runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2006-04-27:
Derfor er det også meget beklageligt, at Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti har stemt imod, når vi kom med forslag om at udvide de ældres ret til selv at bestemme.
Vi havde ti forslag udarbejdet af FOA – Fag og Arbejde, Forbundet af Offentligt Ansatte hed de i gamle dage – hvilke forslag alle sammen var mægtig gode med henblik på, hvordan de ældre kunne få større indflydelse.
De har samtidig lavet masser af gode forslag til, hvordan de ansatte inden for ældreomsorgen i højere grad kan bestemme over deres eget arbejde og tilrettelægge det i samarbejde med den ældre.
Samtidig har vi fremsat forslag om, hvordan man kan bevilge flere penge til ældreområdet, hvad der er brug for.
Men langt de fleste af de forslag har regeringen sammen med Dansk Folkeparti stemt imod, og derfor er de ikke kommet igennem.
Det, man gør her, er altså, at man postulerer frit valg, men i virkeligheden er det, der sker, at man bruger pengene til erhvervsstøtte, så i stedet for at der kommer flere timer, får man bare proppet nogle flere penge ud i erhvervslivet, og det er et forkert valg.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Kristian Jensen (V), 2006-04-27:
Hvis man tager den mængde personer, der er ansat ekstra inden for hjemmehjælpsområdet, så er 10 pct. af væksten gået til administration og 90 pct. af væksten til folk, der er ansat inden for kategorien pleje og hjælp.
Det vil sige, at Enhedslisten faktisk er enig med mig i, at det at skabe valgmuligheder, det at give folk myndigheden tilbage, det at bryde med, at der kun er én fast kasse, som det offentlige skal tilbyde, det at give borgerne frit valg mellem, hvem der skal levere den ydelse, som det offentlige har besluttet skal leveres, er med til at skabe tilfredshed.
Det synes jeg er en glædelig konklusion.
Morten Homann (SF), 2006-04-27:
Undskyld, jeg sad og blev så opslugt af debatten, at jeg helt glemte, hvor langt vi var nået.
Det her lovforslag er jo endnu et i rækken, hvor det lykkes at blande hinanden fuldstændig uvedkommende ting sammen.
Det er der efter SF's opfattelse ingen problemer i overhovedet, det vil vi meget gerne støtte.
Men som det også er fremgået af debatten og mine korte bemærkninger, er SF meget imod, at vi skal til at bruge offentlige penge på en ny øvelse for at prøve at se, om man ikke kan løbe et privat velfærdsmarked i gang
Der er allerede brugt rigtig, rigtig mange millioner kroner på administration af og tilskud til private virksomheder for at se, om det kunne lade sig gøre at få en privat ældreplejesektor til at fungere.
Det er lykkedes for ringe, og nu synes regeringen så, at der skal postes yderligere 40 mio. kr. i den opgave.
Efter SF's opfattelse er det jo ikke den rigtige måde at bruge pengene på.
Der er ikke kommet så meget som en eneste ekstra hjemmehjælper ud af alle de mange hundrede millioner kroner, regeringen har brugt på den her konto.
Skal vi ikke i stedet for bruge de penge på at få ansat nogle flere hjemmehjælpere, som der vitterlig er stor brug for, i stedet for at klatte dem væk på skjult erhvervsstøtte, som alligevel ikke ender med at give nogen hjemmehjælp til de ældre?
Så valget er meget klart: Skal vi bruge dem på momslettelser til private virksomheder, eller skal vi bruge pengene til hjemmehjælp?
Der vælger SF klart hjemmehjælp.
Men det viser måske meget godt det skel, der er i dansk politik lige for øjeblikket: om det drejer sig om at give skattelettelser til især virksomhederne, eller om det drejer sig om at sørge for at udvikle vores velfærdssamfund.
Jeg skal sige, at SF ikke kan støtte forslaget, medmindre det lykkes at få en opdeling, så vi kan få lov til at støtte fotokunsten for sig.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-04-27:
Med dette lovforslag vil den privates ydelse falde, idet momsen kan fradrages hos den kommunale køber, og dermed får den kommunale køber mere for sine penge, mere ydelse, mere hjemmehjælp.
Morten Homann (SF), 2006-04-27:
Altså, vi er vel enige om, at de penge, som de pågældende virksomheder nu vil spare ved at få det her momstilskud, er penge, som går ud af kassen.
