runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bruno Jerup (EL), 1998-01-14:
Jeg vil bare gerne vide, om ministeren er opmærksom på, at der er en oplagt fare for, at hele den gode proces kan glide af sporet, hvis man ikke forsøger at få de demokratiske rammer i nogenlunde, skal vi sige rimelig orden, inden det går i gang.
Det er et af de væsentlige kritikpunkter fra de studerende og mange af de ansatte, for hvis det er sådan, at man ikke fra ministeriets side sikrer sig, at der er ordentlige demokratiske rammer, og hvis man ikke også understreger den del af beretningen, hvor der lægges vægt på, at det er en udvidelse i forhold til de gældende styrelseslovbestemmelser med hensyn til demokrati for de studerende og de ansatte, kan det også føre til, at det får en utroligt dårlig start.
Ole Vig Jensen (RV), 1998-01-14:
Jeg har selvfølgelig noteret mig
Uddannelsesudvalgets beretning, og under indtryk af den debat, vi i øvrigt også skal have her i salen senere i dag om elevers og studerendes medindflydelse og demokratiske ret i uddannelsessystemet,
så tager jeg det som givet, at det spørgsmål vil være med i de fortsatte drøftelser, som vi har og skal have med de pågældende fusionsparter.
Jeg kan sige, at nu var det ikke mig, men min embedsmand, der havde dette indledende møde lige før jul, og de pågældende forhandlinger eller drøftelser fortsætter nu i den kommende tid med henblik på at finde en løsning på en række af de spørgsmål, som er dukket op i forbindelse med, at dette forslag er kommet på mit bord.
Det arbejder vi både grundigt og seriøst med.
Bruno Jerup (EL), 1998-01-14:
og i den beretning står der bl.a., at udvalget endvidere vil opfordre ministeren til at tilskynde parterne bag fusionen til at bruge mulighederne for at dispensere fra universitetsloven med henblik på at skabe bedre demokratiske rammer for universiteterne i Syddanmark, idet udvalget lægger vægt på, at der skabes gode rammer for de studerendes og de ansattes demokratiske vilkår. Nu ved jeg så, at ministeren efterfølgende - altså efter at denne beretning er afgivet - har haft møde med nogle af fusionens parter.
Jeg er interesseret i at høre, hvad konklusionen - eller nogle af konklusionerne - er blevet, bl.a. set i lyset af det ret præcise krav eller ønske, der ligger fra Folketingets Uddannelsesudvalg omkring demokratiet.
Ole Vig Jensen (RV), 1998-01-14:
Som sagt kender jeg ikke sagen konkret.
Jeg kender den af omtale, og jeg har set, at reaktionerne jo glædeligvis er kommet, dels fra gymnasiets rektor og også fra politiet.
Jeg går ud fra, at hvis der foregår ulovligheder, bl.a. som spørgeren her antyder, så vil der blive grebet ind omgående, for det er jo en overtrædelse af lovgivningen.
Det allerseneste, jeg har hørt i pressen, er også, at det vil ske, men at sagen selvfølgelig skal undersøges på ordentlig og forsvarlig vis.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Kim Nøhr Skibsted (S), 1998-01-14:
»Vi voksne kan også være bange og synge mange lange bange sange«
- det kom jeg sådan til at tænke på, da jeg hørte hr. Frank Dahlgaard, for han er jo mere voksen end alle vi andre, og det, han sagde, virkede en smule mærkeligt, for jeg har nemlig også læst redegørelsen, endda flere gange, men jeg har ikke nogen steder læst noget om, at man i 1. klasse skulle sidde i plenum og drikke lærerens te og snakke om, hvordan man ligesom føler at man har det med hinanden.
Så jeg vil gerne høre fra hr. Frank Dahlgaard, hvor i redegørelsen han mener at faren ved, at man vil lave et pseudodemokrati, opstår.
Hvor i redegørelsen står det helt konkret?
Så vil jeg gerne stille hr. Frank Dahlgaard et yderligere spørgsmål:
Men jeg kunne forstå på hr. Frank Dahlgaard, at han også satte lighedstegn mellem det at have erfaring og det at have ret, og det vil sige, at de medlemmer af denne prægtige sal, der har siddet her længst, har mere ret end alle vi andre.
Er det korrekt forstået?
Tom Behnke (FP), 1998-01-14:
Der har jo været ganske megen debat både her i Folketingssalen, i udvalget og mange andre steder om den måde, hvorpå der kom et ganske stort antal f.eks. somaliere til Danmark, om det overhovedet var rimeligt, at de kom til Danmark, om der overhovedet var belæg for at give dem opholdstilladelse i Danmark.
