runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2005-11-04:
Det, jeg har hørt i debatten i dag, har været nogle overskrifter, nemlig nogle af de overskrifter, som hr. Mogens Jensen selv nævner.
Når der kommer nogle konkrete spørgsmål om det, nogle konkrete kommentarer og nogle konkrete henvendelser, så skal vi nok tage stilling til det.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-11-04:
Jeg vil bare sige tak for den imødekommenhed, som kulturministeren har vist over for det her lovforslag og åbenbart også, på spørgsmål fra hr. Mogens Jensen, over for den ordførertale, som jeg holdt.
Tak for det.
Det syntes jeg ikke kulturministeren kommenterede.
Så en enkelt kommentar knyttet til det vil jeg godt bede om.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-11-04:
Nu blev der sagt ganske mange fornuftige ting i den radikale ordførers tale, men en af de ting, der ikke var helt korrekt, var, at justitsministeren har en anden opfattelse end den, som kulturministeren har.
Det er sådan, at det her forslag selvfølgelig er snakket igennem med Justitsministeriet.
Det er rigtigt, at justitsministeren har haft nogle udtalelser i Nordjyske Stiftstidende, men det her er nu et oplæg også fra Justitsministeriet.
Man skal lige huske på, at når vi forhøjer det, som vi gør, så er det jo en firedobling af den straf, der er i dag.
Det er et ret dramatisk skridt at tage, jeg synes selv, det er ret flot og ret godt.
Nu har vi jo gjort det, for denne regering handler, og vi tager konsekvensen af de ting, vi siger.
Hvis man skulle sætte det op til f.eks. 6 år og lave en parallel til ophavsretsloven, så ville det svare til en tolvdobling af straffen, og Justitsministeriet vurderer klart, at det er to vidt forskellige forslag, som handler om to vidt forskellige ting.
Så vi fastholder, at vi har ramt det rigtige niveau, som er en skærpelse, og sender nogle ret kraftige signaler om, at vi ikke vil acceptere en sådan form for virksomhed.
Hvis der kommer nogle konkrete forslag, må vi jo diskutere dem, vi har intet imod at diskutere det.
Vi synes selv, at vi sender et rigtig stærkt signal, når vi firedobler strafniveauet, for vi vil ikke acceptere det her.
Det er krænkende for ophavsretten, det er krænkende for vores retsbevidsthed, og vi synes selv, at vi tager det meget alvorligt og dybt seriøst.
Afstemning
Jens Rohde (V), 2005-11-04:
Nu må jeg se, om jeg kan ekstemporere mig igennem det her, for vores ordfører, fru Ellen Trane Nørby, er ikke nået ned i salen.
Det her lovforslag har til formål at gennemføre et EF-direktiv om følgeret for ophavsmanden til et originalt kunstværk, og følgeretten indebærer, at kunstneren skal have en procentdel af salgsprisen, når hans eller hendes kunstværk videresælges ved f.eks. et auktions- eller gallerisalg.
Følgeretsdirektivet harmoniserer de eksisterende følgeretsordninger inden for EU og indfører følgeretten i de lande, som ikke hidtil har haft en sådan ordning.
I ophavsretsloven har der siden 1990 været en følgeretsordning, hvorefter der ved erhvervsmæssigt videresalg af kunstværker skal betale 5 pct. af salgsprisen til kunstnerne.
Der skal ikke betales vederlag i de situationer, hvor salgsprisen ikke overstiger 2.000 kr., og opkrævningen og den praktiske administration varetages af COPY-DAN Billedkunst, som videreformidler vederlaget til de berørte kunstnere.
Med lovforslaget søges den nuværende ordning, som må anses for at være velfungerende, så vidt muligt videreført uændret.
Som følge af direktivet er det nødvendigt at indføre en degressiv skala for vederlagets beregning i stedet for den gældende enhedssats på 5 pct.
Endvidere foreslås den gældende mindstegrænse på 2.000 kr. principielt opretholdt, dog omregnet til euro, således at den kommer til at udgøre 300 euro.
Venstre kan støtte forslaget.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-11-04:
Det er da bl.a., hvad Carsten Abild, en Venstremand fra Fyn, siger.
Han ved måske nok lidt mere om, hvordan betingelserne vil blive for Radio Nordfyn, end hr. Jens Rohde gør.
