runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jann Sjursen (KD), 2003-12-12:
Hr. Kristian Jensen skosede i sin ordførertale Folketingets partier for at være mere inspireret af julen og Acceptcardkonceptet end af noget andet i forbindelse med finanslovforhandlingerne, men her vil jeg i hvert fald på Kristendemokraternes vegne godt melde fuldstændig hus forbi.
Vi har stillet ændringsforslag til regeringens finanslovforslag, og de forslag er fuldt finansierede.
Jeg vil sige, at også efter det, hr. Kristian Jensen har sagt i debatten her i dag, er det i virkeligheden tværtimod regeringen, som lægger op til ikke bare at genbruge julen, men til at danskerne skal holde jul hver eneste dag året rundt.
Vi skal have privatforbruget i vejret, vi skal købe flere julegaver, vi skal bruge flere penge næste år.
Det er jo det, der er budskabet fra både hr. Kristian Jensen og finansministeren i kølvandet på offentliggørelsen af den Økonomiske Redegørelse. Regeringen satser simpelt hen på, at vi skal holde jul året rundt, men synes hr. Kristian Jensen i virkeligheden ikke, det er et lidt fattigt budskab her midt i juletiden fra regeringens side?
Ole Sohn (SF), 2003-12-12:
Når hr. Kristian Jensen ønsker at citere sig selv, er det måske i mangel af andre og bedre at citere fra.
Han startede med et citat om politiaftalen, som mundede
ud i en stor usandhed om finansieringen.
Men det brugte hr. Kristian Jensen over en tredjedel af sin taletid på, fordi Venstre øjensynligt ikke ønsker at diskutere det helt centrale problem, nemlig at arbejdsløsheden stiger dag for dag for dag.
Hr. Kristian Jensen kunne have citeret sig selv, ikke bare fra september, men også fra sidste år og fra forrige år, for at sige: Nu vender udviklingen, nu kommer beskæftigelsen.
Men det eneste, der er kommet, er arbejdsløsheden, og så er spørgsmålet: Hvad er grunden til, at denne finanslov er fuldstændig blottet for initiativer til at få øget beskæftigelsen?
Den er fuldstændig blottet, og det er jo meget bevidst, at den er det.
Hvad er årsagen til det?
Nicolai Wammen (S), 2003-12-12:
Det var en tale med høj underholdningsværdi, som Venstres ordfører netop holdt.
Påstandene var mange.
Man brugte megen tid på at beskæftige sig med Socialdemokratiet, og det skal regeringen ikke have utak for.
Det skyldes måske dagens meningsmåling, der klart viser, at danskerne gerne vil have et regeringsskifte, og det kan vi godt forstå, ikke mindst efter at have hørt hr. Kristian Jensen. Hvad man brugte en hel del mindre tid på, var at tale om, at vi står i en situation, hvor arbejdsløshedstallene stiger måned for måned, hvor pengene fosser ud af statskassen, og hvor regeringen og Dansk Folkeparti har opgivet at betale af på gælden.
I går så vi en ny Økonomisk Redegørelse, hvor man forsøger sig med et skønmaleri og siger: Nu er opsvinget der, vent bare lige et øjeblik.
Jeg vil bare sige til hr. Kristian Jensen, at da vi stod her sidste år, fik vi at vide af hr. Kristian Jensen, at arbejdsløsheden nok ikke ville stige ret meget, allerhøjst en lille smule, måske til 155.000 næste år.
Det blev sagt med stor overbevisning, men vi har set noget helt andet, så jeg vil spørge hr. Kristian Jensen: Hvorfor skulle vi tro på regeringens tal i dag, når vi ikke har kunnet tro på dem fra sidste år og man har været nødt til at opjustere, opjustere og opjustere arbejdsløshedstallene?
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2003-12-12:
Det er dejligt at høre, at regeringen er på sporet.
Så må man håbe, at det er det rigtige spor, man er på.
Kan det virkelig passe, at det er folkestemningen, der skal afgøre, om regeringen vil komme med flere forslag på området?
Det er vel ikke sådan, at det er de her engangsindtægter, som regeringen har brugt af, der ikke er flere at bruge af?
Jeg tænker på, at det jo var en engangsindtægt, der finansierede det, om jeg så må sige, dårlige forslag på dagpengeområdet.
Man kan vel ikke blive ved med at hente penge i Hypotekbanken, eller er det fremover stedet, man skal finansiere folkestemningen fra?
