runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-05-08:
Miljøministeren siger, at der vil blive lavet en vejledning om, hvordan man undgår, at midten bliver trukket helt ud til kanten.
Jeg vil gerne tilbyde, at Det Radikale Venstre hjælper med at lave den vejledning, for vi har måske om nogen oplevet, hvordan det er at være i midten og så lige pludselig blive trukket helt ud til kanten, ja, nærmest blive en pol.
Så det vil jeg gerne tilbyde.
Mit spørgsmål er helt konkret: Hvilke organisationer har tilsluttet sig den her del af lovforslaget, og hvilke organisationer er det - som også hr. Keld Albrechtsen var inde på - som er vældig tilfredse med det forslag, sådan som det foreligger nu?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-05-08:
Jeg vil godt spørge ministeren, om han kan oplyse lidt mere præcist, hvem det er, der har givet udtryk for denne enorme begejstring.
Vi andre har ikke mødt den.
Vi har fået så mange henvendelser, der går ud på, at loven er risikabel for de små butikker.
Men begejstring over lovforslaget har jeg ikke hørt endnu.
Er det hos Dansk Supermarked, eller hvor er det, ministeren har mødt den begejstring?
Så vil jeg godt spørge, når nu ministeren har erkendt, at han er nødt til at gå i gang med en skriveøvelse med noget vejledning for at forsøge på at forklare, hvad det egentlig er, der er indholdet i loven, om det så ikke er for sent, ministeren kommer ud med den øvelse her ved afslutningen af en folketingssamling.
Risikerer ministeren ikke, at det, der nu bliver lavet, bliver en slem gang lovsjusk, fordi det grundlag, som det hele kommer til at hvile på, jo altså er en løs overvejelse om en kommende vejledning, som ministeren så vil skrive, og som jo for det første ikke er bindende, og for det andet jo heller ikke på nogen måde er præcis, og som derfor ikke garanterer noget som helst?
Pernille Blach Hansen (S), 2002-05-08:
Jeg har også været ude at tale med en del små kommuner om butiksdelen af ministerens forslag, og jeg har ikke mødt den samme begejstring.
Der er mange, der er bekymrede for, om en større by i omegnen nu vil kunne lave flere butikker, større butikker, måske endog nogle butikscentre og på den måde suge al handel til sig og så få udryddet en del af butikkerne i de små og mellemstore byer.
Jeg er bekymret for, om vi skaber butiksdød på landet, og med det bagland, jeg ved ministerens parti jo ofte har, ville jeg tro, at ministeren også havde en interesse i ikke at skabe butiksdød på landet.
Derfor vil gerne spørge ministeren nu, hvor ministeren tilkendegiver, at det mener han ikke vil ske: Hvis det her nu reelt kommer til at føre til butiksdød på landet, f.eks. ved etablering af større centre inde i nogle af de lidt større byer, så må man vel formode, at det betyder, at så vil miljøministeren kigge på det her spørgsmål igen og være klar til at justere på reglerne, hvis det skulle være nødvendigt?
For ministeren har jo lige påpeget, at han bestemt ikke tror, at det her vil få nogen konsekvenser for de mindre butikker i de små byer.
Men hvis det får det, må den logiske konsekvens vel være, at så er ministeren også klar til at kigge på det.
Hans Christian Schmidt (V), 2002-05-08:
Jeg vil starte med at svare hr. Keld Albrechtsen
Det ville være urimeligt i forhold til den begejstring, jeg har mødt udeomkring, over, at nu får man endelig en frihed.
At man kan finde en lille pressemeddelelse, er sådan set i orden.
Jeg tager det meget højtideligt.
Faktisk har jeg holdt møde med de to mennesker, fordi jeg syntes, det var interessant også at få det ordnet.
Og det er mit indtryk, at de er godt tilfredse med det, sådan som vi nu har diskuteret tingene igennem.
Det, man har været bekymret for, har nemlig været selve bycenterdelen - altså om nogen ville finde på, når nu vi har
en centerdel i en by, at trække den langt ud, sådan at man fik nogle butikker med f.eks. ude ved en motorvej eller sådan noget.
Der har jeg sagt, at man jo skal huske, at alle 275 kommuner sammen med deres regionplanmyndigheder igennem de år, der er gået, siden loven blev vedtaget, simpelt hen har udpeget deres bymidter.
