runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2006-05-03:
Den første er, at vi faktisk er enige i det grundsynspunkt, at nye uddannelser på universiteterne skal vokse frem fra universiteterne selv.
Det må gerne være i dialog med det omkringliggende samfund, der både kan være grupper af borgere, erhvervsorganisationer og for den sags skyld også Folketinget.
Selvfølgelig kan der være en dialog, men grundlæggende mener vi, at det skal ske med udgangspunkt i universiteterne.
Det er da også min opfattelse, at man skal støtte regeringen i det standpunkt, når regeringen og regeringspartierne indtager standpunktet lidt mere konsekvent, end de måske ville gøre i andre situationer.
Der skal ikke mangle støtte der.
Det andet efter vores opfattelse gode argument for at afvise forslaget er, at vi faktisk står urokkeligt fast på religionsfriheden.
Vi mener sådan set ikke, det er en særlig statslig opgave at udvikle religionerne, så de bliver demokratiske.
Det er efter vores opfattelse et absolut ikkestatsligt anliggende.
Vi synes da bestemt også, det ville være godt, hvis alle mennesker i Danmark gik ind for ligestilling mellem kønnene, demokrati, ytringsfrihed, menneskerettigheder, og hvad man ellers kan finde på af gode ting.
Det slås vi da også dagligt for i politiske debatter med mennesker, uanset hvilken religion de har eller påstår de har.
Men en religionsfrihed, som er baseret på, at kun religioner, som er i overensstemmelse med vores kultur, skulle kunne være rigtige religioner, der skulle opnå rigtig anerkendelse, er efter vores opfattelse forkert.
Ganske vist foreslår forslagsstillerne da heller ikke, at man sådan skal gribe ind over for religioner, hvor man ikke fremfører demokratiske synspunkter.
Men det ligger alligevel bag ved det, at det er en særlig statslig opgave at påvirke religionerne sådan, at de bliver demokratiske.
Det er det altså ikke efter vores opfattelse.
Religionsfriheden handler om, at man kan udøve sin religion og have de forkyndere, som man gerne vil have.
Skulle man vælge forkyndere, som er dumme og uvidende, fordi man synes, at det bedst bekræfter en i ens religion, så er det ikke noget, staten skal blande sig i.
Staten skal derimod blande sig, hvis så vel udøvere som forkyndere af religionen begår handlinger, som er ulovlige.
Det sidste afgørende synspunkt for os for ikke at gå ind for det her forslag er, at religion skal adskilles fra staten.
Men der er det altså vores grundopfattelse, at religion skal adskilles fra staten.
Det er ikke meningen, at staten har en særlig rolle eller en særlig forpligtelse i forhold til religioner andet end at give dem frihed.
Og da det er vores synspunkt, at man skal bryde den sammenhæng, der er mellem stat og kirke i Danmark, altså afskaffe statskirken, afskaffe statens økonomiske forpligtelser i forhold til folkekirken, så synes vi ikke, man skal løse det problem ved at udvide det til at sige, at man også påtager sig et ansvar for andre religioner.
Det skulle vi tage at få gjort noget ved, og et forslag om det fra Socialdemokraterne og anden side skal vi gerne støtte.
Vi vil da også selv fremsætte et forslag, der handler om at skabe større adskillelse mellem stat og kirke, for det er den vej, vi mener man skal gå.
Morten Homann (SF), 2006-05-03:
SF har en oprigtig bekymring for, hvad vi kan gøre for at få sat udviklingen af en europæisk og moderne form for islamisk teologi på skinner, og hvad vi kan gøre for at understøtte en sådan udvikling.
Jeg synes ikke, det er hensigtsmæssigt, og SF synes ikke, det er hensigtsmæssigt, hvis den primære teologiske inspiration for muslimer i Danmark må hentes fra samfund, som er fundamentalt forskellige fra det moderne danske samfund, som vi lever i.
I den forbindelse synes jeg, at det her er et af flere elementer, man kan tage fat i, og jeg vil gerne på SF’s vegne tilslutte mig forslaget.
Det ligger fuldstændig i tråd med nogle af de takter og forslag, som vi selv har været fremme med, og vi er selvfølgelig glade for, at Socialdemokraterne nu har taget handsken op.
De var lidt tøvende i starten, men nu har de taget handsken op og fremsat forslaget.
Så det skal der kun lyde tilslutning til.
