runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2002-05-30:
Jamen jeg kan forstå, at hr. Holger K. Nielsen heller ikke havde det godt, da der sad en anden regering.
Hr. Holger K. Nielsen har det generelt skidt, både når han har indflydelse, og når han ikke har indflydelse.
Hvor må det være surt.
Altså jeg har det sådan nogenlunde, vil jeg sige, for jeg synes altid, at Dansk Folkeparti under en eller anden form har haft en meget stor indirekte indflydelse, også da vi ikke var stuerene.
Vi skal nok også passe på ikke at blive for stuerene.
Jeg havde det sådan set nogenlunde godt med det også under de former, men jeg har det rigtig godt nu.
Jeg synes, det er synd for hr. Holger K. Nielsen, der i så lang en periode har siddet og haft den rolle, som Dansk Folkeparti har i dag, at da havde han det også skidt, rigtig, rigtig skidt.
»Jeg er ked af det«, var der engang en revyvise, der hed, og så var det ligegyldigt, hvad der blev sagt.
Men jeg er ikke enig i den udlægning, hr. Holger K. Nielsen giver af, hvordan danskerne har det i forhold til den nye regering og i forhold til Dansk Folkeparti.
Det er ikke de toner, jeg hører.
Altså jeg kan sige, at min svigermor siger noget helt andet om den nye regering og Dansk Folkeparti, end hr. Holger K. Nielsens svigermor gør.
Og det er såmænd nok ikke, fordi der er så stor forskel på, hvordan de to lever.
Men der er altså meget større optimisme, end hr. Holger K. Nielsen tilkendegiver.
Marianne Jelved (RV), 2002-05-30:
Jeg har før også fra denne talerstol anerkendt Dansk Folkepartis indflydelse, og jeg har endda tilbudt partiet nogle radikale erfaringer, hvis der er brug for dem.
Det Radikale Venstre finder nemlig, at Dansk Folkeparti har haft og har afgørende og meget omfattende indflydelse
gennem det tætte samarbejde, som partiet nu har mulighed for sammen med regeringspartierne: Venstre og Det Konservative Folkeparti
F.eks. har jeg forstået på debatten i dag, at Dansk Folkeparti har indgået en aftale med regeringspartierne om reglerne for at få indfødsret, uden at det egentlig har konsekvenser for, hvordan Dansk Folkeparti skal stemme i Folketingssalen.
Det synes jeg er genialt.
Derfor spørger jeg fru Pia Kjærsgaard som leder af Dansk Folkeparti, om fru Pia Kjærsgaard er enig i statsministerens beskrivelse i talen i dag og er tilfreds med det, når statsministeren siger følgende: »Hovedparten af regeringens lovforslag er vedtaget med et bredt flertal i Folketinget, og det er godt« - så springer jeg et lille afsnit over, og så står der: »Det har været afgørende for regeringen at opfylde valgløfterne, også selv om det i visse tilfælde har betydet, at forslagene skulle vedtages med en mindre kreds af partier.« Er fru Pia Kjærsgaard tilfreds med den beskrivelse?
Pia Kjærsgaard (DF), 2002-05-30:
Vi har kunnet høre af debatten i dag, at på et eller andet tidspunkt - jeg ved ikke hvornår, men på et eller andet tidspunkt - kommer hele spørgsmålet om skattelettelser op, hvordan man giver skattelettelser, for dette land har selvfølgelig behov for skattelettelser.
Vi hørte det også fra De Radikale, og det er lidt overraskende - og dog.
Det kommer faktisk dem i den ende af skalaen på arbejdsmarkedet, hvor man ikke tjener så meget,
til gode
Det må da være fuldstændig i hr. Holger K. Nielsens ånd, og det var derfor, jeg bad om hr. Holger K. Nielsens opfattelse af det.
Kan det ikke opfattes som en god idé, i stedet for at man bare afviser det?
Line Barfod (EL), 2002-05-30:
Det nytter ikke, når De Konservatives ordfører ikke vil anerkende de tal, der ligger.
Det kommer sikkert senere.
Vi har jo tidligere set med andre tal fra CASA, der er kommet under debatterne, at man først har benægtet dem, og senere har man måttet erkende, at det faktisk var de rigtige tal, de nåede frem til. Så forstår jeg ikke helt den konservative ordførers bemærkninger om, at miljønedskæringerne kun rammer bureaukraterne på Slotsholmen.
