runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Jensen (S), 2005-05-31:
Vi må vel sige, at mange af de foreningsblade, som er lukket, også er for foreninger, hvor man betaler kontingent for bl.a. at få et blad, så det er jo ikke usædvanligt.
Jeg ved så ikke, om ordføreren vil oplyse om, hvor mange nye blade der er kommet, siden de her 500 blade er blevet lukket.
Når researchen har været så grundig, må det vel kunne oplyses.
Det er helt klart opfattelsen, at det her er et problem for en lang række blade og tidsskrifter, og der er ingen tvivl om, at det har stor betydning for pressens fødekæde, at man nu reducerer fagbladenes indhold og antal artikler.
Jeg ved ikke, om ordføreren er bekendt med den undersøgelse, der er lavet af Syddansk Universitet, der faktisk viser, at fagblade og tidsskrifter er det første led i fødekæden og årligt fører til omkring 9.000 nyhedshistorier, som altså rent faktisk har udspring i fagblade og tidsskrifter.
Har det ikke nogen betydning for ordføreren, at man rent faktisk reducerer antallet af sider og antallet af udgivelser af fagblade og tidsskrifter?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2005-05-31:
Det er således, at de ændringer, der er sket i portotilskudsordningen, har betydet, at mange af disse foreninger og organisationer også har brugt andre medier til at få deres budskaber frem.
Det er bl.a. internettet, det er hjemmesider, det er elektroniske nyhedsbreve osv.
Det bliver brugt i vid udstrækning.
Det er heller ikke helt rigtigt, at der bare bliver lukket blade.
Der udgives rent faktisk også nye blade.
Det udkommer ti gange om året, og det er på 32 sider pr. gang.
Jeg vil næppe tro, at man havde mulighed for at udgive sådan et blad, hvis der var meget dårlige vilkår.
Det sker rent faktisk, at man i dagens Danmark kan udgive blade.
Jeg har også været i forbindelse med Danmarks Jægerforbund.
De har et udmærket og stort blad.
De måtte sætte deres kontingent op med 35 kr. for 2004.
I 2004 var tilstrømningen af nye medlemmer til Danmarks Jægerforbund større end i mange år til trods for, at de havde denne her omlægning.
Det viser, at også medlemmerne er parate til selv at yde en indsats økonomisk for at få disse blade.
Mogens Jensen (S), 2005-05-31:
Jeg vil selvfølgelig gerne kvittere for, at regeringen og Dansk Folkeparti nu kommer med det her forslag, som trafikministeren har fremlagt.
Men det drejer sig jo kun om de dagbladslignende publikationer.
Vi har stadig væk en stor gruppe fagblade og tidsskrifter, som er blevet ramt af portostøttebeskæring.
Jeg vil godt spørge ordføreren, om han synes, at det er en god udvikling for dansk presse, at 500 blade er lukket, og at en lang række fagblade og tidsskrifter nu har reduceret deres sideantal og udgivelsesfrekvens.
Er det en god udvikling for dansk presse og en støtte til dansk presses mangfoldighed og demokratiets udvikling i Danmark?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2005-05-31:
I et velfungerende samfund er det bedst, når produktioner og ydelser, som frembringes i samfundet, kan klare sig på markedsvilkår, og at det er samfundets indbyggere, der gennem deres valg og deres efterspørgsel fuldt ud bestemmer, hvilke behov der skal dækkes, det vil sige mængden og kvaliteten af behov og kvaliteten af behov.
På den måde vil samfundets spildproduktion minimeres.
Vi opnår simpelt hen et samfund i balance med lykkelige mennesker, der netop kan få tilgodeset deres behov – hverken mere eller mindre.
Men på nogle områder er der værdier, vi som samfund gerne vil fremelske eller optimere.
Det er bl.a., når vi taler om demokrati, folkestyre og folkelig oplysning.
Disse værdier mener vi i Venstre at der skal gøres en særlig indsats for kan udvikles og næres.
Derfor hylder vi også, at der findes særlige og gunstige tilskudsordninger, der sikrer distribution af den almene oplysning og debat, der f.eks. kommer til udtryk gennem dagblade, dagbladslignende publikationer og foreningsblade.
Derfor ydes der om året på disse tre områder i alt op mod 370 mio. kr. fra skatteydernes side samt over 1 mia. kr. i momsfritagelse.