Jeg vil så godt stille mig lidt tvivlende over for den argumentation, som regeringspartierne har valgt for at afvise det her forslag.
Det er selv følgelig rigtigt, at videnskabsministeren, sådan som tingene er, ikke kan beslutte, at der skal oprettes en bestemt uddannelse på et bestemt universitet.
Fint med det, men lad os nu lave et tankeeksperiment: Lad os forestille os, at af markedsmæssige grunde ønskede ingen af de nuværende universiteter at udbyde en teologisk uddannelse.
Eller lad os for den sags skyld forestille os det eksperiment, at man ikke ønskede at udbyde nogen medicinsk uddannelse: Ville det så også alene være universiteternes egen vurdering, hvad man ville udbyde?
Nej, der må man sige, at det højst sandsynligt ville være sådan, at både videnskabsministeren og et flertal i Folketinget ville føle det som deres ansvar at sørge for, at der også for fremtiden kunne blive udbudt uddannelser inden for det her område.
Derfor synes jeg, at det her er et fornuftigt forslag, som selvfølgelig ikke kan stå alene, men er et fornuftigt forslag blandt mange til at understøtte en sådan udvikling af en europæisk og moderne udgave af islam, som vi selvfølgelig vil støtte.
Det er selvfølgelig ærgerligt, at der ikke kan samles et flertal for forslaget, men jeg håber så, at regeringen i det mindste føler en forpligtelse til at spille ud med sine egne bud på, hvad den vil gøre.
Det er jo altid nemt at skyde andre ned, når de kommer med forslag.
Der står så et stort rødt spørgsmålstegn tilbage efter den her debat.
Bente Dahl (RV), 2006-05-03:
I en avis i søndags rejstes følgende spørgsmål: Skal der oprettes statsligt anerkendte islamiske fakulteter i Europa, hvor man bl.a. kan uddanne imamer?
Spørgsmålet besvaredes umiddelbart med: Ja, siger muslimske islamologer og sociologer, og så skal der forskes.
Langt ind i de berørtes egne rækker hersker et ønske om at få etableret uddannelse for imamer, der har deres arbejde og deres menigheder i Europa.
I Det Radikale Venstre mener vi, det er et legitimt ønske, når det drejer sig om en så stor befolkningsgruppe, som muslimerne i Europa udgør, og det er det i øvrigt for alle.
Det er et legitimt ønske for den berørte mindretalsbefolkningsgruppe, og det er samtidig vigtigt for samfundet, at de, der er forkyndere i trossamfund og derigennem er udøvere af magt, er holdningsdannende for mange mennesker, ved noget om samfundsforholdene i det land, hvor de bor, har en viden om kultur, historie og politik og har forståelse for de værdinormer, der er gængse i det samfund, de lever i.
Til mindretalsrettigheder hører, at mindretal har ret til at leve i og med deres egen kultur og pligt til at leve som borgere i det land, de bor i.
I sin rapport »Imamuddannelser i Europa – udfordringer og perspektiver« understreger forfatteren Brigitte Schepelern Johansen, at imamuddannelsen som sådan kun er en lille del af et større kompleks med videregående uddannelse.
Flere lande tilbyder forskellige uddannelser inden for området: Østrig tilbyder en 2-årig praksisorienteret masteruddannelse, i England beskrives byen Leicester, hvorfra der har været en række artikler på det sidste, som en by, hvor integration af mange forskellige befolkningsgrupper med forskellige kulturer og samvær går godt; det har gået skidt tidligere.
Man kan godt forestille sig, at den fredelige sameksistens bl.a. skyldes muligheden for ligeværdig religionsudøvelse.
Tegningskrisen har fået mange moderate demokratiske muslimer til at blive bevidste om, hvilke fordele og ulemper det giver at organisere sig og deltage i den offentlige debat.
En kritisk teologisk uddannelse i islam efter nordisk-europæisk forskningstradition kunne være et godt og nemt tilgængeligt tilbud til dem, der vil beskæftige sig med deres religion på et højt fagligt niveau, uanset om de ønsker en fremtid i kulturlivet, som forskere eller som forkyndere.
I Det Radikale Venstre mener vi, at det er en del af retten til at leve i og med egen kultur, at både mindretal og flertal har nem, tilgængelig adgang til uddannelse af præster, som kan vejlede og forkynde.