Nå, det mener hr. Jens Rohde ikke, men jeg vil dog alligevel antage, at den lokale mand ved mere om det.
Den der tænkning, at nogle bureaukrater i København bedre kan vurdere de lokale forhold end de lokale, mente jeg skulle være langt væk fra Venstres almindelige tænkning, men det er den altså ikke, kan jeg forstå.
Så vil jeg bare lige henvise generelt til bemærkningerne i lovforslaget.
Deraf fremgår det helt klart, det står på side 7, at forskellige mediepolitikker i forskellige områder begrænser mulighederne for udvikling af kommercielt netværksbaseret fjernsyn.
Det er jo en helt klar del af grundlaget for det her lovforslag, og det synes jeg at Venstre skulle erkende mere direkte i stedet for at snakke udenom.
Jens Rohde (V), 2005-11-04:
Jeg forstår simpelt hen slet ikke, hvad hr. Holger K. Nielsen bygger det på.
Det kan godt være, at det her er en praktisk foranstaltning for nogle kommercielle stationer, det skal jeg ikke afvise, men jeg har meget svært ved at forstå, hvordan det her på nogen måde skulle kunne gå ud over de lokale græsrodsbaserede stationer.
Det er i øvrigt meget begrænset, hvad der er af ansøgninger til at komme til at sende på de her græsrodsfrekvenser, og det vil sige, at der jo ikke er nogen særlig stor konkurrence.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-11-04:
Problemet er jo, at man fremover skal regulere den bekendtgørelse.
Man fjerner simpelt hen et helt kapitel fra loven, fordi man siger, at det er nødvendigt, at det er kulturministeren, der i stedet regulerer gennem bekendtgørelser.
Det synes jeg da giver et svagere demokratisk fundament for hele det her område.
Jeg ved godt, at hr. Jens Rohde siger, at han ikke er imod de lokale radio- og tv-kanaler, og det må jeg så tro på, men sandheden er, at hvis man ser på, hvem der er vindere, og hvem der er tabere i det her lovforslag, så er vinderne de store kommercielle netværksbaserede aktører, og taberne er de små græsrodsbaserede aktører.
Det er sandheden i det her, og det fremgår fuldstændig klart af det her lovforslag.
Egil Møller (DF), 2005-11-04:
Jeg kan ikke følge, må jeg tilstå, den radikale ordfører i, at det lokale islæt nu lige pludselig er væk.
Det er det jo ikke.
Formålet er jo også beskrevet i bemærkningerne til lovforslaget, og det, man ønsker, er jo at få en mere professionel håndtering af tingene, og at den nuværende ordning har givet anledning til, at det ikke alle steder i landet har været nemt at rekruttere folk til disse radionævn.
Mogens Jensen (S), 2005-11-04:
Nu ved vi jo, at Dansk Folkeparti normalt bekymrer sig meget om dansk sprog og dansk kultur.
Hvordan har Dansk Folkeparti det så med, at der her i lovforslaget nu lægges op til, at man fjerner must carry-mulighederne for de lokale tv-stationer, så vi altså kan komme i den situation, at det, der bliver produceret af lokalt dansk tv kan risikere ikke at blive sendt ud på kanalerne, men i stedet for blive erstattet af alt muligt engelsksproget eller andetsproget tv, der måtte blive udsendt på lokal-tv.
Egil Møller (DF), 2005-11-04:
Jeg vil give den socialdemokratiske ordfører ret i, at dansk kultur kan vi bakke op om.
Den vil vi gøre alt for at styrke og værne om.
Men jeg kan ikke se, at der for så vidt er noget problem med den teknologiske udvikling, der er på området, i, at også lokale og græsrødder er i stand til, hvis de ellers har ressourcer til det, stadig væk at byde ind på området og så håbe på, at der er en bevægelse i den anden ende, der har interesse i at modtage det budskab, der kommer ud.
Mogens Jensen (S), 2005-11-04:
Jeg kan jo så oplyse Dansk Folkepartis ordfører om, at det, der kommer til at ske her, er, at når man ophører med must carry-bestemmelsen, vil det altså være sådan, at kabeludbyderne kan beslutte sig for, at de ikke vil udsende på de lokale danskproducerede kanaler.
Jeg hørte også hr. Jens Rohde være inde på, at man måske også på sigt synes, kunne jeg høre, at must carry-bestemmelserne for Danmarks Radio 1 og 2 og for TV 2 skulle ophæves, så det heller ikke bliver pligtigt at udsende dem på de forskellige fremføringsnet.
