runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Gitte Seeberg (KF), 2004-02-19:
Med en venlig bemærkning fra udenrigsministeren må jeg spørge: Hvorfor står det så ikke i Enhedslistens eget forslag til vedtagelse?
Men lad nu det ligge, det må jo være Enhedslistens egen sag.
Jeg vil foreslå, som også hr. Jeppe Kofod var inde på, at vi tager en særskilt forespørgsel om årsagerne til terrorismen.
Det vil Det Konservative Folkeparti være meget indstillet på, og det er måske også meget relevant at tage den diskussion, især set i lyset af, at regeringen netop har fremlagt sin handlingsplan for, hvordan vi selv kan bidrage til, at terrorisme ikke opstår i den arabiske del af verden.
Jann Sjursen (KD), 2004-02-19:
jeg - sådan som udenrigsministeren faktisk var inde på i sin besvarelse af forespørgslen, kom ind på spørgsmålet om udviklingsbistand.
Ikke bare i kampen mod terrorisme, men også for over en bred front at sikre fred og stabilitet kan det at give en mere langsigtet udviklingsbistand være med til at mindske grobunden for konflikter og dermed også for terrorisme.
Jesper Langballe (DF), 2004-02-19:
Hr. Villy Søvndal indledte sin ordførertale med at tage skarp, generel afstand fra terror, men derefter skete der en betydningsglidning, en begrebssammenblanding, som er et typisk venstrefløjsfænomen, idet begrebet terror blev udvidet til også at omfatte krige.
Nu er det jo rigtigt, at man rent sprogligt kan kalde
alt, hvad der skaber frygt, for terror, altså også krig
Men hvis vi nu præciserer begreberne og skelner mellem det brede begreb terror og terrorisme, er der jo ingen tvivl om, hvad det sidste er, og der er heller ingen tvivl om, at det er det, som USA og Danmark og en række andre lande må og skal gå i krig imod og også gør det.
Det er altså trættende altid at høre
, at terrorisme er den lille mands krig i modsætning til staternes krige, og før man har afskaffet alle staternes krige, og før man har afskaffet al den fattigdom, som korrupte stater påtvinger deres borgere, kan man ikke gå effektivt til krig mod terrorismen.
Jeppe Kofod (S), 2004-02-19:
Nej, jeg synes bestemt ikke, at vedtagelsen er indholdsløs.
Jeg synes, at hr. Søren Søndergaard burde læse, hvad der står i vedtagelsen, og jeg kan ikke begribe, hvis det virkelig er sådan, at hr. Søren Søndergaard og Enhedslisten vil stemme imod den.
Den siger klart, at dansk udenrigspolitik skal bygge på respekten for folkeretten og menneskerettighederne, også i kampen mod terrorismen, og det synes jeg er et klart og simpelt budskab.
Hvis vi begyndte at nævne eksempler i vedtagelsen, ville vi udelukke andre eksempler, og så kunne der spørges, hvorfor vi ikke tog de eksempler med.
Det er jo et spørgsmål om principper, Folketinget forholder sig til, og her er det vigtigt for Socialdemokraterne, at der ikke er tvivl om, hvilken udenrigspolitik der skal føres, og hvilke principper den bygger på.
Det er det, vedtagelsen slår fast
, så jeg synes egentlig, hr. Søren Søndergaards spørgsmål er lidt på afveje, og derfor håber jeg også, man kan stemme for vedtagelsen i sidste ende.
Det er meget simpelt.
Vi slår fast i vedtagelsen - og det synes jeg er helt afgørende - at kampen mod terror skal ske i respekt for menneskerettighederne og folkeretten.
Det er det, der er hovedbudskabet i vedtagelsen, og det kan vi fuldt ud tilslutte os.
Det er fuldstændigt rigtigt, som hr. Søren Søndergaard siger, at der er masser af steder i verden, hvor regimer bruger kampen mod terror som en undskyldning for at begå alle mulige andre former for ulovligheder og krænkelser af menneskerettigheder.
Man behøver blot at læse Amnesty Internationals rapport, så kan man få tonsvis af eksempler, desværre også fra den vestlige verden.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Men det, der er vigtigt for os, er ikke at nævne alle eksempler, og det kan vi heller ikke i en vedtagelse, der er begrænset til 150 ord.
Det vigtige er at slå princippet fast og i øvrigt opfordre regeringen til at følge det princip i alle sager overalt i verden og i den udenrigspolitik, den fører.