Det Radikale Venstre mener, at det er regeringens opgave at etablere uddannelsesretningslinjer inklusive finansieringsmuligheder.
Det er interessenters og uddannelsesinstitutioners opgave at give tilbud.
Så vi mener i Det Radikale Venstre, at det fremsatte beslutningsforslag, nr. B 90, skal fremmes af regeringen.
Tom Behnke (KF), 2006-05-03:
Nu er jeg jo stand-in-ordfører i dag, og jeg er ikke med i udvalget og har ikke bevæget mig dybere ned i, hvad forslaget præcist indeholder, så derfor er det jo noget vanskeligt for mig at stå her i dag og skulle svare på vegne af Det Konservative Folkepartis egentlige ordfører på de spørgsmål, der her bliver rejst.
Det, jeg har noteret mig under debatten, er det, ministeren allerede har tilkendegivet, nemlig at regeringen har taget en lang række initiativer.
Det er universiteterne selv.
Det er det, vi har forholdt os til, og selv om jeg ikke er ordfører på området, tror jeg nu nok, at jeg kan overskue, at sådan må det være.
Karen J. Klint (S), 2006-05-03:
Det er både en bemærkning og et spørgsmål.
Det behøver ikke indeholde tvang.
Så kan jeg melde tilbage til ordføreren, hr. Tom Behnke, at det at være imam jo ikke nødvendigvis indebærer, at man er personlig rådgiver.
Det kan jo være, man bare leder fredagsbønnen rent teknisk, der er i hvert fald nogle imamer, der siger, at det er deres eneste rolle.
Når vi synes, det vil være godt at få et højere uddannelsesniveau på hele området omkring islam, er det jo ikke kun for at glæde nogle, der skal være imamer.
Det kunne jo også være i forbindelse med andre job, det kunne være i forbindelse med globalisering, og det kunne også være for at give bekendende muslimer nogle flere valgmuligheder.
Jeg vil spørge, hvordan De Konservative vil være med til at højne vidensniveauet.
Hvis et lignende forslag kommer andre steder fra og har en anden afsender, vil man så være med til at støtte det forslag?
Tom Behnke (KF), 2006-05-03:
Da Det Konservative Folkepartis imamuddannelsespolitiske ordfører, fru Carina Christensen, desværre ikke kan være til stede i salen, skal jeg sige følgende: Det er i dag nøjagtig 1 år siden, vi sidst behandlede et beslutningsforslag fra Socialdemokraterne – et forslag, som meget lignede det, som nu er fremsat.
Dengang kunne Det Konservative Folkeparti ikke støtte forslaget, og det kan vi stadig ikke.
Vi debatterer løbende ikke mindst imamernes rolle over for herboende muslimer.
Det er en vigtig diskussion, idet imamerne ofte ikke bare er religiøse forkyndere, men også fungerer som rådgivere for den enkelte familie.
Derfor er det vigtigt, at den rådgivning, der gives, og de holdninger, der gives udtryk for under fredagsbønnerne, harmonerer med det praktiske liv, der skal leves i Danmark.
Det nytter jo ikke noget, hvis de råd, der gives, slet ikke har hold i virkeligheden, og det nytter heller ikke noget, hvis budskaberne i bønnerne er ekstremistiske eller måske endda i strid med vores lovgivning.
Derfor vil det selvfølgelig være godt med nogle kompetente religiøse forkyndere, hvilket vi sådan set er meget enige med Socialdemokraterne i.
Når vi alligevel ikke kan støtte forslaget, skyldes det, at det jo ikke er regeringen, altså her videnskabsministeren, der opretter uddannelser på universiteterne.
Det er universiteterne selv, der beslutter, om de vil bevæge sig i nye retninger, og da der ikke er efterspørgsel efter uddannelsen, mener vi Konservative, at det er en utopi at tro på, at en sådan uddannelse vil kunne etableres.
Vi mener derfor, at man skal arbejde på andre fronter for at sikre god og lødig forkyndelse blandt muslimske grupper, og ministeren har allerede nævnt de initiativer, der er blevet taget.
Det er i øvrigt vores opgave som politikere at huske at sige fra, når vi erfarer, at de budskaber, der fremsættes af imamerne, ikke er i pagt med grundlæggende demokratiske værdier.
Det må vi utrætteligt blive ved med, så vi sikrer en god integration.
