runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jann Sjursen (KRF), 2001-02-06:
Frihed 2000's beslutningsforslag om nedlæggelse af nævn, der er overflødige, har i hvert fald det positive sigte, at man dermed også får en vurdering af, om de mange nævn, der er nedsat med de beføjelser, de nu har, egentlig stadig væk gør fyldest, jf. det, der var baggrunden for at nedsætte dem i sin tid.
Her synes vi fra Kristeligt Folkepartis side, at det kan være udmærket i forbindelse med udvalgsbehandlingen at få en nærmere gennemgang af de enkelte nævns arbejdsopgaver, som de måtte se ud i dag, og også se på behovet for, at de fortsat varetages gennem det pågældende nævn, og i den sammenhæng om vi kan gøre det bedre, som også andre ordførere har været inde på, ved f.eks. at ændre på deres beføjelser, ændre på deres sammensætning osv.
På trods af det positive sigte fra Frihed 2000's side, og jeg synes, at det sådan set er positivt, at man en gang imellem sætter sig selv den opgave at vurdere det, vil jeg sige, at vi ikke er parate til fra Kristeligt Folkepartis side at støtte beslutningsforslaget, som det her foreligger, og det handler også om at nedlægge de mange nævn, som er opregnet i beslutningsforslaget, idet vi mener, at en hel del af dem trods alt stadig væk tjener det formål, der var, da de i sin tid blev nedsat. Vi medvirker som sagt gerne til i forbindelse med udvalgsarbejdet at vurdere, om der skulle være nogle af de nævnte nævn, det var formålstjenlig at få nedlagt i stedet for at opretholde dem.
Men jeg vil på forhånd sige, at det er ikke, fordi vi fra Kristeligt Folkeparti side lægger op til en stor massakre, hvis man kan kalde det sådan, på de nævn, som Frihed 2000 her har oplistet i sit forslag.
Knud Enggaard (V), 2001-02-06:
Det beslutningsforslag, som Frihed 2000 har fremsat om nedlæggelse af nævn, som skulle være overflødige, vil give os en god mulighed for at diskutere en række ting i forbindelse med det og få afklaret nogle ting.
Justitsministeren har besvaret nogle spørgsmål, men jeg forudser, at udvalgsarbejdet vil kunne kaste lys over endnu flere. I Venstre er vi tilhængere af regelforenkling, og derfor ser vi med sympati på alle bestræbelser, der kan føre til det mål.
Men man skal have for øje, at det at ophæve et nævn jo i sig selv kræver en hel del papir og øger usikkerheden om retssystemet.
Det er ikke nogen særlig let gang at ændre et antal love, hvor nævn og lignende er stadfæstet.
Det siges fra forslagsstillernes side, at hvis der kun er tale om nogle få sager, kan man gå til domstolene som en erstatning for en afgørelse i et nævn.
Jeg tror, man må sige, at mange familier har det sådan med hensyn til at gå til domstolene, at det viger de lidt tilbage for, og det kan også være sådan, at det koster en hel del mere end at få en afgørelse i et nævn.
Jeg ved i hvert fald fra min egen folkelige baggrund, at hvis det siges om en familie, at de ligger i proces, er det ikke godt, og derfor tror jeg, at retssikkerheden egentlig er bedre tjent med, at man har nævn dér, hvor man har brug for dem.
Jeg siger netop »dér, hvor man har brug for dem«, fordi jeg vil understrege, at hvis et nævn i en længere årrække faktisk ikke har været anvendt, er det da rigtigt, at man kigger på det.
Jeg noterer mig med interesse, at et enkelt nævn vedrørende udbyttedeling, som blev nedsat i 1957, ikke har holdt ét eneste møde siden da.
I Venstre har vi et ønske om at fremme overskueligheden ved at indføre en såkaldt solnedgangsklausul, så man med jævne mellemrum får saneret hele loven, dvs. også ser på eventuelle overflødige nævn, og det kunne også være en udvej her.
Venstre agter at deltage positivt i udvalgsbehandlingen, også for at få afklaret de væsentlige omstændigheder, som endnu ikke er belyst i forslaget, f.eks. den økonomiske side.
Justitsministeren var lidt inde på det, men vi må kunne finde ud af, hvad de faktiske udgifter er, og under alle omstændigheder er det en god ting, at der nu kastes lys over de mange nævn og udvalg og de større eller mindre behov for dem.
