runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Vagn Christensen (S), 2002-11-06:
Det har aldrig ligget i de intentioner, vi har haft om barselorloven, så derfor må jeg klart slå fast, at når jeg har brugt ordet kynisme, er det, fordi man har kørt det frem, som om man ville lave en ligestilling.
Men det er jo ikke en ligestilling, man laver.
Erkend nu, at der er tale om, at kontanthjælpsmodtagere skal have det ringere i fremtiden end alle andre, og at kommende spædbørnsforældre derfor sådan set skal opleve en ringere situation.
Det var et billigt spørgsmål, og derfor skal hr. Lars Barfoed få et kvalificeret svar.
Begge vore to partier fremlagde forslag om nye barselorlovsordninger, og hvis der skal sammenlignes noget, skal det derfor være det forslag, vi fremlagde i sin tid, kontra det forslag, som blev vedtaget.
Så er jeg helt sikker på, at hr. Lars Barfoed får et helt andet svar end det, som han troede, han kunne få ud af os.
Mette Frederiksen (S), 2002-11-06:
Nu spurgte jeg jo sådan set ikke om, hvad ministeren måtte mene om den pågældende direktør.
Jeg spurgte, hvorvidt ministeren faktisk i sit fulde alvor mener, det er en interessant parameter, hvad ministeren måtte mene om den pågældende person.
Men jeg skal afslutningsvis spørge om noget helt andet, nemlig om, hvorvidt vores kulturminister er enig med hr. Poul Nødgaard, som er en del af forligskredsen omkring medieforliget, som på et tidspunkt i Berlingske Tidende har sagt, at både TV 2's og DR's bestyrelse skal afspejle, at vi nu har et andet folketingsflertal.
Det er, så vidt jeg er bekendt, en ret ny præcedens for, hvordan bestyrelser sammensættes, og hvordan bestyrelser arbejder i Danmark.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre
ministerens holdning til.
Brian Mikkelsen (KF), 2002-11-06:
Når fru Mette Frederiksen spørger om personkarakteristikken, må jeg jo henholde mig til, at jeg bliver spurgt om det af Politiken. Jeg kan også spørge, om det er et relevant spørgsmål i Folketingssalen, hvad jeg mener om fru Cristina Lage.
Når jeg bliver spurgt om det, siger jeg det, jeg mener, at hun er sød og sympatisk og dygtig.
Fru Mette Frederiksen spurgte om det, Politiken spurgte om det, og jeg svarer som den ydmyge tjener, jeg nu engang er som minister.
Med hensyn til bestyrelsens sammensætning er det jo et anliggende for forligspartierne.
Og hvis man havde deltaget i forliget, havde man haft stor indflydelse på, hvem der kommer til at sidde i bestyrelsen.
Men det er nu altså sådan, at det kun er de tre partier, der deltager i medieforliget, som kommer til at afgøre, hvem der kommer til at sidde i bestyrelsen for TV 2 og DR.
Jeg vil blot henvise til det ved at vise med et eksempel, hvem der sidder der i dag.
I dag er det sådan, at den radikale formand for TV 2 er udnævnt af en radikal kulturminister, og at den socialdemokratiske formand for DR i første omgang er udnævnt af en socialdemokratisk kulturminister.
Jeg tror godt, jeg kan love her, at man ikke kan se, at det er rent partipolitiske udnævnelser, den borgerlige regering kommer med, men det er klart, at det er aftalt i et samspil de tre partier imellem.
Vi vil bestræbe os på, at det er kompetence og kvalifikationer, der er afgørende for, hvilke bestyrelsesmedlemmer der bliver valgt, og at det ikke er partipolitiske tilhørsforhold, som det måske tidligere har været.
Nej, nu er det medieinteressen, det er kvalifikationerne, der betyder noget for, hvilke bestyrelsesmedlemmer der kommer.
Det er en aftale mellem de tre partier, og det vil vi drøfte sammen i den kommende tid.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-11-06:
»Er det i overensstemmelse med regeringens politik, at finansministeren har nedlagt stier til Isefjorden, opsat adgang forbudt skilte og undladt at etablere erstatningsstier?« Skriftlig begrundelse
Miljøministeren har i sit program »Danmarks natur - Ansvaret for at beskytte den og glæden ved at benytte den« fastslået, at regeringen vil sikre, »at veje og stier af væsentlig rekreativ interesse kun nedlægges, hvis der etableres alternative færdselsmuligheder.«
I dag findes der talrige eksempler på, at lodsejerne uden at rådføre sig med myndighederne nedlægger veje og stier af væsentlig rekreativ interesse eller opsætter ulovlig skiltning med »adgang forbudt«.
