runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Blach Hansen (S), 2003-10-08:
Den sag, vi skal diskutere i dag, er jo en sag, som har fyldt en masse i medierne her på det seneste, og jeg vil da godt sige, at efter statsministerens åbningstale i går synes jeg, det er endnu mere relevant, for jeg tror i virkeligheden måske, at miljøministeren er den eneste, der har forstået, hvad »noget for noget« går ud på. Det ser nemlig ud, som om det er sådan, at hvis man indgår en aftale med ministeren, så får man også samtidig en hel masse penge at gøre godt med selv.
Hvor har det stået?
Hvem har sagt det?
Hvor mange har vidst det?
Ja, det har hverken stået i finansloven, i pressemeddelelsen eller på Skov- og Naturstyrelsens hjemmeside, hvor man kunne søge de her midler, hvad fristen var, og
hvad for nogle kriterier der var.
Derfor tror jeg, der er et stort behov for opklaring, og jeg ser da frem til at høre en god forklaring
fra ministeren.
»Vil ministeren svare på, hvilken procedure for offentliggørelse og formidling der blev fulgt ved fordelingen af den såkaldte velfærdspulje, samt hvilke ansøgningsvilkår der lå til grund for fordelingen?«
Skriftlig begrundelse
Spørgeren ønsker klarlagt, hvorvidt der har været lige adgang for alle borgere i institutioner til at søge og modtage midler fra den såkaldte velfærdspulje.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-10-08:
Jeg vil gerne sige, at økonomi- og erhvervsministeren ikke har følt sig presset til at indgå den her aftale.
Vi har forhandlet med det mandat, Folketinget har givet ministeren, om at komme tilbage til Folketinget, om at præsentere et provenu, der kan give noget mere til staten på denne her sag.
Det, vi mener, og det tror jeg vi alle sammen er enige i, er, at vi skal sørge for at få så meget olie ud af Nordsøen som overhovedet muligt.
Jeg er godt klar over, at jeg politisk ikke er helt enig med hverken hr. Keld Albrechtsen eller fru Anne Grete Holmsgaard i denne her sag.
Men det er klart, og det er et svar til hr. Svend Auken, at når man i en aftale går ind og laver 20 pct.s overskudsdeling, 20 pct.s statsdeltagelse og et government take, der rejser sig fra 40 til 60, så må man have en vis sikkerhed for, at man ikke går ind og decideret bliver kulbrintebeskattet.
Det betyder, at vi nu skal have udfærdiget regler omkring miljø og andre ting, og jeg vil ikke stå her i dag og sige konkret: Sådan skal det være, for vi skal sætte os ned, og vi skal sørge for også at tage hensyn til alle andre; alle andre selskaber kører videre på deres regler, og så må vi se, hvad der skal ske med nye koncessioner.
Det her er en aftale, der alene omhandler firmaet A.P. Møller og den koncession, der ligger i A.P. Møller.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-08:
Jo, men så vil jeg i forlængelse spørge: Hvorfor er der så ikke en modsvarende kompensationsordning til staten, hvis det er sådan, at staten mister noget?
Hvorfor skal selskaberne så ikke kompensere staten, hvis ideen er, at der skulle være den balance, som skulle opretholdes?
Der er det alene selskaberne, der har krav på kompensation; staten har ikke krav den modsatte vej.
Det ved jeg ikke om ministeren kan forklare.
For det vil jo åbenlyst ske; så vil der jo være en forskelsbehandling, for de vil jo ikke få kompensation, og er det overhovedet holdbart i forhold til konkurrencelovgivning og alt muligt andet?
Det tror jeg ikke.
Der er mange problemer i det her, og vi kan selvfølgelig ikke nå at komme til bunds i det i dag, men jeg ved ikke, om ministeren kan give et umiddelbart svar.
Pernille Blach Hansen (S), 2003-10-08:
Det vil altså sige, at ministeren nu har opdaget, at der ikke er tale om en pulje, så der er egentlig ikke noget, man kan søge, og derfor har der ingen steder stået noget om det.
Man har bare skullet være til et af de møder, hvor miljøministeren har været, for så kunne man opdage det, og så kunne man måske søge. Jeg synes helt ærligt, at det lyder, som om ministeren er ude på meget, meget tynd is i forhold til, hvordan man almindeligvis forvalter skatteborgernes kroner.
