runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kristensen (DF), 2004-01-15:
Vi er villige til at se på, om der er penge nok, men vi har da tiltro til, at når socialministeren fremsætter et lovforslag, så har man også undersøgt økonomien bag det lovforslag.
Så vi har tiltro til, at den undersøgelse, der er lavet af Socialministeriet, om, hvad det vil komme til at koste, også kommer til at holde stik.
Det, der skal gælde for alle landets dagpasningstilbud, er, at der som minimum er lavet nogle temaer.
Det er så op til institutionerne selv at putte mere på.
Men der er altså nogle temaer, der skal være fokus på, som skal understøttes i dagtilbuddene.
Vi synes, at de temaer er gode.
Det er sprog, sociale og personlige kompetencer, og det er at lære respekt for og kendskab til naturen.
Vi synes, det er sund fornuft.
Jeg synes også, at jeg lige, for at det hele ikke skal ende i en negativ spiral, for der har været lidt kritik også af BUPL, vil citere fra Politiken den 16. december sidste år.
Der udtaler Steen Brostrøm, som er forsker i småbørnspædagogik, at han længe har efterlyst de læreplaner.
Det handler om at sikre kvaliteten, som svinger kraftigt i dag.
Nogle af institutionerne laver allerede noget af det, som ligger i forslaget, mens andre trænger til et løft.
Man kan undre sig over, siger han, at alt for mange børn ikke har fået lært elementære færdigheder i børnehaverne.
Det kan vi også undre os over i Dansk Folkeparti, og det er derfor, at vi vil støtte det her lovforslag.
Margrethe Vestager (RV), 2004-01-15:
Det er i forlængelse af den her fortælling om Dansk Folkepartis syn på læring, som man kan diskutere langt og flot, men det synes jeg ikke rigtig at vi har tid til her.
Når man har det syn på læring, hvor vi godt kan blive enige om store dele af det, så synes jeg, det må være meget afgørende, at man har en meget præcis forventning til ministeren.
Der står jo her, at vi skal give ministeren bemyndigelse til at fastsætte de overordnede mål for, hvad en 3-årig skal kunne.
Derfor synes jeg, at det måske er en lille smule at udskyde problemstillingen, når vi trods alt er ved førstebehandlingen, at sige, at det må vi gemme til udvalgsarbejdet.
Hvad er Dansk Folkepartis forventning til ministeren med hensyn til, hvad der skal være gældende for alle landets dagpasningstilbud?
Jeg hørte fru Pia Kristensens ordførertale derhen, at man er meget glad for en øget statsstyring af det, der foregår i dagpasningen, og at et af de centrale mål for Dansk Folkeparti er at få roligere børn ved deres skolestart.
Jeg er derfor interesseret i, hvilken forventning
Dansk Folkeparti har til den bekendtgørelse, som ministeren skal udstede.
Hvilke mål skal fastsættes i den bekendtgørelse?
Det er jo en ret interessant tilgang, man har til det, når man mener, at den spontanitet, hvorigennem børn lærer mange ting, kan puttes ind i den her type af læreplaner.
Pia Kristensen (DF), 2004-01-15:
Jeg vil sige til fru Line Barfod om det der med at lukke et barn ned i en kælder: Her er det klart, at barnet ikke lærer noget, men så er det en helt anden sag, vi snakker om, for så er det en sag, hvor de sociale myndigheder skal ind, og så er der måske tale om en tvangsfjernelse.
Jeg vil godt begynde bagfra, nemlig med støjniveauet, som fru Line Barfod var inde på.
Det er jo sådan i dag, når jeg taler med pædagoger, at mange pædagoger ønsker, at der er
nogle læreplaner ude i institutionerne, for børnene kan ikke sidde stille, de kan ikke tie stille, de råber, og de larmer.
Jeg har været i en børneinstitution, hvor de har formået at lave en masse aktiviteter samme med børnene, og de har ikke været planlagt.
Nogle har været planlagte, hvis de har skullet på udflugt, men der er også mange aktiviteter, som har været spontane.
Den institution fungerer fantastisk godt.
