runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Kolstrup (EL), 1998-04-22:
Jeg vil gerne begrunde mine spørgsmål.
Ministeren har i Aktuelt den 17. april givet udtryk for en generel positiv holdning til jernbanedriften.
Ministeren har i den forbindelse også givet udtryk for en positiv holdning til, at man overhovedet får inddraget borgerne i forbindelse med planlægning af både veje og jernbaner.
Og det synes jeg lyder rigtig godt.
Jeg er ganske enig.
Et af de oversete problemer i denne forbindelse er de meget voldsomme støjgener, der stammer fra tognettet.
Og i den forbindelse synes jeg, det er meget beklageligt at konstatere, at Danmark i sammenligning med andre lande i Europa har et relativt højt støjemissionsniveau.
Vi er simpelt hen bagud på det punkt.
Der er nogle steder, hvor vi er foran, men på det her punkt er vi bagud.
Det er på den baggrund, at jeg ønsker at spørge, hvad ministeren agter at gøre f.eks. i forbindelse med togdriften gennem Roskilde.
Sonja Mikkelsen (S), 1998-04-22:
I planlægningen af udvidelsen af jernbanekapaciteten mellem København og Ringsted er støjproblemerne et meget vigtigt tema.
Hvis man vælger en løsning gennem Roskilde, vil det betyde øget trafik gennem byen, hvilket naturligvis vil udløse yderligere støjdæmpning.
Hvis der vælges en linjeføring uden om Roskilde, f.eks. den såkaldte nybygningsløsning,
Roskilde vil i så tilfælde blive behandlet efter samme kriterier og retningslinjer, som gælder for alle andre byer og boliger langs de eksisterende jernbanestrækninger, og hvor der ligger en prioriteret indsats i forhold hertil.
Søren Kolstrup (EL), 1998-04-22:
Indebærer ministerens svar, at man måske kan forestille sig, at ministeren er indstillet på at hæve Banestyrelsens årlige støjpulje, så vi kan lave symptombehandling, men først og fremmest gå til ondets rod, nemlig kilden?
Mit spørgsmål er altså, om ministeren vil være indstillet på at hæve Banestyrelsens årlige støjpulje, og om ministeren vil arbejde positivt for, at vi kommer ned på et schweizisk og østrigsk niveau for støjemission for tog, dvs. 50 decibel?
Sonja Mikkelsen (S), 1998-04-22:
Nu er det sådan, at den støj, der kommer fra togene, ikke direkte er omfattet af de generelle krav i forhold til støj, som ligger i vores planlægning.
Men jeg er indstillet på at arbejde med støjen ud fra de præmisser, som vi også har skitseret, og som vi har en systematisk indsats i forhold til.
Det er klart, at hvis vi har mulighed for det i fremtiden, skal vi også sørge for, at støjen fra jernbanerne bliver så begrænset som muligt.
Det er imidlertid ikke alene et spørgsmål om at støjdæmpe langs med jernbanerne; det er også et spørgsmål om de materielanskaffelser, der både er gjort, og som kommer til at ske i fremtiden.
Søren Kolstrup (EL), 1998-04-22:
Jeg synes, det er positivt, at ministeren vil arbejde både på det, jeg kalder symptombehandling og også gå til selve ondes rod, og i den forbindelse synes jeg, at det ville være betryggende, hvis ministeren ville sige, at vi skulle arbejde hen mod det før omtalte schweiziske og østrigske niveau.
Jeg er godt klar over, at vi kan ikke nå det i morgen i Roskilde, men at vi altså har som målsætning at komme ned på og gerne under det niveau, som de f.eks. har i Schweiz og Østrig.
Sonja Mikkelsen (S), 1998-04-22:
Målet er klart hele tiden at forbedre situationen også på støjområdet, og der er meget stor opmærksomhed om støjproblemerne.
Jeg er således ikke enig i de betragtninger, som spørgeren gjorde indledningsvis, om at det er et overset problem, når vi taler om støj.
Det er det ikke, og vi skal hele tiden forsøge at gøre det bedre, men der skal også hele tiden være budgetmæssig dækning for den indsats, vi gør, så derfor prioriterer vi på den måde, at de mest støjbelastede områder sikres først.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Søren Kolstrup (EL), 1998-04-22:
»Vil ministeren være indstillet på at løse støjproblemerne fra togdriften gennem Roskilde, uanset hvilken linjeføring der vælges for udvidelsen af driften mellem København og Ringsted?«
»Er ministeren enig i, at bekæmpelse af støjproblemer fra togdrift generelt bør opprioriteres som en nødvendig forudsætning for at få befolkningens opbakning til at udvide togdriften i Danmark?«
Sonja Mikkelsen (S), 1998-04-22:
Den er ikke i overensstemmelse med den kontrakt, der er indgået med Post Danmark og de vilkår, der i øvrigt er opstillet for Post Danmarks drift.
