runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2004-12-15:
Jeg synes, det har været lidt uhyggeligt at høre hr. Lars Barfoed sige, at han ikke rigtig tror på, at fattigdommen er stigende, og begrunder det med, at 15 pct. færre søger optagelse på forsorgshjem.
Jeg forstår ikke, at man interesserer sig så lidt for, hvordan de, der har mindst her i landet, har det.
Man tror, det kun handler om, hvorvidt narkomaner og hjemløse søger optagelse på forsorgshjem eller ej, og jeg synes faktisk, det er udtryk for en utrolig arrogance, at man overhovedet ikke prøver at sætte sig ind i de problemer, som mange børn oplever.
Så siger hr. Lars Barfoed, at de nedskæringer, man har gjort i kontanthjælpen, hvor man tager 1.000 kr. om måneden fra en familie, bare er nogle omstruktureringer for at få folk i arbejde.
Men der er jo ikke kommet noget arbejde, og hvad med de børn, der oplever, at der ikke er råd til at holde jul i år, fordi hr. Lars Barfoed har været med til at skære ned i deres forældres kontanthjælp?
Hvad skal de se frem til næste år og næste år igen, hvis regeringen ikke får skabt nogle arbejdspladser?
Nicolai Wammen (S), 2004-12-15:
Jeg synes, det er udmærket, at hr. Lars Barfoed siger, at vi skal gøre valget helt krystalklart for vælgerne.
Med det går jeg også ud fra, at hr. Lars Barfoed vil give nogle krystalklare svar til vælgerne på, hvad de kan forvente, såfremt en borgerlig regering fortsætter.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Lars Barfoed også i ly af den debat, vi havde for en lille uges tid siden: Vil vælgerne i dag kunne få et krystalklart svar fra hr. Lars Barfoed på, om man vil sætte pensionsalderen op i den kommende valgperiode?
Ønsker De Konservative at ændre på efterlønnen?
De tre ting vil vi meget gerne have et krystalklart svar fra hr. Lars Barfoed på.
Lars Barfoed (KF), 2004-12-15:
Der er familier her i Danmark, der har det for dårligt; det kan vi godt blive enige om, og det problem skal vi blive ved med at arbejde med.
Der er mange grunde til, at familier har det dårligt, det kan være af sociale, sundhedsmæssige og økonomiske grunde, og det er helt afgørende, at vi prioriterer den offentlige indsats, så vi styrker vilkårene for dem, som har det dårligst.
Men den påstand, at vi under denne regering skulle have set en udvikling, der fører til, at der pludselig er en stigende fattigdom i landet, passer simpelt hen ikke.
Det hænger simpelt hen ikke sammen, tværtimod kan vi se, at landets velstand stiger, og at flere vil få mulighed for at få et arbejde i de kommende år, og det er jo i sidste ende det allermest afgørende.
Det bedste, der kan ske for de familier, er netop, at de kan få et godt, almindeligt arbejde i en offentlig eller privat virksomhed, så de selv kan tjene penge til at skabe deres tilværelse og f.eks. give børnene en god jul.
Det er det, hele opbygningen af vores økonomiske politik er baseret på: Vi skal skabe mere velstand og vækst her i landet i stedet for at beskatte de virksomheder, der i den sidste ende skal levere varen, for hovedbudskabet er jo, at det er de private virksomheders overskud, vi alle sammen lever af.
Man må altså være fattig på argumenter, hvis det er sådan, at man – jeg tror, det må være på grund af det tilstundende valg – vil køre en debat her i Folketingssalen om, at regeringspartierne er ude på at ødelægge børnenes jul.
Vi er virkelig kommet langt ud, hvis det skal være debatniveauet her i Folketinget, men det tyder på, at Enhedslisten forventer et snarligt valg, når man kører frem med den tone.
Med hensyn til at skabe velstand er vi fuldstændig enige i, at det overskud, der skabes i virksomhederne, skabes af de mange medarbejdere i virksomhederne.
Men hvis man pålægger virksomhederne milliardstore omkostninger, kan de altså ikke få den indtjening, der er nødvendig, og så må de reducere antallet af arbejdspladser eller lukke helt.
Vi er også enige i, at det i høj grad også er de mange offentligt ansatte, som gør et fantastisk stykke arbejde, der er med til at sikre et samfund, hvor der er plads til, at virksomhederne kan skabe et overskud.
Sådan hænger tingene sammen.