Jeg var glad for at høre fra justitsministerens side, at den omstændighed, at der sidder en landsdommer som formand for Ankenævnet vedrørende Hulrumsisolering, ikke er noget, som en minister har ansvaret for, men er blevet gennemført på anden måde.
Man kan godt diskutere, i hvilket omfang det virkelig er rimeligt, at det er en landsdommer, der varetager det hverv, og
om en teknisk sagkyndig ikke havde været et bedre valg.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-02-06:
Det, jeg vil sige til hr. Helge Adam Møller, er, at det er klart, at hvis man ikke har en grænsekontrol, ikke har politifolk på selve grænsen, hvor bankrøveren i givet fald kører over, så bliver man jo nødt til at erstatte det af noget andet.
Det er da logisk for enhver.
Hvis man har grænsekontrollen og har det her areal nede ved grænsen, som der er i dag, man skal passere, og der kommer en bankrøver kørende med 170 km/t., så ved de politifolk, der er dernede, da udmærket, at de har en strækning, hvor de alarmerer det tyske politi, der sætter efter øjeblikkeligt.
De har endnu et glimrende samarbejde dernede på det her tidspunkt, og når jeg siger endnu, så er det, fordi det er meget godt, når man skal have et godt naboskab, at man også kender grænsen, at man ved, hvor hegnspælene står.
Det ved man ikke fremover, for det bliver et flydende grænseland.
Det er det, hr. Helge Adam Møller taler for.
Sonja Albrink (CD), 2001-02-06:
Med dette her forslag ønsker forslagsstillerne at give de frivillige børne- og ungdomsorganisationer mulighed for bedre at kunne opfange pædofile, forinden en eventuel børnemishandler optages i organisationen.
Det er absolut et meget aktuelt og relevant emne, hvilket jo også understreges af, at justitsministeren så sent som i sidste uge tilkendegav, at der er behov for at justere de gældende regler for registrering af disse særlig modbydelige forbrydelser. I CD er vi klart enige med forslagsstillerne i, at straffeattester er ét middel blandt mange, som er anvendelige i et forsøg på at sortere pædofile fra i forbindelse med ansættelser til stillinger eller hverv, hvor man beskæftiger sig med børn.
Men straffeattester må ikke være en sovepude.
Ikke alle pædofile er rent faktisk dømt for noget kriminelt.
Straffeattester bør således kun være en del af den samlede ansættelsesprocedure, og lederne i de frivillige organisationer og i øvrigt alle andre, som beskæftiger sig med ansættelse til stillinger, som indebærer omgang med børn, har derfor et meget stort ansvar for at udvikle nogle procedurer til at imødegå disse problemstillinger.
Der er dog én ting, man ikke må glemme, og det er, at personer, som er dømt og straffet, rent faktisk har et krav på igen at blive en del af samfundet.
Her hører misbrug af børn da absolut til, men det kræver, at lovgivningen og det øvrige regelsæt er tilstrækkeligt præcise.
Det er her, jeg synes, at forslaget måske er lidt upræcist.
For i sin udformning lægger det jo alene op til en ligestilling af private foreninger med offentlige myndigheder.
En henvisning som den i bemærkningerne til straffelovens sædelighedskapitel
er ikke tilstrækkeligt. Det bør derimod klart fremgå, at der er tale om sager om misbrug af børn, for det er vel næppe forslagsstillernes mening, at personer, der på grund af en dumhed eller ungdommelig kådhed er blevet straffet for vindueskiggeri efter straffelovens § 232, for tid og evighed skal være forhindret i at søge visse nye job. I CD er vi positive over for ethvert udspil, som har til formål at beskytte børn
, men som justitsministeren også sagde, er ministeren i gang med et udkast til en bekendtgørelse, som er langt mere specifik end dette beslutningsforslag.
Jeg synes, det vil være relevant at tage udgangspunkt i justitsministerens udkast i forbindelse med det videre arbejde med dette her forslag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-02-06:
Jeg forstod, at hr. Helge Adam Møller ville have det godt, hvis han fremover så et Dannebrog, når han kom fra Tyskland og op til Danmark.
Men så kan jeg da oplyse hr. Helge Adam Møller om, at vi så må håbe, at der er en lodsejer, der hejser Dannebrog, for ellers vil Dannebrog ikke være at se.
På grænsen vil der ikke fremover være Dannebrog.
Der er to symboler.
Det ene er unionssymbolet, og det andet er sådan en postkasse fra Told og Skat.
