runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Fischer (DF), 2002-11-08:
Til hr. Keld Albrechtsen vil jeg lige starte med at sige, at jeg da ikke benægter, at der som et engangsbeløb er flyttet 500 mio. kr. over i statskassen fra DSB.
Men at basere det på, at man kan reparere skinner med de samme penge om 3-4 år, har da noget at gøre med, hvordan DSB som sådan kører.
Jamen jeg erkender blankt, at jeg var sikker på, at det havde haft en god effekt, men det har det vist sig det ikke har.
Når man bruger 350 mio. kr. på at flytte folk over til den kollektive trafik på baggrund af, at det skal gavne miljøet, og det ikke har nogen effekt, så mener jeg også, det er fair nok, at man forsøger at bruge dem bedre.
Vi bruger dem jo inden for det område, som vi kontrollerer, nemlig skinnenettet.
Det går fra den ene, altså fra den kollektive trafik i amterne, og bliver jo brugt i den kollektive trafik, som styres fra Trafikministeriet i dag.
Fru Margrete Auken siger, at vi tager pengene fra de fattige.
Hvem siger nu, at det fører til stigninger i priserne i den kollektive trafik?
De prisstigninger, der har været over den 5-års-periode, indikerer jo ikke ligefrem, at amterne har brugt de penge fornuftigt, de har fået herfra.
Det kan jo også have været en sovepude.
Jeg har da talt med flere trafikselskaber, som ikke ser noget problem i at effektivisere deres område, så det her ikke får nogen effekt.
Hvad vi har med at gøre herfra, og det er DSB-området i den kollektive trafik, har vi sikret os i
aftalen: De regionale banelegemer opprioriteres, således at den kollektive trafik på det område bliver bedre. Vi har i den anden trafikaftale sikret os lavere takster
til kommunerne på øerne, og således vil det jo være videre ned i systemet.
Det er til gavn for dem, som vi nu repræsenterer i dette Ting.
Margrete Auken (SF), 2002-11-08:
Jeg vil sige, at Dansk Folkeparti har en beundringsværdig optimisme, når de siger, at man ikke på grund af det her vil hæve taksterne ude i trafikselskaberne.
Jeg kan vel forstå det sådan, at hvis man gør det alligevel, vil Dansk Folkeparti sørge for, at det i hvert fald ikke får lov at ske.
Nu kan Dansk Folkeparti så med sine forsikringer om, at man ikke vil ramme den kollektive trafik og ikke vil ramme de svageste grupper, som jo beviseligt er dem, der bruger den kollektive trafik - ikke udelukkende, men det er beviseligt dem, der mest gør det - stadig væk sikre dem sin beskyttelse.
Det ville jeg egentlig synes var dejligt at få at vide her.
Så vil jeg da lige komme med en meget interessant oplysning, der jo kom frem her.
Hr. Poul Fischer blev ved med at kalde de 500 mio. kr., der bliver snuppet fra DSB, for et engangsforetagende.
Kan vi heraf håbe på, at man næste år, hvor der sandsynligvis igen er et overskud i DSB, ikke vil røre det?
At der vil Dansk Folkeparti sammen med Socialdemokratiet, SF, De Radikale og Enhedslisten stå sammen om at beskytte den kollektive trafik mod togrøverier fra regeringen?
At der er Dansk Folkeparti på vores side?
At det var et engangsforetagende at tage pengene på den måde, og det gør vi ikke fremover - er det sådan?
Jytte Wittrock (S), 2002-11-08:
Hr. Poul Fischer taler om ø-aftalen.
Er det noget, vi har klaret i Trafikministeriets regi?
Så er det noget, der er gået min næse forbi.
Men det vil jeg gerne have en lidt nærmere forklaring på.
Så har jeg noteret mig, at Dansk Folkeparti skal sørge for, at det er de regionale banestrækninger, der opprioriteres.
Skal det forstås sådan, at man allerede har lavet en anden liste end den, vi andre har fået at se?
Jeg er da selvfølgelig interesseret, også med en lokal næses lugtesans.
Poul Fischer (DF), 2002-11-08:
Fru Margrete Auken vil have mig til at stå inde for, at taksterne ikke bliver hævet ude i de regionale trafikselskaber.
Det kan jeg naturligvis ikke stå inde for.
