runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eyvind Vesselbo (V), 2004-02-26:
Jo, det vil jeg meget gerne svare på, for jeg vil meget gerne diskutere svinestop også med hr. Martin Lidegaard, og det kommer vi nok også til i de videre forhandlinger om vandmiljøplan III - eller måske ikke svinestop, men i hvert fald noget i retning af det.
Men det, der er problemet her, er jo faktisk ikke det, der er på dagsordenen.
Det er ikke svinestop, det er svinestop under nogle ganske bestemte forudsætninger.
Og jeg forstår ikke, at det ikke er det, hr. Martin Lidegaard gerne vil diskutere; at vi skal gøre det, inden vandmiljøplan III-forhandlingerne er afsluttet.
Så må hr. Martin Lidegaard jo sammen med vennerne i oppositionen fremsætte et beslutningsforslag eller stille en forespørgsel, hvad man nu vil, hvor man kan drøfte det, som hr. Martin Lidegaard spørger mig om, nemlig svinestop.
Derfor synes jeg da, det er helt reelt, at jeg tager stilling til det forslag, der er fremsat her, og diskuterer det forslag og bare kommenterer det og siger, jamen det er jo helt hen i vejret.
Nu forholder jeg mig altså til det, som er på dagsordenen her, nemlig det, der står i forslaget: »Folketinget opfordrer regeringen til at indføre et øjeblikkeligt stop for etablering og udvidelse af svinebedrifter, indtil en ny aftale om Vandmiljøplan III er indgået.«
Altså før man kan gennemføre det her, skal det jo vedtages.
Og det vil sige, at det, hr. Martin Lidegaard lige stod og sagde, at indtil vi får vedtaget vandmiljøplan III og laver en aftale, så bliver der givet alle de her tilladelser, ændrer jo ikke ved, at før vi kan tage det her seriøst, så skal det jo vedtages, og det bliver det sandsynligvis, efter at der er indgået en aftale om vandmiljøplan III.
Så jeg forstår slet ikke, hvad det er, hr. Martin Lidegaard vil have mig til at drøfte.
Jeg holder mig til det, der er fremsat her også af hr. Martin Lidegaards parti.
Men hr. Martin Lidegaard vil altså ikke stå ved det mere, nu er det noget andet, vi skal drøfte.
Prøv nu lige at komme med det, der er indeholdt i det her.
Martin Lidegaard (RV), 2004-02-26:
Jeg vil tillade mig at gå videre end den debat, som hr. Torben Hansen og hr. Vesselbo netop har haft, selv om jeg må sige, at også mig undrer hr. Vesselbos tone lidt. Men det kunne jo være interessant at tage en mere saglig drøftelse, når vi nu under alle omstændigheder er her.
Relevansen af at indføre et midlertidigt stop, og ikke bare et midlertidigt stop i forbindelse med vandmiljøplan III, som vi jo stadig væk mener er en god idé, kan ses ud af, at der i alt bliver givet 2.500 tilladelser om året, så alene i de måneder, vi forhandler det her, bliver der altså givet over flere hundrede tilladelser, så mindre relevant er det jo altså heller ikke.
Nuvel, hvis hr. Eyvind Vesselbo synes, det er irrelevant, så lad os tale om de nye ting, der er sket, nemlig at vi åbenbart ikke har styr på antallet af svin her i landet.
Synes hr. Eyvind Vesselbo, det er en god idé på baggrund af de nye oplysninger, der er kommet, at indføre et stop, mens vi fik talt op, hvilket ministeren netop siger man vil gå i gang med, men som jo også vil tage nogle måneder?
Eyvind Vesselbo (V), 2004-02-26:
Jeg mener ikke, vi er på gyngende grund.
Jeg mener, at den eneste, der er på gyngende grund i denne her sag, er hr. Torben Hansen, for det står jo her.
Det behøver jeg ikke at bekræfte, man kan jo selv læse, at det er fremsat den 2. december, men det har faktisk ikke noget med denne her debat at gøre.
Jeg synes da, det er helt fair, at man fremsætter et forslag om et stop for svinefarme.
Det synes jeg da er fair, det kan vi diskutere.
Men at fremsætte et forslag, som man positivt ved er fuldstændig hen i vejret, og som ikke har nogen chance for noget som helst, er simpelt hen uprofessionelt og mangel på faglig kvalitet i det politiske arbejde.
