runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Buksti (S), 2004-02-24:
Meget af diskussionen på skatteområdet har jo i det seneste stykke tid gået på, hvorvidt regeringen og skatteministeren er i stand til at lukke huller.
Vi har også fået understreget af statsministeren, at lige så snart man ser, der er skattehuller, skal de lukkes prompte.
Problemet er, at når man ser dem, er det sjældent, at de hedder skattehuller.
Så hedder de altid noget andet.
Det er det, vi har at gøre med her.
Jeg vil i hvert fald gerne være sikker på, at skatteministeren nu også har hørt det.
Man åbner her op for, at der kan deles gratisaktier ud, 20.000 til medarbejdere.
Det helt lukkede system er jo, hvis det er en familieejet virksomhed, hvor det kun er til venner og familie.
Men hvis det er en almindelig virksomhed, kan man altså dele 20.000 gratisaktier ud til 100 medarbejdere, og så kan man trække 2 mio. kr. fra i virksomheden.
Når medarbejderne beholder disse aktier i 3 år, kan de sælge dem uden at betale skat.
Det er velkendt og tilsigtet, siger ministeren i bilag 43, spørgsmål 51.
Ministeren mener også, at åbningen af den her pengemaskine »kan ikke betragtes som en ordning, der inviterer til kortsigtede skattefiduser, men derimod en ordning, der har til formål at fremme investeringslysten i virksomheder over en lang tidshorisont«.
Det er svaret på spørgsmål 46, bilag 40.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-02-24:
Jeg vil sige, at vi faktisk er i en dialog på nuværende tidspunkt.
De har været på mit kontor for ganske kort tid siden, og jeg tror, at det sidste møde, der blev afholdt, som jeg ikke kunne deltage i, var i går.
I ministeriet er vi i en løbende dialog for at se på de problemstillinger, der er rejst både i forbindelse med L 106 og i forbindelse med de forslag, der er fremsat her.
Jeg præsenteredes bl.a. for nye handicaptoiletter.
Jeg tror oven i købet, det var på Rigshospitalet.
Jeg kan ikke lige huske, hvor det var.
Man siger, at man har haft en god hensigt fra det offentliges side, men man får bare lavet noget, der ikke er godt nok.
Det er klart, at det er noget af det, hvor vi siger, at det kan ikke være rimeligt, det må vi arbejde videre med.
Vi må prøve at gøre, hvad vi kan, og derfor den løbende dialog.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-02-24:
I forlængelse af besvarelserne under udvalgets behandling af lovforslaget vil jeg bare oplyse om, at regeringen er parat til at lave en uafhængig evaluering af lovgivningen inden udgangen af 2008 med henblik på at vurdere, om den hidtidige miljømæssige standard er opretholdt, og regeringen vil foretage de nødvendige ændringer, hvis evalueringen viser væsentlige ændringer i den miljømæssige standard.
Det synes vi er en rigtig måde at gøre det på, så det vil vi gerne sende et signal om.
Men regeringen vil fortsat ikke kunne støtte de stillede ændringsforslag.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-02-24:
Nej, vi vil ikke stå og rode i den tidligere regerings fortid.
Vi ved bare, at det er den tidligere regering, der har gennemført det her.
Det er den tidligere regering, der har sagt, at det her ikke skal gøres permanent.
Derfor vil vi ikke diskutere, hvad der er sket i fortiden, vi vil diskutere fremtidens politik, og det er det, vi prøver på at gøre i denne her sag.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-02-24:
Jeg tror da, vi alle sammen kan være enige om, at det er altid klogt at tænke fremad, når man bygger nye boliger.
Skal vi til at gøre elevatorerne meget større, selv om man stadig kan komme ind i dem i kørestol?
Det er det, der egentlig bør være emnet for den diskussion, vi skal have på et eller andet tidspunkt.
Jeg mener ikke, det er rigtigt at gøre DS 3028 bindende som et retligt krav.
Jeg mener faktisk, vi kan få mere tilgængelighed for de handicappede ved at bruge pengene på en lidt anden vis.
Der er nok nogle uenigheder på det område, men jeg vil godt kvittere for, at Det Radikale Venstre har været fremme i skoene, når vi taler om tilgængelighed på stationerne og lignende for de DSB-penge, der er aftalt.
Jeg tror, der er en god vilje til hele tiden at forbedre, og jeg er enig i, at dialogen skal vi blive ved med at have.
