runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-05-08:
Jeg vil foreløbig takke for svaret fra hr. Kristian Jensen, men jeg synes dog ikke, vi kom sagens kerne særlig meget nærmere.
Det er jo sådan, at med den boligpakke, som regeringen har fremlagt, er der en nettobesparelse på det offentlige på 142 mio. kr., hvis man ser på 2003 isoleret.
Det er så samtidig med, at man i 2003 kan konstatere, at arbejdsløsheden er steget til 19,5 pct. i københavnsområdet inden for Træ-Industri-Byg.
Så er det, jeg bliver nødt til at gentage mit spørgsmål: Hvorfor er det, at folk står uden tag over hovedet?
Jeg forlanger ikke, at man på 4 måneder skal kunne bygge boliger, men jeg forlanger, at man på 4 måneder skal kunne sætte så kraftig gang i boligbyggeriet rundtomkring i landet, at den arbejdsløshedsprocent kommer ned.
Hvorfor er det, at folk står uden tag over hovedet?
Hvorfor er det, der er fremlagt en plan, som vi ved ikke skaffer nok boliger til alle de folk, der står uden tag over hovedet i øjeblikket, når der samtidig er arbejdsløse bygningshåndværkere?
Det forstår jeg ikke.
Det er ulogisk.
Så mangler jeg i øvrigt at få svar på, hvorfor der er flere arbejdsløse pædagogmedhjælpere og offentligt ansatte p.t., end der var sidste år, når der samtidig er behov for ekstra hænder i det offentlige.
Lotte Bundsgaard (S), 2003-05-08:
Endnu en gang hører vi jo mange, mange fine ord fra Venstres ordfører om, at det maner til eftertanke, og at det er synd for mennesker, og hvad ved jeg.
Problemet er bare, at Venstre taler og taler, men ikke gør noget for at forhindre at arbejdsløsheden stiger.
Problemet er, at Venstre jo er forholdsvis ligeglade med, om arbejdsløsheden stiger, som vi også kan høre på Venstres ordfører, for hvis Venstre mente noget med, at det var et problem, at arbejdsløsheden steg, at flere og flere blev ledige, så ville man jo ikke bare tænke og tænke, så ville man jo handle.
Så ville man f.eks., som vi har foreslået, fremrykke boliginvesteringerne.
Både finansministeren og statsministeren har tidligere sagt, at det var et problem, at der ikke var nok boliger.
Vi har nu tilbudt regeringen flere gange at fremrykke boliginvesteringerne, så vi også kan få flere arbejdsløse i arbejde.
Men det vil Venstre jo ikke.
Meningsløs aktivering taler Venstre om.
Jeg vil godt spørge Venstres ordfører: Er det meningsløs aktivering, når mennesker går fra en passiv tilværelse til et aktivt arbejde, som vi jo har set, at uddannelse har betydet, som vi har set, at meget af denne her aktivering har betydet?
Mener Venstre noget med, at det er et problem, at der er arbejdsløshed,
eller er det bare fin retorik fra Folketingets talerstol?
Kristian Jensen (V), 2003-05-08:
Jeg ved ikke, om hr. Anders Samuelsen ikke var til stede under mit indlæg, eller om hr. Anders Samuelsen havde problemer med at forstå dele af indlægget, for der er ikke problemer overhovedet i at skabe flere arbejdspladser.
Det er det, vi har forsøgt at gøre i fællesskab med strukturreformen »Flere i arbejde«.
Det er det, vi har gjort - desværre uden De Radikales hjælp - i skattereformen med at sænke beskatningen af arbejdsindkomst.
Vi har rettet op på nogle af de strukturproblemer, der har været.
Det, der er farligt, det, der er at spille hasard med den sunde økonomi i Danmark, er, hvis man på nuværende tidspunkt laver en kickstart i form af en finanspolitisk lempelse.
Jeg havde faktisk troet, at Det Radikale Venstre var et økonomisk ansvarligt parti.
til, at det var dem, der havde æren for under SR-regeringen at holde Socialdemokratiet nede, når vi nu kan se, hvor meget de popper op med forslag om uansvarlige finanspolitiske lempelser
Det er jeg både overrasket og skuffet over.
Til fru Pernille Falcon: Jeg praler ikke af statistikker.
Og jeg kan konstatere, at hvor vi for 2002 havde regnet med, at den offentlige beskæftigelse fra indgangen af året til udgangen af året ville være steget med 6.000 mennesker, ja, der er den steget med 6.600 personer.
