Marianne Pedersen (V), 2004-10-26:
SF har stillet en række spørgsmål i F 3, som giver mig mulighed for på Venstres vegne at komme med nogle betragtninger med hensyn til vort syn på den kommende kommunalreform.
I Venstre tror vi på det kommunale folkestyre.
Vi har tillid til, at opgaverne løses decentralt, at løsningerne findes så tæt på borgerne som muligt.
Vi ser en kommunalreform som et redskab til at indrette den offentlige sektor, sådan at rammerne for fremtidens velfærdssamfund sætter borgerne først.
Vi står over for en omfattende ændring af det kommunale landkort, og det vil kræve en stor indsats af alle de berørte parter.
Politikerne rundtomkring i landet har allerede vist vilje til forandring.
Men særlig de offentligt ansatte er nøglepersonerne i den kommende proces og den vigtigste ressource i forhold til, hvor godt og smertefrit processen vil skride frem.
Det er meget vigtigt for Venstre, at de ansatte får trygge rammer ved omlægningerne.
Alle berørte medarbejderes ansættelsesvilkår sikres derfor gennem virksomhedsoverdragelsesloven.
Thursday, November 11, 2004 4:03 PM
14.000 flere i den offentlige sektor under denne regering, og at der frem mod 2010 forudsættes en realvækst i det offentlige forbrug på 0,5 pct. om året.
Udfordringerne i den offentlige sektor vil derfor blive ansættelser og ikke afskedigelser.
I Venstre konstaterer vi, at reformen sikrer, at kvaliteten af den offentlige service videreudvikles, og at ressourcerne anvendes bedst muligt til gavn for borgerne.
Men de økonomiske konsekvenser af udmøntningen kan ikke præcist gøres op i kroner og øre i dag.
Grundvilkårene i reformen er, at omlægningen skal være udgiftsneutral.
Vi skal ikke have højere skatter eller øgede offentlige udgifter med baggrund i, at opgaverne flyttes fra én myndighed til en anden.
Aftalen indebærer, at pengene følger med opgaverne; de myndigheder, der får ansvaret for nye opgaver, kompenseres af de myndigheder, der afgiver opgaverne.
Derudover forhandler staten og kommunerne hvert eneste år om næste års økonomiske præmisser, og her vil det da være muligt at regulere opståede utilsigtede skævheder.
Det er også afgørende, hvordan det nye tilskuds- og udligningssystem vil tage højde for virkninger af reformen.
Her har jeg i øvrigt noteret mig, at Socialdemokraternes formand vil sikre en udligningsreform som et af de fem punkter, de vil lave om ved kommunalreformen.
Derfor vil jeg gerne slå fast, at det rent faktisk allerede er aftalt, at en udligningsreform skal være en del af kommunalreformen.
Så jeg vil opfordre til, at Socialdemokraterne bidrager til dette arbejde i stedet for at sætte sig udenfor.
Der er ikke tvivl om, at opgave- og finansieringsreformen vil forskyde kommunernes byrdefordeling.
Derfor vil vi også i folketingsgruppen meget nøje følge med i den udligning, så den bliver så retfærdig for alle parter som muligt, ikke alene for de modtagende parter, men også for de afgivende, der må betale til udligningen.
De fremtidige nye og større kommuner vil få mellem 25 og 31 medlemmer i kommunalbestyrelsen.
Alle øvrige kommuner med mere end 20.000 indbyggere skal fra 2010 have mellem 19 og 31 kommunalbestyrelsesmedlemmer.
Det giver bedre mulighed for, at mindre partier kan opnå valg til kommunalbestyrelsen, da den naturlige spærregrænse bliver lavere
I dag betyder små kommuners høje naturlige spærregrænse, at specielt yderfløjsvælgerne bliver hjemløse ved kommunalvalg.
Også til regionsrådene vil mindre partier have større mulighed for at opnå repræsentation.
Region Sjælland er et rigtig godt eksempel.
Her skal vælges 41 medlemmer.
I de nuværende tre amter krævedes mellem 3,13 og 4,17 pct. af de afgivne stemmer for at opnå valg sidste gang.
Til den nye, store region vil der kræves 2,38 pct., når man går ud fra, at det samlede antal afgivne stemmer er som ved det sidste valg.
Jeg ser med andre ord kommunalreformen som en bedre mulighed, hvor mindre partigrupper kan opnå valg til de nye og større enheder.
Altså er der her ingen grund til bekymring.
Fra politisk side er der også rejst tvivl om, hvorvidt den specielle viden på specialinstitutionerne på socialområdet vil kunne opretholdes.
Vi taler her om et sårbart område, der ikke fortjener at blive part i en politisk strid om en reform eller ej.
Jeg vil derfor gerne præcisere: Hele formålet med kommunalreformen er at skabe fagligt bæredygtige miljøer så tæt på borgerne som muligt, at give nye og større kommuner det samlede ansvar for borgerne.
Den eksisterende sociale og faglige ekspertise skal bevares i den nye struktur, og der skal skabes rammer, som skal fremtidssikre udviklingen af den viden og faglighed, som hele tiden skal gøre sektoren bedre og mere kvalificeret til at møde udfordringerne.
Så vil jeg gerne gentage, hvad ministeren sagde, idet jeg synes, det er så vigtigt.
Et vigtigt element i aftalen er nemlig, at der etableres en landsdækkende national videns- og specialrådgivningsorganisation.
Organisationen skal indsamle, bearbejde og formidle viden samt rådgivning til kommunerne og til borgere, hvor der er nogle meget komplicerede og specialiserede enkeltsager.
Dette overblik vil vi glæde os over at den nye udvikling vil skabe, og jeg ser det i hvert fald som en videreudvikling og sikring af viden på hele det sociale område.
Med kommunalreformen skal der også oprettes handicapråd i alle kommuner – det lovgiver vi om – og kommunerne får med andre ord en faglig sparringspartner i forhold til den sociale M009S05500649subh.fm Page 571 Thursday, November 11, 2004
4:03 PM
indsats, og det er et længe udtrykt ønske fra handicaporganisationerne
Det imødekommer vi så her ved kommunalreformen.
Til sidst vil jeg sige lidt om armslængdeprincippet i forhold til miljøområdet.
Når kommunerne får ansvaret for hovedparten af de borgerrettede opgaver på natur- og miljøområdet, vil de få flere opgaver, end de har i dag, men vi skal huske på, at jævnfør opgørelse fra Danmarks Statistik ligger allerede 67 pct. af de samlede offentlige udgifter på miljøområdet i kommunerne.
Staten tager sig af 25 pct., mens amterne kun står for 8 pct. af udgifterne på området.
De nye, større kommuner vil med den nye struktur opbygge en bæredygtig natur- og miljøadministrationen, og de vil derfor fremover råde over den nødvendige ekspertise til at løse opgaverne.
Begge tiltag vil sikre en bæredygtig, effektiv og ensartet administration.
Amterne har også tænkt i vækst og beskæftigelse samtidig med miljø og natur, så jeg deler således ikke den bekymring for fremtiden, som andre har.
I Venstre tror vi på et ansvarligt og decentralt kommunestyre.