Torben Hansen (S), 2004-02-26:
Jeg vil endnu en gang bede hr. Vesselbo om at bekræfte, at det her forslag er fremsat i Folketinget - det står der klart i toppen af det - den 2. december 2003, og det var før, vi overhovedet havde en evaluering af vandmiljøplan II, og det var før, vi overhovedet var gået i gang med forhandlingerne om vandmiljøplan III. Synes hr. Vesselbo ikke, at der tværtimod er tale om rettidig omhu, når vi siger, at vi ikke ved, hvilke reduktionsmålsætninger vi når i vandmiljøplan III for at forhindre, at vi kommer ud på gyngende grund, hvor vi ikke kan komme ind igen, så vi laver et moratorium, et midlertidigt svinestop, indtil vi har en aftale om vandmiljøplan III?
Kan hr. Vesselbo ikke bekræfte, at det her er fremsat den 2. december, inden evalueringen af vandmiljøplan II overhovedet var kommet?
Eyvind Vesselbo (V), 2004-02-26:
Nu synes jeg ikke, vi skal afspore debatten ved at diskutere vandmiljøplan III, for det synes jeg hr. Torben Hansen er på vej til nu.
Hvornår det her er fremsat, er egentlig totalt ligegyldigt, det, der er interessant, er, at hvis man havde ment det her alvorligt, så fremsatte man da ikke et forslag, som ikke har en kinamands chance for at blive realiseret i forhold til noget som helst.
Det er da for mig at se spild af Folketingets tid.
Vi ved jo næsten med sikkerhed, at der vil være en aftale om vandmiljøplanen, inden det her bliver vedtaget engang hen i foråret.
Så er det da dybt useriøst ikke at trække det.
Så kunne man da have gjort det, som hr. Keld Albrechtsen gjorde i forbindelse med forespørgslen om vandmiljøplan III, så kunne man da have trukket det her, så vi ikke skulle stå og bruge tid på at diskutere noget, der ikke har en chance for at blive realiseret.
Torben Hansen (S), 2004-02-26:
Det er ikke vores skyld, at det først kommer til behandling
Jeg vil også bede hr. Vesselbo bekræfte, at der intet står om indholdet i vandmiljøplan III, der står bare, at nu skal vi have den rettidige omhu og tænke os om, indtil vi ser, hvad resultatet af vandmiljøplan III er.
Jeg må bede hr. Vesselbo bekræfte begge dele.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-02-26:
Vi vil se på alle de ting, der bliver fremlagt.
Om vi bliver enige om, hvordan metoden skal være over for de her folk, som ikke vil holde sig til de miljøregler, må vi jo også se på til den tid, der skal jo igen foregå nogle forhandlinger.
Men jeg synes jo samtidig, at hr. Kristen Touborg også skal forholde sig til det her beslutningsforslag, som er fremsat, og som vi egentlig skulle svare på. Der er det bare, jeg må sige, at det jo egentlig er et stop for udvidelser, indtil man har indgået en ny aftale om vandmiljøplan III, og det synes jeg ikke at man egentlig har stillet så mange spørgsmål til.
Jeg synes, at det er gået ud over nogle andre ting, men det er også godt, at vi får det hele belyst her fra talerstolen, men til B 83 må vi sige nej.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-02-26:
Jeg vil gerne rose miljøministeren for at tage del i den her debat på en seriøs måde, for når man ser på det her beslutningsforslag, må jeg sige, at det er lidt svært at tage det seriøst, men jeg synes, det er flot, at ministeren har gjort det, for hvad er det, der står: »Folketinget opfordrer regeringen til at indføre et øjeblikkeligt stop for etablering og udvidelse af svinebedrifter, indtil en ny aftale om Vandmiljøplan III er indgået.«
Jeg tror ikke, forslagsstillerne helt har gennemtænkt, hvad de gjorde, da de fremsatte det her forslag, for der bliver jo ganske givet snart her i løbet af marts måned en aftale om vandmiljøplan III.
Sagen er jo, at det her forslag ganske givet ikke kan nå at blive vedtaget, inden aftalen om vandmiljøplan III er indgået - vi skal ind omkring den 1. april - så det vil sige, at ministeren har stået og diskuteret et forslag, som tiden indhenter indenom.
Det vil sige, at den samlede opposition fremsætter et forslag, som egentlig er totalt meningsløst, og det skal vi altså bruge tid på her i Folketinget i stedet for at bruge kræfterne på nogle andre ting.