Så de vil jo nok mene, hvis man spørger dem, at det ved de alt om, og de ved præcis, hvordan man laver bymidter, for de har lavet dem.
Og det er selvfølgelig, fordi det jo ikke er hensigten, at man skal trække en bymidte helt herud.
Sådan må det jo være.
Derfor vil jeg bare sige, at der har jeg sådan set syntes, at det var udmærket, at man gik ind og sagde, jamen lad os få det ordnet.
for lidt rundt i landet, for jeg har i hvert fald også haft fornøjelsen af at besøge samtlige kommuner f.eks. i deres kommuneforenings regi, og de har været meget begejstrede for, at kommunerne fik de muligheder her. Så jeg mener faktisk, at det er et rigtig godt forslag, og det ville være synd, hvis vi skulle skuffe rigtig mange, og det synes jeg faktisk ikke vi skulle gøre.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-05-08:
Jeg vil godt spørge ministeren, når der nu sådan set ikke rigtig er nogen, der synes, at ministerens forslag på butiksområdet er særlig kløgtigt, og det er så uklart, hvad konsekvenserne vil blive, i værste fald kan det jo blive en omfattende butiksdød, om det så ikke ville være mere fornuftigt, at ministeren tilkendegav, at så kunne det lovforslag få lov til at vente til næste folketingssamling, og så kunne det eventuelt i samarbejde med alle de forskellige organisationer, som fru Pernille Blach Hansen nævnede, måske gå hen og blive til et forslag, der ligefrem kunne blive godt. Men jeg tror, ministeren må erkende, at det er forhastet på nuværende tidspunkt.
Det bliver noget jask, og derfor vil jeg godt spørge, om ministeren ikke vil overveje, at vi simpelt hen lader det ligge i udvalget sommeren over, og så kan vi til oktober drøfte et bedre forslag på butiksdelen med ministeren.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-05-08:
Spørgsmålet er selvfølgelig stillet med udgangspunkt i den pressemeddelelse, som 32 organisationer udsendte for efterhånden et stykke tid siden.
Spørgsmålet er også stillet for et stykke tid siden.
Men jeg kan forstå, at det er ministeren ikke enig i, og derfor vil jeg høre, hvilke analyser og hvilke argumenter ministeren har for ikke at dele den bekymring, som disse 32 organisationer har.
Hans Christian Schmidt (V), 2002-05-08:
Jeg tror ikke, at der vil lukke flere butikker i de mindre byer og landsbyer, fordi kommunerne får større frihed og større ansvar.
Det er jo et spørgsmål, vi har diskuteret meget, og det synes jeg er godt.
Der er stillet mange spørgsmål til den nye planlov, og der har også været afholdt flere møder og samråd.
Det synes jeg kun er fint at vi får diskuteret.
Nu får vi så oven i købet også muligheden for at diskutere det her i Folketingets spørgetid.
Det synes jeg er godt.
Man må huske på, at planlægningen med hensyn til butiksformål fortsat skal fremme et varieret butiksudbud i mindre og mellemstore byer samt i de enkelte bydele i de større byer.
Den eneste forskel er, at kommunerne fremover får et større ansvar og en større frihed til selv at bestemme udviklingen i bymidten.
Udviklingen i de små og mellemstore byer er fremover primært den enkelte kommunes ansvar.
Den enkelte kommunes hovedinteresse er naturligvis udviklingen i egen kommune, og derfor har lovforslaget også bestemmelser, der fastholder regionplanmyndighedens indflydelse på beliggenheden af de store butikker og beliggenheden og omfanget af bydelscentre og aflastningsområder. Jeg har bemærket, at Butiksstrukturkommissionen i sin betænkning fra 1998 forudser, at forbrugernes og detailhandelens adfærd vil føre til yderligere koncentration af detailhandelen.
Det kan man jo aldrig udelukke.
Det er dette adfærdsmønster, kommunernes planlægning kan sætte fokus på og ændre.
Den mulighed får kommunerne nu.
Ved at styrke det lokale ansvar kan byrådet efter dialog med borgerne, detailhandelen og lokale interesseorganisationer være med til at anvise lokale løsningsmuligheder.
Jeg er sikker på, at det vil styrke de mindre byer og landdistrikter.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-05-08:
»Vil ministeren garantere, at ændringen af planloven ikke fører til butiksdød i såvel landdistrikter som små og mellemstore byer?«
Dette spørgsmål handler også om landbruget, og det er endnu et eksempel på, at regeringen går ind og laver gunstigere regler for landbruget, end man gør for alle andre, og de eksempler her er altså taget fra regeringens nye, reviderede strategi til bæredygtig udvikling.
