runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henriette Kjær (KF), 2003-04-01:
Jeg synes da også, at det sidste »angreb« er lidt ufrugtbart, hvis man kan sige det på den måde. Jeg kan sige, at vores ordfører, fru Helle Sjelle, desværre er blevet syg.
Hun er simpelt hen blevet syg.
Og det er jo hende, der følger debatten og går ind i den.
Men nu er jeg her jo til at repræsentere Det Konservative Folkepartis synspunkter, og jeg vil meget gerne svare på de spørgsmål, fru Anne Grete Holmsgaard har stillet.
Det første var med hensyn til flere kvinder i forskning.
Hvad er barriererne?
Derfor har vi ikke lagt os fast på endnu, om det skal være et nyt Frejaprogram, eller om det skal være, at man har nogle målsætninger det enkelte sted. Det er jo så det, vi skal til at udforme, og der vil der selvfølgelig blive stillet nogle krav til videnskabsministeren, som jeg bestemt regner med går aktivt ind i det her. Det eneste, jeg kan sige til fru Anne Grete Holmsgaard,
er, at med mig som ligestillingsminister bliver det ikke et kvotesystem, hvor man skal lægge sig fast på, at man skal nå en vis kvote og ellers falder der brænde ned, for jeg tror simpelt hen ikke på det, og jeg synes ikke, det er nogen god idé.
Det vil jeg da gerne melde klart ud herfra.
Jeg tror, der er mange andre metoder.
Netop ved at understøtte nogle ting, bruge nogle gulerødder forskellige steder - og nogle gange også pisken - kan man komme langt.
Og det er så det, vi skal finde ud af.
Jeg er fuldstændig enig i, at små dryp ikke gør det, og derfor skal det være en langsigtet og vedvarende indsats, man nu får sat i søen. Det er, fordi vi ikke har lagt os fast endnu, at de drøftelser, der skal være med Videnskabsministeriet, ikke er begyndt.
Med hensyn til Danmarks Statistik og de krav, der skal stilles til økonomi- og erhvervsministeren: Altså det skyldes muligvis mit ringe kendskab, men hvilken statistik er det, der mangler?
Jeg har jo hørt i dag, at der er mange, der ikke bryder sig om det her med det frie valg.
Man mener herindefra, at det er vi bedre til at bestemme end den enkelte familie, og at vi derfor skal fastlægge nogle kvoter for, hvor meget fædrene skal deltage i barselorloven.
Til det må jeg så bare sige, at det er jeg uenig i. Jeg synes, at - ja, man kan sige, at jeg har den ambition - at den enkelte familie skal være tilfreds med det valg, den har taget, og hvis den enkelte familie har det godt med det, jamen så er det det. Nogle har det altså godt med, at det er moderen, der tager det hele, nogle deler det, og i andre familier tager faderen lidt, og det mener jeg er den rigtige måde at gøre det på. Jeg synes ikke, vi skal blande os i det.
Hvad får vi ud af det, hvad er målet med det?
Der mener jeg, at det er nogle andre mekanismer, der skal til i forhold til arbejdsmarkedet og netop det, at det skal kunne rumme kvinder - også kvinder, der får børn - og andre ting, der kan være med til, at det netop kan lade det gøre, at man passer sine egne børn.
Ole Stavad (S), 2003-04-01:
Jamen jeg er helt enig med økonomi- og erhvervsministeren i, at der bestemt sker positive ting, og det er det, vi i fællesskab, som en fælles bestræbelse godt vil have yderligere forstærket og yderligere sat gang i.
Altså jeg tror ikke engang, økonomi- og erhvervsministeren og jeg er specielt uenige i, hvad der vil være den fornuftige løsning.
Derfor skal der ikke lyde en stærk kritik i forhold til den stilling, som regeringen, skatteministeren og økonomi- og erhvervsministeren har taget her.
Men det er uacceptabelt, at der ikke findes en afklaring; det tror jeg vi er enige om.
Så må vi også i fællesskab lede efter, hvordan vi kan prøve at gå nye veje, hvis det skal lykkes, for ellers fortsætter det jo i snak imellem ministre og embedsmænd i lukkede kontorer.
Og vi er altså nogle, der tror på, at vi kan være med til at bidrage til at få gang i en proces her.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-01:
Jeg vil gerne sige til hr. Ole Stavad, at et af de største problemer, barrierer, der set i min optik ligger på området, ligger på skatteministerens område.