Er det også noget, Dansk Folkeparti er enig i?
Egil Møller (DF), 2005-11-04:
Det tror jeg faktisk jeg kan bekræfte.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-11-04:
Jeg mener bestemt, der er grund til at få afklaret, om Dansk Folkeparti kan se, at der er forskellige lokale behov, at der kan være forskellige mediebehov i forskellige dele af landet, og at det derfor kan være en god ting, at man omkring lokalradio og lokal-tv kan tage hensyn til disse forskellige lokale behov.
Mener Dansk Folkeparti ikke, at det er de mennesker, der sidder tættest på de lokale problemer, som er bedst til at vurdere disse lokale behov, frem for et centralt Radio- og tv-nævn?
Egil Møller (DF), 2005-11-04:
Jeg vil naturligvis give hr. Holger K. Nielsen ret i, at lokale græsrødder i et område ved, hvad det drejer sig om i netop deres område.
Det skal der ikke herske nogen tvivl om.
Men jeg kan ikke se, at der med den nye lovgivning her bliver en undtagelse, så de ikke kan komme til orde.
Det er jo sådan, at man skal fastsætte retningslinjer for, hvordan der af dem, der får koncessionerne, skal tages hensyn til lokale forhold.
Så er det jo i hvert fald for mig klart, at man vil tage det hensyn til dem, der får dem, at man bevæger sig ud i de områder af interessesfæren, der har interesse for lyttere eller seere.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-11-04:
Det er så klart for hr. Egil Møller, og det må vi så tage til efterretning, men det er bare ikke så klart for dem, der faktisk sidder derude.
Det er jo derfor, de har udtrykt en meget stor bekymring for det her.
Jeg er da tilfreds med, at Dansk Folkeparti mener, at der skal tages hensyn til de lokale behov, der måtte være, men tror hr. Egil Møller virkelig, at centrale bureaukrater i København er bedre til at vurdere disse lokale forhold end de mennesker, der faktisk sidder derude, hvor det foregår?
Hvis det er tilfældet, synes jeg virkelig, det er et interessant ræsonnement.
Egil Møller (DF), 2005-11-04:
Vi lever jo i et samfund, der er meget kompliceret, og det er altså ikke muligt i vores moderne samfund at tage hensyn til alle.
Man kan simpelt hen af tidsmæssige årsager ikke få alles meninger ud til alle.
Det er heller ikke alle, der interesserer sig for at høre minoriteters budskaber.
Jeg hørte en ordfører tidligere i dag sige, at nogle af disse radiostationer blev hørt af så få mennesker, at man ikke kunne måle det.
Altså, vi må jo som lovgivere prioritere, så de midler, der er til rådighed i samfundet, bliver anvendt bedst muligt til flest muligt.
Jeg kan ikke se nogen forskel i det.
Så jeg må nok beklage, at jeg ikke rigtig har samme udgangspunkt som den radikale ordfører.
Udgangspunktet for Dansk Folkeparti er, at vi skal tage hensyn til de borgere, der måtte enten lytte til eller se på de signaler, der kommer fra elektroniske medier.
Jens Rohde (V), 2005-11-04:
Nu ved jeg ikke, om Det Radikale Venstre støtter forslaget eller ikke støtter forslaget.
Måske kan vi lige få klarhed over det, selv om jeg næsten kan gætte mig til det, da jeg ikke oplevede afvisningen helt så kontant.
Det, der for mig er den største surprise, som hr. Simon Emil Ammitzbøll kaldte det, var, da vi hørte om minimumsstraffe her til sidst.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-11-04:
Tak til hr. Jens Rohde.
Hvis jeg skulle være kommet til at sige minimumsstraf i stedet for maksimumsstraf, så beklager jeg selvfølgelig meget og takker for, at Venstres ordfører hjalp mig til at få den misforståelse ryddet af vejen.
Der er selvfølgelig tale om, at maksimumsstraffen ønsker vi sat helt op til 6 år i stedet for til 2 år, som det er foreslået af kulturministeren.
Så til det andet spørgsmål, som hr. Jens Rohde stillede: Hvordan forholder Det Radikale Venstre sig egentlig til forslaget?
Der var også et enkelt radikalt folketingsmedlem, der lige kom hen og spurgte mig: Stemmer vi egentlig ja eller nej i sidste ende?