Det synes vi egentlig vi har fået med i vedtagelsen, det er vi sådan set tilfredse med, og jeg håber selvfølgelig, at også Enhedslisten stemmer for den, for den er et vigtigt budskab, også set i sammenhæng med den debat, vi skal have senere i dag.
Så vil jeg spørge om noget principielt i denne sammenhæng:
Mener udenrigsministeren, det er rigtigt at tilbageholde en mand i over 2 år for efterfølgende at konstatere, at der efter dansk lov ikke kan rejses en sag mod manden, eller der måske ikke er mulighed for at gøre det af årsager, som vi ikke kender, og acceptere frigivelse?
Bjarne Laustsen (S), 2004-02-19:
Jeg ved ikke, om der er et dårligt arbejdsmiljø herinde.
Der er i hvert fald tilsyneladende en meget tør luft, og der er også problemer med at kunne høre, hvad der bliver sagt.
Så det er jo fint, at formanden tager fat i det for at forbedre arbejdsmiljøet også for folketingsmedlemmer. Jeg er i den sag her fuldstændig på linje med fru Line Barfod fra Enhedslisten, som har været oppe at sige noget om det projekt her i forbindelse med B 13. Når man kigger på regeringen, er det jo netop underligt, hvorfor den ikke kan være med til at støtte sådan et forslag som det her.
Selv om man taler om bøder den ene dag og konsekvenspolitik den anden dag, er der en slaphed og en manglende konsekvens over for det forslag her.
Det er jo et meget, meget lille beslutningsforslag.
Man kunne komme med nogle tilkendegivelser om, hvorvidt man kunne være med til at støtte nogle principper.
Man kan være med til igennem forskningsprojekter at få klarlagt, hvad det er for en proces, der har fundet sted, og hvilke påvirkninger der er.
Derfor er spørgsmålet til
, om ikke det er rimeligt, at de, der har været med til at producere arbejdsskaderne og været med til at fremstille den her proces, også er med til at bidrage til løsningen i form af forskningsprojekter. Det er rimeligt at spørge regeringen og ministeren, hvorfor man ikke kan støtte sådan et lille projekt som det her, der kan være med til at opklare og klarlægge, således at vi kan få en produktion her i landet, hvor vi kan undgå de problemer med arbejdsmiljøet, også på støberierne.
Line Barfod (EL), 2004-02-19:
Jeg er godt klar over, at alle er på vej ud af salen, bortset fra dem, der skal deltage.
Jeg prøver at se, om jeg alligevel kan tale højt nok til, at de, der er interesseret i debatten, kan høre det.
Vi har ønsket denne debat af flere grunde.
I kølvandet på 11. september har vi over hele verden og ikke mindst i Europa oplevet, hvordan der er blevet gennemført omfattende ændringer i lovgivningerne både i de enkelte lande og gennem internationale aftaler. Efter et terroranslag som det, der ramte USA, var det oplagt at overveje, hvad man skulle gøre for at forhindre terrorister i at begå flere handlinger af den slags.
Imidlertid har regeringerne og parlamenterne rundtom i verden efter vores opfattelse vedtaget love og forholdsregler i et omfang og med en rækkevidde, som vi finder er dybt, dybt betænkelig - en betænkelighed, vi ikke er ene om, men deler med retssikkerhedseksperter, borgerrettighedsforkæmpere og jurister.
Også Danmark har vedtaget love på området.
I det lys finder vi det rigtigt og vigtigt, at vi her i Folketinget stopper op og vurderer, hvad konsekvenserne af terrorlovgivningen er, og det håber vi kan lykkes med denne debat.
Besvarelse
Line Barfod (EL), 2004-02-19:
Hr. Troels Lund Poulsen talte jo en del om retsprincipper osv.
Troels Lund Poulsen (V), 2004-02-19:
Jeg vil gerne starte med at sige til fru Line Barfod, at jeg er af den opfattelse, at vi i dag lever i anden verden end den, Enhedslisten lever i.
Venstre er af den klare opfattelse, at den verden og de trusler, vi står over for i dag, tegner et billede, som betyder, at vi bliver nødt til at se med største alvor på den måde, hvorpå verdens terrorister i øjeblikket forsøger at undergrave de retsstater og de principper, som vi forsvarer og gerne vil beskytte i den her del af verden.
Så spørger fru Line Barfod, hvorvidt jeg er enig med Ole B. Sørensen eller ej.
Jeg må skuffe fru Line Barfod med at sige, at jeg har desværre ikke haft mulighed for at læse B.T., og derfor vil jeg gerne afholde mig fra at kommentere, om jeg er enig med Ole B. Sørensen eller ej.
