runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Dyremose (KF), 2002-11-15:
Jeg havde ikke forstået, at det var en mærkesag for fru Pernille Rosenkrantz-Theil at få fjernet mellemskatten.
Men jeg kan berolige fru Pernille Rosenkrantz-Theil, siden det åbenbart er tilfældet, at vi nok skal sørge for skattelettelser 1. januar 2004. Så tror jeg ikke helt, at fru Pernille Rosenkrantz-Theil hørte, hvad jeg sagde i mine sidste bemærkninger, nemlig at vi faktisk har gavn af alle menneskers indsats på arbejdsmarkedet.
Af at alle leverer en indsats.
Men hvis man stræber, hvis man ønsker at skabe mere vækst, hvis man ønsker en lønstigning, hvis man ønsker fremgang for sin virksomhed, hvilket man f.eks. kunne gøre gennem et medejerskab, eller man ønsker at gøre en indsats, så kan man nå dertil, hvor arbejdsgiveren vil give én det.
Det kan sagtens ske, selv om man starter helt fra bunden, når man stræber efter at komme derop, og så er det selvfølgelig til større gavn for både virksomheden og for samfundet.
Det er ikke nogen hemmelighed.
Til hr. Jacob Buksti: Jeg kan gentage, at det er finansieret gennem finansloven, og det blev aftalt allerede ved konkurrenceevnepakken.
Så er der det her store spørgsmål om de ufinansierede skattelettelser.
Nu har vi jo på intet tidspunkt sagt, at det skulle være ufinansieret.
Men det er da klart, at får vi ekstra penge ind, fordi vi skaber vækst i samfundet, så ville det være fuldstændig tåbeligt ikke at bruge de ekstra penge, vi får ind via en vækst i samfundet, til også f.eks. at skabe yderligere skattelettelser.
Så mener hr. Anders Samuelsen, at det her er en tilståelsessag.
Ja, jeg tilstår gerne, at vi i Det Konservative Folkeparti ønsker at skabe vækst i det danske samfund, og vi ønsker at motivere medarbejderne til at gøre en ekstra indsats på deres virksomhed.
Tilstået!
Den 1. januar 2004 er den dato, vi begynder at sænke skatten, som der står i regeringsgrundlaget.
Men rent faktisk har vi et noget bredere program i Det Konservative Folkeparti end blot skattelettelser.
Vi ønsker mere for det her samfund.
Anders Samuelsen (RV), 2002-11-15:
Man må sige, at det er en ren tilståelsessag.
Og det virker ikke engang, som om den konservative ordfører er flov over tilståelsen: at der her er tale om en reel skattelettelse, og at den skattelettelse er forbeholdt den absolutte top i det danske samfund.
Det er det, vi taler om.
Jeg mener ikke at kunne huske, at det var det, De Konservative lancerede som deres mærkesag i valgkampen.
Jeg mener at kunne huske, at deres mærkesag i valgkampen var at få lettet mellemskatten.
Hvis De Konservatives ordfører havde stået her og jublet over, at det nu var lykkedes at få lettet mellemskatten, kunne jeg forstå det.
Men det er jo ikke det, der er tilfældet.
Man jubler, som om det er det her, man har lanceret, og nu er det endelig lykkedes at komme igennem med det, men det har jo ikke været lanceret før.
Så kan vi ikke godt få et klart og entydigt svar på, i hvor høj grad dette forslag er med til at opfylde
Det Konservative Folkepartis løfte om at lette mellemskatten
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-11-15:
Det udspil ligger på www.enhedslisten.dk, og der har det ligget i 5 år.
Jacob Buksti (S), 2002-11-15:
Når man hører på den konservative ordførers engagement i den her sag, kan man virkelig mærke, at der er en sag, som den konservative ordfører brænder for.
Man kan få åndenød af bare at lytte til det.
Men jeg vil alligevel driste mig til at stille et opfølgende spørgsmål, for jeg synes ikke, det stod
helt klart, hvordan og hvorledes den konservative ordfører egentlig mener, at det her forslag er finansieret.
