runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jytte Andersen (S), 2004-02-24:
Jeg kunne også høre på hr. Freddie Madsen, at han ikke var helt opmærksom på forholdet omkring standarden her.
Hvorfor er den ikke blevet implementeret i tidligere regeringers tid, bl.a. da jeg var by- og boligminister?
Det er den ikke, for da fandtes den ikke.
Der blev sat et standardiseringsarbejde i gang, som vi i første omgang sagde kunne være vejledende.
Det viser sig så, at det er langtfra tilstrækkeligt, og at der stadig væk er mangler i nybyggeriet på en måde, som modvirker, at handicappede får et reelt valg til at gøre, hvad de vil, og det synes vi er dybt bekymrende.
Det er derfor, at forslaget kommer nu, må jeg sige til hr. Freddie Madsen.
Det er sådan set, fordi det er en ny
standard, men en prøvetid på et års tid eller to synes vi er nok.
Leif Mikkelsen (V), 2004-02-24:
Ja, det er jo tårevædende, og jeg er meget ked af, at vi skal have den debat, fru Lissa Mathiasen lægger op til, i lyset af, at det netop er mennesker, der har handicap, vi taler om.
Når fru Lissa Mathiasen nu med særlig stemmeføring påpeger det på den her måde, så er jeg nødt til at sige, at det er lidt underligt for mig at konstatere, at et Socialdemokrati, der har haft regeringsmagten i en betydelig årrække og indtil for 2 år siden med fru Lissa Mathiasen som medlem, ikke har rettet op på de her forfærdelige tilstande, som jo også har været der i den regerings tid.
Det kan undre meget, at det nu skal gøres til sådan en brødebetynget sag, som om andre er udyr.
Det synes jeg faktisk ser meget lidt kønt ud fra fru Lissa Mathiasens side.
Jeg er helt enig i, at vi i fællesskab skal finde bedre løsninger, og lad os gøre det uden at forfalde til overbudspolitik.
Jytte Andersen (S), 2004-02-24:
Jeg hører på Dansk Folkepartis ordfører, at han er blevet fuldstændig forført af ministeren - forført til den opfattelse, at det her forslag om at tænke sig om, når man planlægger byggeri, skulle koste det hvide ud af øjnene.
Det er der jo faktisk ikke tale om.
Der er tale om at tænke sig om på et tidligt tidspunkt til gavn for handicappede mennesker i dette land.
Dansk Folkeparti slår sig jo fra tid til anden op som et parti, der kerer sig om de svage grupper i samfundet, om bl.a. handicappede medborgere.
Jeg forstår simpelt hen ikke den indstilling, hr. Freddie Madsen har givet udtryk for, men jeg vil gerne spørge helt stilfærdigt - hvis det nu skulle vise sig, at hr. Freddie Madsen er blevet ført på vildspor, og det viser sig, at det ikke koster i nærheden af en milliard - om hr. Freddie Madsen så er parat til at ændre sin opfattelse, så den i hvert fald svarer nogenlunde til det, Dansk Folkeparti plejer at sige om deres optagethed af handicappolitik.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-02-24:
Man skal forhandle om at få en liste, således at man ud fra den kan gøre de tiltag, der skal gøres.
Man kan jo ikke få alt det, man peger på.
Det er der jo ingen, der kan her i livet.
Det er der heller ikke nogen, der har lovet nogen.
Morten Homann (SF), 2004-02-24:
Forstå det, hvem der kan.
Når de handicappede efter en grundig drøftelse fremlægger et seriøst forslag til, hvad det er, handicappede gerne vil have, så siger Dansk Folkeparti nej tak.
Det, Dansk Folkeparti i stedet for vil, er, at man vil sætte sig ned og forhandle med regeringen.
Vil hr. Freddie H. Madsen virkelig fastholde, at det er at lytte til de handicappede?
Når de handicappede faktisk kommer med et forslag, som er grundigt gennemarbejdet, afviser man det, og så vil man hellere tale med regeringen.
Undskyld, det giver ikke nogen mening inde i mit hoved.
Endelig vil jeg lige nævne for hr. Freddie H. Madsen, at jeg tror, der var en misforståelse i ordførerindlægget, nemlig at B 115 er et spørgsmål om at gøre DS 3028 retligt bindende i alle ender og kanter.
Det er jo ikke det, der er tale om.