Hvis der er tale om ganske almindelige driftsmidler til Skov- og Naturstyrelsen, så vil jeg gerne spørge: Har miljøministeren over for Skov- og Naturstyrelsen på noget tidspunkt tilkendegivet en positiv holdning til de projekter, der kom fra regeringspartiernes ordførere, og en positiv holdning til de projekter, der kom fra ministerens egen tidligere arbejdsplads, som han nu har orlov fra? Og så vil jeg gerne spørge, om det er almindelig praksis, at det er ministeren, der personligt skriver ud til ansøgerne, herunder folketingsmedlemmer fra ministerens eget parti: »Derfor vil jeg, såfremt begge projekter gennemføres, støtte disse med et tilskud ...«.
Det lyder jo, som om det er ministeren, der hermed giver pengene, men det er måske, fordi ministeren har formuleret sig noget upræcist i brevet?
Så synes jeg, der skulle gives en undskyldning eller en beklagelse af det.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-10-08:
Jeg tager ministerens svar som udtryk for, at han godt er klar over, at den klausul faktisk er noget giftig, som den er formuleret i øjeblikket, og det synes jeg er positivt.
Det synes jeg sådan set ikke ministeren skal have skældud for.
Jeg synes, det er positivt, hvis ministeren er indstillet på at gå ind og få ændret på de her ting, så ministeren ikke stiller sig selv og os og kommende Folketing i den fuldstændig håbløse situation, at vi ikke kan gå ind og lave en miljøregulering på Nordsøen uden at skulle give kompensation.
Men dog et spørgsmål også: Hvad er det, der gør, at ministeren har følt sig presset til at lave sådan en klausul, når en sådan ikke eksisterer i de norske aftaler?
Svend Auken (S), 2003-10-08:
Jeg var glad for ministerens svar, for jeg tolker det sådan, at vi får god tid til og god mulighed for at drøfte det her ordentligt igennem, inden man detaljerer afsnit 6 i aftalen i forhold til bevillingshaverne.
Det synes jeg er et meget tilfredsstillende svar, men jeg vil gerne have det uddybet en lille smule.
Det, ministeren siger, er, at denne kompensationsaftale ikke har til formål at afskære Folketinget fra dets almindelige arbejde for miljø, sikkerhed eller opretholdelse af samfundets indtægter; aftalen sigter alene på en situation, hvor man prøver at ændre på, om jeg så må sige, forudsætningerne for indgåelsen af aftalen, altså sådan at vi ikke misbruger vores politiske magt til i forhold til bevillingshaverne senere hen at komme med en ekstra regning, som gør, at government take bliver mere end det, der var aftalt dengang.
Er det ikke sådan, det skal forstås?
Jeg spørger bare.
Jeg tror, svaret er ja, men jeg vil alligevel gerne stille det spørgsmål.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-10-08:
Jeg vil gerne sige til hr. Keld Albrechtsen, at hvis olien stiger eller man gør større fund, så har man nogle udgifter, og så har man nogle indtægter.
Vi starter med at tage 20 pct. med det samme, det vil sige, at staten får flere penge ind.
Så staten får flere penge, og firmaet får også flere penge, og hvis hr. Keld Albrechtsen mener, at det er urimeligt, at et privat firma tjener flere penge lige pludselig, og at vi så skulle gå ind med en ekstra beskatning, så er mit svar nej.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-10-08:
»Vil ministeren oplyse, om den aftale, han har indgået med DUC, sikrer, at staten har mulighed for at foretage den nødvendige miljøregulering, f.eks. i form af grønne afgifter, af Nordsøen, også i lyset af den nye viden om miljøforhold, der vil ophobe sig de næste 39 år?«
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-08:
Hvis man går dybere ned i beregningerne, som ministeren har sendt over i sin redegørelse, og kigger på det, man kalder følsomhedsberegninger - hvad sker der, hvis olieprisen stiger?
