runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-05:
Det er rigtigt, at vi har beskæftiget os med det her i en lang periode, og det er også rigtigt, at det, som statsministeren og udenrigsministeren har svaret, er: Vi stoler på vores koalitionspartnere; vi har ikke nogen anledning til at tro, at vores koalitionspartnere gør noget galt; vi er sikre på, at de overholder Genèvekonventionen.
Statsministeren kan lige tjekke i svaret, så kan han se, at det er det, der står: Vi stoler på vores koalitionspartnere, og vi har ikke anledning til andet.
Jeg synes jo nok, at der på det seneste selv for statsministeren burde være et par anledninger til at tvivle på, om nu koalitionspartnerne England og USA rent faktisk overholder Genèvekonventionen.
Det stiller jo altså sagen, synes jeg, i et noget andet lys, hvis det er sådan, at vi ser systematiske overtrædelser af Genèvekonventionen, systematiske krigsforbrydelser.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-05-05:
Som det allerede tidligere er oplyst til hr. Søren Søndergaard, gør Danmarks støtte til den internationale koalition og deltagelse i den multinationale sikringsstyrke ikke Danmark medansvarlig for handlinger, der foretages af andre partnere.
Det er allerede tidligere oplyst til hr. Søren Søndergaard i besvarelsen af spørgsmål nr. S 3115 stillet til udenrigsministeren den 2. maj.
Jeg har ikke noget at føje til det.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-05:
For det første vil jeg godt sige tak for, at vi fik det svar fra statsministeren.
Jeg vil læse lidt op fra telegram fra Ritzau, der er kommet i dag: »Fransk tv viste tirsdag optagelser af et amerikansk helikopterangreb, hvor tre tilsyneladende ubevæbnede irakere blev dræbt ...
Optagelserne viser klart, hvordan irakerne blev dræbt en efter en.
Den sidste bliver slået ihjel, mens han tydeligvis forsøgte at krybe i ly for skuddene.
Skarpskytten i helikopteren opdager, at manden kun er såret, men officeren beordrer ham til at skyde igen.
- Vent, der er en bevægelse ved lastbilen.
Han er såret, sagde skarpskytten.
- Skyd ham.
Skyd både lastbilen og ham, lød svaret fra landjorden.
Angrebet skulle have fundet sted l. december 2001 på en ikke nærmere udpeget lokalitet.
Den dag oplyste amerikanske talsmænd i Irak, at 46 irakere blev dræbt i kampe ved byen Samarra nord for hovedstaden Bagdad, og øjenvidner fortalte, at der blandt de dræbte var flere civile.
« Jeg synes, der er et behov for, at vi får et meget klart svar fra statsministeren på, hvad der er koalitionens ansvar, og hvad der er Danmarks ansvar.
Hvornår er Danmark en del af koalitionen, og hvornår er Danmark ikke en del af koalitionen?
De her angreb er jo blevet fremlagt af amerikanske officerer som koalitionens angreb, så jeg synes, at vi har behov for en meget ekstrem klargøring af, hvornår Danmark har et ansvar og dermed er en del af koalitionen, og hvornår vi ikke er en del af koalitionen.
»Vil statsministeren oplyse, om Danmark er inkluderet, når amerikanske militærpersoner hævder at tale og handle på »koalitionens« vegne?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-05-05:
Nu synes jeg, at hr. Søren Søndergaard lige skal dæmpe sig en lille smule.
Jeg har i dag på det skarpeste taget afstand fra det, der er foregået.
Til det spørgsmål, som hr. Søren Søndergaard stillede, for resten var det jo en lidt ophidset kommentar, vil jeg gerne sige, at jeg vil tage en kontakt til forsvarsministeren med henblik på at sikre, at der i forbindelse med de tilsyn, som allerede føres fra de danske styrkers side, er der skærpet opmærksomhed om, hvorvidt de fanger, som er overladt til andre myndigheder af danske styrker, har lidt overlast.
Jeg vil gerne sige til hr. Søren Søndergaard, at det initiativ til jeg tage, for det er klart, at vi ikke kan leve med den mindste usikkerhed på det punkt. Hermed sluttede spørgsmålet.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-05:
Jeg vil bare sige til statsministeren, at det her ikke handler om ordkløveri.
Det handler om, at den besættelsesmagt, som Danmark er en del af, myrder, torterer og ydmyger fanger.