Jeg kan sige, at skatteministeren stadig væk forhandler med sin svenske kollega, og at skatteministeren fortsat sigter mod at nå et positivt forhandlingsresultat.
Jeg kan dog sige, at der er skrevet betænkning vedrørende lovforslaget om et grænsegængercenter for Øresundspendlere - det er L 131 - som skatteministeren har fremsat.
En let adgang til en specifik og målrettet information er altså afgørende for et godt samarbejde i regionen, og det er også et vigtigt led i arbejdet med at fremme og lette integrationsprocessen.
Jeg vil gerne sige, at man jo i høj grad i forbindelse med hele debatten omkring Øresund har fokuseret utrolig meget på barriererne.
Jeg tror også, det er nødvendigt at fokusere en lille smule på fremtiden, og derfor kan jeg også sige, at vi har igangsat et analysearbejde sammen med den nye svenske minister.
Ole Stavad (S), 2003-04-01:
Som jeg er overbevist om, at økonomi- og erhvervsministeren er opmærksom på, så har vi jo imellem vore nordiske lande og de tre selvstyrende områder sat en dagsorden, som vi kalder Det grænseløse Norden.
Den svenske samarbejdsminister har givet tidligere statsminister Poul Schlüter en særlig opgave i den sammenhæng.
Derfor må vi vel også sige, at vi har et særligt ansvar
for Øresund, og da jeg forstår, at økonomi- og erhvervsministeren stadig væk er den, der har det overordnede ansvar her, vil jeg godt spørge: Vil økonomi- og erhvervsministeren give en status over, hvor langt vi er nået? Kan økonomi- og erhvervsministeren give et signal om, at vi ikke skal holde endnu en fødselsdag for vores faste forbindelse over Øresund, uden at de mest grundlæggende problemer er løst i forhold til grænsehindringer mellem Danmark og Sverige i Øresundsregionen?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-01:
Jeg vil gerne sige til fru Lotte Bundsgaard: Jeg vil gerne stå ved, og det tror jeg, alle kan se og høre og læse alle steder, at når vi har valgt at sige, at den enkelte borger
skal have lidt flere penge i lommen, end der skal afleveres til det offentlige, ja, så er det, fordi staten ikke indkræver så mange penge i skat.
Hvis det her er sagt på almindeligt dansk, så håber jeg også, at fru Lotte Bundsgaard kan forstå det. Hermed sluttede spørgsmålet.
Lotte Bundsgaard (S), 2003-04-01:
Jeg kan sige, at ministeren her til sidst begynder at komme ind på noget, der ligner noget.
Han bruger godt nok ord, som de fleste af os har noget svært ved at forstå, hvad han mener med, men jeg vil godt have lov til at spørge ministeren: Når han siger fra offentligt konsum til privat konsum, mener han så det, som vi andre ville sige med ganske almindelige ord: Vi skal skære ned i den offentlige sektor for at kunne give skattelettelser?
Ellers kan jeg ikke helt forstå, hvad det er, ministeren mener.
Jeg tror nemlig, det er det, ministeren mener, men han vil helst ikke sige det så højt, for hvor skal man ellers finde de 10,6 mia. kr. til skattelettelser?
Vi ved det godt, og det er derfor, vi bekymrer os om, hvad regeringen gør i forhold til kommunerne, ikke for kommunernes skyld, men for de ældre, for børnene og for de svagestes skyld, der oplever nedskæringer, selv om regeringen ikke vil være ved det.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-01:
Jeg tror, jeg har sagt mange gange her i Folketingets spørgetid, at det med at give garantier her i Folketingssalen om offentligt forbrug eller efterløn eller andet ikke er noget, vi er gået om bord i i Det Konservative Folkeparti eller i regeringen som sådan.
Når man nu spørger, om alt er fryd og gammen, så ved hr. Thomas Adelskov vel, at al politik er et spørgsmål om prioritering.
Der er et ansvar ude i den enkelte kommune.
Der er folk, der står til ansvar hvert fjerde år.
Der er folk, der står til ansvar hvert fjerde år i amterne, og det er der også her i Folketinget.
Derfor kan jeg selvfølgelig ikke garantere, at der ikke sker besparelser i X og Y kommune.
