runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2003-05-14:
Jeg takker for svaret.
Jeg vil så bare spørge statsministeren, om statsministeren vil lægge pres på, så vi sikrer, at det bliver offentliggjort.
Det er alle de der meget giftige ting i det arktiske område, som jo fuldstændig ødelægger den arktiske natur, som er ekstremt følsom over for nogle af de her stoffer på grund af de geografiske forhold.
Det tror jeg også statsministeren fuldt ud erkender.
Der er nogle underlige ting.
Jeg har som sagt haft lejlighed til at se den hemmelige rapport
, og det er jo altid spændende.
Et af argumenterne fra amerikansk side for, at det ikke er så farligt med pvc og kviksølv og bly og olie og sådan noget, er, at de mennesker, der bor tættest på, bor 200 km væk, nemlig i Qaanaaq, og inden alt det der skidt når til Qaanaaq, er det fortyndet så meget i vandet, at det ikke er så giftigt, som dengang det slap ud fra Thule.
Se, det er jo indlysende rigtigt, men det er vel den slags underlige argumenter, vi har brug for at få frem i en offentlig debat.
Det andet er, at hjemmestyret vel så har samme tavshedspligt som alle andre i den her debat.
Vil det grønlandske hjemmestyre efter statsministerens opfattelse kunne gå ud og oplyse om rapportens indhold i en debat med den grønlandske befolkning uden at forbryde sig mod tavshedsløftet, eller var det her en opfordring fra statsministeren til, at politikerne på Grønland sætter sig fri af tavsheden og går ud og diskuterer rapportens indhold, ligesom vi får frie hænder til at diskutere rapportens indhold og offentliggøre den?
Var det sådan, jeg kunne forstå statsministeren, eller er det for vidtgående?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-05-14:
Spørgsmålet er umuligt at besvare, for det afhænger jo meget af, hvor godt og hvor hurtigt det kommer til at gå med at opbygge en ny irakisk administration og udvikle et bæredygtigt irakisk demokrati.
Hvis det nu går meget hurtigt, hvad vi kan håbe på, så er der jo baggrund for, at udenlandske tropper kan trække sig tilbage meget hurtigt. Men hvis der er ustabilitet i landet, hvis en ny irakisk regering har behov for hjælp til sikkerhed og stabilitet, så bliver der jo tale om en lidt længere periode.
Men jeg kan forsikre hr. Søren Søndergaard om, at jeg bestemt har det ønske, at det bliver så kort en periode som muligt.
Målet med det hele må være, at der opbygges en irakisk regering, som kan fungere på et holdbart, sikkert og fredeligt grundlag.
Når det er tilvejebragt, så er der basis for, at koalitionens styrker kan trække sig tilbage og ud af Irak.
Så jo hurtigere det går for irakerne selv med at finde en bæredygtig ledelse, jo hurtigere kan internationale styrker blive trukket ud.
Jeg kan sige til hr. Søren Søndergaard, at jeg ikke har diskuteret datoer med præsident Bush under mit besøg i Washington.
Den amerikanske holdning, som regeringen i øvrigt deler,
Søren Søndergaard (EL), 2003-05-14:
Ifølge Udenrigsministeriets folkeretskontor er Danmark jo en besættelsesmagt.
Det er vi sammen med USA, og vi har besat et land, der hedder Irak.
I den forbindelse behandler vi også lige i øjeblikket udsendelse af tropper til den besættelse.
Der er det selvfølgelig, synes jeg, utrolig relevant at have en fornemmelse af, hvor lang tid den besættelse kommer til at vare.
Det er helt klart, at det ikke er Danmark, der bestemmer det, det er jo USA.
Nu er der en trestjernet general, der har sagt noget om, at man kunne forestille sig, at den varede 25 år.
Det synes jeg godt nok er lang tid, og derfor ville jeg godt høre, om statsministeren i forbindelse med sit besøg ovre hos præsident Bush diskuterede det emne med præsidenten.
Hvad er ligesom ideen om, hvor lang tid den her besættelse skal vare?
»Vil statsministeren redegøre for statsministerens samtaler med USA's præsident Bush under besøget i USA om varigheden af koalitionens besættelse af Irak?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-05-14:
Jeg kan sige til hr. Villy Søvndal, at mine bemærkninger ikke på nogen som helst måde kan opfattes som en irettesættelse af udenrigsministeren.