Er det at sørge for, at der kommer flere udbydere på markedet, eller er det at sørge for, at der bliver mere hjemmehjælp?
Poul Erik Christensen (RV), 2006-04-27:
Jeg tror, det kræver en længere redegørelse af, hvordan momsen virker.
Jeg vil gerne gentage: Det er således, at der i dag med den nuværende momsforvridning er private virksomheder, som yder offentlig service.
Morten Homann (SF), 2006-04-27:
Hr. Poul Erik Christensen siger, at hvis man nu bare rensede de private virksomheders priser for moms, ville de jo kunne konkurrere.
Det, der vel er virkeligheden i det her, er, at hvis man nu lod alle andre skatteydere betale den del af regningen, så ville de private virksomheder kunne klare sig.
Det, det handler om, er at sørge for, at der er nogle private virksomheder, som kan komme ind på det her marked, og det koster så skatteyderne ca. 40 mio. kr.
Mener hr. Poul Erik Christensen virkelig, at den bedste tjeneste, man kan gøre hjemmeplejen, er at bruge 40 mio. kr. på at få flere udbydere ind?
Eller mener hr. Poul Erik Christensen, at det var bedre at bruge pengene på at sørge for, at der kom nogle flere hjemmehjælpstimer?
Poul Erik Christensen (RV), 2006-04-27:
Lovforslaget indeholder forskellige lovændringer, som Det Radikale Venstre fuldt ud kan støtte.
For mig er lovforslaget også en løsning på problemerne med den konkurrenceforvridning, der er mellem private og offentlige udbydere ved tilbudsgivning til og udførelse af arbejde for en offentlig køber.
Det er jo således, at der i dag udføres privat arbejde for offentlige institutioner, men dér pålægges der moms, og dette gør, at konkurrencen imellem den private og den offentlige udbyder er ulige.
Men på trods af denne ulige konkurrence, som jo ofte betyder, at renset for moms ville den private udbyder være 25 pct. billigere, er der stadig væk private, som yder denne service.
Denne lovændring vil betyde, at med et uændret prisniveau for den private vil der kunne ydes mere service for de samme penge, og dette kan kun bifaldes fra Det Radikale Venstres side.
Det er dog uforståeligt for mig, at skatteministeren ikke har taget den fulde konsekvens og ændret på den fortsatte urimelige konkurrencesituation, der hæmmer konkurrencen ved udbringningen af breve, pakker, medlems- og fagblade.
Post Danmark har fortsat en momsfritagelse, som betyder, at de dér har den nøjagtig samme konkurrencefordel, som jeg har nævnt tidligere i min ordførertale, nemlig at den private på forhånd er udsat for en konkurrenceforvridning ved pålægningen af moms.
Imidlertid undersøger Europa-Kommissionen for øjeblikket de ulige momsforhold, der ligesom i Danmark eksisterer på postmarkedet i Storbritannien, Tyskland og Sverige.
Derfor burde ministeren tage blot denne lille del af konkurrenceforvridningen med i betragtning i lovforslaget og ikke kun tage den meget korte vej, der hedder det offentlig-private samarbejde.
Med disse kommentarer deltager Det Radikale Venstre positivt i lovarbejdet.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-04-27:
Nu må hr. Morten Homann så vælge, om han vil tale om mere hjemmehjælp eller bedre hjemmehjælp.
Det korte og præcise svar, der kan holde sig inden for taletiden uden nogen problemer, er, at det her er med til at sikre et større udbud af forskellige udbydere af hjemmehjælp og dermed sikre en bedre hjemmehjælp, ikke bare ud fra objektive kriterier, som jeg også sagde til hr. Frank Aaen, men netop også ud fra, at det er en hjemmehjælp, der passer til den enkelte ældre, i respekt for, at ældre mennesker er forskellige og har forskellige behov.
Morten Homann (SF), 2006-04-27:
Det korte svar, som kunne holde sig inden for taletiden, var altså: Nej, der er ikke en eneste ekstra times hjemmehjælp ud af de 40 mio. kr.
Det her handler om erhvervsstøtte, det handler om erhvervspolitik.
Det handler om, at man ønsker at få private virksomheder i gang på det her område, og ikke om bedre hjemmehjælp, ikke om mere hjemmehjælp.
Det her er erhvervspolitik; det ville jo have været det ærlige svar fra fru Charlotte Dyremose.