Der er tale om at dele processen i fire faser, hvor man tager de dele af DS 3028, som er mest presserende, og gør dem retligt bindende, skriver dem ind i bygningsreglementet, og så deler kravene op i nogle øvrige grupper nedefter, som ikke alle sammen bliver bindende på samme måde.
Der er der også nogle vejledende krav.
Kan hr. Freddie H. Madsen ikke bekræfte det?
Freddie H. Madsen (DF), 2004-02-24:
Jo, jeg var til stede på det møde, vi her taler om.
Men det er jo sådan, at vi i Dansk Folkeparti måske ikke har den samme indstilling, som SF har.
Vi vil gerne spørge, vi vil gerne have, at man laver en forhandling og laver en prioriteret liste over, hvordan og hvorledes man vil gøre de ting tilgængelige for de handicappede.
Vi vil ikke udnytte de handicappede på den måde, der her foregår.
Vi vil netop tale de handicappedes sag.
Morten Homann (SF), 2004-02-24:
Jeg kan forstå på Dansk Folkepartis ordfører, at man gerne vil snakke lidt mere og handle lidt mindre.
For her ligger der jo faktisk to forslag på bordet, som handler om at skabe handling, og dem afviser Dansk Folkeparti med henvisning til, at man gerne vil have lidt mere snak med organisationerne.
Nu kan jeg så heller ikke huske, om hr. Freddie H. Madsen var til stede under DSI's foretræde i Boligudvalget, men det tror jeg faktisk han var.
Så jeg vil bede hr. Freddie H. Madsen bekræfte, at den model, der ligger i forslag B 115 fra bl.a. SF, nøjagtig er den model, som DSI - De Samvirkende Invalideorganisationer - foreslog.
Dermed kan hr. Freddie H. Madsen springe hele leddet af snak over.
Handicaporganisationerne har allerede talt og har allerede peget på lige netop den model, som foreligger.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-02-24:
Nu mener jeg ikke, at man fra kommunernes side prioriterer på den måde, der her gives udtryk for.
Jeg mener, at de boliger, vi her taler om, og som er bygget i Aalborg, er almene boliger.
Det, vi taler om her i dag, er handicapboliger, og de handicapboliger går jeg ud fra at kommunen selvfølgelig skal sætte i værk.
Karen J. Klint (S), 2004-02-24:
Det er bare, fordi vi talte om, hvor mange boliger der mangler, og hvordan pengene skal slå til, og så sagde ordføreren for Dansk Folkeparti, at der skal bygges de boliger, der mangler.
Og så var det, jeg kom til at tænke på nogle diskussioner forleden om, at der måske kom nogle boliger i Aalborg, selv om vi mangler her i København.
Så kunne det jo være meget rart at finde ud af, om det, Dansk Folkeparti arbejder for, er, om de handicapvenlige boliger bygges der, hvor de handicappede er interesseret i at de kommer, eller om de skal bygges ude på den åbne mark, hvor byggeprisen er lavest.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-02-24:
Nu henviser jeg jo til utidig indblanding.
Det er Dansk Folkeparti, der ikke vil lave en utidig indblanding over for de organisationer, der skal forhandle med ministeriets folk.
Det er ikke, hvad andre partier kommer med af forslag, det drejer sig om.
Og så forstår jeg egentlig ikke, hvad det er, man mener med, at man skal bygge boliger dér, hvor boliger er billigst.
Det er vist et helt andet lovforslag, vi taler om.
Karen J. Klint (S), 2004-02-24:
Man bliver sådan lidt mærkelig til mode, når man hører en ordfører fra Folketingets talerstol tale om, at en debat her i Folketingssalen, et forslag fra partier om at forhandle mellem partier, er utidig indblanding.
Det synes jeg sådan er rimelig spøjse ord at bruge: utidig indblanding.
Hvad er det, der er utidigt ved, at politikere forholder sig til politiske udfordringer i det danske samfund?
Jeg synes, det kræver noget af et svar fra Dansk Folkeparti på, hvordan det kan være utidig indblanding, at Folketinget tager sit arbejde seriøst.
Det, jeg nu egentlig havde markeret for at spørge om, var en bemærkning om, at der skal bygges boliger der, hvor de mangler.
Kan jeg tillade mig at forstå det derhen, at Dansk Folkeparti så vil hjælpe med at styre regeringen, sådan at der bliver bygget boliger dér, hvor de mangler, og ikke kun dér, hvor kvadratmeterpriserne er lavest?
