runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-05-25:
Når man ser ude i virkeligheden, ser man jo et Danmark, som er ved at udvikle sig i retning af et multikulturelt, et multietnisk samfund.
I storbyerne fungerer mange forskellige kulturer, religioner og sprog sammen, og det rejser selvfølgelig en lang række problemer og udfordringer.
En udfordring er at sikre, at vi kan forstå hinanden.
I mange møder i dagligdagen, i daginstitutionen, på hospitalet, i skolen osv., er det vigtigt, at vi umiddelbart kan forstå hinanden.
Derfor er tolkning vigtigt, og derfor er det vigtigt, at der er kvalificerede og uddannede tolke til rådighed for at sikre, at vi forstår hinanden i de møder.
Det beslutningsforslag, vi her har på dagsordenen, tager fat på det problem og vil forbedre kvaliteten af tolkningen ikke mindst i mødet mellem det enkelte menneske og de offentlige institutioner.
Der skal indføres et autorisationssystem, som forpligter offentlige og halvoffentlige myndigheder til at bruge tolke med certifikat.
Desuden skal tolkeuddannelsen omlægges til at være almindelig SU-berettiget uddannelse, og der skal laves en løntakst, der afspejler uddannelsesniveauet, bl.a. for at gøre det mere attraktivt og få folk til at uddanne sig.
Jeg vil sige, at det specielt måske er fornuftigt at pålægge offentlige og halvoffentlige myndigheder at bruge tolke med certifikat.
Samtidig er det fornuftigt at indrette en prispolitik, hvor kvaliteten af ydelsen af tolkningen er i centrum, hvor det altså bedre kan betale sig for myndighederne at få en uddannet tolk end den måske økonomisk billigste.
Når ministeren i sit indlæg afviste en egentlig autorisationsordning på baggrund af ikke at ønske mere offentlig kontrol, må jeg sige, at vi jo på en lang række områder ser autorisationsordninger.
Elinstallationer skal udføres og godkendes af en autoriseret elektriker, kloakmestre skal være autoriserede.
Der er i det hele taget en lang række områder, hvor man kan sige, at det er vigtigt, at det, der bliver lavet, bliver lavet godt og rigtigt, at det følger alle forskrifter, så vi ikke risikerer, at det fører til problemer for slet ikke at sige til katastrofer.
Så må man sige, at det her område, hvor det handler om, at mennesker skal forstå hinanden, at mennesker, som skal i kontakt med offentlige myndigheder, kan være sikre på, at de bliver behandlet på baggrund af, at folk forstår hinanden, nok også er et af de områder, hvor jeg i hvert fald mener, at vi bør være sikre på, at det foregår efter forskrifterne, at det, der foregår, er rigtigt, så folk rent faktisk forstår hinanden og har tillid til systemet.
Derfor mener jeg, at autorisation i det her tilfælde faktisk er vigtigt.
Det er vigtigt, for at tolkningen og tolkene kan blive bedre, det er vigtigt af hensyn til retssikkerheden, og det er vigtigt af hensyn til det møde, der finder sted mellem myndigheder og mennesker.
Derfor støtter vi forslaget.
Kamal Qureshi (SF), 2005-05-25:
Jeg står her med en artikel fra Ritzau – det er fra den 18. marts 2005 – hvor man i København har undersøgt sprogkompetencer hos børn i 2. klasse, og den undersøgelse viser, at børnene i 2. klasse i København klarer sig lige så godt i dansk som deres jævnaldrende i resten af landet, uanset hvilken sproglig baggrund man har.
De børn i København med indvandrerbaggrund, tosprogede børn, der går i de københavnske skoler – og det er helt korrekt, som ministeren også anfører, at det typisk er børn af forældre, der har boet her i længere tid – klarer sig umiddelbart lige så godt i dansk som børn i resten af landet, står der i artiklen.
Det viser en undersøgelse af 117 tosprogede børn født i 1990.
Gruppen var det første hold, der kunne modtage sprogstimulering, før de begyndte i børnehaveklassen.
Jeg går vel ud fra, at ministeren i samme spor mener, at det ikke er væksten i antallet af indvandrerunge, der et problem i sig selv, hvis man bare kan klare integrationen ordentligt.
Bertel Haarder (V), 2005-05-25:
Jeg har læst de samme udtalelser fra nogle personer tilknyttet de store byers skoler.
