runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2001-03-27:
Jamen nu tror jeg, at jeg vil starte med fru Lissa Mathiasen, fordi der var så mange spørgsmål, så jeg vist kom til at overse et af dem fra fru Lissa Mathiasen.
Og der skete jo så det, at da den daværende indenrigsminister, Thorkild Simonsen, mente, at vi måske skulle lave nogle stramninger, så indførte han den såkaldte integrationsydelse, som var lavere end de ydelser, man ellers var berettiget til.
Det trak regeringen tilbage, fordi den blev bange for sin egen skygge, og det er for mig at se et eksempel på et af de områder, hvor man er berettiget til som asylansøger at få nogle ganske gode bidrag til sin egen økonomi og til sit eget virke i Danmark, som vi egentlig mener er overflødigt.
Vi mener, det var rimeligt, at man lavede en ordning, der gav et mindre beløb eller eventuelt gav nogle af de midler til asylansøgerne i naturalier, som man gør i England, som labourregeringen har gennemført med Socialdemokratiet.
Vi synes, det var et vældig godt initiativ, hvis man kunne tage det, og det er som sagt et af eksemplerne på, at man er inde over sociallovgivningen og har nogle muligheder for f.eks. at få svarende til kontanthjælpssatsen, hvad man jo altså ikke vil have i mange andre lande.
Med hensyn til de præventive effekter af det her vil jeg som sagt ikke afvise, at det kan have nogle få og små virkninger, og derfor støtter vi også forslaget.
Og deri har hr. Søren Søndergaard ret: Vi støtter forslaget - ikke nøjagtig med de begrundelser, som hr. Søren Søndergaard kom med, men vi støtter forslaget.
Jeg har svært ved at forestille mig andet.
Så siger hr. Knud Erik Hansen, at nu er der et fald i antallet af SNG-flygtninge.
Men vi har jo set gennem alle årene, at der er nogle svingninger.
Nogle lande leverer færre, nogle lande leverer flere flygtninge.
Det er jo også nogle af de bud, som den tidligere indenrigsminister har givet, men situationen er bare den, at det er endt med det høje tal, som er korrekt, nemlig de 22.600 henholdsvis asylansøgere og familiesammenførte sidste år.
Og det er dér hovedproblemet er.
Det her vil måske medføre, at vi får 3 eller 5 eller 10 færre, men det betyder bare ikke noget i hovedsagen, og det er det jeg tror befolkningen er arge modstandere af det
Lissa Mathiasen (S), 2001-03-27:
Det er jo et meget godt eksempel fra hr. Peter Skaarups side på, at man bevidst mod bedre vidende tager ud og misinformerer befolkningen, bevidst vildleder befolkningen, i forhold til hvordan verden hænger sammen.
Jeg er nødt til at sige: Læs på lektien.
Kom igen og lad os tage en snak om, hvad det er for sociale ydelser.
Jeg er nødt til at belære hr. Peter Skaarup om, at en asylansøger altså ikke får integrationsydelse.
Først den dag, man har fået asyl, fået ret til ophold her, kan man få integrationsydelsen.
Så prøv med andre eksempler fra den sociale lovgivning.
De findes ikke.
Peter Skaarup (DF), 2001-03-27:
Jeg må indrømme, at jeg synes, jeg hører mange usikkerheder ved det her forslag, og jeg er meget i tvivl om, om det kommer til at virke ret meget; det må jeg nok sige.
Der udestår i hvert fald en hel del spørgsmål i Retsudvalget
omkring det.
Jeg kunne som sagt godt have tænkt mig, at ministeren ville tilkendegive, at det her med høringsfristerne er for dårligt af regeringen - at man ikke overholder dem, når Folketinget klart har vedtaget det og der er et meget klart flertal herinde, der har sagt i dag, at man mener, det er for dårligt.
Sonja Albrink (CD), 2001-03-27:
Lad mig med det samme slå fast, at vi i CD deler de bekymringer, der har været givet udtryk for, og som jo også er den egentlige årsag til det forslag, vi her behandler.
Det er vigtigt, at man skrider
konsekvent ind over for denne gruppe også af hensyn til de virkelige flygtninge.
Blot vil jeg konstatere, at der er tale om et forslag, som jo udvider adgangen til frihedsberøvelse af asylansøgere, som udvider adgangen til administrativ udvisning af voldelige, truende eller bevæbnede asylansøgere, og som giver formanden for Flygtningenævnet bemyndigelse til at beslutte særlig hurtig sagsbehandling.