Der har man heldigvis været så forudseende fra regeringen side, at man bare har taget den tidligere regerings strategi og så ændret lidt på den.
Så det er meget, meget nemt at sammenligne.
Det er det bl.a. på landbrugsområdet.
Hvor er alle de konkrete initiativer?
Hvor er alle de krav, som landbruget skulle leve op til ligesom alle andre?
De er nu stort set pillet ud.
Det vil jeg da gerne bede om ministerens begrundelse for.
Hvorfor har man lavet de markante lettelser
i forhold til dansk landbrug?
Hans Christian Schmidt (V), 2002-05-08:
Jo, men vi har altså stadig væk oplevet, at vi synes, det står bedre, når det er en integreret del i det hele.
Det gælder ikke kun for landbruget, det gælder for alle.
Det kan man være for, eller man kan være imod det.
Men sådan er det altså.
Man er i hvert fald nødt til at acceptere, at sådan er fakta.
Hvis man vil læse, jeg ved ikke hvor langt, det er jo en ordentlig moppedreng
, men hvis man går den igennem, vil man jo kunne komme til at se nøjagtig punkt for punkt hele visionsafdelingen - alt det, der står heri, vil man kunne genfinde dér. Man kan have ret i, at der er elementer på landbrugsområdet, som ikke præcis står beskrevet som før.
Men efter min bedste overbevisning, også når vi ser hele miljøsektionen i den, er det sådan, at vi stadig væk tager udgangspunkt i nøjagtig de samme hensyn til natur og miljø.
Men man kan da sagtens diskutere, at der er nogle steder, hvor ordene er faldet ud, og hvad kan det nu have af betydning.
Men for mit vedkommende må jeg bare sige, at jeg faktisk synes, det ser meget bedre ud på landbrugsområdet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-05-08:
Det kan da ikke passe, at vi har en miljøminister, der ikke kan argumentere for sit eget forslag.
Ministeren siger, at »vi har ment, den var rigtig«.
Jamen så må man da kunne argumentere for hvorfor. Ellers er der jo ikke debat.
Det kan jo ikke nytte noget at sige, at »vi mener, det her er det rigtige, men vi vil ikke fortælle hvorfor.
Men når vi har fået høringssvarene, så kan det være, vi laver det om«. Hvorfor står der ikke længere, at vandmiljøindsatsen skal tage udgangspunkt i, at man ikke må overstige, hvad natur og miljø kan tåle?
Det er et meget konkret spørgsmål, som holder sig meget inden for det spørgsmål, der er stillet i dag, som ministeren jo bør være forberedt på.
Det andet meget konkrete spørgsmål er: Hvorfor står der ikke længere, at landbrugserhvervets vækst ikke må ske på bekostning af natur og miljø?
Det er to meget konkrete spørgsmål.
Det er ministerens egen strategi, vi diskuterer.
Ministeren må da kunne argumentere for den.
Hans Christian Schmidt (V), 2002-05-08:
Jeg kan jo godt sige det en gang til til hr. Jørn Jespersen: Jeg sagde præcist, at vi gik ind og gav kompensation.
Og så kan hr. Jørn Jespersen jo have den holdning, at når vi har været inde at kigge på Vandmiljøplan II, så oplever han ikke det som kompensation.
Jamen det synes jeg da er fint.
Det er da tankevækkende.
Vi har da noteret os, at hr. Jørn Jespersen ikke opfatter, at der har været nogen ting i Vandmiljøplan II, der kunne opleves som en kompensation.
Det er jo da en interessant tanke og et interessant synspunkt.
Jeg er helt sikker på, at der er mange, der vil notere sig det, for det vil være brugbart i de forhandlinger, vi skal ind i med en vandmiljøplan III, at man ikke oplever de ting i Vandmiljøplan II, som præcis er det, jeg nævnte, som værende steder, hvor man giver kompensation.
Det er tankevækkende.
Det vil jeg gerne sige.
Jeg synes, at der bliver givet kompensation i forbindelse med Vandmiljøplan II.
Det kan vi tage en diskussion om, når vi kommer til Vandmiljøplan III.
