runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Sander (V), 2006-05-03:
Jeg kan endnu en gang sige: Ja, det er det, vi går efter, og det er det, vi satser på.
Men jeg bliver bare nødt til at gentage, at vi altså er inde i nogle tekniske forhold, hvor jeg ikke vil bindes op på noget i dag, som jeg måske ikke helt kan leve op til, for jeg må sige, at i min begrebsverden har pdf været åben standard.
Det er det vist ikke, hvis man sådan går teknisk ind i substansen.
Jeg havde i og for sig forestillet mig, at det, vi diskuterede i dag, handlede om, at vi gerne ville opnå det hundrede procent.
Det er vel det, der er målsætningen.
Det er det, debatten har handlet om.
Men når det ikke er helt enkelt bare at sige ja, er det, fordi vi så kommer ind i det mere tekniske.
Derfor er jeg glad for, at vi får et grundlag, som vi alle kan tage stilling til.
Vi kan f.eks. tage pdf, det tror jeg alle i dag betragter som en åben standard.
Men det er det jo ikke fuldt og helt, hvis vi går teknisk i dybden.
Derfor er det en sandhed med modifikationer, og jeg kan sige, at der er flere, også fru Anne Grete Holmsgaard, som nævner det eksempel fra Massachusetts, hvor man arbejdede på det.
Der har det jo vist sig, at det er ganske problematisk, og at man har måttet ændre på det i sidste ombæring.
Så derfor er målet klart.
Så spurgte fru Anne Grete Holmsgaard også om, hvordan man regnede økonomien ud i udvalget.
Som jeg har forstået det, er det helt reelt, at man simpelt hen ser på omkostningerne i forbindelse med investering, nyindkøb osv., men det vil vi selvfølgelig også få at se sort på hvidt, når vi kommer så langt.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-05-03:
Jeg havde sådan set forventet, at ministeren var gået på talerstolen efter ordføreren.
Jeg stillede ministeren et meget konkret spørgsmål, nemlig: Er ministeren enig med Venstres ordfører i, at det skal være hundrede procent åbne standarder?
Det er det, vi vil have, og det er hurtigt besvaret.
Rasmus Prehn (S), 2006-05-03:
Ministeren refererer til, at der findes en række vellykkede aftaler, og ministeren snakker om, at der må være tale om, at vi skal have lavet noget selvregulering, at det må man selv kunne finde ud af.
Men som min kollega hr. Magnus Heunicke var inde på før, så er erfaringen fra Red Barnet jo netop, at man har brugt 4 år på at få lavet en regulering på det her område, 4 år, hvor man netop har prøvet at tage initiativer til at gøre noget ad frivillighedens vej.
Det har ikke hjulpet.
Er ministeren slet ikke påvirket af, at der nu er gået 4 år, hvor Red Barnet har prøvet at gøre alt, hvad de kan, for at få reguleret det her, og der er ingenting sket?
Helge Sander (V), 2006-05-03:
Jamen hvis jeg havde de svar i dag, havde jeg givet dem i dag.
Det er da en selvfølge.
Jo, og derfor svarede jeg også hr. Morten Østergaard, som jeg gjorde, og derfor var det også, at jeg i mit svar henviste til det, der allerede foregår inden for internetudbyderkredsen på børnepornoområdet.
Så derfor: Jo, og derfor mener jeg også, at vi skal være med til at skubbe på, således at den kreds, jeg omtalte i min tale, kan hjælpe til med, at vi får et betydelig bedre og mere sikkert net for børn og unge at arbejde med og på.
Magnus Heunicke (S), 2006-05-03:
Hver ny ordfører har hver sin klare, friske, hurtige udmelding til pressen.
Det er hans forslag.
Siden da har vi ikke hørt noget til det.
Det synes jeg måske godt man kunne kalde et – hvad var det, ordføreren sagde? – letkøbt, billigt pr-floskelforslag.
Det er sådan, jeg opfatter det.
Men ordføreren har måske en anden holdning?
Rasmus Prehn (S), 2006-05-03:
Så skal jeg bare høre helt kort: Skal det forstås sådan, at ministeren vil fremsætte et konkret forslag til behandling her i salen, eller vil ministeren bare nøjes med at holde et møde og så håbe på, at der tages et frivilligt initiativ?
Magnus Heunicke (S), 2006-05-03:
Tak for det.