Der har også været ganske megen diskussion om, hvorvidt de pågældende skulle tilbage til Somalia igen, når der nu var fred og ro i Somalia; der har jo været ganske store
diskussioner, og der har været forskellige elementer, der har været taget op fra tid til anden
Men det, jeg godt kunne tænke mig at spørge indenrigsministeren om i dag,
er: Hvor mange af disse somaliere er på nuværende tidspunkt sendt tilbage til Somalia?
Og da dette er den uforberedte spørgetid, ved jeg godt, at ministeren måske ikke kan det præcise tal, men så bare et cirkatal for, hvor mange der er sendt tilbage på nuværende tidspunkt.
Thorkild Simonsen (S), 1998-01-14:
Ja, det er jo en holdningsdebat, vi har her, og det er rigtigt, at der for et par år siden kom en større gruppe somaliere her til landet.
Derfor er Somalia som helhed ikke et land, man uden videre kan sende nogen tilbage til.
Der har været nogle forhandlinger, før jeg blev minister, om en aftale med Somaliland, der er den nordligste del af selve Somalia.
Disse forhandlinger har ikke ført til noget større resultat.
Så vidt jeg ved, er der kun kommet én tilbage dertil.
Jeg tror heller ikke, at man skal gøre sig store forhåbninger om, at der kommer mange flere tilbage, i al fald ikke foreløbig.
Det, der er væsentligt, er, om der kan dannes en ny regering i Somalia, som kan få styr på de stridende grupper; så kunne det være, at flere kom tilbage.
Men før man hjælper dette land med at komme op og stå igen, tror jeg, at svaret må være, som jeg giver det her.
Tom Behnke (FP), 1998-01-14:
Jeg har fuld forståelse for, at der selvfølgelig er nogle præmisser og nogle betingelser, der skal være opfyldt, inden det kan lade sig gøre.
Men spørgsmålet til ministeren fra min side er så også, nu, hvor ministeren selv understreger, at der er tale om en holdningsdebat: Er det planen, at de pågældende somaliere skal tilbage igen?
Jeg kunne sådan set udvide spørgsmålet til at sige
Hvad har ministeren tænkt sig at gøre for at sikre, at de pågældende vender tilbage, således at vi i Danmark kan koncentrere kræfterne om de flygtninge, som virkelig har brug for hjælp, og som i dag ikke får den hjælp, de har brug for? Hvornår har ministeren tænkt sig at gøre noget ved det, og hvornår kan man forvente, at der begynder at ske et skred i udviklingen med hensyn til, at vi får hjemsendt nogle flere af de somaliere, som reelt ikke længere har behov for at være i Danmark?
Thorkild Simonsen (S), 1998-01-14:
Jeg må gentage, at Somalia som helhed ikke er et land, hvortil man kan sende folk tilbage uden videre, og derfor er de flygtninge, som kommer fra Somalia, og som opholder sig i Danmark, faktisk det, man forstår ved rigtige flygtninge.
Jeg håber i høj grad, man behandler somaliere her i landet som rigtige flygtninge og på en ordentlig måde.
De er jo flygtninge, og flygtninge er her for et stykke tid, og så skal de tilbage
Desværre ser det ikke særlig lyst ud, det her,
så jeg tør stadig væk ikke love, hvor mange der kommer tilbage.
Derfor har jeg ikke aktuelle planer, ud over at jeg synes, at Danmark som sådan skulle gøre noget mere for at hjælpe landet, fjerne landminer og mange andre ting.
Det vil være min holdning.
Det er den bedste måde at gøre det på.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Anne Baastrup (SF), 1998-01-14:
I sidste uge var debatten omkring taxichaufførerne og deres eventuelle statsborgerskab jo ret hed, og jeg har så også efterfølgende forstået, at trafikministeren nu trækker sin bekendtgørelse tilbage. Men i den forbindelse kom indenrigsministeren med et meget flot udspil, nemlig spørgsmålet om, hvorvidt man ikke burde gennemgå hele lovgivningen for at se, om der var nogle unødvendige statsborgerskabskrav. Desværre kunne jeg så også forstå umiddelbart efter regeringsmødet i går, at statsministeren ikke havde givet indenrigsministeren støtte under ministermødet.