Jeg er nødt til at sige både til fru Pernille Blach Hansen og andre: Hvis man nu tager bæredygtighedsstrategien og gennemgår de punkter her, så vil man jo kunne se, at der er flere steder, vi har lavet tekster om, endda så mange, at vi har sagt, vi synes, det skal sendes i høring igen.
Man kan godt sige, det måske ikke er de store ændringer, men det er nok til, at vi i hvert fald også på baggrund af de meldinger, vi fik, sendte den ud i høring igen.
Så kan vi jo tage en diskussion, og det skulle undre mig, om ikke også vi i Miljø- og Planlægningsudvalget kommer til at diskutere den.
Det er da i orden, at vi diskuterer den nu, men det er da mere interessant, når først vi har fået høringssvarene og vi skal til at finde ud af, hvad det så i grunden er, der skal rettes i den, hvis noget skal rettes i den.
Jørn Jespersen (SF), 2002-05-08:
Jeg spørger: Hvilke generelle reguleringer i Vandmiljøplan II har udløst kompensation?
Altså generelle reguleringer, som alle skal rette sig efter?
Så svarer ministeren ved at henvise til vådområdestrategien.
Jamen det er da netop ingen generel regulering.
Det er et tilbud til nogle landmænd om at etablere vådområder og få en kompensation for det.
Men det er bare ikke et svar på spørgsmålet om de generelle reguleringer. Kan ministeren overhovedet nævne nogle generelle reguleringer af Vandmiljøplan II, som har udløst erstatninger?
Den der med vådområderne duer ikke.
Kan ministeren nævne andre, eller står ministeren og giver faktuelt forkerte oplysninger til Folketinget?
Pernille Blach Hansen (S), 2002-05-08:
Jeg synes stadig væk ikke, miljøministeren svarer på spørgsmålet, men nu får han så lejlighed, for nu er det nemlig kun mig, der spørger, sådan lige p.t. i hvert fald.
Hvorfor har ministeren valgt i sin nye strategi at fjerne det, der stod tidligere, nemlig at en ny vandmiljøplan skulle tage udgangspunkt i, hvad natur og miljø kan tåle?
Det synes jeg er et meget, meget væsentligt spørgsmål, for det bør vel være det, vi alle sammen er interesserede i - at landbruget ikke udleder mere, end natur og miljø kan tåle. Så for det andet: Jeg kan slet ikke forstå, hvis ministeren mener, det er uproblematisk, at forureneren betaler inden for landbruget, hvis forureneren betaler-princippet skal gælde for alle områder.
Hvorfor lod man det så ikke bare stå?
KL. 17.10
De største dele af den nuværende strategi er jo arvet fra den tidligere regering, alle de pæne ord, alt det overordnede, men alt det konkrete, alt det specifikke, der, hvor der stilles nogle krav, har man med stor præcision luget ud.
Hvorfor skal forureneren betaler-princippet ikke længere gælde for landbruget?
Hvorfor står det ikke under landbrugsafsnittet?
Hvis ministeren mener det, han siger nu, så havde det jo været uproblematisk.
Man kan ikke andet end få det indtryk, at ministeren skjuler et eller andet.
Hans Christian Schmidt (V), 2002-05-08:
Jeg gerne sige, at jeg jo tillader mig at svare på spørgsmålet, men jeg kunne sådan set godt begynde at diskutere andre spørgsmål, vi har været inde på i dag.
Jeg vil kun sige, at enhver i hvert fald ved, at når vi er inde og lave ordninger, hvor landmænd er med, så har vi jo ét stort problem, som vi mødes om.
Jeg er lidt ked af, hvis det kommer til at tage tid, men når der bliver stillet et spørgsmål, der har været stillet før, så er ministeren jo også nødt til at gå tilbage i spørgsmålsrækken og begynde at diskutere dem.
Jeg vil kun sige: Vi ved udmærket godt, hvad vores store problem var.
Vores store problem var f.eks., hvilke vådområder vi skulle lave i forbindelse med Vandmiljøplan II.
Vi havde nogle kæmpe problemer med at få dem lavet, fordi den kompensation, vi ydede, var for lille.
Den kompensation, vi skulle ind og yde pr. ha jord, var for lille, og derfor var vi nødt til at finde ud af, om vi skulle sætte kompensationen op.
Vi kan godt begynde at diskutere hele Vandmiljøplan II
igennem nu.
