runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-05-04:
Jeg vil begynde med at takke de partier, som har udtalt sig positivt om forslaget.
Det gælder både Det Konservative
Folkeparti, SF, Dansk Folkeparti og Enhedslisten.
Jeg forstod også, at Venstre gerne ville i en dialog om forslaget, men havde en del betænkeligheder.
Man kan jo altid drøfte det, når man ønsker, at lægfolk bliver stærkere inddraget i den administrative del, og det er det, der er tale om.
Det er ikke et spørgsmål om det teologiske tilsyn, men om det administrative plan.
Og der overvejede jeg såmænd længe, om jeg skulle vælge minimalistløsningen eller inddrage mere. Når jeg valgte denne meget snævre løsning, så er det jo, fordi der lå et konkret forslag, et konkret ønske fra Landsforeningen af Menighedsrådsmedlemmer.
Vi har en lang række menighedsråd i Danmark, og de har, som vi ved, en organisation, hvor de mødes og drøfter spørgsmålene, som vedrører menighedsrådsarbejdet, og de er kommet med et konkret forslag, et konkret ønske, så jeg sagde: O.k., så begynder vi her.
Og jeg har stadig meget vanskeligt ved at forstå, at regeringen er så afvisende over for, at man på et meget lille område åbner op for, at biskop og stiftamtmand ikke alene skal træffe en afgørelse.
Men hvis det er sådan, at regeringen synes, man skulle udvide forslaget, så har jeg ikke nogen problemer med at gå ind i en drøftelse af det, når det gælder andre spørgsmål i, skal vi kalde det det verdslige regimente i økonomidelen - det kan der også være gode argumenter for.
Men jeg konkluderede altså ud fra den begrundelse, at her ligger et konkret udarbejdet forslag, som jeg synes, der var meget relevans i.
Ellers håber jeg, at udvalgsarbejdet kan være med til at afdække mere om stiftsøvrighedens arbejde på det, jeg vil kalde det verdslige administrative plan, og hvordan vi får en bedst mulig fungerende stiftsøvrighed.
Der synes jeg, at det er naturligt, at vi også har lægfolk med, så det ikke alene er biskop og stiftamtmand.
Men endnu en gang tak til de partier, som har bakket forslaget op med forskellige bemærkninger, og som har kunnet se det positive formål med i højere grad at inddrage lægfolk.
Kristen Touborg (SF), 2001-05-04:
Først til hr. Jens Kirk
: Jeg vil gerne minde om, at jeg udtrykkelig sagde, at det var et citat fra statsministerens nytårstale
, og så vidt jeg kender reglerne her i Folketinget, er det sådan, at man derudover ikke har ophavsret til sine taler.
I øvrigt vil jeg nok mene, at det jo i hvert fald ikke er nogen hemmelig tale, der er holdt.
Så jeg føler mig meget på fast grund, når jeg har citeret statsministeren.
Så spørger hr. Jens Kirk, om ikke det er sådan, at der skal være rentabilitet også i landbruget, og siger, at det må jeg jo vide selv.
Det er fuldstændig rigtigt.
Det er endnu aldrig lykkedes mig, trods gentagne provokationer ude omkring i forsamlingshusene, at få nogen til at stå op og påvise, at effektiviteten, rentabiliteten er så meget større, når man kommer over den størrelse af landbrug.
Det kan ikke være derfor, vi skal gå længere op.
Det kan ikke være af den grund, vi skal gøre tingene større og mere centralistiske. Der må være andre grunde til det, og en af dem er vel Venstres ideologi, går jeg ud fra.
Nej, det er det faktisk ikke.
Det er faktisk sådan i landbrugsloven, at der er bopælspligt, så længe det er et landbrug; men i det øjeblik det er nedlagt, er det jo ikke et landbrug mere, og så kan man sådan set nedlægge huset lige så galt, man har lyst til.
Til Dansk Folkepartis ordfører, hr. Christian H. Hansen, vedrørende skiltning vil jeg godt sige, at jeg synes, det er et område, som skal hvile på de lokalpolitiske afgørelser.
Jeg vil godt i samme sammenhæng sige, at jeg ikke synes, vi skal have en skilteskov.
Jeg synes, det skal være sådan, at tingene kan fungere, men det er for mig meget vigtigt, at tingene er afklaret lokalt, og at det altså er en lokalpolitisk afgørelse inden for lovens rammer.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-04:
Da vores kirkepolitiske ordfører ikke kan være til stede, skal jeg fremføre følgende: Det er jo næppe en hemmelighed, at Enhedslisten på længere sigt gerne ser en adskillelse mellem stat og kirke, bl.a. for at få rene linjer hvad angår de økonomiske relationer mellem stat og kirke.
