runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Dahlgaard (UP), 2001-05-09:
Til fru Kirsten Jacobsen: Jeg har i det forslag, vi skal behandle efterfølgende, i bemærkningerne gjort rede for forholdet til grundloven.
Der er en række grundlovsparagraffer, der har med Færøerne og færøske repræsentanter at gøre, og ikke mindst grundlovens § 19, der også er nævnt her, hvor det er regeringen, der behandler spørgsmål om indskrænkning eller udvidelse af rigets omfang efter forhandling med Folketinget.
Jeg ved godt, at man kan fortolke i den ene eller anden retning.
Jeg mener godt, at man fra dansk side kan træffe den beslutning, som Færøerne ikke kan få sig selv til at træffe, uanset hvor stolte de hævder at være. Til hr. Óli Breckmann, der siger, at det skulle være et falsum, at Færøerne koster Danmark penge: Jeg synes, det er en uværdig debat, og vi har fra dansk side ikke ønsket den debat.
Altså skulle man begynde at opgøre, hvilke dele af Danmark, eller hvilke dele af riget, der koster Danmark penge?
De, der ønsker rigsfællesskabet videreført - og det gør jeg sådan set også, hvis det var bygget på andet end penge -
gør ikke den slags regnestykker op.
De er kun gjort op fra Finansministeriets og regeringens side, fra dansk side, fordi man fra færøsk side er begyndt på den snak og vil have den selvstændighed.
Men det er uværdigt.
At Danmark har et eksportoverskud i forhold til Færøerne, er nok rigtigt, og det giver nogle ekstra arbejdspladser i Danmark, men det er også rigtigt, at de giver anledning til et overforbrug på Færøerne.
Når man kører med underskud, er det, fordi man har et overforbrug, og sådan hænger det vist sammen.
Men hvis det nu var sådan, kunne man jo fra dansk side tage færingerne på ordet og stoppe denne grusomme danske økonomiske udbytning af Færøerne.
Så tag dog at bliv selvstændig!
Og endelig til hr. Jóannes Eidesgaard om mit hårde ord om prostituerede: Ja, jeg mener det faktisk.
Hvis færingerne virkelig var et stolt folk, var det ikke et spørgsmål om penge, så var det et spørgsmål om selvstændighed og ikke om, at man både vil have det ene og det andet.
Jamen jeg nævnte jo allerede, at forholdet ikke er det, at vi starter med at lave sådan et regnestykke, for det er uværdigt.
Men når man fra færøsk side rejser spørgsmålet om selvstændighed og suveræn nationalitet og begynder at snakke om økonomiske konsekvenser, er det klart, at så må man se på det hele.
Og meget modvilligt går man så i gang fra den danske regerings side på at lave de her regnestykker.
Det er altså på et initiativ fra Færøerne.
Og det viser sig så, når man tager det hele med, at så er det ikke bare bloktilskuddet på 1 mia. kr., men der er andre ting, der gør, at det kommer op på næsten 2 mia. kr.
Men hvorfor ikke tage hr. Óli Breckmann på ordet, at i virkeligheden er det Danmark, der udbytter Færøerne, og så kan jeg da ikke se, at der er noget problem fra færøsk side.
Så får man selvstændighed, og så stopper udbytningen, så man både bliver selvstændig, og man bliver rigere.
Hvad er problemet?
Sonja Mikkelsen (S), 2001-05-09:
På baggrund af forespørgselsdebatten, som vi netop har gennemført, og det af et bredt flertal fremsatte forslag til vedtagelse skal jeg give en meget kort udgave af Socialdemokratiets afvisning af dette forslag.
Forslaget er ganske enkelt uanstændigt.
har åbenbart vanskeligt ved at vise respekt for andre mennesker.
Det siger mere om hr. Frank Dahlgaard end om noget som helst andet.
Og så kan jeg tilføje, at SF også afviser forslaget.
Pia Larsen (V), 2001-05-09:
Det gælder såvel et ønske om at etablere en suveræn stat som et ønske om at udvikle samarbejdet inden for rigsfællesskabet.
Og det skal jeg henholde mig til.
I Venstre forholder vi os ikke til meningsmålinger i sådan nogle vigtige spørgsmål.