Jeg synes, at fru Line Barfod sætter det op, som om det her lovforslag er noget af det mest forfærdelige.
Det synes jeg er sørgeligt at borgerne ude i landet skal høre på.
Det handler jo om, at læring sker gennem spontane oplevelser og leg.
Det er vigtigt at gentage det, for ellers kunne vi ikke acceptere det her lovforslag.
Man skal give barnet mulighed for fornyelse, fordybelse, forandring og stimulering.
Og så skal læreren altså ikke kun, som jeg nævnte, tage udgangspunkt i planlagte aktiviteter, men i lige så høj grad i de naturlige og pludseligt opståede aktiviteter.
Vi tror på, at vi har velkvalificerede pædagoger, som er ildsjæle, som forstår at aflæse, hvad det er, det enkelte barn eller en lille gruppe børn har lyst til lige her i dag.
Line Barfod (EL), 2004-01-15:
Man kan slet ikke forhindre børn i at lære noget, hvis vi ser bort fra de der helt ekstreme eksempler, hvor man spærrer dem inde i en kælder eller i et skab eller sådan noget.
Det kommer helt af sig selv, hvis de får lov til at lege og være sammen med andre.
Det, vi diskuterer, er ikke, at vi vil forbyde, at børn overhovedet lærer noget, før de kommer i skole.
Det kan man slet ikke.
Det ville også være forfærdeligt, hvis man kunne.
Det, der er diskussionen, er, om vi i Folketinget skal bestemme, hvad børn skal lære helt præcist.
Hvad sker der, hvis de ikke kan det?
Hvad sker der, hvis børnene nu ikke har lært at blive renlige, når de er 3 år og skal over i børnehaven?
Eller hvad nu, hvis de ikke har lært at sidde stille, når de bliver 6 år og skal i skole?
Er de så dumpet til børnehaven eller til skolen?
Hvis vi gerne vil have, at børnene ikke skal være så urolige, hvad så med at gå den anden vej og sikre ordentlige forhold i daginstitutionerne, sikre, at de ikke er fuldstændig overfyldte og har et støjniveau så højt, så børnene bliver enormt stressede og derfor måske ikke lærer at blive mere rolige og have det rart sammen, måske ikke lærer, hvordan man kan have det stille og roligt sammen, inden de kommer i skole?
Det er via ordentlige forhold og gode normeringer, at vi sikrer, at børnene har det godt, i stedet for at vi i Folketinget skal sidde og diskutere præcist,
hvad børnene skal lære, og hvad de skal kunne på forskellige alderstrin.
Pia Kristensen (DF), 2004-01-15:
Men som jeg sagde i min ordførertale, må vi altså se i øjnene, at de fleste børn dagligt tilbringer mange timer i daginstitutionerne.
Læring - må jeg sige til fru Line Barfod
- er jo det, et barn er udsat for hver evig eneste dag sammen med forældrene.
De lærer dem social adfærd via daglige gøremål i hjemmet.
De lærer også, at der skal ryddes op.
De lærer også, at der skal vaskes tøj.
Det lærer de, fra de er ganske, ganske små i de fleste hjem.
Vi synes, at når man afleverer et barn i en børneinstitution tidligt om morgenen og det lille barn måske skal være der i 8 timer, er det vigtigt, at der også er en stimulering i børnehaven.
Vi ser og hører
meget ofte fra skoler, hvor en børnehaveklasse starter op, at der er meget uro i klasserne, fordi børnene aldrig har lært at sidde stille, de har aldrig lært at sidde og koncentrere sig.
Line Barfod (EL), 2004-01-15:
Jeg er jo vant til, at Dansk Folkeparti nogle gange kan svinge meget frem og tilbage.
Jeg har tidligere i andre debatter forstået, at Dansk Folkeparti absolut ikke mener, at staten må blande sig i opdragelse af børn, at man f.eks. mener, at det er helt horribelt, at vi har indført forbud mod, at forældre slår deres børn, det mener man er utidig statslig indblanding. Hvorfor støtter man så nu et forslag om, at vi på statsligt plan skal gå ind og i den grad detailstyre opdragelsen i daginstitutionerne, at vi skal sidde her og diskutere, om børn skal lege med ler, eller om de skal lege med andre ting?