Tror fru Charlotte Dyremose helt ærligt, at hun kan opstøve ret mange mennesker i det her samfund, som synes, at pengene er bedre brugt på at sørge for, at der kommer private virksomheder i spil, sammenlignet med at bruge de samme penge på at ansætte nogle flere hjemmehjæl pere og sørge for, at der rent faktisk kommer bedre pleje og hjælp til vores ældre?
Jeg tvivler på, at fru Charlotte Dyremose kan opstøve ret mange, som synes, at det er det, vi skal bruge pengene på.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-04-27:
Jeg skal bare bede hr. Morten Homann om at bekræfte, at situationen i dag jo er den, at det netop er dyrere for de private udbydere at udføre de her ting, end det er for de kommunale, fordi de private skal betale moms, hvilket de kommunale ikke skal.
Så det her er altså ikke et spørgsmål om at give en masse tilskud; det her er et spørgsmål om, at den ekstrabeskatning, der er, forsvinder.
Jeg kan ikke lade være med at spekulere lidt på, om det her i virkeligheden handler om, at man i SF bare er imod, at private kan tilbyde service, fordi man hellere kun vil have en offentlig service, som er ensartet, men som jo dermed heller ikke på samme måde kan komme til at tilpasses den enkeltes behov.
Men så er det i hvert fald ens, og så holder man for alt i verden de private ude, fordi man af en eller anden grund ikke synes, at private kan udføre de her ting.
Jeg synes sådan set, det står rimelig klart, men jeg forsøger gerne igen, for så kan det være, det kommer til at stå klarere, også for hr. Morten Homann.
Det handler netop om, at nogle private virksomheder faktisk har haft unfair konkurrencevilkår i forhold til det offentlige, fordi de offentlige virksomheder ikke har haft den momsbelastning, som de private virksomheder har.
Og det har jo altså gjort, at det så bedre har kunnet betale sig med den kommunale hjemmehjælper; så har man dér kunnet yde en service og har kunnet udkonkurrere de andre.
Når man gør det, betyder det jo altså, at den konkrete person, der ønsker et alternativ til sin kommunale hjemmehjælp, ikke har haft muligheden for at få det.
Ud over at det ikke giver mulighed for, at man kan gøre noget, der er tilpasset den enkelte ældre og tager hensyn til de specifikke behov, den enkelte ældre har, giver det altså heller ikke det der nødvendige niv bagi til den offentlige service.
Nu skal hr. Frank Aaen lige bestemme sig, for det handler sådan set netop om at sikre, at der er den bedst tænkelige hjemmehjælp, altså at der er flest mulige udbydere, så den enkelte ældre kan sige: Hvem er det, der bedst kan bidrage med det, som netop jeg har et behov for?
Jeg synes faktisk ikke, det er rimeligt, at bare fordi man bor i en kommune, hvor der ikke rigtig har været mulighed for store private leverandører, men kun for nogle mindre private leverandører, som ikke selv har kunnet klare hele opgaven, har man ikke haft nogen reel mulighed for at vælge det offentlige fra, selv om man synes, det ikke fungerer. Det
handler
om, at vi skal have den bedst tænkelige hjemmehjælp, og det er ikke nødvendigvis noget, der kan måles ud fra rent objektive kriterier, men ud fra dette kriterium: Hvad er bedst for den enkelte borger, og hvordan kan den enkelte borger bedst få den hjemmehjælp, der passer til netop ham eller hende
Det synes vi fra De Konservatives side er ret vigtigt.
Frank Aaen (EL), 2006-04-27:
Effekten af forslaget er altså alligevel, at der tages 40 mio. kr. op af kassen, og at der ikke kommer én eneste ekstra hjemmehjælpstime ud af det.
Det interessante er jo, at denne regering med støtte fra Dansk Folkeparti har hældt mange, mange millioner kroner ud ad vinduet.
Man har talt om frit valg, og nu skal der også være private leverandører af hjemmehjælp og alt mulig anden ideologi.
Det har man brugt flere hundrede millioner kroner på, og her skal der altså bruges 40 mio. kr. ekstra på årsbasis for at fremme, at der kommer flere private leverandører af hjemmehjælp, selv om det ikke har givet borgerne bedre hjemmehjælp.