Regeringen blåstempler jo også i lovforslaget fremgangsmåden, og det tager vi naturligvis til efterretning i CD.
Jeg har valgt, som jeg sagde før, at gøre det kort,
bl.a. fordi jeg ikke har haft lejlighed til at se høringssvarene for eventuelle kommentarer fra disse høringsorganisationer.
Men jeg har også ladet mig fortælle, at høringsfristen, efter hvad jeg har forstået, har været meget kort.
Som sagt er vi i CD positivt indstillet på at få løst
Vi har ingen interesse i at give mennesker frit spil, som kun er ude på at begå kriminalitet.
Men til gengæld forventer vi også, at reelle flygtninge bliver behandlet med respekt.
Derfor vil jeg slutte med at sige, at vi i CD ser frem til en konstruktiv udvalgsbehandling.
Til hr. Søren Søndergaard vil jeg kort sige: Jeg deler fuldt ud den udtalelse, der er kommet fra flere andre ordførere.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2001-03-27:
Ja, det skal blive kort.
Jeg forstod ikke helt, om hr. Søren Søndergaard mente, at det her ikke drejede sig om asylansøgere, fordi de var kriminelle.
Men vi er da enige om, at der er folk, der søger om asyl og derefter begår kriminalitet, er vi ikke?
Så forstod jeg heller ikke helt, om det dalende antal fupasylansøgere skulle gøre forslaget unødvendigt.
Hvis det er tilfældet, må jeg spørge: Hvis ikke tallet var faldet, som det nu er, siden regeringen bekendtgjorde, at den ville komme med et forslag, ville Enhedslisten så have støttet det her forslag?
Søren Søndergaard (EL), 2001-03-27:
Jeg synes altid, det er sørgeligt, når folk bliver tvunget til at stjæle, men man bliver jo nødt til at forstå den sociale katastrofe, der er baggrunden for, at vi pludselig ser de her tal.
En social katastrofe, der har udviklet sig tæt på os, nemlig i omegnen af Europa, hvor folk har fået fjernet deres eksistensgrundlag og er blevet tvunget til at leve af forskellige former for kriminalitet.
Det er jo det, som er virkeligheden i nogle af de lande, vi snakker om her.
Det er da klart, at der så er folk, der bliver sat til at udnytte det.
Dem bliver vi nødt til at afvise, og det skal vi gøre, og derfor betragter jeg ikke de fleste af dem som reelle asylansøgere.
Så angående spørgsmålet om denne her idé med fængselsstraffen: Hvorfor har vi ikke generelt i lovgivningen i årevis haft en regel om, at man bare kan sætte folk i fængsel administrativt, hvis de begår en eller anden mindre forbrydelse?
Peter Skaarup (DF), 2001-03-27:
Jeg har selvfølgelig lyttet med interesse til indenrigsministerens forelæggelse her, og jeg forstår, at man måske er lidt usikker på, hvordan belægningen vil være i Center Sandholm.
Man kan selvfølgelig også godt forstå, at det er meget usikkert på nuværende tidspunkt, hvordan det kommer til at tage sig ud.
Men jeg vil da godt henlede opmærksomheden på de spørgsmål, som jeg også stillede, altså med hensyn til flugter fra det pågældende område.
Kriminalforsorgen kan godt have sine bekymringer, og Dansk Fængselsforbund har, som jeg sagde tidligere, været inde på, at der var nogle problemer her.
Jeg ville godt høre, hvordan regeringen vurderer muligheden for at sikre sig mod flugter, hvis det her får nogen betydelig effekt.
Så vil jeg godt spørge ministeren, om ikke det er en lige lovlig henslængt facon at sige: Høringsfristerne, jo, de er der, men vi skulle jo have Folketingets behandling af det her forslag alligevel i dag, og så må vi afvente, at de sidste høringsparter kommer frem med noget.
Det er jo normalt sådan, at folketingsmedlemmerne gerne vil have de bidrag i hus, inden vi har førstebehandlingen, for førstebehandlingen er jo faktisk den bedste mulighed for at vurdere og stille spørgsmål om de ting, som vi gerne vil vide.
