runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristen Touborg (SF), 2006-02-21:
Ifølge Det Økologiske Råd er indholdet af pesticidrester i dansk frugt steget med stort set 300 pct. i en 4-årig periode.
Jeg vil godt spørge forbrugerministeren, som har ansvaret for fødevaresikkerheden, hvad man gør for at stoppe den udvikling.
Men jeg synes også, det er vigtigt at understrege, at vi har nogle grænseværdier i Danmark, som er fastsat netop af hensyn til sundheden, og de grænseværdier er man slet ikke oppe på.
Der er grund til bekymring over stigningen, for hvis den fortsætter, ja, så vil man jo på et tidspunkt nærme sig grænseværdierne.
Derfor er vi opmærksomme på det, men vi er jo slet ikke oppe på grænseværdierne, sådan at der er nogen grund til på nuværende tidspunkt at være bekymret rent sundhedsmæssigt for det.
Men selvfølgelig skal vi overvåge stigningen meget nøje.
Jeg kunne godt høre, at det nok skulle virke beroligende.
Det gør det nu egentlig ikke, for at få at vide, at regeringen er opmærksom på det, er jo ikke det allerstærkeste, man kan blive udsat for.
Mit spørgsmål var sådan set, og jeg må formulere mig på en lidt anden måde: Har regeringen en handlingsplan?
Har man nogen tanker om, hvad man vil gøre, eller vil man bare være opmærksom på, at vi er inde i en uheldig udvikling?
Har regeringen ingen plan for, hvad der skal til?
De grænseværdier overholdes, så der er ikke nogen sundhedsmæssige problemer forbundet med det pesticidindhold, som er blevet konstateret indtil nu, men det er jo sådan, at vi skal holde øje med, at det ikke er en vedvarende stigning, og nu taler vi om den stigning fra 2000 til 2004.
Derfor må sådan et spørgsmål rettes til miljøministeren.
Jeg er fuldstændig opmærksom på, at det godt kunne være en mulighed.
Jeg kan jo se, at jeg ikke kommer videre end til, at regeringen er opmærksom på det.
Så vil jeg spørge, om det bekymrer ministeren, at det faktisk er sådan, at to tredjedele af alle EU-borgere ser med bekymring på den udvikling, der foregår.
Det er tilsyneladende ikke nok for EU-borgerne, at ministeren er opmærksom på den her uheldige udvikling.
Har man tænkt sig at gøre noget på EU-plan i den sammenhæng?
De regler bliver overholdt.
Det kan give anledning til bekymring, hvis stigningen fortsætter, for så vil man nærme sig grænseværdierne, og derfor skal vi holde nøje øje med det.
Det er i øvrigt også sådan, at i knap 9 pct. af de undersøgte grønsager, som ellers er dyrket økologisk, blev der fundet pesticidrester.
Det synes jeg giver anledning til at vi også skærper opmærksomheden på den del af produktionen.
Selvfølgelig skal vi skærpe opmærksomheden, når vi konstaterer en stigning, og også, hvis det er muligt, afdække, hvad årsagerne kan være til den stigning, der finder sted.
Men vi skal jo ændre på grænseværdierne, hvis det er sådan, at vi finder, de er forkerte, men det er der jo ikke nogen der har ment at de er.
Derfor er der ikke nogen sundhedsmæssig risiko i øjeblikket, og jeg er heller ikke bekendt med, at der i EU er planer om at skride ind, i og med at der ikke er nogen sundhedsmæssige problemer med det indhold, der er i øjeblikket.
Bjarne Laustsen (S), 2006-02-21:
Det er lige før, man får lyst til at rose formanden for den fleksibilitet.
Jeg vil gerne som opfølgning på det spørgsmål, fru Mette Gjerskov stillede, spørge forbrugerministeren vedrørende fugleinfluenzaen.
Vi har hørt forbrugersynspunkter, vi har hørt erhvervssynspunkter, og alle eksperter har selvfølgelig gjort sig kloge på den.
Men det, der er problemet i denne sag, er, at det jo ikke er sikkert, at fru Jensen i Valby Langgade har forstået, hvad det handler om.
Hun kan bare se, at det er bekymrende.