Det er de symboler, der fremover vil være ved grænsen.
Så vi må håbe, der er en lodsejer, der gider stå op hver morgen og hejse flaget,
ligesom politiet har gjort indtil nu.
Men det, der var mit spørgsmål til hr. Helge Adam Møller, var jo i forhold til, at der stadig væk er en lang række særregler mellem Danmark og Tyskland.
Der er en veterinærkontrol, der er nødvendig for at sikre, at der ikke kommer nogle bestemte sygdomme og lignende ind fra Tyskland til Danmark, en kontrol, som grænsekontrollen i dag også varetager,
hvor de tager ud og kikker på, om en kreaturvogn, der er på vej tilbage, eksempelvis er rengjort.
Er den ikke det, så bliver den afvist, indtil den er rengjort, og så kan den komme ind.
Alle de ting, der bliver kontrolleret for i dag, må hr. Helge Adam Møller jo erkende, ikke bliver kontrolleret fremover. Medmindre vi altså har sådan en mobil baglandspatrulje, der tilfældigvis lige ser, at der er en lastbil på vej over grænsen.
Kan hr. Helge Adam Møller ikke bare bekræfte, at sådan vil det være?
Så kan man synes, at alle de andre ting gør, at man alligevel skal sige ja til det her, men der er da de her problemer ved det, som alle - også tilhængerne - må erkende.
Jens Vibjerg (V), 2001-02-06:
Nu synes jeg, der er behov for at få præciseret fra arbejdsministeren, hvad der ligger i det, når arbejdsministeren snakker om målrettet og intensiv jobsøgning.
De udtryk har ministeren brugt tidligere, og så bliver der sagt, at når det går vildt for sig, får man stillet et lokale til rådighed med en pc og en fax.
Når man snakker målrettet og intensiv jobsøgning, er det så ikke et spørgsmål om, at det er jobsøgning under kyndig vejledning, hvor man virkelig har professionelle folk til at hjælpe sig med det, man til dato altså ikke har haft succes med?
Ove Hygum (S), 2001-02-06:
Mange tak, formand.
Jeg har ved tidligere besvarelser givet udtryk for, at redskabet er tænkt anvendt i forlængelse af aktivering.
Med den formulering mener jeg faktisk, der er svaret på hr. Ole Sohns spørgsmål.
Det er ikke sådan, at det prioriteres lavere eller højere.
Det prioriteres på den måde, at det er et naturligt tilbud at give i forlængelse af den aktivering, som er en udløber af den individuelle handlingsplan, som arbejdsformidlingen og den enkelte ledige har udarbejdet i fællesskab.
Til hr. Jens Vibjerg har jeg sådan set kun det svar, at den udmøntning, der er sket af det forlig, der er lavet mellem regeringen og de fire borgerlige partier i november måned, nøjagtig følger indholdet af de drøftelser, som jeg ikke vil redegøre for eller referere her i salen, og det fremgår af den bekendtgørelse, der er udsendt den 18. december, at tilbudet skal håndteres professionelt, at der naturligvis er tale om kyndig vejledning.
Redskabet er afprøvet i det virkelige liv, og resultaterne var så overbevisende, at jeg fandt det hensigtsmæssigt at drage det ind i den aktive arbejdsmarkedspolitik.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Vibjerg (V), 2001-02-06:
Det ser ud til, at AF's produktivitet stadig væk lader meget tilbage at ønske.
Det skyldes måske et stykke hen ad vejen Amanda, men vi har jo i forbindelse med finanslovaftalen besluttet at anvende nye instrumenter til AF's aktiviteter, til at fremme AF's indsats, og der vil jeg godt spørge ministeren: Hvad er baggrunden for, at udbudsbetingelserne, resultatlønsbetingelserne, tilsyneladende endnu ikke er formuleret, og hvornår forventer ministeren, at de bliver formuleret?
Det er jo vigtige værktøjer til at få produktiviteten op i AF-systemet?
Ove Hygum (S), 2001-02-06:
Hr. Jens Vibjerg er til enhver tid som forligspart i arbejdsmarkedspolitikken velkommen til at kontakte både mig og ministeriet for at få oplysninger om, hvordan det går med udmøntningen af det forlig, der blev indgået i november måned.
Med hensyn til vilkårene for inddragelse af andre aktører, herunder spørgsmålet om, hvordan andre aktører skal honoreres, hvilket er noget andet end resultatlønsbetingelser, som lå i hr. Jens Vibjergs spørgsmål, kan jeg sige, at dette spørgsmål i overensstemmelse med proceduren er oversendt til udtalelse til Landsarbejdsrådet.