Det er jo ikke sikkert, at de udtalelser dækker gennemsnittet.
Det er ikke sikkert, man kan generalisere ud fra de udtalelser.
Man skal også huske på, at man ude i de små kommuner har alle de nyankomne børn, hvorimod man i de store kommuner har børn af forældre, som har været her i meget længere tid.
Det kan der siges en hel masse om.
Ingen skal komme og bilde mig ind, at man lærer mere ved at være på en skole, hvor et meget stort antal taler et andet sprog derhjemme end dansk, sammenlignet med skoler, hvor man går blandt overvejende danske elever.
Jeg tør vædde på, at det sidste er det, der giver den bedste sprogoplæring.
Morten Østergaard (RV), 2005-05-25:
Det er blot til præcisering.
Jeg skal bare forstå, om Socialdemokratiet og hr. Troels Ravn er enige med ministeren og med Det Radikale Venstre i, at det bør være pædagogiske kriterier, der bliver lagt til grund for en eventuel diskussion af, hvor man bedst får sin skolegang, og ikke, som jeg forstår på ordføreren, etniske kriterier, altså det at være tosproget i sig selv.
Mener Socialdemokratiet, at det pr. definition er et problem at være tosproget, som gør, at man altså skal indregnes i de her kvoter, som der lægges op til i forslaget?
Troels Ravn (S), 2005-05-25:
Det er således ikke forkert at tale om det delte Danmark, og det er desværre en tendens, der er stigende.
Det delte Danmark kommer til udtryk, fordi vi i stigende grad går i børnehave, går i skole, dyrker fritidsinteresser, er på job og bor i kvarterer sammen med nogle, der ligner os selv.
Socialdemokraterne mener ikke, at det er nogen god udvikling, at vores samfund på den måde er et delt samfund.
Det er da også således en opgave for politikere at gribe ind og handle aktivt, når samfundet udvikler sig på en skæv og uhensigtsmæssig måde.
Som nævnt kommer det delte Danmark også til udtryk i folkeskolen, hvor der på mange skoler enten er en klar overvægt af etniske danske børn eller af børn af flygtninge og indvandrere, altså tosprogede børn.
Integrationen af børn og unge, der er indvandrere eller efterkommere af indvandrerne, er en af fremtidens vigtigste politiske udfordringer.
Vi skal give alle børn uanset deres etniske baggrund gode fremtidsmuligheder, og derfor fremsætter Socialdemokraterne beslutningsforslag om integration i folkeskolen.
Vedtages forslaget, pålægger Folketinget regeringen at modarbejde opsplittelsen i henholdsvis folkeskoler med et overtal af indvandrere og folke- og privatskoler med få etniske minoriteter samt at udnytte det potentiale for integration, som folkeskolen besidder.
Mange folkeskoler løfter integrationsopgaven godt, men i nogle områder er opgaven så stor, at folkeskolerne og kommunerne efterspørger nye midler og rammer for arbejdet.
Et af målene for integrationen i folkeskolen er at sikre, at kommunerne over en årrække opnår en fordeling af tosprogede børn, således at andelen af tosprogede børn på den enkelte skole ikke overstiger andelen på kommunens andre skoler betydeligt.
Jeg tror, at alle partier i Folketinget vil give mig ret i, at integration af tosprogede børn i folkeskolen er en vigtig og stor opgave, som kræver en særlig indsats.
En god integration modvirker nemlig, at det danske samfund bliver et delt samfund.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2005-05-25:
Der er for Venstre at se en lidt omvendt problemstilling i det her beslutningsforslag, for der er flere af de ting, der ønskes gjort, som allerede er sat i gang.
Det vil sige, at hvis vi stemmer for dette beslutningsforslag, så vil vi automatisk sætte alt i stå, og vi vil ikke kunne se resultaterne af de forskellige tiltag, som er i gang.
Venstre vil gerne give kommunerne mulighed for at fordele tosprogede på de skoler, som kan lave modtageklasser, og som kan tilbyde et godt forløb.
L 135 er fremsat i Folketinget for netop at give en sammenhæng i integrationen.
Venstre vil gerne fremme lærernes faglighed i undervisningen af de tosprogede, og derfor er det meningen, at dansk som andetsprog, som kører på nogle seminarier, skal foreslås at indgå i linjefagsrækken på lærerseminariet.
Venstre går ikke ind for tvungen SFO-pligt, så dette punkt er vi direkte imod.