Der er altså kommet endnu flere offentligt ansatte end det, vi havde planlagt.
Hvis man går ned, som fru Pernille Falcon er så optaget af, og kigger på kommuner og amter, så er virkelighedens
verden jo den, at stigningen i kommuner og amter er på 7.200 mennesker.
Det skyldes, at der har været færre ansatte i staten, men flere ansatte ude i det, der i politikersprog kaldes den borgernære service, det vil sige til ældreplejen, på sygehusene og derude, hvor folk har problemer og brug for hjælp i deres hverdag.
Til hr. Nicolai Wammen: Jeg kan godt forstå, at hr. Nicolai Wammen og Socialdemokratiet ikke kan lide sammenligningen med pinsepakken, for dengang ønskede man at lave en pinsepakke, fordi man syntes, at arbejdsløsheden var skræmmende lav.
Og i dag er man vendt 180 grader rundt og er blevet økonomisk uansvarlige.
Nicolai Wammen (S), 2003-05-08:
Netop i dag har vi fået de seneste arbejdsløshedstal fra Danmarks Statistik.
Det viser, at der siden sidste måned er kommet 3.100 flere arbejdsløse.
Og alligevel oplever vi en Venstreordfører, der siger, at det må vi ikke gøre noget ved.
Vi håber, at vinden vender på et tidspunkt.
De konkrete initiativer, der kunne tages, vil man holde fra livet.
Kan det virkelig være rigtigt, at Venstres eneste svar til de mennesker, der måned for måned bliver sendt ud i ledighed, er: Vi håber det bedste, vent og se.
Det er selvfølgelig et problem for dig som menneske, men samfundsøkonomisk så går det nok alligevel.
Så vil jeg også spørge hr. Kristian Jensen, som jo sagde, at Socialdemokratiet havde indført pinsepakken, selv om der dengang var en højere beskæftigelse, om hr. Kristian Jensen ikke kan bekræfte, at det dengang var en helt anden situation, hvor ledigheden var på vej ned, hvor der var et behov for at stoppe en overophedning af økonomien, hvor det nu går den stik modsatte vej, og at de to situationer derfor ikke kan sammenlignes.
Pernille Falcon (EL), 2003-05-08:
Til Venstres ordfører hr. Kristian Jensen vil jeg sige, at der blev sprunget let og elegant hen over amter og kommuner. Og det kan jeg da godt forstå, for der er ikke så meget at prale af i den sammenhæng.
Jeg ved ikke, om man fra Venstres side bemærkede sig, at der blandt de delegerede på Kommunernes Landsforenings delegeretmøde var en larmende tavshed fra egne partifæller, som jo med rette var rasende over, at man vil lægge låg på væksten i kommunerne i det omfang, man lægger op til.
Der var ikke nogen, der forsvarede regeringen på noget tidspunkt, da Socialdemokratiet og venstrefløjen gik til angreb på de meget lave vækstrater, man lægger op til.
Jeg vil høre fra regeringens side, om man ligger fast på, at man vil udhule velfærden i kommunerne, og at man slet ikke dér heller vil øge beskæftigelsen.
Anders Samuelsen (RV), 2003-05-08:
Ikke nok med at hele befolkningen har været vidne til, at vores statsminister har sanktioneret og accepteret, at man i en tv-udsendelse kunne se ham i bund og grund nedgøre både kolleger og medarbejdere og vel være en rigtig dårlig arbejdsgiver, kan man sige på mange måder, nu oplever vi søreme også, at Venstres ordfører på det her område står heroppe på Folketingets talerstol og siger, at det vil være markant uansvarligt at skaffe flere folk i arbejde.
Det var sådan set det, hr. Kristian Jensen stod heroppe
og sagde, da han påstod, at det var populisme af værste rang at tale for, at vi skulle skaffe nogle flere i arbejde.
Det kan ikke være rigtigt, at det er blevet Venstres politik, at det er markant uansvarligt at skaffe flere i arbejde.
Den lette medvind, man har haft, er ved at vende til en kraftig storm lige ind i ansigtet.
Og det er der måske god grund til, hvis det udtryk, som kom her fra Kristian Jensen, er udtryk for regeringens politik.
Kan vi ikke godt få uddybet: Hvorfor er det lige, at det er så markant uansvarligt at skaffe flere i arbejde?
Det må da være en opgave for Folketinget.
Kristian Jensen (V), 2003-05-08:
Jeg vil gerne starte med at give fru Pernille Rosenkrantz-Theil ret.