Jeg ønsker ligesom udenrigsministeren, at der kan finde en offentlig debat sted på et holdbart grundlag, og det er også derfor, jeg i dag konkluderer, at eftersom den rapport, der altså i første omgang var holdt tilbage, fordi amerikanske myndigheder ikke ønskede den offentliggjort, nu er udleveret som led i en aktindsigtsag, giver det efter min opfattelse ingen mening fortsat at holde den tilbage som hemmeligstemplet. For at en offentlig debat kan foregå på lige vilkår for alle, bør grundlaget også være lige kendt, og der bør være lige adgang for alle til at gøre sig bekendt med det.
Det er min opfattelse, og det er den holdning, regeringen vil lægge til grund, og jeg håber, at der hurtigst muligt kan komme en afklaring af det.
Så til hr. Søren Søndergaard: Jeg kan sige, at jeg ikke har kendskab til, at der skulle foreligge andre rapporter.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Søren Søndergaard (EL), 2003-05-14:
Nu forstod jeg på statsministeren, at indholdet af den rapport egentlig ikke kom som nogen særlig stor overraskelse
for statsministeren, for relevante myndigheder havde arbejdet med den. Men det synes jeg rejser et mere principielt spørgsmål i forlængelse af det her, som jeg håber at statsministeren kan svare på, nemlig om der ligger andre hemmeligstemplede rapporter, som viser skade for Grønland på grund af den amerikanske tilstedeværelse.
Eksisterer der andre rapporter, som offentligheden og den grønlandske befolkning ikke får kendskab til?
Ved statsministeren noget om det?
Villy Søvndal (SF), 2003-05-14:
Tak for svaret.
En sidste kommentar: Det er jo klart, at den her sag har stor betydning i Danmark, for med udenrigsministerens melding i sidste uge, og jeg tror også statsministerens sidste tirsdag, står det klart, at Grønland ikke skal betale.
Det synes jeg i øvrigt er et rimeligt princip, for de har jo aldrig haft indflydelse på det her.
Men jeg tror til gengæld, at det er afgørende for den danske befolkning at kunne læse i fuld offentlighed, hvad det så er, de skal betale for, som andre har forårsaget.
Men det har jo endnu større betydning på Grønland.
Der er en voldsom skepsis på Grønland over for de ting, der er foregået i fortiden, som jeg synes er forståelig ud fra, at det jo er Grønland, der i et meget følsomt område skal bære smerten for de skader, der bliver påført miljøet. Men synes statsministeren ikke, at det var lidt skævt af udenrigsministeren at sige, at man jo bare kunne diskutere rapporten med befolkningen, for man havde jo fået rapporten, når nu statsministeren siger, at det ikke ville være særlig pænt at gå ud i offentligheden og diskutere en hemmeligstemplet rapport?
Så var det i virkeligheden også en irettesættelse af udenrigsministeren i forhold til sidste uge, vi her oplevede?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-05-14:
Jeg kan sige til hr. Villy Søvndal, at jeg ikke har været involveret i Forsvarsministeriets håndtering af denne sag.
Med hensyn til tidsprofilerne i drøftelser og forhandlinger er jeg ikke i stand til at sige noget om, hvor lang tid der kan gå.
Villy Søvndal (SF), 2003-05-14:
Tak for svaret, som jeg forstod som en klar tilkendegivelse fra statsministeren af, at han vil presse på, for at vi får en rapport, vi alle sammen kan diskutere i fuld åbenhed.
Det synes jeg også passer sig bedst. Jeg vil spørge: Har statsministeren direkte været medvirkende til, at Forsvarsministeriet sendte rapporten ud, altså et pres fra statsministerens side i forhold til den ny linje om åbenhed?
Det er jo ikke hverdagskost, at vi får hemmeligstemplede oplysninger ud af Forsvarsministeriet.
Så jeg ved ikke, om det er udtryk for statsministerens åbne linje, at det på den måde er lykkedes at lave et gennembrud på et område, hvor der ellers meget sjældent er gennembrud.
Så har jeg et spørgsmål om tidsrammen i det her: Hvornår forventer statsministeren, at de her forhandlinger bliver afsluttet med USA, med den amerikanske regering, og hvornår forventer statsministeren, at rapporten vil kunne offentliggøres?
Søren Søndergaard (EL), 2003-05-14:
Nu tror jeg, at statsministeren kom til at misforstå mit spørgsmål, for det var sådan set ikke datoer, jeg bad statsministeren om give.