- så kan man se, at olieselskaberne får en meget betydelig ekstraindtægt efter skat, alene fordi olieprisen er steget, ikke fordi de har gjort noget som helst andet, end de ellers har gjort, de har ikke haft større udgifter, men deres indtægt stiger meget betydeligt, alene fordi olieprisen stiger - i et tilfælde vist endda helt op til 8 mia. kr., som jeg kan beregne det, men det kan vi jo få belyst nærmere ved spørgsmål. Der vil jeg godt stille det spørgsmål
: Hvis der kommer en sådan ekstra profit, som selskaberne så bare indkasserer uden at have lavet noget for den, ville det så ikke være rimeligt, at vi har mulighed for i den situation at gå ind med en beskatning af de penge i det mindste?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-10-08:
Jeg er glad for, at den bliver forelagt Folketinget - det har jeg været med til at opfordre ministeren til, og jeg er glad for, at han har imødekommet den opfordring - men jeg synes, det vil være rimeligt allerede nu at få et svar på: Skal afsnit 6, altså klausulen i aftalen, forstås sådan, som man umiddelbart læser den, nemlig at man ikke kan gå ind med specifik miljøregulering på Nordsøen uden at give kompensation til A.P. Møller?
F.eks.: Det er i dag sådan, at Nordsøen er fritaget for CO2-afgift og for SO2-afgift på den energi, der bruges til produktionen derude og til flaring.
Hvis vi herinde siger, hvilket ville være meget rimeligt:
Selvfølgelig skal de betale CO2-afgift og SO2-afgift,
bliver det så ramt af den klausul, der er her?
Eller hvis vi i det øvrige nordsøsamarbejde kan se, at vi skal regulere på miljøet specifikt i Nordsøen, er det så også en situation, hvor selskabet kan komme og stå med raslebøssen og sige: Beklager, men vi skal altså have kompensation for det?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-10-08:
Jeg vil gerne komme tilbage, når vi har fået forhandlet og skrevet den her kombinationsklausul.
Der skal selvfølgelig være orden i miljø og sikkerhed og alt det der.
Det er rigtigt, at indfører vi generelle regler, der skal forbedres, så skal de også betale derude, men det er jo bl.a. noget af det, vi er nødt til at gå ind og se på og få udspecificeret nærmere, og det vil jeg slet ikke stå og låse mig fast på her.
Det, der har været meningen med den her klausul, er, at når man nu afleverer 20 pct., når man nu giver statsdeltagelse, når man går fra et government take på 40 til 60 pct., så vil man altså have en eller anden sikkerhed for, at man ikke lige pludselig bliver rundbarberet på en eller anden kulbrintebeskatning. Til alt det andet her siger jeg: Rolig nu, nu skal vi altså sørge for at få det her beskrevet ganske tydeligt, så det holder vand hele vejen rundt.
Den kombinationsordning, der er indeholdt i aftalen, skal som allerede nævnt nærmere detaljeres, og endnu en gang - jeg har svaret på det fire gange i dag - vil jeg gerne sige, at den detaljerede aftale vil blive forelagt Folketinget.
Som jeg har sagt tidligere: Den her aftale vil blive forelagt Folketinget.
Pia Christmas-Møller (KF), 2003-10-09:
Nu vil jeg nødig risikere at begå hybris - udvise overmod, men hvis man kan lære af erfaringerne, så lover det ikke så tosset for fremtiden.
Lad mig sige det på den måde.
Vi stod gennem en årrække ganske alene med vores krav om en forvaltningsreform med nedlæggelse af amterne.
De store borgmesterpartier, Socialdemokratiet og Venstre, har været i bevægelse, lad os sige det på den måde.
Vi har fået nedsat en Strukturkommission, og statsministerens bedyrede jo forleden i sin åbningstale, at der vil ske noget politisk efter december måned, hvor vi forventer, at strukturkommissionen vil barsle.
Der er en parathed til at skære igennem politisk, en parathed, som Det Konservative Folkeparti gerne tager sin del af æren for overhovedet er kommet frem. På samme måde med skattelettelser på personskattesiden, der var vi meget alene for to år siden.
Nu er det en kendsgerning pr. 1. januar.
De store partier forsvor, at det nogen sinde skulle ske, men nu er det en realitet.
På samme måde er jeg meget tryg ved, at Velfærdskommissionens anbefalinger, behovet for velforberedte og rettidige reformer vil vinde tilslutning hos et flertal her i Folketinget.
Jeg er tryg ved et samarbejde med Venstre.
Vi har den indflydelse, vi kan gøre krav på og lidt til.
Det er ikke så tosset.
Jens Rohde (V), 2003-10-09:
Det sidste var lidt kvast, men ellers vil jeg egentlig godt kvittere for talen, som hr. Holger K. Nielsen holder her i dag, for den var sådan mere åben, end jeg har hørt hr. Holger K. Nielsen være længe, også ikke sådan begejstret, men trods alt mere positiv, hvor der bliver kvitteret for nogle ting, der om ikke andet bliver taget op.