Jeg håber på forståelse for, at jeg jo ikke kan svare på spørgsmål på et halvt minut.
Det giver simpelt hen ikke mening.
Men jeg har aldrig sagt, at der var uenighed i Dansk Folkeparti.
Og hvem skal kontrollere alle de spørgsmål her?
Hvem skal definere, hvilke hjemmesider der skal lukkes eller ej?
Nu er det pludselig Arto, som Dansk Folkeparti har opdaget, fordi det har været fremme i medierne.
Men de forslag, Dansk Folkeparti har fremsat i pressen, hvad er der blevet af dem?
For en måned siden var det fremme, men vi har ikke hørt noget fra partiet siden da.
Per Clausen (EL), 2006-05-03:
Det er på mange måder en fornøjelig debat, forstået på den måde at der tilsyneladende er enighed blandt Folketingets partier om, at vi skal have åbne standarder.
Ministeren har, hvad enten det nu skyldes den gode sag, eller at foråret er kommet, inviteret alle partiers it-ordførere til drøftelser, når der engang kommer en rapport, og det er jo en god og positiv ting, men jeg synes alligevel, jeg vil komme med nogle enkelte bemærkninger.
Jeg synes faktisk, det ville være en stor gevinst for den videre proces, hvis vi fik dette beslutningsforslag vedtaget i denne samling.
Man kan anskue, hvor lang tid der skal gå, på forskellige måder, men jeg synes måske, at bare at lade tiden gå kan være et problem i sig selv.
For det første er det jo sådan, at den virksomhed, som næsten har monopol på området, jo ikke ligger stille, men udbygger sin magtposition i den tid, der går, til det offentlige for alvor går over til åbne standarder.
Det fører mig frem til at sige, at det jo godt kan være, at der er nogle ting, vi mangler at få undersøgt, og rapporten er ikke skrevet endnu, så vi har endnu ikke haft mulighed for at læse den.
Men det er altså et selvstændigt problem.
Jeg er enig med andre ordførere i, at der i hvert fald er to grunde til, at det er meget vigtigt at sikre de åbne standarder.
Den første er den set fra mit synspunkt meget banale, at borgere, som vil kommunikere med det offentlige elektronisk, ikke skal tvinges til at indkøbe det ene eller det andet firmas produkter, men skal stå frit.
Hr. Morten Messerschmidt gav i et af sine spørgsmål tidligere i dag nogle meget, meget klare eksempler på, at sådan er det ikke i dag.
Det er faktisk en uacceptabel situation, som også skal holdes op mod de økonomiske vurderinger, for jeg har sådan set meget vanskeligt ved at forstå og acceptere, at man lægger op til mere eller mindre at tvinge borgerne til at bruge digital kommunikation og samtidig vil tvinge dem til at bruge et bestemt firmas produkter.
Den anden er spørgsmålet om konkurrencen, hvor det jo klart må være sådan, at det offentlige sørger for at tilrettelægge sine systemer sådan, at det giver den bedste mulighed for, at man kan udvikle en alsidig og bred it-branche i Danmark.
Der er det meget afgørende, at også firmaer, der ikke har kontakter eller forbindelser til store multinationale selskaber, kan finde en plads.
Så alt i alt er vores konklusion på den diskussion, der har været i dag, at vi synes, at man må finde løsninger på de konkrete spørgsmål, der endnu måtte være udestående, sådan at det her i virkeligheden beskedne forslag kan danne udgangspunkt for den tekniske implementering af åbne standarder i den offentlige forvaltning, som vi jo alle sammen er enige om.
Jeg må indrømme, at jeg synes, at en ambition om, at man skulle kunne klare det inden den 1. januar 2008, har jeg svært ved at se skulle være så ambitiøs, at den ikke langt overstråles af f.eks. Venstres ordførers ambitioner.
Derfor synes jeg bare, at man i enighed skulle vedtage det her beslutningsforslag i Folketinget.
Magnus Heunicke (S), 2006-05-03:
Der er flere ordførere, der vil have, at jeg skal bruge den her korte bemærkning på at svare.
Jeg håber, at formanden giver mig ret i, at jeg jo altså ikke kan svare på diverse ting i en ordførertale; jeg kan komme med bemærkninger til en ordførertale og også stille spørgsmål.
Det er rigtigt forstået, at sådan er reglerne herinde i Folketinget, ikke sandt, at jeg altså ikke kan svare på de ting, der bliver spurgt om oppe fra talerstolen?
