runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristen Touborg (SF), 2004-11-26:
For så vidt angår den rent tekniske del af lovforslaget, som er en sammenskrivning af flere love, har vi ingen særlige bemærkninger til det.
Det er ganske udmærket at gøre lovene mere effektive og mere gennemskuelige, så det skal jeg ikke bruge lang tid på.
Derimod synes jeg nok, det er værd at vurdere det rimelige i at blive ved med at lade skatteyderne betale for helt private jordfordelinger.
Se fra gammel tid var det sådan, at vi havde en landbrugslov, som indebar, at man søgte at samle landbrugsjorderne, hvor de lå meget spredt.
Da var der også en samfundsmæssig fornuft i det.
Med de mange husmandssteder, med de mange lodder, der lå rundtomkring, var der meget rimelighed i, at man brugte nogle skatteyderpenge til at lave bedre arronderingsmæssige forhold inden for landbruget.
Der kunne spares nogle samfundsressourcer ved, at der ikke var så lang en transport ud til alle lodderne osv.
Men med de seneste ændringer af landbrugsloven, der jo er gået ud på at give lov til at eje flere ejendomme, der ligger ret langt væk, og at give lov til langt større sammenlægningsgrænser, er der jo sket det, at staten i virkeligheden giver lov til, at private bønder kan sprede arronderingen, men den siger samtidig, at vi godt vil give statstilskud til at forbedre arronderingen lidt.
Det virker lidt dobbeltmoralsk i dag.
Derfor synes jeg, at der er god grund til at overveje, om man skal blive ved med at bruge skatteydermidler til at lave forbedret arrondering, når man alligevel i loven har åbnet for, at tingene spredes.
Så vil jeg gerne sige i forlængelse af det, at det jo er indlysende, at hvor der indgår offentlige hensyn, hvor der er almennyttige hensyn, der skal varetages, det kunne være, som der tidligere er talt om, til motorveje, og det kan også være andre ting, er det meget hensigtsmæssigt og udmærket.
Det er også udmærket, at man kan lave puljejord, sådan at man kan fordele det, men lige den ende med, at man udelukkende giver skatteydertilskuddene til private, er vi betænkelige ved.
Så vil jeg godt spørge ministeren, hvor få lodsejere der egentlig må være involveret i en jordfordelingssag, før man ikke kan få tilskud.
Jeg har jo spurgt om det i forbindelse med, at vi havde teknisk gennemgang, men da syntes jeg ikke, at jeg fik noget særlig klart svar, så jeg vil egentlig godt høre, om ministeren nu kan give et svar på, hvor få i jordfordelingssager der får, altså hvor få lodsejere.
Sagt på en lidt anden måde: Kan man lave fusk med, at hvis der er et par stykker eller tre, der handler med hinanden om jorden, så kan de få staten til at betale for sammenlægningen eller en del af den?
Jeg vil altså godt have at vide, hvor langt man har været nede i antal lodsejere.
Det er klart, at vi vil kigge på sagen, når vi får den under udvalgsbehandling, og så vil vi arbejde på, at man kunne få den del ud, hvor der kunne være et vis misbrug inden for området.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2004-11-26:
Lovforslaget er en sammenskrivning af jordfordelingsloven og jordkøbsloven, en tiltrængt modernisering med mulighed for at gennemføre miljø- og naturprojekter i det åbne land samt almindelige arronderingsmæssige forhold, alt sammen noget De Konservative kan støtte.
Det bliver gjort enklere for det offentlige at købe og sælge jord, bl.a. i forbindelse med jordfordeling.
Der åbnes mulighed for gennem jordkøb at etablere jordpuljer, idet gennemførelse af jordfordeling ved arealkrævende projekter i det åbne land ofte kræver, at man har en mulighed for at tilbyde puljejord.
I lovforslaget er der også hjemmel til at købe jord til kolonihaver, som der også var i den tidligere lov.
I forbindelse med vedtagelsen af kolonihaveloven i 2001 blev begrebet varige kolonihaver introduceret, og i dag er det faktisk sådan, at 86 pct. af alle kolonihaver er varige.
Lovforslaget giver ministeren mulighed for at uddelegere visse opgaver i forbindelse med jordfordeling til private.
Det er derfor ikke unaturligt, at Den Danske Landinspektørforening i sit høringssvar tager en lang række spørgsmål op i forbindelse med lovforslaget.