Martin Lidegaard (RV), 2004-02-24:
Det glæder mig, og jeg håber ikke yderligere at måtte fortolke ministeren på andre måder, end at han er velvilligt indstillet.
Men i forbindelse med DS 3028 forstod jeg altså ministeren sådan, at han ikke vil noget.
Det var det, jeg mente, det var ikke hele handicapområdet, det var DS 3028, for her synes jeg ikke, ministerens tale efterlod meget til fantasien med hensyn til, hvad han mente om at gøre den retligt bindende.
Men jeg hører gerne, hvis jeg tolkede ministeren forkert.
Jeg har bare tilbage at spørge: Vil ministeren ikke give mig ret i, at de penge, man investerer, når man opfører
dette byggeri og samtidig gør det handicapvenligt, er langt bedre brugt og økonomisk set udtryk for langt mere rettidig omhu,
end hvis man skal til at lappe på byggeriet bagefter?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-02-24:
De 1-2 pct. er jo, som jeg også sagde før, prisen for tilgængeligheden, når vi taler om én etage, mens vi bevæger os op i 8 pct., hvis det er fleretagesbyggeri.
Med hensyn til at ministeren intet vil, må jeg igen sige, at det må stå som hr. Martin Lidegaards egen konklusion, for ministeren vil noget på området.
Ministeren har faktisk som koordinator på handicapområdet været med til at stoppe flere hundrede millioner i en handicappolitisk plan, og vi vil fortsætte med at forbedre forholdene, og vi vil fortsat kigge på alt dette her. Jeg kan ikke anerkende den negative tilgang til området, som jeg blev lagt i munden.
Martin Lidegaard (RV), 2004-02-24:
Jeg vil sige, at der var lidt mere imødekommenhed i tonen her til sidst, fordi ministeren anerkender, at der er et behov for flere boliger, men han vil stadig ikke være med til at lave en langsigtet plan, der bygger på et solidt grundlag. Ministeren anerkender, at der er problemer i det nye byggeri, i hvert fald med toiletterne, men han vil ikke være med til at forbedre byggestandarden og gøre den retligt gældende.
Men siden jeg ikke engang kan gøre det, må jeg bare konstatere, at ministeren tilsyneladende intet vil på området, og det forstår jeg ikke.
I den sammenhæng kunne jeg godt tænke mig at spørge: Den
finansiering, som ministeren spørger til lige præcis i forbindelse med dette her, f.eks. de 1-2 pct. ekstra, det koster, hvis vi snakker om byggeri på én etage - forestiller ministeren sig, at man skal kompensere bygherrerne for den udgift i fremtiden, eller hvad er det for en finansiering, han leder efter?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-02-24:
Jeg må starte med at rette hr. Keld Albrechtsen.
De 100 mio. kr. var altså omkring 120 mio. kr. i årene 2002-2007 til det tilgængelige byggeri, og jeg kunne fortsætte med jernbanerne, hvor det var 75 mio. kr., osv., men lad os nu ikke slås om de tal.
Jeg er selvfølgelig glad for den enighed, der har været om satspuljen.
Nu har jeg en dialog med handicaporganisationerne, og jeg vil altid være åben for en dialog med alle partier om dette område, bl.a. fordi jeg har tilkendegivet en bestemt ting herfra i dag: Der er problemer med handicaptoiletterne.
Vi ser nybyggeri, hvor en bygherre til trods for god vilje laver noget, der ikke er godt nok.
Vi ønsker at forbedre tilgængeligheden trinvis, og jeg synes faktisk, vi har taget et stort skridt, selv om nogle ikke synes, det er så godt, som det burde være.
Jeg synes faktisk, vi for første gang står med et lovforslag, som går om bord i tilgængeligheden i det eksisterende byggeri, men jeg er altid åben for en dialog.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-24:
Nu vil ministeren jo gerne have anerkendelse for de ting,
han har foreslået med hensyn til eksisterende byggeri og penge ud over satspuljen.
Nu er det vist godt nok mindre end 100 mio. kr. sammenlagt ud over satspuljen, så ministeren skulle måske begrænse sig. Jeg anerkender så gerne det, ministeren har gjort, men så vil jeg bare spørge her til slut: Vil ministeren så venligst også anerkende det, som vi andre har gjort med hensyn til at fremsætte et forslag vedrørende nybyggeriet?