Disse fine og gode ordninger synes vi i Venstre at et demokratisk samfund kan være stolt over.
Venstre ønsker at fastholde, at almen oplysning og debat kan komme frem til hvert eneste menneske i samfundet.
Det må i høj grad siges, at det også sker.
Intet menneske i Danmark kan med rette hævde, at det ikke er muligt at få oplysninger, at deltage i debatten gennem pressen etc.
På den anden side skal distributionsstøtten heller ikke være et stort tagselvbord, men for 370 mio. kr. plus over 1 mia. kr. i momsfritagelse fås der et ganske godt og veldækket bord.
Men under alle omstændigheder er det altid vigtigt at se på, hvordan støtteordninger kan optimeres.
Derfor ser Venstre med spænding frem til, at det udvalgsarbejde, der pågår under finansministeren, fremkommer med deres vurderinger af, hvordan fremtidige distributionsstøtteordninger for dagbladene mest hensigtsmæssigt kan indrettes.
Venstre anser det for væsentligt også i fremtiden, at et demokratisk samfund sikrer en kritisk presses udfoldelsesmuligheder og sikrer enhver samfundsborgers mulighed for en aktiv deltagelse i samfundsdebatten.
Vi kan ikke støtte det af hr. Per Clausen fremsatte forslag til vedtagelse.
»Folketinget tager statsministerens og transportog energiministerens redegørelse til efterretning og bemærker i den forbindelse: – Regeringen og Dansk Folkeparti vil umiddelbart efter sommerferien drøfte fremtiden for bladtilskudsordningen generelt. –
Til brug herfor afrapporterer det udvalg, som er nedsat til at se på den eksisterende distributionsstøtteordning for dagbladene, umiddelbart inden sommerferien 2005. –
Ikrafttrædelsestidspunktet for ændringen pr. 12. april 2005 udskydes fra 1. august til 1. november 2005.
– Med udgangspunkt i afrapporteringen fra udvalget vil der blive søgt opnået enighed om en ny ordning for dagbladslignende publikationer, som skal have virkning fra 1. november 2005, og den nødvendige lovgivning herom fremmet.«
Per Clausen (EL), 2005-05-31:
Baggrunden for den her forespørgsel er, at vi i mange år, vistnok siden junigrundlovens vedtagelse i 1849, har haft en eller anden form for støtte til distribution af skrevne medier.
Det har vi jo altid haft med udgangspunkt i den opfattelse, at det var nødvendigt med den slags støtteordninger for at sikre mangfoldighed og en bred folkelig debat.
Det har der sådan set været enighed om.
Når der så er en aktuel grund til at tage det op nu til en forespørgselsdebat, er det selvfølgelig på grund af aktuelle begivenheder.
Det er mildt sagt
ikke sket, og konsekvensen har været meget alvorlig, ja, nogle vil endda sige katastrofal for en lang række blade, som nu ikke længere udkommer.
Ifølge de oplysninger, vi har fået bl.a. igennem Civiløkonomen, drejer det sig om 500 blade.
Det er jo én ting, som kunne give anledning til at overveje, om de ændringer, der er sket, er hensigtsmæssige.
Den anden ændring, som er sket her for ganske nylig, er, at regeringen meddelte, at den ville tilbagetrække støtten til 18 publikationer, blade, som ikke betaler moms i lighed med dagbladene, og som derfor også har fået portostøtte.
Her ville man fratage dem portostøtten.
Det kunne jo godt ligne sådan en salamitaktik, hvor man skærer først den ene skive, så den næste skive.
I lighed med andre synes vi i Enhedslisten faktisk, at det i stedet for at fortsætte på den her måde ville være en ganske god idé at få en samlet diskussion af området med henblik på at sikre en pressestøtte fremover, som er baseret på princippet om, at vi sikrer så stor mangfoldighed og så stor demokratisk debat som overhovedet muligt.
For vi har ærlig talt lidt svært ved at se, hvordan det kan gå til, at Weekendavisen, Berlingske Nyhedsmagasin, NOTAT osv. skulle være mindre vigtige og mindre betydningsfulde for den folkelige debat i Danmark og for at sikre kvalitet og nuancer i den.
Med de ord har jeg så begrundet vores forespørgsel.
