Sonja Mikkelsen (S), 2000-05-26:
Da regeringen fremsatte sit forslag til revision af loven, var det efter en nøje vurdering dels af lovens virkemåde, dels af de tekniske fremskridt og de erfaringer, vi havde fået i løbet af den tid, loven var i kraft.
Som bekendt resulterede disse overvejelser i det ene forslag om forlængelse af nedfrysning for menneskelige æg fra 2 til 4 år.
Regeringen havde hermed opfyldt lovens § 30, stk. 5, om at fremsætte forslag til revision i folketingsåret 1999/2000.
Selv om der i andre lande ikke er påvist farer eller risici ved længere nedfrysningstider, så ønsker vi at fastholde et forsigtighedsprincip og ikke fremsætte forslag om meget store ændringer.
Under behandlingen af regeringens forslag blev der fra andre sider fremsat mange og vidtrækkende forslag.
Ved andenbehandlingen her i Tinget den 18. maj 2000 blev der stemt om ændringsforslagene, og der blev vedtaget tre meget principielle ændringer.
Alle tre ændringsforslag har en sådan karakter, at regeringen ikke kunne støtte dem.
Regeringen trak derfor sit forslag tilbage, og tredje behandling foregår kun, fordi lovforslaget som sådan efter Folketingets forretningsorden er overtaget af den borgerlige opposition i Folketinget. Indførelse af sociale kriterier er regeringen imod.
Vi skal ikke begynde at dele befolkningen op i gode og dårlige forældre eller gode og dårlige liv.
Den lige adgang til behandling efter behov i sundhedsvæsenet er helt grundlæggende for det danske velfærdssamfund.
Alle mennesker er lige meget værd.
Det næste er ændringen om forbudet mod insemination i privat regi.
Som alle ved, er insemination ikke omfattet af loven om kunstig befrugtning, fordi det er en enkel metode, der ikke bringer personer i fare.
Der er tale om handlinger, som ikke på en fornuftig måde kan afgrænses fra andre seksuelle aktiviteter.
Hvis vi indfører denne regel, må det stå klart for alle, at den umuligt kan håndhæves.
Det kan ikke være Folketingets mening at fastsætte regler, som man ikke har nogen som helst chance for at påse overholdelsen af.
Den sidste principielle ændring er indførelsen af brugerbetaling - et klart brud på det vigtigste princip, som det danske sygehusvæsen bygger på, nemlig den lige og vederlagsfri adgang til sygdomsbehandling.
Regeringen går imod en udvikling, der bryder med dette princip.
Forslagsstillerne har sagt, at formålet med brugerbetaling er, at flere i stedet skal vælge at adoptere, men er der nu tale om et reelt alternativ?
Vi ved, at det er dyrt at adoptere, og en pris på kunstig befrugtning, der nærmer sig dette, vil betyde en meget høj brugerbetaling.
Og vi ved også, at der ikke er børn, der tilbydes fra udlandet til dansk adoption, som faktisk ikke allerede adopteres, så der er ikke flere børn at hente.
Samtidig skal vi ikke se bort fra, at mange først forsøger sig med kunstig befrugtning
for derefter at fortsætte med at forsøge at adoptere
Dette vil så betyde meget store omkostninger for de par, der er ramt af barnløshed, hvis de både skal betale for det ene og for det andet.
Forslagsstillerne siger også, at der ikke er tale om en sygdom i gængs forstand.
Det er jeg ikke enig i.
I langt de fleste tilfælde er barnløshed et resultat af sygelige tilstande hos mennesker enten som følge af en aktuel tilstand eller som følge af sygdom tidligere i livet.
Jeg synes ikke, at vi her skal til at dele sygdomme op efter kriterier om alvorlighed, om de er livstruende eller andet.
At der skal prioriteres i sundhedsvæsenet er en anden sag, men den prioritering skal ikke foregå ved at omdefinere visse tilstande.
En meget snæver definition af sygdomsbegrebet vil få konsekvenser for andre områder, og så er vi ude på en glidebane, hvor vi ikke kan opretholde principperne for vores sundhedsvæsen.
Endelig har vi så problemet med den skævhed, der vil opstå i samfundet, hvis brugerbetaling indføres.
Det bliver de rige, der kan få børn, mens de mindrebemidlede ikke kan være med.
På den måde får vi sorteret mennesker efter deres økonomiske formåen, og det synes jeg ærlig talt er meget ubehageligt, og jeg kan heller ikke forestille mig, at det egentlig er det, Folketinget vil.
Så regeringen opfordrer Folketinget til at stemme imod lovforslaget i dag, fordi forslaget indebærer principielle brud på en af velfærdssamfundets grundpiller.