Hvad angår B 146, hvor forslagsstillerne ønsker, at der skal ske en øget repræsentation af lægfolk i den folkekirkelige struktur, på stiftsplan i dette tilfælde, fremgår det af bemærkningerne til forslaget, at bestemmelserne om stiftsøvrighedens sammensætning er over 200 år gamle.
Denne udvikling bør da ganske bestemt også gælde den folkekirkelige struktur.
En repræsentation af lægfolk bestående af tre menighedsrådsmedlemmer som foreslået i forslaget kan forhåbentlig give større gennemsigtighed i de legalitetstilsyn og afgørelser, som ligger inden for stiftsøvrighedens opgaver.
Enhedslisten bakker op om forslaget om, at de fornødne lovmæssige og administrative ændringer bliver sat i gang for at få gang i processen.
Egil Møller (DF), 2001-05-04:
Da Dansk Folkepartis ordfører på området, hr. Poul Nødgaard, ikke har mulighed for at være til stede, skal jeg på hans og partiets vegne meddele følgende: Kristeligt Folkeparti ønsker med sit beslutningsforslag at få mere demokrati ind i folkekirken.
Sådan ser vi også på det i Dansk Folkeparti, og vi kan naturligvis støtte den hensigt.
Folkekirken styres i dag af menighedsråd, provstiudvalg, stiftsøvrighed og Kirkeministeriet.
Dansk Folkeparti har ved tidligere lejligheder gentagne gange fremført ønsket om en forenkling med udgangspunkt i, at menighedsrådenes rolle blev styrket, så de øvrige kirkelige instansers rolle blev minimeret til det mindst mulige.
Hidtil har disse tanker ikke vundet særligt stort gehør her i Folketinget.
Efter disse indledende bemærkninger skal jeg forholde mig til det konkrete forslag fra Kristeligt Folkeparti, som jo drejer sig om stiftsøvrigheden, der i dag kun består af biskoppen og stiftamtmanden.
Her ønsker Kristelig Folkeparti, at stiftsøvrigheden udvides med tre medlemmer fra stiftet, fordi det derved sikres, at der er repræsentanter for menighedsrådene, når stiftsøvrigheden behandler sager vedrørende tilsyn med stiftets menighedsråd.
Den ordning, der blev indført i 1984 med et stiftsudvalg bestående af en repræsentant for menighedsrådene,
Fra Dansk Folkeparti skal vi her medgive fuld og helhjertet tilslutning til Kristeligt Folkepartis forslag, som burde være gennemført for flere år siden, men man kan vel sige bedre sent end aldrig.
Eva Møller (KF), 2001-05-04:
Kristeligt Folkepartis forslag om inddragelse af lægfolk i stiftsøvrighedens tilsynsfunktion fremstår for os som et positivt lovforslag.
Om end vi godt kan se, at der er en række vanskeligheder og problemstillinger forbundet med det foreliggende forslag, finder vi også, at det er et led i demokratiseringen, at man også på stiftsøvrighedens plan inddrager lægfolk.
Derfor har vi efter megen overvejelse besluttet os for, at vi vil sige ja til forslaget og så se på de udmøntninger, der i givet fald vil komme fra kirkeministerens side, fordi vi som sagt kan se, at der er en række vanskeligheder.
Men vi kan også godt se, at de forslag, kirkeministeren udarbejder, måske vil vise sig at være så vanskelige og så komplicerede og så meget ude af trit med en række andre ting, at vi til den tid må sige, at det måske alligevel ikke er måden at gøre det på.
På den anden side har vi Danmark god tradition for et lægelement i vores juridiske behandling, og vi synes, at det som sagt er værd at prøve, også i denne sammenhæng.
Så derfor vil vi støtte Kristeligt Folkepartis forslag.
Bodil Thrane (V), 2001-05-04:
Kristeligt Folkepartis forslag, som vi nu skal førstebehandle,
ser jo umiddelbart positivt ud, idet det folkevalgte element alt andet lige befordrer den demokratiske kontrol eller styreform, som de fleste af os går ind for herinde.
Men når man læser § 46 i menighedsrådsloven, kommer man jo i tvivl om, hvorvidt det, Kristeligt Folkeparti foreslår, nu er en god idé, og jeg kom til den konklusion, at det ikke er så enkel en sag, der blot lige er at sige ja til.