Freddie H. Madsen (DF), 2004-02-24:
Nej, det var nærmere en konstatering, kunne jeg forstå.
Men den konstatering er jo også en, man selv har opfundet bagest på rækken deroppe. Det, der sker i den her situation, er, at vi har sagt, vi synes, at det er nogle gode ideer, men at vi vil afvente, hvad de forhandlinger, som organisationerne nu skal have med ministerens folk, munder ud i.
Man får os ikke på nuværende tidspunkt til at gå ind i en dialog om at lave nogle ændringer på det her område.
Vi vil først tale med de mennesker, der har de her problemer inde på livet.
Det er dem, der har forstand på det, og det er dem, der mærker, hvordan og hvorledes skoen trykker.
Martin Lidegaard (RV), 2004-02-24:
Ja, så har jeg virkelig misforstået det.
Det vil sige, at Dansk Folkeparti ikke støtter, at vi får kortlagt det her område.
Dansk Folkeparti støtter ikke, at man forbedrer tilgængeligheden ved at indføre den lagte standard.
Dansk Folkeparti ønsker ikke at indgå i en dialog med de partier, der virkelig vil noget på det her område i forhold til liberale erhverv.
Jeg medgiver, at det har jeg helt misforstået.
Det beklager jeg.
Dansk Folkeparti vil altså ikke noget som helst.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-02-24:
Men vi har altså ikke tilkendegivet noget her overhovedet.
Jeg har netop sagt, at vi ikke kan bakke forslaget op, som det ligger.
Men lad os nu prøve at se.
Det, vi gør nu, er, at vi nu har bedt ministeriets folk om at lave en forhandling med organisationerne, og den vil vi afvente.
Vi vil ikke gå ind i nogen utidig indblanding på nuværende tidspunkt vedrørende de sager.
Martin Lidegaard (RV), 2004-02-24:
Hvis jeg skal forsøge ganske kort at opsummere Dansk Folkepartis tale, så er man sådan set enig i forslagene, men er blevet trynet af regeringen til ikke at støtte dem. Men der var da også et par små sprækker i indlægget.
Jeg forstod det sådan, at Dansk Folkeparti er enig i, at vi bør få kortlagt behovet på boligområdet.
Det var man enig i.
Det kvitterer jeg for, det er jeg glad for, for så har vi et flertal for det.
Så har Dansk Folkeparti flere gange udtalt offentligt, at man også vil hjælpe med at gøre DS 3028 retligt bindende.
Nu forstår jeg, at man vil afvente nogle meldinger fra handicaporganisationerne.
Jeg kan forsikre Dansk Folkeparti for, at jeg tror, danske handicaporganisationer vil støtte et sådant forslag, men det er fint, at Dansk Folkeparti selv spørger dem.
Og hvis man får det svar fra handicaporganisationerne, går jeg ud fra, at vi også har flertal for det.
Det kvitterer jeg også for, det er dejligt.
Så er vi kommet et langt stykke længere.
Det er jo også utroværdigt andet i betragtning af, hvor meget Dansk Folkeparti har slået sig op på det her felt.
Så er der en række ting tilbage i forhold til de liberale erhverv.
Og der synes jeg, at Dansk Folkeparti har fat i noget.
Det er klart, at det med de liberale erhverv er en stor mundfuld.
Det er det.
Og vi er helt med på at forhandle og tale os til rette med alle de partier, der har lyst til at være med, så vi kan lave en beretning eller en betænkning sammen, hvor vi finder et niveau, så langt vi kan komme sammen.
Og jeg vil også gerne kvittere for, at jeg hørte Dansk Folkeparti sige, at det er de også indstillet på.
Er det korrekt forstået?
Lissa Mathiasen (S), 2004-02-24:
vi se, hvor langt vi kan nå.
Det burde egentlig være sådan en god holdning, som Venstre normalt ville kunne støtte, nemlig at lade os prøve ad frivillighedens vej.
Jeg kan ikke lade være med at tænke på, om Venstres ordfører nu også er klar over, at når man tager sådan noget som DGI-byen, det er sådan noget, som jeg tror står Venstres ordførers hjerte nær, så står 104 værelser i skærende kontrast til, hvordan DGI-byen i øvrigt er indrettet.
Det er brandærgerligt, at vi står med de nye byggerier, det kunne have været undgået. Lad os dog i fællesskab, og det vil jeg appellere til, finde nogle bedre løsninger.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-24:
Efter den tilkendegivelse kan jeg meddele, at Kristendemokraterne og Det Radikale Venstre vil stemme for lovforslaget.