Jeg kan så efterfølgende også forstå på Jyllands-Posten, at indenrigsministeren har fået statsministeren til at forstå, at alt skulle være i orden, og at indenrigsministerens brev til de forskellige ministerier er i orden. Men ét er, hvad vi kan læse om i aviserne, noget andet er, at man skal være ansvarlig efter ministeransvarlighedsloven.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren her i Folketingssalen, om det stadig væk er sådan, at indenrigsministeren fik vredet armen om på statsministeren, og at indenrigsministeren stadig væk står ved det brev, som blev sendt til de forskellige ministerier, om at gennemgå og kulegrave lovgivningen med henblik på at få kontrolleret, om der er lovgivning eller bekendtgørelser, hvorefter der er krav om statsborgerskab, som er overflødige.
Tove Fergo (V), 1998-01-14:
Det er jo nemt at svare på den måde, for så svarer man ikke, men jeg går ud fra, at tingene er velovervejede; det må man gå ud fra.
Det har borgerne i hvert fald krav på, at de er.
Derfor må der have ligget nogle tanker bag.
Det er ikke bare et fældespørgsmål, jeg stiller.
Det kunne jo godt være, at der var noget fornuft i det, og det er det, jeg efterlyser.
Det kunne jo godt være, at der var nogle gamle tanker, nogle gamle traditioner, en holdning til det, som var værd at få fortalt, så borgerne i dette land kunne blive oplyst om, hvad det er, der rører sig i de forskellige ministerier på disse områder.
Thorkild Simonsen (S), 1998-01-14:
Den fejl, der opstod i går - som er en fejl, noget, som måske skulle være sagt på en anden måde ved et pressemøde, jeg ikke selv har deltaget i - er ryddet af vejen.
Helge Adam Møller (KF), 1998-01-14:
Nu forstod jeg, at statsministeren i går i et par timer var kommet til at udtrykke sig lidt uklart og i modstrid med den skrivelse, som indenrigsministeren har sendt ud, men at det er rettet.
Men kan indenrigsministeren så forklare, hvordan det kunne ske, at et af Indenrigsministeriets egne kontorer, det kontor, der tager sig af integrationen, kunne få en henvendelse, et par dage efter at indenrigsministerens eget lovforslag om bedre integration var offentliggjort, vedrørende denne taxabekendtgørelse, hvor det klart fremgik af bekendtgørelsen, at chauffører af udenlandsk herkomst i hvert tilfælde ikke skulle kunne køre danske taxaer, og at indenrigsministerens eget kontor så svarede, at det havde man ingen bemærkninger til.
Man godkendte altså klart og tydeligt fra indenrigsministerens eget kontor, at det var o.k., at udenlandske taxachauffører ikke måtte køre danske taxaer.
Hvordan hænger det sammen?
Frank Dahlgaard (KF), 1998-01-14:
Fredag kl. 12.00 ruller busserne op foran gymnasieskolen i Herning og derefter foran teknisk skole og handelsskolen for at hente unge mennesker ned på et af de tre lokale værtshuse; undervejs får eleverne gratis øl, og det får de også i starten på værtshusene.
Det har været fremme i pressen i den forløbne uge; det har været i fjernsynet også.
Der har været udtalt fra forskellig ansvarligt hold, at det her må holde op.
Men hvad har ministeren tænkt sig at gøre ved det her problem?
Det drejer sig jo om unge mennesker.
De er over 18 år, og derfor er der vel ikke noget ulovligt i det, men jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren synes, det er i orden, og om ministeren kunne overveje en eller anden form for initiativ?
Ole Vig Jensen (RV), 1998-01-14:
Jeg kender kun sagen fra omtalen i dagspressen, og jeg vil da ikke lægge skjul på, at på mig virker den anstødelig.
Jeg har forstået på det allerseneste - også via dagspressen - at sagen er taget op af det stedlige politi, som nu ser på sagen.
Og jeg har også glædet mig over, at rektor på det pågældende gymnasium har reageret kraftigt netop imod den trafik, som synes at være indledt det pågældende sted.
Jeg har bestemt meget lidt sympati for det, der sker,
men jeg er ikke i stand til på nuværende tidspunkt at sige, om det er en sag, som jeg vil have mulighed for at gå ind i.
Frank Dahlgaard (KF), 1998-01-14:
Nu er den her situation, der er opstået og ligesom accelererer, måske til dels forårsaget af en - skal vi sige - slap holdning allerede i folkeskolen, og altså hvor det er børn, som er under 18 år, med hensyn til, at i skolemiljøet er der ved fester udskænkning af øl og af alkohol.