Lissa Mathiasen (S), 2003-12-12:
Jeg sidder og undrer mig over, at hr. Kristian Jensen hele tiden siger, at det går så godt, og så i relation til bygge- og anlægssektoren siger, at vi bygger som aldrig før.
Nu har
Men jeg vil godt spørge: Går det godt nok med beskæftigelsen på det område? Man har ydermere i forhold til byfornyelsen valgt at lave en besparelse, som med regeringens egne tal betyder 1.800 færre beskæftigede.
Hvad er det, der går så godt?
Er man tilfreds med det her resultat fra Venstres side?
Er man tilfreds med, at 180.000 er arbejdsløse, hvoraf en stor del bl.a. kommer fra byggesektoren? Er man tilfreds med det her?
Kristian Jensen (V), 2003-12-12:
Hr. Jens Peter Vernersen har ret i, at regeringen i forhold til, hvad den skønnede sidste år, ikke fik ret.
Der var en udsvingsmargen, som var negativ, bl.a. fordi vi endnu ikke har set det internationale opsving, som vi troede på kom sidste år.
Til gengæld er der i øjeblikket hos flere fremtrædende økonomer fra Den Europæiske Centralbanks direktør og nedefter klare tegn på, at alle mener, at opsvinget ikke bare kommer, men allerede er i gang.
Så hvis der
er en fejlmargen på 100 pct., og regeringen skønner, at ledigheden falder med 15.000, så kunne det jo være, at den faldt med 30.000.
Hr. Mogens Nørgaard Pedersen har ret i, at det er vigtigt at være på det rigtige spor, ikke bare på sporet, men på det rigtige spor.
Og det rigtige spor er bl.a., at man ikke har for stor en del af sine indtægter finansieret ved engangsindtægter.
Derfor er det også værd at notere sig, at regeringen i år godt nok har engangsindtægter, men kun engangsindtægter for 1 mia. kr., hvorimod den tidligere regering i de sidste 5 år, den sad, i gennemsnit - i gennemsnit - havde engangsindtægter for 20 mia. kr. om året.
Dermed er det klart, at vi ikke overvejende kan bygge en finanslov på engangsindtægter.
Det gør vi heller ikke i modsætning til tidligere.
Så spørger fru Lissa Mathiasen, om det går godt nok.
Jeg tror, at både fru Lissa Mathiasen og jeg er enige om, at det ikke går godt nok.
Det var heller ikke det, jeg sagde.
Jeg sagde ikke, at det går godt nok.
Jeg siger, at det vil komme til at gå bedre de næste år.
Det, vi har gjort på byggeområdet, er bl.a., at vi bygger flere almene boliger, vi bygger flere ungdomsboliger, vi bygger flere ældreboliger, end man gjorde i den tidligere regerings regeringsperiode, og dermed er vi med til at sætte gang i et boligbyggeri, som betyder, at vi får lavet et løft i boligstandarden i Danmark, og det er glædeligt.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-12-12:
Bare lige for at præcisere over for hr. Kristian Jensen, så skriver regeringen jo i sine ændringsforslag, de konjunkturbetingede, at ledigheden vil stige også i 2004 fra 155.000 til 173.000.
Det er faktisk det, man selv skriver, og det er jo om den fremskrivning, jeg så siger, at når den har den størrelse, må det jo blive endnu værre. Hr. Kristian Jensen har den opfattelse, at det private forbrug skal løse problemet.
Jeg så her til morgen i aviserne, at finansministeren gav udtryk for, at bare folk nu køber nogle nye, nogle store og nogle flottere biler og nogle dyrere biler, så går det hele nok.
Hvor meget flytter det egentlig i forhold til beskæftigelsen?
Det kan da vist ikke være alverden.
Men man kan selvfølgelig godt se billedet for sig: de der nye, store, flotte, dyre, sorte biler, som skulle løse de her problemer.
Jeg kan se, at finansministeren ryster på hovedet.
Det er også et meget, meget grimt billede, så jeg kan godt forstå, at det ikke er rart at blive præsenteret for.
Men det er altså det, der skal løse problemerne, i stedet for at man investerer i daginstitutioner og investerer i skoler og den vej over.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-12-12:
Hr. Kristian Jensen siger, at aftalen omkring erhvervsskoler vil ende med, at der kommer flere i praktik i virksomheder, og derfor vil der ikke være folk som Janne Nielsen - går jeg ud fra er den videre del af det - som ikke kan få tingene til at løbe rundt. For det første vil der jo stadig være 1.500 i skolepraktik, vurderer regeringen, og det vil altså sige, at der stadig væk vil være 1.500 mennesker, som vil stå i den situation, jeg beskrev tidligere, nemlig at de ikke kan få tingene til at løbe rundt, fordi regeringen har nedsat ydelsen, lønnen, for at være i skolepraktik.