Men det overrasker mig ikke så meget, for det er jo den linje, som oppositionen har kørt på miljøområdet igennem de sidste 2 år og 4 måneder.
Så det overrasker mig sådan set ikke, men der er jo nok nogle, der ville sige, at det er spild af tid at diskutere et forslag, som simpelt hen ikke har nogen mulighed for at få indflydelse på noget som helst.
Nu skal jeg så prøve alligevel at gå en lille smule ind
Der tales meget om, at der bliver flere husdyrbedrifter.
Det passer jo ikke.
Ifølge oplysninger fra kommunerne falder det samlede antal ejendomme med erhvervsmæssigt dyrehold med 1.300-1.500 ejendomme årligt.
Men det er jo det, som får oppositionen til at sige - og det
er jo heller ikke usædvanligt, for det er jo heller ikke korrekt - at det er en stigning; altså et fald er en stigning.
I perioden 1992-2002 er antallet af husdyr målt i dyreenheder steget fra 2,4 millioner til 2,5 millioner, og her taler man om en voldsom stigning.
Det vil jeg nu ikke opfatte som en voldsom stigning.
Det, som man ikke beskæftiger sig så meget med, er jo det, der er det egentlige problem på svineområdet, det er lugten, og det er jo den, regeringen gør noget ved.
Man har lavet en gyllehandlingsplan, som skal være med til at fjerne lugten og nedbringe generne, sammen med Landsforeningen af Gylleramte.
Se, det var det, man skulle have beskæftiget sig med her.
Så egentlig er det jo en fantastisk præstation, oppositionen her har leveret i dag.
Man har stillet en forespørgsel om vandmiljøplan III, som man har trukket, fremsat et beslutningsforslag om kvælstofafgift
, som burde være trukket, og det samme med det her beslutningsforslag, som jo også indgår i forhandlingerne om vandmiljøplan III.
Så hvis man havde været seriøs, havde man også trukket det.
Men det har samtidig det problem, at det ville være fuldstændig uden virkning, hvis det nåede at blive vedtaget, for så var det blevet overhalet indenom. Hvordan synes oppositionen egentlig selv det går?
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-26:
Hr. Eyvind Vesselbos polemiske åre er helt uforlignelig i dag.
Han kan slet ikke stoppe.
Nu vil jeg ikke risikere at opmuntre ham yderligere, for han er jo godt i gang.
Det synes jeg da ville være fornuftigt, og derfor havde jeg da forventet, at hr. Eyvind Vesselbo ville gå seriøst ind i den debat og tage stilling til, om det er nødvendigt.
Martin Lidegaard (RV), 2004-02-26:
Jeg skal forstå det sådan, at hr. Eyvind Vesselbo overhovedet ikke ønsker at diskutere spørgsmålet om et stop for udvidelse af svinefarme eller ej.
Hvad synes hr. Eyvind Vesselbo om tanken om at indføre
et svinestop på baggrund af, at vi nu har fået yderligere bevis for, at vi ikke aner, hvad der egentlig foregår på danske svinefarme, og derfor ikke ved, hvad påvirkningen bliver på vandmiljøet, og at man, indtil man har fået sikkerhed for, hvad der egentlig foregår, så indfører et stop
Vil hr. Eyvind Vesselbo slet ikke svare på det?
Morten Homann (SF), 2004-02-26:
Jamen den problemstilling taler jo sådan set for, at regeringen nu vil fjerne de bindende grænseværdier ved nybyggeri af boliger.
Man kan jo også forestille sig situationer, hvor det ikke er omkostningseffektivt, og det er jo sådan set det, der er hele kernen i regeringens politik på området: Hvis ikke det lige kan betale sig, må folk leve med generne af den trafikstøj, som f.eks. trafikanlægsmyndighederne er ansvarlig for, så jeg synes, at ministerens svar lader de folk, som kommer til at stå med store støjgener, i stikken.
Det samme gælder med hensyn til mit andet spørgsmål
vedrørende meget støjramte boliger
Det kan godt være, ministeren ikke mener, at det er omkostningseffektivt at gøre noget ved det, men så må vi jo bare konstatere, at folk står tilbage uden noget som helst svar fra regeringen og bare må leve med de støjgener, selv om det i dag er bredt anerkendt, at det er sundhedsskadeligt for folk at bo i meget støjramte bygninger.
Kristen Touborg (SF), 2004-02-26:
Jeg vil godt begynde med at se på, hvordan det er med specielt den vinkel, at der er givet ret mange tilladelser til udvidelser i de senere år, over et par tusinde pr. år.