Vi er uenige, javel, men alligevel.
Jeg vil i hvert fald godt kvittere for, at SF tager handsken op med hensyn til reelt at diskutere folkeskole, social arv og såmænd også værdikamp.
Det synes jeg jo er ganske fornøjeligt.
Jeg synes dog, hr. Holger K. Nielsen gør os en lille smule uret, fordi både statsministeren og jeg har da her i dag vel egentlig ret klart givet udtryk for, hvad vi mener, værdikampen er, hvad den er for Venstre, og også, hvad værdikamp ikke er.
Værdikampen handler for os i høj grad om det fælles ansvar.
Det er meget det, der ligger os på sinde.
Hele diskussionen om, hvordan vi styrker civilsamfundet, har jeg egentlig opfattet altid har været sådan meget central i SF, sådan lidt kontra staten, fællesskaberne ved siden af staten.
Både for Det Radikale Venstre, SF og Venstre har det egentlig altid været en del af tankegangen.
Sådan har jeg opfattet det.
Men hvor er det syn henne, for jeg synes, man ligesom i SF lidt har overtaget den socialdemokratiske tankegang med »mor stat ordner det hele«?
Hvor er civilsamfundet henne i SF's optik?
Pia Christmas-Møller (KF), 2003-10-09:
Det er ikke et entydigt udtryk for et merforbrug.
Det ændrer ikke på, at vi har alkoholproblemer i Danmark, vi har misbrugsproblemer, og der er et regulært behov for at styrke indsatsen på området.
Det er vi i Det Konservative Folkeparti parat til at tage hånd om, og jeg håber på, at Kristeligt Folkeparti vil indgå i et konstruktivt samarbejde om at finansiere det ædle formål.
Vi er nemlig enige i hensigten, og vi vil meget gerne kunne bevæge os så langt, at vi også kan få en egentlig behandlingsgaranti for såvel alkoholsmisbrugere som stofmisbrugere.
Men lad os sætte os sammen og finde en finansiering, lægge en plan.
Holger K. Nielsen (SF), 2003-10-09:
Jeg er da glad for, at det blev taget positivt op, at vi kan diskutere værdier.
Ja, jeg synes, det er godt, man diskuterer værdier, men vil så bare bede om, at det for det første bliver fremadrettet og ikke kommer til at handle om samarbejdspolitikken under besættelsen og den slags ting, og at det for det andet også bliver en lille bitte smule konkret.
Så det er helt fint.
Også folkeskolen tror jeg vi kan få nogle spændende diskussioner om.
Så spørger hr. Jens Rohde: Hvad med civilsamfundet?
Der er jo netop folkeskolepolitikken et meget godt område at diskutere det ud fra, for efter min mening bør vi have en skole, der bliver krumtappen i det civile samfund i lokalområderne, en skole, som bliver brugt i princippet hele døgnet rundt, hvor børn, forældre og borgere bruger skolerne som undervisningssted, selvfølgelig, men også som et sted, hvor man kan have kontakter, skabe relationer, dyrke idræt, have kulturarrangementer, fællesspisninger til at udvide ens hverdag med.
Jeg tror, det er en forudsætning for at få en god folkeskole.
Så er det bare, jeg siger: Det kan jo ikke lade sig gøre
med de rammer, man giver folkeskolen i øjeblikket.
Det er altså nødvendigt, at der også bliver nogle økonomiske muligheder for det, at man for det første har nogle ordentlige folkeskoler, nogle ordentlige rammer
For det andet, at kommuner går ind og bliver fødselshjælpere for, at man på den måde kan udvikle civilsamfundet omkring skolerne.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-10-09:
Ja, det er godt nok ved at være længe siden nu i første runde her, men jeg er nødt til lige at gribe fat igen i den med alkoholbehandlingen.
Hvor skal pengene komme fra?
Nu er det faktisk sådan, at det ikke er Kristeligt Folkeparti, der har sat pengene over styr ved at nedsætte afgiften på spiritus.
Derudover er det faktisk sådan, at vi i vores finanslovforslag har finansieret indsatsen over for alkoholikere, og vores finanslovforslag hænger som sædvanlig
Det er ikke sikkert, det hænger sammen på snævre områder, men totalt set hænger det faktisk sammen.