Per Stig Møller (KF), 2005-05-31:
Nu med hensyn til valutaen: Undskyld, jeg siger det, det står altså på side 19. Der er jo givet svar på det.
Der står jo, at protokollen fastsætter, at Nationalbankens ret til at udføre sine nuværende opgaver vedrørende Færøerne og Grønland bevares.
Denne protokol er opretholdt ved forfatningstraktaten, så svaret er givet.
Så med hensyn til Velfærdskommissionen: Det er altså ikke EU-kompetence.
Nu får jeg så et hvisspørgsmål.
Hvis det bliver det, er det sådan, at Færøerne og Grønland skal forhandle deres egen hvalpolitik.
Det kan da godt være, at Færøerne og Grønland vil foretrække det frem for hele tiden at skulle blive enige med Danmark.
Det er ligesom, når man laver sildekvoter.
Det er de forhandlinger, som vi jo sidder og har.
Vi har dem for øjeblikket med Grønland, hvor vi prøver at lave en speciel aftale for Grønland med EU-Kommissionen.
Der vil man være i den situation, at man selv forhandler i Hvalfangstkommissionen om hvalfangtspolitikken, hvis det bliver overtaget af EU, fordi Grønland og Færøerne står uden for EU.
Men det er ikke overtaget, og derfor er det rigsfællesskabet.
Hermed sluttede forhandlingen.
Høgni Hoydal (T), 2005-05-31:
Tak for svaret.
Jeg skal medgive, at mange af de spørgsmål er stillet før.
Det skal jeg ærligt medgive, men jeg har endnu ikke fået svar på dem.
Vedrørende hvalfangstspørgsmålet for at tage det igen er det, jeg spørger om: Hvis det bliver en af de politikker, som EU koordinerer,
lad os sige, at EU får et fælles medlemskab af IWC – det er jo en mulighed, der lægges op til i traktaten – hvordan vil Færøerne og Grønland så stå i den sammenhæng, hvis Danmark altså er medlem sammen med EU i IWC?
Hvor vil Færøerne og Grønland så være på det område?
Vedrørende valutaen vil jeg sige, at det er nemt at sige, at der er frit valg på alle hylder, men vi ved jo også, at muligheden for, at Færøerne og Grønland får sin egen valuta eller rettere sagt en dansk valuta, reelt ikke er til stede.
Vi har også fået bekræftet fra nationalbankdirektøren, at det ville være en næsten utænkelig situation, så jeg synes, det er lidt nonchalant bare at affeje det spørgsmål med at sige, at det har vi fået svar på, for svarene er i mange tilfælde urealistiske og tager ikke hensyn til den politiske virkelighed, som vi lever i.
Så jeg vil stadig væk opfordre til, at man får belyst de mulige politiske og økonomiske konsekvenser.
Per Stig Møller (KF), 2005-05-31:
Det vil jeg nu gøre kort.
Der venter yderligere en forespørgselsdebat, så jeg vil tillade mig at sige til hr. Hoydal, at alle de spørgsmål jo er besvaret.
Hr. Hoydal ved udmærket godt og har fået belyst det mange gange, at Grønland og Færøerne ikke kan overtage udenrigspolitikken.
Det er en følge af grundloven, det ved hr. Hoydal godt.
Vi kan ikke lave grundloven om på det punkt.
Alt kan jo laves om til sin tid, når man skal se på den samlede grundlovsrevision, men vi kan altså ikke pludselig pille § 19 ud og sige, at så gælder den ikke mere.
Så det har hr. Hoydal talrige gange fået svar på.
Udenrigspolitikken integreres ikke i EU mere, end alle lande er enige om.
Det vil sige, at vi ikke kan få pålagt en udenrigspolitik, som vi ikke har.
Så derved integreres den altså ikke mere i EU, end vi selv vil.
Spørgsmålene om valutaen er besvaret i dag.
Der er allerede i forbindelse med euroafstemningen lavet det protokollat, også med Nationalbanken, som viser, at Færøerne og Grønland selv afgør det, og så må man finde en ordning, hvis Danmark går ind i eurozonen og Færøerne og Grønland ikke vil.
Samtidig er det også belyst, at Færøerne og Grønland kan få bragt en ordning i stand med Kommissionen, hvis de vil ind i eurozonen til sin tid.