»Er det i overensstemmelse med regeringens politik, at finansministeren på ulovlig vis har benyttet sit sommerhus i Ramløse ved Helsinge som sin primære bolig?« Skriftlig begrundelse
Der ønskes en afdækning af, om miljøministeren er enig i det uholdbare i de mange vekslende bortforklaringer, som finansministeren har givet for sine ulovlige beboelsesforhold.
Sandy Brinck (S), 2002-11-06:
»Vil ministeren redegøre for, hvilke anklager der indtil tirsdag den 29. oktober 2002 lå til grund for Ruslands ønske om at få anholdt og udleveret Akhmed Sakajev?«
Ole Vagn Christensen (S), 2002-11-06:
Jeg er fuldstændig klar over, at vi nok får et godt udvalgsarbejde med dette forslag, for efter Socialdemokratiets mening er det en rodebutik.
Først fik de mere end alle andre, men nu skal nybagte forældre på kontanthjælp have mindre end alle andre.
Det er konsekvensen af det lovforslag, beskæftigelsesminister Claus Hjort Frederiksen har lagt frem.«
Kan fru Irene Simonsen bekræfte, at det, der står i Jyllands-Posten, bliver konsekvensen af lovforslagets vedtagelse?
Irene Simonsen (V), 2002-11-06:
Jeg må sige til hr. Ole Vagn Christensen: Nej, jeg kan ikke bekræfte, at det er rigtigt.
De skal nemlig have det samme, og det er det, der er udgangspunktet for hele lovforslaget.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-11-06:
Jeg forstår, at økonomien bliver den samme, men hvad med antallet af uger?
Er man også her ligestillet med andre?
Lars Barfoed (KF), 2002-11-06:
Hr. Ole Vagn Christensens svar er jo ikke noget svar.
Jeg spurgte, om det ikke er sådan, at kontanthjælpsmodtagere er bedre stillet nu med det forslag, der er fremsat her, end de var under den barselorlovsordning, der var gældende før, og derfor undrer det mig, hvis hr. Ole Vagn Christensen i øvrigt er enig med mig - og det kan han dårligt være andet - at det kan kaldes kynisme, da de jo får en bedre retsstilling nu, end de havde tidligere.
Irene Simonsen (V), 2002-11-06:
Det, der er væsentligt, er, at man er ligestillet økonomisk, og det er netop det, der er udgangspunkt for ændringerne.
Så er der spørgsmålet om de 8 uger.
Jeg er godt klar over, at det er det, hr. Ole Vagn Christensen hentyder til, men her har vi altså en gruppe, som skal videre og i øvrigt også gerne vil videre, gerne vil ud på arbejdsmarkedet.
Jeg ved ikke, om hr. Ole Vagn Christensen er klar over, at kontanthjælpsmodtagere rent faktisk gerne vil i job.
Ole Sohn (SF), 2002-11-06:
Det, der fik mig herop, var fru Irene Simonsens bemærkning om, at kontanthjælpsmodtagere gerne vil arbejde.
Mit spørgsmål er: Vil de kun arbejde, hvis man strammer reglerne?
Man kunne jo godt forestille sig, at hvis de havde lyst og fik muligheden, fordi der var job at få, kunne de uagtet de regler, vi måtte lave her i Folketinget, finde på at tage arbejde.
Der er f.eks. også folketingsmedlemmer, som ikke drømmer om at tage deres fulde barselorlov, fordi de godt kan lide at arbejde, så regelsættet er jo ikke nødvendigvis et udtryk for, at man skal tage den fulde barselorlov.
Irene Simonsen (V), 2002-11-06:
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad hr. Ole Vagn Christensen mener.
Nu tror jeg i øvrigt, uden at gøre mig
særlig klog på hr. Ole Vagn Christensens liv, at det nok er nogle år siden, han har haft erfaring med spædbørn
, og spædbørn kan altså sagtens have det godt, selv om moderen ikke lige er i nærheden af dem. Til hr. Ole Sohn vil jeg gerne sige, at jeg undrer mig hver gang, jeg hører sådan en udtalelse.
Vi laver en ligestilling, vi gør nogle regler, vi havde i forvejen, bedre.