Når vi summerer alle punkterne op, er der rigtig mange gode intentioner, men handlingerne svarer ikke til Venstres ønsker på netop dette område i forhold til, hvad der er kommet i »En ny chance til alle« og i vores regeringsgrundlag.
Derfor må jeg sige, at Venstre ikke kan støtte dette beslutningsforslag.
Kamal Qureshi (SF), 2005-05-25:
Jeg kvitterer for de bemærkninger fra – jeg var lige ved at sige integrationsministeren – undervisningsministeren.
Ministeren giver jo udtryk for, at der er nogle kommuner, der har en meget stor andel af elever med tosproget baggrund, og at det i sig selv er et problem.
Vil ministeren ikke give mig ret i, at de seneste undersøgelser, som jo netop også skabte en masse debat, som jeg tror, at både regeringen og også undervisningsministeren deltog i, jo netop handlede om, at storbykommuner beklagede sig over, at når de elever, der havde gået i de små kommuners skoler rundtomkring i de første år af deres ophold i Danmark, så efter en periode flyttede ind til storbyerne, kom de med sproglige kompetencer, der var langt ringere end dem, som deres egne så at sige tosprogede børn havde, altså, det at man f.eks. i København får elever ind, der flytter fra omegnskommunerne og har meget ringere sproglige kompetencer end de børn, der er vokset op i Københavns Kommune, har?
De kommuner, eksempelvis Ishøj, Høje-Taastrup og København, som jo har en stor andel af elever med tosproget baggrund, oplever, at den andel af deres børn, der taler dansk, gør det bedre end tilsvarende i mange af de små kommuner, som har få børn med indvandrerbaggrund.
Er det ikke korrekt, at det, at man har få med indvandrerbaggrund, er ikke et kriterium for, at man også er god til at tilegne sig sproget?
Bertel Haarder (V), 2005-05-25:
Jeg vil ikke bekræfte noget som helst.
Den PISAundersøgelse er velegnet til at læse og sætte sig ind i og ikke til at lave mundhuggeri om i Folketinget.
Det lyder da meget lærerigt.
Det glæder mig, at hr. Arbo-Bæhr er lige så optaget af PISA-undersøgelsen, som regeringen er.
Så håber jeg også, at hr. Arbo-Bæhr vil støtte nogle af de foranstaltninger, vi nu kommer med.
Hvis det er rigtigt, at antallet af tosprogede ikke påvirker læseresultaterne, så er der jo ingen undskyldning for, at Københavns Kommune ligger lidt i den tunge ende med hensyn til læseresultater generelt, men det er ikke nogen anklage mod Københavns Kommune.
Så skrev jeg en lille fodnote, som så førte til en større diskussion.
Det var ikke hensigten.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-05-25:
Jeg studsede lidt over ministerens bemærkning om, at det nærmest skulle være katastrofalt, hvordan situationen er i København på baggrund af PISA-undersøgelserne, når det slås fast i PISA-undersøgelsen, at der i København, ikke fordi niveauet er særlig højt, det ligger på det samme niveau som gennemsnittet for hele landet, hvad angår læsefærdigheder, faktisk er en enormt stor spredning mellem de forskellige skoler.
Men – og jeg citerer: »Der kan ... ikke siges noget om sammenhængen mellem koncentration af tosprogede og læseresultater.«
Derimod siger undersøgelsen, at de skoler, som klarer sig bedre, end man skulle have forventet, er de skoler, som har en systematisk efteruddannelse af lærere, og de, der anvender mere lokal evaluering.
Det er bare for at få ministeren til at bekræfte, at det faktisk er det, der står i PISA-undersøgelsen.
Det er ikke helt det samme som det, ministeren sagde i sit tidligere indlæg.
Troels Ravn (S), 2005-05-25:
Det svar forstod jeg ikke helt.
Altså, er vi ikke enige om, at når en indsats bliver lagt ud i kommunerne, en udmøntning under det kommunale selvstyre, så er det netop et eksempel på, at der er tale om decentralisering og ikke centralisering?
Bertel Haarder (V), 2005-05-25:
Jo, og det var just det, jeg henviste til, at forslaget går ud på: At vi skal fortælle kommunerne, hvad de skal gøre.
Troels Ravn (S), 2005-05-25:
Det er dog en interessant bemærkning fra en undervisningsminister, der ellers i øvrigt er kraftig fortaler for massive, nationale test og evalueringsmetoder i folkeskolen, men lad nu det ligge.