Om man forlader Irak lillejuleaften eller 1. nytårsdag er ikke det afgørende.
Det afgørende er længden, altså hvad man forestiller sig.
Forestiller man sig en besættelse, der varer 6 måneder, forestiller man sig en besættelse, der varer 2 år, eller forestiller man sig som den trestjernede amerikanske general en besættelse, der varer 25 år? Det er jo også vigtigt for dem, der bliver sendt af sted, at de har et eller andet perspektiv klart for sig med hensyn til, hvad det her egentlig går ud på; om det er et livslangt projekt, man begiver sig ud i.
Kunne statsministeren derfor ikke lige løfte sløret, endelig ikke for datoer, men for, hvad man har af idé om, hvor lang tid det her skal vare?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-05-14:
Jeg vil gerne understrege, at det jo ikke er sådan, at jeg bagatelliserer spørgsmål om bevillinger og periodisering af bevillinger; det skal jeg være den sidste til at gøre.
Er der noget, Folketinget må vogte over, så er det naturligvis, at bevillinger afholdes i det år, hvor bevillingerne er givet.
Så jeg vil ikke med mine udtalelser i dag på nogen som helst måde bagatellisere den type spørgsmål.
Regeringen har det ønske, at sagen bliver ordentligt kulegravet.
Kirkeministeren har fra første færd selv gjort mange forsøg på det, og jeg synes, det er en hensigtsmæssig fremgangsmåde at bede en advokat kigge på, hvad der er foregået.
Men når jeg så lytter til de bemærkninger, fru Pia Gjellerup kommer med, får jeg nærmest det indtryk, at fru Pia Gjellerup slet ikke behøver nogen undersøgelse, for fru Pia Gjellerup har fældet sin dom.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jeg kan sige til hr. Søren Søndergaard, at mit samlede indtryk fra de samtaler, jeg havde i Washington, hvad enten
det var med repræsentanter for administrationen, altså regeringen, eller det var repræsentanter for Kongressens partier, er, at det amerikanske ønske er at kunne forlade Irak så hurtigt som muligt.
Men det er selvfølgelig klart, at amerikanerne, briterne og andre, som i dag befinder sig på irakisk grund, også har et ønske om, at tilstedeværelsen dog er med til at sikre, at en ny irakisk regering kan udvikle sig og kan blive bygget op under stabile forhold, akkurat som vi har set det i Afghanistan, hvor der altså stadig væk er internationale tropper til stede, fordi den afghanske regering behøver beskyttelse.
På samme måde er det da realistisk at forvente, at en irakisk regering i starten kan have behov for beskyttelse, og hvem kan i dag sige noget om, hvor lang tid det varer?
Men der er altså ingen af dem, jeg har mødt i USA, som har noget som helst ønske om, at tilstedeværelsen skulle være uendelig, som hr. Søren Søndergaard påstår. Der er kun et ønske: hurtigst muligt at komme ud, men altså samtidig sikre, at en ny irakisk regering kan blive bygget op under betryggende og sikre forhold.
Jacob Buksti (S), 2003-05-14:
Nu havde vi sidste onsdag i spørgetiden en ret omfattende debat, primært med udgangspunkt i Rigsrevisionens beretning
til statsrevisorerne fra april om Folkekirkens Fællesfond.
Det, som man kunne sidde tilbage med, når man hørte på ministerens besvarelse eller mangel på samme, var en noget foruroligende opfattelse af, at ministeren måske ikke helt var klar over, hvad et ministeransvar indebærer.
Og det var vel også noget, som for nogle af os blev bekræftet yderligere af de udtalelser, som ministeren så efterfølgende kom med til tv, hvor ministeren nærmest mente, at det var Folketinget, der var uhæderligt, og ikke ministeren, der havde et problem. Så derfor vil jeg som en særlig serviceforanstaltning over for ministeren gerne høre, hvad ministeren egentlig selv mener der ligger i ministeransvar i henhold til ministeransvarlighedsloven fra april 1964, og om ministeren på den baggrund mener, at hun har levet op til ministeransvarlighedens indhold, når man i øvrigt tager de stærkt kritiske bemærkninger i Rigsrevisionens beretning med i betragtning, ikke mindst når det drejer sig om den mangelfulde og stærkt kritisable information af Folketinget.
Bjarne Laustsen (S), 2003-05-14:
Jeg har fundet anledning til at spørge beskæftigelsesministeren om den situation, vi har i Nordjylland, og som ministeren og regeringen er vældig godt bekendt med.