Det er det, det handler om.
Jeg synes, at statsministeren skal svare på det spørgsmål, jeg stillede: Vil statsministeren tage initiativ til, at det bliver undersøgt konkret i forhold til hver enkelt, om de, vi har haft ansvar for, har været udsat for tortur eller for at blive ydmyget?
Jeg synes, at statsministeren skal svare på det meget enkle spørgsmål, om han vil tage initiativ til, at der bliver foretaget den undersøgelse. Så forstår jeg ikke, at statsministeren hele tiden snakker om, at det er i lyset af de seneste oplysninger.
Altså The Independent, 15. februar: En iraker dør i britisk varetægt, angivelig efter at syv andre er blevet sparket og slået af britiske soldater i Basra.
The Guardian den 21. februar: 26-årig iraker dør i britisk varetægt; hans lig var fuld af blå mærker.
22. februar i The Independent: Irakisk skoleinspektør dør i britisk varetægt, fik tæsk med riffel under anholdelse.
Den 27. februar: 16-årig drukner, efter britiske tropper har tvunget ham ud at svømme i en flod, han kunne ikke svømme osv. osv. osv. Men jeg forstår, at når Udenrigsministeriet og Forsvarsministeriet
Han læser ikke The Independent, han læser ikke amerikanske aviser, han læser ikke engelske aviser, han ved ikke noget.
Han læser ikke Amnestyrapporter, han får ingen oplysninger af Forsvarsministeriet, og han får ingen oplysninger af Udenrigsministeriet.
Er det virkelig sådan, Danmark fører krig?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-05-05:
Jeg kan forsikre hr. Villy Søvndal om, at vi ikke er ligeglade, og jeg vil gerne gentage den kraftige fordømmelse af det passerede, som jeg kom med allerede i går.
Jeg gentager det gerne: Jeg tager på det kraftigste afstand fra den brutale, nedværdigende, ydmygende behandling, som irakiske fanger har været udsat for, tilsyneladende af amerikanske og britiske soldater.
Man kan ikke stærkt nok tage afstand fra det, fordi det i den grad modarbejder alt det, vi gerne vil opnå i Irak, nemlig at få skabt et nyt, moderne og frit Irak, hvor der er respekt for det enkelte menneske og friheds- og menneskerettighederne.
Det gør selvfølgelig ubodelig skade i den proces, at visse soldater så groft mishandler irakiske fanger.
Det strider mod alt, hvad vi står for, og derfor kan man ikke stærkt nok tage afstand fra det.
Så jeg kan sige til hr. Villy Søvndal, at vi tager den her sag dybt, dybt alvorligt.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-05:
Jeg er sådan set ikke så optaget af en beklagelse eller af en undskyldning, eller hvad man kunne kalde det, for sket er sket.
Det, jeg er dybt foruroliget over og egentlig også vred over, er, at vi har en dansk regering, der har et særligt ansvar for, hvad der sker i Irak, på grund af at vi deltog i krigen, og fordi vi deltager i besættelsen.
Undskyld mig, men med den stak rapporter, der ligger, skal man være blind, og man skal være døv også i den offentlige debat, hvis man ikke har hørt om, at de her ting sker.
De ting, der sker i f.eks. Basra, er, at fanger bliver kvalt, det er, at mennesker dør under varetægt - på linje med, at vi nu har fået de der afskyelige billeder af, hvad der sker der, hvor amerikanerne har ansvaret. Jeg vil godt sige til statsministeren, at det foruroliger mig dybt, at i hele den side af krigen, som er med til at tegne et andet billede end det, statsministeren har ønsket at tegne fra start, er regeringen stort set ligeglad.
Det er vel også derfor, at statsministeren i går kunne svare, at han ikke var informeret.
Man er fuldstændig ligeglad med de her irakiske fangers liv. Jeg må spørge statsministeren: Hvordan skal vi kunne tro på, at man fremover vil holde øje med et område, hvor man har fået så klare meldinger uden overhovedet at foretage sig noget som helst?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-05-05:
Her vil jeg til gengæld meget gerne bruge udtrykket garanti: Ja, det kan jeg garantere hr. Villy Søvndal for.
Lad mig så i forlængelse af den ordveksling, vi havde i går, som hr. Villy Søvndal nu vender tilbage til, sige, at min udtalelse jo afspejlede, at jeg ikke, før de modbydelige billeder kom frem, var bekendt med oplysninger om grov mishandling og tortur af irakiske fanger.