Så kan jeg i øvrigt tilføje, at det ikke er forfærdelig længe siden, at vi senest havde lejlighed til at vende det på et møde mellem forligspartierne.
Nu er det jo sådan, at Landsarbejdsrådet rådgiver ministeren og afgiver udtalelser i en række situationer, og jeg tror ikke, det er hensigtsmæssigt, at jeg begynder at opstille konkrete tidsfrister for Landsarbejdsrådets arbejde med at udtale sig om nye regler på området.
Men jeg ser meget gerne - og det ved Landsarbejdsrådet - at vi snarest muligt får aktiveret, om jeg så må sige, det nye redskab, der giver mulighed for at inddrage andre aktører.
Jens Vibjerg (V), 2001-02-06:
Ministeren siger, at det ikke er ministeren og ministeriet, der, sådan frit oversat, har træneret sagen.
Skal jeg forstå det derhen, at Landsarbejdsrådet er dem, der har træneret sagen, har de været sent ude til at holde møde om det her, eller hvad er begrundelsen?
Ole Sohn (SF), 2001-02-06:
Jeg vil gerne spørge arbejdsministeren, om hvordan det, at man gennemfører et intensivt jobsøgningskursus, som jo for en stor dels vedkommende - hvilket jeg også kan forstå på ministeren - svarer til det, som arbejdsløshedsloven i dag forpligter den enkelte arbejdsløse og formidlingen til, prioriteres i forhold til andre aktiveringstilbud.
Hvis en ledig ønsker at få en handlingsplan med et aktiveringstilbud, som er målrettet og konkret og fører frem til et ordinært arbejde, bliver det så prioriteret højere end et ønske fra arbejdsformidlingen om at lægge X antal uger ind som aktiv jobsøgning?
For jeg er meget med på, at i den periode, hvor man formelt set bliver registreret som intensiv jobsøgende, glider man ud af arbejdsløshedsstatistikken.
Men jeg er mere interesseret i at vide, om det går forud for eller er sekundært i forhold til et reelt aktiveringstilbud.
Ove Hygum (S), 2001-02-06:
Til hr. Jens Vibjerg: Det kan godt være, det er svært at tro, men der er faktisk ingen, der har træneret denne sag.
Der er blevet indgået et forlig i november måned om at inddrage andre aktører, der er blevet lovgivet om det i december måned, og vi er i færd med at arbejde på, bl.a. på baggrund af flere forligspartiers særlige opmærksomhed omkring problemstillingen, når arbejdsformidlingen selv kan byde på linje med andre aktører, at der er en klar hensyntagen til, at der ikke må blive en særlig udnyttelse eller rettere en særlig begunstigelse af AF i forbindelse med sådanne udbudsforretninger.
Det er kompliceret, men der har været arbejdet målbevidst og ufortøvet på at få disse regler til udtalelse i Landsarbejdsrådet, og Landsarbejdsrådet har på ingen måde træneret sagen.
Jeg vil da godt medgive hr. Ole Sohn, at det måske er lidt usædvanligt, at spørgetimen bruges til, at forligspartier diskuterer udmøntningen af et indgået forlig.
Der er institutioner og organisationer, virksomheder, der har en særlig indsigt og en særlig kompetence, der gør, at de i forhold til forskellige grupper har gode muligheder for at være et slagkraftigt supplement til AF's ordinære indsats.
Mariann Fischer Boel (V), 2001-02-06:
Da skatteministeren tiltrådte umiddelbart inden jul - og i øvrigt også i forløbet derefter, altså mellem jul og nytår - var den nye skatteminister fremme med mange utrolig positive og gode tanker omkring hele skatte- og afgiftsspørgsmålet.
Bl.a. indgik drøftelserne omkring grænsehandelsredegørelsen også, så den skal ministeren se bort fra i forbindelse med det her spørgsmål; dér har hr. Flemming Hansen stillet et onsdagsspørgsmål, så det lader vi ude af billedet.
Men jeg vil godt høre, hvordan skatteministeren har tænkt sig at udmønte mange af de andre gode tiltag på skatte- og afgiftsområdet, som har været fremme i debatten, fra ministeren tiltrådte og så frem til perioden efter nytår.