Jeg havde sådan set bare lyst til at blive ved det spørgsmål her om national strategi for bæredygtig udvikling, og det vil jeg så tillade mig at gøre med den risiko, der kan ligge i at holde mig til den tekst.
Jeg vil bare sige meget klart omkring den nationale strategi, at når vi f.eks. taler om forureneren betaler-princippet, så indbefatter det overhovedet alt, hvad der hedder erhverv.
Derfor er det da også, at man f.eks. kan læse i
regeringsgrundlaget - der står det helt tydeligt - at regeringen har den opfattelse, at Danmark fortsat skal være helt i front med henblik på at være det land, der er bedst til at nedbringe forurening.
Det står der i selve regeringsgrundlaget.
Det er jo indbefattet i bæredygtighedsgrundlaget.
Det er da ikke noget, der er specielt for landbruget.
Og jeg tror ikke, de fleste er af den opfattelse, at det er sådan, at vi ikke også har været med ved de restriktioner, der skal til på landbrugsområdet.
Vi er klar til også at gå ind og kigge på en vandmiljøplan III.
Vi har været det på en Vandmiljøplan II.
Jeg er sikker på, at vi får en god debat omkring de her ting igen.
Jørn Jespersen (SF), 2002-05-08:
Det kan godt være, ministeren synes, at alle de sproglige ændringer bare er udtryk for ord, men de har jo formentlig en eller anden betydning.
Og når forureneren betaler-princippet ikke længere er der for landbruget, så kunne det jo hænge sammen med den diskussion, vi lige har haft om, at regeringens linje er, at nye reguleringer, som natur og miljø nødvendiggør for landbruget, skal der kompenseres for, og derfor er vi tilbage ved spørgsmålet om de erstatningsfri reguleringer.
Vil ministeren nævne helt specifikt og konkret, hvad det er for generelle reguleringer i Vandmiljøplan II, der udløser kompensation?
Det var det, ministeren hævdede.
Hvilke generelle reguleringer i Vandmiljøplan II udløser kompensation?
Pernille Blach Hansen (S), 2002-05-08:
Jeg synes, det er et meget relevant spørgsmål, hr. Nicolai Wammen her stiller, om, hvorfor forureneren betaler-princippet ikke længere står under landbrugsafsnittet.
Ministeren kan godt sige, at vi overfortolker, men der er jo tale om, at man meget målrettet har slettet små bitte passager, nemlig der, hvor der var ekstra krav til landbruget.
Det er jo forhåbentlig ikke tilfældigheder, ministeren har slettet. Derfor vil jeg også gerne spørge: Hvorfor står der ikke længere, at landbrugserhvervets vækst ikke må ske på bekostning af natur og miljø?
Hvis ministeren mener det, så kunne han bare have ladet det stå.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor det er blevet slettet.
Det andet, jeg gerne vil spørge om,
er: Hvorfor står der ikke længere, at vandmiljøindsatsen skal tage udgangspunkt i, hvad natur og miljø kan tåle, altså alt det, som Wilhjelmudvalget oprindelig er kommet med?
Det er også pillet ud.
Ministeren kan da ikke hævde, at alle de ting, man har ændret, som mystisk nok alt sammen er svækkelser i forhold til landbruget, bare er tilfældigheder, at de er gledet ud eller redigeret ud.
Der må da forhåbentlig være et politisk mål, som bare ser ud til at være, at landbruget skal slippe lidt billigere.
Nicolai Wammen (S), 2002-05-08:
Nu kan vi forstå på ministerens svar, at der ikke er tale om en svækkelse af de krav, der bl.a. bliver stillet til landbruget.
Men som fru Pernille Blach Hansen så udmærket var inde på, så ligger de formuleringer, der er i regeringens oplæg, jo på nogle stræk tæt på den tidligere regerings, og det gør, at man kan sammenligne ret klart. I den tidligere regerings stod der på side 49 omkring forureneren betaler-princippet, at regeringen vil sætte fokus på, at forureneren betaler-princippet er et af de bærende.
Det står der ikke en lyd om i den nye regerings.
Og jeg går ikke ud fra, at det er en tilfældighed, for jeg mindes da møder, hvor miljøministeren har sagt, at de ændringer, der er sket, ikke er tilfældige.
Hans Christian Schmidt (V), 2002-05-08:
Jeg tror, det bliver en diskussion om ord, men jeg synes da, det er udmærket, at fru Pernille Blach Hansen tager diskussionen.