Forslaget vidner da også om, at der er brug for et større udredningsarbejde fra Kirkeministeriets side, hvis forslaget overhovedet skal befordres.
Funktionen, som stiftsøvrigheden har, er tilsyn med menighedsrådenes arbejde, og den funktion går på, om der er udført en lovlig eller ulovlig handling.
Det kan man selvfølgelig sagtens forbinde med et folkevalgt islæt, men jeg mener alligevel, at hvis der skal ændres på sammensætningen eller sættes supplerende personer i stiftsøvrigheden arbejde, bør vi i Folketinget have eksempler på positive og gode ting, inden vi træffer beslutningen, og de kan ikke læses af beslutningsforslaget.
Derfor kan jeg på Venstres vegne sige, at vi ikke på det foreliggende kan støtte forslaget. Hvis der derfor skal ske ændringer, som Kristeligt Folkeparti ønsker, må der som sagt tungtvejende argumenter og konsekvenser til, når vi både taler om retssikkerhed for sognene og menighedsrådene, og omvendt kan man også sige, om det skulle være sådan, at lægfolk ønsker at sidde i dette tilsynselement.
I hvert fald synes jeg, der er flere ting, man kan stille spørgsmål om bliver mere optimale, hvis dette lægmandselement kommer ind. Der er en hel del spørgsmål, vi gerne vil stille under udvalgsarbejdet, hvis der viser sig velvilje for forslaget, inden vi kan tilslutte os.
Vi vil som altid arbejde seriøst i udvalget på sagen, men som sagt kan vi ikke støtte forslaget lige her og nu.
Jeg synes alligevel, jeg vil nævne, og jeg tror også, kirkeministeren var lidt inde på det, at når vi skal til at se på sagen i udvalget, var det måske relevant at stille spørgsmål om, hvilken magt biskoppen har, stiftsøvrigheden har over for menighedsrådene, når vi taler f.eks. om de aktuelle krav, om kirketællinger, om det er en egentlig lovfæstet ret, biskoppen har.
Det spørgsmål synes jeg også, vi kan tage ind under denne behandling i udvalget. Som sagt her og nu er vi ikke parat til at støtte forslaget.
Svend Erik Larsen (S), 2001-05-04:
I beslutningsforslag nr. B 146, som er fremsat af Kristeligt Folkeparti, bliver det foreslået, at stiftsøvrighedens tilsyn tiltrædes af tre valgte menighedsrådsmedlemmer i forbindelse med behandling af sager omfattet af § 46 i menighedsrådsloven.
Jeg skal tilkendegive, at Socialdemokratiet ikke støtter forslagsstillerne, men meget gerne deltager i en fortsat debat om omstrukturering af kompetence i de kirkelige råd og stiftsøvrigheden.
Vi vil gerne diskutere, om lægfolk skal have indflydelse på flere områder og højere niveauer, end de har i dag, men vi mener ikke, § 46-spørgsmålet er det rette sted at sætte ind.
Sager, der er omfattet af § 46, omfatter primært tung jura.
Biskoppen og stiftsamtmanden udfører i dag legalitetstilsyn af menighedsrådenes dispositioner, og da det drejer sig om vurdering af legaliteten, retslig vurdering af menighedsrådenes arbejde, mener vi, at en faglig, juridisk instans er bedre og bedst egnet til at udføre tilsynet.
Stiftsøvrighedens beslutninger kan i forvejen afprøves i Kirkeministeriet og ved domstolene ifølge § 47 i menighedsrådsloven.
Dermed er der altså sikkerhed for, at menighedsrådene kan følge en sag ud over stiftsøvrigheden.
Det påvirker også vores holdning, at § 46 kun yderst sjældent bliver brugt.
Vi mener, at beslutningsforslaget lægger op til at oprette en instans og et regelsæt, der næsten aldrig vil komme i brug.
Det virker uhensigtsmæssigt og vil heller ikke være tilfredsstillende for de menighedsrådsmedlemmer, der eventuelt skal varetage opgaverne.
Kristeligt Folkeparti lægger i bemærkningerne vægt på, at det ikke kun er på baggrund af den konkrete sag i Vallekilde og Hørve, at de fremsætter beslutningsforslaget.
Ikke desto mindre har beslutningsforslaget kun indflydelse på netop den slags sager.