Der forholder vi os til klare tilkendegivelser i kraft af folkeafstemninger og lignende fra færøsk side, og i det ligger jo også, at det færøske folk bestemmer, og det afgøres ikke her i Folketinget i dag.
Per Stig Møller (KF), 2001-05-09:
Det siger sig selv efter det, jeg sagde under den foregående debat, at Det Konservative Folkeparti naturligvis vender sig mod det her forslag.
Vores ønske er jo tværtimod, som det et fremgået, at rigsfællesskabet fortsætter.
Men skulle det være sådan, at forhandlingerne ender med, at færingerne beslutter sig for at ville suveræniteten, vil vi respektere det.
Men vores ønske er, at de fortsætter, så vi kunne ikke drømme om at stemme for hr. Frank Dahlgaards udsmidningsforslag.
Peter Duetoft (CD), 2001-05-09:
Jeg vil gerne på vegne af Det Radikale Venstre og CD sige nej tak, eller rettere sagt det havde jeg besluttet mig for at sige, men jeg vil ændre bemærkningen til kun at være et nej, for der er ikke noget at takke for.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-05-09:
Jamen den danske regering med et bredt flertal i Folketinget har jo hele tiden danset efter den færøske pibe og forhandlet.
Det er klart, at vil man have selvstændighed, må man lave regnestykkerne omkring konsekvenserne af det.
Sådan må det vel være, og det er det, der er sket.
Jeg har stor forståelse for de mange danskere, der efterhånden synes, at det her er uholdbart.
Var det ikke sådan efter krigen, at man på Færøerne havde en masse udenlandsk valuta, og at man havde meget stor knaphed på udenlandsk valuta nede i Danmark, og at man faktisk anmodede Færøerne om at kunne bruge noget af den valuta?
Men der var ingen rigsfællesskabssolidaritet fra færøsk side i den sag, vi fik ikke fem flade dollar.
ville man bruge selv på Færøerne.
Så større er solidariteten ikke. Havde det været omvendt, var pengene flydt fra København til Thorshavn, og det er jo også det normale, men dengang det virkelig gjaldt, fik vi ikke noget.
Jeg synes ærlig talt, vi skal bringe det rigsfællesskab til ophør.
Jeg synes, det er en fuldstændig forvrøvlet diskussion, at Danmark udbytter Færøerne, men hvis det virkelig er tilfældet, kan der ikke være noget problem: Kom så i gang, Færøerne, og løsriv jer og bliv rige og selvstændige!
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-05-09:
Det er altså utroligt, at vi i Folketinget først kan komme på banen i det her spørgsmål, når regeringerne har forhandlet færdig, og når Europa-Parlamentet er taget i ed.
Altså når det er klappet og klart og der ikke kan ændres noget på noget, så kan Folketinget allernådigst få lov til at tage en diskussion med statsministerens udenrigsminister om det her forslag.
Jeg troede, hele øvelsen i EU-politikken gik ud på, hvordan man inddrog de nationale parlamenter mere.
Jeg troede, at hele den debat, vi har haft her i foråret om, hvordan vi kan inddrage fagudvalgene herinde, handlede om, hvordan man i virkeligheden på et tidligere stadium kunne bringe Folketinget ind som en aktør i EU-politikken.
Nu kan jeg forstå, at det er slet ikke statsministerens udgangspunkt.
Vi kan få lov til at diskutere det her, når tingene er klappet af, og man er færdig.
Det er fuldkommen utilfredsstillende, må jeg sige til statsministeren.
Og så må jeg sige til de konkrete ting, statsministeren bringer frem: Vi mener i meget høj grad, der er behov for at få klarhed over, hvad Europa-Parlamentet bruger penge til, men det behøver man da ikke at lave europæiske partier for.
Det er jo fuldstændig rigtigt, som hr. Keld Albrechtsen er inde på, at det forslag, der ligger på bordet nu, er skræddersyet til, at de EU-positive partier vil kunne få støtte.
De indgår nemlig i partier over grænserne, som man har tradition for at gøre.
Så det er skræddersyet til, at man allerede fra starten kan få støtte, mens de EU-skeptiske partier bliver holdt uden for muligheden for at få støtte.
Det er da tankevækkende.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-09:
Nu mener statsministeren jo, at f.eks. Folkebevægelsen og JuniBevægelsen måske godt kan få støtte.