Mig bekendt ligger Miljøministeriet ikke på Slotsholmen, og jeg tror heller ikke, at der er mange skovarbejdere eller grønne guider ansat på Slotsholmen, så er det i hvert fald en anden Slotsholm end den, jeg har mødt.
Det, jeg ikke helt kan forstå, er: Jeg har tidligere mødt en del konservative, som talte om, at De Konservative havde sådan en social profil, og at man syntes, det var vigtigt, at man tog sig af de svageste i samfundet, at det var vigtigt, at man hjalp dem, der kom i nød, men hvordan kan De Konservative så være med til de nedskæringer, der er sket bl.a. på det boligsociale arbejde?
Elisabeth Arnold (RV), 2002-05-30:
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg er altså hverken sur
eller fornærmet, men jeg er nysgerrig.
Jeg synes, det var en spændende tale, fru Pia Kjærsgaard holdt, og jeg vil ønske Dansk Folkeparti tillykke med deres nyvundne ansvarlighed og så blot koncentrere mig om nogle af de ting, fru Pia Kjærsgaard sagde om det forsvarsmæssige område.
Der var et klart signal om, at Dansk Folkeparti gerne ville være med i et kommende forsvarsforlig; det, der eksisterer nu, skal jo snart genforhandles.
Men det betyder jo også, at Dansk Folkeparti skal gå med til beslutninger taget i NATO, acceptere dem, og Dansk Folkeparti har jo stemt imod en del af de NATO-aktioner, som foregår rundtomkring, især på Balkan. Jeg vil gerne spørge, om Dansk Folkeparti er med på også at tage ansvar for det, der sker internationalt i NATO-regi, hvis man er med i et kommende forsvarsforlig, og især vil jeg gerne vide, hvad Dansk Folkeparti vil gøre, hvis der eventuelt bliver bedt om, at NATO-aktioner bliver overtaget af EU, som Dansk Folkeparti hader som pesten, hvorimod de elsker USA.
Hvordan vil Dansk Folkeparti klare den hurdle?
Jeg lagde mærke til, at fru Pia Kjærsgaard behændigt undlod at diskutere EU, men i sin hovedtale sagde fru Pia Kjærsgaard, at man var glad for, at regeringen ikke ville ændre på forsvarsforbeholdet.
Jeg vil gerne spørge, om fru Pia Kjærsgaard har en aftale med regeringen om, at så længe Dansk Folkeparti er parlamentarisk grundlag for regeringen, tvinger
Dansk Folkeparti regeringen til ikke at sætte forsvarsforbeholdet til nogen som helst form for afprøvning.
Har Dansk Folkeparti en aftale med regeringen om, at der ikke må røres ved forsvarsforbeholdet, så længe man er parlamentarisk grundlag for denne regering?
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-05-30:
Mit superkorte svar er: fremragende.
Tænk sig, for halvandet år siden var Det Konservative Folkeparti det eneste parti her i Folketinget, som krævede skattelettelser på arbejdskraft; det var vi.
Og nu står man nærmest i kø med sig selv for at tale om skattelettelser.
Så kan der være lidt forskel på, hvor man vil lægge skattelettelsen, men vi synes faktisk, at det går fremragende.
Vi har det med i regeringsgrundlaget.
Der er ikke uenighed mellem Venstre og Det Konservative Folkeparti, når det drejer sig om ambitionen om at skaffe skattelettelser på arbejdsindkomst fra 2004.
Så økonomi- og erhvervsministeren udtrykte det meget præcist, og det kan ikke gøres bedre.
Og vi synes, at det går fremragende.
Holger K. Nielsen (SF), 2002-05-30:
Jamen der er da en kæmpe uenighed i regeringen.
Der går stort set ikke en dag, uden at man er oppe at slås om et eller andet, og vi kan læse i avisen, at De Konservative brokker sig over, at de bliver trampet på af Venstre.
Jeg må da sige, at i det omfang der er sådan nogle sympatiske træk ved Det Konservative Folkeparti, skyldes det jo, at de er meget uenige med Venstre på visse områder.
Derfor har jeg et eller andet håb om at kunne tale til det bedre jeg hos Det Konservative Folkeparti, og jeg vil stille et spørgsmål om miljøet.
For det er jo fuldstændig rigtigt, som det blev sagt før af Enhedslisten, at der er tale om en kraftig massakre. Miljøpolitikken bliver bombet tilbage af denne her regering.