Vi skal diskutere, hvordan børn skal lære en række forskellige ting, og der skal opstilles krav til, hvad børn skal kunne, når de er 3 år, og når de er 6 år. Hvorfor denne ændring i Dansk Folkepartis holdning til, hvor meget staten skal blande sig i opdragelsen af børn?
Pia Kristensen (DF), 2004-01-15:
Jeg har lært, at man skal være forsigtig med at udtale sig alt for bombastisk, når en journalist ringer og fortæller, at socialministeren agter at fremsætte et lovforslag, som handler om dit og dat, og hvad Dansk Folkeparti mener om det.
Sidste sommer blev jeg kontaktet af en journalist, som fortalte mig, at socialministeren ville fremsætte et lovforslag om pædagogiske læreplaner til børn i dagtilbud.
Jeg fik fortalt, at tanken var, at der skulle indføres skole ad bagvejen i daginstitutionerne, at små børn skulle sidde stille og terpe bogstaver.
Ja, sigtet med lovforslaget var ganske enkelt, at læring skulle erstatte den frie leg.
Jeg sagde til journalisten, at han gerne måtte citere mig for at sige, at et sådant forslag ville Dansk Folkeparti aldrig støtte, for vores holdning er, at man ikke skal stække små børn.
De skal have lov til at bevæge sig omkring, de skal have lov til at gå på opdagelse, og de skal have lov til at lege.
Børn skal have lov til at være børn, så længe det er muligt.
Voksne kan de tidsnok blive.
Da vi så så udkastet til lovforslaget, blev vi overraskede, vi blev glædeligt overraskede, for vi synes faktisk, at det er et rigtig, rigtig godt lovforslag.
Indholdet i lovforslaget er af en noget anderledes karakter
end journalistens påstande om, at daginstitutioner skal omdannes til førskoler.
Det fremgår tydeligt af lovforslaget, at læring sker gennem spontane oplevelser og leg, samt ved at den voksne skaber situationer, der giver barnet mulighed for fornyelse, fordybelse, forandring og stimulering.
Alle børn, både dem med og uden problemer, har brug for at lære elementære færdigheder.
Vi tror, at en mere målrettet og bevidst indsats i forhold til udviklingen af børns kompetencer i dagtilbud gør overgangen til skolen mere harmonisk.
Vi tror faktisk også, at børnene bliver mere harmoniske.
Det er især vigtigt, at der ydes en indsats over for børn, der ikke stimuleres hjemmefra.
Vi mener ikke, at lovforslaget kan løse den negative sociale arv, men det kan dog stimulere de børn, som ikke har en mor og far, der forstår at yde omsorg.
De fleste børn stimuleres hjemmefra, og forældre udsætter faktisk deres børn for læring hver evig eneste dag, en læring, som er beskrevet i det her lovforslag.
Forældre planlægger aktiviteter med deres børn, og de er medvirkende til at udvikle børns kompetencer, både når det gælder de personlige kompetencer, og når det gælder de sociale kompetencer.
Jeg synes, vi skal se i øjnene, at de fleste børn i dag tilbringer mange timer dagligt i daginstitutioner, og derfor er vi meget positive over for, at der skal indføres pædagogiske læreplaner i daginstitutionerne, som kan understøtte den læring, som børnene får af forældrene i det private hjem.
Jeg har blot til sidst at sige, at Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Vi synes, det er et rigtig godt forslag.
Jette Bergenholz Bautrup (S), 2004-01-15:
Det er jo netop det, jeg ikke rigtig kan se i det her forslag.
Hvordan er den metodefrihed?
Det er derfor, at jeg må sige, at det, jeg ser nu, er, at det ligesom er det statslige, der skal ind at bestemme, hvordan og hvorledes de her planer skal se ud.
Så jeg må afvente, og så må vi i Socialdemokratiet afvente og se: Er der handlefrihed, er der albueplads, får man lov til det i de enkelte institutioner, er der penge, er der efteruddannelse?