Jeg bliver indimellem træt af at høre, at arbejde skulle være en straf, sådan som oppositionen somme tider kommer med i deres udmeldinger.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-06:
Vi får jo ikke svar på spørgsmålene, og derfor er jeg nødt til at gå på talerstolen, for hr. Ole Vagn Christensen kan ikke få flere korte bemærkninger i denne omgang.
Det, der ligger i lovforslaget, er, at kontanthjælpsmodtagere ikke får ret til barselorlov i lige så lang tid som andre, og så står man her og kalder det ligestilling.
Det synes jeg er helt urimeligt, for når man foreslår en forskelsbehandling, skal man ikke stå her og kalde det ligestilling.
Det er bare lige for at få sat tingene fuldstændig på plads, og jeg vil godt have en forklaring på det.
Irene Simonsen (V), 2002-11-06:
Jeg går meget ind for sund fornuft, og sund fornuft er faktisk, hvad det her handler om.
Vi laver en økonomisk ligestilling, samtidig med at vi siger, at det, der er vigtigt for en kontanthjælpsmodtager, er at komme ud på arbejdsmarkedet, lige så snart muligheden byder sig.
Det er også det, de gerne vil, får man at vide, når man taler med dem, og jeg synes, det var ønskeligt, at nogle herindefra talte med dem og hørte, hvad deres reelle ønske er.
Det er nemlig at komme i job.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-06:
Ja, men som hr. Ole Sohn allerede har påpeget, er der intet, der forhindrer, at en kontanthjælpsmodtager kan søge og få arbejde, inden der er gået 1 år.
Der er intet, der forhindrer det, så der er ikke noget problem.
Så var hr. Ole Vagn Christensen inde på, at det, vi skal se på,
jo er barnets tarv.
Vi er enige om, at barnets tarv kræver, at alle skal have ret til barselorlov i i hvert fald 1 år, men så kommer man nu og siger, at i ligestillingens navn er der alligevel nogle, der ikke skal have ret til orlov så længe, og det er da urimeligt.
Vi skal jo egentlig tage hensyn til barnets tarv, og derfor synes jeg ikke, argumentationen fra Venstres side hænger sammen.
Irene Simonsen (V), 2002-11-06:
Jeg har det altså altid meget svært, når folk her fra talerstolen beskæftiger sig med barnets tarv, når vi taler familiepolitik, som netop barselorlov også hører ind under, fordi der er så mange, der kan gøre sig langt klogere på den enkelte families vegne.
Hvad er barnets tarv, er altså individuelt i den enkelte familie, og det, vi siger her, er bare, at det er utrolig vigtigt, at vi tilgodeser den situation, kontanthjælpsmodtagerne er i, kontra den situation, lønmodtageren, der er i job, er i.
Det er det, vi tilgodeser her, og vi tilgodeser i øvrigt den økonomiske ligestilling.
Det synes jeg oppositionen skulle lægge megen vægt på.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-06:
Kan vi ikke være enige om, at hvis vi skal give den fleksibilitet, at man i den enkelte familie netop kan planlægge og tilrettelægge det sådan, at man får det bedst mulige ud af det, skal man som bistandsmodtager også have ret til barselorlov lige så længe som alle andre, hvis det er det, der er bedst for den pågældende familie, så der netop er valgfrihed for familien, og det hele kan blive så godt som muligt?
Der er også, som hr. Ole Sohn var inde på, valgfrihed til at kunne gå i arbejde, og hvis man mener, at det hele ikke skal statsdirigeres, men at familien skal have nogle muligheder, forstår jeg derfor ikke, at man kan gå ind for den forskelsbehandling mellem bistandsmodtagere og alle andre, man indfører her.
Så er den da endnu mere urimelig.
Lars Barfoed (KF), 2002-11-06:
Jeg kan forstå, at hr. Ole Vagn Christensen mener, at lovforslaget er udtryk for kynisme; det var det udtryk, hr. Ole Vagn Christensen brugte.
Det må jeg på det bestemteste tage afstand fra, for det er der ikke tale om, tværtimod.
Jeg vil gerne i den forbindelse spørge hr. Ole Vagn Christensen, om hr. Ole Vagn Christensen ikke er enig med mig i, at den retsstilling, kontanthjælpsmodtagere får med hensyn til mulighederne for at holde barselorlov sammen med deres børn, er betydelig bedre end den retsstilling, der var gældende under mange års socialdemokratisk ledelse af dette land.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-11-06:
Det drejer sig om, hvorfor det er nødvendigt at have de ekstra 8 uger.