Der er i dag kommet en rapport, som er kommet frem til, at der cirka er tale om besparelser på mellem 4 mia. kr. og 5 mia. kr., især på det internationale område, hvor der er besparelser på ca. 2 mia. kr. Fru Pia Christmas-Møller siger, at det især er på det internationale område, man skal gøre en indsats for miljøet, men jeg vil godt spørge: Tror fru Pia Christmas-Møller egentlig ikke, at mange konservative vælgere er optaget af de her ting?
De har været optaget af Danmarks Naturfredningsforening.
Det Konservative Folkeparti har jo altid været meget engageret på de her punkter.
Og piner det ikke fru Pia Christmas-Møller bare en lille bitte bitte smule, at miljøet i den grad bliver bombet tilbage af denne regering?
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-05-30:
Hvis det er dagens afsløring fra hr. Holger K. Nielsen, at regeringen består af to selvstændige partier, og at der er en grund til, at det er to selvstændige partier, så vil jeg da gerne komme med denne afsløring: Sådan er det.
Så hr. Holger K. Nielsen behøver ikke at være så forfærdelig urolig på regeringssamarbejdets vegne.
Men jeg kan bekræfte, at Det Konservative Folkeparti har
et stærkt engagement på miljøområdet og i miljøpolitikken.
Det har vi, og det har vi fortsat.
Jeg kan garantere, at vi vil kæmpe for, at den samlede borgerlige regering også i fremtiden vil have fokus på langsigtede miljøinitiativer.
Men vi måler altså ikke miljøpolitikken på, hvor mange bureaukrater der nu sidder på Slotsholmen, og hvor meget det nu koster. Og må jeg så ikke sige om CASA-rapporten, som jeg mener er fuldstændig hen i vejret, at der ikke er tale om en 4-5 mia. kr.s massakre på miljøområdet.
Det er i en helt anden størrelsesorden.
Nu er lampen rød, men jeg kan komme tilbage
med tallene, eller også kan jeg vise hr. Holger K. Nielsen dem om et øjeblik.
Holger K. Nielsen (SF), 2002-05-30:
Jeg synes, det er meget underholdende, at man næsten daglig kan se i avisen, at Venstre og De Konservative er oppe at skændes.
For man kan jo se, at der i regeringssamarbejdet er en front mellem Venstre og Dansk Folkeparti på den ene side vendt imod De Konservative.
Det er jo et samarbejde mellem finansministeren og hr. Kristian Thulesen Dahl, og de sidder i sofaen derovre i Finansministeriet og styrer det hele.
Det Konservative Folkeparti må jo gøre op med sig selv, hvad de vil med det, men det skal jeg ikke blande mig i.
Jeg synes, det er stærkt underholdende, det vil jeg så sige, men ikke for de mennesker, det går ud over.
Men om miljøet siger fru Pia Christmas-Møller, at man lægger meget vægt på en langsigtet indsats.
Kunne jeg ikke godt få bare en antydning af et konkret forslag til, hvad man så vil?
Der er tale om meget stærke nedskæringer på miljøområdet.
De mange vælgere, som forventer, at De Konservative tager sig af det her område, for det har de historisk set gjort, det er jo tilfældet, har da en forventning om at få at vide, hvad Det Konservative Folkeparti så vil foreslå.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-05-30:
For en verdensmester tager en maraton 2 timer, det er måske for højt et ambitionsniveau at have, så lad os sige 4-5 timer for en almindelig motionsløber.
Hvis vi satte dét af til det, tror jeg såmænd også, at vi kunne finde hinanden.
Men problemet er, at Det Konservative Folkeparti jo ikke har fået støtte fra partiet Venstre, der som det eneste parti i Folketinget tror på skattestoppet.
Alle andre partier har mig bekendt forladt tanken om et skattestop.
Det går jeg da ud fra at fru Pia Christmas også kan svare bekræftende på for Det Konservative Folkepartis vedkommende.
Man kan sige, at én ting er, at regeringen træder på alle vi andres mærkesager omkring besparelser på ulande og Øststøtte og miljø, og hvad ved jeg, men at regeringen tramper så målbevidst på konservative mærkesager, det er alligevel for groft, og det må Det Konservative Folkeparti også have lov at forsvare sig imod.
Jeg har et enkelt citat, jeg vil spørge om.
Den nuværende økonomi- og erhvervsminister sagde til Politiken
den 14. november, 1 uge inden valget: Skatten på løn må ned.
