runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian H. Hansen (DF), 2005-05-19:
Så må jeg spørge hr. Michael Aastrup Jensen: Det er rigtigt, at de her paragraffer er i dyreværnsloven, men hvordan skal man kunne se, om eksempelvis et hundyr har fået skadet vagina eller vaginaslimhinden?
Hvis man siger, at det handler om, at der er en skade, dækker vi os ind under dyreværnsloven, og så er det den, der dækker, men hvordan skal man kunne se det, hvordan skal man kunne konstatere det?
Det er bare sådan et lille veterinært spørgsmål, men det er jo meget vigtigt i denne her debat.
Michael Aastrup Jensen (V), 2005-05-19:
Jeg går næppe for vidt ved at sige, at vi vist alle herinde er enige om, at alle dyr har krav på at blive behandlet omsorgsfuldt og forsvarligt og dermed ikke udsættes for smerte.
Samfundet skal naturligvis ikke tillade, at seksuelt misbrug af dyr finder sted.
Det vil være det samme som at se bort fra vanrøgt og mishandling af vores dyr.
Jeg kan af beslutningsforslaget forstå, at Dansk Folkeparti mener, at den pågældende lovgivning, dyreværnsloven, ikke fungerer i tilstrækkeligt omfang i dens nuværende udformning.
Overordnet mener Venstre, at der allerede i den pågældende og i den gældende lovgivning reguleres for menneskers seksuelle misbrug af dyr.
Derudover er det også i den gældende lovgivning cementeret, at dyr ikke må bruges i filmoptagelser og lignende, såfremt dyret udsættes for væsentlig ulempe.
Jeg kan ud fra loven ikke tolke det anderledes, end at dyreværnsloven allerede i dag indeholder en bestemmelse om, at mennesker ikke må misbruge dyr seksuelt, såfremt misbruget bevirker angst, smerte, lidelse, varige men eller andre former for egentlig ulempe for dyret.
Det kan således kun være etiske og moralske overvejelser, som afgør, hvorvidt forbuddet skal gælde ud over det, som allerede er omfattet af dyreværnsloven.
Jeg vil derfor godt understrege, at vi i Venstre tager klart afstand fra menneskers seksuelle omgang med dyr, men vi er også samtidig af den opfattelse, at sagen ikke er tilstrækkeligt belyst, hvorfor vi i den forbindelse på linje med ministeren mener, at Det Dyreetiske Råd skal anmodes om en udtalelse om spørgsmålet, før vi kan tage endelig stilling til, hvorvidt der er behov for et forbud, der er mere vidtgående end den gældende lovgivning, nemlig dyreværnsloven, som den foreligger i dag.
Venstre kan således på det foreliggende grundlag ikke støtte forslaget til folketingsbeslutning.
Vi har megen sympati og fuld forståelse for intentionerne i forslaget, men vi vil gerne afvente stillingtagen til et eventuelt forbud, indtil Det Dyreetiske Råd har udtalt sig nærmere om sagen.
Lene Espersen (KF), 2005-05-19:
Det gjorde et meget stort indtryk.
Og jeg vil til hr. Christian H. Hansen om den debat, vi har i det danske Folketing, sige, at det jo er en lignende debat, der er i mange andre parlamenter rundtomkring i de lande, vi sådan normalt følger meget nøje.
Alle steder fornemmer jeg, at der er en meget stor interesse for, at vi går ind og ser på, at der klart er et retstomt rum, fordi man altså skelner mellem, om dyr får varige men, lider skade, er angste eller har lidelser.
Derfor er det også en meget, synes jeg, kompleks problemstilling at tage stilling til, hvis man siger, at der skal sættes en stopper for det, for hvis udgangspunktet er, at man vil lovgive for at signalere en moralsk afstandtagen, så har jeg tilkendegivet, at den afstandtagen mener jeg faktisk allerede er i det danske samfund.
