runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Adam Møller (KF), 2003-09-04:
Det er ikke den konservative justitsminister, der skriver noget i bemærkningerne til sit lovforslag.
Det er Vejdirektoratet, der har lavet en tabel, ligesom der eksempelvis er et hav af andre tabeller om, hvordan hastigheden er i Tyskland, hvordan antallet af uheld er.
Det er statistiske oplysninger, som man har indhentet, og om den tabel skriver Vejdirektoratet, at den er forbundet med utrolig stor usikkerhed, og når de skriver alle andre forhold lige, er det deres vurdering. Alle andre forhold er jo ikke lige.
Vi indfører langt bedre sikkerhed på motorvejene ved at bygge bedre tilkørselsramper og bedre vejværn.
Vi indfører brug af afviserblink, når man skal overhale, så man kigger en ekstra gang i spejlet.
Der bliver brug af katastrofeblink ved kødannelse, der bliver yderligere politikontrol, og der bliver samtidig indført en øverste grænse på 160 km/t. på motorvej, således at man betinget mister kørekortet, hvis man overskrider den, hvor man i dag skal op at køre 187 km/t. Så der sker altså masser af ting.
Det skulle ikke undre mig, og det håber jeg meget at se i løbet af 2-3 år, når det her er indført, at der faktisk bliver færre dræbte og kvæstede på de danske motorveje.
Søren Krarup (DF), 2003-09-04:
Dansk Folkeparti er meget stærk modstander af den europæiske arrestordre, men på udvalgsmødet i går herskede der nogen forvirring - hovedskylden var min - vedrørende de to ændringsforslag, som er stillet af Enhedslisten.
Vi sagde ikke tilstrækkelig klart, at vi støtter dem.
Det er derfor ikke kommet med i betænkningen, og jeg vil kun udtale her, at Dansk Folkeparti støtter de to ændringsforslag, som Enhedslisten har stillet, fordi de trods alt er en bevægelse i den rigtige retning, nemlig en minimal sikring af den retssikkerhed, man i øvrigt sætter over styr med dette lovforslag.
Anne Baastrup (SF), 2003-09-04:
Det skyldes jo, at man ikke har kunnet overskue at opgive den dobbelte strafbarhed, men den er opgivet nu, og det vil sige, at man kan udleveres til et andet land for en forbrydelse, der ikke er strafbar i Danmark.
Det er lige præcis de ekstremt svære ting, der gjorde, at landene diskuterede i så mange år.
Men så sprang man til hovsabeslutningen i slutningen af november 2001, og det synes jeg ikke er sagligt og forsvarligt.
Det er ikke en kritik af Justitsministeriet, og det er slet ikke en kritik af den måde, vi har behandlet lovforslaget på i Retsudvalget.
Det er bare gået for hurtigt i EU.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-09-04:
Jeg vil blot sige til sidst, at det er klart, at det er de danske domstole, der skal afgøre, hvilke personer der bliver udleveret, og at de selvfølgelig også må kigge på, hvad det er for nogle lande, man udleverer til - hvilke skrækeksempler eller hvilke betænkeligheder som kan knytte sig til det enkelte land.
Om selve sagsbehandlingen vil jeg godt sige til fru Anne Baastrup, at det er rigtigt, at grundigheden har været til stede i Folketingets Retsudvalg, og der har ikke været noget som helst at klage over.
Men efter 11. september var der pludselig mange, der indså, at vi bliver nødt til at have et stærkere retspolitisk samarbejde mellem landene i f.eks. EU, hvor der er så megen og så fri grænsepassage.
Det er selvfølgelig et problem, som vi efterfølgende har måttet behandle godt i Retsudvalgets behandling af sagen, og det synes jeg faktisk man er kommet ganske langt med, og derfor stemmer vi uden betænkeligheder for lovforslaget.
Anne Baastrup (SF), 2003-09-04:
Fru Elisabeth Arnold har ret i det græske eksempel, for det handler jo om folk, der var dernede.
Men det, jeg ville påvise, er, at der findes rent faktisk lande i EU, som efter manges mening ikke gennemfører fair retssager, og det er den, der skal udleveres fra Danmark, som selv skal dokumentere, at der er en risiko for, at han ikke får en fair retssag, og derfor synes jeg, vi har et grundlæggende problem med den europæiske arrestordre.