Når ministeren nu ikke selv rigtig har noget at byde på med hensyn til nybyggeriet, så synes jeg, at vi skulle sætte os ned, og hvis det, der lå i ministerens antydning, var, at ministeren ville indkalde partierne til et møde for at drøfte konkrete fremskridt, eventuelt sikre sig, at de drøftelser, som skal være med handicaporganisationerne, kommer til at foregå inden for et rimeligt tidsrum, sådan at der kan opnås resultater også i den her folketingssamling, og således at ministeren indbyder partierne til en drøftelse, så vil jeg da sige, at så har den lange debat, vi har haft her, da givet en lille smule konkret resultat og er kommet lidt ud over, at ministeren bare gentager og gentager, at han ikke vil være med til noget som helst.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-02-24:
Ministeren er jo altid åben for en dialog, ligegyldigt om det er om elselskaber, nordsøforhandlinger eller om handicapboliger.
Jeg har tilkendegivet, at jeg godt vil være med til at se på nogle forhold, og at jeg er i en dialog med handicaporganisationerne.
Men det bliver altså ikke til, at jeg kan stemme for nogen af de forslag, som ligger her i dag.
Jamen så kan vi halvere prisen, og det kan være, at vi kan komme endnu længere ned, men det er stadig væk noget, der skal finansieres.
Jeg mener, at hvis der er et tiltag, der er til at håndtere rent økonomisk, så må man jo altid være åben over for det.
Enhver finanslov er jo stedet, hvor man planlægger udgifterne for det kommende år,
må jeg sige til hr. Keld Albrechtsen.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-24:
Jeg skal bare sige til ministeren, at Enhedslisten fremsætter ikke ufinansierede forslag.
Det er en øvelse, vi overlader til regeringen.
Regeringen nedsætter skatterne uden dækning, men det er altså en form for uansvarlighed, som man ikke finder hos Enhedslisten.
Normalt hos den tidligere regering måtte vi endda overfinansiere de forslag, vi gerne ville have igennem.
Det var lidt irriterende.
Men det der vil jeg bede ministeren lade ligge.
Nu viser det sig jo, at ministeren ved en tætlæsning af vores beslutningsforslag har fundet ud af, at det der med de 14 mia. kr. nok var lidt af et fejlskud.
Så lad nu det ligge, og lad os så gå over til at diskutere, hvordan vi får en fornuftig udvalgsbehandling af det her.
Så er mit spørgsmål: Vi kan vel få et tilsagn fra ministeren om, at regeringen aktivt vil medvirke til, at de skridt, som vi så kan blive enige om med hensyn til nybyggeri, kan vi skrive betænkning om og få gennemført, således at vi kan afslutte behandlingen i maj og nå resultater, inden det her folketingsår er gået.
Mit spørgsmål var jo, om der var en syltekrukke i det her, og det synes jeg ikke ministeren besvarede.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-02-24:
Så jeg kan have fuld sympati for meget af det, der er sagt.
Der, hvor jeg har været hård i dag, er, at jeg ikke mener, at vi bruger pengene bedst muligt ved at gøre 3028
retligt bindende
Nu må vi prøve på at få dissekeret, hvor meget af 3028 det er, fru Jytte Andersen ønsker at gøre retligt bindende.
Jeg mener bare også, at det lukker altså simpelt hen for innovationen i at forbedre dansk byggeri, hvis man siger, at nu skal håndtagene sidde sådan, og det skal være sådan.
Det, der faktisk også er vigtigt i forbindelse med vores bygningsreglement og lignende, er, at der er tilgængelighed i vores byggeri.
Men det er jo en længere diskussion.
Jytte Andersen (S), 2004-02-24:
Men synes ministeren ikke også, at det at kunne vælge sin bolig i et helt almindeligt boligområde i den almene sektor, i den private sektor, i parcelhusbyggeri er det rimeligt at handicappede har en forventning om?
Jeg var inde på i min tale, at vi også skal være lidt varsomme med at lave det, jeg kaldte handicapghettoer.
Altså mit spørgsmål er, om handicappede ikke også skal have en reel mulighed for at vælge sig ind i det øvrige byggeri, på arbejdspladser, restauranter, og hvor vi andre nu færdes.
Det er sådan set det, der ligger i forslaget.
Er det ikke et rimeligt synspunkt i et velfærdssamfund?
Det generer tilsyneladende ministeren meget at diskutere det her.
Jeg synes ellers, at vi sådan var begyndt at kunne snakke sammen.