Det kan jeg selvfølgelig ikke.
Thomas Adelskov (S), 2003-04-01:
Når man hører erhvervsministeren, og jeg tror, at befolkningen sidder og følger med på DK4 eller andre steder, hvor man kan høre erhvervsministerens ord, så kunne man jo godt få det indtryk, når erhvervsministeren siger, at der er en vækst på 0,7 pct., at der stadig er rum til forbrug i det offentlige, og at alt så er fryd og gammen.
Jeg vil så spørge modsat: Vil økonomi- og erhvervsministeren med den udtalelse garantere borgerne, at de ikke vil blive udsat for øget brugerbetaling, at de ikke vil blive udsat for besparelser på børneområdet, på handicapområdet eller på ældreområdet, for det må jo være konsekvensen af de meget pæne og flotte forventninger, som ministeren har til en vækst på 0,7 pct.?
Så hvis ministeren her i dag vil garantere borgerne, at de altså ikke skal se frem til øget brugerbetaling, ikke skal se frem til besparelser på kerneområder i velfærdssamfundet, så kan de jo sove roligt.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-01:
Jeg kan da bekræfte, at de kommende kommuneforhandlinger skal finde sted, som hr. Ole Stavad siger.
Det er jo et spørgsmål, når man diskuterer skat, at flytte imellem det offentlige konsum og det private konsum.
Det er jo det, der er vurderingen, og der har regeringen så valgt den linje, som den har valgt.
Jeg kan så kun bekræfte, at det er noget, der skal forhandles i maj måned.
Ole Stavad (S), 2003-04-01:
Var det sidste, økonomi- og erhvervsministeren sagde, ikke direkte forkert?
Mig bekendt har der ikke været nogen aftale
med kommunerne om, at man kan skære ned i den kommunale vækst
Man skal først i gang med de kommunale forhandlinger her i løbet af maj/juni måned.
Derudover vil jeg godt spørge ministeren: Er det ikke meget forståeligt, at vi og hovedparten af befolkningen, 77 pct. siger meningsmålingerne, ikke tror på, at man over en nat finder over 10 mia. kr., som man har ledt efter i lang tid uden at kunne anvise, hvor pengene skal komme fra, og at virkeligheden derfor er, at ufinansierede skattelettelser er brolagt med nedskæringer?
Og er det ikke rigtigt, at det faktisk stort set er en halvering i forhold til kommunerne, vi taler om?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-01:
Ja, man kan stille spørgsmålet mange gange.
Jeg har ikke hørt et nyt spørgsmål i det, der efterhånden er blevet sagt.
Man siger, at der er færre penge, og der er færre penge, og at regeringen sparer og sparer.
Jeg er nødt til at tilkendegive, at regeringen har indgået aftaler med kommuner og amter, hvor der er plads til en mervækst.
Det er rigtigt, at når man går ned fra 1 til 0,7, så er der ikke så mange penge til offentligt konsum.
Det er korrekt, men det er nogle aftaler, der er indgået med både amter og kommuner, som man har tiltrådt.
Lotte Bundsgaard (S), 2003-04-01:
Nu er det nu ikke så meget De Konservative, vi drager omsorg for, men mere alle de børnefamilier, der oplever nedskæringer, alle de handicappede, der oplever nedskæringer, og alle de ældre, der oplever, at de ikke kan få den hjemmehjælp, de har behov for.
Jeg vil godt spørge ministeren, om han ikke mener, at det er korrekt, at regeringen selv opjusterede behovet for vækst på baggrund af en ændret befolkningssammensætning, herunder et stigende antal folkeskoleelever.
Man opjusterer altså selv behovet for vækst, samtidig med at man nedjusterer den reelle vækst.
Jeg vil godt spørge ministeren igen: Er det helt med åbne øjne, at man vælger at føre en politik, hvor kommunerne skal skære ned over for børnene, de ældre og de svageste, eller er det, fordi man ikke helt har sat sig helt ind i tingene?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-01:
Jeg kan jo ikke svare ret meget andet end det, jeg allerede har svaret fru Lotte Bundsgaard, og det er: Lad os nu glemme skattediskussionen, til den er færdig, til vi er færdige med at forhandle.
Og så om den omsorg, der er i Socialdemokratiet for Det Konservative Folkeparti: Den kan vi takke for.