Det kan også anvendes i forbindelse med gennemførelse af projekter til sikring af drikkevand, og med lovforslaget sikres det, at landbrugets muligheder ikke forringes i forbindelse med sådanne projekter.
Et udmærket forslag, som vi kan støtte.
Erik Mortensen (S), 2004-11-26:
De motorveje i Nordjylland har efterhånden måttet tåle meget.
Jeg ved, at et stort firma i Hjørring lige har afsluttet en sag med 91 lodsejere, og det har mig bekendt ikke noget som helst hverken med motorveje eller andre trafikale ting at gøre, for der er det helt oplagt, som hr. Jens Kirk nævner, at der var almenvellets interesse åbenlys.
Men jeg vil nok kunne finde adskillige jordfordelingssager, hvor det kun tjener den enkelte landmands private interesser.
At man så måske ad omveje også kan finde en flig af noget almennyttigt og dermed åbne for ansøgning om landdistriktsmidlerne, vil jeg anse for at være meget sandsynligt.
Jens Kirk (V), 2004-11-26:
Nu skal jeg ikke begynde en længere diskussion med hr. Erik Mortensen, men det drejer sig om det lille tilskud, der kunne være i det, hvis der også var almene ting i det.
Kunne der ikke være lidt almen interesse i det, vil jeg gerne spørge hr. Erik Mortensen?
Socialdemokraterne kender jo til motorvejene i Nordjylland.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-11-26:
Jeg vil gerne sige tak for debatten.
Jeg synes også, den har vist, at vi er enige om, at vi skulle gøre noget ved det.
Der har været synspunkter fremme om forskellige elementer, og jeg synes, at det må være sådan i en debat, som selvfølgelig vil fylde meget, fordi det er noget, der dels drejer sig om meget store beløb, dels berører mange store områder.
Der var et enkelt spørgsmål til mig fra hr. Martin Lidegaard, der med hensyn til landdistriktspolitikken spurgte til, hvordan det lå med generelle drøftelser.
Der vil jeg gerne sige, at det er helt klart, at jeg vil tage en runde med alle partierne og der diskutere indholdet af den nye landdistriktspolitik med dem.
Hermed sluttede forhandlingen.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-11-26:
Når vi i Kristendemokraterne synes, at det er en god idé at rejse den her forespørgselsdebat, er det, fordi vi synes, at jo mere åbenhed der er, des bedre er det, og vi mener også, at det kunne være en fordel at drøfte tingene i en åben kreds.
Vi glæder os selvfølgelig over, at landbrugsstøtten er i færd med at blive omlagt, altså at støtten fjernes fra produktionen.
Men det viser sig med det eksempel, som vi diskuterer i dag, at landbrugsstøtten generelt er noget makværk, og derfor er det selvfølgelig vigtigt, at der er sat skub i afviklingen af landbrugsstøtten.
Jeg tror, at vi i tiden, der kommer, efterhånden som vi afvikler landbrugsstøtten, vil opleve fænomener af lignende karakter som dem, vi diskuterer i dag.
Det er klart, at noget, der er bygget så voldsomt op, vil give problemer, når det skal afvikles, og man må selvfølgelig altid være på forkant med at få lavet nogle ordninger, sådan at det kan fungere på bedste vis.
Man kan også diskutere, om landbrugsstøtte reelt er landbrugsstøtte, når det kommer til stykket.
Vi har jo næsten fået ind med modermælken, at det er støtte til landbruget.
Indimellem kunne man godt overveje, om ikke landbrugsstøtte i højere grad er forbrugerstøtte, end det er landbrugsstøtte.
Nu hørte vi godt nok den tidligere ordfører, hr. Keld Albrechtsen, sige noget om, at fødevarerne i Norden er dyrere end andre steder, og det er rigtigt nok – jeg håber, at det beror sig på kvaliteten, men det vil undersøgelser jo vise – men det er i hvert fald et faktum, at lige når det gælder oksekødproduktion, er det sådan, at landmændene i dag stort set får det samme for deres kød, som de fik for 20 år siden.
Det er jo egentlig en underlig måde at gøre det på, og derfor er det, jeg siger, at der også kunne være forbrugerstøtte i det her.
Vi glæder os over, at støtten omlægges og afvikles.
Vi glæder os også over, at der gives støtte til vedvarende græsarealer, og at den hæves, for det har en miljømæssig god effekt.
Så noget godt er der da i det.
Men det er ikke ensbetydende med, at problemet er løst.