Der er en hel masse ting, som man måske slet ikke forstår, når det drejer sig om en mystisk sygdom, der er startet i Asien, og derfor vil vi gerne have en høring på området, for vi tror, at oplysning er godt, og at lukkethed er skidt.
Det værste ville jo være, at forbrugerne lod være med at spise fjerkræ overhovedet – det kan vi se at der er en tendens til – og derfor er det vigtigt at få afmystificeret sagen, hvis der er problemer i forbindelse med opfattelsen i befolkningen: Hvad er problemet?
Hvordan kan jeg undgå at blive smittebærer?
Hvordan kan jeg undgå inficeret kød osv.?
Det er åbenhed, vi har behov for, og derfor tror jeg, ministeren skal tale meget godt med erhvervet om, hvordan vi får bragt sagen tilbage på sporet igen.
Jeg synes, ideen om en høring kan være udmærket, men jeg skal bare sige, at mig bekendt er det jo ikke sådan, at de oplysninger, der kommer frem under høringer her i Folketinget, nødvendigvis når ud til den enkelte forbruger.
Jeg deltager meget gerne i en høring om spørgsmålet, og derudover er der som sagt mulighed for at gå ind på Fødevarestyrelsens hjemmeside og få informationer her.
Men er der behov for at udvikle andre former for information, gør vi også gerne det, for der skal være maksimal åbenhed om disse problemstillinger.
Kristen Touborg (SF), 2006-02-21:
Nu er det sådan, at grænseværdierne jo går på hver enkelt pesticid.
Derimod er der jo ikke nogen grænseværdier, når der er tale om et blandingsmisbrug, hvis man kan sige det på den måde.
Har ministeren gjort sig nogen overvejelser over, hvordan det er med befolkningens sundhed i sammenhæng med, at det ikke kun er ét pesticid, men mange pesticider, man bliver udsat for i sine fødevarer?
Vi har nogle regler, vi har nogle grænseværdier, og de er fastsat sådan, at folk kan være trygge.
De grænseværdier er ikke overskredet, og derfor er der ikke grund til at gøre sig bekymring om sundhedstilstanden, hvad angår pesticider, sådan som det ser ud nu.
Men der er en stigning i restindholdet, som er konstateret fra 2000 til 2004, og det gør naturligvis, at vi skal være meget opmærksomme på at følge udviklingen, således at vi kan skride ind, hvis det nærmer sig noget, der er betænkeligt ud fra en sundhedsmæssig synsvinkel.
Spm. nr. US 73
Morten Messerschmidt (DF), 2006-02-21:
Som ministeren jo sikkert ved, står man over for i EU at skulle revidere spiritusforordningen, og der er kommet et forslag fra kommissæren, Mariann Fischer Boel, i den henseende, hvor kommissæren lægger op til, at man skal lave en særlig mærkningsordning for vodkaprodukter.
Det har udløst en vis usikkerhed over for mulighederne for at beskytte det, vi normalt definerer som vodka, altså de produkter, som man bruger til at frembringe vodka af.
Derfor vil jeg gerne høre, hvad regeringens position i denne debat vil være, om regeringen støtter, at man bare laver sådan en mærkningsordning, som kommissæren har fremlagt, eller om regeringen måske har andre initiativer i baghånden.
Jeg ved, at fødevareministeren deltog i rådsmødet i går, hvor man netop havde den sag oppe.
Jeg kender ikke resultatet af det, men hvis der er mulighed for det, det ved jeg ikke om der er, så kan man eventuelt spørge fødevareministeren om det, har jeg lige forstået, for som sagt deltog fødevareministeren i mødet, og jeg har ikke efterretning om, hvad konklusionerne på det rådsmøde blev.
Tak for det.
Det er egentlig lidt pudsigt, for jeg troede også først, det lå under Fødevareministeriet, hvor jeg så blev henvist til Familie- og Forbrugerministeriet.
Nu er jeg så blevet sendt tilbage igen, og jeg følger selvfølgelig troligt det, som den udøvende magt beder mig om.
Jeg vil så gerne høre, hvad konklusionen var på det møde, for man kan sige, at vi jo er oppe imod ret store kræfter.
Som jeg har forstået det, er bl.a. England og Frankrig tilhængere af, at man ikke har nogen klar definition af, hvad det egentlig er, der er vodka.