Og det er da naivt at tro, når spiritussalget fordobles eller tredobles, at det så ikke får nogen indvirkning på mennesker, som tager skade, ikke af at drikke, men af at drikke alt for meget.
Men det kan være Det Konservative Folkeparti vil være sammen med Kristeligt Folkeparti om at lave en behandlingsgaranti for alkoholikere.
Det vil jeg gerne have
at vide.
Ulla Tørnæs (V), 2003-10-09:
Der var et par konkrete spørgsmål rettet til mig.
Hr. Frank Jensen spørger, om der vil bliver indført nationalt fastsatte multiple-choice-test, og om det ville være i overensstemmelse med den folkeskoleaftale, som vi indgik sidste år.
Dertil kan jeg svare: Nej, det ville ikke være i overensstemmelse med den aftale, som vi indgik sidste år, og derfor er der ikke lagt op til, at det vil blive indført.
Det er for så vidt også et svar til hr. Kristian Thulesen Dahl, for hr. Kristian Thulesen Dahl spørger, om regeringen har til hensigt at åbne forliget.
Da det her var noget, der specifikt blev diskuteret for 1 år siden, men blev afvist, så finder jeg det ikke politisk særlig hensigtsmæssigt at åbne forliget med henblik på lige præcis at diskutere denne her del.
Der kan være andre dele af folkeskoleaftalen, som vi kan være enige om måske skal ses efter i sømmene, men lige præcis det her forholdt vi os faktisk meget konkret til for blot 1 år siden.
Derfor ser jeg ikke det store zweck i at rejse en fornyet debat på det område.
Jeg tror ikke, partierne har skiftet positioner, siden vi drøftede det for 1 år siden.
Så spørger hr. Holger K. Nielsen, hvad det så er for evalueringer, der vil være de bedste.
Jamen det skal jeg bestemt ikke gøre mig til dommer over.
Det vil være sådan, at skolen, lærerne skal forpligtes på at gennemføre den løbende evaluering for at sikre, at undervisningen fører til, at børnene når de nationalt fastsatte trinmål.
Men hvordan man konkret evaluerer, om det er gennem en multiple-choice-test, hvis man finder, det er det, der er egnet til den undervisning, man har lavet, eller det er en almindelig prøve, en diktat, en matematikprøve, eller hvad det måtte være, må selvfølgelig bero på en vurdering i den konkrete undervisningssituation.
Jeg er for så vidt helt enig med hr. Holger K. Nielsen i, at det ikke er en opgave for Folketinget at varetage.
Så synes jeg i øvrigt, at den omsorg, hr. Holger K. Nielsen viser over for den folkeskoleaftale, som SF jo besluttede sig for ikke at være en del af, er rørende.
Men lad det nu være. Jeg tror i øvrigt, at jeg allerede har svaret på fru Marianne Jelveds spørgsmål, idet fru Marianne Jelved henviste til bemærkningerne til selve lovforslaget, hvor der ganske rigtigt står, at der ikke er lagt op til, at der indføres nationale test, jf. det, jeg svarede hr. Frank Jensen.
Pia Christmas-Møller (KF), 2003-10-09:
Selv om det ikke er helt fint at sige det, så kan jeg ikke lade være med at udtrykke en vis betryggelse ved, at Det Radikale Venstre er tilfreds med ikke at være med i folkeskoleforliget.
Det borger alligevel lidt for kvaliteten.
Nå, men til det egentlige spørgsmål: Det Konservative Folkeparti er fuldstændig åben og fordomsfri over for Velfærdskommissionens anbefalinger. Vi har faktisk stået bag det projekt.
Vi har stået bag det ønske, som nu er blevet omsat til praksis, nemlig at få sat fokus på behovet for velfærdsreformer.
Vi er overbeviste om, at der er behov for reformer for at sikre vores velfærd om 5, 10 og 15 år.
Vi er kommet med vores bud; vi har klart lagt forslag frem omkring efterlønnen.
Vi mener, at rettidig omhu indebærer, at ændringer i velfærdsfunktioner som pensionsordninger og lignende skal varsles i meget, meget god tid for derved at få mindst indvirkning på menneskers dagligdag.
Det står vi ved.
Med hensyn til skattestoppet er det ikke nogen hemmelighed, at Det Konservative Folkeparti vil have skattelettelser, og derfor ser vi skattestoppet som et meget fint element i en ny skattepolitik.