Det er måske et spørgsmål, om problemet, når alt kommer til alt, overhovedet kan løses, for EU-regler blokerer for, at der kan komme en optimal løsning på problemet, og det kunne jo sige os noget om vores indflydelse i EU eller mangel på samme.
Når det gælder jordskatterne, er det selvfølgelig lidt specielt, at der er den kobling.
Vi Kristendemokrater er altid gået ind for, at skatter på produktionsjord skulle sænkes, men at det lige kobles sammen med præmierne til oksekød, er måske uheldigt.
I det hele taget mener vi, at vi for fremtiden må diskutere jordskatterne, også set i lyset af den kommende strukturreform med hensyn til, at der er forskellige jordskatter fra kommune til kommune, når det gælder beboelse og fritidshuse.
Det er altså et område, som vi også i tiden fremover skal diskutere, og der skal vi ind og kigge på skatterne på produktionsjord en gang til, men vi glæder os over, at de er sænket det, de er sænket nu.
Svend Auken (S), 2004-11-26:
Nu er hr. Keld Albrechtsen ikke med i aftalen, og det giver jo altid en kritisk tilgang til problemerne.
Hr. Keld Albrechtsen skal være opmærksom på, at aftalen netop er udformet sådan, at hvis tilstanden med statslig majoritet skal ændres, kræver det enighed mellem partierne.
Det vil sige, at hvis man ved en fusion finder frem til en anden konstruktion end 51 pct. eller mere statsligt ejerskab, kræver det enighed mellem partierne, og det vil altså sige, at der ikke kan gennemføres en fusion, som ændrer det forhold, medmindre der er enighed mellem de partier, der står bag aftalen.
Jens Kirk (V), 2004-11-26:
Venstre hilser forslaget om en sammenskrivning af jordfordelings- og jordkøbsloven i jordfordelingsforslaget velkommen.
I langt de fleste tilfælde kræves der puljejord til rådighed, når ejendomsarrondering og struktur skal forbedres.
Ligeledes har det vist sig, at jordfordeling med fordel kan anvendes i forbindelse med naturgenopretning, naturpleje, skovtilplantning, rekreative områder og større anlægsprojekter.
Yderligere finder vi, at det er godt, at hjemmelen for staten til at pålægge forkøbsret til fri jord videreføres, at hjemmelen til køb af jord til kolonihaveformål videreføres, og at begrebet varige kolonihaveområder bibeholdes.
Tillige kan det tilføjes, at vi finder, at det er godt, at opgaverne i forbindelse med jordfordelingen helt eller delvis kan udlægges til private.
Venstre kan tilslutte sig forslaget og vil gå positivt ind i udvalgsarbejdet.
Kristen Touborg (SF), 2004-11-26:
Ja, det kan jeg faktisk godt forestille mig, for en jordfordeling kan jo også være en handel mellem to landmænd og ikke andet.
Det er jo også en form for jordfordeling.
Så jeg tror, der findes sager, hvor der ikke er søgt, men jeg tror samtidig, at der bliver søgt til meget små jordfordelinger eller altså med meget få lodsejere.
Det vil jeg mene at man godt kan anse for at være misbrug af offentlige midler, og det vil jeg sådan set godt gøre en indsats for at få stoppet.
Christian H. Hansen (DF), 2004-11-26:
Lovforslaget her er en sammenskrivning af loven om jordfordeling og jordkøbsloven, og indledningsvis kan jeg sige, at Dansk Folkeparti kan støtte forslaget.
Som det fremgår af bemærkningerne, viderefører lovforslaget også i vid udstrækning de gældende bestemmelser, der er i de to andre love.
Så er der det, som har været nævnt heroppefra, om kolonihaveformål, nemlig at elementerne fra vedtagelsen af kolonihaveloven fra 2001 også videreføres.
Her indføres så begrebet varige kolonihaveområder, og vi er i Dansk Folkeparti tilfredse med, at man nu gør det således, at man nu kun kan nedlægge, hvis det er af væsentlige samfundsmæssige interesser, man skal gøre det.
Så det kan vi støtte.
Jeg har en enkelt bemærkning, og jeg tror, at jeg også har drøftet det under behandling af en anden lov, og det er en bemærkning til § 19, stk. 4.
Det er den vedrørende fonde.
Her har vi helt klart i loven om landbrugsejendomme præciseret, at når vi taler fonde, så skal der være total gennemsigtighed med disse fonde, før de skal kunne opnå en status, som de gør her.