Jeg vil blot holde fast i, at der jo er plads til en realvækst i den offentlige økonomi på trods af, som fru Lotte Bundsgaard siger, de indgåede aftaler.
Sandy Brinck (S), 2003-04-01:
Inden for socialområdet ligger jo også hele daginstutionsområdet, og nu havde vi tidligere en lille diskussion omkring skatten.
Det, børnefamilierne oplever, er, at nok har Det Konservative Folkeparti ikke formået at levere dem skattelettelser, men til gengæld har de fået en stigning i brugerbetalingen på daginstitutionspladserne, en ganske gevaldig en endda, dobbelt så stor som prisstigningerne i øvrigt.
Så når ministeren står og siger, at der er plads til vækst, og vi kan nævne adskillige eksempler på, at der decideret er skåret over for de svagest stillede, samtidig med at man på hele almenområdet øger brugerbetalingen, kunne vi så ikke få ministeren til at være enig med sin socialminister og partifælle i, at man så ingen garanti har for, at man rent faktisk opfylder det behov, der er i befolkningen.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-01:
Jeg vil sige til fru Lotte Bundsgaard, at det jo er sådan, at der indgås aftaler med kommuner og amter hvert år.
Jeg kan godt se, at det er noget nyt, at de aftaler, der så bliver indgået, skal overholdes.
Men der er plads til en realvækst.
Det er klart, at fru Lotte Bundsgaard mener, at hvis vi øger den offentlige procentdel, er der flere penge at dele ud af.
Jeg vil bare sige, at inden for de her beskæringer, som fru Lotte Bundsgaard omtaler, er der stadig væk plads til en realvækst i det offentlige konsum.
Jeg vil gerne sige, at er der noget, der har ligget mig på sinde længe, er det at finde en afklaring på det her område.
For det er jo netop skatteproblematikken, der er den største barriere for at få den udvikling, som vi alle sammen gerne vil have, og også at få det største potentiale ud af et samarbejde på tværs af Øresund.
Jeg kan sige, at jeg føler, at samarbejdet med den nye svenske minister er godt, at HUR og Økonomi- og Erhvervsministeret er i gang med en analyse, en handlingsplan, som vi ønsker at fremlægge her i oktober måned, og som skal forhandles med vores svenske kolleger.
Men jeg vil da kun være glad, hvis hr. Ole Stavad vil gøre sin politiske indflydelse på den anden side af Sundet gældende, hvis det kan bidrage til at skabe en aftale på skatteomådet.
Lotte Bundsgaard (S), 2003-04-01:
Man får altså en lavere vækst, og alligevel siger ministeren, at det ikke betyder noget.
Men socialministeren siger, at det betyder noget.
Det kan betyde nedskæringer.
Vi har set bl.a. i Århus Amt, at man dér i år har skåret
kraftigt ned på de svageste på grund af de stramme aftaler med kommunerne.
Jeg kan fortælle ministeren, at man har reduceret det ugentlige timetal for de svageste på specialskolerne fra 26 til 20 timer.
Det Centrale Handicapråd har gjort op, at der er sket besparelser på handicapområdet i 11 ud af 14 amter.
Mener ministeren, at det her billede vil ændre sig, når regeringen fortsætter sin meget stramme økonomiske politik? Mener ministeren, at det vil ændre sig, når man endda vælger at nedjustere væksten?
Er det regeringens politik med åbne øjne at skære ned på de svageste i vores samfund?
Mener ministeren selv, at man opfylder sine løfter fra valgkampen?
Ole Stavad (S), 2003-04-01:
Det er en opgave, som Nordisk Råd har sat højt på dagsordenen, som man fra ministerrådsside har sat højt på dagsordenen.
Den danske statsminister betonede under vores jubilæumssession i Helsingfors al den støtte, som man kunne give til, at det her kunne lykkes, og vores tidligere statsminister, Poul Schlüter, er sat i spidsen for opgaven på regeringsside.
Så er det, jeg spørger økonomi- og erhvervsministeren: Vil han være med til sammen med os andre at prøve at tænke nyt med hensyn til, hvordan vi ved at inddrage nogle af de kræfter, vi i forvejen har i det nordiske samarbejde, og kan få den her sag afhandlet?
Og så er det jo så, man venter i spænding på, hvordan ministeren vil tage et initiativ, så vi kan få bragt den her sag ud af lukkede embedsmands- og ministerkontorer og inddrage parlamentarikere, og det bliver i den sammenhæng jo først og fremmest fra svensk side og fra dansk side.