Men har undervisningsministeren ikke bemærket, at forslaget netop lægger op til, at det er i det kommunale selvstyre, at de forskellige indsatser skal udmøntes?
Bertel Haarder (V), 2005-05-25:
Og man kan ikke sige tre linjer, uden at hr. Kamal Qureshi kan finde et eller andet, som han så kan brodere et eller andet på.
Jeg kan slet ikke huske, hvad det var, hr. Kamal Qureshi sagde.
Men det var vist noget med, at der var københavnske skoler, der gør det godt.
Dem lykønsker vi, og dem roser vi.
Det er vi enige om.
Men der er også problemer i København.
Den københavnske PISA-undersøgelse afslørede jo, at københavnerne har et større problem med manglende kundskaber, når de går ud af skolen, end man har i den øvrige del af landet.
Jeg synes bare ikke, at vi ud fra nogle sporadiske undersøgelser kan generalisere, som hr. Kamal Qureshi gør.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-05-25:
Jeg vil bare godt have slået det fast, for at vi nu kan gå videre, for der er jo behov for forbedringer i folkeskolen.
Det er vi jo alle sammen enige om, og det har ministeren også nu bekræftet.
Det er bare vigtigt, at vi får slået fast, hvad det er for nogle problemer, vi har i folkeskolen.
Og det er derfor, jeg bare vil have ministeren til at bekræfte, at PISA-undersøgelsen ikke viser, at der skulle være specielle problemer i København, og ikke viser, at koncentrationen af tosprogede er det, der betyder noget afgørende for læsefærdighederne, når man går ud af skolen.
Bertel Haarder (V), 2005-05-25:
Jo, men som jeg læser de 12 punkter, så er der jo en hel del med, at vi skal motivere kommunerne til det ene, og vi skal få dem til at gøre det andet.
Vi skal jo efteruddanne lærerne, skønt det er en kommunal opgave, og der skal afsættes midler til målrettede forskningsprojekter osv.
Ja, det sidste er måske ikke en henstilling til kommunerne, men det er igen noget, som handler om, hvad staten og regeringen skal gøre, som faktisk henhører under kommunerne.
Regeringen foreslår jo også nogle ting, som har med kommunerne at gøre, men vi går mere den vej, at vi vil give kommunerne nogle muligheder, de ikke har i dag, f.eks. den mulighed, som Albertslund Kommune har benyttet sig af, og som vi nu ved lovforslag nr. L 135 vil give til alle kommuner.
Det er mere vores vej.
Men jeg har ikke noget imod, at man vælger en blanding af det ene og det andet.
Det skal ikke skille os ad, og hr. Troels Ravn skal ikke tage det så tungt.
Regeringen laver også somme tider pålæg til kommunerne.
Det erkender vi blankt.
Hvis jeg skal opfordre til noget som helst, så bliver det, at man skaffer sig kvalificerede tolke, og hvis jeg skal pege på noget, så bliver det den nye tolkeuddannelse samt den nye mulighed for, at dygtige tolke kan få anerkendt deres dygtighed ved at tage en eksamen på handelshøjskolerne.
Det er forholdsvis billigt.
Jeg tror, det er vejen.
Jeg er sådan set fuldstændig enig med spørgeren.
Jeg er bare ikke sikker på, at henstillinger fra Folketingets talerstol eller fra undervisningsministeren løser problemet.
Det er det, der er det afgørende, og det med prisen vil så følge, for jeg tror ikke, at nogen kvalificeret tolk vil gå til den pris.
Naser Khader (RV), 2005-05-25:
Jeg har også forståelse for, at det er svært at regulere markedet.
Det er jo et liberalt erhverv at være tolk, og det skal vi heller ikke lave om på.
Men der er eksempler på – jeg kan videresende de mails, jeg har fået, til ministeren – offentlige institutioner, det er ikke så meget private virksomheder, men offentlige institutioner, som nogle hævder har presset priserne så meget ned, at det simpelt hen ikke kan være kvalificerede tolke, der siger ja til sådanne priser.
Kan ministeren opfordre de offentlige institutioner til ikke at presse priserne så meget ned, at det ender med, at det er ikkekvalificerede tolke, der tolker i vigtige sager?
Det kan være socialforvaltninger, og det kan være noget lignende.