Skattelettelser er forudsætningen for, at vi skaber en fornyet arbejdsglæde hos alle arbejdstagere i det danske samfund.
Jeg vil gerne komme med et utvetydigt budskab til den danske befolkning.
En borgerlig regering vil sætte skatten ned, og det skal ske hurtigt.
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-05-30:
Nu får jeg mulighed for at sætte de tal på plads, jeg ikke havde tid til før.
De rigtige tal for Miljøministeriets område er, at der er besparelser på råd og nævn på ca. 100 mio. kr., så er der en tilpasning af Øststøtten, ca. 450 mio. kr., og en budgetforbedring på ca. 100 mio. kr.
Det er, hvad der er tale om, og overhovedet ikke noget, der bare minder om det, CASA-rapporten påstår i dag.
Med hensyn til de langsigtede miljøinitiativer: Jamen regeringen er stålsat på at indfri målsætningerne fra Kyoto, og det vil sige, at vi vil efterleve en 21 pct.s reduktion af CO2-udslip.
Det kræver ganske meget.
Det kræver meget stor omhu og indsats, og det arbejdes der i øjeblikket på højtryk med i de relevante ministerier.
Derudover lægger vi op til at komme med en klimahandlingsplan sidst på året.
Der arbejdes med en rapport, som skal redegøre for, hvordan vi kan lave grøn markedsøkonomi.
Der tænkes faktisk langsigtet, og det er man nødt til på miljøområdet.
Men vær tryg.
Vi er meget omsorgsfulde med hensyn til miljøets udvikling på både kort og på lang sigt.
Først tak for de pæne bemærkninger fra Kristeligt Folkeparti.
Og vi kan se for os, at puklen kun bliver større i den nærmeste fremtid.
Det er et problem.
Det er jo sådan, at vi faktisk prøver at aftale vilkårene for politiet for en længere periode.
Politiforliget udløber jo med udgangen af næste år, og derfor må ændringer og tilpasninger til de aktuelle arbejdsopgaver aftales i forligskredsen.
Jann Sjursen (KRF), 2002-05-30:
Jeg kender selvfølgelig spillereglerne og ved også, at forligspartierne som sådan må blive enige om at ændre på de arbejdsvilkår, der gælder for politiet, hvis der skal ske noget.
Jeg må alligevel sige, at jeg synes, det er stærkt bekymrende, og det må det også være for en konservativ ordfører, der går så meget op i ret og hævd og går op i, at politiet kan sikre lov og orden for almindelige borgere.
Derfor vil mit spørgsmål til den konservative ordfører være endnu en gang: Er det ikke tiden, at i hvert fald ét forligsparti, det kunne være Det Konservative Folkeparti, kræver en genforhandling af politiforliget?
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-05-30:
Som det formentlig er hr. Jann Sjursen bekendt, har der netop været et orienterende aktstykke i Finansudvalget, som har oplyst Finansudvalgets medlemmer om, at der bliver sat ekstraordinære midler af til at dække de merudgifter, der måtte være for politiet i forbindelse med formandsperioden.
Med hensyn til en genforhandling af politiforliget vil jeg ikke stå her og love det på nuværende tidspunkt, men jeg er sikker på, at forligspartierne løbende drøfter de problemer, der må være.
Vi tager jo fat på forhandlingerne allerede i september-oktober måned.
Lad os kigge på det.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-05-30:
Jeg kan forstå, at det i virkeligheden er Det Konservative
Det er de eneste konkrete forslag, fru Pia Christmas-Møller kan fortælle, at De Konservative har fået gennemtvunget i regeringen.
Det kan godt være, at det er mig, der har taget fejl, men jeg troede, det var Venstres mærkesager. Da Venstres ordfører var meget optaget af skattestoppet og af at aftvinge alle os andre svar på, hvad vi ville lave om, når vi engang kommer i regering, vil jeg gerne spørge den konservative ordfører: Ved næste valg går Det Konservative Folkeparti ligesom Venstre da også til valg på, at skattestoppet fortsat skal gælde? For så bliver der jo ikke rigtig råd til konservative skattelettelser, så bliver pengene jo spist op af Venstres skattestop.
Jeg synes da, det er interessant, om Det Konservative Folkeparti som Venstre vil give håndslag på, at skattestoppet også skal gælde i den næste periode.