Men det kunne jo faktisk være, hvis vi kunne se på det med strafferammerne, hvis vi kunne se på det med tilskudsordningerne, hvis man var villig til at se på nogle af de andre elementer, jeg nævnte, at vi så kunne gå fra spørgende negativ til et klart ja og grønne knapper på alle 17 pladser.
Jens Rohde (V), 2005-11-04:
Det vil jeg da gerne fra Venstres side kvittere for, og jeg tror også, at kulturministeren om lidt vil sige, at regeringen vil være positivt indstillet over for at gå ind i en konstruktiv forhandling.
Det er vi i hvert fald fra Venstres side.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-11-04:
Jeg kan jo blot genkvittere meget kort og sige, at Det Radikale Venstre selvfølgelig er indstillet på at indgå i en positiv forhandling, men det er klart, det kræver, at man på nogle af de fire punkter, jeg var inde på, kan rykke VKO.
Jeg håber så, at der er tale om reelle forhandlinger, som Venstres ordfører lægger op til, og ikke om et ja eller et nej fra Det Radikale Venstres side.
Men jeg takker for de positive kommentarer fra hr. Jens Rohde.
Jens Rohde (V), 2005-11-04:
Hr. Holger K. Nielsen har åbenbart en eller anden opfattelse af, at vi ikke interesserer sig for, hvad han siger, siden han går ned fra talerstolen, før de korte bemærkninger er afgivet.
Jeg vil godt lige knytte to kommentarer til det.
Den ene går på, at hr. Holger K. Nielsen siger, at jeg fra talerstolen skulle have sagt, sådan frit gengivet, at det bare handler om at feje alle de lokale af banen og så støtte de netværksbaserede globaliserede spillere.
Jeg mener overhovedet ikke, at der kan være grundlag for at gengive, at jeg skulle have givet udtryk for det fra Folketingets talerstol, og det er i hvert fald slet ikke det, som lovforslaget er tænkt som og lægger op til.
Den anden kommentar er, at jeg lige vil gøre hr. Holger K. Nielsen opmærksom på, at uanset hvad kulturministeren måtte mene der var fornuftige veje, så er det jo faktisk ikke sådan, at kulturministeren bliver den sidste ankeinstans eller bliver en instans i det her.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-11-04:
Da den konservative medieordfører, fru Carina Christensen, ikke kan være til stede i salen i dag, skal jeg på hendes vegne tilkendegive følgende: I Det Konservative Folkeparti er vi meget glade for den tillægsaftale til medieforliget, som i sommer blev indgået mellem regeringen og Dansk Folkeparti om en ny administrativ struktur på lokalradio- og lokal-tv-området.
Det er den aftale, som vi nu udmønter med det her lovforslag.
Vi hilser det velkommen, at vi får en mere professionel administration af hele lokalradio/tv-området.
Udviklingen i lokalradio/tv-branchen har ført til en professionalisering, der er meget svær at håndtere for de lokale radio- og fjernsynsnævn.
Det har bl.a. vist sig, at lokale radio- eller tvstationers forhold behandles forskelligt, alt efter hvor i landet stationen har opnået tilladelse eller registrering.
Det er selvfølgelig langtfra hensigtsmæssigt, og derfor er det også både godt og fornuftigt, at vi nu samler administrationen hos et centralt organ, nemlig Radio- og tv-nævnet.
Det vil forhåbentlig betyde, at vi kan få en mere effektiv og ensartet sagsbehandling, hvilket ikke mindst vil være til glæde og gavn for de kommercielle lokale radio- og tv-stationer.
Vi får nu også en tiltrængt oprydning i tilskudsordningerne til ikkekommerciel lokal programvirksomhed, så tilskudsmidlerne i fremtiden bliver brugt bedst muligt.
Frem for et hav af forskellige tilskud vil der i fremtiden kun blive ydet én slags tilskud, som kan anvendes til delvis finansiering af driften.
I denne forbindelse er det selvfølgelig væsentligt at understrege, at der ikke sker nogen ændring i størrelsen af tilskudspuljen.
Medieudviklingen har betydet, at der i dag kun er et meget begrænset indhold af lokalt programstof på de kommercielle networkingkanaler.
Vi kan derfor også fuldt ud tilslutte os, at must carry-forpligtelsen for lokal-tv afskaffes.