Jeg synes altså, man skulle overveje sagen, og jeg synes, man skulle lade være med bare rent ideologisk at sige, at det her er godt, og i stedet spørge sig selv: Er det nu klogt at bruge pengene på den måde?
Charlotte Dyremose (KF), 2006-04-27:
Som jeg sagde, synes vi faktisk fra konservativ side, det er ret vigtigt, at der er denne mulighed for at få et andet tilbud, også fordi det rent faktisk kan nive den offentlige udbyder lidt bagi, fordi borgerne kan sige: Jamen hvis I ikke leverer noget, der er godt nok, vælger jeg en anden leverandør.
Dette reelle frie valg synes vi faktisk fra De Konservatives side at borgerne skal have.
At vi samtidig synes, det nærmest er en positiv ting, at det ikke bliver brugt så meget, skyldes jo, at vi fra De Konservatives side meget gerne ser, at den offentlige service er så god, at der ikke er nogen, der føler behov for at bruge andet end den offentlige service.
Derfor lægger vi vægt på, at forslaget kan være med til at skubbe lidt til den offentlige service og sikre, at den bliver så god, at borgerne vælger den frem for den private.
Vi har ikke noget ideologisk ønske om, at det skal være enten offentligt eller privat, det skal bare være sådan, at det fungerer for den enkelte borger.
Frank Aaen (EL), 2006-04-27:
Tak for den meget klare udlægning af teksten, nemlig at forslaget går ud på at fremme private leverandører inden for hjemmehjælpsområdet.
Det er jo klar ideologi, og det synes jeg er godt at få frem i debatten.
Jeg vil bare spørge: Bekymrer det ikke De Konservative det mindste, at man med dette forslag påfører staten en udgift på 40 mio. kr., uden at der kommer én eneste ekstra hjemmehjælpstime ud af det?
Charlotte Dyremose (KF), 2006-04-27:
Med hensyn til de to små tekniske ændringer har vi ingen kommentarer til dem.
Fotokunsten risikerer at blive løbet lidt hurtigt hen over, hvis man ikke tager den først.
Nu bliver der mulighed for at ligestille fotokunst med andre kunstarter, og man kan måske nok argumentere med, at det i virkeligheden sker en lille smule sent, for fotokunst har jo længe været en reel kunstart.
Men fordi foto er noget, der har udviklet sig sådan gennem årene, at man har taget billeder af sig selv og hinanden, har det taget noget tid, før man har fået udvidet begrebet, så foto nu også bruges i kunstnerisk øjemed.
Vi er selvfølgelig rigtig glade for, at det nu bliver billigere at købe fotokunst på grund af den anderledes momsafregning.
Det kan også være med til at fremme denne kunstart.
Den første del af forslaget om at indføre momspligt lyder en lille smule omvendt.
Hele branchen har bedt om at blive momspligtige, men det skyldes altså, at når man er momspligtig, kan man fradrage sin moms og dermed undgå at betale moms, når man køber noget.
Den krølle skal jo lige med, for at man kan forstå, hvorfor det er så attraktivt.
Forslaget betyder selvfølgelig, at langt flere får mulighed for f.eks. at købe nogle ydelser.
Nu vil en virksomhed, der ikke kan det hele, kunne købe tingene udefra, og det giver endnu bedre mulighed for det frie valg.
Det handler jo om, at denne regering har sagt, at det må være sådan, at alle mennesker har noget at vælge imellem.
Når man når en vis alder og har brug for hjælp derhjemme, er det vel ikke nødvendigvis altid sådan, at man synes, at lige præcis den ydelse, kommunen nu engang leverer, er den rigtige måde, og derfor har vi lavet frit valg-ordningen, så private leverandører også kan komme ind i billedet.
Det er klart, at for at der reelt er et frit valg mellem det offentlige og det private, kræver det altså, at der er nogle private leverandører, og forslaget her er altså et af de tiltag, der kan være med til at skubbe lidt på, så der kommer flere private leverandører.
Men heldigvis har vi jo oplevet, at i masser af de kommuner, hvor der er masser af private leverandører, er der mange, der stadig vælger at bruge den offentlige service, og det ser vi sådan set fra konservativ side som noget ganske positivt, for det tyder jo på, at den offentlige service på de pågældende områder faktisk fungerer tilfredsstillende, og at borgerne er glade for den.