Vi har stolte traditioner med at bygge
store skibe osv., men ligesom så mange andre steder i landet er det jo for nedadgående.
I Frederikshavn har man faktisk mistet to skibsværfter på den konto; først Danyard og siden Ørskov.
Der er en rest tilbage i reparationsværftet, men man har fået omkring 20 pct. arbejdsløse siden sidste år i Frederikshavnafdelingen.
Nu opstår tilsyneladende den samme situation i Aalborg, hvor en stor virksomhed, Bladt, har varslet fyringer.
Det betyder så også, at man i Aalborgafdelingen er i den situation, at man næsten når op på 20 pct., altså at hver femte smed er arbejdsløs, og derfor er det jo selvfølgelig et spørgsmål om, hvorvidt regeringen kan gøre noget i sådan en situation.
Jeg tænker både på at hjælpe de fyrede medarbejdere for at få dem i noget andet arbejde og også på at skabe ny vækst, nye virksomheder i området.
Og derfor er svaret imødeset med spænding.
»Hvilke initiativer vil regeringen tage for at skaffe
Skriftlig begrundelse
Bertel Haarder (V), 2003-05-14:
Mit gæt er, at der overhovedet ikke er tale om ekstra administration i anledning af den nedsatte ydelse.
Men jeg kan tage fejl.
Og det synes jeg da vi skulle få undersøgt og spørge nogle kommuner om.
Jeg tror, at ulejligheden ved den nedsatte ydelse har været stærkt overdrevet, men det kan vi undersøge.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2003-05-14:
Ja, jeg beklager da, hvis ministeren blev lokket ud i at skulle svare på noget, der ikke var spurgt om, men det klarer ministeren jo også.
Og samtidig: Hvis det er tilfældet, at langt, langt færre har behov for supplerende ydelser, så synes jeg næsten, at det er endnu værre, hvis der bliver brugt så meget sagsbehandlingstid.
Hvad giver det stof til hos ministeren?
Bertel Haarder (V), 2003-05-14:
Nu gjorde jeg jo det i min besvarelse, at jeg holdt mig til det, der var spurgt om.
Derfor vil jeg heller ikke have bebrejdelser for, at jeg taler om økonomi, for spørgsmålet handler kun om økonomi.
Det tør jeg ikke sige noget om, og jeg tør ikke vurdere, om der er særlig mange flere end tidligere, som nu får ekstra ydelser.
Der er jo mange, der i starten får ekstra ydelser til at bosætte sig osv.
Om det er blevet flere eller ej, skal jeg ikke kunne sige, men jeg kan huske en bestemt kommune, som fik 17 flygtninge, og hvor der var megen avissnak om, at nu skulle de have ekstra ydelser alle sammen.
Nu var det sådan, at vi fulgte udviklingen i den pågældende kommune, og det viste sig, da der var gået nogle måneder, at ingen så meget som havde bedt om ekstra ydelser.
Så jeg tror, at rygterne om de ekstra ydelser er stærkt overdrevne.
Man skal også lige huske på, at selv om ydelserne er lavere, end hvis de har været her 7 ud af de sidste 8 år, så er de jo stadig væk, i hvert fald for børnefamilier, fuldt på højde med, hvad ydelserne er i Sverige og alle andre lande.
Værre er det jo ikke.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2003-05-14:
Ja, det svar ude fra kommunerne venter jeg lige så spændt på.
Men jeg vil da godt spørge ministeren, om der er opgørelser i denne her sammenhæng over, hvor mange af de personer, der i dag er på startydelse, som har søgt om supplerende ydelse.
Altså hvordan vægter det i forhold til antallet, der er på starthjælp?
Bertel Haarder (V), 2003-05-14:
Man kan ikke indføre nye regler, uden at der i en periode er to regelsæt.
Det er selvfølgelig mere enkelt at have ét regelsæt end to regelsæt, men sådan er livet.
Når man ændrer reglerne, sådan som man gjorde i 1999, og sådan som vi har gjort igen i 2002, så får man altså en midlertidig administrativ ekstra ulejlighed.
Jeg har lagt megen vægt på at lytte til kommunernes ønsker om forenklinger, og skulle der være noget, som kommunerne har glemt at fremføre, så beder jeg dem om at komme frem med det, for jeg er også træt af at høre på, at 85 pct. af sagsbehandlernes tid går med en administration.