Spørgsmålet om, hvorvidt det kan blive aktuelt, at det offentlige kan komme til at betale tilbage for sådanne udvidelser, der er givet, for at sikre naturen og miljøet, er jo blevet rejst her.
Jeg har også spurgt miljøministeren, om der var en frist på de screeningstilladelser, der bliver givet, og jeg forstod ministeren sådan, at det troede han nok at der var, men vi ville få det skriftligt efterfølgende.
Jeg synes heller ikke, at de tilkendegivelser, der er givet herfra fra både Venstres og Dansk Folkepartis ordførere, sikrer, at der er styr på den svineproduktion, vi har, samt styr på overproduktionen.
Det er jeg ikke sikker på er tilfældet.
Jeg synes, at ordførerne går noget uden om spørgsmålet og er med på, at ministeren har lovet, at kommunerne skal ud
og lave en konkret og ordentlig kontrol af de allerstørste
Det ser vi naturligvis frem til sker.
Men det er jo så kun de 600 største, der her er tale om.
Jeg har faktisk ikke rigtig hørt ministeren give tilsagn om, at man også vil gå resten af svineproducenterne igennem.
Jeg har lidt svært ved at forstå, at det ikke skulle være ret nemt at klare den kontrolopgave.
Så vidt jeg kan se, ville det løse en meget stor del af det, hvis bare slagteritallene var i kommunerne.
Men hvorom alting er, skal der ingen tvivl herske om, at vi mener, at vi herfra skal pålægge kommunerne at foretage en sådan kontrolopgave, og hvis det indebærer, at kommunen i forhold til de kommunale økonomiaftaler har penge til gode i staten, må vi jo se på det.
Vi skal bare have det på plads.
Det kan altså ikke være rigtigt, at vi skal blive ved med at belønne forbryderne og straffe dem, der følger loven. Jeg tror ikke, at det er alle landmænd, der gør det her, det tror jeg langtfra det er, men der er nogle, der gør det, og det er måske mere omfattende, end man umiddelbart tror, og så er der altså et ret stort behov for, at vi gør noget ved det. Jeg skal lige slutte af med en bemærkning til, at ministeren sagde, at der ikke var nogen stor stigning i antal dyreenheder - fra 2,4 til 2,5 millioner, tror jeg ministeren sagde.
Det er jo så opgjort for hele landet.
Jeg vil godt bemærke, at det er sådan, at der regionalt er væsentligt hårdere tryk på, hvad angår dyreenheder, og at det jo dér har stor betydning for naboer og nærområde, at der er nogle ret store stigninger i antal dyreenheder.
Jeg vil godt bede ministeren om at fremskaffe de regionale tal, så vi får styr på, hvordan det egentlig ser ud.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-02-26:
Derfor må jeg bare sige, at nu er det jo ikke sådan, at vi skal til at lave målanalyser og basisanalyser i amterne.
Altså ved vi slet ingenting om, hvordan vandløbene, søerne og åerne ser ud?
De er jo målsatte inden.
Selvfølgelig vil det give nogle variationer i det nu, men der er det bare, at jeg siger, at man skal passe på, når man f.eks. forledes til at tro, at det projekt for Odense Fjord er dækkende for resten af landet.
Det er det ikke.
Derfor er det godt, at vi fik det vandrammedirektiv vedtaget den 22. december sidste år, for nu har vi værktøjerne, og nu går vi så i gang. Jeg diskuterer gerne alle forhold i vandmiljøplan III -
det tror jeg også hr. Keld Albrechtsen har lagt mærke til - men jeg tilkendegiver ikke i dag, at jeg mener, at vi skal ind og se på de ting nu, for jeg går ud fra, at det bliver løst, sådan som det skal.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-02-26:
I Dansk Folkeparti mener vi, at der fortsat skal være fokus på problemet med støj, for som vi alle ved, er der mange steder, hvor der er store problemer med støjen, og derfor har vi i Dansk Folkeparti også været med til at igangsætte mange initiativer på området.
Vi har i lang tid lagt vægt på, at man skal komme i gang på området, og vi går efter at få den største effekt for de penge, der er afsat til det.
Vi vil selvfølgelig også lægge vægt på, at når det gælder den generelle udskiftning, skal man bruge de bedste materialer på markedet, så man har et godt udgangspunkt for fremtiden, men det vil selvfølgelig være fuldstændig uoverkommeligt at løse problemet hen over natten.