Men jeg vil medgive fru Elisabeth Arnold, at det har man også kunnet se fra Justitsministeriets side, og i udformningen af lovgivningen har Justitsministeriet i den grad medtaget alle de muligheder, som ligger i den europæiske arrestordre.
Det er ærgerligt, men det er ikke noget bevis for, at der var hastværk, da Justitsministeriet lavede lovforslaget.
Der var derimod hastværk, da den europæiske arrestordre blev banket igennem sammen med hele terrorpakken tilbage i efteråret 2001 umiddelbart efter den 11. september.
Line Barfod (EL), 2003-09-04:
Jeg håber da selvfølgelig, fru Elisabeth Arnold har ret i, at der ikke vil være nogen, der kommer i klemme, men det er der bare ingen sikkerhed for, for det er jo ikke nogen grundig behandling, lovforslaget har fået.
Hvis man skal indføre en større mulighed for at kunne udlevere landene imellem - hvis man virkelig vil lave EU til ét retligt område, som man nu har gjort, og vil sikre retssikkerheden - skal man først sætte sig ned og gennemgå meget grundigt, hvordan man kan gøre det: Hvad er det for nogle forbrydelser, der er så vigtige, at de skal være omfattet?
Hvilke minimumskrav skal der stilles til en retfærdig rettergang, osv.?
Men det har man jo ikke gjort.
Man er startet omvendt med at sige: Nu laver vi ét retligt område, og så kan vi bagefter tage én forbrydelse ad gangen og efterhånden gennemgå, hvad der skal straffes, og hvad der ikke skal straffes, og så kan vi bagefter begynde at se på, hvordan retsplejen skal være, osv.
Man er startet bagfra, og det betyder, at der er en masse mennesker, der kan risikere at komme i klemme og blive sat i fængsel, for det er jo det, der bliver konsekvensen.
Margrete Auken (SF), 2003-09-04:
Det er ikke, fordi vi i SF regner med, at vi i denne sammenhæng kan gøre indtryk på forstenede hjerter.
Jeg synes bare, at det skal siges meget, meget tydeligt, at vi nu vedtager en lov, om hvilken vi med sikkerhed ved, at den koster menneskeliv.
Vi ved også med sikkerhed, at den koster mange flere lemlæstede.
Når vi ved det med så stor sikkerhed, er det, fordi alle de afbødende tiltag - måske lige med undtagelse af blinklys, når man skifter bane - er betydningsløse, fordi ministeren afviser at øge og effektivisere kontrollen.
Jeg synes bare, at det skal siges her op til sommeren.
Foran os ligger der i forvejen et så stort antal tragedier, at det burde have været hovedformålet, når vi snakkede færdselslov, hvordan vi får det her tal ned.
Men nu sættes der masser af penge af, ikke til forbedret kontrol, men til at lave lidt vejtekniske ting.
Det, vi ved med sikkerhed, er, at det koster menneskeliv, og det er der nu et flertal i Folketinget der vedtager.
Jeg tror, at enkelte, i hvert fald dem, der har forstand på færdselssikkerhed, ved, at det her er katastrofalt, og resten er åbenbart fuldstændig kolde indeni.
Bare lige så det er sagt.
Det ville være vidunderligt at se, når sommeren er ovre, at ulykkestallet falder, men så er det, vi skal til at satse på mirakler, for al statistik, al erfaring fra hele verden fortæller os, at det, vi gør nu, øger antallet af dræbte og lemlæstede, smadrede familier, smadrede liv fremover.
Det er så forfærdeligt, at jeg ikke fatter, at Folketingets flertal kan gøre det.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-09-04:
Den sag, fru Anne Baastrup netop omtalte, foregik i Grækenland, og de personer blev i øvrigt ikke udleveret.
De var på stedet, de blev taget på fersk gerning og måtte finde sig i den, efter hvad vi kan se, meget summariske behandling.
Men vi mener fra Det Radikale Venstres side, at alle disse forskellige betænkeligheder, som med rette er blevet rejst, er blevet vendt og drejet i udvalget på en kompetent og grundig måde, og at der er taget højde for positivlister og forskellige muligheder for undtagelser og nægtelse af udlevering.
Derfor mener vi, det er betryggende.
Det er vigtigt, at vi har så gode muligheder som muligt for at efterforske forbrydelser, som er grænseoverskridende, og efterforskningen skal selvfølgelig foregå der, hvor forbrydelsen er sket.