Det synes jeg ikke lyder særlig godt, og hvis det virkelig står til troende, så vil jeg gerne have at vide af kommunerne, hvordan vi så kan forenkle administrationen.
De kommunale krav, vi har mødt, har jo mest ført til mere administration.
Kommunernes formand ved, at jeg er meget optaget af at lytte, hvis kommunerne ønsker forenklinger.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2003-05-14:
Jeg kan forstå, at for ministeren er spørgsmålet om kroner og øre i denne her sammenhæng det vigtigste.
For mig er det også et spørgsmål om bureaukratiet.
Finder ministeren det hensigtsmæssigt og efter planen, at man udeomkring i kommunerne bruger 85 pct. af sagsbehandlingstiden til at behandle sager om de personer, som har brug for supplerende ydelser som tilskud til starthjælpen for i det hele taget at få hverdagen til at hænge sammen, og har det været hensigten?
Bertel Haarder (V), 2003-05-14:
Den såkaldte starthjælp, som jo svarer til introduktionsydelsen, og som jeg ikke behøver at forklare spørgeren om, trådte jo i kraft for knap et år siden.
Det vil sige, at der er forholdsvis få, som i øjeblikket er på den pågældende ydelse, men at der gradvis i løbet af de næste 7 år vil blive flere og flere, idet jeg dog håber, at hensigten med den nedsatte ydelse, nemlig at nogle supplerer med arbejdsindtægter eller simpelt hen får arbejde, vil blive opfyldt, således at der bliver færre på starthjælp og introduktionsydelse, men det vil vise sig.
I lovforslaget om de ændrede regler om ret til kontanthjælp og introduktionsydelse blev det anslået, at indførelsen af disse nye satser ville indebære en samlet besparelse på 25 mio. kr. i 2002, det vil sige i andet halvår af 2002, hvor de nye regler var i kraft.
Denne beregning var baseret på det daværende skøn over indrejsetallet, men indrejsetallet er siden faldet, og det betyder selvfølgelig, at besparelsen er faldet tilsvarende. Regnskaberne for 2002 foreligger endnu ikke fra Danmarks Statistik.
Der kan derfor ikke foretages en præcis opgørelse
over de statslige besparelser.
En foreløbig opgørelse viser, at besparelsen er ca. 5-10 mio. mindre end skønnet i bemærkningerne til lovforslaget, og det skyldes det, jeg nævnte før.
Årsagen er, at der er kommet færre udlændinge.
Indførelsen af den nye introduktionsydelse betyder, at kommunerne skal arbejde med to regelsæt vedrørende introduktionsydelsen. Det har kommunerne prøvet før, nemlig da integrationsloven trådte i kraft i 1999.
Disse regler om introduktionsydelsens niveau blev ophævet den 1. februar 2000, hvorefter introduktionsydelsen blev forøget, så den svarede til kontanthjælp. For denne administrative lettelse blev der på daværende tidspunkt foretaget en negativ regulering af bloktilskuddet på 0,9 mio. kr. årlig.
De kommunale parter har i denne omgang rejst krav
om en større kompensation for at skulle arbejde med to regelsæt, og det spørgsmål forhandles i øjeblikket med de kommunale parter.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2003-05-14:
Der har jo i den seneste tid været en del skriverier
rundtomkring i aviserne, som ligesom tydeliggør, at der er opstået et vældigt bureaukrati i forbindelse med tildelingen af de tillægsydelser, der er en konsekvens af regeringens vedtagelse af startydelserne
Det ønsker jeg at få uddybet og vil meget, meget gerne komme lidt i dybden med, hvad det i det hele taget koster statskassen.
»Vil ministeren redegøre for, om indførelsen af den lave startydelse til indvandrere uden job har medført en besparelse for statskassen, eller om besparelsen forsvinder i det øgede bureaukrati, der er en konsekvens af de nye, komplicerede regler, jf. artikel i JydskeVestkysten den 7. maj 2003?«
Mariann Fischer Boel (V), 2003-05-14:
Nu tror jeg også, hr. Keld Albrechtsens fantasi rækker lidt længere end bare til et tov ned fra loftet.