De gældende must carry-regler giver lokal-tvstationerne en gratis konkurrencemæssig fordel i forhold til de øvrige kommercielle tv-kanaler i Danmark, og det er der selvfølgelig ingen rimelighed i.
Vi hilser det velkommen, at de kommercielle lokalstationer fremover sidestilles med almindelig kommerciel fjernsynsvirksomhed.
Must carry-forpligtelsen vil dermed i fremtiden være begrænset til DR 1, DR 2 og TV 2. Lovforslaget lægger op til en betydelig skærpelse af strafferammen for pirateri, hvilket vi fuldt ud kan tilslutte os.
Det er en grundbetingelse for det kommercielle mediemarkeds eksistens og for rettighedshaverne, at man betaler for at modtage de signaler, som radio- og tv-stationerne sender.
Alt i alt et godt og fornuftigt lovforslag, som vi Konservative støtter.
Henrik Brodersen (DF), 2005-11-04:
Ændringen af lov om beskatning til kommunerne af faste ejendomme er en naturlig konsekvens af kommunalreformen, som Dansk Folkeparti støtter helt og holdent.
At den amtskommunale grundskyldpromille for skovbrug for 2006 nedsættes fra 10 promille til 1,5 promille vil kun betyde, at der bliver en ligestilling mellem skovbrug og landbrug m.v.
Det ser Dansk Folkeparti som en god idé, nu hvor kommunerne overtager den amtskommunale grundskyldbeskatning for 2007 i forbindelse med kommunalreformen.
På det primærkommunale område er der allerede sådan en ligestilling, sådan forstået at lige meget om det er skovbrug, landbrug, plantagedrift, gartneri eller andet på området, er der en lige beskatning.
Det vil betyde, at den enkelte jordbruger nemmere kan fordele sin indsats, og på sigt kan det betyde, at det vil bidrage til en forenkling af sagsbehandlingen på området.
Det ser Dansk Folkeparti kun som naturligt i denne overgangsfase.
Der er hermed udsigt til en forbedring af de økonomiske rammer for privat skovdrift her i landet, som jo er til gavn for os alle; vi ved også, hvor svært det er for den enkelte skovbruger at få det til at løbe rundt, i og med at der bliver importeret en masse træ fra bl.a. Østeuropa, og også fordi vi havde en orkan for nogle år siden, som forårsagede store ødelæggelser på skovområdet.
På det grundlag skal jeg på Dansk Folkepartis vegne meddele, at vi støtter forslaget, som det foreligger.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-11-04:
Da vores ordfører, hr. Morten Homann, ikke kan være til stede, skal jeg på vegne af SF sige, at vi er positive over for det her lovforslag.
Der kan være nogle enkelte ting, vi skal se på i udvalget, men vi er positive.
Så vil jeg godt overordnet sige, at vi, selv om Danmark står fast på etkinapolitikken, synes, det er positivt, at man på så mange områder som muligt kan få et ordentligt forhold til Taiwan, som er et demokratisk land i en rimelig klemt situation, og som derfor har behov for at blive støttet så meget som muligt.
Morten Bødskov (S), 2005-11-04:
Jeg vil gerne på forhånd sige, at Socialdemokratiet kan støtte det her lovforslag, men vil dog prøve at se, om det ikke kunne lade sig gøre at få en debat, der er en anelse mere nuanceret end den, der er fremført af den tidligere ordfører, for det er jo principielle synspunkter, vi her behandler.
Ytringsfriheden er, som vi alle ved, fundamentet for et levende demokrati.
Alle vi bærende politiske partier her i Folketinget har jo dybe rødder i bevægelser, hvor ytringsfrihedens kerne, nemlig den frie samtale, er grundlaget for bevægelsernes eksistens.
Men ytringsfrihed er også samtidig fundamentet for vores velfærdssamfunds udvikling.
Man kan sige, at velfærdssamfundets historie i høj er grad båret af en kamp på ord, meningsudvekslinger og en udsøgt evne til, selv om det ofte går hårdt til i kampen på ord, faktisk at være i stand til at finde sammen om langtidsholdbare kompromiser på de afgørende områder.
Som alle frihedsrettigheder bygger ytringsfriheden også på respekten for det enkelte individ og dets frihed til at udtrykke sig.