Men definitionen af skattestoppet, som vi kender det i dag, er ikke evighedsholdbar.
Det siger sig selv, fordi det historisk er tilfældigt, om en skat har været procentbelagt eller kronebelagt, men fremskriver man tallene ud i fremtiden, så vil det give en forvridning af opkrævningssystemet.
Så definitionen er til diskussion, men målet om skattelettelser er ikke til diskussion.
Anders Samuelsen (RV), 2003-10-09:
Jeg må sige, at som radikal bliver man efter denne her debat mere og mere bekræftet i, at det var en rigtig god idé ikke at være med i det forlig, som vi selvfølgelig med beklagelse må sige, at Socialdemokratiet gik med i.
Det er helt tydeligt, at det er en glidebane, man har begivet sig ud på, og det synes jeg er beklageligt.
Jeg beklager egentlig på Socialdemokratiets vegne den usikkerhed, som De Konservative med deres indlæg har skabt. Jeg kunne godt tænke mig at dreje et andet sted hen, nemlig Velfærdskommissionen, der blev nedsat.
Hvordan forholder De Konservative sig til anbefalinger fra Velfærdskommissionen, når den på et tidspunkt barsler?
Altså vi har hørt fra Venstre tidligere i dag, at de godt vil være åbne over for at lave om på efterlønnen, eventuelt fjerne efterlønnen eller i hvert fald reformere den, hvis det bliver anbefalet, men Venstre vil på den anden side overhovedet ikke have noget at gøre med at rokke ved skattestoppet.
Har De Konservative det på fuldstændig samme måde, at skattestoppet står man last og brast om, og det gør man fra nu af og til evig tid, på samme måde som Venstre står for det?
Jeg har tidligere hørt konservative have en lidt anden synsvinkel.
Det kunne jeg godt tænke mig at få bekræftet.
Pia Christmas-Møller (KF), 2003-10-09:
Nu kan hr. Kristian Thulesen Dahl måske have en sådan pressemedietaktisk grund til at formulere sig, som han har gjort.
Det skal jeg ikke kloge i, men jeg vil bare en gang til referere til, hvad der rent faktisk står i aftaleteksten
omkring folkeskoleforliget, nemlig: Partierne følger løbende aftalens implementering.
Med henblik på at vurdere effekten af de forskellige initiativer gennemføres evalueringer, som forelægges for partierne.
Undervisningsministeriet vil løbende følge aftalens udmøntning og fremlægge resultaterne for partierne.
Det vil sige, der er lagt op til, at der er aftalt løbende møder og kontakter mellem ministeriet, regeringen og forligspartierne.
Her har vi noteret os, at Socialdemokratiet har nogle ønsker til forbedringer, vi har lagt nogle ønsker frem i dag, og jeg har noteret mig, at undervisningsministeren til Jyllands-Posten siger, at hun ser frem til at drøfte vores forslag, og at der skal være en løbende evaluering af, om eleverne opnår de færdigheder, vi har fastsat.
Det kan være multiple-choice, men det kan også være andre former for evaluering som diktat eller matematikprøver.
Ministeren vil inden årets udgang komme med sit oplæg til evaluering og prøver i folkeskolen.
Hvor er forvirringen henne, må jeg spørge hr. Thulesen Dahl.
Jeg forstår det ikke rigtigt.
Når vi nu i øvrigt er enige, skulle vi så ikke droppe den gensidige taktiske manøvre?
Marianne Jelved (RV), 2003-10-09:
Det er lige før, jeg ønsker Socialdemokratiet til lykke.
PISA-undersøgelsen viste jo også, at tosprogede børn vejer meget tungt i den gruppe af unge, som ikke læser godt nok ved 15-års-alderen, men det er en anden diskussion, og det var kun for at nuancere det.
Men hvorfra ved ministeren, at der ikke evalueres løbende i den danske folkeskole?
Hvad er det for en undersøgelse, der dokumenterer, at der er et problem, at lærerne i dag ikke lever op til § 13, tror jeg det er, i folkeskoleloven, der taler om den løbende evaluering?
Det vil jeg gerne vide.
Det andet spørgsmål: Fremgik det ikke af bemærkningerne til lovforslaget om folkeskolen, der implementerede forliget, at man ikke med aftalen lagde op til, at der skulle indføres nye prøver eller mere prøve og test i folkeskolen?
Sådan husker jeg bemærkningerne.