Jeg er sikker på, at hr. Keld Albrechtsen vil kunne forestille sig, at man kunne hænge noget i enden af tovet, som måske kunne underholde de her grise lidt mere end blot en knude. Jeg tror virkelig, at det med lidt fantasi vil kunne lade sig gøre også at udnytte de muligheder, der ligger i forslaget på en absolut positiv måde.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-14:
Jo, men når nu ministeren nævner rodemateriale, så kan vi vel også være enige om, at det regelsæt, man nu indfører om rodemateriale, jo faktisk indebærer, at man kan klare sig med at hænge et stykke tov op, så vidt jeg husker reglerne
Det er jo ikke noget med, at der virkelig bliver halm og grovfoder osv., som svinene kan rode med og lege med osv.
Så det er jo meget begrænsede forbedringer, der bliver indført.
Det var bare det jeg håbede på, vi kunne få en fælles erkendelse af, sådan at vi kunne arbejde ud fra det.
Der er jo en årsag til, at de tal er, som de er.
Så det bekymrer mig da, hvis ministeren mener, at man nu har løst problemet med rodematerialet.
Mariann Fischer Boel (V), 2003-05-14:
Jamen så bare til sidst ganske, ganske kort: Nu nævner hr. Keld Albrechtsen specifikt rodemateriale.
Det er der faktisk taget højde for i den lov, der træder i kraft i morgen.
Der skal være mulighed for rodemateriale.
Så kan man definere rodematerialet på forskellig vis, men der skal være noget, der kan underholde dyrene, så man kan hindre, at de går og bider hinanden i halerne.
Nu er mit kendskab til svinestaldene voldsomt meget begrænset, for det er jo sådan, at der normalt ikke vil være adgang til svinestaldene af sundhedsmæssige og veterinærmæssige overvejelser i den enkelte bedrift.
Så desværre er min viden relativt begrænset.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-14:
Nu ved jeg, at ministeren selv har landbrugsmæssige erfaringer.
Ministeren har kendskab til de store - for den sags skyld også små - svinestalde, vi har her i landet, og det er jo et meget stort antal dyr, vi taler om.
Det, der jo i særlig grad er sygdomsfremkaldende, er de stressende forhold, som dyrene lever under, med alt for lidt plads, alt for lidt halm, alt for lidt grovfoder, alt for lidt adgang til den friske luft osv.
Jeg går da ud fra, at ministeren kan være enig i, at det er dér, vi i hvert fald har hovedproblemet.
Det er bare for at få en tilkendegivelse af, om vi kunne være enige om at arbejde ud fra den erkendelse, at vi bliver nødt til at gøre noget ved det.
Så forstår jeg godt, at jeg med hensyn til det lovtekniske skal stille spørgsmål til justitsministeren.
Det vil jeg således oplyst også gøre.
Mariann Fischer Boel (V), 2003-05-14:
Nu nævnede jeg før, at det er justitsministerens ressort, hvilken lovgivning der skal komme på det her område.
Det ligger, ja, jeg kan måske så driste mig til at sige, desværre ikke i Fødevareministeriet.
Det vil være op til hr. Keld Albrechtsen at stille spørgsmål til justitsministeren om, hvilke lovinitiativer der på vej.
Jeg har blot gjort opmærksom på, at der sidder en arbejdsgruppe, der kigger på de elementer, der bl.a. lå i nogle af ændringsforslagene til det lovforslag, som blev vedtaget, som i øvrigt, som jeg nævnte før, træder i kraft i morgen.
Det er klart, at der er mange forskellige faktorer, som har indflydelse på grisenes velfærd, og hr. Keld Albrechtsen har nævnt en række af dem.
Det, der er vigtigt, er selvfølgelig, at vi får en klar fornemmelse af, hvad det så er for nogle af de faktorer, der er vigtige, for at vi kan få et bedre indeklima i stalden.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-14:
Er ministeren ikke enig i, at de ændringer, der er blevet foretaget gennem de sidste 10 år og også under den her regering, langt fra er tilstrækkelige, hvis vi skal gøre os nogen forhåbninger om at knække kurven?
Jeg synes ikke, at ministerens meddelelse om, at hun ikke lige har påtænkt nogen yderligere foranstaltninger, lød så godt.
Det synes jeg faktisk lød skidt.
Jeg synes, der er brug for, at der bliver gjort yderligere indsatser for at få gjort staldene bedre og for at forhindre nybyggeri af stalde, der ikke duer.
Jeg havde håbet, at ministeren ville tilkendegive, at det ville der f.eks. komme nye lovforslag om til oktober.
Jeg vil gerne spørge, om det ville være en mulighed.