Frank Aaen (EL), 1997-11-06:
Der er i de senere år sket en udvikling inden for den kommunale sektor, hvor markedskræfterne har fået større magt, hvor kommunale og offenlige ansvarsområder er blevet udsat for udliciteringer og privatiseringer, hvor magtindflydelse er flyttet fra de folkevalgte og ud på et lidt mindre kontrollerbart niveau, hvor private økonomiske interesser spiller en større rolle, hvor der er sket decentraliseringer, hvor ledelse i de kommunale og amtslige institutioner i højere grad sker uden den nødvendige indflydelse fra brugere og ansatte, som var det, der kunne sikre demokratiet dér, men hvor det nu er ledelserne, der har fået opgaverne ud.
På alle disse områder er der sket en udhuling af demokratiet, og effektivitetshensyn har været med til at mindske det levende demokrati i kommunen.
Sådan er der i hvert fald nogle der tydeligt kan se udviklingen, og det er jo helt tydeligt - og det skal være en kort bemærkning til indenrigsministeren og Venstre og De Konservative - at der er stor forskel på synet på, hvor vitalt det kommunale demokrati er set fra borgmesterstolen, set fra flertalsbænkene, og så hvordan et mindretal ser på det, og hvordan borgerne må se på udviklingen.
Vi mener, at den kommunale styrelseslov kunne være en bedre hjælp, give flere håndfaste, demokratiske spilleregler i kommunerne, således at det politiske flertal dér, hvor man ønsker at forvalte det dårligt, ikke kan forvalte det dårligt, hvor man ikke skal have så let spil med at udvikle et magtmonopol, der ikke behøver at lytte til oppositionen, der ikke behøver at lytte til den lokale politiske debat.
Der er selvfølgelig steder, hvor det fungerer godt, men der er også steder, hvor det halter gevaldigt.
Man kan jo se, at en stor del af de forslag, vi har, er forslag, der nogle steder praktiseres, og derfor ville vi bare gerne, at i stedet for at det var frit valg og man ønskede at praktisere det levende demokrati, at man så i højere grad blev forpligtet til at praktisere bedst muligt. Vi har fremsat et beslutningsforslag, jeg skal ikke gennemgå det i detaljer, men det er klart, at vi ønsker offentlighed i forvaltningen for at modvirke, at beslutninger gemmes væk i selskaber.
Vi vil have ændret formålsparagraffen.
Vi er da godt klar over, at en formålsparagraf ikke i sig selv behøver at ændre realiteterne, men alligevel kunne en ændret formålsparagraf give anledning til diskussioner ved privatiseringer: om det nu var med til at udvide eller formindske demokratiet. Vi har diskuteret nyvalg i perioden, og som nævnt er det muligt, at 10-pct.-grænsen er for lav.
Det med tilsynsrådene har der været flere bemærkninger til.
Det vil sige, at der er brug for at demokratisere tilsynsrådene, for de små partier, der måske kan komme ind i den store kommune, men ikke i Amtsrådet, jo holdes uden for tilsynsrådenes arbejde og på den måde er sat til side.
Men det er selvfølgelig udmærket, at der er sat et arbejde i gang.
Vedrørende ytringsfriheden: Det kan godt være, at Farumsagen viste, at man har ytringsfrihed, men den viste jo også, at der er pres for, at man ikke bruger ytringsfriheden. Det er muligvis det, der er det største problem: at der er pres for ikke at bruge de rettigheder, man har.
Om bedre vilkår for
de kommunalt valgte vil jeg sige, at dér er muligheden for at få hjælp meget vigtig.
For et stykke tid siden vedtog vi, at man skulle have flere penge, når man sad i kommunalbestyrelserne.
Men det var jo i virkeligheden ikke penge, der var det største problem for de små grupper.
Det største problem for de små grupper var muligheden for at få mere tid, og tid kan man købe, hvis man får mulighed for det, og det er det, vi gerne vil, ikke i et kæmpemæssigt omfang, men vi synes, det skal være muligt at købe hjælp inden for begrænsede områder.
Vi ønsker ikke kæmpemæssige bureaukratier opbygget, men vi ønsker en vis mulighed for at tilknytte hjælp.
Muligheden for at stille spørgsmål er der også andre, der har været inde på.
Det synes vi er afgørende vigtigt for at kunne afdække forvaltningen i kommunen.
Det fungerer jo i virkeligheden i mange tilfælde meget effektivt her i Folketinget, og sådan burde det kunne fungere ude i alle kommuner.
Ja, der er, som indenrigsministeren helt rigtigt sagde, sket noget, bl.a. også med Enhedslistens bidrag, men vi ønsker bare at gå videre i den retning, at det med at kunne bringe f.eks. direkte transmission fra byrådets normale forhandlinger ikke er noget, man skal bede om; det er noget, der er en rettighed, hvis der er radio- eller tv-station, der ønsker at gøre det.
Jeg skal slutte af og takke for de bemærkninger, der trods alt har været om de gode intentioner, man mente at kunne se i vores forslag, og jeg skal også takke for de positive tilsagn, der har været omkring enkelte dele af forslaget.
Det er rigtigt, at det var en af de mindre dele, der fik størst tilslutning, nemlig det om at forbedre forholdene for lokallisters mulighed for at få tildelt bogstaver.
Jeg hørte også flere udtale sig positivt om at gøre noget omkring offentlighed i forvaltningen, og vi kan notere os, at der sker noget vedrørende tilsynsrådene.
Der vil jeg bare sige, at de positive tilsagn, der lå undervejs i forhandlingerne, har jeg noteret ned, og vi vil prøve at se, om vi ikke kan få skrevet en betænkning.
Jeg kan godt se, at selv om det samlede beslutningsforslag ikke kan nyde fremme hos et flertal, er der måske alligevel en del enkeltelementer fra beslutningsforslaget, der kan nyde fremme, så det vil vi selvfølgelig prøve at få udtrykt i en betænkning ved afslutningen af behandlingen af forslaget.