Så der får man altså et frit valg på alle hylder.
Hvad angår unionsborgerskabet: Det ændres ikke af forfatningstraktaten.
Spørgsmålet om Danmark og hvalfangst har jeg svaret på, det er ikke EU-kompetence.
Hvad angår rigsfællesskabet: Danmark forhandler fortsat sammen med Færøerne og Grønland i rigsfællesskabet.
Per Stig Møller (KF), 2005-05-31:
Præcis omkring udenrigspolitiske og sikkerhedspolitiske spørgsmål har vi jo lavet en samarbejdsaftale, som betyder, at Grønland og Færøerne medinddrages og har medindflydelse, så der vil jo ikke kunne ske noget, som Grønlands og Færøernes politiske ledelse ikke vil være medinddraget i og have medindflydelse på.
Jeg synes også, vi har vist det i forbindelse med Igalikuaftalen, som vi lavede i fjor mellem Grønland og Amerika og Danmark, som jo også har haft stor succes allerede, idet man har haft en stor udstilling på Smithsonian – var det i sidste uge?
Så jeg synes, vi her demonstrerer i praksis, at vi præcis kan samarbejde.
Men det her skal bestemt ikke opfattes sådan, som hr. Kleist følte at nogle sagde: Tag dog hjem og lav det selv.
Det er ikke min opfattelse.
Min opfattelse er den samme som hr. Kallsbergs: Det ville være utidig, om jeg så må sige nævenyttighed, at vi for næsen af Lagtinget og landsstyret sætter en politisk analyse i gang, for vi skal så også formulere analysen.
Derfor vil det være rigtigst, at man selv formulerer analysen og opgaven og ikke får den presset ned over hovedet af det danske Folketing.
Når det drejer sig om det legalistiske, har vi belyst det.
Det politiske er jo en vurdering af: Vil vi stå udenfor i den situation, eller vil vi være med i den situation?
Det er jo faktisk suverænt Grønlands og Færøernes egen beslutning.
Den måde, spørgsmålet stilles på, har jo også en betydning for svaret, og derfor synes jeg, det er rigtigst, at Færøerne og Grønland selv stiller spørgsmålet.
Kuupik Kleist (IA), 2005-05-31:
Jeg er udmærket godt klar over, at Landstinget og landsstyrerne kan tage initiativ til hvad som helst, hvis de vel at mærke vil.
Jeg anholder bare det synspunkt, som jeg mener at have hørt flere gange i Folketingssalen her, noget, der lyder noget i retning af: Tag dog hjem og lav det selv derhjemme i stedet for at belemre Folketinget eller regeringen med det her.
Mit spørgsmål var: Ville regeringen ikke som øverste ansvarlige instans i riget og især omkring udenrigs- og sikkerhedspolitiske spørgsmål føle sig forpligtet til at besvare spørgsmål af denne her karakter?
Holger K. Nielsen (SF), 2005-05-31:
Det er jo ikke altid, at man er helt så handlekraftig, når det gælder ting, man prioriterer højt.
Jeg husker da et salg af en stor tv-station for nylig, hvor der af forskellige grunde gik fuldstændig kuk i det.
Jeg mener ikke, at man kan sige, at der er styr på alt i regeringen, især ikke i øjeblikket.
Så jeg kan altså godt forestille mig, at der kan komme et eller andet i vejen.
Per Stig Møller (KF), 2005-05-31:
Jeg føler ikke, at der er nogen som helst arrogance fra regeringens side over for det lødige arbejde, Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre leverer og den meget ansvarsfulde opgave, de påtager sig, således som det brede flertal i Folketinget gør det.
Det tager jeg som udtryk for, at man vil lytte til, hvad FN siger i december måned.
Det vil vi alle sammen.
Det er derfor, man ikke kan komme med sådan nogle færdige svar, som hr. Holger K. Nielsen gerne vil have, for det vil ikke være at lytte til NATO og FN og for mit vedkommende også Irak.
Det er fuldstændig rigtigt, må jeg sige til hr. Holger K. Nielsen, at sunniekstremisterne – der var jo altså også mange sunnier, der stemte ved valget, og som ønsker demokratiet – ønsker at få fremprovokeret en borgerkrig, hvor shiitterne under ledelse af Sistani har været meget, meget tilbageholdende med ikke at give dem den.