Derfor forsøger jeg i øjeblikket at få et overblik over, hvilke problemstillinger der er tale om, med henblik på at tage de nødvendige initiativer til at sikre, at kvaliteten i fremtiden vil blive bragt i orden.
Aase D. Madsen (DF), 1998-04-22:
Nu hørte jeg ministeren tale om den liberalisering, der skal ske på bl.a. DSB Gods.
Jeg har her et udklip, der viser, at i de sidste fire år har DSB Gods haft et samlet tab på 1,5 mia. kr., når man ser bort fra det tilskud, divisionen har modtaget fra staten.
Så jeg vil da gerne spørge, om ministeren forventer, at dette underskud bliver større eller mindre, når der sker en liberalisering af godstransporten.
Kim Behnke (FP), 1998-04-22:
Jeg tilgiver hr. Hækkerup, at han ikke hørte, hvad mit spørgsmål var, for der er mange ting, som det kan være svært at holde styr på. I øjeblikket er det sådan, at den danske regering deltager i hylekoret imod Irland, fordi Irland har en væsentlig lavere selskabsskat end en række andre lande.
Og dér er det sådan, at de frie markedsmekanismer, som hr. Hækkerup ikke kunne forestille sig ville udnytte det, udnytter det i dag.
Danmark deltager altså i det hylekor og siger: Nu må vi i EU have lavet et gulv, så ingen lande har lavere selskabsskat end et vist niveau.
Så har vi en fælles selskabsskat.
Det er ikke noget, vi har i dag, men det er noget, der arbejdes for, og det går jeg ud fra at også hr. Hækkerup og Socialdemokratiet støtter, al den stund det er regeringen, der arbejder for det.
Hvis nu det viser sig inden for eurosamarbejdet, at man også er nødsaget til at have en fælles moms eller en fælles indkomstskat, har vi problemet, medmindre Socialdemokratiet i dag klart melder ud, at det vil man til enhver tid modsætte sig.
Så har vi en løsning.
Bodil Thrane (V), 1998-04-22:
De nordjyske motorveje har igen domineret debatten i aviserne.
Ministeren har tilkendegivet både i pressen og i et svar på et § 20-spørgsmål, jeg har stillet, at hun ønsker at indkalde forligspartierne til nye drøftelser.
Problemet er ifølge ministeren, at anlægsprojekterne bliver dyrere end først antaget.
I den forbindelse vil jeg meget gerne høre ministeren bekræfte, at regeringen fortsat støtter op om dette forlig og dermed også egnsudviklingen i Nordjylland, som regeringen og ikke mindst statsministeren mange gange har understreget vigtigheden af og dermed har fremhævet nødvendigheden af investeringer i regionen.
Sonja Mikkelsen (S), 1998-04-22:
Tak for spørgsmålet fra fru Bodil Thrane.
Det kan give mig anledning til at oplyse, at baggrunden for, at vi har måttet beslutte at aflyse to licitationer i Nordjylland, er, at man har kunnet konstatere væsentlig højere priser på tilbudene, end man havde kunnet forudset, også i forhold til det, der var taget højde for i budgetterne.
på 86 mio. kr. alene i 1998, og der ville på tilsvarende måde have været et behov for yderligere bevillinger i 1999 på 194 mio. kr. Så det er altså betragtelige prisstigninger, vi her har været udsat for, og det er baggrunden for, at regeringen har fundet det rigtigt på det her tidspunkt at aflyse licitationerne og indkalde partierne bag aftalen om de nordjyske motorveje, som ligger i forlængelse af Storebæltsaftalen, til et møde om, hvordan vi kan få projekterne realiseret, og jeg kan bekræfte, at regeringen fortsat står bag den aftale, som ligger i forlængelse af Storebæltsaftalen.
Bodil Thrane (V), 1998-04-22:
Tak for svaret.
For det første skrev Erhvervsbladet, at Vejdirektoratet har tyvstartet brugen af et nyt vejregelsæt, som først træder i kraft næste år.