Der er en moralsk afstandtagen til sodomi, til dyresex.
Men hvis det, man vil, er at retshåndhæve området, påpeger jeg så, at der er nogle problemstillinger vedrørende, hvordan man så skal gøre det i praksis.
Derfor synes jeg også, det er rigtigt, at Det Dyreetiske Råd laver en samlet gennemgang af området.
Christian H. Hansen (DF), 2005-05-19:
Det er da glædeligt, at Det Dyreetiske Råd nu vil tage det her op og kigge på det, men det forkaster sådan set ikke det faktum, at Det Veterinære Sundhedsråd både i 1999 og i 2000 har udtalt, at uanset den dyreværnslov, vi har i dag, så er sodomi at betragte som lovligt i Danmark.
Er justitsministeren klar over – det tror jeg ikke justitsministeren er, men nu er den viden så også kommet ind – at det faktisk forholder sig sådan?
Når man nu tager så stor moralsk afstand fra det, hvorfor så ikke sørge for, at det lige bliver indskrevet i loven – det er ikke meget, der skal ændres – at det her faktisk er ulovligt i Danmark?
Det sidste spørgsmål – nu blinker lampen, men jeg skal nå det
: Gjorde det indtryk på ministeren, at hun forleden fik overrakt 46.603 underskrifter fra modstandere mod sodomi?
Allerførst: Jeg kunne have et ønske om at ændre forretningsordenen, så man kunne stille mange flere spørgsmål, men det kan vi nok ikke drøfte nu.
Jeg forstod det sådan på det, ministeren oplyste, at der var meget etik og moral i det her, nemlig at man skulle tage moralsk afstand fra det og sådan noget.
Men handler det her ikke om, at grænsen går, når man påfører andre smerte, og er det i virkeligheden ikke det, vi taler om her?
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-05-19:
Vi er jo stadig væk større end Enhedslisten i SF, så det må være min tur.
Ja, i SF ser vi også positivt på det område her, og jeg har faktisk entydigt hørt på debatten, at det er en god ting, at flere kan førstehjælp.
Så hører jeg også nogle forsigtigheder, specielt fra hr. Karsten Nonbo, om, at vi skal passe på med ikke at kaste os ud i det, for vi kunne få kvaksalvere ud af det, og vi kunne lave noget, der lignede en stænklapsag.
Men jeg vil godt lande lidt mere på fødderne her og sige, at vi alle sammen er enige om, at det er en god ting at have udbredt kendskabet til førstehjælp, at lade flere få det, og det er ligesom hovedsagen.
Så har vi en anledning til at gribe fat i det her.
Man kunne også forestille sig noget i forløbet.
Jeg mener ligesom andre, at det er en god ting, at vi får taget hul på det her.
Det giver et større kendskab, og det er entydigt godt.
Lad os arbejde videre på det og finde en ordning, vi kan blive enige om.
For det er alles gode viljer, der skal stå sammen her.
Vi støtter forslaget – måske i en lidt anden udformning.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-05-19:
Socialdemokraterne foreslår et stort katalog af bestemmelser, der skal sikre, at ansatte sikres mod overvågning, som krænker deres ret til privatliv.
En begrundelse for beslutningsforslaget er, at de tekniske fremskridt siden vedtagelsen af persondataloven i 1999 er gået hurtigt, og at man nu kan få overvågningskameraer på størrelse med et knappenålshoved osv.
En del af forslagene er uden tvivl allerede dækket ind af gældende lovgivning, men der er sikkert god grund til at kigge på området igen.
Vi vil i øvrigt afdække området i udvalgsarbejdet.
Tom Behnke (KF), 2005-05-19:
Vi er fra konservativ side glade for, at Socialdemokratiet har fremsat det her forslag.
Vi har den opfattelse, at det er vigtigt, at vi forholder os til de her ting, og at vi diskuterer de her ting.