Men det er jo ikke givet, at de vil skrive under på Traktaten og alle de bestemmelser og den loyalitetserklæring, som man forlanger at disse såkaldte europæiske partier skal afgive over for Unionen.
Det er jo heller ikke sikkert, at et flertal i Europa-Parlamentet vil godkende dem.
For er det ikke sådan, vil jeg spørge statsministeren, at hvis der opstår en konflikt om tolkningen af de her regler, så ligger det i forhandlingerne, at det så bliver Europa-Parlamentets flertal, der afgør, om mindretallet skal fratages sin støtte?
Hele den her øvelse går ud på at lovliggøre den trafik, der har været med, at de har gået og taget midler af kassen, som de ikke måtte tage, og så skal man nu til at lovliggøre det, sådan at disse pamperorganisationer i Strasbourg kan fortsætte deres ulovligheder bare på lovlig vis.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-05-09:
»Vil statsministeren redegøre for, hvilke kvalitative kriterier regeringen vil acceptere i vurderingen af, om en politisk gruppe vil blive godkendt, herunder specielt hvilken procedure der tegner sig for vurderingen heraf?«
Eva Møller (KF), 2001-05-09:
Jeg ved naturligvis godt, at der er nedsat dette udvalg, som skal undersøge eloverløbet og finde ud af, hvordan vi eventuelt kan finde en mere hensigtsmæssig anvendelse.
Jeg vil gerne i dag høre ministeren, om der er nogen som helst bindinger på det kommissorium, man har givet udvalget.
Er der tale om, at man f.eks. ikke må bruge eloverløbet til elvarmekonvertering, eller er det en mulighed?
Aase D. Madsen (DF), 2001-05-09:
Jeg vil også gerne spørge ministeren: Der er nedsat et udvalg, en arbejdsgruppe til at undersøge, hvordan man kan komme af med overskudsstrømmen.
Men det må man jo forudse med de løsninger, de kommer med, at det er teknisk umuligt i dag. Så det er jo langsigtede løsninger, der skal komme på bordet.
Og det sker ikke fra den ene dag til den anden.
Men var det så ikke en idé, at man tog en tænkepause og stoppede udbygningen af f.eks. de store havvindmøller, som producerer en enorm mængde strøm?
Vi ved jo, at bare de havvindmølleprojekter, der er på bordet i dag, koster 500 mio. kr. om året i ekstra udgifter til el i 10 år.
Det vil sige 5 mia. kr. om året.
Svend Auken (S), 2001-05-09:
I går havde vi en vældig spændende energipolitisk diskussion
i Folketinget, hvor vi alle sammen var med.
Til gengæld er vi inde på et nordisk marked, hvor det er muligt at slå af fra vandkraften og dermed opnå et for alle parter gunstigt resultat, da det jo netop er om vinteren, at man har brug for varmen.
Så i praksis håndterer vi det.
Den er en del af et politisk forlig os imellem.
Allerede nu kan vi se, hvordan udviklingen går i den rigtige retning.
De store havvindmøller, som fru Aase D. Madsen nævner, som jo ikke er prioriteret strøm, mener kraftværkerne godt at de forretningsmæssigt kan drive til 45 øre, og da prisen på det nordiske marked om vinteren nemt kan gå over 20 øre, er der efterhånden tale om et meget lille tab som følge af den subsidiepolitik, vi har i forhold til dem.
Så jeg er ikke enig i, at vi skal stoppe udbygningen.
Tværtimod tror jeg, at de aftaler, fru Eva Møller og jeg har indgået, er de mest betryggende og fornuftige på det her område.
Der er ingen begrænsninger i det kommissorium, der gælder for Teknikerudvalget.
Eva Møller (KF), 2001-05-09:
Tak navnlig for den sidste del af svaret.
Jeg kan så forstå, at det vil sige, at Teknikerudvalget f.eks. godt vil kunne komme med forslag om, at vi enten overalt eller visse steder skal lave disse store såkaldte dykkerkogere for at bruge eloverløbet, og at der også vil være mulighed for at bruge det til fremstilling af brint, som skulle kunne lave brændselsceller, som også skulle kunne virke fornuftigt i biler.
Det er for mig at se noget af den nye teknologi, som vel kunne være en del af det fællesgrundlag, vi skal arbejde henimod, hvis vi vil opfylde vores målsætninger.