Men jeg har herfra sagt, at jeg har haft kontakt med nogle regionale trafikselskaber, som godt kunne få tingene til at hænge sammen, når de havde den tid at agere på.
Men hvor stor viljen er i samtlige selskaber, kan jeg naturligvis ikke svare på, og der er selvfølgelig også nogle, som måske ikke kan.
Men at det behøver at udløse stigninger på 10 pct., vil jeg da nok være meget i tvivl om. Så blev jeg spurgt, hvorvidt de 500 mio. kr. fra DSB er et engangsbeløb, og det kan man da ikke svare på om det er.
Det er en driftsvirksomhed.
Det afhænger da af, hvordan den virksomhed kører.
Er der overskud og mulighed for det, er det da muligt, at der bliver flyttet noget igen.
Det er ikke mit bord, men jeg kan jo ikke udtale mig om en virksomhed og om, hvordan dens driftsoverskud vil blive i fremtiden. Sagt til fru Jytte Wittrock med hensyn til ø-aftalen:
Af den seneste trafikaftale, der er lavet mellem regeringen og Dansk Folkeparti, fremgår det, at man, når der kommer en rapport fra det, vi kalder kommuneøerne, skal se på den rapport, og i det tilfælde må man vurdere, hvordan man kan hjælpe disse øer. Så til de regionale baner.
Hvis man læser aftalen, der er indgået mellem regeringen og Dansk Folkeparti, vil man se, at der kommer en rapport over hele skinnelegemets tilstand, og når den ligger, så ser man på, i hvilken rækkefølge det skal udbedres, og der har de regionale banelegemer en prioritering, som er skrevet ind i forligsteksten.
Poul Andersen (S), 2002-11-08:
Det er et spørgsmål til hr. Poul Fischer om ø-aftalen.
Det står lidt uklart.
Det var bl.a. i de fynske medier, at nu havde man været ude at redde Ærø.
Jeg skal bare her stille og roligt gøre opmærksom på, om det ikke var nogle forhandlinger, der har kørt ovre i Indenrigsministeriet.
Det er i Indenrigsministeriet, man har iværksat de rapporter.
Der er ikke afsat fem flade øre til noget som helst i den aftale i forhold til forbedring af takster, hverken til Ærø eller nogen som helst andre steder, så det er bare et spørgsmål om, at der også står i Trafikministeriet, at man er i gang med nogle forhandlinger på dette område, men at det vitterligt er i Indenrigsministeriet, forhandlingerne skal afsluttes.
Poul Fischer (DF), 2002-11-08:
Til hr. Poul Andersen:
Med hensyn til den aftale, der er lavet mellem regeringen og Dansk Folkeparti, er der ikke sat kronebeløb på, men det er aftalt, at man afventer den rapport, der kommer fra Indenrigsministeriet, og så tages det op til drøftelse ud fra rapportens konklusioner, hvorledes man kan forbedre forholdene for øboerne, både med hensyn til persontransporten og erhvervstransporten.
Kaj Ikast (KF), 2002-11-08:
Under hensyntagen til, at jeg nok bliver beskyldt for at være bagklog, vil jeg citere det, jeg sagde i 1997: »Vi er imod dette forslag. Vi vil sørge for, at dette forslag bliver ændret, lige så snart vi får magt til det.« Det er det, der nu sker.
Svend Heiselberg (V), 2002-11-08:
Synes fru Margrete Auken ikke, at hun har en dårlig sag, når bl.a. trafikdirektør Johannes Sloth i den artikel, jeg tidligere henviste til, nemlig Jyllands-Posten den 23. marts 2001, siger: »Heller ikke i hovedstaden har et årligt tilskud på 85 mio. kr. haft nogen nævneværdig effekt.
Det første år steg
antallet af passagerer ganske vist med to-tre pct., men de seneste to år har der været et fald på to pct. om året, så antallet af rejsende i dag er lavere end før tilskuddet.«
Gør det, som Hans E. Zeuthen gav udtryk for, ikke også et vist indtryk?
Jeg ved, at fru Margrete Auken tidligere i mange henseender har lagt stor vægt på, hvad Hans E. Zeuthen sagde.
Han sagde, at det er en misforståelse at tro, at de lave priser giver væsentlig flere kunder til den kollektive trafik.
Til sidst vil jeg også gerne citere, hvad Amtsrådsforeningen vurderer.