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-05-03:
Nej, desværre ikke.
Jeg skal prøve at tale lidt langsommere denne gang.
Det, jeg sagde, var, at man ikke kan lovgive sig ud af det her, og man kan ikke lave forudgående kontrol, der vil komme til at virke noget som helst, men hvis branchen går sammen om at føre lidt selvkontrol i egne rækker og begynder at sørge for, at det holdningsmæssige bliver sat mere i højsædet, jamen så vil det kunne lade sig gøre.
Men at begynde at screene alle hjemmesider på dansk – i gåseøjne, for vi ved jo endnu ikke, hvad det handler om, om det er danske hjemmesider på skrift eller servere i USA, eller hvor det er henne – kan ikke lade sig gøre, og jeg må indrømme, at det tror jeg inderst inde at i hvert fald de it-fagkyndige i Socialdemokratiet nok også godt selv ved.
Rasmus Prehn (S), 2006-05-03:
Nu sagde Venstres ordfører før meget optimistisk – og det håber jeg da også at ordføreren har ret i – at der bliver lyttet til Folketinget fra miljøets, fra erhvervets side.
Men skal jeg forstå det sådan, at ordføreren siger: I må gerne tage et initiativ, og det ville være godt, hvis det gik ad frivillighedens vej, men der er intet, der kan lade sig gøre; der er simpelt hen intet, der kan lade sig gøre, så det kan godt være, at I har nogle gode intentioner og gerne vil lave noget, men der er intet, der kan lade sig gøre?
Er det rigtigt forstået?
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-05-03:
Til hr. Rasmus Prehn: Jeg sagde ligeud, at jeg synes, det kunne være fint, hvis branchen lavede en form for selvkontrol og fik orden i egne rækker; det skal vi være mere end glade for hvis de vil begynde at gøre, men at tro, at man kan begynde at lovgive eller for den sags skyld lave noget teknisk inden for det her område, det vidner lidt – undskyld, jeg siger det – om manglende kendskab til it-området, og det er lidt sørgeligt.
Det må jeg indrømme.
Rasmus Prehn (S), 2006-05-03:
Jeg er lidt forundret over Venstres ordfører, for jeg forstår, at der er intet, der kan lade sig gøre i den her sag; der er simpelt intet, der kan lade sig gøre.
Men pludselig kan det godt lade sig gøre at lave en frivillig ordning.
Vil hr. Michael Aastrup Jensen forklare, hvad forskellen er på at tage et politisk initiativ herindefra, hvor vi laver en regulering, og at lave en frivillig ordning, hvis der overhovedet intet er, der kan lade sig gøre?
Hvad er det så, der kan lade sig gøre, hvis man laver en frivillig ordning?
Per Clausen (EL), 2006-05-03:
Jeg er glad for, at den enighed, der så er omkring det, ikke forsvinder mellem fingrene på os.
Så forstod jeg også, at hr. Michael Aastrup Jensen ikke sådan var principielt uenig i, at staten godt kunne tage et initiativ, når man nu alligevel drøfter forskellige ting med branchen, og så sige: Kunne der ikke etableres en licensordning her, som man så kunne tilslutte sig?
For dermed kunne forældrene jo få den hjælp, de har brug for, så de i hvert fald ved, at der er nogle hjemmesider, der er o.k.
Ellers er jeg jo enig med hr. Michael Aastrup Jensen i, at enhver tiltro til, at man skulle kunne styre internettet sådan, at børnene ikke kan finde grimme steder at være, nok ikke er særlig sandsynlig.
Men jeg er glad for, at hr. Michael Aastrup Jensen er indstillet på, at staten også kan spille en rolle i forbindelse med at få lavet en frivillig ordning.
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-05-03:
Det er fuldstændig rigtigt opfattet.
Jeg synes, det ville være positivt, hvis branchen gik sammen og fik lavet, man kunne kalde det licens, man kunne kalde det selvkontrol, man kunne kalde det, hvad man ville, men at de alt i alt gik sammen om at få løst de problemer, som der desværre er på området, synes jeg kunne være rigtig godt.
Hvor stor en rolle staten skulle have i det, skal jeg ikke gøre mig til dommer over ud over at sige, at jeg i hvert fald synes, at den rigtige vej at gå er, hvis branchen selv tager ansvar.