Aase D. Madsen (DF), 2001-05-09:
Jeg må spørge ministeren: Er der ikke noget galt med hele den energipolitiske planlægning?
Først siger man: Nu skal vi udbygge, nu skal vi have vedvarende energi, nu skal vi have masser af møller, og vi skal have masser af små, decentrale kraftvarmeværker osv. osv., biomasseplaner og alt muligt andet, som koster milliarder, milliarder.
Det koster vist 2 - 3 mia. kr. om året, eller noget i den stil.
Derefter skal vi så til at finde ud af: Jamen hvad søren
skal vi så bruge strømmen til?
Det er da fuldstændig den omvendte verden.
Det er da mangel på planlægning.
Og man bliver ved: Nu skal man til at planlægge og finde ud af en hel masse, finde ud af, hvordan man så skal komme af
Vi subsidierer vores nabolande med den strøm, vi selv betaler 60 øre for pr. kWh, og som de køber til 5-10 øre.
Det er da den energipolitiske målsætning, der er helt forkert.
Det hele er vendt på hovedet.
Svend Auken (S), 2001-05-09:
Jeg synes faktisk, det er forbløffende, at eloverløbsproblemet er så lille, som det er.
Det er altså kun på 3 pct. hele sidste år, til trods for at vi allerede nærmer os 20 pct. vedvarende energi, og til trods for det forhold, at halvdelen af den strøm, vi producerer i Danmark, er baseret på kraftvarme.
Så jeg synes egentlig, det system fungerer meget godt.
Og så retter prisen sig jo i øjeblikket på det nordiske marked.
Vi kan meget vel ved kolde vintre i fremtiden opleve, at det at eksportere forureningsfri strøm til de andre nordiske lande bliver en virkelig god forretning.
Jeg har allerede nævnt, hvordan havvindmøllernes pris er kommet ned, og efterhånden vil der jo ske det, at så vil den fornuftige tekniske udvikling betinge, at priserne nærmer sig hinanden, og så er det en virkelig god forretning.
Så vil fru Aase D. Madsen selvfølgelig ærgre sig, men alle vi andre danskere vil glæde os. Man kan tage alle ideer op i det udvalg, vil jeg gerne sige til fru Eva Møller.
Jeg synes, vi skal lade være med at tage stilling til ideerne, før vi har set den indstilling, der kommer fra udvalget.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Frode Sørensen (S), 2001-05-09:
Det omtalte materiale er udarbejdet til mit pressemøde den 18. april om de nye ejendomsvurderinger, som husejerne i øvrigt netop får udsendt i de her dage.
For at vise virkningen af omlægningen fra beskatningen af lejeværdi til ejendomsværdiskat havde jeg en række plancher og andet materiale med til møderne.
Og i materialet var der fem plancher med eksempler på lejeværdiskat i 1999 og ejendomsværdiskat i 2000 og 2001.
Kritikken, der henvises til i begrundelsen for spørgsmålet, går konkret på, at der på to af de fem plancher ikke var vist situationer for boligejere med negativ kapitalindkomst.
Og for disse boligejere, og det er hovedparten, havde underskuddet på parcelhusene en skatteværdi på 40 pct. i 1999.
Erkendt, det var en fejl, den oplysning manglede, men det var ikke nogen bevidst fejl for derved at tegne et gunstigt billede af overgangen til ejendomsværdiskat.
Når det så er sagt, vil jeg godt slå fast, at ejendomsværdiskatten i 2000 for den typiske boligejer i et gennemsnitshus købt senest den 1. juli 1998 er 705 kr. højere end lejeværdien var i 1999, og det vel at mærke efter at huspriserne er steget med 10 pct. Sammenligner vi det videre til 2001, hvor vi har haft gennemsnitlige stigninger på 5 pct., er der tale om 400 kr. i gennemsnit, dog noget højere, hvis vi kommer over i hovedstadsområdet, hvor stigningerne som sådan har været højere.
For huse købt efter den 1. juli 1998 stiger beskatningen mere, men det har vi jo heller aldrig lagt skjul på.
Det var en del af pinsepakken, der skulle skabe en bedre balance på boligmarkedet.