For det andet
har man kunnet læse i Vendsyssel Tidende, at Vejdirektoratet ikke har ønsket at forhandle om det tilbud, som en entreprenør har afgivet, på trods af at det bare lå en halv snes procent over det budgetterede.
Vejdirektoratet og ministeren har valgt at aflyse
entreprisen uden dialog eller forhandling, og jeg vil derfor gerne bede ministeren om at forklare de dispositioner, som både hun og Vejdirektoratet har foretaget. For det kunne godt lidt ligne en udtalelse, som ministeren kom med i Vendsyssel forrige år, da Trafikudvalget var på besøg i det nordjyske. På det tidspunkt sagde ministeren, at hvis hun fik magt, som hun havde agt, ville hun gøre alt, hvad hun kunne for at forhindre, at dette projekt kom igennem.
Derfor vil jeg gerne spørge, om ministeren vil arbejde for at holde den aftale, og at motorvejen vil blive bygget færdig til tiden, som vi er lovet i Vendsyssel.
Sonja Mikkelsen (S), 1998-04-22:
Som jeg også ved den lejlighed understregede, er regeringen og også regeringspartierne indstillet på at overholde de aftaler, der er indgået på disse områder, og det gælder fortsat for regeringens vedkommende. Pressens spekulationer
kan jeg af naturlige årsager ikke gå nærmere ind i.
Pressen har mange spekulationer på mange områder.
Når det drejer sig om kvalitetssikring af projekterne, er det klart, at efterhånden som man bliver dygtigere og mere opmærksom på forskellige sider af sagen, stiller man også supplerende krav.
Men de kvalitetskrav, der er stillet i forbindelse med de aktuelle licitationer, kan ikke i sig selv begrunde de meget store prisstigninger, som der har været tale om for de to licitationer. Man kan samtidig sige, at den tredje entreprise på det andet ben, det til Frederikshavn, ikke havde de samme prisstigninger, og den licitation resulterede i, at man har taget tilbudet.
I forbindelse med de politiske forhandlinger om rammerne for jernbanedriften i Danmark, som vil forløbe i de næste måneder - trafikministeren inviterer til dem - vil vi også have mulighed for at vurdere, under hvilke vilkår godstransport på jernbane skal foregå.
Og det er ikke kun i relation til DSB, det er i relation til alle operatører i forhold til jernbanen, og her vil det spille en rolle, på hvilken måde miljøet kan tilgodeses ved transport på jernbane.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Kristian Jensen (V), 1998-04-22:
I forlængelse af fru Bodil Thranes spørgsmål vil jeg gerne spørge ministeren, om denne udsættelse får betydning for det øvrige vejnet, herunder reparationer af huller, sådan som der har været forlydender om i dagspressen, samt om det vil betyde en yderligere udsættelse af færdiggørelsen af strækningen Århus-Silkeborg-Herning.
Søren Kolstrup (EL), 1998-04-22:
Ministeren har i Aktuelt fredag den 18. april 1998 givet udtryk for, at det næste store miljøproblem, vi står over for, er at få mindsket trafikkens bidrag til det globale miljøproblem, drivhuseffekten.
CO2-udslippet i år 2005 skal være det samme som i 1988, og vi ved jo som bekendt, at det for øjeblikket ligger et pænt stykke over 1988-niveauet.
Ministeren erkender i denne kronik, at vi står meget, meget langt fra dette mål, og det er jo en rigtig erkendelse.
Ministeren siger også, at der må gøres noget såsom styrkelse af den kollektive trafik, vi skal have bedre biler, osv.
Det lyder alt sammen meget godt.
På baggrund af de rationaliseringsplaner, som DSB Gods tumler med for øjeblikket, og hvor man vil have bortrationaliseret en række godsterminaler - og resultatet bliver jo altså mere gods på asfalt og, så vidt jeg kan se, risiko for mere forurening - så lyder mit spørgsmål: Hvor stor en del af godstrafikken skal være ansvarlig for reduktion af CO2-udslippet, så det kommer ned på 1988-niveauet, og hvor stor en del af passagertrafikken skal være ansvarlig for reduktion af CO2-udslippet, så vi kommer ned på 1988-niveauet?
Sonja Mikkelsen (S), 1998-04-22:
Regeringen har tilkendegivet i forbindelse med det nye regeringsprogram »Godt på vej«, at vi ønsker, at transporten også skal bidrage med en reduktion af forureningen.