Det er den ene del af det.
Det er jo lidt interessant, for hr. Kristian Jensens antagelse er jo, at der vil komme flere ud i praktik i virksomhederne.
Hvis det ikke er tilfældet, har vi jo en situation, hvor man kommer til at stå i Janne Nielsens situation, hvis hun var kommet under den nye ordning, altså at man ikke kan få tingene til at løbe rundt.
Det er den ene valgmulighed.
Den anden valgmulighed er ikke at få nogen uddannelse, fordi der ikke er nogen praktikpladser.
Jeg vil så igen gerne spørge hr. Kristian Jensen
: Hvad er perspektivet i den form for uddannelsespolitik?
Kristian Jensen (V), 2003-12-12:
»De må til lommerne« - dette ville staten for alvor gøre, hvis Socialdemokratiets ændringsforslag blev vedtaget og danskerne skulle til at betale 8,7 mia. kr. mere.
Lad mig vise en enkelt forskel på den tidligere regering og den nuværende regering: Jeg har spurgt Home i København, hvad prisen er på et gennemsnitligt hus i København i 2003, og fået regnet ud, hvad betydningen af, at vi har indført et skattestop på ejendomsværdibeskatningen, er i forhold til det, den tidligere regering ville have gjort.
Så er forskellen, fra regeringen tiltrådte og til og med næste år, alt i alt på 17.000 kr., som man har sparet som en almindelig familie i et almindeligt, gennemsnitligt hus i København.
Det er forskellen på den tidligere regering og den nuværende regering.
Til fru Sandy Brinck, der siger, at børnefamilierne betaler en del af det gennem børnefamilieydelsen, men at 1 mia. kr. kommer ekstra i: Ja, 1 mia. kr. kommer ekstra i, ved at man bliver plukket i skat i det, som Socialdemokratiet lægger frem, og derfor betaler man det sådan set selv.
Til hr. Aage Frandsen: Nordsøaftalen giver os 2 mia. kr. årligt i den periode, der går fra nu af og så frem til år 2012, hvor aftalen ellers skulle være udløbet.
Samfundet får 2 mia. kr. mere om året, og det synes jeg er glædeligt.
Så er jeg glad for, at hr. Aage Frandsen har erkendt, at de ældre får det godt under den her regering, det er jeg glad for.
Jeg forventer sådan set også, at SF vil stemme for den permanentgørelse af ældreydelsen, som vi lægger op til.
Men hr. Aage Frandsen tager fejl, når hr. Aage Frandsen siger, at vi ikke gør nok for at nedbringe gælden.
Vi gennemfører nemlig et fortsat afdrag på statens gæld, sådan at vi arbejder på at nå det mål i 2010-planen, at vi omtrent har halveret, som der står, gælden i forhold til år 2001.
Vi er på vej, for vi har et overskud på statens budgetter.
Vi har fået en stigning i overskuddet på statens budgetter for indeværende år på 7 mia. kr., fordi vi har fået styr på de offentlige udgifter.
Derfor er min generation ganske glad for, at vi nu har fået en regering, hvor udgifterne er under kontrol og ikke løber løbsk. Til hr. Arne Toft: Vi har gjort det, at vi har lyttet til befolkningen, og dermed har vi reageret ved at fjerne ændringerne på dagpengeområdet.
Sandy Brinck (S), 2003-12-12:
Jeg glæder mig over, at hr. Kristian Jensen kender hele det socialdemokratiske forslag, og derfor ved hr. Kristian Jensen jo også, at Socialdemokratiet faktisk tilfører børnefamilierne 2 mia. kr. Så er det korrekt, at børnefamilierne finansierer den ene milliard selv, men der er altså plus 1 mia. kr., hvilket jo står i skærende kontrast til, at regeringen og Dansk Folkeparti bare i 2004 vil tage 190 mio. kr. fra børnefamilierne. Derfor mangler vi sådan set stadig væk et svar på, hvad det er, børnefamilierne specifikt har gjort regeringen, Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti. Hvad er det, der har gjort, at man lige nøjagtig har valgt at sige, at det er den gruppe i befolkningen, som skal betale gildet?
Vi synes, at børnefamilierne er presset nok økonomisk.