Men jeg vil gerne slå fast, at for kredsen af boligejere på mellem- og topskatniveau med positiv kapitalindkomst var der rent faktisk tale om en lettelse for boliger med gennemsnitlig stigning ved overgangen til ejendomsværdiskat, og det var også det, der fremgik af plancherne.
Men som sagt: Jeg vil gerne afvise beskyldningerne for at tegne et bevidst skønmaleri af den nye ejendomsskat og tilføje, at Skatteudvalget er underrettet med nye plancher med de nye beregninger, ligesom disse ligger på Skatteministeriets hjemmeside.
Eva Møller (KF), 2001-05-09:
Jeg er enig i, som det i hvert fald indirekte også fremgik af min første bemærkning, at Skatteudvalget er underrettet, for jeg sidder jo netop som medlem med plancher dateret den 3. maj.
Men jeg kan alligevel godt undre mig over, at man, når man har embedsværket til sin rådighed, så udelader netop de skatteydere, som kommer til at betale mere, hvis jeg ser bort fra førstegangskøberne.
I øvrigt synes jeg stadig væk, at det er forbløffende, at førstegangskøberne skal opleve en stigning på omkring 70 pct. i forskel på lejeværdien og ejendomsværdiskatten.
Jeg ved godt, at førstegangskøberne aldrig har betalt lejeværdi, men det er dog en diskrimination mod de unge i det danske samfund, og det er vel et spørgsmål, om man ikke også herved lægger gift ud for mobiliteten i samfundet og for dem, der ønsker at købe hus et andet sted i landet.
Frode Sørensen (S), 2001-05-09:
Med indførelsen af pinsepakken ønskede vi jo at lægge en dæmper på stigningerne i huspriserne.
Det er ikke rigtig lykkedes, og førstegangskøberne er jo klar over, at ejendomsværdiskatten er på den ene procent, og det går jo så med ind i beregningen af den husleje, som man betaler. Der er for mig ingen som helst tvivl om, at huse handles på nettohuslejen inklusive ejendomsværdiskatten, og en lavere ejendomsværdiskat ville betyde, at huspriserne vil stige. I øvrigt vil jeg da gøre opmærksom på, at den effektive boligbeskatning målt som ejendomsværdiskatten i procent af boligens værdi i dag er lavere, end den var midt i 1980'erne under en borgerlig regering.
Den er ca. 0,7 pct. i dag, dengang var den mellem 1 pct. og 1,1 pct.
Eva Møller (KF), 2001-05-09:
Jeg forstod på skatteministeren, at hensigten var, at man skulle have huspriserne til at falde, fordi man jo handler på nettoydelsen.
Hvordan harmonerer det så med, at huspriserne nu er steget, at deres himmelflugt er fortsat, og at de er steget væsentligt mere, end alle forventede i første kvartal, og at de forventes at stige yderligere?
Betyder det, at de hårdt plagede boligejere i dette land kan se frem til en pinsepakke nr. 2, nu nærmer pinsen sig jo?
Frode Sørensen (S), 2001-05-09:
Nej, jeg tror ikke, at den danske befolkning, som jeg håber nyder det dejlige vejr, skal se frem til en pinsepakke som sådan.
Så vil jeg også sige, at nu ligger det nok uden for skatteministerens muligheder at gå ind og påvirke markedsprisen på ejendommene.
Jeg kunne have en fornemmelse
af, at hvis ikke vi havde gennemført pinsepakken i 1998, havde vi i dag haft huspriser, der var endnu højere end dem, som vi ser i dag.
Jens Peter Vernersen (S), 2001-05-09:
Det er til pinsepakken og det svar, der blev givet fra skatteministeren: Det er vel skatteministerens opfattelse, at det drejede sig om at begrænse stigningen i huspriserne og ikke om et decideret fald.
Frode Sørensen (S), 2001-05-09:
Jeg kan bekræfte over for hr. Jens Peter Vernersen, at meningen selvfølgelig var at dæmpe stigningstakten, og det mener jeg også er sket, men vi må sige, at vi har nogle markedsmekanismer, der er med til at sikre - om vi kan lide det eller ej - at huspriserne indtil nu er steget, men vi kan da have en forhåbning om, at det dæmpes.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-09:
Også her er der jo tale om et overordentlig principielt og væsentligt forfatningsspørgsmål, og jeg vil godt spørge statsministeren, om det er korrekt, at efter den, skal vi sige pamperordning, man vil indføre, vil det være sådan, at af de partier her i Danmark, som opstiller til EU-Parlamentet, vil det være sådan, at alle japartierne, bortset fra SF, vil kunne få støtte, mens JuniBevægelsen, Folkebevægelsen mod EU, Dansk Folkeparti og formentlig SF ikke vil kunne få støtte.