Jeg vil godt stille spørgsmålet på den måde, om den konservative ordfører er enig med statsministeren i, at man ikke kan gennemføre ufinansierede skattelettelser, og at man ikke kan indregne dynamiske effekter.
Hvis man skal sige, at det her er finansieret ved konkurrenceevnepakken - vækst og beskæftigelse, vi brænder for det, der skal virkelig være virketrang osv. - er fru Charlotte Dyremose så ikke enig i, at det netop er dynamiske effekter?
Hvor er de konkrete finansieringselementer, der finansierer det her hul i statskassen?
Hvor er de henne?
Jeg kan godt forstå, at De Konservative går ind for det, for det er jo kernegrupperne her.
Det er virkelig kernetropperne, og hvis det var 1. maj for De Konservative, så ville det her virkelig være et emne.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-11-15:
I virkeligheden havde jeg også en forventning om, at der ville komme reelle skattelettelser på netop mellemskatten, at man faktisk ville finde nogle metoder til at leve op til de valgløfter, man er kommet med.
Og her har man jo netop skabt skattelettelser, så det må vel i et eller andet omfang være at opfylde de løfter.
Man har så bare valgt at placere
skattelettelserne blandt dem, der tjener allermest i Danmark.
Så bliver der sagt, at man skal have gavn af den indsats, man yder.
Jeg synes, det er temmelig arrogant at sige, at de fleste af dem, der befinder sig under topskatteniveau, ikke leverer en indsats.
Det er jo det, der er signalet med det her lovforslag.
De, der betaler topskat, går fra at betale 60 pct. i skat til at betale 43 pct. i skat som resultat af det her med at få medarbejderaktier.
De, der betaler mellemskat, går fra 44 pct. til 43 pct.
Altså er det dem, der betaler topskat, der får mest ud af det her.
Og dermed sender man det signal, at de, der betaler topskat og tjener mest i det her samfund, er dem, der skal have gavn af den indsats, de yder, det er ikke dem, der betaler mellemskat eller lavere end det.
Aage Frandsen (SF), 2002-11-15:
Fru Charlotte Dyremose siger, at Det Konservative Folkeparti er imod janteloven.
Jeg har i øvrigt aldrig nogen sinde hørt nogen, der stemte for den, hverken her eller andre steder, men det kan ikke være et argument for, at man vil gennemføre
den her ordning.
Hvis man så endelig ville gøre noget ved det, skulle man jo ikke kun have gjort det her specielt, så skulle man have gjort noget generelt.
Det er jo også det, Det Konservative Folkeparti ellers tidligere har sagt, at man vil sænke mellemskatten, for det er jo også generelt.
Men der vælger man altså virksomhederne ud, hvor der findes nogle mennesker, der siger, at de skal have en skattelettelse.
Men de, der er ansat i den offentlige sektor, som også betaler topskat, nej, nej, de skal ikke have en skattelettelse.
Det er jo en mærkelig måde at definere jantelovens principper på, når man siger, at ifølge janteloven skal vi gennemføre det her forslag.
Det var sådan set det, fru Charlotte Dyremose sagde.
Men for en ordens skyld: Jeg er også imod janteloven.
Jeg har aldrig haft lejlighed til at stemme imod den, men jeg ville gerne.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-11-15:
Til hr. Jacob Buksti kan jeg sige: Nej, vi afskaffer desværre ikke topskatten med det her forslag.
Men det er da ikke nogen hemmelighed, at vi fra konservativ side har sagt, at det kunne godt være, at vi på længere sigt i hvert fald skulle hæve bundgrænsen for, hvem der betaler topskat, for vi synes faktisk ikke nødvendigvis, det er rimeligt, at den almindelige LO-arbejder også skal betale rigmandsskat. Så kan jeg igen sige til hr. Jacob Buksti, at dette er finansieret via konkurrenceevnepakken og dermed indarbejdet i finansloven.
Og jeg synes faktisk, at det er ganske naturligt, at når man får flere penge i kassen, så kan man f.eks. bruge dem til skattelettelser.
Det har jeg prøvet at sige før, men hvis vi skal gå ind i de tekniske betegnelser, så kan man indregne dynamiske effekter med tilbagevirkende kraft, altså når man har fået pengene ind.