Der siger chefkonsulent Henrik Severin Hansen, at de amtslige busselskaber generelt har mistet passagerer, siden det nye statslige tilskud blev indført.
Jeg tror, at det fortæller lidt om, hvor meget glæde man
har haft af de mere end 2 mia. kr., man har smidt ud.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-11-08:
Enhedslisten mener, at der er brug for at rense skattesystemet for den lange række af fradrag, der er med til at gøre det mere uigennemskueligt for folk.
Vi har i den forbindelse flere gange peget på, at transportfradraget bør afskaffes.
Enhedslisten ønsker ikke gennem skattesystemet at opmuntre til øget miljøsvinende transport, herunder selvfølgelig slet ikke til øget biltrafik.
Samtidig er det flere gange blevet påvist, at transportfradraget er til størst fordel for de mest velhavende i Danmark, og det er selvfølgelig ikke med til at øge vores positive indstilling over for det her.
Derfor kan Enhedslisten ikke medvirke til det her forslag.
Isoleret set er det måske et forholdsvis lille beløb, staten taber på forslaget, men hvis man gerne vil bruge de 10 mio. kr. på pendlerne, så ville vi hellere bruge de 10 mio. kr. på at nedbringe priserne på togtrafikken over Storebælt i stedet for at nedbringe priserne på biltrafikken. Jeg skal så også herfra meddele fra SF's ordfører, hr. Morten Homann, at SF heller ikke kan støtte forslaget.
I Enhedslisten så vi hellere, at de frivillige organisationer fik et større direkte statsligt tilskud i stedet for det indirekte igennem momsen.
Vi har været meget kede at at se, hvordan der er blevet skåret i de frivillige organisationers arbejde på baggrund af, at man skar i ulandsbistanden i forbindelse med regeringsskiftet.
Vi må alligevel sige, at vi er positive over for dette forslag fra Kristeligt Folkeparti på trods af, at der ikke er tale om et direkte statsligt tilskud.
Det skyldes, at vi kan se, hvordan det bliver mere og mere besværligt at holde liv i bistandsorganisationerne, efter at der er kommet et regeringsskifte.
Vi synes, det er en god idé at opmuntre de frivillige organisationer gennem dette tilskud, for det er jo rigtigt, at borgernes frivillige arbejde med andre menneskers velfærd kan give resultater i sammenhænge, hvor det offentlige har svært ved at klare opgaven.
Man må sige, at i hvert fald hvad angår det internationale humanitære arbejde, går det den forkerte vej på verdensplan i øjeblikket, og så længe staterne ikke kan tage sig sammen til at leve op til deres globale ansvar, er der kun de frivillige organisationer tilbage.
På den baggrund skal jeg sige, at vi støtter forslaget.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2002-11-08:
I Kristeligt Folkeparti ser vi med glæde på, at fradraget for Storebæltsforbindelsen nu kan blive permanent, idet det fremmer mobiliteten på arbejdsmarkedet og er en styrkelse af regionen.
Derfor vil vi arbejde positivt med i udvalgsarbejdet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-11-08:
Jeg skal spørge ministeren, om det ikke lyder lidt, som om Socialdemokraterne her på det seneste har sovet lidt i timen.
Jeg har lige været på talerstolen for at sige, at hvis man skulle gennemføre den holdning, vi har om et højere fradrag, skulle den enten gennemføres som en aftale, der soleklart ligger inden for finanslovaftalen - det er der jo ikke nogen som helst tvivl om, og altså er der heller ingen grund til at lade være med at sige det - eller også skulle det have virkning fra 1. januar 2004.
Det betyder jo ikke, man ikke kan have den holdning, og det betyder jo heller ikke, at man ikke kan fremlægge den holdning og ikke kan arbejde for den.
Det, der så var spørgsmålet fra vores ordfører tidligere under debatten, og som hr. Buksti overhovedet ikke har svaret på, var: Hvis der kommer sådan et forslag med ikrafttræden
f.eks. 1. januar 2004 - og det er jo ikke helt uinteressant, det er jo en permanentgørelse af et fradrag, vi taler om -
ville Socialdemokraterne så kunne stemme for det?
Det har vi ikke fået svar på, og derfor forstår jeg i virkeligheden godt, at regeringen slår fast, at man står ved det forlig, man har indgået med Socialdemokratiet.