Jeg tror, at fru Pernille Rosenkrantz-Theil har fuldstændig ret, når hun starter med at sige, at der er noget, hun ikke forstår.
Så langt er vi enige, for det er sådan, at aftalen om flere boliger indeholder en lang række initiativer, som man planlægger skal sættes i gang.
Og der er naturligvis en opstartsfase, fra man i december måned vedtager og afsætter midler til, hvornår byggeriet rent faktisk sættes i gang, til man derved også ser, at der er flere boliger, der er færdige.
Så i forbindelse med, at man for 4 måneder siden besluttede at starte en proces med at lave flere boliger, og så til i dag at stå og sige, at man ikke kan forstå, at der ikke er flere boliger, har fru Pernille Rosenkrantz-Theil fuldstændig ret, når hun siger, at der er noget, hun har misforstået.
Vi er i gang med en indsats for at skabe flere boliger.
Når den indsats bliver gennemført i løbet af i år, vil det med de dugfriske beregninger, som Økonomi- og Erhvervsministeriet har lavet, betyde, at der kommer ca. 6.000 flere i beskæftigelse i bygge- og anlægssektoren, i forhold til at ingen initiativer var taget, og at den afsmittende effekt vil være, at der er 10.000 flere i alt, der er i arbejde, sammenholdt med hvis ingenting var sket.
Derfor er det helt forkert, når Enhedslisten forsøger at tegne et billede af, at vi ikke gør noget.
Hr. Bjarne Laustsen tager fuldstændig fejl, når han forsøger at få det til at se ud, som om jeg ikke mener, at arbejdsløsheden er et problem.
Jeg synes, det er et problem.
Jeg synes, det er et alvorligt problem, ikke kun for samfundsøkonomien, men især for de personer, der bliver berørt af ledigheden.
Vi er ikke i alvorlige problemer, fordi arbejdsløsheden har haft den stigning, der har været.
Men det er naturligvis et personligt problem for de mennesker, der er berørt, og derfor skal vi meget nøje følge med og se: Er det fornuftigt med et politisk indgreb, eller er det ikke?
Ole Sohn (SF), 2003-05-08:
Det er også hr. Kristian Jensens bemærkning om hovedløs aktivering, der får mig herop.
Er det ikke korrekt forstået, at det, man har gjort med arbejdsmarkedsreformen, er, at man har skåret ned på omfanget af aktivering, fordi der skulle spares penge på Beskæftigelsesministeriets konto af hensyn til at kunne finansiere skattestoppet eller det offentliges økonomi i almindelighed?
Jeg vil gerne vide, hvad det så er
for en fornuftig aktivering, der er kommet med »Flere i arbejde«.
Er det ikke korrekt forstået, at man har fjernet en lang række instrumenter, sådan at flere kommer ud i aktivering uden rettigheder overhovedet, uden egentlig at være tilknyttet til arbejdspladserne overhovedet?
Hvis ikke det er hovedløst, hvad er så hovedløst?
Bjarne Laustsen (S), 2003-05-08:
Hr. Kristian Jensen siger, at årsagen til, at der er en stigning i ledigheden, er, at man har stoppet meningsløs eller hovedløs aktivering - jeg tror, det var det udtryk, hr. Kristian Jensen brugte.
Hvad er det for noget, man har stoppet?
Så når man kommer til den konklusion, at det jo ikke er noget stort problem, at ledigheden er steget, fordi det kan henføres til mindre aktivering,
så vil jeg gerne stille det meget centrale spørgsmål: Er det ligegyldigt, om folk er i aktivering, eller om de er på passiv overførselsindkomst?
Så vil jeg også gerne spørge, fordi statsministeren har oplyst her om onsdagen i Folketingets spørgetid, at det er meget vigtigt, at hvis folk bliver fyret - og det kan jo ske, uanset hvilken regering vi har, at en virksomhed er nødt til at skære ned, at vi oplever, at nogle lukker - så er det målet er at få dem hurtigt i arbejde: Hvor er den tidlige indsats fra regeringen over for de folk, der har måttet opleve, at deres virksomhed er lukket, eller hvor man har måttet skære drastisk ned i arbejdsstyrken? Der er forsvundet 200 arbejdspladser hver eneste dag det sidste halve år.
Hvad er svaret til dem med henblik på at få stillingerne genoprettet?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-05-08:
Der er noget, jeg ikke forstår.
Der er en fuldstændig ulogik i den måde, regeringen og flertallet herinde fører politik på, så vidt jeg kan se.