Det, der er blevet sagt,
er: Vi regner ikke dynamiske effekter ind på forhånd.
Så taler hr. Aage Frandsen igen om det med at yde en ekstra indsats.
Jamen de, der yder en ekstra indsats, gør det til gavn for samfundet.
Og med hensyn til janteloven, som hr. Aage Frandsen har så travlt med, når man ikke må motivere folk, bare fordi de i forvejen har en høj løn: Det er faktisk det, jeg betragter som jantelov.
Hr. Henrik Sass Larsen fortsætter så med janteloven, og jeg mener faktisk, det er, når man ikke må motivere.
Jeg har ikke noget problem med, at folk, der tjener mere i løn, også bidrager med en større del af deres løn end andre mennesker, men at det skal være sådan en principsag, at de skal hakkes ned på, at de ingenting må, og de slet ingenting må få, og de er nogle værre forbandede nogle, undskyld, bare fordi de tjener en masse penge, er det, jeg mener, der er jantelov, og det er det, jeg modsætter mig.
Jens Peter Verner (S), 2002-11-15:
Det var jo helt tydeligt, at den konservative ordfører kunne have bidt tungen af sig selv, da man talte om dem, der gør en indsats på arbejdsmarkedet.
Derfor blev det efterfølgende rettet til, at nu var det dem, der skabte ekstra vækst, det her det skulle rettes imod.
De 3½ millioner, der bare skaber vækst, der passer deres arbejde, der gør en stor indsats, er sådan set ikke dem, man interesserer sig for.
Nu skal vi lige frem med pincetten og finde dem, der gør en ekstra indsats.
Hvis de så gør den ekstra indsats, så forstår jeg, at De Konservative mener, at det er rimeligt, at de med den her ordning kommer til at betale en skat, der stort set ligger på niveau med folkepensionisternes.
Det finder De Konservative rimeligt.
Det er da konservativ politik, der vil noget, at man indretter sig sådan, at man kan få lønnen udbetalt i aktier og får en beskatning, der stort set svarer til folkepensionisternes.
Det kan alle da forstå.
Det er virkelig konservativ politik.
Jeg synes, at det er rart at få præciseret, at sådan står positionerne her i Folketinget.
Venstre, De Konservative, Dansk Folkeparti mener, at de allerhøjest lønnede skal beskattes som folkepensionister.
Henrik Sass Larsen (S), 2002-11-15:
Nu fik den konservative ordfører traditionen tro hidset sig lidt op til sidst og fik overfortolket, om man nu skulle være sådan forbandet på nogen osv.
Det er jeg såmænd ikke.
Men jeg hørte, at den konservative ordfører sagde i sit svar, at man sådan set var tilhænger af et progressivt skattesystem.
Og det er jo hele ideen med, at det er de bredeste skuldre, der også skal bære de tungeste byrder.
Hvis vi nu går ind for det, er meningen med at have det
vel ikke, at folk skal kunne undslippe beskatning.
Så må det vel være rimeligt, at folk også rent faktisk bliver beskattet, når man nu går ind for det system.
Det, vi har prøvet at påpege, er, at sådan går det faktisk ikke med det her forslag.
Så glemte fru Charlotte Dyremose at svare mig, men beroligede mig med hensyn til de her 10 pct.
Vi vil meget gerne have at vide, hvordan man laver kursfastsættelse for ikkebørsnoterede aktier, således at vi kan være sikre på at holde os inden for den grænse på 10 pct., som vi blev beroliget med før.
Hvis den konservative ordfører kunne starte med det svar, render taletiden i hvert fald ikke ud.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-11-15:
Jeg synes, vi skal prøve at køre tingene reelt, når vi diskuterer tingene i Folketingssalen.
Jeg sagde, at det at lette mellemskatten ikke er en mærkesag
for Enhedslisten.
Og så sagde jeg, hvad der er en mærkesag
Og så kommer fru Charlotte Dyremose herop og siger, det ikke er en mærkesag for Enhedslisten at lette skatten.
Det synes jeg er en lidt mærkelig fortolkning af tingene.
