Susanne Clemensen (CD), 2001-01-24:
Statsministeren drømmer om et Danmark, der ganske enkelt er verdens bedste IT-nation, men i virkeligheden er der lang vej igen.
I Sverige har de allerede afsat 8,3 mia. kr. over de næste 4 år til at stimulere udviklingen af et informationssamfund for alle, og Norge og Island rumler med samme tanker, men i Danmark halter vi stille og roligt bagefter de lande, vi normalt sammenligner os med.
Vi er i de sidste år gledet fra en tiendeplads til en fjortendeplads i den internationale rangstige på investering i forskning og uddannelse.
PLS Rambøll har netop evalueret integrering af IT og nye netbaserede undervisningsformer i de videregående uddannelser.
De fik dumpekarakter.
Derfor er den nylig indgående finanslovaftale om mange flere penge til de videregående uddannelser og forskning, som CD har indgået med regeringen, SF og Enhedslisten,
Regeringen skal altså oppe sig gevaldigt, hvis bare vi i Danmark skal gøre os håb om at blive Nordens førende IT-nation.
Offentlige investeringer i uddannelse, forskning og ny teknologi er tvingende nødvendig for, at Danmark kan overleve i en globaliseret verden, hvor arbejdskraften og virksomhederne vil søge derhen, hvor de største muligheder for udvikling er.
I en ny videns- og netværksbaseret økonomi er det samspillet mellem uddannelse, forskning, IT, arbejdsmarked, sociale forhold, skatteregler og finansiering, der er interessant, og ikke lavere lønninger og lavere virksomhedsskatter.
Men der er også brug for en holdningsændring.
Dronningens mere bekymrede nytårstale er jo udtryk for synspunkter, som vi alle kan genkende, tror jeg, inden for et bredt politisk spekter.
Derfor må vi også gøre en særlig indsats for at undgå opsplitning i et informationsteknologisk A- og B-hold.
I forordet til netværksredegørelsen fremgår det, at blandt danskere under 50 år har næsten tre ud af fire adgang til Internettet, og de bruger det.
Til gengæld viser analyser en stor social og aldersmæssig ubalance.
Blandt ufaglærte svarer hver sjette, at de ikke aner, hvad Internettet er, og kun en fjerdedel af danskere over 60 år har adgang til nettet.
Det får mig til at tænke på den investeringsplan, som regeringen offentliggjorde i går.
I den er man heldigvis holdt op med at kalde det voksende antal ældre for en byrde, nu nøjes man med at kalde dem for en udfordring.
Men indgangsvinklen er stadig negativ.
Hvorfor ikke se det voksende antal ældre som en styrke?
Hvis Danmark kan benytte den erfaring og viden, der er hos vores ældre medborgere, så bliver vi alle sammen rigere.
CD vil derfor foreslå regeringen at gøre en ekstra indsats for, at mennesker over 50 år får mulighed for at deltage i den teknologiske udvikling, bl.a. ved at udbygge mulighederne for fleksibel arbejdstid, en massiv satsning på IT-brugeruddannelser og kurser såsom pc-kørekortet, installeringer af pc'er i hjemmet, og etablering af hjemmearbejdspladser.
Her kunne det offentlige godt gå i spidsen for at vise, at en øget gruppe ældre ikke nødvendigvis er et problem.
Netop derfor kan jeg ikke lade være med at sige, at regeringens korstog mod den nu stoppede hjemme-pc-ordning virkede ualmindelig kortsigtet.
På et tidspunkt, hvor ufaglærte og faglærte så ud til også at kunne få glæde af ordningen, smækkede man kassen i.
Selvfølgelig var der tale om et frynsegode eller skatteobjekt, hvor staten i realiteten ville miste nogle penge.
I CD er vi til gengæld sikre på, at de penge ville være givet rigtig godt ud, og det vidner for os at se
, om en uendelig dårlig start på regeringens plan for en holdbar fremtid.
I det hele taget bør vi gøre alt, hvad vi kan, for at hjemmearbejdspladser bliver mere og mere udbredte.
Ikke forstået som et enten-eller, men som et både-og, hvor man f.eks. havde mulighed for at arbejde hjemmefra 2-3 dage om ugen. Muligheden for lejlighedsvis at arbejde fra eget hjem, giver den enkelte ansatte mulighed for i langt højere grad selv at tilrettelægge sit arbejde.
Det giver sparet transporttid, mindre stress og jag og flere muligheder for forældre for at være sammen med børnene efter skoletid, hvis skoledagen vel og mærke gøres længere for de yngste børn til f.eks. kl. 14, sådan som CD har foreslået i forbindelse med vores tanker om en helhedsskole, som vil give mere tid til den enkelte elev.