Ligeledes har der heller ikke været en drøftelse af denne sag i regeringen.
På baggrund af de oplysninger og de spørgsmål, som kom frem under spørgetimen, gik jeg selvfølgelig tilbage og undersøgte sagen og har fået oplyst, at både Udenrigsministeriet og Forsvarsministeriet tidligere har modtaget henvendelser fra Amnesty International.
Jeg vil gerne sige, at hvis min udtalelse er blevet opfattet, som om dette ikke var tilfældet, så beklager jeg meget at have bidraget til den misforståelse.
Jeg udtalte mig som sagt alene om mit eget kendskab og om drøftelser af sagen
i regeringen.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-05:
I forlængelse af dette: Kan vi være sikre på, at regeringen vil videregive oplysninger om tortur, hvis regeringen bliver bekendt med, at det forekommer?
Vil statsministeren give den garanti?
Jeg tænker på, at USA's forvarsminister, Rumsfeld, jo har kendt de billeder i 1 måned, han har holdt dem tilbage, har pålagt, at de skulle tilbageholdes, det er statsministeren formentlig bekendt med.
Jeg tænker på, at den danske regering jo har fået oplysninger om tortur fra Amnesty International.
Jeg tænker på rapporterne, men regeringen har efter statsministerens oplysninger i går ikke læst de der rapporter; statsministeren var ikke vidende om, sagde statsministeren i går, at der forekom tortur.
De strider jo i nogen grad mod det glansbillede af krigen, som statsministeren har været med til at tegne, og derfor kunne man frygte, at regeringen havde en interesse i på linje med det amerikanske forsvarsministerium at holde sådan nogle oplysninger tilbage.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-05-05:
Jeg vil gerne understrege over for hr. Søren Søndergaard, at når jeg bruger det udtryk ikke garantere, er det jo kun, fordi jeg er vant til det forfærdelige ordkløveri hernede i Folketingssalen, som jo gør en temmelig forsigtig med, hvilke ord man bruger.
Der ligger ikke i mit ordvalg, at der så skulle være oplysninger om, at der skulle have fundet mishandling sted af fanger, som af danske soldater er overgivet til briterne.
Som jeg oplyste, fører de danske styrker altså tilsyn med de tilbageholdte, som danske styrker har overdraget til britiske styrker eller til lokale myndigheder.
I lyset af de seneste informationer, der er modtaget om behandling af visse irakiske fanger i fængslerne,
Naser Khader (RV), 2004-05-05:
»Hvad kan ministeren oplyse om status for den særlige udviklingspulje for filmområdet, hvor DR, TV 2 og Filminstituttet har indskudt midler for en 4-årig periode?«
Spørgeren er bekymret over, at ordningen - der skulle erstatte Dansk Novellefilm - fortsat ikke har finansieret nogle nye filmprojekter godt 1½ år efter, at ordningen blev indført.
Ifølge pressen mener filmteknikere og instruktører ikke, at de aktuelle støttevilkår bidrager til, at der kan gennemføres filmprojekter i overensstemmelse med hensigterne i den flerårige filmaftale.
Det er spørgerens indtryk, at problemerne især skyldes, at parterne ikke kan blive enige om en passende balance mellem rettighederne til de producerede værker og de reducerede honorarer, som de aktuelle støttevilkår indeholder.
Brian Mikkelsen (KF), 2004-05-05:
De tre institutioner har i fællesskab nedsat en styregruppe.
Gruppen har udarbejdet en handlingsplan, fastsat støttevilkår og bemandet talentudviklingspuljen, således at der kunne åbnes for ansøgninger den 1. september 2003.
Anden fase, der går ud på at udbrede kendskabet og forankre ordningen i filmproduktionssektoren og talentmiljøerne, er i fuld gang.
Det er en fase, der tager tid, og som kræver tilvænning og forståelse i produktions- og udviklingsmiljøet, fordi der er tale om en ny ordning, der på en række afgørende punkter adskiller sig fra de velkendte filmstøtteordninger.
Talentudvikling er først og fremmest et tilbud til nye og også mere erfarne talenter, hvor der gives mulighed for at udvikle og producere film, der ikke passer ind i de velkendte filmstøtteordninger.