Det er her, man har bedst mulighed for at gøre det på en fornuftig og ordentlig måde, det er her, sporene er, det er her, vidnerne er, og det er det jeg synes er det altafgørende.
Jeg synes faktisk, at de betænkeligheder, som fru Anne Baastrup og fru Line Barfod fuldstændig berettiget er kommet frem med, er blevet gennemgået meget grundigt i udvalget
Anne Baastrup (SF), 2003-09-04:
Fru Elisabeth Arnold har ret i, at den sag, hvor en dansk politibetjent blev slået ihjel, var en ganske rædselsfuld sag.
Men det, det drejer sig om med den europæiske arrestordre, er jo, at man kan sigtes for en forbrydelse, der har 1 års strafferamme eller 3 års strafferamme, hvis man ophæver kravet om dobbelt strafbarhed og går over i positivlisten, så det er jo en helt, helt anden type forbrydelser end den forbrydelse, fru Elisabeth Arnold talte om.
Vi har også et andet problem: hvis man som sigtet er usikker på, om man får en fair retssag, skal man selv dokumentere over for en dansk domstol, at man er usikker, og det vil sige, at man selv har bevisbyrden.
Det har vi jo erfaret, bl.a. med den sag, vi diskuterede under førstebehandlingen, hvor to danskere var et forkert sted med nogle forkerte mennesker i en bil.
De fik ikke nogen forsvarer, for hvis man skal have en forsvarer i Grækenland, har man samtidig antydet, at man er skyldig.
De fik heller ikke en tolk, der kunne tolke på en måde, som de kunne forstå, og det vil sige, at de ikke fik nogen fair retssag.
Men ikke desto mindre blev de jo idømt 6 års fængsel.
Line Barfod (EL), 2003-09-04:
Fru Elisabeth Arnold siger, at hvis man rejser til udlandet, skal man kende lovgivningen, og hvis man bliver taget på fersk gerning, risikerer man også at blive straffet.
Ja, men forskellen er jo netop, at her vil man også kunne blive udleveret for noget, man har begået i sit eget land.
Man vil kunne blive udleveret for at have begået noget her i Danmark, som formelt set er strafbart, men som der overhovedet ikke straffes for i Danmark, så der ikke bliver rejst nogen sag mod én, men alligevel kan man risikere at blive udleveret til et andet EU-land.
Problemet opstår selvfølgelig især i forbindelse med alt det, der samtidig er indført om terrorlovgivning osv.
Nu kan man jo straffes, hvis man gør noget imod et lands magthavere, og med den udvikling, vi ser i Italien og andre steder, kan vi altså risikere, at danske statsborgere bliver udleveret til andre EU-lande for at have foretaget sig noget, vi her i Danmark opfatter som en væsentlig del af demokratiet, men som man i andre lande måske kunne finde på at opfatte som noget, der var rettet imod magthaverne, og man derfor kræver folk udleveret.
Det er altså ikke kun folk, der rejser til udlandet, som bliver omfattet af arrestordren.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-09-04:
Der har været rejst megen kritik af dette lovforslag i forbindelse med den lange sagsbehandling, som også har en forhistorie i Europaudvalget, men jeg føler trang til at tage ordet ved denne tredje behandling, netop for at sige, at der er mange gode grunde til at stemme for lovforslaget.
Det Radikale Venstre stemmer for lovforslaget, fordi vi synes, det er rigtigt, at personer, som har begået eller er mistænkt for at have begået forbrydelser, bliver udleveret til det land, hvor forbrydelsen efterforskes.
Det er jo sådan, at når man rejser på ferie i et andet land - det er måske især henvendt til fru Line Barfod, som sagde, at nu skal man kende lovgivningen i 25 lande - og kommer til at begå en lovovertrædelse, er der ikke nogen kære mor, der kan forhindre en i at blive retsforfulgt det pågældende sted.
Man er selvfølgelig nødt til at erkende, at alle, der rejser i de europæiske lande og i alle lande i verden i øvrigt, er hjemfalden til straf, hvis de overtræder landets love.
Lovforslaget her handler om, at hvis en dansker, som er kommet hjem fra udlandet, er mistænkt for at have begået en lovovertrædelse i udlandet, kan vedkommende udleveres til det land, hvor forbrydelsen menes at være begået.
Der har været eksempler på, at vi her i Danmark har været meget interesseret i at få udleveret udenlandske lovovertrædere, som har begået lovovertrædelser i Danmark, til retsforfølgelse i Danmark.