På den baggrund kan vi fra konservativ side ikke støtte forslaget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-05-03:
Jeg gjorde det meget klart i starten, at det ikke kunne overraske nogen, i og med at det er en genfremsættelse af et forslag, der har været diskuteret utallige gange, og som Venstre lige så mange gange har afvist.
Lad mig for at genopfriske den radikale ordførers hukommelse bare sige, at det helt centrale altså er, at det ikke er Folketinget eller regeringen eller ministeren, der skal pålægge universiteterne nogle bestemte uddannelser.
Ønskerne skal komme fra universiteterne, så det ville altså være en besynderlig fremgangsmåde, hvis vi herinde sagde: Nu skal vi tillade at oprette denne eller hin uddannelse, alt efter hvad vi nu har lyst til, uden at det er noget, der er vokset op nedefra, uden at der er kommet en indstilling, uden at der har været et pres fra universiteterne, og uden at der er efterspørgsel.
Derfor kan det bestemt ikke overraske, at Venstre afviser forslaget.
Bente Dahl (RV), 2006-05-03:
Men jeg undrer mig over, hvori selvfølgeligheden ligger, for jeg synes ikke, jeg hørte nogen forklaring eller noget belæg i ordførertalen, bortset fra en henvisning til sidste år.
Hvorfor er det for eksempel ikke lige så selvfølgeligt, at der etableres en firefem centre i Europa, hvor der kan udbydes en mangfoldighed af uddannelse til forkyndere af islam?
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-05-03:
Jeg er lidt i tvivl om, hvad det er for en teologisk retning, vi skal vælge at gå i.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at der inden for islam findes en lang række retninger, som indbyrdes er i stor konflikt med hinanden, og det gør det i hvert fald i sig selv meget vanskeligt at efterkomme et sådant ønske.
Men jeg tror egentlig, det er en fejlslutning, hvis man mener, at det er det religiøse, der er det interessante.
Det er sådan set indsigten i de helt almindelige principper for folkestyre, menneskerettigheder og demokrati i Danmark, der er afgørende.
Det er jo ikke sådan, at vi kan se, at de folk, der i dag fungerer som imamer, også er dem, der stormer til oplysningsforbundene en kold tirsdag aften om vinteren for at få indsigt i det danske folkestyre.
Det har sådan set ikke ret meget med det religiøse at gøre, det er måske både viljen og lysten til at få indsigt i, hvad det er for nogle grundlæggende værdier og principper, vi bekender os til i Danmark, der mangler.
Jeg tror sådan set, at det religiøse er det mindste element, for der er i hvert fald for nogles vedkommende en klar mangel på lyst og vilje til at få indsigt i danske forhold.
Morten Homann (SF), 2006-05-03:
Ja, det var jo en meget uforpligtende omgang.
Jeg vil høre, om hr. Torsten Schack Pedersen er enig med mig i, at der selvfølgelig er kæmpestore forskelle mellem de mennesker, som opfatter sig selv som muslimer, men at det set med generelle briller er et problem, at der ikke findes nogen teologisk opfattelse inden for islam, som tager sit udgangspunkt i Danmark eller andre af de moderne vestlige samfund.
Hvis hr. Torsten Schack Pedersen er enig med mig i, at det kan udgøre en problemstilling, kunne det være interessant at høre: Når nu Venstre ikke vil støtte dette bud på, hvad der kan gøres ved problemet, har Venstre så nogen andre bud, eller har man bare tænkt sig at sidde med foldede hænder og ingenting gøre ved problemet?
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-05-03:
Der er jo ikke nogen, der kan være i tvivl om, at vi i Venstre med vores menneskesyn og vores ideologiske ballast synes, det er positivt, hvis folk vil lade deres religiøse opfattelse komme til udtryk på en måde, der harmonerer med de helt grundlæggende værdier og principper, vi er enige om at det danske samfund skal bygge på, i stedet for som nogle at bruge deres religion til at skabe konflikter, skabe barrierer, forhindre en effektiv integration og forhindre en effektiv sameksistens mellem folk med forskellig baggrund.
Ethvert tilløb til at skabe øget respekt om og indsigt i de grundlæggende værdier, vi bekender os til, kan vi derfor selvfølgelig kun hilse velkommen.
Morten Homann (SF), 2006-05-03:
Det er lidt ærgerligt, at det ikke kan lade sig gøre at få en debat med videnskabsministeren om de her ting.