Der er jo en masse spørgsmål, som vi må gå ind i.
Jeg synes, at når fru Pia Kristensen begynder, er det, som om det er noget med, at vores institutioner i dag er styret som i det gamle DDR.
Det er de ikke.
Det er utrolig gode institutioner, vi har.
Jeg taler helt præcist om det her forslag: Er det statsstyret eller ej?
Pia Kristensen (DF), 2004-01-15:
Fru Jette Bautrup snakker om statslig styring, men jeg synes, at der er så mange elementer i det her lovforslag.
Det er korrekt, at der er tale om, at der skal udarbejdes obligatoriske handleplaner, pædagogiske læreplaner, men der er jo i øvrigt metodefrihed ude i kommunerne.
Synes fru Jette Bautrup, at det er statslig styring, når der samtidig bliver metodefrihed?
Jette Bergenholz Bautrup (S), 2004-01-15:
Jeg vil da godt sige til fru Pia Kristensen, at vi gudskelov har nogle ordentlige institutioner.
Det er ikke kun bænke og borde, og det var ikke i den forbindelse, det var ikke med hensyn til det miljømæssige, at jeg talte om østtyske tilstande.
Hvis det drejer sig om en statsstyring, en ensretning, så er det, at vores betænkeligheder er så store i Socialdemokratiet, at vi er i tvivl om, hvorvidt vi kan stemme for. Jeg kan sige helt præcist, at vi ønsker ikke, at det skal være ensretning og styring, man får herfra.
Vi synes, at der skal være albuerum.
Vi synes, at der skal være god plads i den enkelte institution, men der skal så sandelig også være god plads individuelt til det enkelte barn.
Pia Kristensen (DF), 2004-01-15:
Jeg vil godt vende tilbage til det, fru Jette Bautrup var inde på før om de østtyske tilstande.
For det første bor vi i Danmark, og jeg ved ikke, hvordan fru Jette Bautrup kan få den tanke, at vi ønsker østtyske tilstande i vores børneinstitutioner.
Når man tænker på østtyske tilstande, så kan man forestille sig nogle børneanstalter, hvor der kun er borde og bænke som inventar.
Om morgenen kommer alle de små drenge og piger og bliver placeret på deres skolebænke, og så foregår der i øvrigt en indoktrinering og et terperi hele dagen.
Hvor i det lovforslag, vi behandler her, kan fru Jette Bautrup finde bare spor, bare tegn på, at der skulle være lagt op til, at vi skulle få østtyske tilstande her i Danmark?
Jette Bergenholz Bautrup (S), 2004-01-15:
Jeg synes nok, at vi fra Socialdemokratiet side, som jeg også sagde før, har gjort gældende, at vi ønsker et ordentligt leje, kan man sige, og ordentlige tilbud til børnene i daginstitutionerne, og vi ønsker det også for pædagogerne.
Det har vi været inde omkring med nogle forslag.
Der blev også spurgt om efteruddannelse, og det havde jeg jo netop også med i ordførertalen.
De penge, der er afsat, jeg tror, det er noget med 1.000 kr. pr. institution
om året,
Derfor må jeg kort sige, at der skal penge med.
Ingen skal tro, at de her pædagogiske mål bare kommer af sig selv.
Hvis ikke der er efteruddannelse til personalet, hvis ikke der er afsat penge, når nu vi taler om leg, til legoklodser eller bøger, eller hvad det ellers kan være, eller til ekstra ture, så holder det ingen vegne.
Det synes jeg også at jeg har bebudet over for ministeren, at det er det, vi ønsker fra Socialdemokratiets side.
Tove Videbæk (KD), 2004-01-15:
Jeg kun være et hundrede procent enig med fru Jette Bergenholz Bautrup i hendes betragtninger vedrørende børns forhold i daginstitutioner osv., alle de her ting, vi skal være meget opmærksomme på, og normeringer og uddannelser osv. osv.
Men jeg forstod ikke rigtigt på fru Bergenholz Bautrup, om det er sådan, at Socialdemokraterne vil stemme for et forslag omkring minimumsstandarder og miljølov for børn i daginstitutioner.