Jeg må bare konstatere, at jeg synes, det er helt nødvendigt at sikre, at vi også tager de hensyn, der skal tages til, at der er terrorister, som vil bruge fly i deres mulige terrorangreb. Det har vi jo desværre allerede set med stor skade for de mange mennesker, der blev dræbt.
Line Barfod (EL), 2004-02-19:
Jeg har forståelse for, at hr. Troels Lund Poulsen ikke har nået at læse B.T. for et par dage siden.
Men mener hr. Troels Lund Poulsen, at det er i overensstemmelse med retsstatsprincipperne, som jo er dem vi skal forsvare mod terroristerne, at man kan registrere en meget stor del af borgerne, at der skal udleveres oplysninger om, hvem der rejser med fly osv., at man kan blive stoppet i lufthavne, at folk kan blive fængslet, at folk kan miste deres arbejde på grund af oplysninger, som de ikke har nogen mulighed for at kontrollere eller forsvare sig imod, fordi de slet ikke ved, de eksisterer?
Mener hr. Troels Lund Poulsen, at det er sådan, en retsstat skal se ud?
Troels Lund Poulsen (V), 2004-02-19:
Vi har jo haft lejlighed til gentagne gange under mange udenrigspolitiske forespørgsler her i Folketingssalen at konstatere, at Enhedslisten lægger meget afgørende vægt på FN.
Det gør Venstre også.
Det har været diskuteret her i Folketingssalen tidligere, hvor Venstres ordfører, fru Birthe Rønn Hornbech, har gjort rede for Venstres synspunkter og også har gjort rede for nogle af de betænkeligheder, vi har haft ved antiterrorlovgivningen, men når vi har lagt det sammen, så har vi valgt at sige, at vi bliver nødt til at konfrontere os med en ny virkelighed, som man ikke har kendt før.
Derfor måtte vi også være opmærksom på den trussel, som de nye terrorister og den nye terrorbevægelse udgør, hvor det er kampen mod civile og det at dræbe civile, som er deres mål.
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-19:
Det, der måske kan virke en lille smule forstemmende, er, at hverken statsministeren, udenrigsministeren eller Venstres ordfører forholder sig til det, forespørgslen handler om.
Dette er ikke en forespørgsel om bekæmpelse af terrorisme.
Vi har haft den slags forespørgsler, vi kan få flere, og vi vil gerne sammen med Venstre straks lave en forespørgsel om, hvordan man bekæmper terrorismen, men det er ikke det, denne forespørgsel handler om.
Denne forespørgsel handler om, i hvilket omfang den kamp, der er foregået mod terrorisme, faktisk på nogle områder har undermineret menneskerettighedskonventioner, anerkendte standarder, som hidtil har eksisteret, men det forholder ingen af de tre nævnte sig overhovedet til. Derfor vil jeg bare spørge hr. Troels Lund Poulsen: Kan hr. Troels Lund Poulsen ikke give bare et eneste eksempel fra hele verden, hvor han mener at man er gået for vidt i forsøget på at bekæmpe terrorisme, og hvor man er kommet til at krænke menneskerettighedskonventioner osv.?
Kan hr. Troels Lund Poulsen ikke gøre det?
Troels Lund Poulsen (V), 2004-02-19:
Jeg vil starte med at sige til hr. Søren Søndergaard
, at jeg desværre ikke endnu har haft mulighed for at være rundt og besøge alle verdens lande
, så derfor kan jeg ikke på stående fod her i dag komme med det svar, som hr. Søren Søndergaard gerne vil have jeg kommer med, på, om jeg kan give et eksempel.
Nej, det kan jeg ikke.
Når Danmark så går i FN-sporet med resolution 1373 og ønsker at følge op på de ting, man beslutter i FN for at styrke hele kampen mod den internationale terrorisme, så må jeg bare konstatere, at det parti, der så sidder tilbage på bænken, er Enhedslisten, som ikke ønsker at være med i det samarbejde i verdensregeringen FN, som Enhedslisten bryster sig af at vi skal have, og ikke ønsker at være med til at udmønte det.
Jeg må bare sige: Det forstår jeg ikke.
Jeg forstår ikke, at Enhedslisten ikke har taget handsken op og har sagt, at det er vigtigt for at være et troværdigt land, at vi går videre og tør udmønte de ting, som FN beslutter.
Det er i bund og grund her, forskellen på os er.