Hensigten er, at talenterne skal afsøge nye grænser i filmsproget og dermed skabe nye oplevelser for publikum i biografen eller foran tv-skærmen. Men talentudviklingspuljen adskiller sig også ved den særlige ånd, som er knyttet til hele ordningen.
Filosofien er, at det er et fælles anliggende for produktionsmiljøet, og de tre aftalepartnere er Danmarks Radio, TV 2 og Filminstituttet.
Det er altså deres ansvar at udvikle fremtidens talenter.
På den måde er det også et fælles ansvar at sikre dansk films overlevelse og videreudvikling på lang sigt.
Tredje fase er så allerede i gang.
Talentpuljen har til dato modtaget mere end 100 henvendelser, hvoraf 50 er blevet
til egentlige ansøgninger, og styregruppen forventer yderligere ca. 25 ansøgninger inden for den nærmeste fremtid.
De første projekter er under udvikling, og det forventes, at de første produktioner snart vil blive iværksat.
Det er en misforståelse af den igangværende drøftelse i produktionsmiljøet, at vilkårene i talentprojekterne skulle forhindre talentordningen i at modtage og behandle ansøgninger.
Filminstituttet har over for mig oplyst, at sagsbehandlingen ikke er påvirket af drøftelserne, og udviklingstiden for de enkelte projekter er helt normal.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-05-05:
Det helt afgørende, når vi taler om vidtgående specialundervisning, er jo at give det unge menneske den hjælp, der skal til for at komme tilbage og fungere på de præmisser, der jo i øvrigt gælder i de tilbud, der gives.
Grænsen for, hvornår man i virkeligheden skal visiteres til en institution af den her karakter, og hvornår man kan komme tilbage igen, er jo en grænsedragning, der af og til er utrolig svær at finde ud af.
Derfor er det så vigtigt, synes jeg, at der er en helhed i det her, så det er den samme myndighed, det samme sted, man følger det unge menneske.
Så er det jo fuldstændig rigtigt, at der er et fagligt miljø skabt omkring de her institutioner, som vi også mener ikke skal gå tabt.
Det er jo derfor, institutionen så også skal drives videre med de kræfter, der er, og den viden, der er.
Udgangspunktet er selvfølgelig, at det er den kommune, institutionen ligger i, der må drive den videre, fordi alt andet ville være ulogisk.
Og så vil det være sådan, at somme tider er der så unge mennesker fra den kommune på institutionen, somme tider er der ikke, det vil jo veksle over tid, det vil jo være forskelligt.
Derfor vil det være mærkeligt at tage en status quo-situation på et givent tidspunkt og sige, at det er udtryk for, om den kommune vil have personer på den institution eller ej, for det kan have forandret sig 2 måneder senere.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-05-05:
»Vil ministeren erkende, at der er tale om et skattehul, og hvornår vil regeringen tage initiativ til at få dette hul lukket?«
»Kan ministeren bekræfte, at ministeren var bekendt med den mulighed, der er nævnt i spørgsmål nr. S 3604, da loven blev behandlet i Folketinget?
Karen Jespersen (S), 2004-05-05:
»Hvad forstås der vedrørende gebyr ved udeblivelse fra behandling mere præcist ved undskyldelige forhold?«
»Hvem har mulighed for at få gratis undervisning i dansk og gå op til danskprøve, og hvor stort vil gebyret i givet fald kunne være?«
»Hvordan afgrænser man torturofre, er det lægen, der skal bestemme, om der skal bruges tolk, og hvilken tolk der skal bruges, og vil patienterne kunne bruge børn som tolke?«
Brian Mikkelsen (KF), 2004-05-05:
At der så kommer spørgsmål indimellem, må spørgeren jo sådan set afgøre med sit eget temperament.
Det er jo fair nok, når man er interesseret i ordningen.
Men tingene har nu altså været på plads, og de har været i god gænge, og der har været regelmæssige møder om det igennem en længere periode, så der er ingen problemer i den sag.
Selvfølgelig vil jeg holde forligskredsen orienteret.
Jeg vil både sende til Kulturudvalget, og jeg vil sende til de forligspartnere, der er i filmaftalen, og sørge for, at alle ordførere selvfølgelig får en ajourføring om, hvor vi er henne med denne her aftale om det, som jo var afgørende i filmaftalen, nemlig at vi gav plads til talenterne, plads til udvikling.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bortfaldne spørgsmål
Naser Khader (RV), 2004-05-05:
Jeg synes, det er meget påfaldende, at der er sket så meget, siden vi sendte spørgsmålet til kulturministeren.