Det er selvfølgelig af hensyn til, at fødslen og alt det efterfølgende skal forløbe på en fornuftig måde, og derfor undrer det mig sådan set stadig, hvorfor der skal være en forskelsbehandling på dette område.
Frank Jensen (S), 2002-11-06:
Det er i samme forbindelse, jeg nu stiller ministeren spørgsmål.
Vi får at vide, at det er forståeligt.
Der er kommet en Interpolmeddelelse fredag kl. 15.19 til Rigspolitichefens kommunikationscenter, hvor man efterlyser Sakajev, som nu er mistænkt for at planlægge en aktuel gidseltagning i Moskva.
Det er altså en person, som man aftenen i forvejen har kunnet se optræde i dansk tv. Nu får man at vide, at han er her i landet, og at han mistænkes for at have planlagt en konkret gidseltagning i Moskva, og vi kender det tragiske udfald af den gidseltagning.
Så får vi at vide, at det er forståeligt, at det ikke fører til, at den pågældende person bliver oprettet i det danske kriminalregister.
Burde det her ikke have fået alle alarmklokker til at ringe?
Burde Politiets Efterretningstjeneste ikke have set dansk tv?
Den person var altså i Danmark.
Når ministeren har fået 90 mio. kr. ekstra til at opgradere vores sikkerhedsberedskab, burde man så ikke have brugt dem på at opgradere vores kommunikationscenter, så sådan noget ikke kan gentage sig, så sådan noget straks kom til Politiets Efterretningstjenestes kendskab?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-11-06:
Jeg går ud fra, at ministeren er bekendt med, at Tyskland ikke har helt den samme uvidende holdning til det her.
Tyskland har meldt ud, at man er modstander af Euratom, og at man ønsker at modarbejde, at Euratom bliver udvidet.
Så jeg synes, at ministeren da politisk må kunne tage en kontakt.
Jeg vil da anbefale ministeren at få en udskrift af, hvad Kommissionens egen energikommissær står og siger her kl. 15 i dag.
Så jeg vil gerne spørge ministeren, om det er sådan, at ministeren i alle sager kører en linje, der hedder, at medmindre der er gået en 3-4 uger, efter at noget er fremsat af Kommissionen, så udtaler ministeren sig overhovedet ikke om det, han drøfter det overhovedet ikke med andre lande.
Er det stilen, som det danske formandskab har lagt i denne og andre sager?
Lene Espersen (KF), 2002-11-06:
Til hændelsesforløbet om fredagen: Jeg sagde det umanerlig klart - jeg tror ikke, at jeg overdriver, hvis jeg siger, at det var over fem gange, og de af Nævnets medlemmer, der deltog i hele nævnsmødet, vil kunne nikke bekræftende til det - at jeg mente, at der var blevet begået fejl, ikke én gang, men to gange i rigspolitiets håndtering af sagen, dog med den nuanceforskel, at jeg mener, at den liste, der tilkom kommunikationscenteret om søndagen, klart var den fejl, der var mest graverende.
Jeg har i redegørelsen meget klart forklaret, hvad baggrunden var for, at man ikke foretog en sammenkobling af de oplysninger, der kom henholdsvis kl. 15.19 og 15.20, bl.a. henvendelsen 15.20 om en new case.
Så jeg vil sige, at i det forløb mener jeg ikke at der er noget som helst grundlag for at sætte spørgsmålstegn ved regeringens fuldstændig oprigtige indstilling og vilje til at få lært af det, så man får rettet op på de områder, hvor der skal rettes op.
På den efterfølgende pressekonference gav jeg udtryk for præcis de samme synspunkter.
Så jeg skal blot beklage, at fru Sandy Brinck ikke fra sin partifælle eller fra medierne har fået det indtryk.
Det er jeg så glad for at fru Sandy Brinck har fået i dag. For så vidt angår hændelsesforløbet, fremgår det jo meget klart af redegørelsen, hvorledes processen var, herunder at man modtager efterlysningen af Akhmed Sakajev kl. 15.19, men at denne efterlysning ikke bliver taget under behandling før mandag den 28. oktober om morgenen, hvor den bliver indført i politiets registre.
Alt i alt kan man sige, at man skal lære noget af den her sag.
Det mener jeg også at man har gjort, bl.a. med de udtalelser, der er kommet fra Rigspolitichefen.