Men vi kan ikke komme uden om, at de offentlige lønninger i sidste ende bliver betalt af det overskud, der hentes hjem i de private virksomheder.
Nicolai Wammen (S), 2004-12-15:
Allerførst kan jeg sige, at jeg har fuld tiltro til, at Socialdemokratiet får et rigtig godt valg, og jeg glæder mig over, at hr. Henrik Vestergaard, som kommer fra Århus, mener, at jeg bliver borgmester i Århus.
Tak for det.
Det må man så snakke med Venstre om derhjemme.
Så vil jeg sige, at hvis der er noget, vi har oplevet under den her Venstreledede regering, er det, at de med de allerhøjeste indkomster har fået de største gevinster, mens de med de små indkomster og vores pensionister og førtidspensionister har fået en lang næse.
Det, vi lægger op til med den socialdemokratiske skattepolitik, er, som jeg har sagt nogle gange, ikke alene at sænke skatten på arbejdsindkomst både for dem, der tjener lidt mindre, og for dem, der tjener lidt mere, for lægen, for ingeniøren, for folkeskolelæreren og for pædagogen, men også samtidig at gøre det på en sådan måde, at vi mindsker mulighederne for, at man kan hæve priserne på kollektiv trafik, og sådan, at vi også går ind og hæver pensionstillægget, hvilket ikke mindst de ældre vil få glæde af.
Så hr. Henrik Vestergaard kan være helt rolig for profilen.
Jeg er mere bekymret på Venstres vegne.
Lars Barfoed (KF), 2004-12-15:
Et er, at de hidtidige regler for sambeskatning på dette område har givet mulighed for, at nogle kunne lave skattetænkning og udnytte skattehuller
, men at gå derfra og, som hr. Jens Peter Vernersen gør nu, til nærmest at kriminalisere enhver virksomhed, som har benyttet sig af de regler, der nu engang var gældende, synes jeg er et groft stykke.
Tænk at beskylde hæderlige og ordentlige danske virksomheder for nærmest at have begået noget, der grænser til det kriminelle, fordi de sikrer sig den lavest mulige skat.
Det vil enhver virksomhed selvfølgelig gøre, og derfor er det da også helt naturligt, at den øgede skat, som hæderlige, ordentlige og gode virksomheder får som følge af omlægningen, bliver betalt tilbage til erhvervslivet gennem en nedsættelse af selskabsskatten.
Det synes jeg er fornuftigt og rimeligt, og Socialdemokratiet har da også tidligere haft den holdning, at selskabsskatten skulle være lavere.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-12-15:
... det svarer jo til ...
Regeringen ændrer sambeskatningsreglerne.
Baggrunden herfor er, at der er et kæmpe skattehul, som skatteministeren skriver, og derudover skriver skatteministeren i sit notat, at hullet giver anledning til kreativ skatteplanlægning og manglende muligheder for kontrol.
Det er de to hovedårsager til, at man ændrer reglerne.
Men så vælger regeringen også at præmiere dem, som har lavet kreativ skattetænkning og kreativ skatteplanlægning og har brugt et skattehul, ved at sænke selskabsskatten fra 30 pct. til 28 pct.
Især bliver pengeinstitutter, finansielle virksomheder og olievirksomhederne i Nordsøen præmieret, for de er ikke omfattet af sambeskatningsreglerne.
Synes hr. Barfoed virkelig, det er rimeligt, at samtidig med at man lukker et skattehul i den størrelsesorden, der er tale om her, præmierer man nogle af dem, der har lavet kreativ skatteplanlægning?
Hvorfor gør man ikke i stedet det, som vi foreslår?
Hvorfor bruger man ikke disse penge til folkeskolen, til forskningen og til at skabe beskæftigelse?
Det er der dog lidt perspektiv i i stedet for at præmiere dem, der har brugt hullerne ...
Lars Barfoed (KF), 2004-12-15:
Socialdemokratiet kan blive ved med at påstå fra nu af og til juleaften – det er jo snart jul, og man bliver sikkert også ved efter jul – at skattestoppet koster kommunerne noget, men det gør det bare ikke.
Det passer simpelt hen ikke.
Per Kaalund (S), 2004-12-15:
Nu er kommuner, amtsråd og regionale trafikselskaber jo direkte eller indirekte ramt af regeringens skattestop og har derfor ingen mulighed for at forhøje tilskuddet, og hr. Lars Barfoed kan f.eks. tale med Frederiksbergs borgmester Mads Lebech, som er formand for HT, om, hvilke manglende muligheder man har.