Vi ønsker derfor ikke at støtte forslaget, men opfordrer fortsat til at overveje mulighederne for strukturændringer i folkekirken med decentralisering og demokratisering for øje.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-05-04:
Når det gælder spørgsmålet om hjemmel, kan jeg nævne, at resolutionen af finansminister Poul Møller, meddelt den kongelige civilliste og tronfølgerparrets hofstat den 15. august 1969, indeholder følgende ordlyd: »Under henvisning
til stedfundne forhandlinger skal man meddele, at der fra 1. juli 1969 vil blive ydet tilbagebetaling af den almindelige omsætningsafgift på udgifter, der afholdes af den kongelige civilliste, Deres Kongelige Højheder tronfølgerparrets hofstat og betales af civillistens økonomikontor. Tilbagebetaling vil dog ikke kunne omfatte afgifter af varer, som civillisten selv indfører fra udlandet.«
Så har vi et aktstykke 85 af 25. november 1996, som blev udarbejdet af Finansministeriet og tiltrådt af Finansudvalget den 4. december 1996, hvori Finansministeriet anmoder om Finansudvalgets »tilslutning til en ændring af den statslige ordning med refusion af statsinstitutionernes udgifter til ikkefradragsberettiget købsmoms, således at dronningen og medlemmer af det kongelige hus omfattes af den ordning frem for som hidtil at modtage momsrefusion fra Told og Skat.«
Som sagt, den korte version som svar på hr. Søren Søndergaards spørgsmål: Ordningen går altså tilbage til daværende finansminister Poul Møller i 1969
Frank Aaen (EL), 2001-05-04:
Skal statsministerens svar forstås sådan, at fra 1969 til 1996 var der ikke noget lovgrundlag for at refundere moms til kongehuset?
For jeg går ud fra, at man ikke i det her land bare ved brev fra en finansminister kan bevilge nogen et stort beløb, fritagelse fra den almindelige lovgivning.
Skal jeg forstå det sådan, at der ikke er noget lovgrundlag for den momsrefusion, der er sket frem til 1996?
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-05-04:
Jeg kan sige, at aktstykke 85 fra november 1996, der blev refereret til fra spørgeren, må opfattes som en teknisk-administrativ ændring af ordningen om refusion af moms fra Told og Skat i henhold til momslovens bestemmelser
om momsfritagelse for diplomater m.v., jf. § 45, stk. 2, i momsloven, som hviler på resolutionen fra 1969 af daværende finansminister. Og jeg tror som sagt ikke, jeg på nuværende tidspunkt vil gå længere ind i denne lidt teknisk prægede diskussion.
Frank Aaen (EL), 2001-05-04:
Jeg anser det ikke for at være en teknisk diskussion.
Spørgsmålet er, om man kan bevilge nogen instans, det være sig kongehus, en kommune, forsvaret, andre statsinstitutioner, momsfritagelse uden lovgrundlag.
Søren Søndergaard (EL), 2001-05-04:
Jeg synes, det er fantastisk.
Jeg er dybt imponeret. Hr. Ole Løvig Simonsen siger: Hvorfor lave om på noget angående momslovgivningen, som fungerer?
Jamen undskyld, ligger der ikke et forslag her fra regeringen om at lave om på ordningen.
Det troede jeg der gjorde.
Det er da det forslag, der er fremsat.
Vores forslag er: Lad os da spare det arbejde.
Lad os da give dem deres egne penge, som de så kan bruge, som de vil, uden at skulle aflægge regnskab for, hvor mange de har brugt i moms.
Hvorfor er det så vigtigt at vide, hvad de har brugt i moms?
Det er det spørgsmål, jeg har prøvet at stille nu for tredje gang, og det er det, den socialdemokratiske ordfører har undgået at svare på.
Spørgsmålet er: Kan han også undgå det her tredje gang?
Frank Aaen (EL), 2001-05-04:
Det er da en utrolig snakken udenom.
Hvorfor kan vi ikke sige tingene rent ud?
Fra 1968/69 og frem til 1996 er der lavet momsfritagelse
for kongehuset uden lovhjemmel, for jeg går da ud fra, at vi er enige om, at et brev fra en finansminister ikke kan bevilge nogen, hverken en statsinstitution, en kommune eller et kongehus momsfritagelse.
Så kan vi ikke få det helt på det rene?
Det er nemlig noget, vi har spurgt om i Finansudvalget, og som vi ikke har fået svar på.
Derfor vil jeg spørge hr. Ole Løvig Simonsen: Hvor var lovhjemlen til momsfritagelsen frem til 1996?