Per Clausen (EL), 2006-05-03:
Nu er det jo, som vi var inde på tidligere i dag, blevet forår, så jeg vil forsøge mig med et lidt midtersøgende spørgsmål – man skal jo eksperimentere.
Forstod jeg hr. Michael Aastrup Jensen rigtigt, når jeg tror, han også sagde, at det at lave en frivillig ordning, hvor man kunne blive licenseret, altså få en licens, var hr. Michael Aastrup Jensen enig i kunne være en god idé?
Synes hr. Michael Aastrup Jensen så ikke også, at det måske ville være en god idé, hvis staten var lidt initiativtagende i forhold til branchen for at få sådan en ordning etableret?
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-05-03:
Hvem skal så beslutte, hvor stor »en vis størrelse« skal være?
Og igen: Hvad er en dansk hjemmeside?
Vil det sige, at hvis man laver en hjemmeside i Malta, som bliver på dansk, så skal den ikke være omfattet af kontrollen?
Hvad skal det her egentlig gøre godt for?
Jeg må indrømme, at jeg glæder mig meget til, at hr. Magnus Heunicke kommer op og i ordførertalen får tid til at forklare, hvordan det rent teknisk kan lade sig gøre, for jeg tror, det er en lidt måbende it-branche, som glæder sig til at høre det konkret.
Magnus Heunicke (S), 2006-05-03:
Som jo altså varer 1 minut, og derfor er det lidt svært at svare på betænkeligheder rejst af en ordfører, men jeg skal da prøve at gøre det ultrakort og sige: Nej, hele internettet er ikke omfattet af beslutningsforslaget.
Det, der er omfattet, er internetsider af en vis størrelse, der fungerer som mødested for børn og unge, nemlig typisk sådan nogle som Arto.dk og andre, som vi altså kender fra den offentlige debat.
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-05-03:
Nu talte vi meget om, at der under behandlingen af den tidligere sag var en positiv stemning; jeg må indrømme, at positivt stemt, det er jeg ikke nu.
Jeg synes simpelt hen, det er det mest populistiske forslag, hvor man forsøger at score nogle billige point, fordi der er en pressesag oppe at hænge.
Det her kan simpelt hen ikke lade sig gøre.
Det er et forslag, som man ene og alene har fremsat for at score nogle billige point.
Der blev heller ikke engang taget højde for de betænkeligheder, som jeg har rejst, i spørgsmålet.
Vil hr. Magnus Heunicke være en eller anden selvbestaltet dommer, som skal sidde og overvåge hele internettet?
God fornøjelse, siger jeg bare, det kan ikke lade sig gøre.
Magnus Heunicke (S), 2006-05-03:
Jeg synes, ordføreren må bestemme sig: Mangler der kontrol i forslaget, eller er der for meget kontrol i forslaget?
Så oplyste ordføreren, at en forudgående kontrol på nettet ikke er mulig.
Det er jo rent faktisk sådan, at internetsiden Arto.dk, som er den, der er mest benyttet lige i øjeblikket og har været udsat for massiv kritik og derfor også har strammet op på nogle af sine regler, netop har indført forudgående kontrol, således at når man lægger sit billede, sin profil ud på den hjemmeside, skal man altså først gennem en uges ventetid, fordi det skal godkendes af dem, der sidder og arbejder med at godkende det.
Det er sådan en slags forudgående kontrol, jeg forestiller mig vi kunne sige der burde stilles krav om for alle dem, som opererer i det her felt.
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-05-03:
Lad også mig på Venstres vegne slå det helt fast: Vi er fuldstændig enige i intentionerne bag det fremsatte forslag, nemlig at sikkerheden på internettet for børn og unge er af allerstørste vigtighed, og det er faktisk også derfor allerede en del af Venstres politik.
Men desværre forbliver det fremsatte beslutningsforslag kun gode intentioner.
Det eneste konkrete, der er at finde i beslutningsforslaget, er, at der skal føres mere kontrol, en kontrol, hvis udmøntningsrammer heller ikke er indarbejdet i beslutningsforslaget.
Som ministeren også påpegede, er det utopi at tro, at smidighed er muligt at opnå, hvis der indføres forudgående kontrol med indholdet af hjemmesider for børn og unge.
Det er fuldstændig utopi at tro, at man kan opnå en fremtidig kvalitetssikring uden at tære enormt på statslige ressourcer, og det er ikke mindst utopi at tro, at man kan holde konstant tilsyn med alle hjemmesider på dansk – hvis det vel at mærke er sådan, man skal forstå begrebet danske hjemmesider.