Vores svar på det er jo ikke at løbe, men at støtte den demokratiske proces, som også har betydet, at sunnierne skal inkluderes, og sunnierne er inkluderet i parlamentet nogenlunde svarende til deres befolkningstal, og deres del af forfatningskommissionen skal øges.
Det er også det, vi siger til dem.
Så der er altså en politisk løsning, der skal løftes.
De ønsker at komme ethvert sted, hvor de kan lave slagsmål for at destabilisere så meget som muligt.
Det betyder da ikke,
at man skal sige o.k. så går vi, så kan I få jeres slagsmål.
Så skal man da støtte den demokratiske regering og det irakiske folk i at prøve at forhindre det og træne sikkerhedsstyrkerne, så irakerne selv kan overtage opgøret med dem.
Jeg tror også, at den mest farbare vej for opgøret med disse terrorister er, at de irakiske sikkerhedsstyrker selv overtager det.
Men de skriver jo udtrykkeligt til FN, det er i Sikkerhedsrådet i dag, at det kan de ikke endnu, og derfor øger vi med det her beslutningsforslag træningsindsatsen.
Kristian Jensen (V), 2005-05-31:
Jeg deler jo fru Colette Brix' og Dansk Folkepartis interesse i et godt og stærkt hotelerhverv i Danmark, for det har vi gavn af.
Men jeg må også minde om, at vi rent faktisk i Danmark i de seneste opgørelser har langt flere overnatninger end en række af de lande, som er blevet nævnt som alternativer, bl.a. Norge og Sverige, som Dansk Folkeparti har peget på.
Det, vi bare ikke ønsker, er at skibe os ind i en retning af differentieret moms.
I forhold til de administrative byrder, som dansk erhvervsliv bliver pålagt rent lovgivningsmæssigt, er et af de steder, hvor vi klart er bedre end andre lande, at vi har en enstrenget momsstruktur, at vi ikke opererer med differentieret moms.
Det letter administrationen, og det afklarer en lang række grænsedragninger og grænsetilfælde, der er i andre lande.
Derfor kan vi fra regeringens side ikke støtte forslaget.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Der var ikke stillet ændringsforslag.
Lovforslaget sattes til forhandling.
Ingen bad om ordet.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Afstemning
Holger K. Nielsen (SF), 2005-05-31:
Jeg har to kommentarer.
Den første er om en slutdato.
Jeg synes, at det da må give anledning til overvejelser hos De Radikale og Socialdemokraterne, at ministeren kommer med det arrogante svar på deres krav om en exitstrategi.
Regeringen, og det bliver jo tydeligt sagt af ministeren, afviser fuldstændigt at begynde at arbejde med exitstrategier, og det synes jeg da må give anledning til nye overvejelser hos De Radikale og Socialdemokraterne.
Hvis ellers udenrigsministeren læste amerikansk presse i de her uger, ville han vide, at f.eks. New York Times i artikel efter artikel har oprullet et billede af, at det her ikke er et spørgsmål om, at det kun er sunnierne, men tværtimod, og det er det eksplosive i hele situationen i Irak, at shiitterne også er begyndt at bruge deres magtposition til forskellige aktioner mod sunnierne.
Det er præcis det, som er billedet i øjeblikket, og det er et meget alvorligt billede.
Hertil kommer tilnærmelserne til den iranske regering, som den nye irakiske regering er begyndt på.
Det giver en fuldstændig eksplosiv situation og gør det helt, helt utænkeligt, at der kan komme stabilitet.
Det med, at der bare er tale om nogle terrorister udefra og nogle utilfredse sunnier bliver jo helt modsagt af det billede, der i hvert fald bliver beskrevet af amerikanske medier og, sådan som jeg husker det, også af CIA og andre autoritative kilder.
Det er mere og mere en regulær borgerkrig, hvor forskellige parter i stigende grad destabiliserer situationen.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-31:
Jo, men jeg synes ærlig talt, at vi skal lade den franske præsident udtale sig om det.
Det er vel ikke det danske Folketing, der skal udtale sig på Frankrigs vegne.
Martin Henriksen (DF), 2005-05-31:
Nu hører man jo tit, at EU-tilhængerne siger, at det er vigtigt med nogle spilleregler inden for EU, og at man skal følge de spilleregler.