Men det kan jo være, Venstres ordfører kan opklare det for mig. Hvorfor er det, at der på en og samme tid er stigende arbejdsløshed i Københavnsområdet, eksplosiv arbejdsløshed inden for byggefagene, f.eks. Træ-Industri-Byg, hvor man fra sidste år til i år er gået fra at have en arbejdsløshedsprocent på 5,5 til at have en arbejdsløshedsprocent på 19,5?
Hvorfor er det, det sker samtidig med, at der er et så massivt behov for ekstra boliger?
Hvorfor er der så mange mennesker, der ikke har tag over hovedet, samtidig med at arbejdsløshedsprocenten stiger så markant inden for de her fag?
Nu bliver der jo talt så meget om boligplanen heroppefra, og hvordan den vil skaffe ekstra arbejdspladser.
Jeg kan altså bare konstatere ved at se ud i virkelighedens verden, at der er eksploderet en kæmpe ledighed i København, samtidig med at der ikke er kommet flere boliger.
Så skal jeg samtidig spørge, om man kan forklare mig, hvorfor man taler om, at normeringerne i børnehaverne rundtomkring stiger, samtidig med at der er flere arbejdsløse pædagogmedhjælpere, og hvorfor rengøringsstandarderne bliver forringet, når antallet af offentligt ansatte, der er ledige, stiger.
Line Barfod (EL), 2003-05-08:
I denne tid kan vi hver dag høre en ny historie om en arbejdsplads, der fyrer folk.
Flere og flere familier oplever, at et medlem af familien eller en af dens venner bliver arbejdsløs.
I statistikken viser dette sig ved, at arbejdsløsheden fra februar 2002 til februar 2003 steg med over 10 pct., og arbejdsløsheden rammer bredt.
Blandt bygningsarbejdere er arbejdsløsheden steget med knap 50 pct., hos it-folk er arbejdsløsheden steget med 43 pct., og hos akademikerne er arbejdsløsheden steget med 30 pct.
Flere og flere mennesker forhindres altså i at producere værdier og velfærd til glæde for os alle sammen.
I stedet tvinges de til arbejdsløshed med heraf følgende fald i indkomsten og manglende mulighed for at udnytte deres evner og uddannelse på arbejdsmarkedet.
Dette er en katastrofal situation, og desværre tyder intet på, at regeringen har tænkt sig at gøre noget for at skabe flere arbejdspladser.
Tværtimod fører regeringens politik til øget arbejdsløshed.
Fyringerne i staten og de stramme økonomiske rammer for kommuner og amter fører til mindre velfærd for befolkningen og øget arbejdsløshed, og skattelettelser til de velhavende fører til øget import og mindre forbrug af varer, der produceres i Danmark.
Regeringens løsning på dette problem har indtil nu været at øge arbejdsstyrken.
De syge skal arbejde, de ældre skal blive på arbejdsmarkedet i længere tid, de unge skal gøre deres uddannelse hurtigere færdig, og vi skal alle sammen arbejde hurtigere og i længere tid.
Dette skaber imidlertid ikke én eneste ny arbejdsplads, tværtimod øger det antallet af arbejdssøgende arbejdsløse, så konkurrencen om at få arbejde øges til fordel for arbejdsgiverne.
I Enhedslisten håber vi, at debatten i dag vil vise, at der i Folketinget er et flertal for en politik, som reelt kan øge beskæftigelsen ved at skabe flere ordentlige arbejdspladser.
Besvarelse
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-05-08:
Det er jo meget fint, at Socialdemokratiet forsøger at sætte sig i samme selskab som os andre i oppositionen, når vi taler om arbejdsløshed.
Men jeg kan alligevel ikke lade være med så at tage fat i den aftale, som man har indgået med regeringen, »Flere i arbejde« - i folkemunde bliver den kaldt »Fire i arbejde«, og det siger måske lidt om aftalens indhold.
Heroppefra siger hr. Nicolai Wammen, at arbejdsløshed bliver virkelighed i de her måneder.
Ja, det gør den, og det, som Socialdemokraterne har været med til at lave sammen med den borgerlige regering, er at skære i kontanthjælpen til 25.000 af de fattigste familier i Danmark, nemlig de familier, hvor både mor og far er på overførselsindkomst.
For de 25.000 familier er der altså 1.000 kr. mindre at rutte med i fremtiden på grund af Socialdemokraterne.