Bertel Haarder (V), 2005-05-25:
Jeg er helt sikker på, at man hverken i retssystemet eller i sundhedssystemet prøver at presse prisen så langt ned, at man får dårlige tolke, for det er jo det, der sker, når man presser prisen så voldsomt.
Jeg håber virkelig, at den nye tolkeuddannelse og den lønforhøjelse, der følger med, hvis man tager den nye tolkeuddannelse, vil føre til tilpas professionel stolthed, så man også vil sætte sig imod den form for lavpristolkning, der nævnes her.
Men man kan jo aldrig vide, hvad der foregår i private virksomheder.
Måske har de ikke et voldsomt vigtigt tolkebehov, så hvis de ikke kan få tolkningen billigt, vil de måske slet ikke have den.
Det er jo svært at gå ud og regulere hele det marked.
Det håber jeg spørgeren har forståelse for.
Naser Khader (RV), 2005-05-25:
Tak for redegørelsen.
Jeg har fået nogle henvendelser med eksempler på, at offentlige institutioner har presset prisen på tolkning så meget ned, at det bliver et problem for de kvalificerede tolke at tolke til priser på 70-80 kr.
Det er der eksempler på.
Har ministeren tænkt på nogle redskaber, sådan at man kan hindre, at konkurrencen bliver så stærk og arbejdet går til de mindre kvalificerede tolke og måske til nogle, der, som nogle hævder, samtidig er på dagpenge eller kontanthjælp.
For den gruppe kan det godt betale sig at få 70-80 kr. i timen.
Hvad kan man gøre ved det?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2005-05-25:
Da ordføreren for Venstre ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne læse hendes ordførertale op: I Venstre er vi enige i forslagsstillernes målsætning om at opnå en kvalificeret tolkning, men vejen til målet er vi ikke enige i.
Der er allerede indført en klart motiverende faktor til, at tolke højner deres uddannelsesniveau, nemlig ved at give højere takster til uddannede tolke.
Dette vil helt sikkert motivere flere til at få en statsprøvet tolkeuddannelse.
Desuden har ministeren lige bekræftet, at der i næste folketingssamling vil blive fremsat lovforslag om ændring af retsplejeloven og udlændingeloven for at tilvejebringe et sikkert retligt grundlag for administration af rigspolitiets tolkeoversigt og en række myndigheders anvendelse af tolke herfra.
Venstre afventer et initiativ, der vil sikre, at der udelukkende anvendes uddannede tolke til helt bestemte opgaver.
Desuden er det helt i tråd med Venstres holdning, når det bliver muligt at aflægge en statskontrolleret eksamen, som kan dokumentere de kvalifikationer, tolkene har, frem for som Socialdemokratiet vil i deres forslag, at alle skal gennemgå et helt uddannelsesforløb, når det ikke er nødvendigt.
Det vil være unødigt besværligt og omkostningskrævende.
Hvis man har kvalifikationerne i orden og kan bestå en eksamen på handelshøjskolerne, må det jo være nok til at dokumentere tolkenes kvalifikationer.
Derudover støtter Venstre, at handelshøjskolerne deler uddannelsen op i fire moduler målrettet mod retslig eller sundhedsfaglig tolkning.
Det vil være med til at sikre en større faglighed i tolkningen, når tolkene kan specialisere sig.
Så de intentioner, Socialdemokraterne har med deres beslutningsforslag, har Venstre fuld tillid til, at regeringen kan opnå blot med nogle lidt andre metoder, der er mere handlekraftige.
Venstre kan derfor ikke støtte dette beslutningsforslag.
Hans Christian Schmidt (V), 2005-05-25:
Det sidste er jeg igen fuldstændig enig i, for det er netop det, vi har gjort – og med stor succes.
Det er gået præcis som det skulle, så det er på plads.
Det gør de også til mig, for jeg taler jævnligt med dem.
Men det er der, fokus er.
Men det er klart, at skal man ind og lave en ophugningsrunde, kan man komme i en situation, hvor man skal hjemtage flere midler, for man kan nemlig også bruge FIUF-midlerne til ophugningen.
Det tror jeg de fleste overser, men det kan man altså.
Den diskussion vil vi selvfølgelig få.
Så jeg kan da godt forstå, at Danmarks Fiskeriforening, som er foreningen for et presset erhverv, klart siger, at de virkelig føler, at her er de nødt til at sige nogle ting, som kan komme til at have virkning i løbet af året.