Der er ellers ikke sket ret meget de sidste 1½ år, men her de sidste 14 dage er der sket en hel del.
Det er lidt påfaldende.
Mit sidste spørgsmål er: Vil ministeren orientere Kulturudvalget regelmæssigt om, hvordan det går med denne ordning fremover?
Brian Mikkelsen (KF), 2004-05-05:
Først er der at sige, at der altid vil være lidt støj på linjen, når det handler om økonomi, men overordnet set synes
jeg, man skal holde sig for øje, at vi her har at gøre med en unik støtteordning, som er helt fantastisk i hele Europa. Alle europæiske lande kigger med misundelse på Danmark, fordi vi giver de muligheder for talenterne, og man burde sidde og klappe i sine små hænder og være begejstret for de muligheder, vi giver filmbranchen.
Så jeg forstår simpelt hen ikke det kævleri, der har været - det er henvendt til alle parter i denne her sag
, fordi det handler om partnerskaber.
Det at man sætter nogle rammer for, hvad lønningerne skal være, er jo ikke ensbetydende med, at man skal udbetale lønninger på det niveau. Et partnerskab kræver jo også, at eksempelvis producenten spæder til.
Det er altså ikke staten, der skal finansiere hele talentfilmordningen.
Det har aldrig været meningen.
Det er jo ikke en ny filmstøtte.
Det er talentfilmudvikling, og derfor vil det aldrig nogen sinde være sådan, at staten skal betale hele det projekt.
Der er så sket nogle justeringer, og dem må man jo så have afvejet med hinanden.
Jeg har sådan set været indifferent over for det, fordi jeg mener, at det jo er partnerskaber, det her. Det er sket, siden spørgeren har stillet sine spørgsmål, og det er derfor, at spørgsmålene ikke er helt ajour.
Der er sket nogle justeringer, som betyder, at man nu kan få støtte på op til hundrede procent af minimumslønningerne, som er fastsat i overenskomsten, under forudsætning af, at den samlede tilskudsramme for løn overholdes.
Så der er altså ikke nogen problemer i det længere.
De hundrede procent er dikteret i den aftale, der nu vil blive indgået fremover.
Naser Khader (RV), 2004-05-05:
Mener ministeren ikke, der er er behov for yderligere justeringer?
Det største praktiske problem ved ordningen er de satser, ordningen tilbyder til filmarbejdere som lydmænd og fotografer.
Ordningen tilbyder maks. 7.500 kr. om ugen til disse, men deres overenskomstmæssige løn ligger på omkring 8.000-9.000 kr. for en lydmand og 13.000-16.000 kr. for en god fotograf.
Desuden forsøger man at få folk til at arbejde under overenskomsten og måske begå socialt bedrageri ved at investere deres løn og så modtage sociale ydelser.
Er der ikke behov for en justering, der kan hindre, at de, der søger, kan ende i en situation, hvor de er nødt til at begå socialt bedrageri?
Brian Mikkelsen (KF), 2004-05-05:
Jeg har gjort det i løbet af den sidste periode, at jeg har holdt møder med folk fra miljøet omkring den her situation, som selvfølgelig har været frustrerende for alle parter.
Der er en politisk intention om at gøre noget for talentarbejdet.
Pengene er til stede, der er en politisk vilje til at løse den store udfordring, det er at give plads til talenterne, både de erfarne og de helt nye.
Nu har man så løst det, så derfor vil jeg sige som svar på spørgsmålet: overvældende lidt.
Styregruppen har altså gjort en del ud af at fastsætte beløbsgrænser for den støtte, der kan ydes til talentprojekterne.
Beløbsgrænserne er baseret på, at talentprojekterne i sagens natur bør være billigere at producere end almindelige spillefilm netop for at understrege, at talentordningen ikke blot er en ny støtteordning for filmerhvervet, men er et fælles ansvar for produktionsmiljøet og de tre aftagerinstitutioner.
Det er ikke bare penge, vi lægger over til producenterne og siger: Værsgo, tag for jeg af retterne.
Det er for at udvikle talenterne.