Er hr. Lars Barfoed ikke enig i, at den politik, regeringen fører sammen med Dansk Folkeparti om at hæve taksterne på den kollektive trafik, er ødelæggende for de grupper, der gerne vil i arbejde?
Det første, en lavtlønnet må gøre, når vedkommende er kommet i arbejde, er at købe et månedskort til 400, 500 eller 600 kr., så hvorfor kan man ikke støtte Socialdemokratiets forslag om at give et effektivt tilskud til den kollektive trafik, så prisen på 405 kr. kunne sættes ned til f.eks. 305 kr.?
Det ville da virkelig være et incitament til at anskaffe sig et arbejde, og det må da også være god konservativ politik.
Lars Barfoed (KF), 2004-12-15:
Det er jo de regionale trafikselskaber, som gennemfører takstreguleringer, så derfor må hr. Per Kaalund henvende sig til de myndigheder, der har besluttet, at taksterne skal stige.
Kritikken kan man ikke adressere til regeringen, for det er jo ikke noget, vi vedtager i forbindelse med finansloven.
Det er noget, man gør i HUR og andre steder, hvor man har ansvaret for de regionale trafikselskaber, så det er til dem, man skal adressere spørgsmål om takststigninger.
Man skal ikke gøre det i forbindelse med behandlingen af finansloven, for den har intet med det at gøre.
Per Kaalund (S), 2004-12-15:
Nu har vi gentagne gange i dag hørt hr. Lars Barfoed sige, at man vil gøre noget for de svagest stillede i samfundet, og det er der i øvrigt mange andre konservative der også siger.
Jeg har i hvert fald ofte hørt trafikministeren sige, at man vil gøre noget for den kollektive trafik og gerne vil have flere passagerer til den kollektive trafik.
Hvordan hænger det sammen med, at De Konservative stiltiende kan se på, at taksterne stiger den ene gang efter den anden?
Et almindeligt pendlerkort fra Lyngby eller Hvidovre til centrum – for nu at nævne et eksempel fra hovedstadsområdet, men billedet er sikkert det samme landet over – skal efter takststigningerne i januar koste over 400 kr., og er det virkelig en rimelig takstpolitik over for de mange, der skal på arbejde hver dag?
Lars Barfoed (KF), 2004-12-15:
Jeg er da ked af, at hr. Torben Hansen ikke synes, svaret er tilstrækkeligt, men jeg har altså påpeget, at størstedelen af de besparelser på 3,5 mia. kr., der er gennemført, vedrører felter, som slet ikke berører den danske natur.
Størstedelen af dem, nemlig over 2 mia. kr., er øststøtteordninger, der er bortfaldet.
Når nu hr. Torben Hansen nævner grundvandet, vil jeg gerne sige, at vi har gennemført tiltag, der netop skal sikre det danske grundvand.
Vi har implementeret EU’s vandrammedirektiv i den danske lovgivning for at sikre, at der senest i 2015 er økologisk kvalitet i de danske søer og vandløb og i vores grundvand, og derudover har regeringen sammen med Kristendemokraterne og Dansk Folkeparti i april 2004 vedtaget vandmiljøplan III, som begrænser landbrugets udledning af bl.a. fosfor.
Det er også helt i tråd med EU’s vandrammedirektiv, det vil på en række områder medføre forbedringer af vandkvaliteten, så forholdet er helt modsat af, hvad hr. Torben Hansen påstår.
Regeringen gennemfører det ene tiltag efter det andet, der styrker vandkvaliteten.
Torben Hansen (S), 2004-12-15:
Til hr. Lars Barfoeds oplysning kan jeg sige, at årsagen til, at spørgsmålene stort set er de samme, er, at der indtil nu ikke er kommet nogen tilfredsstillende svar, og det har hr. Lars Barfoed heller ikke kunnet levere i denne runde.
Det, der simpelt hen er spørgsmålet, er: Er Det Konservative Folkeparti stolt af det, man har været med til på området, og vil man være med til at genoprette Miljøministeriets budget?
Som jeg tidligere har nævnt over for hr. Lars Barfoed, siger uafhængige eksperter, at naturbeskyttelsen lider, naturgenopretningen lider, danskernes beskyttelse mod farlige kemikalier i hverdagen lider, og beskyttelsen af det, som alle danskere synes er meget vigtigt, nemlig vores fælles grundvandsressourcer er også under pres.