Det kan godt være, vi er uenige om de løsninger, som man i sidste ende skal finde frem til for at klare det her problem, men jeg håbede da i det mindste, at videnskabsministeren delte mit og SF’s ønske om at få understøttet udviklingen af en form for islam, som tog sit udspring i det danske, moderne samfund.
Helge Sander (V), 2006-05-03:
Jeg mener afgjort, at mere viden, mere oplysning kan være med til at forebygge en række misfor ståelser og kan være med til at højne debatniveauet i vort demokratiske samfund, men det kan jo ske på forskellig vis, og jeg må bare sige, at det altså ikke kan ske på den måde, som det er fremstillet i beslutningsforslaget her.
Det er det, jeg forsøger at understrege igen og igen, da det jo er det, vi har til debat her i Folketinget.
Men jeg vil meget gerne give fru Bente Dahl ret i, at på andre måder vil vi sikkert kunne komme nærmere målet, bare ikke via universiteterne, som forslaget er fremsat.
Bente Dahl (RV), 2006-05-03:
Jeg vil spørge ministeren, om ministeren måske mener, det er muligt at forebygge misforståelser mellem befolkningsgrupper ved hjælp af oplysning og viden om hinandens kulturer og hinandens religioner.
Helge Sander (V), 2006-05-03:
Jeg ved ikke helt, hvad jeg skal svare, for det var jo det, jeg forsøgte i en meget lang og meget bred udredning i min besvarelse at give udtryk for, så jeg tror, det er mest rimeligt, at jeg bare henviser til min besvarelse.
Der gav jeg forskellige grunde til, at det ikke kan lade sig gøre.
Bente Dahl (RV), 2006-05-03:
Jeg ville jo netop spørge, om en udbredelse af viden også kunne ske gennem universiteterne, og det har ministeren jo så netop svaret benægtende på.
Men så kan jeg jo spørge, hvorfor ministeren ikke mener, at viden om hinandens kultur også kan udbredes gennem universitetsuddannelser.
Karen J. Klint (S), 2006-05-03:
Venstres svar overrasker mig ikke, så derfor vil jeg spørge: Hvis man kun forholdt sig til intentionerne i forslaget, ville man så være positiv over for det?
Hvis et universitet kom og sagde: Vi mangler lidt midler for at kunne sætte det i gang, indtil det bliver selvbærende – ville man så i Venstre se positivt på en ansøgning fra universitetet om flere midler til at opstille et program for en uddannelse, alt efter hvordan man nu plejer at gøre på et universitet?
Vi beder faktisk regeringen om at komme med forslag til, hvordan uddannelsen kan oprettes, og vi siger jo ikke i forslaget, at den absolut skal påtvinges et universitetet.
Det kunne jo godt ske, at der netop var behov for en bredere dialog, og at der skulle nedsættes nogle fælles fora med det muslimske samfund.
Spørgsmålet er netop: Hvordan og til hvem skal man henvende sig i det muslimske samfund?
Muslimerne er jo ikke specielt organiserede i Danmark, og derfor ser jeg det som en udvej, at vi gentagne gange tager en debat her i Folketingssalen for at vise politisk velvilje over for at prioritere nogle midler i Danmark, så der kan fremskaffes viden ad andre veje end i dag.
Ville man være positiv, hvis forslaget var formuleret på en anden måde?
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-05-03:
Jeg må sige, at hvis man forventer, at der skal være en forskningsbaseret uddannelse på dette felt, tror jeg i hvert fald, det kan være en del af forklaringen på, at vi ikke er blevet oversvømmet af henvendelser om at etablere det, fru Karen Klint så gerne vil.
Det kunne jo være, at den form for kildekritik og kritisk tilgang til sit stof, som er en naturlig del af en forskningsbaseret undervisning, netop er det, der afskrækker fra at etablere den, og som sagt er der endnu ikke nogen, der har henvendt sig.
Vi må forholde os til spørgsmålet, når der kommer en henvendelse, men jeg forstår ikke, hvorfor det er nødvendigt med en klar tilkendegivelse her og nu.
Det ville være noget nemmere, hvis der kom et konkret bud, men det har vi jo ikke set, og derfor har jeg lidt svært ved at forholde mig til spørgsmålet.
Karen J. Klint (S), 2006-05-03:
Andre gange har politikere faktisk ikke problemer med at forholde sig til en proces i samfundet, og nogle gange skal vi jo være på forkant med udviklingen, så vi ikke halter bagefter.