Der er selvfølgelig elementer i forslaget, som jeg synes er udmærkede, men jeg synes også, der er mange ting i forslaget, som egentlig burde være til stede i den almindelige hverdag, vil jeg kalde det.
Man kunne f.eks. forestille sig, at de dæk, man monterer, var mærket med en støjkode, ligesom vi har en hastighedskode på de nuværende dæk, så forbrugerne får et reelt valg. Problemet er jo nok mange gange, at borgerne slet ikke ved, hvad det er, de egentlig skal kigge efter.
Det er netop vedtaget, at der skal bruges 100 mio. kr.
på området, og vores indstilling er, at når der er så god gang i tingene, og vi har de vejledende grænser, er det, der bliver brugt i dag, o.k., og derfor er der egentlig ikke nogen særlig grund til at styrte ud med nye beslutningsforslag om emnet.
Lad os nu komme i gang med de projekter, der er søsat, og se, hvor langt vi kan komme for de penge, der er afsat på området.
Vi kan altså ikke støtte B 96.
Jytte Wittrock (S), 2004-02-26:
Selv i lyset af de sidste bemærkninger vil jeg gerne udtale, at jeg synes, det er et sympatisk beslutningsforslag.
At støjproblemer i forbindelse med trafikanlæg er et problem, er en kendsgerning.
Vi har været og er fortsat optaget i Socialdemokratiet af at gøre noget ved problemet, og derfor var der også afsat en støjpulje på vores finanslovforslag, som jeg sagde tidligere.
Angående fastsættelse af grænseværdierne for støj er vi villige til at diskutere, hvor grænsen bør være.
Vi støtter også, at der i højere grad skal anvendes støjsvag asfalt og støjsvage dæk, og vil gerne diskutere, om der er brug for at lovfæste brugen af dem.
Med hensyn til beslutningsforslagets punkt 6 har vi ikke noget svar i dag.
Det er for uklart, hvad omfanget af en erstatningspligt vil være, så der kan ikke være tale om, at der udstedes en blankocheck fra vor side.
Der er altså allerede et system, der virker, men jeg vil selvfølgelig under udvalgsbehandlingen prøve at se på, om det er tilfredsstillende. Alt i alt er vi positive over for intentionerne i beslutningsforslaget
og vil gerne deltage i drøftelserne videre frem.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-02-26:
Jeg vil sige, at det glæder mig at høre, for det bakker jeg fuldstændig op.
Det er jo netop det, regeringen gør her, og det bakker Venstre op, så på det plan er vi fuldstændig
enige.
Nu skal vi jo arbejde videre med forslaget, og det er da klart, at hvis den holdning, fru Jytte Wittrock udtrykker, er den generelle holdning i Socialdemokratiet til samarbejde på miljøområdet, er vi hundrede procent med.
Det har bare ikke været sådan indtil nu, der har ikke været vilje til samarbejde, men jeg synes, vi i denne sene aftentime skal sige: Lad os give hinanden håndslag på, at fremover er det ikke miljøkamp eller stridigheder på miljøområdet, der skal være gældende, men samarbejde og forsøg på at finde et fælles fodslag, så vi gavner miljøet og i øvrigt får stoppet støjen.
Jytte Wittrock (S), 2004-02-26:
Nu skal vi ikke her i denne sene aftentime tage diskussionen på det plan.
Det vil jeg i hvert fald ikke invitere til.
Jeg vil gerne indrømme, at pengene ikke blev brugt i det omfang, der var hensigten.
Men det er i hvert fald vigtigt for os i Socialdemokratiet at markere, at det er et vigtigt område, som kræver en prioritering, og at det også er vigtigt, at man tager hul på problemerne i den rigtige rækkefølge og starter dér, hvor problemerne er størst.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-02-26:
Jo, det kan jeg godt bekræfte.
Men det er sådan set en meget vigtig ting, fru Jytte Wittrock her kommer ind på, for det er nemlig ikke et spørgsmål om, hvor mange penge man sætter af; det er et spørgsmål om, hvor mange penge man bruger, og hvordan man bruger dem.
Socialdemokratiet siger: Hu hej, vi sætter 2 mia. kr., 3 mia. kr. af, og så er vi rigtig gode, fordi vi gør en hel masse.
Men hvad nu, hvis det så viser sig, at man enten bruger pengene forkert, eller man - som det jo skete under den tidligere regering - overhovedet ikke bruger en stor del af de penge, man satte af til miljøet?