Jeg kan konstatere et ret kraftigt flertal blandt ordførerne, der har sagt, at det var for dårligt, og jeg synes egentlig, at ministeren burde tilkendegive, at det vil man gøre bedre en anden gang.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-03-27:
Jeg vil godt, når indenrigsministeren snakker om Udlændingestyrelsen, lige sige klart, at når vi snakker om kortere sagsbehandlingstid, er det ikke et angreb på embedsmændene i Udlændingestyrelsen, og når vi snakker om kortere sagsbehandlingstid, er det klart, at den ikke skal gennemføres på bekostning af retssikkerheden. Det, vi snakker om, er også, at der er en del tomgang i sagsbehandlingstiden.
Dublinproceduren er jo også i mange tilfælde
Så vi tror faktisk, at der er mange muligheder for at tage fat i nogen ting og samtidig bevare retssikkerheden, og der er vi enige med Dansk Flygtningehjælp, der klart siger, at en forudsætning for det her er, at vi generelt får sagsbehandlingstiden ned. Jeg vil godt spørge ministeren om to ting.
Det ene er: Hvordan vurderer ministeren nødvendigheden af det her forslag i lyset af, at antallet af asylansøgere fra SNG-landene er faldet meget drastisk på baggrund af de forholdsvis milde indgreb, man har lavet?
Det andet er spørgsmålet om proportionalitet, hvor Dansk Flygtningehjælp siger, at hvis det her overhovedet skal have proportionalitet, så skal sagsbehandlingstiden for asylansøgere, der bliver varetægtsfængslet, ned på ganske få uger, ellers er der ikke proportionalitet i det her forslag.
Søren Søndergaard (EL), 2001-03-27:
Først en kommentar og så et spørgsmål.
Jeg mener, det er dybt naivt, når ministeren siger, at det her er et signal om, at nu vil vi ikke se de her problemer mere.
Det er muligt, det er det signal, ministeren vil sende, men det eneste resultat, der kommer ud af det, er selvfølgelig, at Dansk Folkeparti og Venstre om nogle måneder kan komme og sige, at nu skal vi have yderligere stramninger, for det har jo ikke hjulpet fuldt ud.
For selvfølgelig hjælper det ikke fuldt ud.
Selvfølgelig kan man ikke have en situation, hvor vi lige uden for Danmarks grænser få timers flyvning herfra har en massiv social nød, uden at der kommer folk hertil, der har andre formål end noble formål om bare at få asyl for politisk forfølgelse.
Selvfølgelig kommer der folk med det formål bare at få penge til at leve for eller sendt af kriminelle bander, som de har været tvunget til at tilslutte sig for at overleve.
Jeg mener, det er dybt naivt.
Så vil jeg godt spørge ministeren: Hvad er grunden til, at ministeren har valgt ikke at overholde den beslutning, der
ligger i Retsudvalget om, at der skal gå en vis periode, fra høringssvarene ligger, og til vi har førstebehandlingen her i Folketinget?
Peter Skaarup (DF), 2001-03-27:
Men det er jo meget klart, at de forventninger, der stilles i udsigt til asylansøgere rundtomkring i verden, der kommer til Danmark, inkluderer, at man får adgang til den danske sociallovgivning, rigtignok ikke lige med det samme, men man får det meget hurtigt.
Og der ved vi jo med den situation, vi har i Danmark, at man i Danmark har adgang til en sociallovgivning, hvis man kommer hertil som udlænding, som er langt bedre, indeholder langt bedre vilkår, end man ser i andre lande.
Derfor er det, at jeg siger til fru Lissa Mathiasen, at man stiller nogle ting i udsigt, når man sender folk her til landet som menneskesmugler, som er mere favorable, end vi ser i mange andre lande.
Og når man så samtidig annoncerer efter flygtninge, som vi ser, at Røde Kors og andre organisationer har været gode til, ja, så har vi problemstillingerne.
Så har vi det faktum, at det her forslag er en lillebitte å, som altså ikke gør en stor flod, og som ikke betyder, at vi kan gøre noget afgørende ved de store problemer, som det danske udlændingesystem står over for.
Carsten Hansen (S), 2001-03-27:
Til hr. Tom Behnke fra De Konservative: Jeg skal sige, at jeg glemte selvfølgelig at kvittere for den enighed, den er vi meget glad for i Socialdemokratiet.
Jeg skal så bare høre: Hvad betyder det, der står i beslutningsforslaget?
Jeg tillader mig at citere bare en kort sentens: »Dette vil kunne frigøre sygeplejerskerne, således
at disse kan komme tilbage til sygehusvæsenet, hvor de til gengæld vil kunne overtage enkelte områder inden for det lægefaglige område.«
Når man siger, de vil kunne komme tilbage, så er det ikke alle, man mener, det er altså kun nogle af dem, man mener?