Men når nu EU's spilleregler siger, at medmindre alle kan tiltræde denne her forfatning, så falder den, det er jo det, spillereglerne siger, og hvis man er så varm tilhænger af spillereglerne, så må man jo drage den konklusion, at forfatningen falder.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-31:
Jamen et nej er da et nej, men det tilkommer altså ikke os i det danske Folketing at give svaret til EU på Frankrigs vegne.
Nu har der været en folkeafstemning i Frankrig, og den franske regering må jo så vurdere, hvad situationen er.
Og så må Frankrig jo meddele sine partnere, hvilken konklusion den franske regering drager på baggrund af den folkeafstemning, der har fundet sted.
Det tilkommer ikke os.
Martin Henriksen (DF), 2005-05-31:
Det ligger i forlængelse af de andre spørgsmål.
Flere EU-ledere har været ude at udtale, og bl.a. har Tøger Seidenfaden her i Danmark givet udtryk for, at Frankrig skal stemme igen – åbenlyst, fordi de ikke er tilfredse med det resultat, der er kommet – og i Danmark har man hørt fra lederne af flere japartier, at man skal tolke nejet, efter at Frankrig har sagt nej.
Jeg synes, det er foruroligende, at man allerede nu kan se den sædvanlige arrogance over for en demokratisk beslutning.
Hvad skal der til, for at statsministeren respekterer og accepterer, at et nej er et nej?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-31:
Den tolkning må stå fuldstændig for hr. Søren Espersens egen regning.
Jeg deltager ikke i den, men der er jo ikke noget opsigtsvækkende i det, jeg siger, for hvis man nu f.eks. som bare et tænkt eksempel forestillede sig, at topmødet besluttede at stoppe processen, jamen så er der jo ikke noget at holde folkeafstemning om.
Der er jo ikke noget opsigtsvækkende i at konstatere det.
Jeg har blot ønsket at give udtryk for, at det danske udgangspunkt – og vi har da lov at have en holdning – er, at alle 25 lande bør have lov til at udtale sig.
Men der skal være noget at udtale sig om, der skal være en traktat at stemme om, så den forudsætning hører jo altså med til billedet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 72
Søren Espersen (DF), 2005-05-31:
Jeg troede, det blev det sidste spørgsmål, men jeg er egentlig glad for det svar, der kom nu, for det virker på mig, som om statsministeren fra søndag aften og til nu alligevel har åbnet en lille kattelem på klem, at der muligvis alligevel ikke bliver en folkeafstemning den 27. september.
Sådan tolker jeg det her, at der kan ske ting f.eks. i forbindelse med topmødet, f.eks. i forbindelse med Hollands afstemning, der gør, at vi ikke får en afstemning.
Tak for det.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-31:
Som jeg også orienterede om i mine indledende bemærkninger, vil jeg som led i forberedelsen til topmødet bl.a. tale med premierminister Tony Blair for netop at høre, hvad den britiske position helt præcis er, for jeg vil selvfølgelig lade alt det indgå i mine overvejelser, når vi forbereder topmødet, og når vi deltager i drøftelsen på topmødet.
Så derfor er synspunktet meget klart.
Vores udgangspunkt er, at alle 25 bør have lov til at udtale sig, og at vi altså også i Danmark holder en folkeafstemning.
Men jeg føjer så til, at forudsætningen for at kunne gøre det jo så også er, at topmødet ender på en sådan måde, at der er en klar beslutning om, at vi kan fortsætte på basis af det traktatforslag, vi kender.
Det er jo begge ting, der skal være opfyldt.
Martin Henriksen (DF), 2005-05-31:
Den franske præsident skal naturligvis være velkommen til at udtale sig, men nu har hans folk allerede udtalt sig.
Og nu har vi så hørt, at bl.a. Lykke Friis, EU-ekspert, har sagt, at man nu godt, hvor den her forfatning er faldet, kunne forestille sig, at vi alligevel vil gå videre med nogle elementer af forfatningen.
Jeg vil gerne høre, hvis nu forfatningen er faldet, og landene i EU på det topmøde bliver enige om, at den er død, hvilke elementer af forfatningen vil den danske regering så arbejde på bliver videreført?
En udenrigsminister?
En EUpræsident?