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-19:
Nu behøver man jo ikke at besøge hele verden for at kunne komme med et eksempel, men det er jo tankevækkende, at hr. Troels Lund Poulsen ikke kunne komme med noget eksempel.
Det er da utroligt.
Det må da være dejligt at leve i sådan en verden, hvor terrorismen bliver bekæmpet, uden at der er et eneste eksempel, hvor hr. Troels Lund Poulsen synes, at det er så vigtigt, at man bliver nødt til at trække det frem og sige: Her er man altså gået for vidt, her har man altså undermineret nogle fundamentale ting.
Men det er jo en gentagelse af den måde, man bekæmpede Sovjetunionens indmarch i Afghanistan på, for den blev jo bekæmpet ved at opbygge alle mulige terroristiske elementer som f.eks. Al-Qaeda.
med forskellige danskeres velsignelse opbyggede man islamiske fundamentalister, fordi man ville have en kamp mod Sovjetunionen, men det, man fik, var terrorisme.
Nu er man jo i gang med nøjagtig det samme. Derfor vil jeg godt spørge hr. Troels Lund Poulsen: Det, der foregår i de såkaldte standlande, altså f.eks. Kirgisistan, Turkmenistan, den type lande, mener hr. Troels Lund Poulsen, at det er ting, som er anbefalelsesværdige i forhold til, hvordan man bekæmper terrorisme, også selv om det foregår med amerikansk støtte?
Eller mener hr. Troels Lund Poulsen, at det er gået langt ud over kanten og faktisk ikke bidrager til at bekæmpe terrorisme, men skaber terrorisme?
Troels Lund Poulsen (V), 2004-02-19:
Jeg tror jo i bund og grund, at hr. Søren Søndergaard ikke ønsker at høre efter, hvad jeg siger.
Men det, jeg kan redegøre for, er, at der allerede i dag, som både statsministeren og udenrigsministeren har sagt, eksisterer et omfattende internationalt kontrolsystem i form
af domstole, som kan være med til at sikre, at stater efterlever deres forpligtelse, og også er med til at holde kontrollen.
Jeg synes, det er meget, meget nødvendigt, at vi tager truslen om terrorisme aldeles seriøst, og derfor er jeg selvfølgelig glad for det tilsagn, hr. Søren Søndergaard i dag har givet om, at Enhedslisten gerne vil være med til en forespørgsel om, hvordan og hvorledes man bekæmper terrorisme.
Jeg synes bestemt, det er meget vigtigt, og det hænger også sammen med den debat, vi har her i dag, selv om Enhedslisten ikke ønsker at forholde sig til tingene, men siger, at det er en anden debat.
De ting kan man ikke adskille, de hænger sammen.
Jeppe Kofod (S), 2004-02-19:
Det er ikke nogen enkel sag at bekæmpe terrorisme.
Dels fordi terroristerne ofte opererer i det skjulte blandt civilbefolkningen, dels fordi de udfører attentater, hvor de skyldige selv omkommer.
Vi så den 11. september 2001 med det hidtil blodigste terrorangreb, USA har været udsat for, hvor grusomt den internationale terrorismes ansigt kan være.
En umenneskelig og ubegribelig handling, der ikke bare har medført frygt blandt mennesker, men rystet åbne og demokratiske retsstater.
For Socialdemokratiet er det afgørende, at alle midler sættes ind i kampen mod terrorismen.
Vi vil slå hårdt og konsekvent ned på terrorismen og årsagerne til, at den overhovedet opstår.
Det sker selvfølgelig bl.a. gennem militære og politimæssige indsatser for at pågribe og bekæmpe skyldige i terrorvirksomhed, men det handler i lige så høj grad om en styrkelse af national lovgivning, internationalt forpligtende aftaler og traktater og forebyggelse.
Desværre er der jo mange lande, der ikke har tilsluttet sig alle konventionerne.
Vi opfordrer derfor regeringen til at arbejde for, at alle lande tilslutter sig konventionerne og i øvrigt følger resolution 1373 fra FN's Sikkerhedsråd, der bl.a. førte til den danske såkaldte antiterrorpakke, L 35, der blev vedtaget i maj 2002, og rammeafgørelsen for den europæiske arrestordre.
Det er vigtigt med et tæt samarbejde
om arrestation og udlevering af formodede terrorister.
Lige så stålsatte vi socialdemokrater er i kampen mod terrorismen, lige så stålsatte er vi i forsvaret af humanitær folkeret, herunder menneskerettighederne og grundlæggende retsprincipper.