Jeg tror og håber også, at vi får en god debat om den her bæredygtighedsstrategi, men jeg tror altså nok, at fru Pernille Blach Hansen overfortolker det.
I hvert fald er det ikke min holdning.
Når jeg siger, at landbruget skal medvirke til det, ja, så vil jeg endda gå så langt som til at sige, at jeg sådan set synes, det er stærkere.
For hvis nogen skal medvirke til noget, så forventer man også af dem, at de yder en indsats.
Så skal man aktivt også være med.
Man kan godt diskutere forskellige andre ting, men når man skriver »medvirke«, så synes jeg altså virkelig, at man er forpligtet. Det kan være en diskussion om ord, men for mig at se er det helt klart, at landbruget skal medvirke til det her.
Det er også det, jeg i øvrigt har haft fornøjelsen af at være ude og tale ved mange landbrugsmøder om
Det andet om spørgsmålet omkring det, som i grunden er fra Gøteborgkonklusionerne, for det er jo derfra, det stammer, at man skal kunne afkoble den økonomiske vækst, fra at man også får en påvirkning af miljøet, er generelt.
Jeg har også ved mange lejligheder sagt, at det fastholder vi, det vedkender vi os, det princip står vi helt inde for.
Men det gælder ikke kun for landbruget, det er generelt.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-05-08:
Ministeren mener ikke, at kravene til landbruget er svage.
Nej, men de er så i hvert fald svagere, end de var i den tidligere regerings strategi.
Lad mig bare nævne to helt konkrete eksempler, som jeg gerne vil have begrundet: I den tidligere regerings strategi stod der, at landbruget skulle være bæredygtigt.
Nu er det lavet om til, at landbruget skal medvirke til en bæredygtig udvikling.
Det vil sige, at landbruget ikke skal være bæredygtigt i sig selv.
Er det et udtryk for et nyt mål for regeringen, at der ikke er samme krav til landbruget, som der er til resten af samfundet?
Det andet eksempel er, at der i den tidligere regerings strategi var et mål om afkobling, hvor der stod, at en fortsat vækst skulle ske uden tilsvarende vækst i miljøbelastning og ressourceforbrug, og at landbrugserhvervets vækst ikke måtte ske på bekostning af natur og miljø.
Det har den nye regering pillet ud.
Der står ikke længere, at landbrugserhvervets vækst ikke må ske på bekostning af natur og miljø.
Det har man nedtonet.
Er det - efter ministerens opfattelse - udtryk for et stærkere krav til landbruget end den tidligere regerings, eller er det, som jeg helt bestemt mener, udtryk for en ret pæn svækkelse, når landbruget ikke længere skal leve op til de krav, som resten af samfundet skal?
Nicolai Wammen (S), 2002-05-08:
Den skal så til høring, javel.
Men man må gå ud fra, at ministeren står inde for det, der står her.
Derfor, i al stilfærdighed: Hvorfor kan regeringen ikke tilslutte sig, at der skal sættes fokus på forureneren betaler-princippet, og som der også stod: »Derfor skal der udvikles økonomiske metoder, der får landbruget til at mindske miljøbelastningen på en måde, der ikke belaster samfundsøkonomien«. Hvis ministeren er enig i det udsagn, hvorfor skal det så væk?
Hvorfor er det så et af de steder, man har valgt at fjerne med næsten samme nøjagtighed, som havde man brugt en skalpel?
Hvis man er enig, så var der jo ingen grund til det.
Hvorfor fjerne noget, som man er enig i?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-05-08:
»Hvorfor har ministeren undladt at underskrive bekendtgørelsen om udfasning af anvendelse af industrielle drivhusgasser, hvilke hensyn har ministeren ønsket at tilgodese, og hvilke kontakter har ministeren haft med erhvervets organisationer og andre i denne forbindelse?«
Jørn Dohrmann (DF), 2002-05-08:
I Wilhjelmudvalget regner man med, at ca. 50 pct. af de dræbte dyr bliver kørt ned på hoved- og landeveje og 40 pct. på kommunale veje.
Når man planlægger læhegn, er det ofte langs med vejene.
Kunne man ikke overveje, at man satte dem vinkelret, så man ikke ligesom opfordrede dyrene til at løbe ud på vejene og på den måde tilgodeså dyrene og dermed nedbragte antallet af trafikdrab på dyr?