Efter bankrøveriet i Århus, hvor der skete voldsomme begivenheder, kunne vi ikke få udleveret de mistænkte franske bankrøvere.
Retssagen skulle foregå i Frankrig, og hele retshandlingen måtte flyttes til Frankrig, fordi de pågældende personer ikke kunne udleveres til Danmark.
Der er gode grunde til at foretage dette - det skal indrømmes - meget vidtgående skridt.
Men det er et vigtigt skridt, og det er et fuldt betryggende skridt, synes vi i Det Radikale Venstre.
Søren Krarup (DF), 2003-09-04:
I morgen, den 5. juni, er det grundlovsdag, og det vil sige, at vi endnu en gang fejrer den grundlov, der blev givet første gang den 5. juni 1849.
N.F.S. Grundtvig var medlem af Den Grundlovgivende Rigsforsamling, og hans bidrag til grundloven bestod i, at i al retsforhandling skulle der herske mundtlighed og offentlighed.
Enhver skulle vide, hvad man blev anklaget for, og man skulle have mulighed for at svare på det
, og det vil naturligvis sige, at det skulle foregå på ens modersmål, så man kunne svare for sig.
Jeg synes, at det, der nu sker med dette lovforslag om den europæiske arrestordre, er, at man ganske afgørende angriber den rettighed, der følger af, at man er statsborger i dette land og skal kunne svare for sig, når man anklages for retten.
Som dette lovforslag viser, har man allerede sat noget
over styr, som faktisk burde være uopgiveligt.
Vi siger klart nej til lovforslaget som helhed, og jeg ville ønske, at alle ville gøre det, netop i respekt for den grundlov, vi skal fejre i morgen.
Irene Simonsen (V), 2003-09-09:
Jeg er glad og stolt over at være med i en regering, der præsenterer nogle oplæg, der i den grad indeholder troværdighed, også når det gælder politiområdet og hele det retspolitiske område, hvor vi går seriøst ind og tager tingene op og finder handlinger og løsninger på området.
Jeg står med en flot skrevet pressemeddelelse af hr. Morten Bødskov, hvor hr. Morten Bødskov lægger op til, at der skal ansættes 1.000 nye betjente, og at vi skal have flere nye fængsler.
Når man så kigger på Socialdemokratiets finanslovoplæg, er der afsat 100 mio. kr. til det her område.
Så er det jo, at jeg spørger: Hvor er troværdigheden?
Det her er ikke andet end tomme løfter, for der er jo ikke ordentlige handlinger med.
Jeg kunne da godt tænke mig at høre hr. Nicolai Wammen, hvordan 100 mio. kr. kan finansiere 1.000 nye betjente og flere nye fængsler.
Hans Andersen (V), 2003-09-09:
Et bud, som jeg forstår også Socialdemokratiet står ved,
fremkommer på side 48 i oplægget, hvor man vil afskaffe sygdomsforsikringer.
Hvis jeg har forstået det korrekt, er det i hvert fald min holdning, at det er et af de absolut dårligste bud, for her genindfører man beskatning af sygdom.
Altså, vi har slagteriarbejderen, som skal have behandlet sit knæ, som kommer i behandling og hurtigt kommer tilbage på sit arbejde, fordi arbejdsgiveren finder, at han er uundværlig.
Det vil med Socialdemokratiets forslag medføre, at han får sendt en skattebillet, så han kan betale eksempelvis 15.000 kr. ekstra.
Tak for kaffe.
Troels Lund Poulsen (V), 2003-09-09:
Jeg vil bare kvittere for svaret til hr. Lars Christian Lilleholt, for det var også et svar til mig.
Jeg kan forstå, at nu har hr. Nicolai Wammen altså indrømmet, at Socialdemokratiet har brugt forkerte tal, og det glæder mig, at hr. Nicolai Wammen så er nået frem til det synspunkt, at man har brugt forkerte tal.
Så mangler vi sådan set bare, at det bliver rettet på hjemmesider og de steder, hvor det kan lade sig gøre at rette, så det glæder vi os til.
Lars Christian Lilleholt (V), 2003-09-09:
Hr. Nicolai Wammen blev før af hr. Troels Lund Poulsen spurgt, om vi kan forvente, at tallene i annoncer og på hjemmesider på fyringer i de her virksomheder bliver rettet.
Jeg savner endnu at få et klart svar på, om vi kan forvente, at de tal, der fremgår af hjemmesider og annoncer, bliver rettet.