Og så vil jeg gerne have forklaret, om det er rigtigt, at det eneste, Det Konservative Folkeparti har fået gennemført, er ting, som Venstre slog sig op på i valgkampen.
Det synes jeg er lidt synd for Det Konservative Folkeparti.
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-05-30:
Der er åbenbart ikke noget at gøre ved Socialdemokratiets sindsstemning.
Det var Det Konservative Folkeparti, der satte skattelettelser på arbejdskraft på dagsordenen.
Det gjorde vi for halvandet år siden.
Siden er andre partier kommet med.
Nu er det det, der er regeringens politik.
Med hensyn til, om vi også efter næste valg vil have et skattestop, kan jeg garantere fru Pernille Blach Hansen og det øvrige Socialdemokrati for, at Det Konservative Folkeparti synes, at skatterne er for høje i Danmark. Vi vil ikke være med til at finansiere nye behov i den offentlige sektor med nye perspektivløse skattestigninger.
Det vil vi ikke.
Jeg vil da gerne sige herfra, at når vi får en skattereform med lettelser på arbejdsindkomst, er det da muligt, at definitionen på skattestoppet i den forbindelse vil blive tilpasset. Men det er nærmest omsonst at lægge en kurs, hvor alle mulige andre ting, afgifter og andre skatter, skal stige for at finansiere en lettelse på arbejdsindkomst.
Det går vi ikke ind for.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-05-30:
Her er vi netop inde ved sagens kerne.
Fru Pia Christmas-Møller siger, at Det Konservative Folkeparti har fået skattelettelser.
Der er jo ikke kommet nogen skattelettelser.
Det er jo ikke noget, Det Konservative Folkeparti har fået gennemført. Der er ikke kommet nogen skattelettelser.
Man snakker meget om dem, men vi har ikke set nogen.
Hvad er der af konkrete ting, som er blevet vedtaget,
ud af de her omkring 140 lovforslag, som regeringen har fået igennem på et halvt år, som er en konservativ mærkesag, som Venstre ikke havde i forvejen? Kan vi få et godt eksempel?
Jeg synes virkelig, der er brug for, at Det Konservative Folkeparti træder i karakter og viser, at det ikke kun er storebror, der bestemmer det hele.
Det er jo ligesom et ægteskab, hvor manden bestemmer over kvinden, og så er det førsteelskeren, der får al æren.
Jeg synes, Det Konservative Folkeparti må føle sig lidt klemt.
Jann Sjursen (KRF), 2002-05-30:
Også jeg vil gerne kvittere for den konservative ordførers tale.
En del ordførere har forsøgt at identificere konservativ politik i regeringens politik, og det mener jeg rent faktisk godt man kan.
Jeg mener, at det f.eks. på det retspolitiske område er helt klart, at Det Konservative Folkeparti har haft indflydelse på regeringens politik, og det gælder ikke mindst i forhold til de skærpede strafferammer.
Netop fordi jeg ved, at det konservative hjerte banker for retsområdet, vil jeg pege på et område, hvor jeg ikke synes, det er helt godt, heller ikke i forhold til det, som De Konservative tidligere har meldt ud, og det er på politiets område.
Jeg synes, det er et kæmpeproblem, at politiet i dag skubber en kæmpe overarbejdspukkel foran sig på over 700 årsværk.
Bekymrer det ikke Det Konservative Folkeparti, at overarbejdspuklen er så stor, og at der absolut ikke er udsigt til, at den bliver nedbragt i den kommende tid som følge af EU-topmødet m.v.?
Med andre ord: Er det ikke på tide, at politiforliget bliver genforhandlet?
Er det ikke på tide, at man finder en langsigtet løsning på de problemer, som politiet står over for rent ressourcemæssigt?
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-05-30:
Jeg skal ikke gøre mig klog på, hvor lang en maraton er i forhold til en sprint, men jeg kan garantere hr. Morten Helveg Petersen for, at det, der står i regeringsgrundlaget, nemlig at vi tager fat på en skattelettelse på arbejdsindkomst med virkning fra 2004, er første skridt, som skal tages.
Vi er overbeviste om, at det lykkes os at sikre et økonomisk råderum, som er forudsætningen, for alt andet ville jo også være vanvittigt.
Selvfølgelig skal der være råderum
, men som jeg tidligere har været inde på, er det to sider af samme sag, for en lettelse det rigtige sted på arbejdsindkomster vil samtidig også øge det økonomiske råderum.