Derfor er vi gået i gang med at overveje, hvordan vi kan gå mere konkret til værks på det her område med henblik på at sikre, at transporten giver det bidrag til begrænsningen af forureningen, som vi ønsker.
Det drejer sig både om teknologiske forbedringer af transportformerne, det er et spørgsmål om styrkelsen af den kollektive trafik, og det er også et spørgsmål om danskernes egne valg og miljøbevidsthed i den her sammenhæng.
Det er klart, at det også er et spørgsmål om den måde, vi indretter jernbanetrafikken på på det her område, både på passagersiden og på jernbanesiden; det spiller en stor rolle for det her. Men det endelige resultat kan jeg ikke sige noget om på nuværende tidspunkt; det er noget, vi arbejder med, og jeg er helt sikker på, at det vil udkrystallisere sig i løbet af de næste måneder, også i et samarbejde med Folketingets partier.
Søren Kolstrup (EL), 1998-04-22:
Jeg venter selvfølgelig spændt på, hvad det er for konkrete initiativer, regeringen har.
Men i den forbindelse må jeg gøre opmærksom på, at for øjeblikket står vi over for denne vældige liberalisering af godstransporten, og jeg ved ikke, om ministeren her i dag kunne løfte sløret bare en lille bitte, bitte smule for, hvordan man kunne forestille sig at indrette godstrafikken og f.eks. anvende det miljøtilskud, som man jo bebuder man vil anvende i den nye liberaliseringslov, i forbindelse med DSB Gods. Jeg vil godt pointere, at grunden til, at jeg stiller spørgsmålet, faktisk er, at DSB Gods i dag har bestyrelsesmøde, hvor jeg har indtryk af, at de kan finde på at levere et - ikke helmord, men så et halvmord på DSB Gods.
Sonja Mikkelsen (S), 1998-04-22:
Det sker i forbindelse med den lov om jernbanevirksomhed, som er førstebehandlet her i salen, og som der var bred opbakning til fra Folketingets partier.
I den sammenhæng er der også lagt op til, at der skal etableres et regionalt miljøtilskud med henblik på at sikre jernbanens konkurrenceevne i forhold til lastbiltrafikken, og det er klart, at dette miljøtilskuds størrelse også vil have en betydning for, hvordan konkurrenceevnen bliver imellem gods på jernbane og gods på lastbiler.
Det er trafikministeren og regeringen fuldstændig opmærksom på.
Margrete Auken (SF), 1998-04-22:
Jeg var da glad for at høre, at ministeren understregede, at miljøtilskuddets størrelse er vigtigt her, for det kommer jo ikke til at give mening, hvis man ikke indregner reelle gevinster ved at have gods på skinner.
Jeg vil godt spørge ministeren, hvad man i øjeblikket gør internationalt for at få det her til at lykkes, for et af de store problemer ved systemet er jo, at det braser sammen, så snart vi kommer ud på det internationale jernbanenet.
Hvad er der i gang af initiativer for at få løftet det her, så det faktisk bliver et reelt alternativ til de overbelastede og i mange andre henseender dårlige vejtransporter?
Sonja Mikkelsen (S), 1998-04-22:
Der er et initiativ på det europæiske plan i øjeblikket, der bliver beskrevet som freight freeways, og det er et spørgsmål om, at man giver adgang til godstog på hovedbanenettet igennem Europa med henblik på at sikre, at godset får en prioritet på jernbanenettet, så man kan få en hurtigere fragt med jernbanenettet, end det normalt er muligt i dag.
Så der arbejdes i høj grad i retning af de ting, som også fru Margrete Auken spørger om.
Jeg skal ikke her forsøge at tolke, hvad vi kan finde frem til i aftalekredsen på det her område.
Det ville være at forudskikke den diskussion, som vi skal have imellem aftalepartierne på det her område, men jeg går ud fra, at alle parter er indstillet på at finde den bedst mulige løsning i den givne situation.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Nu kommer vi jo videre med det samme spørgsmål.
Støj fra jernbanetrafikken bekæmpes systematisk gennem Banestyrelsens såkaldte støjpulje, der via et fast årligt beløb udfører støjdæmpning langs de mest belastede strækninger.
Indsatsen er nøje tilrettelagt i samarbejde med Miljøstyrelsen og omfatter over 17.000 boliger, der i tur og orden efter faste kriterier får opsat støjskærme eller tilbudt facadeisolering.
Så vidt muligt tages de mest støjbelastede boliger først, hvilket jeg tidligere har nævnt.