Vores bekymring har været, om det nu er muligt at opretholde den nødvendige miljøstandard, men efter det, ministeren har sagt fra Folketingets talerstol, så føler vi os betrygget, og på den baggrund vil vi stemme for lovforslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-24:
Jeg må indrømme, at den fortolkning undrer mig lidt.
Jeg kunne eventuelt forstå, hvis det var en fortolkning, der gik ud på, at det var noget med et gennemsnit over en periode osv., men at det decideret er under 37 timer undrer mig, og hvis det var det, man var enig om, hvorfor skrev man så ikke det i aftalen?
Det er jo noget andet, der fremgår af aftalen. Så synes jeg også lige, at jeg vil give beskæftigelsesministeren mulighed for at svare på, om det er korrekt forstået, at hvis der er en virksomhed med nogle østarbejdere ansat, hvor en fagforening etablerer en konflikt mod den virksomhed, så betyder det, at de østarbejdere kan risikere at miste deres arbejde på den konto, og at der dermed er en afgørende svækkelse af fagbevægelsens mulighed for at køre konflikter mod virksomheder, medmindre de vil lade det gå ud over de østarbejdere, der er kommet hertil.
For det første vil jeg sige velkommen til en genopstået arbejdsmarkedspolitisk ordfører fra Socialistisk Folkeparti.
Det er rart at se, at der er gang i den.
Derudover vil jeg godt sige til den arbejdsmarkedspolitiske ordfører fra Socialistisk Folkeparti, at et konkret forslag jo bl.a. går ud på, at man skal have mulighed for at optjene retten til dagpenge, og hvis man har optjent retten til dagpenge i Danmark, så skal man selvfølgelig have dagpengene.
Det vil sige, at kravet om arbejdstilladelser skal gælde i de tilfælde, hvor man ikke har optjent retten til dagpenge og har mulighed for at få dagpenge.
Aage Frandsen (SF), 2004-02-24:
Hr. Søndergaard bebudede en hel masse ændringsforslag.
Jeg går ud fra, at det betyder en række forslag, som tager højde for de problemer, som jeg kan forstå hr. Søndergaard ser her.
Kan vi høre lidt om, hvad det er for noget?
Det er jo ikke nok at sige, at fagbevægelsen ligesom skal klare alle problemer.
Hvis nu ikke fagbevægelsen er så stærk, som hr. Søndergaard og jeg ønsker den skal være, hvad gør vi så ved det?
Kan vi ikke få løftet en flig for, hvad indholdet af Enhedslistens ændringsforslag vil være?
Det kunne da være meget interessant allerede ved førstebehandlingen at få det at vide.
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-24:
Ja, det sidste er formentligt rigtigt ud fra det, der ligger i lovforslaget, men man bliver desværre også nok nødt til at sige, at fagbevægelsen jo ikke kan erklære konflikt på samtlige virksomheder, og på mange af de virksomheder, vi vel taler om her, vil der jo typisk ikke være grundlag for, at man fra fagbevægelsens side etablerer en konflikt.
Man kan have en mistanke om, at der er noget galt, men der vil være tale om en mindre virksomhed med nogle ansatte, som kan være nogle studerende, der arbejder på nogle vilkår, som de accepterer, men hvor det ikke er noget, man kan byde folk, der skal leve af det.
Så selv om muligheden for at etablere konflikt formelt eksisterer, så vil der på langt de fleste virksomheder på det her område aldrig nogen sinde blive etableret konflikter. Så troede jeg egentlig, at jeg havde svaret på hr. Jan Petersens spørgsmål om det der med lovkrav til overenskomster, fordi jeg har understreget, at det, der i sidste ende sikrer danske lønmodtageres rettigheder, er en stærk fagbevægelse.
Det er det eneste, der kan sikre det.
Og så kan man skrive, hvad man vil, det ene og det andet sted.
Det er fagbevægelsen, der skal sikre det, og derfor skal de forslag, vi skal lave, også på det her område, være med til at give fagbevægelsen redskaber både i forhold til den enkelte arbejdsplads og i forhold til at få folk til at melde sig ind.
Og det gør det her forslag ikke.