Det bliver accepteret; lærerne accepterer det.
Der er skolerejser og udflugter, hvor der også nydes alkohol, og det er efterhånden blevet en del af den danske skolekultur på folkeskoleniveau.
Vil ministeren, sådan som jeg har forstået at sundhedsministeren gør, tage et initiativ for at stoppe det
Danske unge drikker jo mere end nogen andre unge i denne verden, hvis man skal tro de internationale undersøgelser.
Og så har ministeren vel på undervisningsområdet, på folkeskoleområdet, hvor det drejer sig om unge mennesker under 18 år, under 15 år, et ansvar for at stoppe denne alkohol- og ølkultur.
Ole Vig Jensen (RV), 1998-01-14:
Jeg mener ikke, at man kan sige, at disse dårlige alkoholvaner, som man jo i hvert fald kan både høre, se og læse om, skulle være en del af den danske folkeskolekultur.
Men jeg betragter problemet med alvor, sådan som jeg også forstår spørgeren gør.
Jeg synes, at sundhedsministerens initiativ er et udmærket initiativ, som bl.a. bygger på, at alle parter, der har med børn og unge mennesker at gøre, skal engagere sig i den sag.
Det gør skolen også i forvejen i den forstand, at også temaet alkohol indgår i skolens almindelige undervisningsvirksomhed - først og fremmest på foranledning af klasselæreren.
Jeg vil overveje også under indtryk af det, som sundhedsministeren nu har sat i gang, om der også fra Undervisningsministeriets side skal tages et særligt initiativ ud over det, der allerede er indeholdt i forpligtelserne for skolen og for lærerne.
Tove Fergo (V), 1998-01-14:
Jeg har hørt, at det gælder alle eleverne på det her
gymnasium, som bliver hentet, altså også elever, der er under 18 år, og det er jo forbudt at udskænke spiritus og alkohol til dem under 18 år.
Det ligger bl.a. også i sundhedsministerens oplæg til en opstramning på hele det alkoholpolitiske område, at man nu vil forstærke indsatsen med hensyn til at give bøder og andet
både til det udskænkende personale og til restauratøren, altså den person, der har bevillingen.
Når vi nu ved, at den dér bus kommer til det gymnasium ovre i Jylland og henter disse unge mennesker - også dem, der er under 18 år - og kører dem ind til et værtshus og skænker øl op for dem i bussen, så overtræder de jo loven.
Og dér vil jeg godt høre, hvad ministeren har tænkt sig at gøre i den sammenhæng.
Anne Baastrup (SF), 1998-01-14:
Vil man afsløre, hvilke principper man går ud fra, når man skal overveje, om man skal revidere lovgivningen omkring statsborgerskabskrav til almindeligt arbejde?
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1998-01-14:
Jeg har ikke mere at tilføje.
Der er erhverv, der er områder, der er funktioner her i samfundet, hvor det er naturligt at have et krav om statsborgerskab.
Der er andre områder, hvor det ikke er naturligt i dag målt med moderne alen, og mere er der sådan set ikke at sige om den side af sagen.
Historiske udredninger hører vel mere hjemme i et samråd i et udvalg eller i anden mødevirksomhed her i salen, men en egentlig historisk redegørelse på et bestemt erhvervsområde synes jeg ikke rigtig, jeg føler mig i stand til at levere, i hvert fald ikke lige nu.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Thorkild Simonsen (S), 1998-01-14:
Det pågældende udlændingekontor har på intet tidspunkt godkendt den ordning, men den pågældende medarbejder har vurderet, at en bekendtgørelse til et af Folketinget vedtaget lovforslag kunne man jo ikke have bemærkninger til ud fra lovforslaget.
Lovforslaget skulle nok tidligere have været til vurdering, og det er der jo andre, der har taget sig af, at det kommer det også.
Det har ikke været forelagt højere myndigheder og slet ikke den politiske myndighed i Indenrigsministeriet.
Jeg ville selvfølgelig gerne have set det, men det har man ikke skønnet jeg skulle, og derfor har jeg ikke haft mulighed for at ændre det.
Men jeg er med på, at det ville være udmærket, om det blev fanget op, også selv om det er et lovforslag.
Det skal det nok blive fremover.
Så jeg er glad for debatten, for nu får vi en debat om, at også fremmede og flygtninge kan få lov til at få arbejde i Danmark.