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-03-27:
Hvis hr. Aage Frandsen gør det, så kan man sige - og det sagde hr. Aage Frandsen også - at det forslag i bedste fald er overflødigt, for der står nøjagtig det samme i det, der er forelagt her, og regeringen var ifølge den vedtagelse i fredags forpligtet til nøjagtig det, der står i det forslag
til vedtagelse her, der er bare nogle herinde i det hus, der ikke har fundet ud af det endnu, men det kommer man til at lære. At tage hensyn til betyder da ikke, at man skal opføre sig åndssvagt og flytte dommerkredsene derud, hvor der bor syv mennesker, og hvor indkomsten er lav, selvfølgelig ikke det.
Det betyder da, at man skal opføre sig intelligent.
Så kan man altid kritisere et forslag til vedtagelse for, at det er for lidt konkret.
Hvis det er for konkret, så er man imod det, der står deri, det er jo ret normalt herinde.
Det er i hvert fald heller ikke det mest opfindsomme, der er sagt i denne her sal.
Carsten Hansen (S), 2001-03-27:
Jeg vil spørge hr. Tom Behnke fra Det Konservative Folkeparti, om han støtter det beslutningsforslag, der er fremsat, nr. B 119, hvorefter sygeplejerskerne skal væk fra hjemmeplejen.
Er det noget, De Konservative går ind for, og kan vi få det bekræftet her fra talerstolen, at de skal væk fra hjemmeplejen og ind på sygehusene? Det andet spørgsmål, som jeg vil stille hr. Tom Behnke, er blot om kronologien i fremsættelsen af lovpakke, finanslovforlig, statusgruppe og beslutningsforslag: Er der grund til at ændre og få rykket på den balance, eller ser hr. Tom Behnke fra De Konservative anderledes på, at der ligesom lidt er angivet en tidsforskel i det her?
Eller er det sådan, at man synes, at det har man ikke set eller læst?
I hvert fald må jeg konstatere, at vi i Socialdemokratiet ser det sådan, at man har læst grundigt på det, vi er kommet med, og så har man fremsat et beslutningsforslag, sådan som man er i sin gode ret til.
Svend Auken (S), 2001-03-27:
Jeg er glad for, at der er så meget mumlen i salen, at folk ikke kan høre om mit personlige nederlag i denne her sag.
Mit ønske var i sin tid, at man lavede noget, der hed A/S Fortidens Synder, og så ryddede man op i hele samfundet.
Men amterne ville med Djævelens vold og magt have denne her opgave, og de havde opbakning i hele Folketinget, og nu ligger det altså i amtet.
Jeg kan jo ikke gøre for, at Cheminova har produceret i Ringkjøbing Amt osv.
Derimod vil jeg gerne samarbejde med amtet om at finde så god en løsning som muligt.
Men vi skal altså ikke lave ansvarsforflygtigelse.
Til hr. Kolstrup
: Jeg tilhører en mindretalsregering.
Vi må selvfølgelig kæmpe mod vore modstandere på det her område.
Men som sagerne ligger i dag, er det amternes ansvar, og det skal vi indskærpe.
Søren Kolstrup (EL), 2001-03-27:
Jeg er fuldstændig enig med ministeren i, at det her er amternes ansvar, og derfor skal presset lægges på dem.
Men det rører jo ikke ved, at man kan rejse spørgsmålet, om det bedste ikke ville være, at ministeren sammen med andre gode kræfter - det kunne f.eks. være undertegnede - kom med endnu et udspil og prøvede på at sikre, at man lavede den bedste løsning, nemlig at man sikrede, at sådan et depot, der ligger ved høfde 42, én gang for alle blev fjernet.
Jeg er sikker på, at der ville være opbakning til det, netop når den konkrete historie kommer frem.
Svend Auken (S), 2001-03-27:
Jeg foreslår, at vi diskuterer det her videre i Miljø- og Planlægningsudvalget osv., og at vi også har en god dialog med amtet deroppe, der jo deler vores ønske om at få det her problem løst.
Kristen Touborg (SF), 2001-03-27:
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ikke ministeren er enig i, at der her foreligger en helt særlig situation med depotet ved høfde 42, i og med at der jo ikke kun er tale om, at det er Cheminova, der har produceret gift til det depot.
Der er også tale om, at staten i allerhøjeste grad har været med til at smide gift i depotet, der ligger lige ud til Vesterhavet.