Vi synes, man skulle gøre noget for, at de fik nogle bedre økonomiske rammer, at børnene fik nogle bedre institutioner.
Men tværtimod siger regeringen: Nej, de må til lommerne.
Arne Toft (S), 2003-12-12:
Det sker somme tider, når der bliver stillet mange spørgsmål fra talerstolen, at man ikke får svarene.
Jeg vil godt stille et enkelt spørgsmål til hr. Kristian Jensen, som hr. Bjarne Laustsen stillede tidligere.
Hr. Kristian Jensen siger, at befolkningen opfatter dagpengeindgrebet som et løftebrud.
Jeg vil gerne spørge, om Venstre opfatter det som et løftebrud.
Aage Frandsen (SF), 2003-12-12:
Min generation kan gå gode tider i møde, selvfølgelig ikke, hvis man økonomisk set er dårligt stillet som gammel, men hvis man som ældre er i en økonomisk set god situation, kan man virkelig regne med den her regering.
Når regeringen taler om et skattestop, vil man selvfølgelig gerne fortælle noget om, at nu sætter man stop for vandafgiften, som også hr. Kristian Jensen sagde, men netop ejendomsskatterne, kan jeg betro hr. Kristian Jensen, har jeg virkelig glæde af.
Derfor er jeg meget bekymret for hr. Kristian Jensens egen generation, for slet ikke at tale om hr. Kristian Jensens to børns situation.
Al den gæld på miljøområdet, på det økonomiske område, som denne regering fører videre, skal betales af hr. Kristian Jensen og af hr. Kristian Jensens børn, ikke alene, men sammen med en hel masse andre, bl.a. mine børnebørn.
Kristian Jensen (V), 2003-12-12:
Til fru Lene Jensen vil jeg gerne sige, at med hensyn til uddannelse er der fortsat i den aftale, som vi i Venstre faktisk har lavet i samarbejde med Socialdemokratiet, afsat penge til, at der er uddannelse til ledige.
Der er forsat denne 6 + 6-uddannelse, som blev aftalt i »Flere i arbejde«, og der er mulighed for, at man lokalt og målrettet kan lave de uddannelser, der skal til, også ud over den her 55 pct.-grænse, hvis der er et konkret arbejde at uddanne til. Så der er i systemerne god plads til, at vi kan uddanne ledige.
Jeg synes også, at fru Lene Jensen skylder at sige, at det har vist sig, at der er andre værktøjer, der er mere virkningsfulde over for ledige i forhold til at få dem i beskæftigelse, hvilket jeg går ud fra er vores fælles mål, nemlig at de ledige skal i beskæftigelse.
Derfor synes jeg, man skulle overveje, hvilke virkemidler der er mest effektive.
Til fru Sandy Brinck: Det er helt rigtigt, at der er nogle forslag, jeg ville ønske, at der var en særlig og ekstra rød knap til, når det gælder Socialdemokratiets ændringsforslag, nemlig f.eks. forslaget om, at danskerne skal betale 8,7 mia. kr. mere i skat.
Og forslaget om, at der er en særlig afgift på det at ansætte folk i virksomhederne på 1,1 mia. kr.
Det er sådan, at når man regner ændringsforslagene igennem, så har Socialdemokratiet foreslået, at danskerne ikke bare skal miste den skattelettelse, som regeringen har lagt op til og nu får gennemført, men også betale 3 mia. kr. ekstra, i alt 8,7 mia. kr. Så kender jeg godt hele det Socialdemokratiske forslag.
Jeg vil bare sige, at i forhold til det, Socialdemokratiet foreslår, som jo er betalt bl.a. af en lavere børnefamilieydelse, står, at regeringen har gennemført en 1-års-barselorlov og gennemført en valgfrihed i muligheden for at passe sine egne børn, hvilket Socialdemokratiet vil fjerne til ugunst for alle de familier, der nu har haft en mulighed for at indrette deres samfund og deres tilværelse noget bedre.
Over for Socialdemokratiets forslag står også et skattestop og nu også skattelettelser, som for alvor betyder noget for de familier, der har et par børn og dermed også skal bruge mere varmt vand, mere strøm og mere varme.
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil vil jeg bare sige: Den aftale, vi gennemfører, giver netop mulighed for, at flere kan komme i et rigtigt praktikforløb ude i virksomhederne, og det er det, der er formålet med hele aftalen, at der netop ikke er behov for at have skolepraktik i så høj grad, men at de kan komme ud i en virksomhed, for det ved vi de unge ønsker, og det er det, der virker bedst.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-12-12:
Janne Nielsen, mor til en 5-årig dreng, er i øjeblikket i gang med at tage en tandteknikeruddannelse.