Frode Sørensen (S), 2001-02-06:
Til fru Mariann Fischer Boel: Tak for de positive udmeldinger.
Mange af de ideer og tanker, som man skal have som minister, er selvfølgelig noget, der skal bearbejdes, og jeg kan da oplyse over for fru Mariann Fischer Boel, at det er de også blevet, både i lyset af udmeldinger, som jeg er kommet med, og i lyset af udmeldinger i nytårstalen om, at de bredeste skuldre skal bære de største byrder.
Vi vurderer i Skatteministeriet for øjeblikket, hvilke skruer vi har inden for skattesystemet, men ud fra en provenuneutral vinkel, og jeg kan da sige, at det da er ting, som vil komme på bordet i løbet af relativt kort tid.
Mariann Fischer Boel (V), 2001-02-06:
Jeg siger tak for den sådan meget vage besvarelse af mit spørgsmål.
Jeg vil godt bede om, at skatteministeren er en lille smule mere konkret, for det manglede jo ikke på udspil f.eks. i perioden mellem jul og nytår.
Så hvis skatteministeren vil konkretisere de gode intentioner, jeg kan forstå at skatteministeren har, og være noget mere konkret, end ministeren var i sin første besvarelse, vil jeg være utrolig taknemlig.
Frode Sørensen (S), 2001-02-06:
Jeg kan dertil svare, at vi jo har en 1999-reform, der løber frem til 2002.
I forbindelse med den reducerer vi bundskatteprocenten, som for øjeblikket er 6,25, til 5,5, og vi hæver over fire gange grænsen for, hvor man skal til at betale mellemskat, med 8.000 kr.
Det er en overvejelse, vi kan gøre os, om det er en udvikling, vi skal fortsætte også efter år 2002, men det kræver altså, at vi får lavet de nødvendige beregninger, og det kræver naturligvis også, at vi ser, hvor et nødvendigt flertal ligger efter år 2002.
Mariann Fischer Boel (V), 2001-02-06:
Nu må skatteministeren altså undskylde.
Jeg efterlyste sådan set ikke en gennemgang af gamle forlig.
Men jeg ville gerne have, hvis ministeren havde været lidt mere fremadrettet og var kommet med nogle af de udmeldinger, som det øjensynlig overhovedet ikke er muligt at få fra skatteministeren i dag. Men så har jeg et tillægsspørgsmål til skatteministeren.
Der har jo i slipstrømmen af ministerens tiltrædelse været drøftet meget omkring mulige skattelettelser, og regeringen har jo gjort sig mange tanker om fremtiden, endda i en publikation helt frem til år 2010.
Jeg vil godt høre skatteministeren, om regeringen har afsat råderum til skattelettelser i perioden fra udløbet af skattereformen og frem til år 2010.
Så ved jeg ikke, om jeg til allersidst må have lov til at læse for skatteministeren et uddrag fra »En holdbar fremtid - Danmark 2010«.
Jeg vil gerne have lov til at citere direkte fra teksten nederst på side 58: »Pinsepakken medfører nedsættelse af bundskatten.« - Det har ministeren redegjort for - »I årene efter er der rent beregningsteknisk forudsat en skatteomlægning, der netto dækker over lavere skat svarende til 1 pct. af bruttonationalproduktet.«
Ole Sohn (SF), 2001-02-06:
Det er selvfølgelig altid interessant at følge forligspartiernes forhandlinger her i Folketingssalen om, hvordan man udmønter en forligsaftale, som parterne har været enige om.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, i hvilken udstrækning forligspartierne i forbindelse med udbud har set på de meget positive resultater, der ligger i de situationer, hvor AF-systemet har arbejdet med en række a-kasser om målrettet at få a-kasserne involveret i aktiveringsprocessen.
For der ligger jo konkrete dokumenterbare beviser på, at det faktisk i højere udstrækning fører til beskæftigelse hos regionens arbejdsgivere.
Er det noget, forligspartierne er optaget af: at sikre, hvordan a-kasserne får en aktiv rolle i forbindelse med aktiveringspolitikken?
Frode Sørensen (S), 2001-02-06:
Til fru Mariann Fischer Boel kan jeg oplyse, at det er godt, vi har et råderum.
Så vil vi også kunne modgå, hvis vi bliver udsat for eksempelvis en international skattekonkurrence, som det kan blive nødvendigt at tage fat omkring.
Ove Hygum (S), 2001-02-06:
Når der stilles en række spørgsmål, må spørgeren bære over med, at det ikke er sikkert, at det er muligt at nå at besvare dem alle.
