Karen Jespersen (S), 2002-11-21:
Vi er i gang med at diskutere et meget alvorligt problem, nemlig om de mennesker, der har brug for samfundets hjælp, de psykisk syge, hjemløse, børn, der skal anbringes uden for hjemmet, og de svage ældre får den hjælp, som de faktisk har behov for.
Det er der meget der tyder på at de ikke gør, hvis man ser på den udvikling, der er.
Lad mig tage et eksempel med børn, der skal anbringes uden for hjemmet, eller psykisk syge børn.
Her er det jo for det første vigtigt, at vi ser på, hvad det er for et behov, der er.
Det er jo det, der grundlæggende er det relevante mål.
Der er i dag 700 psykisk syge børn, der venter på en behandlingsplads, og der er brug for forskellige former for steder, hvor børn kan være, hvis de ikke kan bo hjemme.
Hvis det tal faktisk vokser eller ikke bliver mindre, er det jo sådan set ligegyldigt, hvad vækstprocenten er, og hvad den faktisk dækker over. Så det er det ene, jeg gerne vil høre socialministerens kommentar til.
Er det rigtigt, at der er 700 børn, der faktisk venter på en behandling, at der er psykisk syge børn, der venter på en behandling?
Når det er sagt, kan man for det andet sige, at det selvfølgelig også er interessant at diskutere, hvad det er for penge, der bliver brugt på det sociale område, og hvilken vej tallet går.
Det bliver der påstået.
Jeg mener ikke, det er rigtigt.
Jeg mener, at hvis man ser på de tal, der er kommet, kan der sættes et stort spørgsmålstegn ved, om der er tale om en realvækst. Vi har jo diskuteret det flere gange i Socialudvalget,
og jeg vil også godt spørge socialministeren: Er det ikke rigtigt, at vi hele tiden har diskuteret ud fra, at en vækst på 0,7 pct. er lidt og for lidt på det sociale område, og at socialministeren gang på gang har sagt, at det er op til amter og kommuner at prioritere, så den vækst bliver højere end de 0,7 pct., ved at man flytter penge fra andre områder over på socialområdet, så man kan få en udvikling, der ligner den, der har været op gennem 1990'erne? Nu står vi så altså med et papir, hvor man snakker om en vækst på 0,3 pct. på socialområdet, altså meget mindre end den, vi ellers har været enige om var helt utilstrækkelig.
Så kan man så sige: Nå, ja, men det er dog trods alt en vækst på 0,3 pct.
Men dér må man så spørge, om der i det tal er taget højde for den demografiske udvikling.
Skal det, at der faktisk bliver flere børn og flere ældre, dækkes ind inden for det her ret lille tal?
Hvad med de lovbundne udgifter
, er de med?
Af gode grunde må jeg stå her og spørge, for der er sket det, som jeg betragter som fuldstændig uhørt: at nogle beregninger og opgørelser, som vi i Socialudvalget er blevet lovet adskillige gange, i hvert fald i to samråd, har vi ikke fået.
På trods af at de blev lovet til den 15. november, på trods af at regeringen har offentliggjort dem eller tilsyneladende givet papiret til Berlingske Tidende, på trods af at det er dateret den 18. november, på trods af at jeg har kunnet få det gennem en organisation og derfor her kan stå og kommentere de tal, har vi ikke kunnet få dem gennem ministeriet.
Jeg har betragtet det som et soleklart tilsagn, at vi ikke skulle opleve i dag, at socialministeren står og taler
ud fra nogle tal og derfor kan påstå, at udviklingen i realiteten er positiv og mere positiv, end tallene rent faktisk viser
Det mener jeg er fuldstændig uhørt, og det vil jeg gerne have en kommentar til.
Det er jo vigtigt også for de enkelte kommuner at vide, hvad det er for et råderum, de har.
Lad mig tage en kommune som Aalborg som eksempel.
De kan jo ikke bruge et landstal til noget, når deres virkelighed faktisk er, at de har en negativ vækst på 1,8 pct.
Det er faktisk mange penge, de mangler, når det drejer sig om at give borgerne den sociale service.
Resultatet er også store besparelser i en kommune som Århus, og jeg kunne også have taget Grenå, Horsens, Sakskøbing og andre kommuner.
Det hænger jo bl.a. sammen med de rammer, de har fået af regeringen, og med, at der bliver brugt mange penge til de lovbundne udgifter, altså sygedagpenge, pensioner og kontanthjælp - Aalborg Kommune bruger 100 mio. kr. mere - og derudover sluger demografien også noget af det råderum, der er.
Det er altså virkeligheden for en veldrevet kommune som Aalborg Kommune.
Det, der jo havde været interessant at vide, er, om de landstal, vi har, faktisk giver samme billede, nemlig at nogle af de penge, der tilsyneladende er, oven i købet bliver slugt.
Det er det, der er brug for, at vi får noget mere at vide om.