Forslagsstillerne har jo ret i, at den teknologiske udvikling er der, og det går stærkt i de her år.
Derfor kan det også være nødvendigt at se på, om man skal justere den lovgivning, vi har på nogle af disse områder, nu i dag med tv- og videoovervågning.
Vi har at gøre med et område, hvor vi taler om en balancegang mellem arbejdsgiverens ledelsesret og medarbejdernes ret til også at have et privatliv og den personlige integritet.
Men det er også vigtigt, at vi holder os for øje, at Folketinget skal opstille de overordnede spilleregler, nemlig at det må være arbejdsmarkedets parter, der, så vidt det overhovedet er muligt, aftaler sig frem på de her punkter.
Jeg tror, at vi har en fælles interesse i, så vidt det er muligt, og som vi nu kender systemet i Danmark, at overlade det til arbejdsmarkedets parter eller rettere til, at det er noget, man taler om arbejdsgiver og arbejdstager imellem.
Vi indførte for nogle år tilbage nogle spilleregler på området, sådan nogle overordnede rammer og regler, som vi støttede fra konservativ side.
De har nu virket i nogle år, så det er måske ved at være tiden til at vurdere, om der er behov for nogle justeringer: Hvordan har ordningen fungeret?
Har reglerne levet op til det, som vi ønskede fra Folketingets side?
Netop i den sammenhæng har jeg så forstået, at regeringen har nedsat det såkaldte tv-overvågnings-udvalg.
Det vil sige, at der altså i øjeblikket sidder et udvalg og vurderer: Har reglerne været gode nok?
Virker de efter hensigten?
Er der nogle urimeligheder?
Vi har fra konservativ side den opfattelse, at det, selv om vi kan se mange positive elementer i Socialdemokraternes forslag – der er mange af elementerne her, som vi er direkte enige i – jo altså er tv-overvågnings-udvalget, som allerede i dag ser på de elementer.
Det har vi fuld tillid til, at de vil gøre på en god, ordentlig og saglig måde, og vi afventer deres udspil, før vi er med på at komme med eventuelle ændringer.
Kim Christiansen (DF), 2005-05-19:
Nej, fru Lissa Mathiasen hørte ikke rigtigt.
Jeg sagde, at jeg fandt den nuværende lovgivning på området tilstrækkelig.
Lissa Mathiasen (S), 2005-05-19:
Det er jo en helt anden situation, vi her taler om.
Vi taler om medarbejdere, som f.eks. oplever at sidde ved kassen, og fra de kommer, til de forlader kassen, er der en sammenhæng mellem medarbejderens gøren og laden i forhold til at slå varer ind på kasseapparatet.
Den overvågning er også en overvågning af, hvorvidt man hele tiden gør tingene korrekt, eller hvorvidt der opstår fejl, og det vil sige, at den egentlig giver langt flere oplysninger end tænkt måtte være.
Jeg forstår det sådan, at Dansk Folkepartis ordfører mener, at det er et forsøg på at undgå, at der sker misbrug, men det her er rent faktisk en meget alvorlig form for chikane af medarbejderen.
Det slog mig også, at det næsten lød, som om – jeg håber ikke, at jeg har forstået det rigtigt – at man fra Dansk Folkepartis side mener, at der egentlig ikke bør være lovgivning.
Jeg hørte vel ikke rigtigt, altså at man slet ikke mener, at der skal være en lovgivning?
Kim Christiansen (DF), 2005-05-19:
Jeg har meget svært ved at følge fru Lissa Mathiasens tankegang.
Det har ikke noget at gøre med at overvåge personer; man overvåger et kasseområde, så man kan se, hvad der sker i forbindelse med kassetransaktioner.
Fru Lissa Mathiasen er jo selv overvåget dagligt her i Folketinget.
Jeg ved ikke, om fru Lissa Mathiasen føler det som en belastning.