Jeg vil gerne spørge: Finder ministeren ikke, at staten i den her sag i alt fald har en særlig moralsk pligt til at gå ind, muligvis også juridisk?
Svend Auken (S), 2001-03-27:
Jeg er glad for, at hr. Touborg stiller mig det spørgsmål, for
jeg har jo sagt: Hvis den vanvittige praksis, man havde tidligere, om, at man indsamlede og lavede, om jeg så må sige, punktvise deponeringer af eksempelvis gamle pesticider
kan godtgøres, og hvis det skete fra statens side, så har vi naturligvis et medansvar.
Det skal vi ikke løbe fra.
Men det, hr. Kolstrup spurgte til, var Cheminovas depot, og det var der, jeg svarede, som jeg gjorde.
Det er Cheminova, der er hovedproblemet.
Men lad os endelig snakke videre om det.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Peter Skaarup (DF), 2001-03-27:
Forespørgslen til regeringen handler om de initiativer, der i øjeblikket diskuteres på baggrund af Strukturkommissionens rapport, som er modtaget af Folketinget og regeringen, og også Politikommissionens rapport, som er undervejs, og som der i øjeblikket tales om i den såkaldte Politikommission. For begge rapporters vedkommende handler det om, at der skal væsentlig færre retskredse, væsentlig færre politikredse til.
Det er noget, vi i Dansk Folkeparti mener er vigtigt at Folketinget får en debat om, hvor vi hører, hvor regeringen egentlig står, sådan at vi er klædt på til de samtaler, der i øjeblikket - skulle jeg hilse og sige - er meget intense ude omkring i kommuner og amter. Man jo er nervøs for, at lige præcis den enkelte kommunes retskreds eller politikreds bliver nedlagt, bliver sammenlagt eller flyttet.
Oplægget fra Strukturkommissionen, som er kommet, siger, at antallet af retter skal gå fra at være 82 til at være 25, og det første udkast til kommissionsrapport fra Politikommissionen siger, at antallet af politikredse skal gå fra at være 54 til at være 24.
Det er klart, at det får en masse følgevirkninger for de små samfund, specielt for de mindre kommuner, som det er vigtigt at vi diskuterer herinde.
Samtidig ved vi jo også, som vi tidligere i dag har stemt om, at der med rette er en diskussion i gang, om det er rimeligt, at meget af den udvikling, vi ser i Danmark, bliver centraliseret inde omkring de store byer, specielt hovedstadsområdet.
Vi har i Folketinget i dag vedtaget, at ved beslutninger om placering af nye og nedlæggelse af eksisterende statslige arbejdspladser og institutioner skal regeringen prioritere hensynet til en ligelig regional udvikling højt og således tage hensyn til de egne af landet, hvor den økonomiske udvikling ligger under gennemsnittet.
Og vi må jo konstatere, at hvis der skal være handling bag de flotte ord, som regeringen også har tiltrådt i dag, ja, så er en af de ting, som vi skal kigge på, jo den praktiske udmøntning af de initiativer, som kommer fra regeringen.
Vi må nok erkende, at når vi ser på den praktiske udmøntning af de flotte ord, så har skridtene en eneste retning: Det er nedlæggelse af kaserner, det er nedlæggelse
af redningsstationer, og som det ser ud lige nu, så er det altså også nedlæggelse af politistationer måske, i hvert fald sammenlægning af retter, sammenlægning af politikredse.
Det er noget, der i sidste ende kan ramme den enkelte borger og kan være med til at gøre det sværere at være borger i de små kommuner og i landdistrikterne.
Derfor mener jeg, det er rigtigt, at vi her i Folketinget får en debat om, om det er den rigtige udvikling eller det ikke er.
Besvarelse
Peter Skaarup (DF), 2001-03-27:
Fru Sandy Brink siger som ordfører for Socialdemokratiet, at Dansk Folkeparti vil kortslutte debatten.
Det synes jeg da ingenlunde at vi har lagt op til, tværtimod vil vi gerne have lov til herinde i Folketinget at være med i debatten.
Jeg vil da også godt citere landets justitsminister, som på et møde, der er refereret i JydskeVestkysten den 6. marts sagde: »...så derfor kunne jeg sådan set bare vente med at gå ind i debatten, men så ville jeg opføre mig som en kylling, og det gør jeg ikke...«.
Det sagde justitsministeren i forbindelse med diskussionerne om det her.
Derfor er regeringen inde i debatten.