Jeg synes, at vi skal prøve at tage den her diskussion reelt.
Så siger fru Charlotte Dyremose, at hun har det fint med, at de, der stræber, kan få noget ekstra.
Jamen det er der jo ikke nogen der modsiger fru Charlotte Dyremose i.
Og mit spørgsmål gik slet ikke på det principielle spørgsmål, om man skal have ekstra for at stræbe.
Det, der er konsekvensen af det her forslag, er, at vedkommende, som stræber og har en topskat, får en langt større skattelettelse ud af det her, end den, der stræber og betaler mellemskat.
Det er det forhold, jeg ikke forstår.
Det er derfor, jeg ikke forstår, hvorfor det er denne her vej rundt, man laver skattelettelserne, altså skattelettelser, som kommer dem, der tjener allermest, til gode, uanset om de, der tjener mindre, også stræber for at gøre det bedre for virksomhederne.
Som ordfører?
Undskyld, jeg bad om en kort bemærkning.
Hr. Anders Samuelsen kalder det socialpolitik, der vil noget.
Det er godt nok socialpolitik, der vil noget ganske andet end det, vi vil i Enhedslisten.
Man tog 350 mio. kr. fra kontanthjælpsmodtagerne og lavede en klausul om, at de penge skulle gå til skattelettelser til folk i arbejde.
Ja, det er ved gud socialpolitik, der vil noget, nemlig vil noget for nogle ganske andre end dem, der er på kontanthjælp.
Det betyder, at en lang række kontanthjælpsmodtagere i det her land mister 1.000 kr. på baggrund af den socialpolitik, der vil noget.
Jeg vil gerne sige, at Enhedslisten i hvert fald vil noget ganske andet med socialpolitikken, nemlig sikre, at de folk, der står uden for arbejdsmarkedet, på grund af at de økonomiske konjunkturer svinger sådan, at arbejdsløsheden også svinger, faktisk kan leve et anstændigt liv, og at den socialpolitik, vi fører, også kan være med til at bryde den sociale arv, sådan at kontanthjælpsmodtagernes børn ikke ender i samme situation, fordi forældrene får færre og færre økonomiske, men også menneskelige ressourcer.
Blot en mindre detalje, som jeg indimellem synes, at Det Radikale Venstre har en tendens til at overse, og det kom meget tydeligt til udtryk heroppefra.
Hr. Anders Samuelsen siger, at der er fremlagt et forslag om generelt at sænke skatten på arbejde, og siger efterfølgende, at det jo er et forslag, der kommer alle til gavn, men mig bekendt er der ret mange mennesker i det her samfund, der ikke arbejder.
Jeg vil gerne spørge hr. Anders Samuelsen
om hans opfattelse af begrebet alle i det her samfund kun gælder dem, som arbejder, for jeg kan jo forstå, at Det Radikale Venstre bl.a. i forbindelse med en arbejdsmarkedsreform laver skattelettelser finansieret af kontanthjælpsmodtagernes ydelser.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-11-15:
Nu bliver det kaldt at sleske, når man vil gøre en ekstra indsats.
Man skal bare tilføje: Bare fordi du gør en ekstra indsats, så er det sådan set klaret.
Det Radikale Venstre vil, hvis de fandt penge, fjerne nogle skatter.
Så har jeg hørt, at efter Det Konservative Folkeparti er kommet med et oplæg om at ville fjerne mellemskatten, kom Det Radikale Venstre også med et oplæg.
Det så godt nok lidt anderledes ud, men havde også det sigte
Så vil jeg bare spørge hr. Anders Samuelsen, hvorfor man ikke fjernede mellemskatten, da man rent faktisk var i regering og en del af et flertal.
Var det, fordi man egentlig ikke rigtig mente det, dengang man var i regering, eller var det bare, fordi man ikke rigtig fandt pengene til det?
Aage Frandsen (SF), 2002-11-15:
Jeg mener, at jeg har en glimrende evne til at forstå.
Jeg forstod også ordene.
Det er der ingen tvivl om.
Men det betyder ikke, at jeg synes, det er et særlig fornuftigt standpunkt, men jeg forstår da, hvad der bliver sagt.
