Niels Helveg Petersen (RV), 2000-02-23:
Som understreget af statsministeren er regeringskonferencen en del af en samlet dagsorden.
EU-samarbejdet udvikler sig hastigt, og udvidelsen er i centrum; men også indførelsen af den fælles valuta, styrkelsen af EU's evne til krisestyring og samarbejdet om asyl, indvandring og grænseoverskridende kriminalitet indgår i det samlede billede.
Det er en omfattende dagsorden, og det er vigtigt at holde fast i helheden.
det overordnede er, at EU-samarbejdet styrkes indadtil og udadtil.
Udviklingen er positiv og grundlæggende i overensstemmelse med danske interesser: Vi er på vej mod det åbne Europa, som Danmark hele tiden har kæmpet for.
Det er den proces, der mere end noget andet styrer EU's udvikling i disse år.
Kandidatlandene må forberede sig, hvis udvidelsen skal lykkes.
EU må også forberede sig.
Vi skal også gøre vores arbejde.
Institutionerne skal tilpasses, så de kan fungere effektivt i et udvidet EU.
Vi lægger stor vægt på at afslutte
konferencen i december 2000
Selv om vi taler om, at det er en smal dagsorden, så bliver det ikke let, for det handler om grundlæggende spilleregler, og alle har store interesser på spil.
Regeringen har forberedt sig grundigt.
Vi var klar til at løse de institutionelle spørgsmål allerede under sidste regeringskonference, og forhandlingsgrundlaget fra 1965 er fortsat et godt udgangspunkt.
Det ny forhandlingsgrundlag uddyber vore holdninger, træder ikke i stedet for det gamle, giver en præcis beskrivelse af regeringens synspunkter, men indeholder også det spillerum, som er nødvendigt i enhver forhandling.
Så nogle kommentarer til enkeltheder i forhandlingsgrundlaget, først om stemmevægtene: Størstedelen af de kommende medlemslande er små og mellemstore lande.
Derved vil der, når de optages, ske en vis forrykkelse i den interne balance i EU til fordel for de små lande, hvis de nuværende stemmevægte fastholdes.
I et EU med 27 lande vil det være muligt at skabe kvalificeret flertal, som kun repræsenterer cirka halvdelen af den samlede befolkning.
Det må vi se på.
Vi vil arbejde på en løsning, som ikke forrykker den samlede balance mellem små, mellemstore og store lande.
Det handler om, at EU også i fremtiden skal kunne træffe beslutninger effektivt.
Det er også i Danmarks interesse.
Vi skal derfor se på, hvor der kan indføres kvalificerede flertalsafgørelser yderligere inden for Traktatens søjle 1. Kvalificerede flertal er allerede i dag hovedreglen i søjle 1. Under den sidste regeringskonference var vi også rede til at acceptere overgang til flertalsafgørelser på flere områder end det, der kunne opnås enighed om dengang. Sidst blev artiklerne gennemgået i helhed.
Denne gang bliver der på en række områder set på, om det er muligt at overgå til kvalificeret flertal for dele af de enkelte artikler, f.eks. på det skatte- og afgiftspolitiske område og på miljøområdet.
Vi vil nøje vurdere de enkelte bestemmelser og delelementerne.
Vi må se på, hvad der bedst tjener danske interesser.
Vi fremlagde sidst konkret forslag til, hvorledes man kan udskille delelementer i form af minimumssatser for visse miljøafgifter.
Vi står fortsat bag det forslag.
Der vil fortsat være områder, der skal være undergivet enstemmighed.
Det gælder grundlæggende institutionelle bestemmelser som f.eks. ændringer af Traktaten og systemet
med egne indtægter.
Vi lægger også afgørende vægt på, at de enkelte medlemslande skal have mulighed for at føre deres egen fordelingspolitik og for at forbedre og opretholde deres egen sociale standard.
Det fremgår af erklæringen fra Edinburgh.
Det holder vi selvfølgelig fast i.
Vedrørende Kommissionen er regeringens holdning klar.
Kommissionen skal fremover bestå af én repræsentant for hvert
medlemsland
, og alle kommissærer skal være fuldgyldige medlemmer og have hver én stemme, når der træffes afgørelser. Vi er klar til at se på ændringer i Kommissionens organisation.
Vi er også klar til at se på, hvordan de enkelte kommissærer kan holdes politisk ansvarlige inden for deres områder, men det bør ikke undergrave Kommissionens kollegiale karakter, og det skal respektere den institutionelle balance.
Der er andre institutionelle spørgsmål, der kommer op: Loftet på 700 medlemmer af Europa-Parlamentet skal udmøntes i forbindelse med udvidelsen.
Regeringen finder, at de hidtidige fordelingsprincipper bør fastholdes.
Det kan f.eks. ske gennem en procentvis ens reduktion for alle medlemslande.
Der skal samtidig tages hensyn til, at de mindste medlemslande fortsat skal have et passende antal medlemmer.
Også Parlamentets inddragelse i beslutningsprocessen på områder, hvor der sker overgang til kvalificeret flertal, skal afklares.
Vi må drøfte område for område, om der i det konkrete tilfælde samtidig skal indføres fælles beslutningstagen, uden at vi samlet set forrykker den institutionelle balance.
Også Domstolen og Førsteinstansrettens organisation og indretning skal drøftes.
Vi vil fastholde, at alle lande skal være repræsenteret ved Domstolen og Retten i Første Instans.
Sideløbende med regeringskonferencen er der to parallelle forløb.
Arbejdet med krisestyring og EU's forsvarsdimension følger sit eget spor.
Vi ved endnu ikke, om der bliver tale om justeringer i Traktaten.
Vi deltager aktivt for at sikre danske interesser under fuld respekt af det danske forbehold.
Lad mig kort nævne spørgsmålet om det, der hedder tættere samarbejde, også kaldet fleksibilitet: Det er ikke en del af dagsordenen fastlagt i Helsinki. Det har vi heller ikke ønsket.
Men en række lande ser det som et vigtigt emne.
Allerede i forbindelse med drøftelserne om flertalsafgørelser bliver spørgsmålet aktuelt.
I dag træffes beslutningen om at iværksætte et tættere samarbejde med kvalificeret flertal.
Nogle lande ønsker, at denne appelmulighed til Det Europæiske Råd skal udgå, men også andre spørgsmål kan komme op vedrørende fleksibilitet.
Vi ønsker ikke at genåbne hele drøftelsen om fleksibilitet fra sidste regeringskonference.
Det bliver vanskeligt at pille ved delelementerne.
Det sikrer gennemsigtigheden og respekten for spillereglerne.
Vi har ingen interesse i, at medlemslandene etablerer et tættere samarbejde uden for Traktatens rammer.
Vi må sikre den rette balance.
Det gælder vores interesser, og det gælder også EU's interesser.
De danske forbehold er ikke til behandling på regeringskonferencen.
De er fastlagt ved en folkeafstemning, og de kan kun ændres af os selv ved en folkeafstemning.
Vi deltager aktivt i regeringskonferencen på det fremlagte grundlag.
Folketinget vil, som statsministeren understregede det, blive løbende inddraget.
Alle dokumenter vil blive fremsendt.
Det er positivt, at alle konferencedokumenter også offentliggøres på EU's hjemmeside.
Europaudvalget vil løbende blive orienteret.
Der vil uden tvivl også på sædvanlig vis blive behov for at fastlægge mere detaljerede holdninger, efterhånden som konferencen skrider frem.
Og endelig vil der helt sikkert også blive behov for at drøfte konferencen her i salen, efterhånden som konferencen kommer i gang. Forhandling