Det er meget muligt, hr. Lars Barfoed mener, at svarene er krystalklare, som han udtrykte det i sin ordførertale.
Men hvis det her fortsætter, er grundvandet bestemt ikke krystalklart, og jeg vil gerne have svar på: Er Det Konservative Folkeparti stolt, og synes man, at man lever op til sit eget partiprogram?
Det ville være interessant, hvis man gjorde det.
Lars Barfoed (KF), 2004-12-15:
Jeg takker for hr. Torben Hansens spørgsmål.
Det er sådan, at af de 3,5 mia. kr., hr. Torben Hansen henviser til, er de 2,2 mia. kr. øststøtte, og det har hr. Torben Hansen i øvrigt fået at vide tidligere.
Derudover er der bl.a. tale om 80 mio. kr., som kommer på grund af nedlæggelse af råd og nævn, 155 mio. kr. er taget fra forskellige tilskudsordninger, og 305 mio. kr. er ren effektiviseringsgevinst.
Der er ikke tale om, at nogen områder af miljøet herhjemme har fået det ringere i de seneste år.
Tværtimod gennemfører vi løbende tiltag, der skal forbedre miljøet.
Torben Hansen (S), 2004-12-15:
Jeg har her et stykke papir, der skal vise noget om Det Konservative Folkepartis miljøpolitik.
Der er mange fine ord i det, men her har jeg et andet papir, der viser, at samlet set er Miljøministeriets budget i de 3 år under denne regering blevet beskåret med 3,7 mia. kr., og dertil kommer yderligere 54 mio. kr. i 2005 med finanslovforslaget.
Uafhængige eksperter har konkluderet, at det har store negative konsekvenser for vores naturbeskyttelse, vores naturgenopretning, vores grundvand og danskernes beskyttelse mod kemikalier, og spørgsmålet er helt enkelt: Når man i Det Konservative Folkeparti ser sit eget partiprogram, er man så stolt af de besparelser på 3,7 mia. kr. og stolt af besparelserne på 54 mio. kr. for næste år?
Og vil Det Konservative Folkeparti sammen med oppositionen være med til at genoprette Miljøministeriets budget fremover?
Lars Barfoed (KF), 2004-12-15:
Det er jo sådan, at i rapporten fra Rådet for Socialt Udstødte er der en klar kritik af de ændringer i satserne, som et bredt flertal her i Folketinget, bl.a. bestående af Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre, gennemførte med reformen »Flere i arbejde«.
Det er den ene side af sagen.
Men den anden del af rapporten roser, at regeringen i øvrigt er lydhør over for de initiativer, man foreslår fra rådets side, og har igangsat masser af initiativer, som netop er målrettet de svageste i samfundet.
Ændringerne af satserne gennemførte vi netop for at øge incitamentet til at tage et arbejde, fordi det naturligvis er urimeligt, at en familie, hvor begge voksne er på kontanthjælp, må opleve, at hvis den ene får et arbejde, taber familien penge på det.
Det kan vi ikke leve med, og derfor er de ændringer af satserne blevet gennemført.
Villy Søvndal (SF), 2004-12-15:
Det er altså en stærk tale af et medlem af et parti, der er med i en regering, som har fået arbejdsløsheden til at stige med 30.000.
Der er altså nogen forskel mellem virkeligheden og de ønsker, man har, men lad det nu ligge.
Hvis man læser Rådet for Socialt Udsattes rapport, er der kommet flere fattige, bl.a. fordi hr. Lars Barfoed har trykket på den grønne knap, når der er blevet stemt om at sænke satserne.
Det er jo derfor, der kommer nye fattige, og derfor forstår jeg ikke, det kommer overraskende.
I rådets rapport fra i år peger man på, at der er mennesker, der har et lavere eksistensniveau end dem, der bor på et forsorgshjem, har.
Der var engang, da De Konservative var kendt for at have sociale synspunkter, men hvordan føles det at have været med til at sænke satserne til et så lavt niveau, at nogle har mindre tilovers end de mennesker, der bor på et forsorgshjem?
Lars Barfoed (KF), 2004-12-15:
Jeg er fuldstændig uenig med hr. Villy Søvndal i, at der sker så dramatiske forandringer i samfundet, som hr. Villy Søvndal påstår.