Det er klart, at det vil give dem en meget stor konkurrencefordel i forhold til de oprindelige vodkaproducenter, altså primært Skandinavien og Baltikum, og derfor vil jeg gerne høre, hvad regeringens position er til det spørgsmål.
Hans Christian Schmidt (V), 2006-02-21:
Når nu ikke sagen har været så omtalt, skyldes det nok, at det er en sag, som endnu ikke er bragt, man kunne sige til endelig afgørelse.
Men den er rejst, og også Danmark har tilkendegivet ligesom i øvrigt de lande, som spørgeren omtaler her, at vi bør indsnævre betegnelsen for, hvad man kan anvende til at producere vodka, for det er dybest set det, det drejer sig om.
Jeg tror, spørgeren tager udgangspunkt i en enkelt sag.
Jeg er i hvert fald ikke bekendt med, at der er flere end den enkelte sag, som er opstået i et firma i Frankrig, der altså gerne også vil bruge nogle vindruerester til at lave vodka på.
Det er sådan, at vi har tilkendegivet sammen med de øvrige lande, som er impliceret i det her, at vi mener, man skal indsnævre forholdet, sådan at man kun kan bruge de oprindelige produkter til at lave vodka på, at vi altså indsnævrer betegnelsen.
Hvad resultatet er, vender jeg gerne tilbage til hr. Morten Messerschmidt med.
Vi kan ikke sige det på nuværende tidspunkt, men det er det synspunkt, vi har tilkendegivet fra den danske regering.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-02-21:
Jeg vil godt udtrykke tilfredshed med, at man har indtaget det synspunkt.
Det synes jeg er helt rigtigt, for det må jo være sådan, at når man på alle mulige andre områder kan sige, at det og det produkt kan altså kun blive fremstillet af en bestemt grønsag, eller hvad det nu er, man bruger, må det også være sådan på vodkaområdet.
Men jeg vil godt høre, om ministeren kan komme med en konkret stillingtagen til det kompromisforslag, hvor Kommissionen foreslår, at der laves en mærkningsordning, som kun fortæller forbrugerne, at det her er altså noget, som er fremstillet på vindruer, eller hvad det nu er for et produkt, man har brugt.
Vil regeringen stille sig tilfreds med det, eller vil regeringen kæmpe hårdt for en meget klar tydeliggørelse af, at vodka kun er fremstillet af korn og af de andre anerkendte produkter?
Det vil jeg gerne kvittere for.
Jeg kan måske knytte et sidste spørgsmål til det: Hvordan ser situationen ud i Europa?
Vi ved, at især England og Frankrig er tilhængere af, at der overhovedet ikke er nogen definitioner, Der har også været røster fremme fra Italien, og man kan jo sige, at sammenlignet med Baltikum og de nordiske lande er det ret store lande med meget store stemmekapaciteter i Ministerrådet, vi er oppe imod.
Kan ministeren komme ind på, om der måske er mulighed for at alliere sig med nogle af de andre større lande i Europa og presse på, så vi også får en ordentlig håndtering af vodka, når man, som ministeren henviste til, har det for rom og gin og andre produkter?
Hans Christian Schmidt (V), 2006-02-21:
Jeg vil i hvert fald udtrykke det på den måde, at det er korrekt, at det nok typisk var de lande, som har en vis interesse i det, altså de lande, som producerer vodkaen, der havde den holdning, at der skulle indsnævres lidt.
I hvor høj grad det er muligt at få andre lande med, har jeg intet kendskab til i dag.
Men hvis det er tilfredsstillende, vil jeg gerne tilbyde spørgeren, at lige så snart vi ved det, sender vi det til enten Europaudvalget eller spørgeren.
Vi er selvfølgelig interesserede i at få de informationer, og vi deler dem gerne med andre.
Hermed sluttede spørgsmålet
Thomas Krog (SF), 2006-02-21:
SF synes, at madordninger, der giver mulighed for sund og nærende kost, er gode.
Serviceloven giver i dag mulighed for forældrebetalte madordninger, og det er selvfølgelig også godt.
Hvis en kommune så siger, at den gerne vil have alle med i det her, og den afsætter penge til fripladser til madordningen, så kræver det ifølge loven i dag en dispensation.