For det første fremgår det af loven, at ved deltagelse i tilbud om intensiv jobsøgning modtager den ledige aktiveringsydelse efter bestemmelserne i aktivloven.
For det andet er det ikke i loven forudsat, at søgning af job skal ske hjemmefra.
Det er en medieskabt virkelighed.
Det er sådan, at arbejdsformidlingen og den ledige aftaler, hvordan den intensive jobsøgningsperiode skal forløbe.
Der vil være tilfælde, hvor man på AF, som har faciliteter til rådighed, aftaler, at den pågældende skal benytte sig at det pc-hjælpeværktøj, der er, samt telefax og e-mail, eller hvad der ellers er til rådighed for den ledige, sådan at man udnytter de redskaber, der er til rådighed for alle, der er tilmeldt AF.
Helge Adam Møller (KF), 2001-02-06:
Nej, det kan jeg ikke bekræfte.
Jeg kan tværtimod bekræfte, at bl.a. Schengenaftalen, som hr. Thulesen Dahl og hans parti er voldsomme modstandere af, giver os en række nye muligheder.
Hvis der sker, og det sker desværre også i Sønderjylland, et alvorligt bankrøveri, hvor der bliver skudt et eller to mennesker af røveren, og hvor han flygter af sted ned over den tyske grænse med det danske politi i hælene,
så har det danske politi hidtil måttet standse på grænsen og har ikke haft nogen jordisk mulighed for at passere grænsen med det resultat, at røveren risikerede at undslippe.
Nu har vi lavet en aftale, hvor vi kan forfølge røveren 25 km og dermed sikre os, at vi kan få fanget røveren.
Tilsvarende kan tysk politi, hvis det er noget, der sker
nede i Sydslesvig, forfølge røveren op over den danske grænse og være med til at sikre, at han bliver anholdt. Det er da også et kolossalt fremskridt, men det hører jeg aldrig hr. Thulesen Dahl snakke om.
Ole Sohn (SF), 2001-02-06:
Jeg vil gerne spørge arbejdsministeren, hvilke initiativer ministeren har tænkt sig at tage som opfølgning på den senere tids debat om aktiveringen. Desværre er det sådan, at på trods af aktivlovens bestemmelse om, at aktivering skal have et kvalitativt højt niveau med henblik på at føre frem til ordinær beskæftigelse eller uddannelse, læser vi daglig i aviserne om det ene meningsløse aktiveringsprojekt efter det andet.
Jeg har lagt mærke til, at både ministeren og statsministeren med for den sags skyld har udtrykt ønske om, at det skal høre op, og derfor vil jeg gerne høre, hvilke konkrete initiativer arbejdsministeren har taget for at sikre, at aktiveringen bliver mere meningsfuld frem for de mange meningsløse eksempler.
Ove Hygum (S), 2001-02-06:
Der er ingen tvivl om, at der er stor bevågenhed om aktiveringens kvalitet, og med rette.
Det er jo sådan, at aktivering er en meget væsentlig og central del af den aktive arbejdsmarkedspolitik, og vi kan se på resultaterne fra de foregående 8 år, at aktiveringsindsatsen har medvirket til at sikre, at der trods en historisk lav ledighed er relativt få alvorlige flaskehalsproblemer.
Der er i debatten en sammenblanding af, hvad der er kommunal aktivering, og hvad der er statslig aktivering, og det kunne være ønskeligt, at denne sammenblanding ikke foregik.
Jeg har i den kommende tid til hensigt at fortsætte arbejdet med at styrke kvaliteten, og et af de redskaber, som vi fik vedtaget her i Folketinget lige før jul, kan medvirke til at sætte et større perspektiv på aktiveringen.
Jeg tænker på muligheden for i højere grad at kombinere aktivering med målrettet og intensiv jobsøgning, og det er min opfattelse, at når dette redskab for alvor bliver bragt i anvendelse - det er jo først indført med virkning fra 1. januar - vil vi se gunstige virkninger, både med hensyn til aktiveringens kvalitet og aktiveringens effekt.
Regeringen er meget optaget af, at aktiveringseffekten i højere grad får en fremtrædende plads i diskussionen.
Egentlige produktionstal skulle gerne præge debatten i mindre grad, det bør absolut i højere grad være effekten af den egentlige aktivering, for det vil medvirke til en højnelse af kvaliteten af debatten.