Jeg må indrømme, at jeg synes, at det er en utrolig dårlig research, der ligger bag disse annoncer.
Jeg er selv uddannet journalist, og selv af yngste praktikant på et lokalt dagblad i Vestjylland må man forvente et højere niveau og en bedre research end det, vi har oplevet fra Socialdemokraternes side i denne sag. Jeg har også bemærket, at Socialdemokratiets sekretær har udtalt og lovet, at tallene vil blive ændret både på hjemmesider og i annoncerne.
Kan vi forvente, at det løfte vil Socialdemokraterne leve op til?
Eyvind Vesselbo (V), 2003-09-09:
Det er jo ikke tilfældigt, at det har været troværdighed, vi har snakket om hele eftermiddagen i forhold til Socialdemokratiets udspil, men jeg vil gerne takke hr. Nicolai Wammen for at have bekræftet, at man i den tidligere regerings sidste finanslov ville spare 475 mio. kr. på miljøet.
Med det svar har hr. Nicolai Wammen samtidig også irettesat både fru Pernille Blach Hansen og hr. Svend Auken, som jo kæmper om at være miljøordfører for Socialdemokratiet i øjeblikket, for de er jo begge to kommet med helt andre forklaringer.
Så hr. Nicolai Wammen skal have tak for at have irettesat de to kæmpende miljøordførere for Socialdemokratiet.
Men det, der jo undrer, er, at man altså ville spare næsten 500 mio. kr. over nogle år, og nu vil Socialdemokratiet så i det nye finanslovforslag faktisk foreslå 500 mio. kr. sat på igen.
Der må jo egentlig have været en grund til, at man ville spare de 500 mio. kr., da man sad i regering, og nu vil man ikke, når man er i opposition.
Det må vi have et klart svar på.
Henrik Vestergaard (V), 2003-09-09:
Nu har formanden jo snart dekreteret spisepause, og i Venstre er vi glade for det spændende udbud af fødevarer, som det her land kan byde på.
Vi er også stolte over de internationale priser, som danske fødevareproducenter henter hjem, og så er vi lykkelige over de eksportindtægter, som Danish Crown i Randers genererer.
Vi har fuldt respekt for de tusindvis af dygtige Arla-medarbejdere, NNF- og HK-medlemmer, på Skanderborgvej i Århus, som hver dag knokler til glæde for forbrugerne i Danmark og udlandet.
Socialdemokratiet noterer i sit fordrejede skrift, at det er helt galt.
Trods kvalitetsvarer, som forbrugerne angiveligt skulle skrige efter,
kan de små fødevareproducenter ikke få dem på markedet.
Se, nu vil jeg give hr. Nicolai Wammen chancen for at løfte troværdigheden til de socialdemokratiske skrifter
, sådan at denne her fordrejning ikke også bliver til en fortielse.
Kunne hr. Nicolai Wammen ikke nævne blot et produkt, han kender til, som bliver fremstillet, og som han ikke kan købe i danske butikker?
Jann Sjursen (KRF), 2003-09-09:
Jeg er glad for, at hr. Nicolai Wammen og Socialdemokraterne godt vil diskutere børne- og familiepolitik.
Det synes jeg faktisk er et vigtigt tema også i en debat om det kommende års finanslov.
Jeg synes så bare, at hr. Nicolai Wammen springer lidt over, hvor gærdet er lavest i forhold til det, som var mit ærinde i det sidste spørgsmål, jeg stillede til hr. Nicolai Wammen, nemlig hvordan Socialdemokratiet vil være med til at skabe større sammenhæng mellem familieliv og arbejdsliv for småbørnsfamilierne.
Jeg tror nemlig ikke på, at et loft over forældrebetalingen for daginstitutionerne vil føre til, at småbørnsforældre vil vælge f.eks. at gå ned i arbejdstid i stor stil, fordi de for nogles vedkommende sparer en smule på daginstitutionsudgifterne.
Derfor skal der noget helt andet til, bl.a. det, som vi foreslår fra Kristeligt Folkepartis side i vores finanslovudspil, nemlig at man laver en form for tidskonto, hvor man kan veksle orlov til f.eks. deltidsarbejde i tilknytning til de orlovsordninger, vi har.
Derfor vil jeg godt spørge Socialdemokraterne, om man vil gå ind på en sådan tankegang og være med til at gøre deltidsarbejde til en mere realistisk mulighed for langt flere småbørnsfamilier, end det er i dag.