Mikkel Dencker (DF), 2006-04-27:
Som de to foregående ordførere har været inde på, er det jo et lovforslag, hvor ting fra vidt forskellige verdener støder sammen.
Lovforslaget består af flere forskellige elementer, og det væsentligste element går ud på, at private virksomheder, som leverer ydelser til hjemmeplejen ifølge § 71 i lov om social service, fremover er momspligtige.
Det er et stort fremskridt og et ønske fra branchen selv, idet momsregistreringen giver mulighed for at kunne fradrage den moms, virksomhederne betaler, når de køber varer og ydelser fra underleverandører.
Den hidtidige ordning, hvor hjemmehjælpsydelserne ikke er momspligtige, har bevirket, at de private firmaer har været tilskyndet til egenproduktion i stedet for at købe hos underleverandører.
Da ikke alle firmaer har mulighed for egenproduktion, har momsfritagelsen givet en ulige konkurrence i branchen, og det er derfor tilfredsstillende, at der rettes op på dette forhold.
Lovforslagets andet vigtige element har bestemt ikke noget med hjemmeplejen at gøre.
Det går ud på, at fotokunst fremover skal sidestilles med mere traditionel kunst.
Det er sådan, at ifølge lovforslaget bliver fotokunst omfattet af den samme lavere momssats på 20 pct., som er gældende for de mere traditionelle kunstarter, og jeg kan sige, at det har Dansk Folkeparti såmænd ikke noget imod.
Som sagt kan vi i Dansk Folkeparti tilslutte os de foreslåede ændringer, og vi vil derfor stemme for forslaget og altså også for de to andre elementer, som fru Lene Jensen var inde på, og som jeg ikke skal uddybe her.
Lene Jensen (S), 2006-04-27:
Dette lovforslag er jo lidt af et bunkeforslag, som vi tit ser på skatteområdet, hvor man retter op på nogle uhensigtsmæssigheder i et og samme forslag.
Sådan som jeg har forstået det, handler det sådan set bare om at gøre det neutralt for private leverandører, uanset om de selv producerer ydelserne eller anvender underleverandører, og det er der vel ikke nogen der kan have noget imod.
For det andet er der diskussionen om fotokunstens ligestilling med anden kunst.
Det synes vi er en god idé, måske endda på tide.
I lighed med det, der udtrykkes ønske om i høringssvarene fra bl.a. Kunstrådet, kunne vi også godt tænke os, at der blev set lidt nærmere på det, der kan kaldes videokunst.
Vi har forstået på høringssvarene, at det sjette momsdirektiv stiller sig i vejen for, at videokunst også kan sidestilles, og det vil jeg godt høre lidt mere om i udvalgsarbejdet.
Men det er i hvert fald et skridt i den rigtige retning, at fotokunsten kan komme ind under den gunstige momsordning for kunst.
To andre punkter retter op på et lille kiks, og endelig er der et forslag om overførsel af negative afgiftsbeløb, som ikke ændrer gældende retspraksis.
Alt i alt er det et fint og snusfornuftigt forslag, som vi godt kan støtte.
Kim Andersen (V), 2006-04-27:
Lovforslaget, vi nu skal behandle, består af to elementer, og man må sige, de er lidt i hver sin verden, men det gør ikke forslaget ringere.
Det ene handler om at gøre ydelser, som er visiteret af en kommune, momspligtige, og det andet udvider momslovens definition af kunst til også at omfatte fotokunst.
For så vidt angår det første element om hjemmeplejeydelser, er det fremsat ud fra et ønske om at skabe konkurrence og skabe lige vilkår på området.
Det vil betyde, at virksomhederne får ret til at fradrage moms på deres indkøb, og det vil derfor være underordnet, om de bruger en underleverandør eller ikke gør det, fordi de selv er en stor organisation, som selv kan producere alle ydelserne.
Kommunerne skal ifølge forslaget betale momsen på regningerne fra virksomhederne, og den moms vil de efterfølgende kunne få refunderet gennem den mellemkommunale momsudligningsordning.
Den anden del af dette hybridforslag vedrører kunstdefinitionen.
Det såkaldte sjette momsdirektiv giver mulighed for, at fotokunst kan sidestilles med anden traditionel kunst, og det foreslås, at denne mulighed bliver udnyttet, så fotokunst bliver omfattet af momslovens definition af kunstgenstande.