For at realisere de planer er bredbånd og højhastighed til alle borgere naturligvis meget centralt, men det er det også for at fremme e-handel, fjernundervisning og øget digital forvaltning, som vil give borgerne lettere adgang til informationer, og ikke mindst for fortsat at kunne effektivisere og yde en bedre service i den offentlige forvaltning til borgere og virksomheder.
Derfor er vi meget tilfredse med, at regeringen vil komme med en bredbåndsplan i juni i år, og så håber vi at kunne tage hul på de konkrete initiativer i efteråret.
Efter CD's opfattelse vil det være sund fornuft, at staten investerer i udvikling af højhastigheds- og bredbåndsforbindelser.
Men netop derfor er der heller ingen grund til at tøve med investeringer i bredbånd og højhastighedsforbindelser til alle.
Børn i fremtiden vil have ret gode forudsætninger for at bruge IT som et naturligt redskab i undervisningen.
Selv om IT ifølge folkeskoleloven skal integreres i undervisningen i alle fag, så har det knebet gevaldigt med at opfylde målet i praksis, dels på grund af de få computere og dels på grund af lærernes manglende almene og pædagogiske IT-kvalifikationer. Regeringens mål om én computer pr. 10 elever er nået i en del kommuner i dag, men CD mener ikke, at det er tilstrækkeligt.
Vi er nødt til at investere i pc'er til alle skolebørn.
Desuden vil CD arbejde for, at folkeskolen tilbyder undervisning i IT og medier som et vigtigt og spændende frivilligt tilbud for eleverne om eftermiddagen.
IT-Brancheforeningen har desuden lavet et oplæg, som indeholder nogle meget konkrete forslag, som vi i CD synes er spændende.
Det gælder en præcis statistik for anvendelsen af pc'er i folkeskolen, at skemaer, lektier og opgaver gøres tilgængelig på skolernes hjemmesider senest i 2002, og at bredbånd også kommer til at omfatte skoler og uddannelsesinstitutioner på alle niveauer senest i 2004.
Heldigvis ser det nu ud til, at der er en del på vej, når det gælder folkeskolen.
Som et led i finanslovaftalen fik
CD afsat 350 mio. kr. for år 2000 til forsøg med og udvikling af en helhedsskole.
Efter at forhandlingerne med de andre politiske partier bag folkeskolen led skibbrud, blev pengene efter vores ønske anvendt til IT og medier i folkeskolen.
Det vigtigste i den aftale er at sætte skub i den nødvendige ændring af undervisningens tilrettelæggelse, som pc'er med adgang til Internettet giver mulighed for.
Ved at inddrage pc'er aktivt og bruge nye pædagogiske metoder i undervisningen vil lærerne for alvor kunne tilrettelægge en undervisning, der sætter den enkelte elevs læren i centrum for undervisningen.
IT og medier er endvidere redskaber, der egner sig fortrinligt til selvstændigt arbejde og arbejde i mindre grupper, og det åbner derfor op for nye undervisningsmetoder.
Det er en aftale, som vi forventer os meget af.
Derfor er det altså også uhyrligt at skulle høre Venstres ordfører her fra talerstolen i dag stå på en eller anden vis at forsøge at tage æren for, at der er afsat 350 mio. kr., som folkeskolen nu får glæde af, ved at de penge bliver anvendt til IT og medier, for hvis ikke CD havde fået afsat de penge, så var de netop ikke blevet brugt på det her område.
I CD har vi erkendt, at Danmark uddannelsesmæssigt på kort sigt ikke kan komme op på det nødvendige antal personer
med en IT-uddannelse, erhvervslivet ønsker
Det er et stort problem, mener vi, og vi har derfor fremsat et forslag i Folketinget i maj 2000 efter inspiration fra især Handelskammeret om, at der i Danmark indføres et greencard for at forbedre danske virksomheders muligheder for at ansætte højtuddannet udenlandsk arbejdskraft.
Der bør efter vores opfattelse ikke være nogen barrierer i dag for at ansætte højt uddannede udenlandske medarbejdere, når man tænker på, at Arbejdsmarkedsstyrelsen i fjerde kvartal 1999 har forudset, at vi får brug for 42.500 IT-folk i år 2003.
Det er vigtigt at fokusere på bredbånd til alle, det skulle også meget gerne fremgå af min tale.
Et IT-barometer over, hvor mange mennesker med den slags kvalifikationer vi har brug for, er også godt, og jeg kunne nævne flere initiativer.
At jeg ikke har opholdt mig så længe ved de enkelte initiativer, skal altså ikke tages som udtryk for, at vi er uenige i de tiltag, men blot, at der efter CD's opfattelse er behov for også at fokusere på andre tiltag, hvis vi i Danmarks interesse skal blive en førende IT-nation.
Så må vi heller ikke glemme, at der også er andet end IT, som er ved at revolutionere vores samfund, nemlig de muligheder, som bioteknologien giver os, f.eks. for at helbrede syge mennesker.