Her vil vi gerne være med til at understøtte en proces, hvor nogle får formaliseret nogle ønsker.
Når vi læser, hvad man skriver om uddannelse i islam på europæiske universitetsfakulteter og andre steder i verden, kan vi se, at det godt kan baseres på traditioner, der ligger meget nær de danske, og det er derfor, vi gerne vil udbrede kendskabet ad den vej.
Det er også derfor, jeg spørger: Hvis det ikke var os, der havde fremsat forslag om det, men det var universitetet, der var kommet med det, men ikke kunne gennemføre det, fordi man manglede nogle igangsætningsmidler, ville man så se positivt på det?
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-05-03:
Der er jo en standardprocedure for, hvorledes der skal reageres, når der kommer forslag fra universiteterne om at oprette nye uddannelser.
Det er klart, at ethvert forslag vil følge den procedure, og så må resultatet af undersøgelsen jo vise, om det er noget, der har sin gang på jorden eller ej.
Alle forslag skal gennemgå den samme behandling, også et forslag som dette.
Morten Homann (SF), 2006-05-03:
Jeg kan temmelig tydeligt forstå, at Venstre ikke kan støtte det beslutningsforslag, som ligger her, og det kan vi jo selvfølgelig diskutere videre.
Men lad mig starte et andet sted med den mere principielle diskussion: Er hr. Torsten Schack Pedersen enig med mig og SF i, at det er ønskværdigt at understøtte udviklingen af en form for islam, som tager sit udspring i det danske samfund og i de vilkår, der er i et moderne samfund som Danmark?
Er det en udvikling, som Venstre ønsker at støtte med de midler, man nu har?
Helge Sander (V), 2006-05-03:
Jeg vil ikke stå her i dag og komme med forskellige løsningsforslag og ideer til, hvordan og hvorledes man kan højne dette videnniveau, men jeg synes da, det må være rimeligt, at vi i forhold til et beslutningsforslag, der er på dagsordenen, og som relaterer sig til universiteterne, holder os til de muligheder, der er i universitetsregi, og der bliver jeg nødt til at fastholde de to væsentlige ting, nemlig at det kræver, at det er forskningsbaserede uddannelser og forskning, der foregår, og hvad der jo altså ikke er mindst vigtigt, at der er en interesse i de kredse, som vi henvender os til.
Derfor vil jeg sige igen, at hvis der var så stor en interesse, som beslutningsforslaget antyder, så er det mærkværdigt, at der ikke er kommet henvendelser til de to universiteter, som har teologiske fakulteter, og det er jo ikke tilfældet.
Bent Bøgsted (DF), 2006-05-04:
Nu vil jeg ikke hænges op på, om jeg citerer transportministeren ordret, men så vidt jeg husker, sagde transportministeren, at han trak den tilbage, fordi der var gået politik i det; det havde ikke noget med østaftalen at gøre, men for ikke at skabe problemer, trak han den tilbage.
Så vidt jeg husker, er det sådan, men jeg vil ikke hænges op på det, hvis det ikke lige ordret er det, ministeren har sagt.
Men det var noget i den stil, der blev sagt.
Ole Sohn (SF), 2006-05-04:
Kan hr. Bent Bøgsted så ikke give en forklaring på, at regeringen trak aftalen om cabotagekørsel tilbage?
Var det ikke netop, fordi der ligger en østaftale?
Hvis der ikke ligger en østaftale, var den overhovedet ikke blevet trukket tilbage, så var det løb kørt, så var den nye regel trådt i kraft.
Så i virkeligheden er østaftalen jo en af de bedste måder til at regulere det danske arbejdsmarked på.
Bent Bøgsted (DF), 2006-05-04:
Hr. Morten Østergaard har sit syn på det.
Jeg er af den opfattelse, at hr. Morgen Østergaard gerne så, at østaftalen helt kom væk.
De vil gerne have den helt væk.
Derfor undrer det også mig, at hr. Morten Østergaard mener, at østaftalen er en god ting at have.
Det er egentlig det, hr. Morten Østergaard siger her.
Det, der er lavet her, er godt.
Men i bund og grund så hr. Morten Østergaard egentlig helst, at vi slet ikke skulle have behandlet det her, men at der havde stået, at østaftalen var afskaffet.