Når Socialdemokraterne så konstaterer i dag, at arbejdsløsheden bliver virkelighed udeomkring, mener man så stadig væk, at den rigtige strategi over for arbejdsløshed er at presse de arbejdsløse endnu mere, end de er i forvejen, give dem endnu dårligere økonomiske vilkår, end de har i forvejen?
Er det Socialdemokraternes måde at skaffe arbejdspladser på?
Carsten Hansen (S), 2003-05-08:
Vi får at vide af Venstre, at der er fuldstændig styr på det.
Vi får at vide, at det går godt, og på trods af langt, langt flere arbejdsløse skal der ikke gøres noget. Jeg vil spørge Venstre og hr. Kristian Jensen: Hvad er
det, man vil gøre?
Og hvad er det så, man gør?
Når vi kigger på uddannelsesområdet, så har Venstre som det ledende parti med finansministeren i spidsen sparet 1 mia. kr. om året på uddannelsesområdet.
1 mia. kr.!
Samtidig bliver der flere og flere arbejdsløse.
Hvad vil man gøre for disse mennesker for at sikre sig, at vi fortsat kan have en velstandsudvikling her i Danmark, som ligner den, der er i den øvrige del af verden?
Man bliver ved med at spare vores daghøjskoler væk, den frie ungdomsuddannelse, man sparer på efter- og videreuddannelse.
Alene her er der sparet 425 mio. kr., siden denne regering kom til.
Det kunne være interessant at få et bud på det.
Anders Samuelsen (RV), 2003-05-08:
Jeg kan forstå, at det kan være nødvendigt at skulle anholde Venstres ordførers udlægning af 1998-aftalen på skatteområdet, men at det skulle være nødvendigt også at anholde finansministeren, det synes jeg simpelt hen er dybt beklageligt.
Finansministeren står her og siger, at man greb ind, fordi der var overophedning ved 180.000 ledige.
Citatet, som er blevet læst op,
fortæller, at det, man gjorde, det, der var nødvendigt, var at gribe ind, sådan at ledigheden ikke faldt så hurtigt, for hvis den blev ved med at falde så hurtigt, ville det føre til overophedning.
Målet var fortsat, at ledigheden skulle falde, men den skulle gøre det i en takt, så man kunne følge med, så samfundsøkonomien kunne følge med.
Derfor er det simpelt hen bluff fra finansministerens side, når han forsøger at skabe det billede, at man greb ind for at skabe øget arbejdsløshed.
Det var overhovedet ikke tilfældet. Jeg vil gerne have finansministeren til at bekræfte det.
Jann Sjursen (KRF), 2003-05-08:
Det er klart, at der også efter den tidligere regerings planer og ønsker har været et økonomisk råderum i 2010, det er indiskutabelt, så det kan jeg fuldt ud bekræfte over for hr. Kristian Jensen.
Men det, der i virkeligheden er mere interessant at diskutere, synes jeg, er den form for finansiering, man vælger aktuelt i forbindelse med skattereformen, skattelettelserne, også med hensyn til hvilke konsekvenser det får for amter og kommuner.
Så jeg synes såmænd ikke, der er nogen grund til at tage
den helt store taløvelse eller slagsmål om det her punkt, som jeg - i forhold til det alvorlige problem forespørgslen handler om - synes er marginalt.
Men selvfølgelig kan jeg kun bekræfte, at den tidligere regering også opererede med et økonomisk råderum, som man også kunne vælge at bruge f.eks. til skattelettelser, hvis man ville det.
Kristian Jensen (V), 2003-05-08:
Når jeg bragte spørgsmålet om finansieringen af skattereformen op, er det jo, fordi det for dem, der sidder ude og lytter til debatten her, må virke meget forunderligt, at staten har et overskud på knap 26 mia. kr., hvoraf en lille del af det bliver brugt til finansiering af den kommende skattelettelse.
Alligevel mener man, at der ikke er penge, til trods for at der stadig væk vil være et stort overskud på statens budgetter og dermed også et stort afdrag på statens gæld.
Derfor vil jeg godt bede hr. Jann Sjursen om at bekræfte, at også med den tidligere regerings plan »Danmark år 2010« har man altid opereret med et råderumsbegreb.
Der var et råderum til lavere skat, og samtidig ville der være en fuld finansiering til at få nedbragt statens gæld, nedbragt den offentlige gæld, som er målsætningen i 2010-redegørelsen.
Jann Sjursen (KRF), 2003-05-08:
O.k., jeg forstår, at der bliver introduceret en ny slags spørgsmål her i Folketingets forespørgselsdebat i dag.