Men jeg vil under alle omstændigheder glæde mig til, at vi sammen prøver at lægge hovederne i blød og prøver at få lagt en strategi, så der kan komme nye kræfter ind i at drive en udvikling frem her.
For det er ikke acceptabelt, at vi har nogle barrierer, som rent faktisk kan løses uden nogen uoverskuelige eller skadelige virkninger i Sverige eller i Danmark.
Derfor tak for svaret.
Jeg afventer med stor spænding, hvilke initiativer der kommer fra ministeren, så vi i fællesskab kan lægge kræfterne sammen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-01:
Jeg kan jo ikke kommentere en artikel fra ErhvervsBladet den 24. marts, men det er korrekt, at der vil blive færre enheder.
Vi ønsker en mere kritisk masse.
Vi ønsker at bruge pengene bedre.
Når jeg nu siger til hr. Ole Vagn Christensen, at vi indgår i en dialog med parterne på området, er det netop, fordi der er kommunale midler, der er amtslige midler, der er statslige midler, og vi ønsker at bruge dem bedst muligt. Hermed sluttede spørgsmålet.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-04-01:
Så er det, der står i ErhvervsBladet den 24. marts, det rene sludder.
Regeringen holder fast i sin linje med det enstrengede system og går ud fra, at man får en centralisering omkring hele iværksætterrådgivningen, som det vil være med de angreb, man laver på TIC-centrene.
Jeg håber, at de, der skal i gang med de forhandlinger, som ministeren snakker om, lytter og hører efter det, der her bliver sagt, for der er jo helt klart tale om, at de forudsætninger, som man drøfter det her under, er låst fast af ministeren.
Men jeg forstod tidligere på ministeren, at ministeren ikke havde lagt sig fast, og at ministeren var indstillet på at nå frem til en struktur, som også kan accepteres af amterne og ude i de lokale områder.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-01:
Nej, sådan må hr. Ole Vagn Christensen ikke forstå det, for det er jo ikke det, jeg siger.
Det, jeg siger, er, at regeringen på iværksætterområdet har afsat 435 mio. kr. til risikovillighed, professionel erhvervsservice, administrative lettelser, skat og finansiering, forskning og højteknologi.
Men vi er nødt til at se på, hvordan vi skruer vores erhvervsrådgivning sammen.
Vi har sagt, at vi vil køre mere på et enstrenget system.
Inden vi skruer sagerne sammen, går vi ud og tager en forhandling med de lokale parter, amter, kommuner, med hensyn til de statslige midler.
Jeg vil gerne sige til hr. Ole Vagn Christensen, at jeg står jo ikke her i dag og dømmer hverken Ringkøbing eller Viborg amter ude på de modeller, de kører på.
Vi har sagt, at der skal forhandles med parterne på området om at udnytte de offentlige kroner bedst muligt til at håndtere vore iværksættere.
Det er det, jeg klart har tilkendegivet, og det står jeg fast på, kan jeg sige til hr. Ole Vagn Christensen.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-04-01:
Sidst, da vi debatterede det her, indrømmede ministeren, at der var tale om, at man foretog nedskæringer på disse muligheder for at støtte op omkring iværksættere.
Så jeg håber, at ministeren står ved dette tilsagn.
Men jeg har stadig væk ikke fået noget svar på, hvordan det kan være bureaukratisk, hvordan det kan være en administrativt tung funktion, man har, når man bare har et telefonnummer, hvor man sådan set kan tage kontakt, og at man ydermere er i den situation, at man har et forbedret resultat med hensyn til dem, der når igennem efter tre år, i netop Viborg Amt og Ringkøbing Amt i forhold til resten af landet.
Hvordan kan det være administrativt tungt?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-01:
Jeg vil gerne sige til hr. Ole Vagn Christensen, at regeringen er meget opmærksom på at skabe bedre forhold for danske iværksættere, skabe flere arbejdspladser osv.
Det er der faktisk afsat ret mange penge til, må jeg sige til hr. Ole Vagn Christensen. Jeg henviste til rapporten eller oplægget fra regeringen om de tiltag, som vi tager på iværksætterområdet.