Aage Frandsen (SF), 2001-05-04:
Jeg spørger den socialdemokratiske ordfører - som ordfører.
Og det kan jeg ikke læse i et svar fra Finansudvalget.
Det kan jeg jo ikke.
Jeg vil gerne have bekræftet, at Socialdemokratiet synes, at det er helt i orden, at medlemmer af den kongelige familie kan have ganske pæne indtægter via aktier, obligationer og gevinster ad den vej, som ikke beskattes.
Det synes den socialdemokratiske ordfører er helt i orden.
Kan jeg få den bekræftelse med et ja?
Eller få det afkræftet med et nej?
Ole Løvig Simonsen (S), 2001-05-04:
Først igen til hr. Aage Frandsen, der spørger om, hvad den socialdemokratiske holdning er: Men det er jo den, jeg giver udtryk for.
Det ved hr. Aage Frandsen udmærket godt.
Den ordførertale, jeg holdt her, har jeg selvfølgelig også fået godkendt i gruppen, og det er de grænser og det, der står i lovforslaget, vi har beskæftiget os med.
Det giver større klarhed, det giver større gennemskuelighed.
Det giver
måske ikke det, som hr. Aage Frandsen gerne vil have, men det, vi har sagt, og det står klart, er, at vi ikke går ind og blander os i det kongelige hus, og hvad de skal bruge deres midler til.
Dermed er det sådan.
Man kan lide det eller ikke lide det, men sådan er det.
Det var også det, som hr. Søren Søndergaard og andre var inde på.
Jamen jeg vil bare sige, at den ordning, der er, fungerer godt.
Jeg har det nøjagtig som hr. Søren Søndergaard.
Jeg går heller ikke ind og ser, hvor meget man får tilbage i moms, men jeg ved, at den fungerer godt.
Det kunne man lige så godt spørge om.
Jeg har sagt, at nu bliver det lovfæstet.
Det er ikke det samme som at sige, at der ikke har været hjemmel til det.
Det vil jeg da gerne lige hilse og sige.
Det ved hr. Frank Aaen også udmærket godt.
Og en af de ting, som jeg synes er interessant i den her debat, det vil jeg gerne slutte lidt af med,
er, at lige meget hvad man stiller af spørgsmål fra hr. Aage Frandsens, hr. Frank Aaens og hr. Søren Søndergaards side, jeg mangler faktisk hr. Søren Kolstrup og fru Jette Gottlieb også, så spørger man om ting, man godt kender svaret på, for man har bedt om at få spørgsmålene/svarene i Finansudvalget.
Hvorfor i alverden skal man bruge min tid på at få besvaret spørgsmål, hvis svar man godt kender på forhånd.
Søren Søndergaard (EL), 2001-05-04:
Jeg forstod den socialdemokratiske ordfører på den måde, at naturligvis bliver det dyrere med den pensionsforpligtelse, som man påtager sig i det her lovforslag.
Det var vel også det, hele den diskussion om alderssammensætningen af de ansatte, af personalet ved hoffet, skulle gøre godt for.
Så det er jo en bekræftelse af, at det bliver dyrere.
Så beklager jeg, at den socialdemokratiske ordfører ikke ville svare på spørgsmålet om, hvorfor Socialdemokratiet er så ualmindelig interesseret i at vide, hvor stort et beløb kongehuset bruger på moms.
Personlig har jeg ingen interesse i at vide, hvor mange penge kongehuset bruger på moms.
Det er mig fuldstændig uinteressant. Hvorfor er det så vigtigt for Socialdemokratiet at få det her afklaret?
Det må vel være rimeligt at få en begrundelse for det, for det stiller man faktisk et forslag om at vi fortsat skal vide, i modsætning til et forslag, der ligger om, at vi skal holde op med at få det at vide.
Så hvorfor er det så vigtigt?
Frank Aaen (EL), 2001-05-04:
Jeg skal takke den socialdemokratiske ordfører for den klare erkendelse af, at der i næsten 20 år er blevet bevilget momsfritagelse uden lovgrundlag, og at det, vi er i gang med i dag, er på en række områder at lovliggøre forholdene omkring kongehuset.
Jeg vil sige, at hvis det var en anden institution, den diskussion drejede sig om, ville det nok have fremkaldt noget større overskrifter end de her meget lidt skjulte erkendelser af tingenes tilstand.
Derfor er mit spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører: Kan vi så regne med, at alt er lovligt efter i dag?
Er Socialdemokratiet helt hundrede procent overbevist om, at der ikke dukker en ny sag frem?