Det er faktisk det samme, som jeg siger.
Vi må bare vente og se, hvad der kommer, inden vi beslutter os for, hvor mange midler vi eventuelt skal hjemtage for at have den ophugningsrunde.
Lene Hansen (S), 2005-05-25:
Det undrer mig en lille smule, at vi får et brev fra Danmarks Fiskeriforening, der udtrykker så stor bekymring, som tilfældet er, når ministeren samtidig står her i salen og beroliger os og siger, at det ikke er givet, at der overhovedet er projekter til alle pengene.
Jeg synes, at der er en eller anden form for uoverensstemmelse mellem de signaler, jeg i hvert fald læser i det brev, jeg har fået fra Danmarks Fiskeriforening, og de signaler, som ministeren nu forsøger at berolige os med.
Det, jeg gerne vil spørge ministeren om, er, om han er enig i, at det er umådelig vigtigt for et fiskeri i dyb krise, at der bliver tilført tilstrækkelig med midler, til at erhvervet kan omstille sig til de nye tider, og at det ikke kun handler om ophugningsstøtte, men også kunne dreje sig om midler til hjælp til udvikling og forædling af forarbejdningen af fisk.
Troels Ravn (S), 2005-05-25:
Nej, det mener Socialdemokraterne ikke, og det mener jeg heller ikke.
Det er pædagogiske kriterier, der er retningsgivende for, hvilken skole man bliver tilbudt.
Det er også derfor, jeg nævner, at det vil være en sproglig test, der er med til at danne baggrunden for, hvilken skole der bliver tilbudt.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-05-25:
Man har eksempler på virksomheder, som i øvrigt får støtte gennem privatsektorprogrammet, der ikke lever op til alle de krav, som bliver stillet i forbindelse med privatsektorprogrammet, altså krav til virksomhedernes overholdelse af i hvert fald nogle fundamentale rettigheder.
Når disse eksempler kan findes, skyldes det ikke manglende kontrol.
Men hvorfor kan man finde dem, hvis kontrollen er så effektiv, som ministeren siger?
Troels Ravn (S), 2005-05-25:
Er det ikke nødvendigt netop at agere, handle og påtage sig et ansvar, som Socialdemokraterne med sit forslag her tager, når det handler om retssikkerhed, når det handler om manglende kvalitet i tolkningen i eksempelvis retssager?
Søren Krarup (DF), 2005-05-25:
Det er klart, at integration forudsætter, at de fremmede lærer dansk.
Det er et ufravigeligt krav, og det er det, som hele integrationspolitikken går ud på at kræve.
Men jeg må gøre hr. Jørgen Arbo-Bæhr opmærksom på, at det beslutningsforslag, vi sidder med her, er mere eller mindre afskrevet fra denne rapport om tolkebistand i retssager.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-05-25:
Jeg bliver nødt til at beklage, at jeg ikke tror, at hr. Søren Krarup har læst forslaget.
Der står f.eks. som punkt 1 i forslaget, at staten, amterne, kommunerne, retsvæsenet – det er ét element – og sundhedsvæsenet pålægges at anvende certificerede tolke osv. osv.
Det er altså et bredere forslag end et forslag om tolkning i retssager, og det er vigtigt i sådan nogle situationer, at folk rent faktisk forstår hinanden.
Det er derfor, jeg bare beder hr. Søren Krarup om at svare på, om han ikke mener, at det er vigtigt, at f.eks. skole-hjem-samarbejdet fungerer, også når der er brug for tolke, og at der er tillid til, at alle de her systemer fungerer.
For det er ikke kun retsvæsenet og retssager, det drejer sig om.
Søren Krarup (DF), 2005-05-25:
Der er hr. Jørgen Arbo-Bæhr inde i et spor, som ikke er det, vi skal være i.
Det her handler om retssager.
Dette handler om tolkebistand i retssager, og det vil sige, at det er et spørgsmål om at have pålidelig tolkning ved domstolene.
Hvad angår det andet med integration, er det fuldstændig rigtigt, at de, der får lov til at være her og skal integreres, selvfølgelig skal lære dansk.
Det er indlysende.
Hvis de ikke kan og vil lære dansk, skal de ikke være her.
Men det er et andet problem.
Det her handler om retssager.
Her må man naturligvis stille krav om en pålidelig og troværdig tolkning, og det er det problem, som vi vil se på sammen med regeringen.