Og det er rigtigt, at vi ønsker at bruge de penge, der er sat af, på en bedre måde. Men det er da klart, vil jeg gerne sige til hr. Ole Vagn Christensen, at der pågår forhandlinger med aktørerne ude på markedet.
Der er midler, der er statslige midler, der er kommunale midler, der er amtslige midler, og vi skal selvfølgelig finde den bedst mulige måde at gøre det på.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-04-01:
Vi oplever en stigende arbejdsløshed.
Alligevel hører vi en hel masse om, at nu skal der gøres noget, men når vi ser på de svar, som vi fik sidste onsdag i spørgetiden, er det jo et spørgsmål, om vi kender de reelle forhold omkring situationen.
Jeg mener, at jeg ud af de svar, som jeg fik af ministeren i onsdags, må drage den konsekvens, at det, der blev sagt, var, at nu ønsker regeringen en enstreget linje i stedet for den nuværende TIC-linje og kontaktpunktslinje, som er en administrativt tung struktur.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om ministeren ikke er kendt med, at i Viborg og Ringkøbing amter er det et telefonnummer, man har, som man kan tage kontakt med.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-01:
Jeg siger, at ministeren står bag ved regeringen beslutning.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Colette L. Brix (DF), 2003-04-01:
Jamen så bliver jeg nødt til at spørge ministeren til allersidst: Er ministeren selv fuldstændig hundrede procent tilfreds med denne afgørelse?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-01:
Jeg vil gerne sige til fru Colette Brix, at Sikkerhedsstyrelsen også sagtens havde kunne været placeret på Sydsjælland, som anføres af fru Colette Brix.
Det har været en samlet vurdering, og det vil nok ikke være nogen hemmelighed, at en flytning til Jylland vil betyde tab af kompetence og tab af medarbejdere.
Det vil betyde tab af flere medarbejdere, som i dag er ansat i de organer, der skal indgå i den samlede del af Sikkerhedsstyrelsen.
Det kan jeg kun bekræfte over for fru Colette Brix.
Colette L. Brix (DF), 2003-04-01:
Så vil jeg gerne spørge ministeren: Der har været gennemført en analyse blandt Danmarks Gasmatriel Prøvnings medarbejdere om, hvordan man kunne beholde kompetencen i instituttet.
Er det sådan, at ministeren har lovning på, at kompetencen bliver der, når man nu flytter det til Esbjerg?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-01:
Jeg vil gerne sige, at Storstrøms Amt også er et af de steder, hvor der er behov for at flytte en statslig institution ud.
Det er et af de områder, vi har arbejdet på.
Det er et af de områder, som var meget tæt med i opløbet.
Jeg må bare notere og sige til fru Colette Brix, at der har været flere elementer inde i sagen i vurderingen af, at det så ikke blev i Storstrøms Amt, og vi vil gerne se på, om vi kan hjælpe Storstrøms Amt på en anden måde på et andet tidspunkt.
Jeg vil gerne sige med hensyn til Sikkerhedsstyrelsens placering, at der er i dag meldt ud fra regeringens side, at den skal placeres i Esbjerg.
Jeg vil gerne sige, at det har ikke været nogen nem sag at få truffet den beslutning.
Vi har haft mange steder inde i vores overvejelser med hensyn til, hvor Sikkerhedsstyrelsen skulle ligge, og det er ikke nogen hemmelighed, at det ikke var det eneste sted, den kunne ligge.
Jeg vil gerne sige til fru Colette Brix, at der er også andre områder, hvor man klart har kunnet udfylde opgaven
omkring Sikkerhedsstyrelsen
Det er et valg på mange områder, og det har så været regeringens udmelding at placere Sikkerhedsstyrelsen, som jeg netop har oplyst.
Colette L. Brix (DF), 2003-04-01:
Jeg kunne så forfærdelig godt tænke mig at vide, hvad det er, der har fået ministeren til at ændre opfattelse med hensyn til Sikkerhedsstyrelsens placering.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-01:
Det kan jeg svare ganske kort på: Det vil jeg være positiv over for.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-04-01:
Jeg skal på en række partiers vegne bede om at få lovforslaget tilbage i udvalget, da vi bl.a. gerne vil have lejlighed til at undersøge, om offentligheden stadig vil have adgang til de offentlige arealer, stadig vil have adgang til havnearealerne, i det øjeblik byomdannelsen har fundet sted.