Jeg mener, at det, der er præciseret i loven om landbrugsejendomme, også skal præciseres nøjagtigt i dette lovforslag, før Dansk Folkeparti kan støtte det.
Det kan godt være, at der er nogle små hentydninger i nogle bemærkninger hist og her, og at vi kan finde lidt omme på den sidste side, men det er ikke tilfredsstillende.
Det skal præciseres på nøjagtig samme måde, som det er i lov om landbrugsejendomme.
Hvis det er noget, vi sådan kan ordne i løbet af eftermiddagen, så er vi klar til en hurtig udvalgsbehandling af det her forslag.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-26:
Nå ja, det var bare en lidt anden måde at sige på, at jeg har ret.
Men kunne vi ikke få det skåret ud i pap, sådan at det er til at forstå, hvad der bliver sagt.
Det, jeg siger, er, at hvis man vedtager det her lovforslag – og så bekræfter hr. Lilleholt, at der så sideløbende kan gennemføres den fusion – og hvis bestemmelserne i det her lovforslag gælder, og man sideløbende laver den fusion, så kan det ikke længere sikres, at staten via sine aktier i DONG har en majoritet i det fusionerede selskab, og så er kontrollen med DONG og dermed det fusionerede selskab gået staten af hænde, for så kan et andet flertal dannes eventuelt på basis af, at udenlandske selskaber opkøber kommunale og forbrugerejede aktier i det fusionerede selskab.
Jeg vil opfatte det sådan, at hr. Lilleholt bekræftede, at det lige præcis er, hvad der kan gå hen og ske, og at det vel formentlig også har været meningen, og så har man snydt Socialdemokraterne, så det driver ned ad væggene.
Lars Christian Lilleholt (V), 2004-11-26:
Ja, det kan ordføreren bekræfte.
Vi har indgået en bred politisk aftale, som vi har tradition for på energiområdet.
Det kan jeg bekræfte over for hr. Svend Auken.
Svend Auken (S), 2004-11-26:
Vil ordføreren ikke bekræfte, at proceduren netop er sådan tilrettelagt, at der mellem de partier, der står bag aftalen om DONG, hele tiden skal være enighed om, i hvilken takt og på hvilken måde vi vedtager tingene, så man netop tager højde for de problemer, som hr. Keld Albrechtsen nævner?
Kan ordføreren bekræfte, at med den procedure, der er tilrettelagt inden tredjebehandlingen, har vi netop mulighed for at tage højde for eventuelle fusioner, eller hvad der ellers måtte ske af glædelige ting i de forhandlinger, som foregår andre steder end her?
Lars Christian Lilleholt (V), 2004-11-26:
Der sker ganske meget på energimarkedet i øjeblikket.
Der er mange forhandlinger og mange fusionsforhandlinger og mange muligheder for nye alliancer, som det er svært at udtale sig om.
Hverken hr. Keld Albrechtsen eller jeg, tror jeg, har den nødvendige indsigt i de forhandlinger, der p.t. foregår.
Det, vi forholder os til i dag, er det konkret fremsatte lovforslag omkring en privatisering af DONG og rammerne for denne privatisering og intet andet.
Lars Christian Lilleholt (V), 2004-11-26:
Dette lovforslag er uafhængigt af de igangværende forhandlinger om en mulig fusion mellem DONG og Elsam.
Sker der en fusion mellem DONG og Elsam, så er der en ny situation, som forligspartierne efterfølgende må drøfte.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-26:
Man kan ikke engang være sikker på, at det offentlige, altså kommuner og stat sammenlagt, i fremtiden vil kunne have en majoritet, og staten vil ikke længere kunne kontrollere noget som helst.
Dermed har man jo så undermineret den aftale, man nu hævder man har, om, at staten skal bevare en majoritet.
Så jeg synes, at det er underligt, at man nu fremsætter det, og der så efterfølgende kan gennemføres en fusion, som i realiteten fratager staten enhver indflydelse i et nyt fusioneret selskab.
Lars Christian Lilleholt (V), 2004-11-26:
Da vores energipolitiske ordfører, hr. Kim Andersen, ikke kan være til stede i dag, skal jeg meddele, at Venstre kan støtte det fremsatte lovforslag L 99.
Lovforslaget skal ses som en forlængelse af den aftale, der blev indgået den 7. oktober i år mellem regeringspartierne, Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, SF og Det Radikale Venstre om vilkårene for salg af aktierne i DONG, en aftale, som Kristendemokraterne siden er gået med til, og det er vi i Venstre meget glade for.