Så helt skadeligt har det jo trods alt ikke været.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Løgstrup Madsen (V), 1998-01-14:
Spørgsmålet går dels på den generelle håndtering af sagen, men det går også specifikt på det forhold, at der under udvalgsarbejdet med det pågældende lovforslag blev stillet et direkte spørgsmål til trafikministeren: Kan ministeren oplyse, om indfødsretskravet i lovforslaget vil få betydning for de chauffører, der på nuværende tidspunkt ikke har dansk indfødsret?
Og ministeren svarede så ved at henvise til nogle generelle ting og kom ikke med den oplysning, at det hele tiden har været ministerens opfattelse, at der skulle stilles et sådant statsborgerskabskrav til chauffører.
Det er et faktum, at det hele tiden har været intentionen, hvilket både har været fremme i pressen og også i det samråd, der er gennemført, og dermed mener jeg, at der er forholdt Folketinget en vigtig information under udvalgsarbejdet, og det må i særlig grad kunne påkalde sig kritik.
»Hvorfor udstedte ministeren den 16. december 1997 en bekendtgørelse om taxakørsel m.v. indeholdende en bestemmelse om at kræve dansk indfødsret eller statsborgerskab i et EU-land for at kunne arbejde som taxachauffør, når regeringen den 5. december 1997 fremlagde en indvandrerpolitik, der lagde særlig vægt på, at indvandrere skulle integreres i det danske samfund gennem deltagelse i arbejdsmarkedet?«
Bjørn Westh (S), 1998-01-14:
Når det punkt er taget med i bekendtgørelsen, skyldes det, at Trafikministeriet var af den opfattelse, som nu er blevet berigtiget af Justitsministeriet, at det fremgik direkte af loven; det var altså ikke et bemyndigelseskrav, og derfor gjaldt det umiddelbart.
Men det var hensigtsmæssigt over for branchen, at alle regler vedrørende dette punkt blev samlet på ét sted, og derfor er det indskrevet i bekendtgørelsen.
Ole Donner (DF), 1998-01-14:
Jeg vil gerne spørge trafikministeren, om han ikke vil erkende, at man ikke burde have gennemført denne lov så hurtigt, som det rent faktisk skete.
Det er sådan, at jeg ved tredjebehandlingen bl.a. sagde: »Dansk Folkeparti advarer mod hastebehandling og lovsjusk, før sagen er endeligt afklaret.«
I den forbindelse henviste vi til et brev af 30. april
fra advokatfirmaet Harlang, Koch & Christensen, men det blev ikke taget ad notam; et meget stort flertal her i Folketinget vedtog lovforslaget.
Men jeg vil godt spørge ministeren, om han ikke kan se, at man nok burde have undersøgt sagen nærmere, og så vil jeg slutte af med at sige, at på baggrund af de spørgsmål, der er blevet besvaret her i dag, vil jeg anmelde en forespørgselsdebat om, hvorfor regeringen ikke vil gå med til at omskrive loven.
Arne Melchior (CD), 1998-01-14:
til trafikministeren, som jo ikke er ansvarlig for det tempo, Folketingets udvalg og selve Tinget anlægger i de forskellige sager
I øvrigt har denne sag jo ligget 2½ år på Folketingets bord.
Bjørn Westh (S), 1998-01-14:
Det er rigtigt, hvad hr. Arne Melchior siger: Denne sag har ligget meget længe på Folketingets bord og meget længe på Trafikministeriets bord, og derfor er det så meget desto mere beklageligt, at der har været en fejlagtig opfattelse af lovens konsekvenser.
Det er også rigtigt, så vidt jeg husker, at hr. Ole Donner mente, det var gået for stærkt, og sagde under debatten, at han ville bede om et nyt udvalgsmøde.
Men det blev jeg ikke, og jeg gik derefter ud fra, at det var i orden.
Det er, som hr. Arne Melchior siger, jo Folketinget selv, der fastlægger arbejdet; men det havde selvfølgelig været rarest for os alle sammen, hvis vi havde undgået den situation, som jeg desværre har været med til at frembringe med denne lovgivning.
Ole Donner (DF), 1998-01-14:
Hr. Arne Melchior rettede et spørgsmål til trafikministeren, og så vil jeg også gerne formulere et spørgsmål og spørge trafikministeren, om han er enig med mig i, at selv om en sag har været 2½ år undervejs, er det ikke det samme som at sige, at den dermed er blevet mere grundigt behandlet.