Det er Rigspolitichefen, der i redegørelsen siger, at med hensyn til henvendelsen kl. 15.19., er det forståeligt, at forløbet har været, som det har været.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-11-06:
Jeg har fuld forståelse for de forskellige faser, der er i denne her sag, men jeg har også set det pres, der bliver lagt fra russisk side.
Det er selvfølgelig klart, at hvis dokumentationen ikke er i orden, er det det, det står og falder med, men lad os nu antage, at dokumentationen er i orden.
Vil ministeren så garantere, at det bliver taget med i betragtning, at formanden for det tjetjenske parlament blev tortureret til døde i Rusland, og at Rusland har erkendt, at formanden døde under tortur i forbindelse med forhør i russisk varetægt, i forbindelse med bedømmelsen af, om Sakajev skal udleveres?
Lene Espersen (KF), 2002-11-06:
Jeg vil gerne understrege, at det, der bliver besvaret nu, er rent hypotetisk, for som jeg allerede har redegjort for, er vi slet ikke så langt i sagen endnu, men såfremt man kom til en proces, hvor man stod og skulle beslutte sig for, om den pågældende person kunne udleveres, så er der nogle helt klare forpligtelser i forhold til den europæiske menneskerettighedskonvention, som Danmark naturligvis skal efterleve. Det gælder bl.a. forbud mod udlevering i tilfælde af dødsstraf og tortur, uanset hvilke forbrydelser der er blevet begået.
Man kan heller ikke udlevere en person til strafforfølgning i en stat, hvis det er helt åbenbart, at den udleverede person ikke vil få en retfærdig rettergang.
Så der er en lang række andre betingelser, som Danmark naturligvis er et hundrede procent forpligtet af, og som skal indgå i den samlede vurdering, såfremt man står i en situation, hvor vilkårene for udlevering er opfyldt.
Så kan man komme videre til det næste spørgsmål: Hvilke forpligtelser ville så påhvile Danmark i det tilfælde, at vi ikke kan udlevere den person, hvis sag vi har behandlet, men hvor personen - og hvor de ting, der foreligger, åbenbart tyder på, at han har begået noget forkert ...
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-11-06:
Jeg skal her afslutningsvis takke for justitsministerens svar
på mine spørgsmål.
Vi vil selvfølgelig følge denne her sag meget tæt, i og med at vi ved, at en person, hvis sag bliver kørt op i medierne, selvfølgelig er sårbar over for at få krænket sin retssikkerhed, fordi der bliver truffet eller kan blive truffet politiske beslutninger i forbindelse med vedkommendes sagsbehandling.
Jeg skal meddele, at vi i hvert fald fra Enhedslistens side vil blive meget bekymrede, hvis den danske stat udleverer Sakajev eller andre tjetjenske personer til den russiske stat, på baggrund af at formanden for det tjetjenske parlament blev tortureret til døde i Rusland.
Lene Espersen (KF), 2002-11-06:
Jeg kan så bare supplere og sige, at jeg mener, at det, der er helt afgørende i behandlingen af denne her sag, er, at vi holder fast i: Hvad er det juridiske fundament?
Denne her sag bliver kørt fuldstændig, som den skal efter gældende lovgivning.
I det hele taget mener jeg, at det er ekstremt vigtigt, at denne her sag ikke bliver en politisk sag, vel vidende, at man ikke kan undgå, at der er visse aspekter af den, der bliver politisk diskuteret, men at selve sagsbehandlingen følger de fuldstændig almindelige juridiske principper.
Jeg mener, at den bedste måde, hvorpå man kan imødegå dem, der ville ønske at udsætte andre for et politisk pres, er ved at sige: Politisk pres eller ej - det er ikke noget, som vi overhovedet lader os kyse af, for for os er det de juridiske regler, herunder også hensynet til den europæiske menneskerettighedskonvention, som spiller en afgørende rolle, når vi behandler den slags sager.
Holger K. Nielsen (SF), 2002-11-06:
Mit spørgsmål er også til Sakajevsagen og ministerens besøg i Moskva i går - velkommen hjem i øvrigt.
For det tredje: Jeg vil godt lige spørge til den henvendelse, som regeringen fik fra Rusland tirsdag den 29. november.
Det var den henvendelse, som var anledningen til, at man arresterede Sakajev.
Er det afgørende nye ikke i den i forhold til de andre henvendelser, der har været, at Sakajev bliver sat i forbindelse med terroraktionen i Moskva?
Lene Espersen (KF), 2002-11-06:
Tak hr. formand.