Lissa Mathiasen (S), 2005-05-19:
Jeg hører, at Dansk Folkepartis ordfører siger, at det også kan give en tryghed som medarbejder, hvis man f.eks. uberettiget bliver beskyldt/mistænkt for tyveri, og at det derfor må være i orden, at medarbejderne også overvåges med kameraer.
Har man fra Dansk Folkepartis side overvejet, at det godt kan være en meget alvorlig belastning for medarbejderne hele tiden at have et sådant overvågningskamera i nakken?
Kim Christiansen (DF), 2005-05-19:
Hvor det forrige forslag fra Socialdemokraterne var ganske fornuftigt – måske fordi det havde udgangspunkt i et tidligere Dansk Folkepartiforslag – synes jeg måske, at det her beslutningsforslag lidt ligner sådan lovgivning for lovgivningens skyld.
Der er i dag regler for overvågning af ansatte i det arbejdsretslige system, og det er vigtigt at understrege, at det er en del af arbejdsgivernes ledelsesret at anvende overvågning, altså at holde øje med deres medarbejdere, om man vil.
Det er en meget svær tolkning mellem det at overvåge og det at udøve sin ret som arbejdsgiver til at holde opsyn med sine medarbejdere.
En stor del af det svind, der er i dag, f.eks. i detailbranchen, er faktisk tyveri fra medarbejderside.
Det er dokumenteret.
Derfor vælger mange selvfølgelig at overvåge kassefunktionen, og det kan jeg ikke se noget forkert i.
I øvrigt er jeg af den overbevisning, at langt de fleste arbejdspladser finder en løsning, som tilgodeser både medarbejderens ønsker og arbejdsgiverens behov.
Jeg har selv indtil for ganske nylig drevet egen virksomhed, og jeg har da været i en situation, hvor jeg måtte ringe til en medarbejder og sige: Hvornår kan jeg forvente at se dig på arbejde igen, for vi er lidt pressede i øjeblikket?
Er det overvågning af medarbejderen, eller er det bare min ret til lige at finde ud af, hvordan jeg skal få min virksomhed til at fungere?
Jeg mener, at det er det sidste.
Lad mig også i den forbindelse understrege, at jeg ikke er tilhænger af, at man overvåger sygemeldte medarbejdere ved hjælp af detektiver; selvfølgelig er jeg ikke det.
Men jeg er også af den overbevisning, at det sker yderst sjældent, og at der derfor ikke er behov for yderligere lovgivning.
Fru Lissa Mathiasen var inde på betvivlede lægeerklæringer.
Jamen lægeerklæringer bliver jo i dag skrevet ud sådan raskvæk.
Hvis jeg går ned og siger, at jeg har ondt i ryggen, så får jeg en lægeerklæring, for lægen har jo ingen grund til at betvivle, at jeg har ondt i ryggen.
Derfor ville jeg da også som arbejdsgiver stille mig tvivlende over for en lægeerklæring.
Men hvis man har nogle dygtige og gode medarbejdere, som har et sygefravær, der ligger inden for normalen, er der jo ingen arbejdsgiver, der vil gå ud og kontrollere det yderligere.
Der er nedsat det føromtalte tv-overvågnings-udvalg, som i øjeblikket ser på en række problemstillinger inden for det her, som også er omtalt i Datatilsynets notat.
Det er da klart, at Dansk Folkeparti, hvis konklusionen skulle vise, at der bør strammes op på lovgivningen, så selvfølgelig også er villig til at diskutere ændringer.
Men på nuværende tidspunkt kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Karsten Nonbo (V), 2005-05-19:
Jeg tror godt, at vi kan mødes et eller andet sted i denne sag.
Men ud fra det, som står her, og da vi endnu ikke har fået svaret, er jeg tøvende over for, hvor vi kan mødes.
Det er det, jeg siger.
Jeg vil nødig have, at vi står her og taler os fra hinanden.
En positiv indgangsvinkel er vores udgangspunkt.
