oversigt over relevante notater med betydning for fastlæggelse af den administrative praksis i Udlændingestyrelsen og Integrationsministeriet.
Spørgeren undrer sig over, at der ikke engang internt i ministeriet findes en samlet oversigt over praksisnotater m.v., idet det må gøre det meget vanskeligt for den enkelte sagsbehandler at træffe afgørelser, som er baseret på almene retningslinjer og ikke blot subjektive vurderinger.
En situation som ikke er acceptabel for hverken sagsbehandlere eller borgerne.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-02:
Jeg kan ikke bekræfte, at der er krænket regler, men vi kan altid blive bedre til at informere, og det gør vi hermed.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-11-02:
Som jeg forstår ministeren, er ministeren enig i, at regeringen på udlændingeområdet i de sidste 5 år har krænket den praksis og de regler, der har været gældende på alle andre områder i de sidste 50 år.
Jeg vil gerne have, at ministeren bekræfter, at det er sådan, det forholder sig.
Man har simpelt hen krænket de regler, der eksisterer, og nu retter man op på det.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-02:
Ud fra det spørgsmål må jeg jo så bare gå ud fra, at hr. Morten Østergaard bliver godt tilfreds, når portalen for alvor er oppe at køre næste år.
Morten Østergaard (RV), 2005-11-02:
Det, der er pointen her, er, at folk har krav på, at deres advokat eller andre kan støtte ret på tidligere afgørelser, og derfor har de krav på at se, hvordan ordlyden konkret er i de afgørelser, hvad det er, man henviser til det ene og det andet sted.
Det har altså været praksis på alle andre ministerområder igennem 50 år, og alligevel har man valgt, at det her skal foregå i sådan et retssikkerhedsmæssigt vakuum.
Derfor må man bare spørge: Er det ikke på tide, at ministeriet kommer på linje med resten af ministerierne og offentliggør, i pagt med hvad der ligger af retningslinjer, i Ministerialtidende i fuldstændig ren form, de afgørelser, som danner grundlag for praksis, sådan at retssikkerheden sker fyldest, og man kan støtte ret på tidligere afgørelser?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-02:
Praksis bliver lavet på mange forskellige baggrunde, og det vil jeg vende tilbage til i det næste spørgsmål.
Det er jo netop derfor, at udvalget har fået oversendt forskellige notater fra tid til anden, når man har fået samlet nogle afgørelser op, bl.a. notatet om tilknytningskrav, hvor det er blevet oplyst, hvad det er, der danner praksis.
Men i det efterfølgende spørgsmål vil jeg gå lidt mere ind i, at der altså er mange elementer, der spiller ind, når praksis bliver lagt – ikke bare på det her område, men generelt.
Der er nu besluttet denne it-portal, hvor vi også meget bedre kan informere, lave en fælles hat, en bedre adgang for borgere og brugere og andre til at få indsigt i det her, og dertil vil der også være anonymiserede afgørelser.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-11-02:
For at tage det eksempel, som jeg sluttede med: Nycomed tredoblede gælden fra 320 mio. euro til 1 mia. euro i dag og har på den måde nedbragt skatten fra 26 mio. euro til 11 mio. euro.
Vil ministeren sikre med et lovforslag, at den slags skattespekulation stoppes, og vil det også ske for det konkrete selskab?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-11-02:
Er ministeren ikke enig i, at vi har været i en enorm vanskelig situation i de sidste 5 år, fordi man for det første har nægtet at offentliggøre sine praksisnotater, for det andet har man indført en lovgivning, som ikke rummer en konkret beskrivelse af, hvordan der skal administreres, og for det tredje har man gentagne gange nægtet at lægge konkrete eksempler ud på f.eks. internettet over, hvordan man administrerer.
Er det ikke sådan, at ministeren synes, at regeringen skylder den danske befolkning en forklaring på, hvorfor man bare har ladet retssikkerheden sejle i så mange år?
Jeg har mærket mig, at ministeren nu er gået i gang med arbejdet.
Det, der undrer mig, er, at man først nu gør opmærksom på, at det i virkeligheden er sådan, at administrationen afgøres gennem de løbende afgørelser, der træffes af ministeriet.