Jan Petersen (S), 2004-02-24:
Nej, den historie vil jeg ikke fortælle, for jeg er ikke enig i, at arbejdsløshedskasser og faglige organisationer i alle tilfælde er to forskellige ting, men jeg mener sådan set godt, at man kan være medlem af en faglig organisation uden at være medlem af en arbejdsløshedskasse.
Det gælder også de østeuropæiske lønmodtagere; det vil de også have mulighed for, og jeg vil da også opfordre til, at man agiterer for, at de bliver det.
Men hr. Søren Søndergaard svarede ikke på mit spørgsmål: Mener hr. Søren Søndergaard, at der i dansk lovgivning skal indføres en bestemmelse, der indebærer, at alle, der arbejder på en dansk arbejdsplads, er omfattet af en overenskomst, uanset om den er tegnet eller ej?
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-24:
Hr. Jan Petersen har fuldstændig ret i, at det er Enhedslistens opfattelse
Det er også derfor, det har været så afgørende for os, at hvis man skulle skrue et forslag sammen, så skulle det være et forslag, der befordrede, at østarbejdere fik kontakt med og tilsluttede sig den danske fagbevægelse, sådan at man i fællesskab kunne kæmpe for at gøre forholdene bedre.
Derfor er et af vores hovedkritikpunkter mod den aftale, der ligger her, at man på en række helt centrale punkter siger til østarbejderne: I har ikke nogen rigtig interesse i at søge kontakt med fagbevægelsen.
Det gælder f.eks. det, at man ikke har mulighed for arbejdsløshedsunderstøttelse.
Jeg ved jo godt, at hr. Jan Petersen om et øjeblik vil fortælle mig, at arbejdsløshedskasserne og fagforeningerne er to helt forskellige ting, men hr. Jan Petersen ved jo også, at i virkelighedens verden, når man kommer ud og skal organisere folk, så hænger de to ting sammen.
Derfor er det, at man ikke kan spille på den ene mulighed, også med til at gøre, at folks interesse for hele pakken eller for en del af pakken bliver mindre, og dermed vil det have den funktion at svække fagbevægelsen.
Jan Petersen (S), 2004-02-24:
Det har været et problem i flere generationer, så vidt jeg kan se.
Hver gang der er sket et eller andet for danske lønmodtagere, har det generelt altid været et tilbageskridt, og jeg kan høre, at det er det her også.
Jeg vil gerne spørge hr. Søren Søndergaard: Mener hr. Søren Søndergaard, at vi skulle løse de problemer, han mener at finde i lovforslaget, ved bare at lave én bestemmelse, og det er, at i Danmark gælder overenskomster på alle arbejdspladser i alle situationer, uanset om der er tegnet en overenskomst eller ej?
For jeg synes sådan set, det er den eneste konklusion, der er tilbage efter at have hørt hr. Søren Søndergaards indlæg.
Aage Frandsen (SF), 2004-02-24:
Det vil sige, at jeg slet ikke må svare på spørgsmålet!
Men jeg skal gerne udvirke, at vores ordfører, hr. Ole Sohn, er til stede ved anden- og tredjebehandlingen, så spørgsmålet kan stilles.
Kan vedkommende så - det er et retorisk spørgsmål til hr. Søndergaard, for han kan ikke svare, men det er et spørgsmål til beskæftigelsesministeren - vende tilbage til sit oprindelige hjemland og senere igen i 6 måneder søge arbejde i Danmark?
Hvornår kan det lade sig gøre?
Det synes jeg er et relevant spørgsmål.
Så er der også et andet spørgsmål, som jeg også synes skal stilles til beskæftigelsesministeren, nemlig om fuld beskæftigelse ikke skal forstås på den måde, som også den socialdemokratiske ordfører var inde på, at det altså er det, der står i teksten, og at bemærkningen kun er en lille moderation, og ikke det, som nogle senere har prøvet at tolke det til, nemlig at det kun er 5.000, og at det er fuld beskæftigelse.
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-24:
Jeg vil bare bede SF's gruppeformand om at svare på det spørgsmål, jeg stillede, nemlig om SF's gruppeformand vil udvirke, at ordføreren kigger forbi til anden- eller tredjebehandlingen, så vi kan få diskuteret de her meget vigtige spørgsmål i salen, hvor alle kan høre det.
Aage Frandsen (SF), 2004-02-24:
For det første vil jeg gerne anholde hr. Søndergaards brug af ordet bugtaler.
Jeg tror også, at hr. Søndergaard bruger ordet helt forkert, for bugtaleren er jo den, der taler.
Det er ikke dukken.