Lissa Mathiasen (S), 2005-05-19:
Det synes jeg altså er en lidt anden situation.
Her taler vi om personer, som er i et ansættelsesforhold, og det er i den sammenhæng, at vi føler, at det er en krænkende måde at blive observeret på.
Det er det, jeg egentlig spørger ind til, for det andet er jo et spørgsmål om socialt bedrageri.
Her taler vi altså om, hvorvidt en arbejdsgiver skal have ret til at kunne bruge detektivbureauer, fordi man betvivler, om en lægeerklæring er god nok.
Det er det, som vi i hvert fald ikke finder rimeligt.
Karsten Nonbo (V), 2005-05-19:
I en sådan konkret sag vil jeg medgive forslagsstillerne, at det er langt ude.
Men jeg skal så erkende, at jeg kender til en sag, hvor man lige tillod sig at tage et billede af facaden på det hus, hvor et ægtepar havde erklæret, at de ikke var ægtepar, at de var skilt og var flyttet hver til sit.
Der havde man tilladt sig lige at tage et billede, fordi der var opstillet en æresport og de altså fejrede sølvbryllup, samtidig med at de var skilt.
Lissa Mathiasen (S), 2005-05-19:
Jeg vil da godt spørge, om hr. Karsten Nonbo ikke selv ville føle det krænkende at være i en situation, hvor man er sygemeldt og der forelægger lægeerklæring, og derefter måtte konstatere – det er jo en konkret sag, som jeg også har henvist til her – at der bliver sat et detektivbureau på, som rent faktisk dag og nat overvåger en som person, og som derefter får overgivet alt, hvad der hedder personlige data, for derefter at fremlægge de observationer, der er gjort, i retten, hvor sagen kommer til at køre.
Jeg finder det som en personlig krænkelse at gå så langt, at man betvivler lægeerklæringen.
Det er egentlig det, jeg godt vil spørge Venstres ordfører, om man ikke også fra Venstres side føler, at man så er gået langt.
Frode Sørensen (S), 2005-05-19:
Jeg vil bare sige, at jeg er meget glad for, at både Venstres ordfører og justitsministeren er begejstrede for det her forslag.
Det har været undervejs i et stykke tid, og jeg synes så, at vi skal komme lidt videre.
Så tak for debatten.
Karsten Nonbo (V), 2005-05-19:
Jeg vil bare kvittere og sige tak for tilsagnet.
Det er næsten synd, at hr. Frode Sørensen ikke hørte justitsministerens begejstrede indlæg for ca. 14 dage, hvor ministeren fortalte om kurset, som ministeren havde været ovre at se.
Det er et rigtig godt kursus, og man får sig nogle ahaoplevelser som tilskuer, men det gælder søreme alle, der er med derovre.
Altså, de unge mennesker får nogle ahaoplevelser, når de opdager, hvad det betyder, når der pludselig bliver smidt 200 kg ekstra ind i bilen, som det sker, når de kører hjem lørdag nat.
Så bremser bilen altså langsommere osv.
Det er noget, der er godt, og det er noget, de laver strålende ovre i Vejle, så det glæder vi os til, og jeg er glad for, at hr. Frode Sørensen er positiv for at se på det også.
Frode Sørensen (S), 2005-05-19:
Jeg vil gerne love hr. Karsten Nonbo, at jeg meget gerne vil over og se det der.
Jeg er kun interesseret i, at vi får skabt et produkt med størst mulig kvalitet.
Nu mener jeg ikke, at spørgsmålet om kvaliteten vil være afgørende for, om selve kurset ligger, før man går i gang med f.eks. teoriundervisningen og den praktiske kørsel, eller om det ligger undervejs.
Kurset skal sandsynligvis indeholde det samme.
Men jeg synes afgjort, at vi skal sige til alle ordførerne her: Lad os finde ud af, om vi har en mulighed for, gerne i fællesskab, at komme over og se, hvordan det her virker, og diskutere med de folk, der har fat omkring det.