For hvad er det egentlig?
Er det hjemmesider på dansk sprog, er det hjemmesider på en dansk server, eller er det hjemmesider generelt, som ligger på et dk-domæne?
Hvad er en dansk hjemmeside?
Det er en helt forkert opfattelse, at alt kan forhindres ved kontrol.
Problemet her er et holdningsproblem.
Problemet er manglende viden hos bl.a. de unge selv.
I Venstre er vi store tilhængere af frivillighedens vej.
Allerede nu bliver der taget mange skridt på denne vej, og der kan i fremtiden tages mange flere, hvis vi fra statens side opfordrer til selvregulering.
Vi skal problemet til livs, men vi kan ikke lovgive os ud af det med tvang.
Det kræver en holdningsændring, som kun kan komme ved frivilligt samarbejde, et frivilligt samarbejde, som vi fra statslig side bør sætte de bedste rammer for og tage aktivt del i.
Venstre vil ikke lægge stemmer til beslutningsforslaget, men jeg vil afslutningsvis gerne understrege, at vi i Venstre er helt enige i intentionerne bag forslaget.
Vi er til gengæld ikke enige i, at målet skal nås ved tvang og ikke yderligere defineret kontrol.
Forslaget vil være en administrativ umulighed, og de positive konsekvenser vil være nærmest ikkeeksisterende.
Helge Sander (V), 2006-05-03:
Jamen altså, det, der aftales frivilligt med branchen, er jo ikke noget, der bliver fremsat som lovforslag her i salen, det har det jo heller ikke været på alle de andre områder, som hr. Rasmus Prehn også er fuldt orienteret om, det er jo netop noget, der foregår, når vi har de møder, og hvor man jo netop ad frivillighedens vej selv har etableret en række af de tiltag, som vi kender
Der nævnte jeg børnepornoområdet, men vi har jo et meget vellykket samarbejde med branchen både om sikkerhed og om spam osv., og jeg forestiller mig, at det er i det lys, vi kan være med til at skubbe på udviklingen.
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-05-03:
Nu tror jeg, at branchen generelt også lægger mærke til, hvad der sker på Christiansborg, og derfor tror jeg da også, at branchen selvfølgelig har lagt mærke til, hvad der lige i øjeblikket er oppe at vende.
Morten Østergaard (RV), 2006-05-03:
Jeg kan forstå, at der er en smule større tålmodighed med det her projekt end med projektet vedrørende salg af KMD.
Det synes vi jo sådan set er en lille smule ærgerligt, men jeg kunne godt tænke mig at udforske lidt mere, hvor stor den tålmodighed er.
Hvis nu Venstres ordfører skulle lave et ændringsforslag til det her, fordi man synes, det er for vidtrækkende at sige den 1. januar 2008, hvad ville hr. Michael Aastrup Jensen så synes var det rigtige tidspunkt?
Hvornår ville hr. Michael Aastrup Jensen mene det var rimeligt at trække stregen i sandet og sige, at på det her tidspunkt bør de åbne standarder være tilvejebragt?
Så vil jeg gerne sige om det med tvang, at det altså, som jeg også måtte påpege over for ministeren, står i beslutningsforslaget, at der ikke følger noget krav om, at ældre systemer omlægges til åbne standarder.
Det følger der ikke noget krav om.
Det er fremadrettede investeringer.
Så vil jeg gerne spørge hr. Michael Aastrup Jensen
: Med hensyn til de fremadrettede investeringer, hvad er forskellen så på at gå ind for at have åbne standarder og at ville have en dato for, hvornår vi skal have de åbne standarder?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-05-03:
Nu vil jeg mene, at et monopol skal være 100 pct., men det minder da meget om det; det er vi enige om.
Det synes jeg nu ikke man kan klandre nogen for, men situationen er selvfølgelig ikke gavnlig for konkurrence og innovation osv., og derfor håber jeg da også, vi får flere udbydere på banen.
Hvis man indfører åbne standarder, vil det være et væsentligt element i forsøget på at komme i den situation, og det er bl.a. derfor, vi er positive over for intentionerne, der ligger bag forslaget.
Magnus Heunicke (S), 2006-05-03:
Så det vil sige, at Dansk Folkeparti rent faktisk er fuldstændig, komplet, helt og aldeles enige med regeringen i, at det her forslag ikke skal til afstemning, men siger: Lad os få det stoppet, og lad os så følge regeringens langsomme køreplan på det område her.