Nøjagtig sådan er forslaget skåret til, så vidt jeg er orienteret, og det taler jo også for sig selv.
det er jo en diskrimination, der hviler på så enkelt og så simpelt et grundlag. Jeg vil også godt spørge, om det er korrekt, at regeringen forhandler ud fra den målsætning og et forsøg på at få slæbt SF med blandt de partier, der så kan få støtte.
Der kan naturligvis være taktiske grunde til, at regeringen vil tilgodese SF.
Er det rigtigt?
Jeg synes, vi skal prøve at få konkret ned på jorden, hvad der er for en forskelsbehandling, det her handler om, og jeg synes ikke, det er tilfredsstillende, at de her drøftelser føres, uden at regeringen giver offentligheden en klar melding om, hvad det drejer sig om.
Eva Møller (KF), 2001-05-09:
»Hvad agter ministeren at foretage sig i anledning af, at dyr grøn elektricitet på grund af overproduktion sælges med stort tab til udlandet?«
Skriftlig begrundelse
Ifølge Morgenavisen Jyllands-Posten for den 26. april 2001 er det nu i det jysk-fynske område således, at den grønne strøm udgør halvdelen af markedet.
Dette kan i vinterperioder med behov for megen varme og usikre vindprognoser bevirke en overskudsproduktion af strøm, der købes dyrt og sælges billigt til udlandet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-05-09:
Jamen så følges trenden jo op fra de to andre spørgsmål, hvor det åbenbart ikke skal være muligt at få svar fra statsministeren.
Der ligger et konkret forslag på bordet.
Det er fremsat, det har været diskuteret med regeringen, det har været oversendt til Europa-Parlamentet, det har været diskuteret i Europa-Parlamentet, der har været forskellige diskussioner
Så tillader jeg mig her i fuld offentlighed i Folketinget at prøve at få en debat med statsministeren om det her forslag, som alle kender i systemet og har arbejdet med i månedsvis, og så giver statsministeren indtryk af, at det er på et meget tidligt stadium, og udenrigsministeren vil i øvrigt komme med det i det lukkede forum, vi har herinde, der hedder Europaudvalget, hvorfra jeg ikke må citere noget som helst, hvad statsministeren også godt er klar over.
Der er fortrolighed om, hvad der foregår i det udvalg.
Og så kan vi ikke få statsministeren til bare at deltage i en debat om noget, som man i fuld offentlighed debatterer i Europa-Parlamentet, i fuld offentlighed debatterer alle mulige andre steder.
Det er da helt barokt, og derfor må jeg altså bede statsministeren forholde sig til det spørgsmål, der er stillet.
Vil statsministeren redegøre for status for forhandlingerne, herunder specielt hvilke kvantitative kriterier regeringen vil acceptere i vurderingen af, om en politisk gruppe vil blive godkendt?
Vi må jo kunne få et klart svar på, hvad statsministeren sidder og forhandler på baggrund af, og hvor langt man er villig til at gå.
Nu er vi mere specifikke i forhold til et af de emner, der diskuteres netop nu, og det er, at man arbejder på at lave såkaldte europæiske partier.
Den måde, man vil fremtvinge europæiske partier på frem for altså nationale partier, der samarbejder over grænsen, er ved at lave en særlig støtteordning, som er skræddersyet til de partier, der altså har karakter af europæiske partier.
Der er nogle kriterier i det forslag, der er lagt frem, om, at man skal have valg i mindst fem europæiske lande med mindst 5 pct.s opbakning i de enkelte lande og andre ting, som er gældende.
Vi føler i Dansk Folkeparti, det er en meget uheldig udvikling, at man på den måde via økonomiske midler vil prøve at presse en integrationsudvikling igennem på partipolitisk plan.
Derfor er vi modstandere af forslaget, men vi vil meget gerne nu have en status fra statsministeren om, hvor langt