Det vil selvfølgelig også være meget spændende at få det at vide.
Karsten Nonbo (V), 2005-05-19:
Det var da også udmærket at høre hr. Frode Sørensen.
Vi er jo enige i grundsubstansen.
Det er et godt, sagligt og fagligt forslag, som vi i en vis grad alle sammen er enige i.
Men vi vil jo helst have den bredest mulige tilgang, så vi alle sammen kan få ejerskab i det.
Vi kan f.eks. få eksperterne i Færdselssikkerhedskommissionen ind, og vi kan også få den undersøgelse fra Fyns Amt med.
Vi står jo, som jeg sagde, lige foran målstregen, men skal vi ikke lige komme rigtig på plads og finde ud af, om det er den model, som hr. Frode Sørensen skitserede, og som står her i forslaget, eller om det er hr. Kim Christiansens model, eller det kan måske være en med en tredje nuance, som måske har lidt mere med?
Det er jo rart lige at blive klogere, når det er noget, der snart ligger tilgængeligt og på bordet.
Line Barfod (EL), 2005-05-19:
Enhedslisten kan også støtte forslaget.
For os er det også væsentligt, at vi kan finde et flertal, og derfor er det fint, hvis det under udvalgsarbejdet kan lykkes at finde en løsning på, om man skal have bestået førstehjælpsprøven, inden man går i gang med køreundervisning, eller om det er fint, at man får den samtidig med, at man tager undervisning til kørekort.
Vi synes, det er udmærket, hvis man kan finde en løsning på det, og det går vi ud fra at forslagsstillerne er indstillet på.
Vi vil så også gerne sige, at vi synes, det er vigtigt, når vi så ønsker at udbrede, at der er mange flere, der skal tage førstehjælpskurser, at vi så også sørger for, at der er de nødvendige midler til førstehjælpskurser.
Selvfølgelig er der noget brugerbetaling på, men der sker jo ofte det, at der er mange flere, der ønsker at tage førstehjælpskurser, end der bliver udbudt.
Derfor er det vigtigt, at vi også giver de fornødne midler til ASF-Dansk Folkehjælp, Røde Kors, Beredskabsforbundet, og hvem der ellers af frivillige organisationer udbyder disse kurser, så vi kan sikre, at der også er muligheder for at tage kurserne alle steder, så folk kan komme til, når de ønsker at tage kurserne.
For der er jo rigtig gode erfaringer med førstehjælpskurser, som mange andre har været inde på under debatten.
Jeg vil så gerne tilføje, at man i de senere år har haft gode erfaringer med at lade børnene starte med det, helt fra de er små.
Man har lavet forsøg i børnehaver og skoler med, at børnene allerede der lærer førstehjælp.
Det tror jeg at vi skal arbejde videre med, for det giver børnene gode erfaringer.
Børnene lærer både det, der ligger i førstehjælp selvfølgelig, men de lærer også at yde omsorg for hinanden.
Hvis de vokser op med jævnligt at få genopfrisket det, de kan af førstehjælp, og får det udvidet, efterhånden som de bliver større og kan overkomme mere, så de kan yde førstehjælp i større omfang, kan de dermed også lære at kende deres begrænsninger, så vi undgår de episoder, som hr. Karsten Nonbo fortalte om, hvor folk vover sig ud i mere, end de egentlig kan håndtere.
Det er utrolig vigtigt, at man på førstehjælpskurset også lærer, hvad det er, man ikke kan.
Det ville man måske blive bedre til, hvis man, helt fra man er lille, lærer noget om, hvordan man tager hånd om andre, og hvornår man i stedet for skal lade nogle voksne eller professionelle tage over i situationen.
Vi håber, at det her forslag kan være med til at udbrede førstehjælpskurser i et endnu større omfang, end de er i dag.