Hvis disse fraviges, risikerer det internationale samfunds fundamentale grundpille at blive nedbrudt - her tænker jeg på respekten for ethvert menneskes liv - ligesom terroristerne har vundet en særdeles ufortjent sejr.
Danmark og andre demokratiske retssamfund har et kæmpe ansvar for at fastholde, at terrorbekæmpelsen foregår i overensstemmelse med gældende international ret, og her er der bestemt grund til bekymring.
Tag eksempelvis Ruslands hårdhændede fremfærd i Tjetjenien, Israels genbesættelse og aktioner i Palæstina eller det, som den anden »Arab Human Development Report« fra UNDP peger på: at en række arabiske regimer under overskriften terrorbekæmpelse og behov for nationale sikkerhedsforanstaltninger slår hårdt og brutalt ned på oppositionen, også den der ikke har med terrorisme at gøre.
Selv i de vestlige lande er der grund til bekymring, og senere i dag skal vi jo selv have en forespørgsel om situationen på den amerikanske militærbase Guantánamo.
Lad mig slå fast, at for Socialdemokraterne er det essentielt, at Danmarks udenrigspolitik er klar.
Bekæmpelse af terrorisme er desværre blevet et nødvendigt forsvar af demokratiske værdier i dagens verden, men bekæmpelse af terrorisme må bygge på FN's antiterrorkonventioner og -resolutioner med respekt for folkeretten og menneskerettighederne.
Vi kan derfor støtte det fremsatte forslag til vedtagelse.
Line Barfod (EL), 2004-02-19:
Det er jo fint at høre, at Socialdemokratiet er stålsatte forsvarere af retsstater og retsprincipper.
Men jeg kunne forstå, at Socialdemokraterne dog trods alt kan se, at der er nogle problemer i alt det, der kommer ind under overskriften »krigen mod terror«, og i modsætning til Venstres ordfører mener, at der dog må være nogle grænser.
Men hvad med alt det, der er indført?
Den opfattelse, der har bredt sig af, at man kan tilbageholde folk og fratage dem deres job osv., og hele det enorme overvågningssystem, der er sat i gang - giver det slet ikke Socialdemokratiet anledning til nogle overvejelser om, at man måske er gået for langt i bekæmpelsen af terror?
Arrestordre og terrorpakke og alle de øvrige ting, der er sat i værk, er jo ikke kun rettet mod terrorister, men rammer i høj grad også alle andre.
Jeppe Kofod (S), 2004-02-19:
mod terrorisme, fordi den truer vore åbne, demokratiske samfund.
Hvis de bliver misbrugt, er der grund til at påpege det, det er jeg helt enig med spørgeren i.
Det er også vigtigt, når vi på et tidspunkt skal evaluere vores egen antiterrorpakke.
Det mener jeg er helt naturligt, sådan må det være, og jeg vil gerne give tilsagn om, at vi selvfølgelig også vil se på det fra Socialdemokratiets side.
Line Barfod (EL), 2004-02-19:
Nu ved jeg selvfølgelig ikke, hvad hr. Jeppe Kofod lægger i ordet misbrug, men mener hr. Jeppe Kofod f.eks., at det er i orden, at man udleverer oplysninger om alle passagerer, der skal med fly fra Europa til USA, og at folk kan blive stoppet?
Det er jo ikke misbrug af oplysninger, det er at gøre brug af de aftaler, der er indgået.
Mener hr. Jeppe Kofod, det er i orden, at ansatte i lufthavne risikerer at miste deres job på baggrund af oplysninger fra efterretningstjenester, som de ingen mulighed har for at få adgang til?
Mener hr. Jeppe Kofod, det er i orden, at der er indført hemmelig retspleje i asylsager, så asylansøgere kan nægtes asyl, uden at de kender grundlaget for det, og uden at de har mulighed for at få afgørelsen prøvet bagefter?
Det er den måde, mange af de internationale regler, der også er indført i Danmark, bliver brugt på, og mener hr. Jeppe Kofod, at det er i overensstemmelse med retsstatsprincipper?
Jeppe Kofod (S), 2004-02-19:
Jeg skal prøve at forholde mig til nogle af de spørgsmål, fru Line Barfod stiller.
Når det f.eks. gælder terrororganisationer og det, at man kommer på en terroristliste, ved fru Line Barfod godt, at når det gælder EU's terroristliste, kræves det, at de 15 EU-lande er enige om, hvem der skal sættes på listen.