Der kan være mange gode grunde til, at folk bliver opmærksomme på, at der er mulighed for at få hjælp, f.eks. hos Frelsens Hær og andre steder, men der er jo ikke generelt sket nogen forandringer i samfundet, der betyder, at folk er blevet fattigere, og det er jo ikke sådan, at ulighederne i samfundet er vokset markant.
Tværtimod har vi i de seneste år set, at der er sket en stigning i beskæftigelsen og et fald i ledigheden, og det tyder altså på, at tingene er begyndt at bevæge sig i den rigtige retning.
Det afgørende er jo, at vi får skabt flere normale arbejdspladser, så flere kan forsørge sig selv og sine, og vi er altså klart på det rette spor nu.
Villy Søvndal (SF), 2004-12-15:
Under de tidligere korte bemærkninger med hr. Ole Sohn var der en debat om de køer af folk, der venter på at få udleveret mad, og jeg tror, hr. Lars Barfoed sagde, at han ikke kunne genkende det billede.
Jeg må sige, at det undrer mig, for man behøver sådan set ikke være særlig opmærksom for at kunne se det.
Alle organisationer har meldt ud i avisartikler, at køerne af fattige folk bliver længere og længere, men dermed er der jo ikke tegnet et billede af et samfund, der er ved at blive fattigt over det hele.
Det er jo ikke tilfældet, tværtimod er der nogle, der får rigtig meget i disse år, det er den ene side af sagen.
Men der er også nogle, der bliver rigtig fattige, og jeg vil spørge hr. Lars Barfoed, hvordan han har det med at være med til at skabe et samfund, hvor de sociale forskelle vokser så dramatisk, at vi får denne nye type meget hård fattigdom, hvor folk ikke længere har råd til at købe de simpleste ting til deres børn.
Lars Barfoed (KF), 2004-12-15:
Som sagt må jeg tilstå, at jeg ikke kender baggrunden for faldet i tilskuddet til lige præcis de organisationer.
Men jeg har sympati for de synspunkter, som fru Tove Videbæk giver udtryk for, og synes bestemt, man bør undersøge nærmere, hvorfor der er sket et fald, og hvordan konditionerne er for de organisationer.
Men noget tilsagn kan jeg ikke give her og nu, da jeg altså ikke kender den nærmere baggrund for lige præcis det fald på 6 mio. kr.
Tove Videbæk (KD), 2004-12-15:
Vi synes bestemt også, det er positivt, at der nu er kommet en behandlingsgaranti på alkoholområdet.
Men hvis de alkoholforebyggende og -behandlende organisationer skal have ressourcer til at opruste og mobilisere på området, har de behov for, at der ikke bliver skåret ned på deres tilskud, men at de får yderligere tilskud.
Vi ved jo alle, at administration koster penge, og at det koster, når der skal bydes på noget.
En budgetnedskæring på over 30 pct. over 4 år er rigtig meget, når der samtidig bliver signaleret, at der skal gøres en større indsats.
Det er vi jo alle sammen med til at signalere, så jeg vil gerne vide, om hr. Lars Barfoed vil give tilsagn om at være med til at knække kurven, så vi ikke fremover skal se, at de alkoholmisbrugsforebyggende og -behandlende organisationer får deres tilskud beskåret.
Lars Barfoed (KF), 2004-12-15:
Jeg må tilstå, at jeg ikke kender baggrunden for faldet i tilskuddet til præcis de organisationer, der arbejder med bekæmpelse af alkoholmisbrug, og som fru Tove Videbæk henviser til.
Men helt generelt vil jeg gerne sige, at Det Konservative Folkeparti bestemt ønsker at styrke indsatsen mod alkoholmisbrug, og det mener jeg også vi har gjort på en række områder.
Der er jo i finanslovforslaget generelt lagt op til, at vi skal have mere forebyggelse og mere oplysning på sundhedsområdet, og det vil vi bestemt understøtte, også i de kommende år.
Tove Videbæk (KD), 2004-12-15:
Jeg er helt enig med hr. Lars Barfoed i, at der er taget mange vigtige og positive skridt med finansloven, især i forbindelse med regeringens aftale med Kristendemokraterne og Dansk Folkeparti og også med satspuljen.
Men der er et problem, fordi tilskuddet til de alkoholmisbrugsbekæmpende organisationer er faldet betydeligt i de senere år.
Over de sidste 4 år er det faktisk faldet fra 18 mio. kr. til 12 mio. kr., altså 6 mio. kr. eller over 30 pct. på 4 år, og det er en paradoksal udvikling i betragtning af, at alle er enige om, at der skal gøres mere for at nedbringe alkoholmisbruget her i landet.