Det er da utrolig skuffende.
Økonomien bliver nævnt, men der står jo direkte i forslaget: Beslutningsforslaget følger ikke noget krav om, at ældre systemer omlægges til åbne standarder.
Der står også direkte, at der kan være særskilte begrundelser, hvis man ikke kan indføre åbne standarder.
En sådan særskilt begrundelse kunne jo f.eks. være, at det var helt uoverkommeligt økonomisk belastende at få dem indført.
Så der er da en rig mulighed, som jeg læser det her forslag, for at tilgodese også den økonomiske betænkelighed, som Dansk Folkepartis ordfører her fremlægger.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-05-03:
Enhver, som har fulgt med i debatten, ved jo, at Dansk Folkeparti hele tiden har taget forbehold for økonomien på det her område.
Det er der ikke nogen, der skal være i tvivl om.
Men det, der er væsentligt at sige også her, er jo netop, at jeg tror på, at vi her sammen med resten af partierne i Folketinget eventuelt kunne være enige om nu at se, hvad der er i den her rapport.
Vi behøver måske ikke at bringe det her forslag til afstemning i Folketingssalen, som jeg ser det, men vi ser på, hvad der er i rapporten, og så indarbejder vi det eventuelt i en beretning, eller hvordan vi kan gøre det, i udvalget.
Vi når jo ikke at få det afsluttet her i Folketingssalen, inden rapporten ligger her.
Derfor mener jeg, at det sagtens kan bruges som et instrument, som et redskab til at komme videre i processen her, inden vi tager endelig stilling til det her.
Magnus Heunicke (S), 2006-05-03:
Ja, nu var jeg jo næsten uforbeholden i min store ros til og forbrødring med Dansk Folkeparti i min ordførertale, og så må jeg sige, at jeg blev en anelse skuffet efter at have hørt, hvor aktive Dansk Folkepartis medlemmer har været i debatten, og hvor konstruktive de har været i kritikken af regeringspartierne i den her debat.
Når vi så hører Dansk Folkeparti selv, ja, så bliver det en meget, meget vag sætning, der står tilbage på bundlinjen, nemlig at man ikke vil afvise, man vil i hvert fald ikke sige, at man helt sikkert stemmer imod.
Det var sådan jeg hørte ordføreren her.
Hvordan skal vi tolke det?
Der tror jeg, vi er nødt til at have en lidt mere præcis definition af, hvad Dansk Folkeparti vil sige.
Hvad er Dansk Folkepartis holdning til det her forslag?
Jørn Dohrmann (DF), 2006-05-03:
Det er jo netop derfor, jeg sagde, at det her skulle ses i en større sammenhæng.
Netop også det med økonomien var jeg inde på at jeg gerne vil have belyst, for det er et meget uoverskueligt problem, som det lige ligger her, men jeg regner fuldt og fast med, at det bliver indarbejdet og belyst.
Nu har man i hvert fald haft masser af tid siden 2005 til ligesom at se på de her problemer.
Nu må der snart komme nogle resultater.
Når man derfor siger, at vi er en spydspids på det her område, så vil jeg bare sige, at vi ikke skal sammenligne os med de dårligste.
Her burde vi være dem, der virkelig er langt, langt foran, hvis vi ikke gerne skulle være de bedste, og derfor synes jeg, at det er for dårligt, at vi kun kan tale om problemerne i stedet for at løse dem.
Derfor skal vi være dem, der ligesom er den absolutte elite på det område.
Og der mener jeg, at vi med det forslag, som er lagt frem her, sagtens kan komme endnu længere foran, end vi er i dag.
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-05-03:
Der er mit spørgsmål til hr. Jørn Dohrmann bare, om det ikke er rigtigt, at vi faktisk er et it-spydspidsland på det her område, om vi tværtimod ikke er meget længere fremme i forhold til resten af verden, ikke mindst i spørgsmålet omkring åbne standarder.
Det var første del af spørgsmålet.
Anden del af spørgsmålet er, om hr. Jørn Dohrmann ikke også er af den opfattelse, at det er vigtigt, at vi får belyst den udvalgsrapport, der er, og de svar, der er om bl.a. økonomi, før vi træffer en reel beslutning, som betyder så meget, som den gør, for hele den offentlige sektor.