Jette Bergenholz Bautrup (S), 2004-01-15:
Jeg vil sige, at vi som socialdemokrater er meget, meget positive over for, at børnene får et ordentligt miljø at være i i dagligdagen, også at pædagogerne har et ordentligt arbejdsmiljø.
Vi er selvfølgelig også meget, meget positive over for - som noget helt naturligt, det har jeg også sagt som ordfører, da vi var inde på de sager - at der skal være plads både indendørs og udendørs.
Det er faktisk den bedste måde, man kan gå ind og fremme processen på både med hensyn til læring og leg, så det kan vi være helt enige om.
Her laver man et lovforslag, hvor man vil prøve at arbejde med børnene ud fra, at de har stor lyst til at lære noget, men det skal være på et niveau, hvor børnene ikke må føle sig stressede, hvor børnene ikke må føle, at der er et mål, de skal nå, og hvor ingen børn bliver skubbet ud.
Her tænker vi også meget på børn med en negativ social arv.
Her siger vi fra Socialdemokratiets side, at hvis alle de ting kan blive opfyldt, så vil vi meget, meget gerne være med.
Men som jeg har sagt mange gange, skal udvalgsarbejdet være med til at klarlægge det.
Jamen fra vores side vil vi godt have pædagogiske planer og ikke læreplaner, vi vil godt have noget pædagogisk, for vi siger, at det her er børn, det er leg, det er ikke stress, det er ikke noget med, at man skal opnå nogle kompetencer til at bestemt tidspunkt.
Det er lige præcis alt det, vi godt vil have drøftet i udvalget, for vi føler ikke, at vi i det her lovforslag nøjagtig ved, hvad det er, man i bekendtgørelsen vil have udarbejdet, og hvad man kræver af de forskellige institutioner.
Er det ensretning, har man handlefrihed, eller hvad er det egentlig?
Det regner vi med at enten ministeren kan oplyse os om til sidst her under førstebehandlingen, eller at vi i hvert fald kan stille nogle spørgsmål og få det afklaret på et udvalgsmøde.
Sandy Brinck (S), 2004-01-15:
Det må jeg forstå sådan, at børn skal altså tvinges ud, selv om det er lysende klart, selv for en blind, at de har særlige behov.
Jeg havde sådan set håbet, at lige nøjagtig lovforslaget her kunne være med til at give det løft i den pædagogiske pasning, som gjorde, at det kan forebygges, at nogen børn løber en risiko, og sørge for, at den stimulering, barnet måske ikke har med hjemmefra, kunne blive understøttet af et dagtilbud.
Jeg synes sådan set ikke, man behøver at gentage kommentarerne fra for lang tid siden, da Venstre bl.a. ønskede anciennitetsprincippet ophævet, men tværtimod komme til den erkendelse, at nu er regeringspartierne nået dertil, at daginstitutionerne rent faktisk skal spille en aktiv rolle.
Men når man er nået dertil - og det kvitterer vi for - synes jeg, man skulle vise så megen kløgt, at man også kigger lidt i bakspejlet: Er der noget af det, vi har lavet tidligere, som strider mod den indsigt, vi har fået nu?
Det synes jeg Venstre burde kunne se i sit bakspejl.
Sandy Brinck (S), 2004-01-15:
Det undrer mig såre, at når man nu synes, at det er et godt instrument, og at daginstitutionerne skal spille en væsentlig rolle i arbejdet med at bryde den negative sociale arv, kan Venstre også leve med, at man selv har ændret reglerne, så børn af ledige ikke har samme ret til at være i daginstitutionerne som alle mulige andre.
Jeg vil blot spørge fru Eva Kjer Hansen, om det ikke giver anledning til, at man fra Venstres side genovervejer sin holdning til anciennitetsprincippet og sørger for, at netop de børn, som kunne have det største behov, også er i daginstitutionerne, hvor der gerne skulle kunne gives et pædagogisk løft.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-01-15:
Som det allerede er blevet nævnt, er det lovforslag, vi her behandler,
en fasttømring af den aftale, som kommunerne og amterne selv har lavet om deres respektive forsyningsansvar.