Derfor er trusler, overgreb eller andre forsøg på at forhindre folk i at komme til orde i den offentlige debat et angreb på vores ytringsfrihed og et angreb på selve fundamentet i vores samfund.
Vi fra Socialdemokratiet kan som sagt derfor støtte, at det fremover skal betragtes som en skærpende omstændighed, hvis eksempelvis et overfald sker med baggrund i et offers lovlige ytringer, altså hvor offeret har deltaget i en faglig udveksling af ord, et debatmøde eller andet.
Og lidt med hentydning til den forrige ordfører så er realiteten jo den – i hvert fald har vi, der har været aktive længe i politik, oplevet – at der så at sige er flere eksempler på folk, der bliver overfaldet på baggrund af deres deltagelse i den offentlige debat.
Ingen af delene hører hjemme i et moderne, åbent og veludviklet velfærdssamfund som vores, og derfor synes vi fra Socialdemokratiets side, at det her lovforslag er godt, og vi kan støtte, at det bliver vedtaget.
Per Clausen (EL), 2005-11-04:
Nu forstår jeg selvfølgelig godt hr. Morten Messerschmidts særlige personlige interesse i, at også ulovlige ytringer skal beskyttes.
Jeg er sådan set heller ikke uenig med hr. Morten Messerschmidt i, at i den udstrækning man mener, at sådan en stramning er nødvendig, er det nok lidt tvivlsomt at sætte skellet ved, om det, man har sagt, er lovligt eller ulovligt.
Det kan man jo ofte først vide et godt stykke tid bagefter.
Det, jeg så i forlængelse deraf vil spørge hr. Morten Messerschmidt om, er: Tror hr. Morten Messerschmidt ikke, at den meget, skal vi sige, hadske tone, som anvendes af nogle i den danske debat – både fra fundamentalistiske muslimers side over for det, man kunne kalde den normale danske kultur, og når hr. Morten Messerschmidt og hans venner i Dansk Folkeparti og de, der er værre, de findes dog, fører en meget hadsk tone over for muslimer – i virkeligheden ikke har den effekt, at den øger risikoen for vold, for på begge sider kan man jo pege på det verbale overfald, man bliver udsat for, samtidig med at den måde, man ligesom umenneskeliggør modparten på, gør det meget nemmere at bruge vold?
Morten Messerschmidt (DF), 2005-11-04:
Er det hadsk, at en partileder i dagblade i venstreorienteret propaganda skal fremstilles som et dyr, som en urenhed?
Det skaber had.
Og der mener jeg altså, at hr. Per Clausen er lige så ansvarlig, som de personer, hr. Per Clausen søger at henvise til.
Men det må jo være sådan, at man i et demokrati respekterer, at befolkningen, at politikere kan fremsætte deres synspunkter, uanset hvor enig eller uenig man er.
Hr. Per Clausen har alle muligheder for her over for mig og andre i Dansk Folkeparti at kritisere den politik, den retorik, vi fører, men det kan aldrig nogen sinde legitimere, at hverken hr. Per Clausens venner eller uvenner foretager voldelige angreb.
Jeg vil da gerne understrege, hvis det kan glæde hr. Per Clausen, at det bestemt ikke kun er islamiske fundamentalister, men jo i høj grad også autonome, som griber til voldelige angreb.
Der vil jeg da håbe, at vi, altså Dansk Folkeparti og Enhedslisten, kan forenes i at fordømme de autonomes angreb.
Helt afgjort.
Per Clausen (EL), 2005-11-04:
Nu har Enhedslisten aldrig haft nogen problemer med at fordømme voldelige angreb på folk, uanset hvad begrundelsen er.
Det, hr. Morten Messerschmidt bare ikke forholder sig til, er, at når man bruger en meget hadsk, kritisk tale og generaliserer en gruppe, så gør man også integrationen af den gruppe vanskeligere.
For det er meget vanskeligt det ene øjeblik at beskrive disse mennesker i meget negative vendinger og bagefter have den holdning, at arbejdsgivere og andre skulle ansætte dem.
På den måde er man med til at skabe større arbejdsløshed og større sociale problemer og bringe den gruppe i en situation, hvor den føler sig udstødt af samfundet.
Men jeg tror, hr. Morten Messerschmidt må erkende, at når man føler sig udstødt af samfundet, er risikoen for, at man griber til forkastelige midler, uanset hvad begrundelsen er, større, end hvis man føler, man er en integreret del af samfundet.