Så med hjælp fra gode kræfter, herunder Det Radikale Venstre, er jeg sikker på, at vi nok skal få første delresultat i hus fra 2004.
Lad dét være sagt, selv om det jo heller ikke skal skjules, at vi ikke er helt enige med Det Radikale Venstre, særlig om finansieringen.
Vi synes ikke, at ejendomsværdiskatten skal stige; vi synes ikke, at benzinafgifterne skal stige.
Men lad os da kigge på det og diskutere, hvordan vi kan få en fælles løsning.
Jeg vil meget gerne opfordre Det Radikale Venstre til at indgå i forhandlinger om en kommende skattereform.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-05-30:
Jeg vil starte med at kvittere for mange fornuftige betragtninger i den konservative ordførers tale.
Fra Det Radikale Venstres side hæftede vi os særligt ved mange af de kloge ord om, hvordan man kan øge arbejdsudbuddet, hvordan man kan forenkle skattesystemet og i det hele taget vigtigheden af at sænke skatten på arbejde.
Det Radikale Venstre har selv fremlagt et udspil til skattereform, hvor de her elementer indgår, og vi har med vores ændringsforslag til finansloven vist, at det kan lade sig gøre at sænke skatten på eksempelvis mellemindkomster.
Derfor lyder spørgsmålet til den konservative ordfører, der i sin tale, som jeg hørte det, sagde, at Det Konservative Folkeparti ikke helmer, før målene er nået på det skattepolitiske område: Taler vi her om en maraton, eller taler vi om en sprint?
Pia Kjærsgaard (DF), 2002-05-30:
Der er helt rene linjer mellem Dansk Folkeparti og regeringen her.
Det er vores opfattelse, og som vi har kunnet lytte os til, har regeringen den muligvis også.
Det er i hvert fald, hvad statsministeren har sagt på et tidspunkt.
Men nej, der er ikke nogen underhåndsaftale overhovedet.
Jann Sjursen (KRF), 2002-05-30:
Men lad det nu være.
Dansk Folkeparti har gennem hele folketingssamlingen været meget optaget af menneskerettigheder, og i den forbindelse vil jeg godt rejse et spørgsmål om aktiv dødshjælp, for man må jo sige, at her markerer
Dansk Folkeparti sig med et særligt standpunkt.
Man markerer sig som vel det eneste parti, der for alvor går ind for aktiv dødshjælp, altså at mennesker i Danmark skal have ret til at få hjælp til at begå selvmord.
Jeg synes, det er et meget væsentligt emne, når vi diskuterer menneskesyn, også forholdet over for døende patienter, at Dansk Folkeparti nu sætter sig i spidsen for de mennesker, der mener, at det skal også være en lægelig opgave at yde hjælp til at begå selvmord.
Hvoraf kommer den holdning, vi jeg spørge fru Pia Kjærsgaard.
Pia Kjærsgaard (DF), 2002-05-30:
at det er utrolig tarveligt at bringe spørgsmålet på bane i en kort bemærkning i en debat som denne.
Et så alvorligt etisk spørgsmål kræver naturligvis en lang, lang debat, eventuelt en høring i Folketinget, megen samtale og mange ekspertudtalelser, hvor hver enkelt må give sin mening om det emne til kende.
Jeg synes simpelt hen, for at sige det rent ud, det er primitivt, at hr. Jann Sjursen bare kommer med en kort bemærkning, og så skal man tage stilling til spørgsmålet.
Jann Sjursen (KRF), 2002-05-30:
Skulle det ikke også kunne være en del af en afslutningsdebat?
Og kunne jeg i det mindste få svar på, om Dansk Folkeparti rent faktisk mener, at vi i Danmark i lighed med f.eks. Holland skal indføre aktiv dødshjælp?
Det kan man da vel nok forvente at fru Pia Kjærsgaard kan svare på i en afslutningsdebat som denne, også i form af en kort bemærkning.
Pia Kjærsgaard (DF), 2002-05-30:
Man skal undersøge alle spørgsmål, men man skal gøre det seriøst, og det er ikke et spørgsmål, man bare kan stå og svare ja eller nej til på ens folketingsgruppes vegne.
Det er et etisk spørgsmål, det er et spørgsmål, som skal debatteres og kræver en lang, lang forberedelse, og det er noget, som jeg synes er utrolig vigtigt, utrolig følsomt og meget alvorligt.