Jeg tror nok, at hr. Søndergaard mener, at jeg er dukken og hr. Sohn er bugtaleren.
Den korrektion vil jeg gerne bringe, hvis hr. Søndergaard senere hen benytter sig af den i øvrigt ellers muntre bemærkning.
Sådan er det.
Når man skal sige noget muntert, skal man sørge for, at det er korrekt, ellers skal jeg bruge kommentarer til at nedgøre den ellers muntre bemærkning.
Men jeg vil gerne svare, for jeg kan sagtens svare på spørgsmål, når de drejer sig om det, vi har sørget for her.
For det første har vi støttet østudvidelsen, for det andet vil vi lave nogle ordnede forhold.
Så det alternativ, som hr. Søndergaard har,
er, så vidt jeg har forstået, at disse østeuropæiske lande slet ikke skal ind i EU eller hvad?
Når man nævner de konkrete ting, drejer det sig om, at de jo, som hr. Søndergaard har fået svar på, altså må henholde sig til at få arbejdsløshedsunderstøttelsen i det land, de ellers kommer fra.
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-24:
Nu er det her jo en utrolig vigtig sag, som handler om ikke mindst fagbevægelsens muligheder for at forsvare de rettigheder for medlemmerne, som man har tilkæmpet sig igennem mere end 100 år.
Derfor ville jeg også så gerne have spurgt SF om, hvordan SF har det med at stemme for en lovgivning, som betyder, at folk, der bliver uberettiget afskediget, ikke bare mister deres job, men også bliver smidt ud af landet.
Jeg ville også gerne have spurgt om, hvordan SF har det med, at når folk, der har arbejdet i 2 år og betalt skat og kontingent til dagpengene, bliver fyret, kan de ikke få dagpenge, eller hvordan SF har det med, at man kan ansætte folk langt under overenskomsten inden for det pågældende område.
Det ville jeg gerne have spurgt SF om.
Jeg har forståelse for, at SF's ordfører er forhindret i at deltage - det kan ske for os alle sammen, så det er helt fair - og at det derfor er en bugtaler, der er på talerstolen.
Det har jeg også respekt for.
Derfor vil jeg bare spørge SF's gruppeformand, om han vil medvirke til, at SF's ordfører på området kommer til anden- eller tredjebehandlingen, så vi kan få den her utrolig vigtige diskussion her i salen, hvor alle har mulighed for at høre den.
Lars Barfoed (KF), 2004-02-24:
For det første må jeg sige til hr. Bent Bøgsted, at jeg på ingen måde kan anerkende, at Det Konservative Folkeparti skulle være et specielt arbejdsgiverparti.
Bare for at få slået det fast.
For det andet må jeg så sige, at hvis nogen arbejdsgivere skulle gøre sig forhåbninger om, at de på grundlag af de regler, vi nu indfører, kan ansætte folk og så i øvrigt se stort på arbejdsmiljøregler, sådan som hr. Bent Bøgsted antyder at nogle havde forestillet sig, må det komplet afvises.
Det fremgår jo af alt, hvad der er skrevet om denne sag, at man selvfølgelig skal overholde arbejdsmiljølovgivningen, uanset om der er tale om østeuropæiske medarbejdere eller danske medarbejdere.
Aage Frandsen (SF), 2004-02-24:
Jeg tror altså, at taletiden giver mulighed for lidt mere.
Der må være andre ting i forhold til den der generelle kritik, hr. Søndergaard kom med, som kan være eksempler på, hvordan man vil gøre det langt bedre.
Jeg kan forstå, at man er interesseret i - i modsætning
til Dansk Folkeparti, som man ellers kan køre parløb med på nogle områder med hensyn til EU - at østarbejderne kommer til Danmark.
Det kan jeg forstå.
Bent Bøgsted (DF), 2004-02-24:
Nu er det jo ikke sådan, at der er tvivl om, at hr. Lars Barfoed repræsenterer et arbejdsgiverparti.
Det tror jeg i hvert fald nok at vi alle sammen kan blive sådan nogenlunde enige om.
I den forbindelse har vi hørt flere arbejdsgivere, der har udtalt, at de ser frem til åbningen her, fordi de kan få noget arbejdskraft, der ser stort på arbejdstid og arbejdsforhold.
Det er jo ikke helt i overensstemmelse med den store arbejdsløshed, vi har i Danmark.
Hvordan ser hr. Lars Barfoed på det?