Eigil Andersen (SF), 2005-05-19:
Det er jo, hvad der kan ske.
På vegne af mit partis ordfører, fru Anne Baastrup, som desværre ikke kan være til stede, skal jeg sige følgende: Med dette beslutningsforslag er der tale om en omfattende forbedring af ansattes vilkår.
Desuden er det vores overbevisning, at unødig overvågning på en arbejdsplads skaber mistillid og dermed ikke bidrager til et humant og produktivt arbejdsmiljø.
Man kan faktisk meget let forestille sig, at andelen af syge stiger på grund af den her overvågningsaktivitet.
Der er eksempler på, at det psykiske arbejdsmiljø bliver dårligere, og at der kan udvikles forskellige former for psykiske lidelser.
Af de særlig positive ting ved beslutningsforslaget vil jeg bl.a. fremhæve, at det gøres ulovligt for en arbejdsgiver at overvåge en ansat, når vedkommende er sygemeldt; at der er udvidet adgang til godtgørelse for uretmæssig overvågning; og at der, i det omfang der opsættes videoovervågning af ansatte, der kan medføre personfølsomme oplysninger, enten skal ske anmeldelse til eller indhentes tilladelse fra Datatilsynet.
Som beslutningsforslaget også påpeger, bliver overvågningsmetoderne mere og mere grove, f.eks. etablering af overvågningsudstyr på toiletterne uden de ansattes viden.
Samlet set er SF positiv over for forslaget og ser derfor frem til udvalgsbehandlingen.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-05-19:
Da den konservative ordfører, fru Charlotte Dyremose, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne sige følgende: I Det Konservative Folkeparti er vi meget optaget af, at dyr ikke skal lide unødigt.
Vi har derfor også flere gange støttet forskellige forslag, der har haft til formål at beskytte dyr mod unødige lidelser.
Gruppen bemærker desuden, at Det Dyreetiske Råd har udtalt, at dyr ikke lider unødig overlast, såfremt de skydes med en boltpistol i umiddelbar forlængelse af den rituelle slagtning.
Da disse slagtninger som sagt ikke foretages i dag, vil dette forslag altså ikke betyde nogen som helst ændring af gældende praksis ved slagtning af dyr i Danmark.
Den konservative gruppe kan derfor ikke støtte forslaget.
Der er dog enkelte i gruppen, der hælder imod en divergerende opfattelse.
Frode Sørensen (S), 2005-05-19:
Hr. Christian H. Hansen lægger mig nogle ord i munden.
Socialdemokratiet går lige så meget op i dyrevelfærd, som vi altid har gjort, og det er kolossalt meget, og det ved hr. Christian H. Hansen også fra andre situationer.
Der er ikke sket ændringer i den socialdemokratiske holdning i forbindelse med det her, og hr. Christian H. Hansen kunne jo lige så godt have spurgt, om vi sætter jagt før dyrevelfærd.
Christian H. Hansen (DF), 2005-05-19:
Vi må stadig væk konstatere, at Socialdemokratiet efter sin ordførertale i dag ikke sætter dyrevelfærd særlig højt, men det tror jeg at alle har forstået.
Så et enkelt lille spørgsmål mere, som går på det her med religionsfriheden.
Der blev godt nok ikke brugt så meget tid på den, men den kom lige ind til sidst, og det gjorde den i øvrigt også i 1999 af den daværende justitsminister, hr. Frank Jensen, kan jeg se.
Men her ser vi altså, at religionsfrihed har, ligesom regeringen også har sagt, et fortrin frem for dyrevelfærd.
Frode Sørensen (S), 2005-05-19:
Først vil jeg sige til hr. Christian H. Hansen, at den socialdemokratiske gruppe sætter dyrevelfærd meget højt, og jeg kan sige, at når der bliver afstemning om det her forslag, vil det være en enig socialdemokratisk gruppe, der stemmer.