Set i det lys virker det jo underligt, at man gentagne gange, måske ikke så meget af den nuværende minister som af den tidligere minister, har nægtet at lægge eksempler ud med det resultat, at vi altså i næsten 5 år har været i den situation, at der ikke er nogen, der har vidst, hvad de har at rette sig efter.
Med andre ord: Kan ministeren redegøre for, hvorfor man har nægtet at følge opfordringen bl.a. fra den internationale sammenslutning af jurister og Institut for Menneskerettigheder, som gentagne gange har opfordret regeringen til at aflevere en årlig rapport med konkrete eksempler på, hvordan man administrerer?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-02:
Mit svar er, at det ikke er korrekt, som fru Elsebeth Gerner Nielsen i sit spørgsmål antager, at regeringen ikke vil offentliggøre anonymiserede afgørelser i familiesammenføringssager.
Så sent som den 13. oktober 2005 under et samråd i Integrationsudvalget oplyste jeg, at det for nylig er blevet besluttet at etablere en fælles it-portal for udlændingemyndighederne, hvor praksisnotater m.v. og lovgivning på området vil kunne ses.
Det er min tanke, at portalen med tiden kan udvikles til også at indeholde anonymiserede praksisdannende afgørelser og lignende.
Den nærmere udformning af portalen er af gode grunde ikke afgjort endnu, men arbejdet er kommet godt i gang, og jeg forventer, at portalen er klar til brug i løbet af første halvår af 2006.
På kort sigt er vi i færd med at gøre en række praksisnotater og lignende tilgængelige på ministeriets hjemmeside, og vi planlægger også at lægge beskrivelser af særlig væsentlige afgørelser, der træffes i tiden, indtil portalen er klar, ud på nettet.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-11-02:
»Vil ministeren redegøre for, hvorfor regeringen nægter at offentliggøre anonymiserede eksempler på afgørelser i familiesammenføringssager, når praksis for, hvem der kan få familiesammenføring, bestemmes gennem de afgørelser, som ministeriet løbende træffer, men som ingen kan få kendskab til?«
Skriftlig begrundelse
Institut for Menneskerettigheder og andre har gentagne gange kritiseret, at regeringen nægter at offentliggøre eksempler på sin administration.
Derved aner borgerne og deres advokater reelt ikke, hvad de har at rette sig efter.
Kristian Jensen (V), 2005-11-02:
Man skal sådan set forstå det meget klart, for jeg har ikke spor imod vennetjenester.
Jeg har ikke spor imod, at man har besøgsvenner og andet.
En times hundeluftning giver en times vinduespudsning, eller hvordan de nu laver deres omregning.
Man har netop sagt: Vi vil føre regnskab, vi vil registrere, vi vil skrive op, og du kan udveksle dine timeydelser med timeydelser til noget andet. Så har man netop organiseret det, sat det i system, og så er det lige så godt, som var det udveksling af kontanter mod ydelser.
Der er mange steder, der er gråzoner, det er svært at være skatteminister på det her område, og jeg har ikke tænkt mig at gå ud og definere, hvornår gråt bliver lysegråt eller mørkegråt.
Men her er vi nede i en sort kasse, fordi man netop i projektet selv har defineret, at man vil skrive op, vil registrere, vil have modydelser, og dermed er det desværre sort arbejde.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-11-02:
Er der ikke en gråzone?
Altså, er det i det hele taget ikke vanskeligt at være skatteminister på det her område?
For der er da masser af ydelser, der i første omgang gives frivilligt, men ender med, at der er en modydelse, masser af frivilligt arbejde, f.eks. besøgsvenner.
Den, der er besøgsven, får jo også noget ud af det, får en modydelse, måske hjemmebagt kage, kaffe og en god snak, og lige pludselig bliver det svært at afgøre, hvem der yder hvad, eller hvem der er den ydende.
Er det ikke også lidt af det samme i det her projekt, hvor de bare ikke har tænkt sig om, fordi der åbenbart ikke må stå det der med, at der er en modydelse?
Med andre ord håber jeg ikke, at denne sag vil betyde, at ministeren nu føler sig forpligtet til at gennemgå hele det frivillige arbejde for at finde ud af, om der her og der rent faktisk sker modydelser.
Eller hvordan skal man forstå det?