I Valby-Hallen for nogle uger siden kunne hun fortælle, hvad den nye ordning for erhvervsskolerne ville have betydet for hende, hvis hun var kommet under den ordning.
Det, hun kunne bekendtgøre, var, at hun ville have haft valget mellem enten at droppe sin uddannelse, fordi hun ikke ville kunne få tingene til at hænge sammen, fordi regeringen sætter ydelsen ned, hvis man er i SKP, eller hun ville være tvunget til at tage arbejde ved siden af med det resultat, at hun ikke ville have tid til sin søn og ikke ville vide, hvor hun skulle have ham passet i mellemtiden.
Hun kunne fortælle, at det ville betyde for hendes søn, hvis hun ikke kunne tage sin uddannelse, at de ville blive holdt på det nuværende niveau for levestandard, altså at hun ville blive ved med at være ufaglært, og hun har svært ved, allerede som det er i dag, at have råd til, at hendes søn kan gå til sport sammen med kammeraterne og have råd til at købe tøj ligesom det, kammeraterne går i.
Sådan er det allerede i dag.
Det er klart, at med den nye ordning vil det blive endnu værre.
Skellet mellem hendes søn og andre unger vil blive endnu større.
Jeg vil gerne spørge hr. Kristian Jensen
: Hvad er regeringens perspektiv, hvad er Venstres perspektiv med at lave ordninger, der enten tvinger folk til ikke at kunne tage en uddannelse, eller ganske simpelt tvinger dem til ikke at have tid til deres unger?
Sandy Brinck (S), 2003-12-12:
Jeg lagde mærke til, at hr. Kristian Jensen sagde, at Venstre ville stemme særligt imod Socialdemokratiets forslag.
Jeg ved ikke, om der findes sådan en ekstra rød knap.
Men jeg kan sådan set godt forstå det, for der er jo verden til forskel på det, regeringen foreslår i forhold til børnefamilierne, og det, Socialdemokraterne foreslår.
Regeringen bruger jo børnefamilierne som en ret betragtelig finansieringskilde.
Sammen med Dansk Folkeparti synes man åbenbart, at det er børnefamilierne, der skal holde for.
Derimod kommer Socialdemokratiet med forslag om, at vi skal have et loft på priserne for børnepasning på 1.000 kr. Så ved jeg godt, at lige om lidt kommer hr. Kristian Jensen op og siger: Ja ja, øv bøv, det går ikke i forhold til dem, som har friplads, dette vender den tunge nedad.
Derfor vil jeg godt starte med at sige, sådan at vi ikke får debatten kørt ud på et sidespor, at Venstre bør komme til den side i forslaget, hvor det også fremgår, at de familier kompenseres fuldt ud.
Lene Jensen (S), 2003-12-12:
Jeg havde egentlig ikke håbet, at jeg havde været nødt til at tage ordet igen, for jeg stillede et rimelig enkelt spørgsmål, som handlede om, hvad Venstre har imod, at man uddanner sig mere, end man kan i øjeblikket, mens man er arbejdsløs.
Og så får jeg et eller andet svar, der handler om papegøjer, og hvad ved jeg.
Jeg har sådan set siddet og lyttet og ræsonneret mig til, hvordan det står til med Venstre og viljen til at gøre noget ved arbejdsløsheden.
Jeg spørger bare: Hvad med viljen til at gøre noget for de arbejdsløse i forhold til at de kunne uddanne sig mere?
Vi har et fuldstændig konkret forslag i Socialdemokratiet, som handler om, at man ud over de 12 uger, der er, skal kunne tage noget mere, hvis det er noget, som kan føre til beskæftigelse på sigt.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor jeg ikke bare kan få et svar.
Hvad er det, Venstre har imod, at arbejdsløse skal kunne uddanne sig mere?
Kristian Jensen (V), 2003-12-12:
Både hr. Jan Petersen og hr. Nicolai Wammen bør høre godt efter nu: Venstre er fuldstændig enig i regeringens skøn om, at der i 2004 vil være et fald i ledigheden på 15.000.
Det var, hvis nogen læser efter, lige præcis det, jeg svarede hr. Jan Petersen i omgangen før.
Alligevel præsterede både hr. Jan Petersen og hr. Nicolai Wammen at misforstå så klart et svar.