Jeg synes, det er mærkeligt, at jeg som en af dem, der tjener rimeligt - det gør vi her i Folketinget, nogle gør også en indsats for det, men uanset om man gør en indsats eller ej, tjener vi sådan set rimeligt - eventuelt skulle være under en særlig begunstiget ordning.
Det er jeg ikke, for her gælder ordningen jo altså heldigvis da ikke.
Men jeg kan da ikke se, at det har noget med jantelov at gøre, at jeg synes, jeg tjener rimeligt, og at jeg ikke behøver at komme ned i skat.
Er det udtryk for jantelov?
Næh, jeg synes bare, at der er et andet princip, som er fornuftigt: De, der har de bredeste skuldre, kan også bære de tungeste byrder.
Det er et andet godt princip.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-11-15:
Vi har jo diskuteret janteloven en del her i dag.
Og nu vil jeg så bare efter det her indlæg fra hr. Aage Frandsen spørge hr. Aage Frandsen, om han nu kan forstå, hvad jeg mener med, at jeg er træt af janteloven her i Folketinget.
Hr. Aage Frandsen siger, at der er noget til dem, der tjener mest, og så er det pr. definition et problem og pr. definition noget, hr. Aage Frandsen mener at man skal skamme sig over.
Det har ikke rigtig hold i ret meget andet.
Det er bare, fordi det er noget til dem, der tjener mest, at det er et problem.
Det er det, jeg mener med janteloven.
Kan hr. Aage Frandsen nu forstå, hvad jeg mente med, at jeg var træt af janteloven?
Aage Frandsen (SF), 2002-11-15:
er jo, at det er det, som man kan kalde et klasserent forslag.
Det er helt entydigt, hvem der skal have gavn af det.
Det er også sådan, at når VOK-flertallet har haft deres indlæg i Folketingssalen via deres ordførere, og når vi har haft lejlighed til at have vores korte bemærkninger, har vi sådan set allerede givet udtryk for en væsentlig del af vores synspunkter.
Derfor behøver jeg formentlig ikke at bruge
mine fulde 5 minutter.
Det her er et glimrende forslag til at belyse, hvordan regeringen tænker.
Regeringen har et princip, som også Dansk Folkeparti har tilsluttet sig - i øvrigt også Det Konservative Folkeparti, selv om det slet ikke var en del af deres oplæg til folketingsvalget - nemlig et princip om, at vi skal have skattestop.
Derudover har regeringen så også valgt på en lidt underlig måde at gennemføre nogle forskellige forslag, som også begunstiger de samme mennesker i form af regulære skattelettelser.
Det her er et af de her forslag.
Vi har tidligere haft forslag i den sidste folketingssamling, som pegede i samme retning.
Grunden til, at det er et lidt besynderligt forslag, er, at man siger, at her er en bestemt gruppe, der skal favoriseres.
De har hidtil via deres topskatteindtægt betalt 62-63 pct. i skat, og de ryger så ned på 43 pct.
Det er altså dér, de har begunstigelsen. Til dem, der har, skal begunstigelsen være størst.
Når det drejer sig om dem, der tjener mindst, som jo også er under ordningen her - hvis de endelig skulle komme under ordningen, det er ikke noget, de selv bestemmer, men det er noget, deres arbejdsgiver bestemmer - får de en lettelse, som alene er fra 44 til 43 pct., og derfor er det formentlig ikke særlig attraktivt for dem at benytte sig af den.
Derfor er det meget enkelt at sige: Her er der noget til dem, der tjener meget, ligesom der er så meget andet fra denne regering med støtte fra Dansk Folkeparti.
Man giver til dem, der har, og de, der ikke har så meget, får selvfølgelig mindre.
Det er et princip.
Det er et klasserent standpunkt.
Det er rart at vide, at på det punkt er der virkelig et skel i Folketinget, mens der i mange andre ting er så flydende grænser.
Her ved vi, hvordan vandene skilles, og at vi skal dele os efter anskuelser, som det blev sagt for 100 år siden af en klog mand, nemlig Viggo Hørup.