Ja, jeg buser frem, når det drejer sig om, at man laver et regnestykke, som ikke har noget med det forslag, der ligger til behandling, at gøre, for det har det ikke.
Jeg kan desværre konstatere, at selv om ministeren har haft nogle timer til at læse på bemærkningerne, som ikke er så meget, så er der stadig væk ikke den samme forståelse hos ministeren af det, der står, som der faktisk er hos os andre. Det må vi jo så snakke om, forhåbentlig sådan stilfærdigt og åbent.
Det vil jeg i hvert fald lægge vægt på.
Men jeg vil godt spørge ministeren om noget helt andet, havde jeg nær sagt, nemlig hvordan vil ministeren inddrage De Samvirkende Invalideorganisationer i ministerens videre arbejde på det her område?
Altså bliver de involverede underrettet undervejs og sådan noget?
Leif Mikkelsen (V), 2004-02-24:
Hvis hr. Keld Albrechtsen havde hørt efter, har jeg allerede ridset op, hvilke tiltag der er foretaget, hvilken lovgivning der er fremsat, hvilken vilje der er udtrykt.
Ministeren har påpeget, at denne regering har investeret mere på det område, end nogen tidligere regering har gjort. Der er intet som helst belæg for at kritisere hverken regeringen eller regeringspartierne i den her sag.
Der er taget hånd om sagen.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-02-24:
Dansk Folkeparti har haft den opfattelse af forslaget, at det, man spørger om, er de ting, jeg har fremlagt i min ordførertale.
Men vi er af den opfattelse, at vi hen ad vejen må se, hvordan det her spænder af, og så må vi prøve at tage
en snak om det.
Lissa Mathiasen (S), 2004-02-24:
Når jeg sidder og lytter til debatten her, så bliver jeg egentlig frygtelig meget i tvivl: Er det mennesker, vi snakker om, er det mennesker, Venstre snakker om i denne her sammenhæng?
Man gør så meget ud af at problematisere frem for at gøre det modsatte, nemlig at række hånden ud og spørge: Kunne vi ikke?
Skulle vi ikke?
Sådan en lille bagatel, som måske alligevel ikke føles så lille endda.
Der er lavet en lille undersøgelse af hundrede restauranter i København.
Som handicappet havde man mulighed for at komme ind på de ni, medmindre man skulle bruge toilettet, så var der kun to af de hundrede restauranter, man kunne bruge.
Det er mennesker og ligeværdighed, det her drejer sig om, set i forhold til, hvad andre mennesker har mulighed for.
Er Venstre ikke indstillet på og parat til at række hånden ud og sige, lad os prøve at finde nogle fællesnævnere, lad os prøve at komme videre?
For der er kun en ting, der er sikkert i det her, nemlig at det kan gøres meget bedre, og jeg håber, at det også er det svar, vi får fra Venstres ordfører her i dag.
Leif Mikkelsen (V), 2004-02-24:
Nu er det jo en påstand fra hr. Morten Homanns side, at det nuværende regelsæt for tilgængelighed i eksisterende byggeri afføder de situationer, som hr. Morten Homann peger på.
Det er ikke mit indtryk, at det er det, der er problemet, men hvis det er tilfældet, er det jo i givet fald de regler, der skulle laves om.
Sådan er det.
Morten Homann (SF), 2004-02-24:
Derfor kan jeg som sagt betrygge hr. Leif Mikkelsen med, at materialet er offentligt tilgængeligt og i øvrigt har fremgået af debatten, både i Boligudvalget og Socialudvalget osv., gennem længere tid.
Pointen er, at med de eksisterende regler kan selv bygherrer, som har intentioner om at skabe tilgængelighed, og som følger de eksisterende regler til punkt og prikke, ikke garantere, at de faktisk skaber tilgængelighed.
De laver handicaptoiletter, som ikke er tilgængelige for handicappede, de skaber indgangspartier, som er tiltænkt tilgængelighed, men som ikke er tilgængelige, når det kommer til stykket.
Det er faktisk det, de foreliggende forslag vil rettet op på.
Vil hr. Leif Mikkelsen ikke medgive, at der er behov for handling, når selv folk, som har hjertet på rette sted og ønsker at skabe tilgængelighed, ikke kan skabe den med de eksisterende regler?