Jeg er fuld af tiltro til, at både dem, der sidder på tilskuerpladserne, og dem, der måtte lytte hjemme i stuerne, er langt bedre til at lytte end hr. Jan Petersen og hr. Nicolai Wammen.
I givet fald det ikke skulle være rigtigt, så gentager jeg lige én gang til: Venstre er fuldstændig enig i regeringens skøn, nemlig at faldet i ledigheden næste år vil blive på 15.000 personer.
Hr. Bjarne Laustsen spørger: Hvorfor har vi trukket de ændringer af dagpengesystemet tilbage?
Det har vi gjort, fordi vi har lyttet til befolkningen.
Vi har lyttet til, at der var en klar opfattelse af, at det, vi lagde frem, blev vurderet til at være et brud på vores valgløfte.
I modsætning til andre partier har vi en tiltro til, at det er en god idé
Da vi gjorde det, fjernede vi ændringsforslagene totalt, og dermed er der ingen ændringsforslag i forhold til at ændre ved dagpengesystemet i den her finanslov, og der vil ikke komme det før efter næste valg.
Jeg må sige, at vi ikke er enige med Socialdemokratiet i, at det er en god taktik at søge at få flere i arbejde ved at øge beskatningen af borgerne med 8,7 mia. kr.
Det, regeringen foreslår, vil næste år give en LO-familie 6.600 kr. mere i forhold til 2002.
Det er det, Socialdemokratiet foreslår at man fjerner, ja, endda at man øger beskatningen, så man ikke bare mister den lettelse på 6.600 kr., men så man skal betale endnu mere, hvis Socialdemokratiets ændringsforslag om at øge beskatningen med over 8,5 mia. kr. blev gennemført.
Det vil simpelt hen være skadeligt for danskernes privatøkonomi, men især for de arbejdspladser, der vil blive skabt, hvis det offentlige forbrug og dermed investeringer i varige forbrugsgoder bliver gennemført, som vi vurderer.
Jan Petersen (S), 2003-12-12:
Og lægger man så de bogførte tal til fra årene før regeringsskiftet, de 3 sidste år før regeringsskiftet, ser man, at der blev der skabt over 50.000 job.
Så selv med hr. Kristian Jensens formentlig for optimistiske vurderinger, står dette land næste år ved nytårstid med et tab på 50.000 arbejdspladser.
Det kan man sådan set kalde et resultat af et regeringsskifte, at man har smidt 50.000 arbejdspladser ud, og dem er der jo skabt tilsvarende antal af lige før regeringsskiftet.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-12-12:
Hr. Nicolai Wammen opfordrer Venstres folketingsgruppe til at skrive julekort.
Måske skyldes mangelen på Socialdemokrater i Folketingssalen i dag, at ordføreren har sat den socialdemokratiske folketingsgruppe til netop at skrive julekort, julekort til alle de danskere, som, hvis Socialdemokratiet får magt, som de har agt, kan forvente en stor skattestigning.
ret mange Socialdemokrater i salen, for
det tager jo trods alt noget tid at skrive godt 5 millioner julekort.
Socialdemokratiets ordfører siger også, at Socialdemokraterne og Finansministeriets embedsmænd ser forskelligt på, om Socialdemokraternes skatteudspil er finansieret.
Og i givet fald: Hvor er det, Finansministeriets embedsfolk regner forkert?
Nicolai Wammen (S), 2003-12-12:
De mange mennesker, som havde forventet at få nogle svar i dag,
er blevet skuffet.
Hr. Kristian Jensen siger, at arbejdsløsheden vil falde, måske med 15.000 næste år, måske med 30.000, men det kan også svinge den anden vej.
Svaret blæser fuldstændig i vinden.
Hr. Kristian Jensen kan godt kalde det papegøjesnak, men jeg tror, at man ude på arbejdspladserne, ude i familierne og alle andre steder gerne vil høre, hvad det egentlig er, hr. Kristian Jensen har leveret.
Hvad er det egentlig, den borgerlige regering kan, når det gælder det her?
Det, vi ikke har hørt i dag, er svaret på, hvad man vil gøre ved, at der hver dag i det her land er 50 mødre eller fædre, der kommer hjem og fortæller: Jeg har mistet mit arbejde.
Det, vi har hørt i dag, er et svar, der hedder: Køb nogle større julegaver, eller køb jer en stor bil.
Det kan da ikke være rigtigt, vil jeg sige til hr. Kristian Jensen.
Man må da have nogle offensive bud, der er mere end bare at sige til folk, der har mistet deres arbejde: Brug nogle flere penge.