Der skal være enighed, konsensus, om det, og det vil sige, at det ikke er noget, der sker tilfældigt, fordi et eller andet land siger, at nu skal den og den organisation på listen.
Der kræves enighed, og der er en procedure med det såkaldte Clearing House.
Jeg mener, det er afgørende, at i stedet for bare at sige, at vi ikke skal se på, hvordan vi kan undgå terrorisme - det er det, der ligger lidt i Enhedslistens tilgang til spørgsmålet - er vi nødt til at se på, hvordan vi får stoppet terrorismen, og tage nogle midler i brug.
Det er det, jeg gerne vil diskutere, og jeg synes egentlig, vi er nået langt med nogle af de tiltag, vi har gjort.
Man kan selvfølgelig diskutere frem og tilbage om den europæiske arrestordre.
Men det vigtige er altså, at vi laver nogle redskaber, som kan gøre, at vi kan tage hånd om terrortruslerne, og det er vi parat til fra Socialdemokratiets side.
Vi synes f.eks., det er vigtigt at have en terrorliste, så vi kan se, hvilke organisationer der er terrororganisationer, og hvornår man gør sig skyldig i terrorvirksomhed.
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-19:
Jeg tror, jeg vil være i mit positive hjørne her fra morgenstunden, og derfor vil jeg bemærke, at hr. Jeppe Kofod i modsætning til statsministeren, i modsætning til udenrigsministeren og i modsætning til Venstres ordfører trods alt nævnte nogle steder, hvor kampen mod terror var kommet ud af kontrol og i virkeligheden ikke længere var en kamp mod terror, men en understøttelse af terror - Tjetjenien, den såkaldte beskyttelsesmur i Israel og andre steder, som hr. Kofod nævnte.
Det vil jeg godt anerkende, for hvis man ikke kan se, at den slags ikke bekæmper terror, men fører til terror, er man jo fuldstændig ude af stand til at bekæmpe terror.
Men så vil jeg godt spørge hr. Jeppe Kofod: Når nu hr. Jeppe Kofod siger det så klart fra talerstolen, hvorfor er det så ikke en del af det forslag til vedtagelse, man fremsætter sammen med nogle andre partier?
Når det nu er det, forespørgslen handler om,
hvad er så baggrunden for, at man ikke benytter lejligheden til at få svar på nogle spørgsmål om de fundamentale demokratiske rettigheder og menneskerettigheder i forbindelse med kampen mod terror?
Det har jeg lidt svært ved at forstå, men det kan hr. Jeppe Kofod måske forklare?
Hvis vi tager en lang række lande, f.eks. Tjetjenien eller Israel, og folk ser, hvad der foregår, og får at vide, at det er en kamp mod terror, siger de: For guds skyld, det vil vi ikke være med til.
Kampen mod terror skulle jo helst være noget positivt, og derfor kan jeg simpelt hen ikke forstå, at hr. Jeppe Kofod ikke har taget initiativ til, at der i hvert fald er en kort beklagelse af, at en række lande misbruger kampen mod terror til at underminere de demokratiske rettigheder, med i vedtagelsen.
Men det skyldes måske, at man ikke kunne blive enige med Dansk Folkeparti og regeringen om, hvad det skulle være for nogle eksempler. Dermed er virkeligheden, at den resolution, man har lavet, er fuldstændig indholdsløs.
Der er nogle pæne ord, men man er overhovedet ikke enige om, hvad de betyder.
Jesper Langballe (DF), 2004-02-19:
Jeg tror nok, det er det sidste, og jeg vil nok sige, at det er - undskyld jeg siger det - en temmelig stupid udlægning af mine ord.
Jeg har ikke talt til fordel for statsterror eller krige
mod uskyldige mennesker, heller ikke i Tjetjenien.
Jeg har anholdt den betydningsglidning mellem terror og terrorisme, som er venstrefløjens speciale, og som gør, at man altid kommer til at forsvare terrorismen med henvisning til de ugerninger, som staterne begår.
Terrorismen er altså et selvstændigt begreb, og det kan ikke nytte noget, at vi venter med at bekæmpe Osama bin Laden, indtil al krig og al fattigdom i verden er afskaffet.
Lad mig pege på med hensyn til Tjetjenien, at der utvivlsomt er meget kritisabelt i Ruslands behandling af tjetjenerne.
Men når russere bliver sprængt i luften i Moskva og bliver taget som gidsler, og uskyldige mennesker må lade livet i massevis, er det karakteristisk terrorisme fra tjetjenernes side.