Det forstår jeg da ikke.
Det må være en fejl, at man på den måde skal obstruere, at kommunerne ønsker at hjælpe alle i gang med madordninger.
Er det ikke en fejl, eller er det i det mindste ikke en formalitet for kommunerne at få den slags dispensationer?
Jeg går også stærkt ind for, at der er madordninger i skolerne.
Jeg synes ud fra en familiemæssig synsvinkel, at det er en god ting, at man kan få maden henne i skolen eller i børnehaven, og det sikrer også, at børnene får et sundt og nærende måltid midt på dagen, hvilket de har behov for både af sundhedsmæssige grunde og for, at de kan følge med i skolens undervisning og have energi i løbet af dagen.
Så jeg går meget ind for madordninger.
Det er jo rigtigt, at det er der så mulighed for, og masser af børnehaver og skoler har det, sådan at forældrene betaler for det.
Hvis det er sådan, at man etablerer ordninger, hvor der er en vis betaling fra kommunens side, så kan man også gøre det.
Det, jeg forstår spørgeren sigter til, er, at hvis der er nogle særlige ordninger for visse personer eller for visse grupper af borgere, som kommunen vurderer skal have et særligt tilskud til det, så kræves der en dispensation.
Mig bekendt har der ikke været nogen problemer med at få dispensationer.
Jeg har ikke kendskab til, at der har været nogen problemstilling i forbindelse med, at der skal gives dispensationer for at give tilskud til det, men det vil jeg da meget undersøge.
Hvis det er således, at der er nogen problemer i den forbindelse, vil jeg da meget gerne få det afdækket.
Men det er ikke et problemfelt, som jeg er bekendt med nogen steder har givet anledning til kontroverser med kommunerne.
Hans Christian Schmidt (V), 2006-02-21:
Jeg kan i hvert fald høre, at spørgeren fuldstændig har forstået, hvad det lige nøjagtig drejer sig om, for det er jo det, som i grunden har bragt sindene lidt i kog.
Jeg kan supplere spørgsmålet med, at vi så jo f.eks. det samme i diskussionen om rom, hvor man ønskede meget snævre grænser for, hvad der må anvendes, så jeg deler fuldstændig spørgerens synspunkt, og det gør den danske regering dermed også.
Vi har sagt, at det ikke nytter noget.
Det, vi skal gøre i denne sag, er at indsnævre bestemmelserne for, hvad man må anvende til det, og det vil vi kæmpe hårdt for.
Jeg er meget enig med spørgeren i, at det er afgørende, fordi det samtidig tilkendegiver, at man har ret til at sige, at når vodka bliver produceret på en traditionel måde, hvor de samme råvarer, som har været anvendt hele tiden, også skal anvendes i fremtiden, skal det helt principielt også gælde for andre produkter.
Det synspunkt deler jeg, og det vil vi helt klart kæmpe for.
Kim Andersen (V), 2006-02-21:
Mig bekendt må man heller ikke indtage genstande, når man kører lastbil på landeveje og motorveje, eller hvor man i øvrigt kører dem.
Her sender vi altså med en ny lovgivning inden for erhvervssejladsens område et klart signal om en nulalkoholpolitik.
Det er så det færdselsområde, vi har til behandling i dag.
Det er ikke spørgsmålet om, hvor meget alkohol man må drikke eller ikke drikke, når man fører en lastbil.
Her vil vi gerne på erhvervssejladsens område sende et klart signal om, at vi ikke accepterer, at man udøver sit erhverv under nogen form for påvirkning af spiritus.
Colette L. Brix (DF), 2006-02-21:
Dette lovforslag har Dansk Folkeparti set frem til skulle se dagens lys.
Dansk Folkeparti støtter derfor, at der nu i dansk lov indføres promillegrænser for besætningen på skibe.
Forslaget om at indføre promillegrænser for fritidssejlads har som bekendt før været bragt op af Kristeligt Folkeparti.
Deres forslag gik på et mere generelt forbud.
Dansk Folkeparti vedkendte sig dengang, at intentionen i forslaget for så vidt var rimelig, men at man med det daværende forslag sigtede for bredt.