Regeringen er ude på møderne rundtomkring i landet langt inde i debatten, og derfor vil jeg godt spørge fru Sandy Brink, om det så ikke er rimeligt, at vi fortsætter debatten om emnet herinde i Folketinget.
Sandy Brinck (S), 2001-03-27:
Jeg synes, det er derude, det bør foregå, og det vil da glæde mig at skulle møde hr. Peter Skaarup derude.
Jeg synes ikke, at vi kan tage stilling herinde i dag til et spørgsmål, som vi ikke engang har fået ordentligt belyst, hvor vi kun har det halve af nogle anbefalinger fra Politikommissionen.
Hvis vi ser på det hele, har vi kun en tredjedel af beslutningsgrundlaget.
Jeg synes, hr. Peter Skaarup skal tage ud og diskutere med befolkningen.
Peter Skaarup (DF), 2001-03-27:
Det vil jeg godt have et klart svar på.
Ja eller nej?
Det må man jo kunne vide fra regeringens side og fra regeringspartiernes side.
Så vil jeg godt spørge, om det gør indtryk på Socialdemokratiet, at vi her i Folketinget har vedtaget, at vi skal sikre, at de små områder, altså landdistrikterne, skal have en særlig håndsrækning i forbindelse med diskussionen om statslige arbejdspladser, og om ikke det vil være et forkert signal og en forkert holdning i forhold til det, vi netop har vedtaget her for lidt siden i Folketinget,
hvis vi herindefra nedlægger så mange retskredse og politikredse, som det ser ud til.
Der må vel være nogle praktiske handlinger, man foretager i forlængelse af de vedtagelser, som Folketinget gennemfører, og som regeringen også støtter, og den praktiske handling i forbindelse med det her må vel være, som vi lægger op til i vores vedtagelsesforslag, at man tager de dele med ind i debatten om retskredse og politikredse.
Sandy Brinck (S), 2001-03-27:
Det er pudsigt, som man kan høre, når man sidder herinde.
Jeg har ikke som ordfører for Socialdemokratiet sagt noget om, at vi skal have færre retskredse eller politikredse.
Om det regionalpolitiske: Det skal netop indgå.
Vi skal jo netop bruge debatten ude i befolkningen i stedet for herinde til at diskutere, hvad det er for nogle konsekvenser, både ud fra en effektiv ressourceudnyttelse og ud fra nogle regionalpolitiske hensyn.
Det er vi helt klar på.
Peter Skaarup (DF), 2001-03-27:
Jeg takker for det sidste svar, for hvis det er holdningen i Socialdemokratiet, så kan man jo roligt støtte det vedtagelsesforslag, som nu er fremsat af Kristeligt Folkeparti og Dansk Folkeparti, for det går jo netop ud på, at man afventer den endelige rapport fra Politikommissionen, og at man medtager aspektet med den regionale udvikling.
Det er de to ting, der ligger i det vedtagelsesforslag, så medmindre fru Sandy Brinck siger noget andet, regner jeg med støtte fra regeringen til det forslag.
Jeg kan konstatere, at når man læser aviserne, kan man meget klart se, hvad regeringens holdning er.
Derfor vil jeg godt spørge, og det synes jeg vil være rimeligt at regeringen svarer på, og det må være fru Sandy Brinck, der gør det: Hvad mener regeringen om antallet af retskredse og politikredse? Skal der være flere, eller skal der være færre?
Sandy Brinck (S), 2001-03-27:
Jeg takker hr. Peter Skaarup for, at jeg pludselig er kommet i regeringen.
Men det er jeg altså ikke, og derfor må regeringen redegøre for regeringens holdning.
Jeg redegør for Socialdemokratiets holdning, og den har jeg sådan set redegjort for.
Socialdemokratiet kan ikke støtte forslaget til vedtagelse, alene af den grund at vi slet ikke skal beslutte noget på nuværende tidspunkt.
Det er det, hr. Peter Skaarup har så svært ved at forstå.
Vi skal ikke beslutte noget på nuværende tidspunkt.
Tag ud i landet og diskuter med befolkningen, vi skal ikke beslutte noget herinde nu, først når vi har talt med befolkningen.
Det kan undre mig, at hr. Peter Skaarup ikke synes, at vi skal beslutte noget på et tidspunkt, hvor vi har hørt befolkningen, hvor vi har haft en høringsproces, men absolut vil gøre det nu, inden folket er kommet til orde.
Tak for kaffe.