Netop i dag kan vi læse i den nye ESPAD-undersøgelse, at danske unges alkoholforbrug stadig slår alle rekorder, så der er brug for en ekstra indsats, og mit spørgsmål er: Vil De Konservative være med til at fortsætte nedskæringen af støtten til de alkoholmisbrugsforebyggende og -behandlende organisationer, eller vil De Konservative være med til at knække kurven?
Line Barfod (EL), 2004-12-15:
Jeg har nu det indtryk, at der er ganske mange, der er med til at skabe det overskud.
Det er ikke bare de virksomhedsejere, der bliver forgyldt af regeringen, der er ganske mange, der arbejder i de virksomheder, og som er med til at skabe overskuddet, og der er ganske mange offentligt ansatte, der passer børn og vedligeholder veje og alle de andre ting, der skal til, for at virksomhederne kan fungere.
Jeg tror, der er ganske mange, der er med til at skabe velstand.
Men jeg kan forstå, at hr. Lars Barfoed mener, at når Socialforskningsinstituttet, Red Barnet, Rådet for Socialt Udsatte osv. siger, at fattigdommen er stigende, skal man ikke lytte til dem.
Når man kommer ud og snakker med folk, og de fortæller, hvor mange færre penge de har, skal man ikke tro på det, og at regeringen har taget 1.000 kr. om måneden fra kontanthjælpen, kan man åbenbart heller ikke mærke i familierne ifølge hr. Lars Barfoed.
Jeg vil bare høre: Hvis nu alle de Farumutopier om, at det kommer til at gå godt, og at der kommer en masse nye job, ikke bliver til virkelighed, hvor mange år skal børnene i de familier så regne med, at der ikke er råd til at holde jul, før hr. Lars Barfoed synes, at nu bliver man nødt til at forhøje kontanthjælpen igen og fjerne de nedskæringer, man har lavet?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-12-15:
Først i forhold til Kirkeministeriet: Der havde jeg altså også regnet med, at der nu var sket et skred i holdningen fra sidste uge, at vi i dag ville få anerkendelse for den indsats, der jo lige præcis er i finansloven omkring Kirkeministeriet, nemlig at Finansudvalget, som hr. Morten Helveg Petersen selv er medlem af, bliver bragt ind som en helt central spiller i forhold til, om Kirkeministeriet skal have flere penge eller ej.
Altså at vi i stedet for, at vi sidder og fedter med det alene ovre i forhandlinger, nu sørger for, at Det Radikale Venstre, som ikke er en del af den samlede finanslovaftale, alligevel kan få indflydelse på det.
Det troede jeg at hr. Morten Helveg Petersen ville være begejstret for og ikke det modsatte.
I forhold til skattestopdiskussionen: Det er soleklart, at vælgerne selvfølgelig skal vide i god tid før et kommende valg præcis, hvad de kan regne med, også i forhold til Dansk Folkepartis skattepolitik, det siger jo sig selv.
Det kan være, at hr. Morten Helveg Petersen ved noget, men jeg ved det ikke, så det er jo op til regeringen at finde ud af, hvor travlt den har med at få tryghed i forhold til skattepolitikken i en kommende valgperiode.
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-12-15:
Opfattelsen af Dansk Folkeparti som dikkende lammehale er jo helt klar i forhold til kirkeministeren; der er jo ikke nogen parlamentarisk konsekvens overhovedet, for Dansk Folkeparti er dikkende lammehale i forhold til at redde kirkeministeren med hensyn til hendes uduelige embedsførelse som påpeget af Rigsrevisionen.
Så det er der vist ingen tvivl om, må jeg sige til hr. Thulesen Dahl.
Men kunne vi ikke få lov til at komme det lidt nærmere?
Dansk Folkeparti vil gerne diskutere med regeringen i god tid inden et valg, og man vil ændre den sociale profil i skattestoppet.
Kan hr. Thulesen Dahl løfte sløret for, hvad det så betyder i praksis?
Jeg er helt med på, at man skal diskutere og tænke sig om og alt det her, og at det er store, besværlige ting, fordi det er store ting, vi snakker om, men hvad betyder det konkret?
Hvad vil Dansk Folkeparti gå til valg på i forhold til skattestoppet?
Hvad betyder det helt konkret for almindelige mennesker i Danmark?