Men det, vi ikke kan få at vide, er, om Socialdemokraterne i givet fald ville stemme for det.
Man lurepasser og snakker om alt muligt andet.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-11-08:
Må jeg sige, at vi har en aftale med Socialdemokratiet om bundtaksterne, og at det er en aftale, der er god, og en aftale, vi står ved.
Vi har også en aftale med Dansk Folkeparti om finansloven, javel.
Men jeg tillod mig at bruge ordet »hypotetisk«, fordi jeg ikke kan se for mig, at Dansk Folkeparti kommer med et forslag, der vil være i strid med finanslovaftalen.
Det kan jeg ikke forestille mig, så derfor er det, jeg også siger: Lad os nu tage det helt roligt.
Vi har haft lejlighed til at vende synspunkterne her, og jeg tror, det står klart for enhver, at de aftaler, der er indgået, vil blive overholdt.
Jeg vil gerne sige, at vi har med stor interesse læst forslaget, og vi synes faktisk, der er meget, meget grund til at udtrykke sympati for forslaget.
Det er tanken, at vi giver en kompensation i stedet for.
Men selv om vi af disse formelle grunde ikke er i stand til at sige ja til forslaget, er det ikke, fordi vi af den grund afviser den hensigt, der ligger bag.
Jeg synes, der kunne være grund til, at vi her i Folketinget gør os nogle overvejelser om, hvordan man kan sikre over for de organisationer, der står for indsamlinger, at de kan ske på en måde, som er lidt mere hensigtsmæssig end den, vi oplever i dag.
Jeg skal ikke her lægge mig fast på, om vi kan finde løsninger og i givet fald hvordan.
Men jeg synes faktisk, at der her er rejst en problemstilling, som jeg er taknemmelig for er blevet rejst.
Den måde, man forestiller sig problemet løst på, kan vi ikke umiddelbart acceptere, men vi kan måske drøfte videre, om vi kunne finde nogle andre veje at gå.
Lars Christian Lilleholt (V), 2002-11-08:
Vi har i Venstre meget stor sympati for det store arbejde, der gøres af indsamlingsorganisationerne, og vores udgangspunkt er, at staten ikke skal profitere på indsamlede penge til verdens nødlidende.
Derfor har vi meget stor sympati for tanken bag Kristeligt Folkepartis ønsker om at give organisationerne endnu bedre mulighed for at bruge de penge, der samles ind i Danmark.
Vi vil gerne som udgangspunkt være med til at give organisationerne så gode muligheder som overhovedet muligt for at få mest muligt ud af de indsamlede penge inden for lovgivningens rammer.
Det var også baggrunden for, at Folketinget før sommerferien vedtog en lov, der fritager alment velgørende og almennyttige organisationer for at betale moms af deres salg, så længe der ikke er tale om konkurrenceforvridende og forretningsmæssigt salg.
Det var muligt at gøre det inden for momssystemet og uden at komme i strid med de EU-retlige momsregler.
Derimod vil forslaget for fritagelse for købsmoms medføre problemer, fordi EU's momsregler forhindrer, at vi på den ene side kan fritage organisationerne for at betale moms af deres salg og samtidig fritage dem for at betale moms, når de køber ind.
Derfor må vi umiddelbart afvise forslaget fra Kristeligt Folkeparti om fritagelse for købsmoms, men vi er samtidig indstillet på at få undersøgt mulighederne for, hvordan det kan undgås, at staten profiterer på organisationernes indsamlede penge.
Henrik Sass Larsen (S), 2002-11-08:
Målet og hensigten med forslaget, nemlig at styrke og understøtte almennyttige organisationers muligheder for at udføre det formål, som de nu engang er sat i verden til, kan få vores fulde sympati.
Almennyttige organisationer udfører, uanset hvad deres idégrundlag bygger på, et fremragende og uundværligt stykke arbejde for det danske samfund, og derfor støtter vi via det offentlige gennem en lang række støtteordninger også dette arbejde, og det skal vi blive ved med.
Selv om midlerne altid er færre end ønskerne, ser vi i Socialdemokratiet positivt på at videreføre og videreudvikle
disse tilskud og den hjælp, så vidt som det står inden for vores rækkevidde.
Til gengæld ser vi ikke med sympati på netop dette forslags konstruktion.