Jeg er enig i, at indsatsen mod togstøj skal opprioriteres, og vi har mulighed for at opprioritere det i forbindelse med de kommende rammer for hele jernbanedriften.
De fastlægges i øvrigt konkret i forbindelse med Folketingets behandling af anlægslov for projekterne.
Der sker allerede meget i forbindelse med DSB's materieludskiftning, hvilket jeg også har nævnt.
Bl.a. giver de nye S-tog et meget positivt bidrag i forbindelse med støjdæmpning, fordi der er stillet skrappe støjkrav til materialet, og det giver resultater. Den øgede trafik på skinnerne, der gerne skulle blive resultatet af vores satsning på jernbanen, kræver imidlertid, at vi fortsætter indsatsen for at dæmpe støjen, og jeg er positiv over for et generelt løfte i denne indsats, men det skal naturligvis ske med en landsdækkende indsats i overensstemmelse med de principper og tiltag, der allerede er gjort.
Og i forbindelse med fastlæggelsen af de kommende års investeringer på jernbaneområdet er det her et emne, der naturligvis bliver taget op, også fra min side.
Peter Skaarup (DF), 1998-04-22:
Det spørgsmål, som Dansk Folkeparti gerne vil fokusere på, er situationen omkring Post Danmark og postvæsenet.
Vi har i adskillige tilfælde konstateret, at kvaliteten i postvæsenets service ikke er tilstrækkelig god, og derfor vil vi godt - også efter at der senest har været en arbejdsnedlæggelse på Nørrebro Postkontor, som har medført store forsinkelser i postgangen - spørge trafikministeren om, hvilke initiativer der vil blive taget for at rette op på de forhold, der gentagne gange har vist sig at være uholdbare, hvor borgerne ikke får den service, som de har krav på her i landet.
Sonja Mikkelsen (S), 1998-04-22:
Jeg er enig med spørgeren i, at støj fra godstog kræver særlig opmærksomhed, og jeg kan da oplyse, at det allerede er besluttet at anskaffe elgodslokomotiver, hvilket også i sig selv vil bidrage til en dæmpning af støjen fra godstogene.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 1998-04-22:
Et af problemerne i denne debat er jo, at det eneste, som egentlig er tilbage hos Venstre og i høj grad også hos ministeren af den økonomiske politik, er ønsket om at have den samme rente som i Tyskland.
Men der er jo mange andre ting i verden, der betinger et lands velfærd, end lige netop renten.
Der er f.eks. også arbejdsløshedens størrelse.
Så spørger fru Charlotte Antonsen om Tysklands indflydelse.
Jamen Tyskland har jo fået gennemført - og det var det, jeg spurgte ministeren om - at der nu ikke alene skal overholdes dette med 3 pct. underskud på statsbudgettet, nej, nu skal man i løbet af en kort årrække helt i balance, altså nul procents underskud og måske endda overskud.
Det er jo det samme som at slå alle franske bestræbelser på at forbedre beskæftigelsen i stykker.
Det er jo det samme som at kaste de franske stemmer i armene på Front National. Der er altså andre ting i verden end renten, der betyder noget.
Jeg vil godt spørge fru Charlotte Antonsen: Hvis vi kommer i en situation med meget dårlige beskæftigelsesudsigter, en lavkonjunktur, er det så ikke vigtigere at sætte mere gang i beskæftigelsen end f.eks. at holde inflationen nede på 1 eller 2 pct.?
Charlotte Antonsen (V), 1998-04-22:
Har jeg forstået hr. Keld Albrechtsen rigtigt, at det, Enhedslisten nu går ind får, er, at vi i lighed med, hvad vi gjorde i 1970'erne, skal til at føre vores egen rentepolitik og dermed få inflation og følgelig en stigning i arbejdsløsheden?
Vi har jo prøvet den vej, som
Men hvis det er det, Enhedslisten ønsker, så sig det da klart.
De ønsker ikke at være med i 3. fase i ØMU'en, de ønsker ikke et tæt samarbejde med euroen, fordi de hellere vil have inflation, hellere vil have stigende arbejdsløshed.
Keld Albrechtsen (EL), 1998-04-22:
Jeg synes, fru Charlotte Antonsen manipulerer lidt med ordene.
Naturligvis er det ikke et mål for Enhedslisten at få højere inflation.