Med det aktuelle forslag mener jeg, at der er lagt op til en fornuftig balance i forhold til fritidssejlads ved at lade reglen om 0,5 promille gælde for større eller hurtigere skibe anvendt til fritidssejlads, herunder vandscootere.
Dansk Folkeparti synes ligeledes, at det er fornuftigt, at sanktionerne kommer i overensstemmelse med sanktionerne ved spirituskørsel.
Der er dog et punkt, vi også gerne vil drøfte i udvalgsarbejdet, og det drejer sig om de frivillige redningsfolk.
Men det kan vi se på senere.
Med disse korte kommentarer vil jeg blot kort meddele, at Dansk Folkeparti gerne vil gå positivt videre med dette lovforslag.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-02-21:
I Det Konservative Folkeparti hilser vi ethvert tiltag, der kan styrke sikkerheden til søs, velkomment.
På den baggrund støtter vi dette lovforslag, da det er med til at skabe klarhed omkring retningslinjer og sanktioner i forbindelse med de negative konsekvenser, som indtagelse af alkohol kan have på sikkerheden og på omfanget af de skader, der kan opstå i forbindelse med ulykker til søs.
Ifølge Sundhedsstyrelsens undersøgelser har en promille på omkring 0,4 til 0,5 betydning for evnen til at opfatte, behandle og løse flere opgaver samtidig.
Endvidere viser undersøgelserne, at der ved en sådan promille kan konstateres betydelig ringere færdigheder til at klare mere komplicerede opgaver som f.eks. at holde en konstant kurs eller hastighed eller at reagere ved en uventet hændelse.
Når det gælder fritidssejlads, kan vi kun støtte den linje, som forslaget lægger op til, med en promillegrænse på 0,5 for de største og hurtigste fritidsfartøjer.
Denne grænse sammenholdes med, at den gældende bestemmelse fastholdes, hvilket betyder, at alle skibstyper, altså også mindre fritidsfartøjer, skal kunne agere på fuldt betryggende vis, og at også disse bådtyper kan risikere bøder ved uforsvarlig sejlads.
Til sidst vil jeg tilføje, at vi Konservative er enige i sanktionsniveauet og finder det hensigtsmæssigt, at det er parallelt med de regler, der gælder i færdselsloven.
Vi ser frem til at deltage konstruktivt i udvalgsarbejdet og kan fuldt ud støtte dette lovforslag.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-02-21:
Lovforslaget har til formål at højne sikkerheden til søs.
Regeringen ønsker med forslaget at skabe en nulalkoholkultur på erhvervsområdet og i øvrigt skærpe sanktionerne for spiritussejlads svarende til, hvad der er gældende for andre former for færdsel.
For de største og hurtigste fritidsfartøjer indføres en promillegrænse på 0,5, som dog ikke gælder i havn og på beskyttet ankerplads.
Den hidtidigt gældende bestemmelse, der indebærer, at den sejlende ikke som følge af spiritusindtagelse må være ude af stand til at agere på fuldt betryggende vis, vil fortsat gælde parallelt med de nye, faste promillegrænser.
Endelig ønskes der i forslaget enkelte mindre justeringer og præciseringer, herunder en konsekvensændring af sømandsloven.
Baggrunden for dette restriktive forslag er påsejling af Storebæltsbroen i 2005 og en fritidssejlers påsejling af Limfjordsbroen ved Aalborg.
Et godt forarbejde til lovforslaget gør, at vi har fået isoleret det således, at det også fortsat er muligt at sejle et fritidsfartøj uden at skulle alkoholtestes ved enhver sejlads.
Der skal selvfølgelig også i lovforslaget tages hensyn til de professionelle sejlere.
Der har efter lovforslagets offentliggørelse været kritik af 0,2-promille-grænsen for frivilligt mandskab på kystredningsskibe.
Nu er lovforslaget jo bl.a. også beregnet på at skulle varetage problemer omkring disse personers deltagelse i redningsaktioner.
Det vil være meget kedeligt, hvis der skulle rejses kritik af en redningsaktion med begrundelse i indtagelse af alkohol.
På den anden side er det også vigtigt, at man med loven gør det muligt, at der fortsat kan rekrutteres frivilligt mandskab til netop dette vigtige område.