Leif Mikkelsen (V), 2004-02-24:
Hr. Morten Homann stiller så interesserede spørgsmål om, hvorvidt jeg har været til stede i Boligudvalget, da der var nogle, der havde foretræde, men der er jo et krav om her i Folketinget, at man rent faktisk skal være medlem af udvalget for at have mulighed for at overvære det, og det er jeg ikke.
Jeg har også understreget, at jeg står her og taler på ordførernes vegne, og derfor er der ikke noget mærkeligt i, hvis jeg ikke har hørt den begrundelse, som hr. Homann lægger til grund for sit spørgsmål.
Morten Homann (SF), 2004-02-24:
Nu må jeg tilstå, at jeg ikke husker, om Venstres ordfører var til stede, da De Samvirkende Invalideorganisationer havde foretræde for Boligudvalget.
Jeg kan se, at hr. Leif Mikkelsen ryster på hovedet, og det kan måske forklare lidt af Venstres mangel på blik for problemerne på det område.
Jeg kan så berolige hr. Leif Mikkelsen med, at materialet forefindes på Folketingets hjemmeside og er ganske illustrativt.
Jeg tror nemlig, at der, på trods af at der er et bygningsreglement i dag, er utallige eksempler på, at bygherrer, som søger at leve op til bygningsreglementets bestemmelser om at kunne skabe handicaptilgængelighed, ikke formår at skabe tilgængelighed, fordi reglerne ikke er tilstrækkelige.
Vil hr. Leif Mikkelsen medgive, at det faktisk er det, som de foreliggende forslag vil rette op på, skabe en tilgængelighed og ...
Leif Mikkelsen (V), 2004-02-24:
Der behøver jeg vist kun at pege på, at ministeren i sine svar her har ridset op, hvad regeringen har gjort, og at der i de eksisterende regler er muligheder.
Med hensyn til satspulje er det, uanset om det er nye penge eller ej, jo udmærkede penge, der kan forfølge den målsætning, der er lagt for det her område.
Karen J. Klint (S), 2004-02-24:
Jeg hørte også, at hr. Leif Mikkelsen sagde noget om, at der er taget hånd om sagen, og så kommer vi til at tale om satspuljeordninger.
Hvor er de nye penge, som regeringen bruger til at tage hånd om problemet med?
Leif Mikkelsen (V), 2004-02-24:
Nej, jeg påpegede bare, at det måske havde været mere relevant at påpege dét i et beslutningsforslag fra Det Radikale Venstre, men at det måske er en erkendelse af, at det ønsker man ikke, fordi det er offentlige omkostninger.
Jeg ønskede bare at pege på, at man åbenbart har lyst til at pålægge det private erhvervsliv den slags omkostninger uden at få røde kinder.
Det ønsker Venstre ikke.
Det er korrekt.
Vi har ganske gode muligheder i satspuljeaftalen.
Vi har ganske gode muligheder i bygningsreglementet, som i høj grad har taget hånd om de her problemer, og vi har sendt væsentlige signaler til handicappede.
Det skal man konstant have opmærksomheden rettet imod, og det er det, regeringen har.
Derfor er det, at jeg stadig væk vil fastholde, at det er i god gænge, der er god opmærksomhed, og der er investeret mange penge.
Det skal der også i fremtiden.
Der skal være øget opmærksomhed om det, og det bliver der også med denne her regering.
Martin Lidegaard (RV), 2004-02-24:
Jeg skal forstå det sådan, at Venstre ikke finder, at der er behov for at undersøge behovet for boliger til handicappede, for nu har man afsat de penge, som man har i satspuljen, så må det være godt, og så er der i og for sig ingen grund til at arbejde videre med grundlaget. Jeg skal også forstå det sådan, at det med at stille nogen som helst form for krav til bygninger, vi bygger i fremtiden, ønsker Venstre ikke på noget plan at medvirke til, heller ikke mindre ambitiøst end det, vi har lagt op til. Jeg må også forstå det sådan, at i det hele taget på alle de områder, vi nævner her, ønsker Venstre ikke at gå længere på nuværende tidspunkt, end man har gået.
Er det korrekt forstået?
Leif Mikkelsen (V), 2004-02-24:
Jeg må sige, at pådutte mig et synspunkt om, at regeringen har løst alle opgaver i den her sammenhæng, er helt og aldeles urimeligt.
Det, jeg pegede på, er, at regeringen har foretaget en række tiltag, har udvist vilje og har foretaget betydelige investeringer, og at der er et regelsæt på området. I lyset af det regelsæt, de signaler og de politiske tiltag er det, jeg peger på, at det er overflødigt med de her beslutningsforslag.