Det betyder, at der ved førstegangssalg af fotokunst kun skal betales 20 pct. af afgiftsgrundlaget i moms.
I forslaget er der også en passus, som skaber lovhjemmel til modregning for negative afgiftsbeløb for visse virksomheder.
Det foreslås, at der i lov om lønsumsafgift indsættes en hjemmel til at overføre negative afgiftsbeløb til efterfølgende års angivelser.
Venstre synes, der er positive elementer i dette lovforslag.
Vi synes, begge elementer er gode og nyttige, og vi kan naturligvis støtte forslaget.
Kristian Jensen (V), 2006-04-27:
Jeg vil naturligvis lade det være fuldstændig op til udvalgsmedlemmerne selv, hvilke spørgsmål der rejses under udvalgsarbejdet, men jeg skal bare til almindelig oplysning nævne, at lovforslaget har virkning fra og med indkomståret 2006, så studerende, der rejser ud i indeværende år, og andre, som har delindkomster i udlandet, vil være omfattet af forslaget.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Morten Homann (SF), 2006-04-27:
Nu bliver det da helt uforståeligt, hvad fru Charlotte Dyremose bevæger sig ud i, men kan vi ikke bare for god ordens skyld få slået fast, at den del af lovforslaget, som handler om moms på privat hjemmehjælp, anslås at ville koste i omegnen af 40 mio. kr., og for de penge vil der ikke komme én eneste time mere hjemmehjælp end i dag?
Det kan godt være, fru Charlotte Dyremose har nogle ideer om, at det ville være dejligt, hvis nogle private gav noget hjemmehjælp i stedet for og sådan noget, men hvor mange ekstra timers hjemmehjælp vil der komme for de 40 mio. kr., forslaget her koster?
Dette illustrerer jo meget godt, hvor det er, fru Charlotte Dyremose og jeg ser helt forskelligt på det her.
For fru Charlotte Dyremose er det først og fremmest et erhvervspolitisk problem, at der er et område, hvor der ikke er konkurrence nok.
Der er ikke konkurrence nok mellem det offentlige og de private udbydere på hjemmehjælpsområdet.
For mig er problemet et helt andet, nemlig at der er alt for mange ældre mennesker i det her land, som ikke får den hjælp, de har brug for.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-04-27:
Det er helt korrekt, at hr. Morten Homann og jeg ser meget forskelligt på det her.
Forskellen er, at jeg mener, at vi som politikere må respektere, at mennesker er forskellige og derfor har forskellige behov, og at nogle mennesker derfor gerne vil prøve noget andet end det, deres kommune kan tilbyde.
Det synes jeg de skal have mulighed for, fordi det giver en bedre mulighed for at få den service, der passer til den enkelte.
Hr. Morten Homann på den anden side er med i sådan et korstog mod private virksomheder og vil derfor ikke være med til, at mennesker kan vælge og få den hjemmehjælp fra den udbyder, som de synes passer bedst til dem.
Morten Homann (SF), 2006-04-27:
Jeg elsker chokoladeis, og jeg kunne godt tænke mig, at man støttede folk, som godt kunne tænke sig at spise noget mere chokoladeis.
Skulle vi derfor ikke fritage chokoladeis for moms?
Det er jo en fuldstændig parallel argumentation til den argumentation, fru Charlotte Dyremose lægger for dagen, nemlig at hvis der er nogle mennesker, der godt kunne tænke sig en anden hjemmehjælp, skal de ikke alene have lov til at købe den, nej, de skal oven i købet også have den ekstra fjer i hatten, at de skal have tilskuddet på de her 40 mio. kr. til det.
Det er et klart valg.
Regeringen og fru Charlotte Dyremose vil altså støtte de her virksomheder og de mennesker, som gerne vil have den her ekstra mulighed, uagtet at der ikke kommer flere hjemmehjælpstimer ud af det, men hvor det udelukkende er et spørgsmål om at støtte de virksomheder.
Fra SF's side har vi det modsatte synspunkt, nemlig at når vi skal bruge flere penge, er de penge da langt, langt bedre brugt på at sørge for, at der kommer flere hjemmehjælpere til at tage sig af vores ældre, i stedet for at bruge dem på at støtte folk, som synes, at man gerne vil have privat i stedet for offentlig hjemmehjælp.
Dette giver lige så lidt mening, som det giver mening at støtte folk, der gerne vil have chokoladeis.