Der har så været problemer i visse områder, og derfor sikrer vi nu med denne lovgivning forhåbentlig borgerne en større sikkerhed for, at sagsgangen bliver mere enkel også de steder, hvor der har været problemer mellem amter og kommuner.
Derudover også en mere ensartet landsdækkende praksis.
Men indtil videre er vi meget glade for, at vi nu får præciseret det her, så vi giver borgerne den forhåbentlig større sikkerhed, som det her lovforslag vil medføre.
Pia Kristensen (DF), 2004-01-15:
Nu har jeg ikke sagt, at det er noget skidt.
De tvister, der er imellem amter og kommuner, når det drejer sig om at vurdere, om en borger kan visiteres til en bestemt ydelse, kan da ikke være gået fru Sandy Brincks næse
forbi.
Fru Sandy Brinck var selv med i Vejle Amt og Ribe Amt, da vi var på tur der, og der fik vi faktisk fremlagt, at problemet var, at amterne, i hvert fald Ribe Amt - jeg ved godt, at det er kedelige eksempler at nævne, men nu nævner jeg dem - virkelig var et amt, som ikke ønskede at være medfinansierende.
Det er jo det problem, vi skal have løst.
Som jeg sagde, er vi overvejende positive over for det her forslag.
Vi er ikke sikre på, at det løser alle problemerne, hvilket faktisk også fremgår af de fleste høringssvar, der er kommet til dette lovforslag.
Men det er et skridt på vej imod at sikre, at der sker en opgavefordeling, og så håber vi bare på, at det bliver bedre.
Sandy Brinck (S), 2004-01-15:
Det sidste kan jeg kun erklære mig enig i, og jeg nævnte det også i mit eget ordførerindlæg.
Men fru Pia Kristensen sagde meget tydeligt i sit eget ordførerindlæg, at problemet jo var, at hvis man ikke kunne blive enige, så hjalp denne her lovgivning ikke.
Der synes jeg at høre det, som om Dansk
Folkeparti kom lidt nemt om ved det, for jeg går ud fra, at Dansk Folkeparti er enig med Socialdemokraterne i, at mennesker ikke kan sættes på skema, og at der derfor vil ligge en konkret vurdering i den enkelte sag for at kunne give borgeren det, som borgeren reelt har behov for.
Derfor er det sådan set alene på baggrund af fru Pia Kristensens egen formulering, at det undrer mig lidt, at Dansk Folkeparti, hvis det er så let at komme ud over de her problemstillinger, så ikke kommer med et bud på, hvordan det kan gøres, i stedet for blot at henholde sig til, at det, vi andre har gennemført, er noget skidt.
Pia Kristensen (DF), 2004-01-15:
Buddet er jo netop, at der nu er kommet et lovforslag, som skal sikre forsyningspligten imellem amter og kommuner, at man kender grænserne, og det håber vi selvfølgelig kan medvirke til at gøre selve grundtakstmodellen bedre.
Der er indkøringsvanskeligheder.
Jeg er enig med fru Sandy Brinck i, at det er meget tunge og følelsesladede sager, man sidder med, når man taler om denne gruppe borgere, og selvfølgelig skal det også have en ordentlig sagsbehandling.
Sandy Brinck (S), 2004-01-15:
Blot et enkelt spørgsmål, for jeg synes, at Dansk Folkepartis ordfører får det at lyde
legende let at komme ud over denne her problemstilling, og jeg synes sådan set, at man stiller nogle meget høje ambitionskrav op over for socialministeren.
Derfor vil jeg godt bede Dansk Folkepartis ordfører give os et praj om, hvordan Dansk Folkeparti ser at vi kommer ud over, at der er forskellige vurderinger af menneskers behov, og dermed de uenigheder, som fru Pia Kristensen rigtigt nok anfører kan være problematiske, men som jeg ikke rigtig hører noget bud på fra Dansk Folkeparti om hvordan man løser.
Og det synes jeg ville være kærkomment, hvis vi kunne få et bud fra Dansk Folkeparti.