Og ville det ikke være i alles interesse, uanset hvad man synes om kongehuset, at få lavet den undersøgelse, der sikrer, at så er alt lovligt herefter? Når vi altså har haft en lovløs tilstand i mere end 20 år, ville det ikke være en god idé at sikre sig, at vi efter denne her debat er kommet hele vejen rundt, og at alt er lovligt?
Ole Løvig Simonsen (S), 2001-05-04:
Først til hr. Aage Frandsen: Da vi nu kommer ind i det kategoriske ja eller nej - vil du hænges eller skydes, nu må svaret frem - så må jeg have lov til at henvise til det, som jeg sagde allerede i min ordførertale, nemlig at vi ikke blander os i, hvad kongehuset bruger sine midler til, og dermed er det besvaret. Dernæst vil jeg sige til hr. Frank Aaen, at der er lovhjemmel til det.
Men man kunne måske bede hr. Frank Aaen
og hr. Søren Søndergaard og andre om at undersøge sagen lidt mere, før de udtaler sig så klart, som hr. Frank Aaen har gjort.
Jeg skal ikke gå ind i den diskussion.
Ja, det kan også være, der findes andre papirer, som man måske ikke har spurgt om, hvad ved jeg?
Men man må blive ved med at spørge, og det skal man selvfølgelig have lov til, for ellers får man jo aldrig det svar, som man også kan bruge i en senere sammenhæng.
Så kommer vi til hr. Søren Søndergaards spørgsmål om, hvorvidt det er en ændring.
Ja, man kan sige, at det er en ændring på den måde, at det er lovfæstet, for det er det, der blev vedtaget i aktstykket i 1996.
Men lad nu det være.
Jeg har ingen interesse i at se, hvor meget der blev tilbage i moms, overhovedet ikke.
Jeg siger, at det er en fornuftig ordning, der kører godt.
Der kan hr. Søren Søndergaard og jeg være uenige om, og det har ikke noget at gøre med at tale hverken sort eller udenom.
Vi har bare to forskellige opfattelser, og der har jeg den opfattelse, som jeg tilkendegiver.
Det er måske den, der samler flertal i dag.
Aage Frandsen (SF), 2001-05-04:
Det, jeg efterlyste hos hr. Ole Løvig Simonsen, var Socialdemokratiets holdning, for den socialdemokratiske ordfører tog udgangspunkt i momsen og sammenlignede med staten, kongehuset og staten. Så siger jeg, at der også er noget, der hedder
kongefamiliens private formuer
Der er nogle skatteordninger, hvor man jo så er undtaget.
Det er det, jeg spørger efter, er det rimeligt? Er det fornuftigt?
Også ud fra at kongehuset vel selv har en interesse i ikke at have særlige ordninger, for man må vel nok sige, at hvis man har særlige ordninger, er man under mistanke for et eller andet.
Så vil jeg også godt spørge den socialdemokratiske ordfører i forhold til udtrykket »at vi skulle have noget tidssvarende«.
Hvorfor mener den socialdemokratiske ordfører, at det er mere tidssvarende ikke at have nogle oplysninger om kongehusets økonomi i forhold til det, man har i andre lande, om andre monarkier.
Er det, fordi det er utidssvarende i de lande, at de har oplysninger om kongehusets økonomi?
Søren Søndergaard (EL), 2001-05-04:
To spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører: I afsnittet om pensioner i bemærkningerne står der, at ændringen, hvor man altså holder op med at betale pensionerne og i stedet for betaler det her pensionsbidrag, således ikke har umiddelbart statsfinansielle konsekvenser.
Jeg vil godt spørge den socialdemokratiske ordfører: Hvilke konsekvenser har det på lidt længere sigt?
Altså på den sigt, der går ud
over den umiddelbare sigt.
Så vil jeg også spørge den socialdemokratiske ordfører: Hvorfor er det så vigtigt - og det angår afvisningen af Enhedslistens forslag - for den socialdemokratiske ordfører at vide, hvor meget kongehuset har betalt i moms og derfor får refunderet i moms? Hvad skal man bruge den oplysning til? Man får jo ikke at vide, hvad det er, der er købt.
Det er kun beløbet, man får oplyst.
Hvorfor er det overhovedet interessant?
Hvorfor skal der overhovedet laves noget bureaukrati, for at hr. Løvig Simonsen kan sidde og konstatere, hvor meget kongehuset har betalt i moms?
Hvorfor er det interessant?