Jeg vil sige som svar til hr. Kristian Jensen, at det selvfølgelig er, som man ser på det, jeg kan følge hr. Anders Samuelsens associationsrække langt hen ad vejen.
Med hensyn til diskussionen omkring finansiering, så synes jeg, det er påfaldende, at man har skiftet finansieringsform i forhold til de meldinger, regeringspartierne, her måske især partiet Venstre, er kommet med, før skattelettelserne blev aftalt, hvor man jo meget klart slog fast, at de skulle være fuldt finansieret osv. Desuden tager man jo forskud på glæderne, hvis man kan kalde det sådan, nemlig det råderum, som der er lagt op i 2010-planen, ved at man begrænser en del af muligheden for vækst i det offentlige forbrug fremover, især for kommuner og amter.
Det er så det, man vælger at kalde finansiering.
Det er efter vores opfattelse ikke den rette måde at finansiere en skattereform på og er det heller ikke i forhold til de udmeldinger, Venstre tidligere er kommet med.
Derfor får det i øvrigt også, som vi ser det, de negative konsekvenser for amter og kommuner, at deres muligheder for at gøre godt, måske i virkeligheden også deres muligheder for at ansætte flere, bliver begrænset i de kommende år.
Derfor synes jeg ikke, at den måde, som regeringen har gjort det, er den rigtige, heller ikke i forhold til det, man selv tidligere har sagt.
Anders Samuelsen (RV), 2003-05-08:
Jeg lyttede også til Kristeligt Folkepartis ordførers, hr. Jann Sjursens, tale omkring det med finansieringen, som jeg synes et et væsentligt element, og som i hvert fald har fremprovokeret spørgsmålet fra Venstres ordfører, og jeg kunne egentlig godt tænke at tage med ind, hvordan Kristeligt Folkeparti definerer det med finansieringen.
Jeg har det sådan, og det er også lidt sådan, jeg fornemmer Kristeligt Folkeparti har det, at man har finansieret noget, når man har skaffet besparelser et andet sted, Spørgsmålet er: Er der skaffet besparelser et andet sted til den skattelettelse, som regeringen lægger op til?
Det mener jeg ikke at kunne se.
Man låner penge, man bruger af et råderum, men man skaffer ikke besparelser.
Det er jo ikke sådan, at der er for 10 mia. kr. besparelser i den offentlige sektor i den skattereform, der er lavet.
Sådan ser jeg det i hvert fald.
Kristian Jensen (V), 2003-05-08:
Det er til hr. Anders Samuelsen.
Jeg vil gerne starte med at anerkende, at Kristeligt Folkeparti afviser at bruge en finanspolitisk lempelse i den nuværende situation.
Det falder jo godt i tråd med den ansvarlige økonomiske politik, som Kristeligt Folkeparti har stået for.
Det overrasker mig ikke, men jeg vil gerne benytte lejligheden til at anerkende det.
ikke skulle være fuldt finansieret.
Man snakker om fuld finansiering på et tidspunkt, hvor overskuddet på statens saldo er historisk højt.
Line Barfod (EL), 2003-05-08:
Man har givet den ene milliardskattelettelse efter den anden til erhvervslivet samtidig med, at man skærer ned over for dem, der har mindst her i samfundet.
Oven i købet åbner man med »Fire i arbejde« op for, at endnu flere kan komme ud i tvangsaktivering, at den Farummodel, som finansministeren selv i sit tidligere liv har draget fordel af, hvor kommunerne betaler
, så f.eks. virksomheden Bodum får folk til at sidde og lave det arbejde for kontanthjælp, som de tidligere fik en ordentlig løn for. Er det den fremtid, som folk i Danmark må forvente fremover, at de mister deres arbejde med ordentlige løn- og arbejdsforhold, og i stedet så skal de tvangsaktiveres for kontanthjælpen?
Gitte Seeberg (KF), 2003-05-08:
Jeg må tilstå, at jeg undrer mig meget over det lidt kritiske indlæg og de kritiske udgydelser, som hr. Nicolai
Wammen kommer med her fra Folketingets talerstol
Er det ikke sådan, at Socialdemokratiet er med i stort set samtlige aftaler, hvad angår arbejdsmarkedspolitik og uddannelsespolitik?
Jeg synes sådan set, at de aftaler, vi har lavet på det her område, er både fremadrettede og gode.
Det har altid været sådan, og det var en af de første ting, jeg lærte, da jeg gik ind i politik, at man skal rose de aftaler, man selv er en del af.