Men jeg siger, at hvis vi kommer i en situation om nogle få år - og det kan vi desværre meget vel komme, fordi økonomien vil gå tilbage i Frankrig, Belgien og disse eurolande, hvor der nu bliver lagt låg på mulighederne for at føre en beskæftigelsesfremmende politik - skal vi så på forhånd have afskrevet os mulighederne for i en kommende krisesituation at sætte kraftigt ind, også med et øget offentligt budgetunderskud i nogle få år for at kunne redde os igennem uden kraftig vækst i arbejdsløsheden?
Det er det, det handler om.
Hvis vi siger ja til disse her aftaler, som ministeren vil indgå med eurolandene, fraskriver vi os retten til i en sådan situation at handle energisk og kraftigt for at redde beskæftigelsen. Og så vil jeg da godt spørge fru Charlotte Antonsen: Vil Venstre i en sådan situation, uanset de sociale omkostninger og uanset hvor mange titusinder af mennesker, der bliver kastet ud i arbejdsløshed, så fastholde, at det vigtigste i verden er rentespændet i forhold til Tyskland og at holde inflationen nede på 1 eller 2 pct.?
Jeg vil bare sige, at det er det ikke for os andre.
For os andre er det vigtigste at fastholde, at vi har suverænitet her i Folketinget til at kunne føre den finanspolitik, som i en sådan situation vil være nødvendig af hensyn til beskæftigelsen, af hensyn til det sociale sikkerhedsnet.
Klaus Hækkerup (S), 1998-04-22:
Jeg skal bare besvare hr. Keld Albrechtsens spørgsmål med, at der jo er en klausul i Traktaten, der siger, at i sådanne ekstraordinære situationer er det tilladt for et land i en kortere periode at have et større budgetunderskud.
Men ellers er jeg helt enig i det, fru Charlotte Antonsen sagde, nemlig at det, det gælder om, er at have balance i tingene.
Charlotte Antonsen (V), 1998-04-22:
Jeg kan ikke opfatte hr. Keld Albrecthsen på anden måde, end at Enhedslisten ønsker suverænitet til at føre en løsagtig økonomisk politik. Det prøvede vi i Danmark i 1970'erne.
Da prøvede vi det her med at have løsagtig omgang med statens finanser og øge de offentlige udgifter, og det førte til inflation, og det førte til stigende arbejdsløshed.
Jeg synes, det er udmærket, at det kommer frem nu, at hvis vi om nogle år kommer i en situation, hvor vi har lavkonjunktur og stigende arbejdsløshed, er det Enhedslistens bud, at vi skal lade den økonomiske politik sejle og imødese en hyperinflationsperiode, hvor vi får rekordtal for inflation og rekordtal for arbejdsløshed, for det er jo konsekvensen af Enhedslistens politik.
Charlotte Antonsen (V), 1998-04-22:
Jeg vil gerne spørge hr. Keld Albrechtsen: Hvad bestemmer den danske rente i dag?
Har jeg ikke ret i, at det er den tyske centralbank, der bestemmer den danske rente i dag?
Hvem bestemmer den hollandske rente i dag?
Hvem bestemmer den belgiske rente i dag?
Er det så ikke en forkert udlægning af advarslerne fra de tyske økonomer, når hr. Keld Albrechtsen siger, at deres ord kunne tages til indtægt for, at det er et problem for Danmark?
Er det ikke sådan, at Tyskland netop er det eneste land, der mister indflydelse, når vi laver ØMU'en?
Er det ikke netop sådan, at de beslutninger, der i dag træffes af den tyske nationalbank, fremover skal træffes af alle de EU-lande, der er med i ØMU'ens 3. fase?
Og er det ikke rigtigt, at den eneste måde, vi i Danmark får en chance for at påvirke vores eget renteniveau på, er ved engang at blive medlem af ØMU'ens 3. fase?
Keld Albrechtsen (EL), 1998-04-22:
Jeg vil stille hr. Klaus Hækkerup følgende spørgsmål: Når man nu skal til at forhandle den aftale med Den Europæiske Centralbank om Danmarks tilknytning til euroen, hvilke betingelser vil Socialdemokratiet så stille med henblik på at sikre, at der ikke indgås forpligtelser, der ligger ud over de forpligtelser, som vælgerne godkendte ved folkeafstemningen den 18. maj 1993?
Og hvad vil man fra Socialdemokratiets side stille af betingelser med henblik på at sikre, at vi ikke bliver underlagt de beslutninger, der træffes af Centralbanken i Frankfurt? Det synes jeg er afgørende spørgsmål, for det er jo spørgsmål, der belyser, om man overtræder den danske undtagelse eller ej.