Da regeringen gik af, stod der 1 mia. kr. på miljøområdet, som ikke var blevet brugt, men som man bare overførte, fordi man gerne ville markere, at man var god på miljøområdet.
Det skete for at tilfredsstille SF, men man brugte simpelt hen ikke pengene, og jeg vil altså sige, at det er bedre at sætte de penge af, man skal bruge, og bruge dem korrekt, så man får mest muligt ud af dem.
Jytte Wittrock (S), 2004-02-26:
Nu skal man jo høre efter, hvad der bliver sagt, og det gjorde jeg under både miljøministerens og hr. Vesselbos tale, hvor der blev talt om, at man har en støjstrategi og har afsat en pulje.
Det er også rigtigt, og det er godt nok.
Men kan hr. Vesselbo ikke bekræfte, at under den tidligere regering blev der faktisk afsat en større støjpulje, end der er afsat nu, og at vi også i vores finanslovforslag for 2004 havde sat en større pulje af til bekæmpelse af støjen?
Eyvind Vesselbo (V), 2004-02-26:
Jeg mener, jeg sagde ganske klart, at hr. Morten Homann er forkert på den med den konklusion.
Nu er det jo sådan, at man skal høre efter, både når der bliver læst op og svaret på spørgsmål, for ellers er der jo ingen grund til at stille spørgsmål.
Jeg mener, jeg sagde i min ordførertale - det kan jeg se af det papir, jeg har - at regeringen har foreslået partierne bag trafikaftalen at bruge
100 mio. kr. over en årrække til at bekæmpe støj langs de eksisterende veje.
Er 100 mio. kr. ikke noget, der kunne afhjælpe det problem, som hr. Morten Homann stillede spørgsmål om?
Ellers var der jo ingen grund til at afsætte pengene.
Det er klart, at i en folketingsdebat kan man kaste ting ud i luften og sige, at nu vil regeringen lade en masse mennesker, nemlig beboerne af 100.000 boliger, i stikken.
Men sagen er jo, at vi faktisk vil gøre noget ved det.
Det ved hr. Morten Homann også, så det er sådan set bare et debatfif, men det holder bare ikke, når der kan svares tilbage,
at der helt konkret er afsat 100 mio. kr. over de næste år til at gøre noget ved det.
Morten Homann (SF), 2004-02-26:
Hr. Vesselbo ved jo godt, at selv om man er støtteparti for en regering, er det jo ikke ensbetydende med, at man kan få al sin politik igennem.
Jeg tror, at selv hr. Vesselbo må medgive, at f.eks. det nuværende støtteparti for den nuværende regering, Dansk Folkeparti, ikke har fået al sin politik gennemført, og sådan er det selvfølgelig.
Man kan have mange gode ideer og mange gode forslag, men det er ikke ensbetydende med, at man får dem gennemført, bare fordi man er støtteparti.
Men jeg må tilstå, at jeg synes, hr. Vesselbo kom meget nemt om ved problemet med de over 100.000 boliger, som i dag er hårdt støjramt - ikke bare dem, som lider under støj over de vejledende grænseværdier, men også dem, der er virkelig voldsomt støjramt.
Hr. Vesselbos eneste svar til de mennesker, som lider under det, er: Vi beklager, men det kan ikke betale sig for os at gøre noget ved jeres problem, så I må leve med støjen, og I må leve med sundhedsrisikoen.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-02-26:
Jeg mener, hr. Morten Homann er helt forkert på den, når han siger, at vi vil efterlade nogle i et støjhelvede eller noget i den retning.
Jeg mener, ministeren svarede glimrende på det spørgsmål, og det er åbenbart det samme spørgsmål, hr. Morten Homann vil stille mig, men der er jo ingen grund til, at jeg skal bruge tid på at gentage det glimrende svar, ministeren gav.
Det, der er interessant i netop denne debat - og det kan hr. Morten Homann jo selv gøre rede for, når han kommer herop som ordfører - er, at hr. Morten Homann taler om bindende grænseværdier.
Nu sad SF jo i 8 år som sikkerhedsnet under den tidligere regering, og hvorfor stillede SF aldrig forslag om bindende grænseværdier dengang, sådan som man gør her, og tvang det igennem?
SF var jo sikkerhedsnet under regeringen, så man kan jo bare undre sig over, at fordi der kommer en ny regering, er det pludselig et stort problem, at man ikke har gjort det, som hr. Morten Homann gerne vil have gennemført nu.