Er ministeren ikke enig i, at når en sag har været til første behandling her i salen og bliver henvist til udvalget, sker der mange gange et seriøst og godt udvalgsarbejde med masser af spørgsmål, men at det ikke lige er kriteriet for, at en sag virkelig er blevet behandlet godt, at man har været 2½ år om at gennemføre en lov, og det hele skal afgøres på 3 dage?
Bjørn Westh (S), 1998-01-14:
Jeg tror, jeg må sige, at de fleste medlemmer har følt, at forslaget har fået en grundig og seriøs behandling gennem en meget lang periode, strækkende sig over 1 år i selve Folketingssalen.
At der så er sket denne fejl, skal jeg være den første til at beklage, men jeg mener ikke, man generelt kan sige, at Folketinget ikke arbejder alvorligt med lovgivningen. Hermed sluttede spørgsmålet.
Bruno Jerup (EL), 1998-01-14:
Det var jo en fin tale, hr. Kim Nøhr Skibsted holdt.
Det er ikke en tale, som jeg kan være meget uenig i, men måske kan man sige, at den jo er klart mere vidtgående i sit demokratiske budskab, sådan som jeg hører den, end det, som ligger i redegørelsen, men det er måske tilsigtet.
Det vil jeg da gerne tro at det er. Jeg har et spørgsmål til hr. Kim Nøhr Skibsted, og det er angående, at det er blevet uholdbart på universiteterne, som hr. Nøhr Skibsted sagde, hvilket jeg er enig i, og han kritiserede også managementbegrebet.
Men et af de væsentlige problemer er jo forholdet til ledelsen og ledelsens magt, og derfor vil jeg gerne høre, om Socialdemokratiet og hr. Kim Nøhr Skibsted er med på at ændre det, der hedder residualkompetencen for rektorerne, som jo betyder, at rektorerne kan udvide deres magt løbende, efterhånden som der kommer flere og flere opgaver ind på universiteterne.
Jeg vil gerne høre, om hr. Nøhr Skibsted er med på det.
Kim Nøhr Skibsted (S), 1998-01-14:
Det er altid rart, når hr. Bruno Jerup roser én, når man har holdt en tale her fra Folketingets talerstol, og han var lige ved også at bruge ordet visionær.
Det var jo vidunderligt at høre, at Enhedslisten kan få det ord i sin mund.
Jeg vil ikke love guld og grønne skove, men love, som
jeg afsluttede min ordførertale med, at Socialdemokratiet kaster sig over det kommende lovarbejde med stor omhu og ikke mindst ildhu og også gerne vil se på kompetencefordelingen på universiteterne.
Så må vi se på lovændringer, når vi kommer frem til de konkrete forhandlinger.
Bruno Jerup (EL), 1998-01-14:
Det er klart, at vi må se konkret på det, når lovændringerne kommer, men det er nu alligevel interessant at vide, hvor visionært Socialdemokratiet er i diskussionen om ændring af styrelsesloven for universiteterne, for hvis det alene handler om det ene spørgsmål, som hr. Nøhr Skibsted nævnte, er det jo selvfølgelig en interessant ting, men trods alt ikke noget, man sådan kan betragte som visionært i den diskussion, der handler om, hvor stor elevindflydelsen er, hvordan magtfordelingen er, og hvordan de ansattes indflydelse rent faktisk er på ledersystemet.
Man kan sige, at der er en klar modsætning, idet den tidligere lov, som blev lavet i hr. Bertel Haarders tid, har det klare sigte at flytte magten fra de ansatte, fra eleverne, fra det teknisk-administrative personale og over til rene ledere, og derfor er det et vigtigt opgør, om man vil den anden vej, eller man vil holde fast i det.
Kim Nøhr Skibsted (S), 1998-01-14:
Hvis hr. Bruno Jerup gerne vil have det at vide, vil jeg godt bekræfte, at vi gerne vil, at beslutningskompetencen i hvert fald kommer ud på endnu flere hænder og ikke ensidigt er hos universiteternes ledelse, og det sagde jeg også i min ordførertale. Dermed er også sagt, at elev- og studenterindflydelsen på universiteterne skal styrkes mærkbart.
Jens Løgstrup Madsen (V), 1998-01-14:
»Vil statsministeren udtrykke kritik af trafikministerens håndtering af sagen om udenlandske statsborgeres adgang til at drive taxakørsel og til at arbejde som taxachauffører?«
Skriftlig begrundelse
Der henvises til begrundelsen for spørgsmål nr. S 1024.