Først til spørgsmålet om det materiale, som jeg modtog i går fra de russiske myndigheder.
Jeg har ikke selv haft tid til at gennemgå materialet.
De personer, der sidder og behandler udleveringssagen, er naturligvis i fuld gang med at gennemgå materialet.
Men jeg kan da forstå på det, der står skrevet i pressen om sagen, og som jeg også er blevet gjort bekendt med, at de russiske myndigheder selv har udsendt en pressemeddelelse i går om bevismaterialets indhold.
Uden at jeg skal kunne vide, hvordan de har vægtet deres pressemeddelelse, vil jeg sige, at den udleveringsbegæring, som Justitsministeriet modtog i sidste uge, alene omfattede forhold begået i Tjetjenien fra 1996 til 1999.
Og de danske myndigheders opgave er derfor at tage stilling til, om udlevering kan ske på det grundlag.
Vi har rettet henvendelse og har nu modtaget
yderligere materiale, men jeg vil gerne understrege, at det er det land, der begærer udleveringen, som beslutter, hvilke forhold der skal være omfattet af udleveringsbegæringen. Justitsministeriet forholder sig derfor i denne sag ligesom i alle andre sager alene til de forhold, der er omfattet af udleveringsbegæringen.
Med andre ord: Det er op til de russiske myndigheder selv at beslutte sig for, hvad udleveringsbegæringen skal indeholde.
Så er der spørgsmålet om den politimæssige beslutning.
Endvidere har Københavns Byret ved fængslingen af Sakajev lagt vægt på, at de russiske myndigheder i september sidste år, altså før gidseltagningen i Moskva, traf beslutning om at sigte og anholde Sakajev.
Det er sådan set, hvad jeg kan oplyse om i første omgang, men jeg håber, at hr. Holger K. Nielsen har forstået det, der er essensen, at det er de russiske myndigheder, der selv bestemmer, hvad udleveringsbegæringen må indeholde.
Det tager vi til efterretning, og så kører vi ellers tingene fuldstændig efter bogen.
Holger K. Nielsen (SF), 2002-11-06:
Jo, men det interessante er jo, i hvilket omfang gidselsaktionen i Moskva kommer ind, for som det jo fremgik af pressemeddelelsen fra Hanne Bech Hansen fra Københavns Politi og også af den redegørelse, vi har fået fra ministeren i Udenrigspolitisk Nævn, var den terroraktion det afgørende nye, man fik i hænde tirsdag den 29. november om morgenen, og man må gå ud fra, at det var det, som gjorde udslaget ved arrestationen af Sakajev. Skal det forstås således, at i det materiale, som den danske regering har fået, er der ikke indeholdt det afgørende nye, som var begrundelsen for arrestationen i sidste uge?
Med andre ord, at russerne tilsyneladende har frafaldet deres påstand om, at der er en forbindelse mellem Sakajev og terroraktionen i Moskva?
Lene Espersen (KF), 2002-11-06:
Jeg tror, det er nødvendigt at have en forståelse for, at en sag som denne har forskellige faser.
Den fase, vi er inde i lige nu, er, at vi er i gang med at behandle denne her udleveringsbegæring fra de russiske myndigheder.
Som det forhåbentlig er Folketinget bekendt, og som jeg redegjorde for over for Udenrigspolitisk Nævn i fredags, sendte vi et brev af sted i fredags, den 1. november, til de russiske myndigheder, fordi det materiale, der var tilkommet de danske myndigheder, var utilstrækkeligt og ganske enkelt ikke efterlevede udleveringskonventionens meget klare regler for, hvad der skal tilgå den myndighed, der behandler en sådan udleveringssag.
Men det, jeg her forsøger at svare på fru Pernille Rosenkrantz-Theils spørgsmål,
er, at vi slet ikke er så langt med sagen endnu, at man kan sige, at nu er selve udleveringsspørgsmålet endeligt afklaret, nu går vi over i den fase, der handler om, hvilke internationale forpligtelser Danmark har, herunder i forhold til den europæiske menneskerettighedskonvention, herunder hensynet til, hvorvidt hr. Sakajev risikerer at blive idømt dødsstraf, såfremt han bliver udleveret til Rusland osv., osv. Der er en masse spørgsmål, bl.a. nogle af de spørgsmål, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil her har rejst, men de spørgsmål er efter min mening slet ikke relevante i forhold til den proces, vi er inde i lige nu. Så langt er vi ganske enkelt ikke.