Der er imidlertid ikke tale om, at styregruppen vil fastsætte honorarer for filmarbejdere, der medvirker til projekter, eller vil fastsætte priserne for leje af udstyr.
Nej, der er tale om, at styregruppen har fastsat, hvilke udgiftsposter der kan gives tilskud til, og hvor meget der maksimalt kan gives i tilskud.
Herefter er det så op til produktionsmiljøet at sammensætte et projekt, hvis man ønsker at teste et nyt talent eller ønsker at afprøve en skæv idé for at manifestere et talent. Lige nu foregår stadig væk de sidste drøftelser mellem producenter og filmarbejdere om, hvordan talentprojekterne skal sammensættes økonomisk med hensyn til løn og fordeling af rettigheder til talentprojekterne.
Og der er det vigtigt at understrege, at der skal instituttet og DR og TV 2 jo ikke være partnere i de projekter, men at styregruppen i den løbende dialog med partnerne selvfølgelig bestræber sig på, at man når til en forståelse.
Jeg er også orienteret om, at styregruppen her i begyndelsen af maj, altså efter at spørgsmålene er stillet, har foretaget enkelte justeringer i støttevilkårene, der skulle gøre det lettere at nå til en form for aftale.
Jeg forventer derfor, at sagen kan afsluttes inden for den nærmeste fremtid, således at vi kan koncentrere os om det væsentligste.
Det er at få sat talentprojekterne i søen, så vi kan komme i gang med talentarbejdet inden for filmens verden.
Naser Khader (RV), 2004-05-05:
Nu kan vi politikere ikke gå ind og blande os i detaljerne, men jeg synes godt, vi kan presse på for at speede processen op.
Jeg synes, at processen har været for langsom, og det, jeg hører fra miljøet, er, at samarbejdet mellem dem, der finansierer ordningen, og interesserede producenter ikke har været helt optimalt.
Hvilke konkrete tiltag vil ministeren tage initiativ til for at sikre, at dette samarbejde bliver endnu mere optimalt i fremtiden?
Og hvilke konkrete initiativer vil ministeren tage for at speede processen op?
Der er, som vi ser, og som vi har set i dag i Berlingske Tidende, mange, der har vist interesse, men processen har været for langsom.
»Hvilke konkrete tiltag vil ministeren tage initiativ til for at sikre, at der snarest muligt sker en justering af støttevilkårene, så de kan komme til at fremme projekter skabt af såvel nye som erfarne filmfolk, således som det var hensigten med ordningen i forligskredsen?«
Skriftlig begrundelse
Der henvises til begrundelse for spørgsmål nr. S 3624.
Brian Mikkelsen (KF), 2004-05-05:
Jamen der er jo ikke egentligt hemmelighedskræmmeri.
Tingene foregår så åbent, som de overhovedet kan, men det er klart, at når man sender en ansøgning ind, så har man jo også som producent krav på en vis grad af integritet og fortrolighed omkring sin ansøgning.
Det tror jeg også at spørgeren vil have forståelse for.
Jeg er da lige så frustreret, må jeg da sige, over, at der går denne her periode, inden man begynder at dele pengene ud, for meningen, da vi indgik aftalen, var, at vi skulle støtte talentudviklingsarbejdet ikke så hurtigt som muligt, men så hensigtsmæssigt som muligt.
Og så er 1½ år jo altså lidt lang tid.
Men det har altså åbenbart taget en hel del tid at skabe accept og forståelse for ordningen og også at få produktionsmiljøet - det skal man også lige have med - til at se de nye muligheder.
Og for mig at se bør vi som politiske opdragsgivere erkende, at forandringer tager tid, hvis de skal forankres på den rigtige måde.
Det er vigtigt at forstå her, at talentordningen jo skaber nogle nye former for partnerskaber mellem staten og tv-stationerne på den ene side og produktionsmiljøet på den anden.
Derfor skal vi politisk passe på at gå ind og blande os i sådanne fremtidige partnerskabsprojekter, for så risikerer vi det modsatte af vores hensigt, nemlig at diktere vilkårene med risiko for, at talentprojekterne bliver statslige bestillingsarbejder og ikke projekter, der fødes, udvikles og forankres i det private produktionsmiljø.
Det er altså et helt nyt koncept, vil jeg godt understrege, som skal have tid til at fødes og tid til at nurses og tid til at forankres.