Det er sådan, det skal forstås.
Jeg ønsker virkelig at understrege, at denne regering har vist en vilje, der er langt stærkere end tidligere regeringers.
Martin Lidegaard (RV), 2004-02-24:
Det sidste tror jeg ikke at de ca. 500.000 danskere, der har et handicap, måske er helt enig med hr. Leif Mikkelsen i.
Det er en meget flot bemærkning, at regeringen har løst alle problemer på det her område.
Det må jeg sige; det er imponerende.
Så giver det næsten ikke mening at spørge, men jeg vil alligevel prøve, om hr. Leif Mikkelsen er enig med ministeren i, at der ikke engang er brug for en kortlægning af boligbehovet, at det ikke kan betale sig at gøre de boliger, vi bygger i fremtiden, mulige at ombygge til handicappede, at det bedre kan betale sig at vente, til problemet er der, og så at lave lappeløsninger.
Er det virkelig Venstres ambition og politik på det her område?
Mener man virkelig, at det på bare lidt længere sigt er den økonomisk bedste løsning?
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-24:
Vi må jo bare konstatere, at ministeren og regeringspartierne i dag har besluttet at kaste så meget grus som muligt ind i den her debat med forkerte tal og forkerte oplysninger for at få debatten kørt helt af sporet lige fra starten.
De konkrete spørgsmål, om man vil indgå kompromis, om man vil forhandle med oppositionen om et kompromis, der så dog sikrer, at nogle af boligerne bliver tilgængelige, vil man ikke svare på.
Hvorfor vil man ikke det?
Derfor bliver jeg nødt til at stille spørgsmålet: Vil
man overhovedet noget som helst?
Har man nogen som helst forhåbning om, at de handicappede skal have en bedre tilgængelighed?
Er alt dette talmagi med de 14 mia. kr. bare udtryk for, at man ønsker at få gjort den her debat fuldstændig ubegribelig i håb om, at så forsvinder diskussionen nok af sig selv?
Hvis det sidste er tilfældet, kan jeg garantere Venstre for, at få debatten til at forsvinde kan man ikke.
Leif Mikkelsen (V), 2004-02-24:
Nu må jeg så sige, at hr. Keld Albrechtsens vurdering af, at ministeren ikke har forstået det, helt må stå for hr. Keld Albrechtsens egen regning.
Jeg har helt rigtigt, som hr. Keld Albrechtsen påpeger, hørt debatten, og det er ikke min opfattelse, at ministeren ikke har forstået det,
så det må være en påstand, der sådan flyder ud i luften.
Venstre vil gerne være med til at forbedre vilkårene for handicappede.
Der er allerede foretaget en lang række tiltag.
Vi mener simpelt hen, at de store investeringer, der er foretaget, er et godt signal om velvilje.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-24:
Jeg må godt nok sige, at det faktisk er rystende, for hr. Leif Mikkelsen har jo hørt den debat, som vi før havde med ministeren, hvoraf det åbenlyst fremgik, at ministeren ikke har læst forslaget rigtigt.
Han havde ganske enkelt misforstået forslaget.
Derfor var det tal, som ministeren kom med om de 14 mia. kr., det rene hokuspokus.
Alligevel fortsætter hr. Leif Mikkelsen bare med at gentage det.
Jeg vil godt spørge: Når vi nu er enige om, at det er nybyggeri, og at det er noget, der skal kunne omdannes, men ikke nødvendigvis være klart tilgængeligt fra starten, og hvis vi endda går så vidt som til at sige, hvilket vi også spurgte ministeren om, men ikke kunne få svar på, at hvis regeringen ikke vil gennemføre forslaget i sin helhed, kan vi så gennemføre dele af det, f.eks. det, der ligger i stueetagen, det, der gælder højhuse, hvor der alligevel er elevatorer, eller er det bare sådan, at Venstre ingenting vil?
Leif Mikkelsen (V), 2004-02-24:
Fru Jytte Andersen peger jo selv på, at det skal indtænkes og det skal kunne omdannes.
Det vil sige, at der ifølge forslaget ved alt nybyggeri skal tages en række hensyn fra byggeriets start.
Det er det, der er signalet her.
Hvor er grænsen for, hvordan det forberedes til at kunne omdannes?
Dermed er vi fremme ved de her gigantiske omkostninger.