Kristian Jensen (V), 2003-09-09:
Vi kan nu konstatere, at Socialdemokratiet indrømmer, at de selv planlagde store besparelser på miljøområder; vi kan konstatere, at Socialdemokratiet holder fast i et skatteudspil, der er underfinansieret med 15 mia. kr.; vi kan konstatere, at Socialdemokratiet nu erkender, at der er fejl i den annoncekampagne, man har bygget hele den her dag op om, og vi kan konstatere, at der ikke i det her oplæg er afsat en eneste krone ekstra til gældsnedbringelse.
Lad mig bare gentage, hvad jeg sagde under min første runde til hr. Nicolai Wammen: Jeg savner hr. Lykketoft, altså finansministeren Lykketoft, ikke forfatteren Lykketoft, eller hvem der nu ellers er af Lykketoft'er, men den Lykketoft, der var finansminister og lavede en Danmark år 2010-plan, der sagde, at der skulle være en afdæmpet vækst i den offentlige sektor; en vækst, der ifølge den gamle plan i år 2004 skulle ligge på 1 pct. om året.
Når jeg løber det her igennem, får jeg en vækst
på ca. 2,5 pct. i serviceudgifter.
Kan jeg få bekræftet tallet, kan vi få det officielle socialdemokratiske svar, hvad enten det er herfra eller fra partikontoret, eller hvem der nu ellers laver tallene i Socialdemokratiet?
Nicolai Wammen (S), 2003-09-09:
Til hr. Jens Rohde, der taler om personalepolitik: En ting er at tale om den generelle personalepolitik inden for staten, noget andet er at tale om nærmest navngivne personer.
Jeg ved godt, at hr. Jens Rohde ikke har brugt navne, men det er så få, vi taler om, at det er identificerbare personers aftrædelsesordninger.
Det er en ganske anden sag, og det er derfor, jeg synes, at hr. Jens Rohde er ude på ikke bare tynd is, men er gået igennem isen i sin argumentation, når han svinger sig op og taler om hykleri og meget andet.
Det ændrer ikke på, at det er hr. Jens Rohde, der lægger en tone, som er helt, helt uanstændig i denne diskussion.
Socialdemokratiet har fremlagt et finanslovforslag, der er finansieret krone til krone, som i modsætning til regeringens ikke indeholder ufinansierede skattelettelser, som i modsætning til regeringens har målrettede investeringer i folkeskole, i uddannelse, i miljø, i forskning, og som vil give
bedre muligheder for børnefamilierne og de ældre
Forskellen er, at vi har fremlagt noget, der hænger sammen, mens regeringen har fremlagt noget, hvor man håber på det bedste.
Man har i øvrigt også fået ganske mange skældud
fra mange sider og ikke kun inden for dette hus' mure.
Sådan er det, og jeg forstår godt, at man har en dårlig sag og gerne vil prøve at løbe fra den, men det går bare ikke.
Det var så nogle, der var oppe til forhandling, og ikke noget, der var knæsat som et princip.
Men det var ikke i nær den størrelsesorden, som vi har set det under den nuværende regering, som har lavet noget, der minder om en massakre på miljøområdet.
Troels Lund Poulsen (V), 2003-09-09:
Jeg vil gerne starte med at sige tak til hr. Nicolai Wammen for et godt svar på mit spørgsmål om annoncerne.
Men det afføder så et par nye spørgsmål til hr. Nicolai Wammen.
Jeg kan forstå, at hr. Nicolai Wammen siger, at annoncernes indhold baserer sig på åbne kilder.
Det er jo ret interessant.
Så er mit spørgsmål til hr. Nicolai Wammen, da han siger, at det er Socialdemokratiets partikontor, der har ansvaret for annoncerne: Hvorfor har Socialdemokratiets partikontor så ikke rettet tallene, når det nu kom frem gennem de her åbne kilder, at det faktisk var forkerte tal?
Det kan vel ikke være så svært at indrømme, at man har baseret sig på nogle helt fejlagtige oplysninger, som man så korrigerer?
Det er sådan set bare det spørgsmål, som jo i bund og grund også handler om Socialdemokratiets troværdighed, vi desværre må afkræve Socialdemokratiet og hr. Nicolai Wammen et svar på, når han nu har indrømmet, at det er Socialdemokratiets partikontor, der har lavet fejlen, og ikke Socialdemokratiet på Christiansborg.