At aflaste foreninger gennem kompensation i købsmomsen med den dertil knyttede række af betingelser, som forslaget indeholder, tror vi ikke er vejen
Dels vil det, selv om forslagsstillerne har gjort sig umage med at indhegne diverse misbrugsmuligheder, åbne op for kreativ bogføring, hvilket aldrig er af det gode, og derudover er der også problemer med EU-retten.
Hvis tilskud skal gives, skal det være direkte tilskud, så der er åbenhed og klarhed over, hvad der gives og til hvem.
Desuden er forslaget omkostningstungt.
Ved den fulde gennemførelse af forslaget er der tale om et beløb, som efter forslagsstillerens opgørelse er på 183 mio. kr..
Mikkel Dencker (DF), 2002-11-08:
Dansk Folkeparti vil gerne takke Kristeligt Folkeparti for at have fremsat dette gode og sympatiske forslag.
Det kan ikke være meningen, at de penge, private donorer til en organisation allerede har betalt skat af, skal gå direkte i statskassen i form af moms i stedet for at anvendes til det formål, de var tiltænkt.
Dog kan Dansk Folkeparti ikke i denne omgang være med til at gennemføre forslaget, og det skyldes, som vi netop har diskuteret under det forrige punkt, at Dansk Folkeparti som bekendt har indgået et forlig med regeringen om finansloven for 2003.
Derfor kunne det jo godt tænkes, at vi fra 2004 kunne være med til at gennemføre dette forslag
, men som også den tidligere ordfører sagde, skal det samtidig med i kalkulationen, at 183 mio. kr. er rigtig mange penge, og at vi muligvis kunne finde på at prioritere andre ting højere for det beløb.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2002-11-08:
Jeg vil spørge hr. Mikkel Dencker, om han ikke synes, at selv om det er et stort beløb, staten hermed skal punge ud med, er det også et stort beløb, som staten uretmæssigt får ind.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-11-08:
I Det Konservative Folkeparti har vi ved utallige lejligheder givet udtryk for, at vi meget gerne vil bidrage til at skabe de bedst mulige forhold for det almenvelgørende og almennyttige arbejde.
Derfor har vi udtrykt stor sympati for at kompensere indsamlingsorganisationers købsmoms, og vi har derfor også stor sympati for forslaget og dets hensigter.
Skatteministeriet vurderer imidlertid, at en sådan kompensation er i strid med EU-retten.
Det føler vi at vi er nødt til at tage til efterretning, og vi kan derfor ikke støtte det konkrete forslag.
Vi vil fortsat fra konservativ side meget gerne være med til at bidrage konstruktivt til at sikre de frivillige og almennyttige organisationer og foreninger de bedst mulige forhold.
Vi sætter nemlig utrolig stor pris på disse foreninger og organisationer, som udfører et uvurderligt arbejde i både det danske samfund og internationalt, og vi kan som samfund ikke undvære den indsats.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2002-11-08:
Da det nu er fredag eftermiddag, vil jeg tillade mig at sammenfatte min ordførertale og mine afsluttende kommentarer i ét indlæg.
Vi synes, det er urimeligt, at staten skal profitere økonomisk på grund af befolkningens godgørenhed, og derfor er vi også glade for den forholdsvis positive modtagelse, forslaget har fået her i Folketingssalen.
Det er selvfølgelig ærgerligt for os, at det stort set hele vejen rundt skal falde på EU-retten.
Det kan man jo have forskellige opfattelser og tolkninger af, men det er sådan, at ifølge EU's 6. momsdirektiv er der ikke generel mulighed for momsfritagelse, men derimod mulighed for en nedsat momssats.
Jeg skal for god ordens skyld oplyse, at der ikke i vores forslag er lagt op til en fuld momskompensation, men kun til en delvis inden for nogle afgrænsede områder, og jeg skal understrege, at det er en kompensation og ikke en fritagelse, som EU's 6. momsdirektiv tager højde for.
Men vi glæder os til at arbejde videre med spørgsmålet og se, om vi ikke i enighed kan finde ud af at få gjort noget på området, som bliver til gavn for de mennesker, der gør en stor og uegennyttig indsats for at hjælpe andre.
Jacob Buksti (S), 2002-11-08:
Jeg er glad for, at hr. Poul Fischer ikke nødvendigvis er bogholder, for hr. Poul Fischer står og siger
, at om det er de der 500 mio. kr., eller om det er de 360 mio. kr., det er bare, hvad man nu kalder det.
