Jacob Buksti (S), 1998-12-08:
Jeg vil gerne takke statsministeren og økonomiministeren for deres grundige redegørelser.
I Socialdemokratiet anser vi det for vigtigt at følge med i udviklingen i det økonomisk-monetære samarbejde i Europa, herunder specielt mellem de 11 eurolande, og løbende vurdere konsekvenserne for dansk økonomi, velfærd og beskæftigelse.
På vores seneste kongres slog vi derfor også fast, at vi ønsker en debat med befolkningen om konsekvenserne af vores placering i forhold til ØMU'en: Hvad betyder det at stå udenfor, og hvad vil det betyde at være med?
En debat om ØMU'en må selvfølgelig også komme ind på det danske ØMU-forbehold, og her vil jeg indledningsvis slå fast, at Socialdemokratiet står inde for, at der kommer en folkeafstemning, hvis Danmarks forhold til ØMU'en skal ændres.
Jeg ved godt, at nogle partier gerne ser forbeholdet afskaffet så hurtigt som muligt, mens andre vil have det mejslet i runer og have det til at gælde til evig tid.
For Socialdemokratiet er det vigtigt at tage debatten med befolkningen, før vi drager konklusionen, ikke omvendt.
Vi respekterer forbeholdene, og det er alene vælgernes afgørelse, om nogle af dem skal ændres.
Det kan godt være, det opleves besværligt, og det kan godt være, at nogle opfatter det som en klods om benet, men i så fald er demokratiet en klods om benet.
Når Socialdemokratiet nu har besluttet at gå aktivt ind i en debat om ØMU'en, skyldes det ikke mindst, at det er en anden ØMU, vi står over for i dag, end vi gjorde i 1992, samt at Amsterdamtraktaten indebærer et helt andet grundlag for det europæiske samarbejde, også inden for ØMU'en.
I 1992 var EU domineret af borgerlige regeringer, deres bud på fremtiden bestod af oplæg til sociale nedskæringer og lavere lønninger, og det kan jeg godt forstå at folk fandt var bekymrende.
Men det er en helt anden økonomisk politik, der præger EU-landene i dag, hvor 13 ud af 15 EU-lande er socialdemokratisk ledede.
For godt en måned siden underskrev de socialdemokratiske finansministre i EU deres bud på fremtidens økonomiske politik i ØMU'en, og her er beskæftigelse, velfærd og miljø omdrejningspunktet.
I 1992 blev ØMU'en kritiseret for, at hensynet til beskæftigelsen ikke var prioriteret højt nok, og der blev også udtrykt frygt for, at det ville kræve sociale nedskæringer, hvis Danmark skulle leve op til ØMU'ens krav.
Danmark er det bedste bevis på, at man godt kan fastholde og forbedre velfærden, selv om man følger ØMU'ens konvergenskrav.
Kritikken af den manglende fokus på beskæftigelsen kom
Der er i dag en helt anden fokus på beskæftigelsen i EU, også i ØMU'en.
Amsterdamtraktaten styrkede det samarbejde om beskæftigelsen, som allerede er trådt i kraft, og EU's regeringschefer har ved flere lejligheder slået fast, at et vigtigt mål med ØMU'en også er at fremme beskæftigelsen.
Det skete således bl.a. på topmødet i Cardiff i juni i år.
Vi oplever også nu, at beskæftigelsen har høj prioritet
blandt de 11 ØMU-lande, og i praksis vil vi givetvis se, at en stor del af beskæftigelsespolitikken vil blive besluttet i Euro-11-Rådet, hvor Danmark ikke er med.
Derfor er det en politisk pris at betale ved at stå uden for ØMU'en, at vi ikke kan deltage fuldt ud i udformningen af EU's beskæftigelsespolitik.
Det er et af de områder, Socialdemokratiet mener det er vigtigt at diskutere med befolkningen, især fordi vi netop tillægger beskæftigelsesudviklingen i både Danmark og EU afgørende betydning.
Den danske økonomi er stærk, og vi kan sagtens klare os uden for ØMU'en, men vi skal selvfølgelig diskutere prisen for at stå uden for med befolkningen.
Derfor er det også positivt, at regeringen her i dag har lagt op til at informere borgere og virksomheder om euroen.
Til sidst skal jeg på vegne af Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »Folketinget konstaterer, at det valutariske samarbejde i Europa går ind i en ny fase med etableringen af eurosamarbejdet for de 11 EU-medlemslande fra 1. januar 1999.
Der er derfor behov for at fastholde og videreføre en grundig og nuanceret debat om indholdet af eurosamarbejdet og konsekvenserne for bl.a. Danmark.
Folketinget opfordrer regeringen til løbende at fremlægge oplysninger og vurderinger om eurosamarbejdets udvikling, herunder at belyse fordele og ulemper for Danmark i forhold til forskellige former for tilknytning til eurosamarbejdet.«