Det er de ting, som jeg synes vi skal diskutere i udvalget og se på, om der skulle være mulighed for at moderere det.
Alt i alt vil jeg sige, at Det Radikale Venstre er positive over for lovforslaget og deltager positivt i udvalgsarbejdet.
Bjarne Laustsen (S), 2006-02-21:
Jeg tillader mig at tage ordet som privatist, og jeg vil starte med at sige, at jeg har læst B 48 fra 1999, hvor man forsøgte en lignende øvelse; der faldt positive bemærkninger, men tommelfingeren blev vendt nedad.
Så vil jeg gerne sige, at jeg synes, det er godt, at regeringen og Folketinget sender et meget klart signal om, at der er visse ting, der ikke hører sammen, f. eks. at føre et stort skib og at indtage alkohol.
Jeg synes, det er meget fint, at man sender det signal, men jeg synes desværre også, at lovforslaget kommer til at virke meget ulogisk, fordi man forsøger at samle nogle forskellige regler til en helhed.
Det er klart, at de frivillige redningsfolk har en pointe, i og med at man gerne må køre i sin private vogn ned til redningsstationen, men ikke må sejle ud og redde folk.
Det er ulogisk, det bør ministeren se på, og jeg forstår også ministerens udsagn sådan, at det er noget af det, man vil kigge på.
Jeg tvivler dog på, at man kan undtage dem, og jeg så hellere, at vi fik ens regler, så grænsen blev 0,5 promille.
Så vil jeg gerne spørge, om ministeren ikke mener, at der skal følges op med en oplysningskampagne.
Det er også et spørgsmål om oplysning til de grupper.
Nej, men jeg synes alligevel, det er et holdningspolitisk spørgsmål.
Jeg mener ikke, der er noget teknisk i det, det har andre ordførere sådan set også har været inde på, og det kan ministeren selvfølgelig forholde sig til.
Jeg tror, det er meget, meget vigtigt med oplysning på dette område, for det er farligt at færdes ude på havet.
Søsportens Sikkerhedsråd og andre har stået for kampagner, og jeg tror, det er utrolig vigtigt, at det for alle, der kommer som gæster til vort land, må stå lysende klart, hvilke regler der er gældende, og hvordan de følges op.
Én ting er sanktioner og håndhævelse, noget andet er spørgsmålet om, hvordan man bør opføre sig til søs, og derfor tror jeg, at en offentlig kampagne kan have en god virkning, samtidig med at man skærper de gældende regler og indfører nogle nye regler, man ikke har haft tidligere.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Jens Hald Madsen (V), 2006-02-21:
Jeg vil starte med at sige, at som uddannet på realkreditområdet mener jeg, at det er et fantastisk godt forslag.
Da vi havde de inkonvertible lån, var der mange kloge mennesker, som sagde, at det var noget, fanden havde skabt, fordi man ikke kunne se forskel på den kontante restgæld og organisationsrestgælden, når man skulle indfri dem.
Det betød samtidig, at der fandtes en masse tynde obligationsserier, som gjorde det utrolig svært at komme ud af et låneforhold.
Den problematik har man faktisk arbejdet med i rigtig mange år, for den har også betydet, at en masse mennesker har været stavnsbundet til deres ejendom, og at der ikke har været den fleksibilitet, som burde være til stede.
Det bliver imødegået med dette lovforslag, fordi staten overtager forpligtelserne, og der på den måde skabes en fleksibilitet, som Venstre fuldt ud kan støtte.
I Venstre er vi specielt glade for at se, at det foreslås, at ordningen udvides til også at gælde yngre jordbrugere, hvilket ikke er tilfældet i dag.
Der har jo altså været store problemer for yngre jordbrugere som helhed i forbindelse med generationsskifte og udvidelse af produktionskapaciteten, fordi de har haft vanskeligt ved at få en låneordning og dermed udnytte af friværdien.
Alt i alt er det virkelig et rigtig godt initiativ.
Man har lært af erfaringerne, man mente det godt, dengang man indførte inkonvertible lån, men i bund og grund fik man altså helt unødvendigt stavnsbundet en masse mennesker, og derfor sætter Venstre pris på dette initiativ og på dette lovforslag, som Venstre kan støtte.