Om det er de 500 mio. kr., man tager fra DSB, som man bruger til at finansiere jernbaner med, eller om det er de 360 mio. kr., man tager fra billetterne,
Men det er jo ikke sådan, man argumenterer.
Ministeren siger i svaret til mig på spørgsmål nr. S 339, at de 500 mio. kr. fra DSB indgår som et led i regeringens generelle bestræbelser på at omprioritere midler.
Det er skattestop.
Og så står der i den aftale, som hr. Poul Fischer har indgået: Takstmidlerne anvendes i stedet til forbedringer og vedligeholdelse og til reinvesteringsindsatsen på baneområdet.
For man argumenterer med, at det ikke har virket.
Der, hvor det virker, er, at man forbedrer indsatsen.
Derfor er der en klar sammenhæng, og derfor spørger jeg bare: Hvordan kan det være, at man tager de 500 mio. kr. og putter dem ned?
Det har Dansk Folkeparti også været med til.
Hvis det bare er en bogholderimæssig ligning, betyder det jo, at de 500 mio. kr. er dem, man har finansieret bilisternes 265 mio. kr.s lettelser med.
Så mangler hr. Poul Fischer altså at forklare mig det
dér med, at Dansk Folkeparti vil gavne den kollektive trafik; vi skal have flere passagerer derover.
Tror hr. Poul Fischer, at det, som Dansk Folkeparti her medvirker til - at biltrafikken, privatbilismen, bliver billigere, og den kollektive trafik bliver dyrere - fører til flere eller færre passagerer i den kollektive trafik, hhv. den individuelle?
Mikkel Dencker (DF), 2002-11-08:
Uanset hvilken vej 183 mio. kr. går,
er det et fantastisk stort beløb, det er helt rigtigt.
Men pengene skal jo findes et sted.
Henrik Sass Larsen (S), 2002-11-08:
Jamen det her er jo interessant.
Som led i en finanslovaftale laver man en dobbelt musefældeklausul, hvorefter man skal godkende hinandens udgifter, og nu kommer man så og siger: Nej, vi får nok ikke flertal for forslaget, så vi kan godt fremsætte det.
Hvad nu, hvis der blev sagt: Jamen der er søreme flertal for, som Dansk Folkeparti markerer, at vi skal bruge nogle flere penge?
Det er jo omfattet af finanslovaftalen, sådan som vi kan se den, og det er derfor, vi mener, det er en gratis omgang.
Hvis Dansk Folkeparti bare er nogenlunde sikre på, at de ikke får flertal for det, kan Dansk Folkeparti jo stå og love guld og grønne skove.
Men i det øjeblik det lige pludselig bliver seriøst, må Dansk Folkeparti ikke noget som helst, og det er jo et bedrag over for vælgerne og over for dem, der sidder og ser det her, fordi det er en gratis omgang, der overhovedet ikke er indhold i.
Derfor er det, jeg én gang til må spørge ministeren som økonomisk minister og som medlem af regeringen: Er det ikke således, at hvis Dansk Folkeparti rent faktisk fik flertal for et forslag som dette her, var man nødt til at spørge Venstre og De Konservative, om man måtte afholde udgifterne?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-11-08:
Jeg skal jo spørge ministeren, så jeg spørger ministeren, om ikke det her lugter langt væk af, at Socialdemokratiet er på vild flugt fra den aftale, regeringen har lavet med Socialdemokratiet omkring det her niveau. Jeg synes jo, det i den grad er et forsøg på at afspore debatten.
Der er indgået et forlig, kan vi læse i den skriftlige fremsættelse, mellem regeringen og Socialdemokratiet, og der lægger man sig fast på et niveau for fradraget.
Det forlig er indgået, inden der indgås finanslovaftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti,
hvilket vil sige, at man lægger sig fast på et niveau før det tidspunkt, hvor det her overhovedet kommer til diskussion.
Så udtrykker vi i dag ved behandlingen en holdning og et spørgsmål om, hvorvidt fradraget er stort nok, og det er da en helt legitim holdning at have.
Hvornår det så kan bringes til udførelse, om det er 1. januar 2004, eller hvordan man praktisk kan gøre det via en forhandling, som i givet fald skal foregå - sådan er det jo skruet sammen i finanslovaftalen - er en helt anden diskussion.