Energimarkederne skal liberaliseres, og energiselskaberne skal i stigende omfang arbejde på internationale vilkår.
Det er naturligt, og det har vi arbejdet for længe.
I den situation er der ikke belæg for, at staten skal være eneejer af et gasselskab som DONG, tværtimod.
Et statsligt ejerskab kan virke hæmmende på muligheden for, at et selskab med base i Danmark kan virke på de internationale markeder og gøre sig stærk.
Venstre har længe arbejdet for en privatisering af DONG, og det fremgår også af regeringsgrundlaget fra 2001.
Det fremsatte forslag er den formelle start på denne proces.
DONG skal introduceres på børsen og underlægges almindelig aktieselskabslovgivning og frigøres fra de pligter, som selskabet har været underlagt som følge af den særlige lovgivning for DONG.
En introduktion på børsen vil kunne påbegyndes, og vi finder det hensigtsmæssigt at begynde med et aktiesalg til en bred ejerkreds.
Det er en ganske fornuftig strategi.
Vi noterer med tilfredshed, at der er bred enighed om, at introduktion til børsen kan medføre salg af indtil 49 pct. af aktierne.
Staten vil således fortsat frem til 2015, eller indtil andet aftales i forligskredsen, have majoriteten i selskabet.
På den måde vil staten fortsat have den afgørende indflydelse på naturgasnettet og på naturgaslagrene.
Det finder vi er vigtigt.
Imidlertid repræsenterer nettene og lagrene så stor en del af DONG's samlede værdi, at det nødvendigvis må indgå i den samlede privatiseringsstrategi.
I en liberaliseret energiverden er det ligesom på elsiden vigtigt, at der er lige adgang til gassens hovedfærdselsårer.
Det er en samfundsmæssig forpligtelse at sørge for det, og vi noterer os med tilfredshed lovforslagets bestemmelser om tilbagekøbspligt.
Fri konkurrence og lige adgang til naturgasnettet for alle udbydere er forudsætningen for, at gaskunderne kan sikres konkurrencedygtige priser.
Vi noterer i den forbindelse, at DONG A/S også efter introduktion til børsen vil være underlagt naturgasforsyningslovgivningens rammer, herunder tilsynets regulering af vilkår og priser og adgang til infrastrukturen.
Lovforslaget rummer mange andre principper og regelsæt, hvoraf mange kan henføres til naturgassens barndom her i landet, bestemmelser, som er opfyldt, og som tiden er løbet fra.
DONG står over for en ny æra med muligheder for ekspansion, værdiforøgelse og en bred ejerkreds, en fremtid som moderne, frit konkurrerende selskab i et internationalt marked.
Det kan Venstre støtte, og Venstre kan støtte lovforslaget.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-11-26:
Jamen det vil jeg gerne kvittere for og sige, at det er jeg helt indstillet på at vi tager en debat om.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-26:
Jeg siger tak til ministeren for tilsagnet om, at vi går ind og drøfter de spørgsmål, der er stillet her under debatten, men blot med hensyn til det, ministeren nu siger med hensyn til mulighederne for at modsætte sig deltagelse i en jordfordeling i forbindelse med naturgenopretning, så har jeg læst § 4 i lovforslaget sådan, at det svækker den nuværende lovgivning.
Vi kan så få opklaret i udvalget, om jeg har ret i det, men det, vi er betænkelige ved, er, hvis det bliver vanskeligere nu at gennemføre en naturgenopretning, end det er efter den eksisterende lovgivning.
Det ville vi være meget kede af.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-11-26:
Kristendemokraterne er positive over for lovforslaget og for at få de her to love sammenskrevet.
Som også tidligere ordførere har nævnt, er der dog det lille men, nemlig om det kan passe, at skatteydere skal betale for privat jordfordeling.
Og det vil vi gerne kigge på under udvalgsarbejdet.
Jeg har også bemærket, at når det gælder natur- og miljøprojekter, så er det frivilligt at deltage.
Vi går selvfølgelig ud fra, at det ikke udelukker, at det i nogle tilfælde, hvor man har beslutning om sådanne projekter, kan blive nødvendigt at ekspropriere med de erstatninger, som så ligger deri.
Jeg tror ikke, vi kan tage en beslutning om, at det aldrig skal ske mere.
Man kan have en forskellig holdning til det, men de nordjyske motorveje har faktisk betydet vækst nogle steder i Nordjylland.
Og så synes vi faktisk, de er meget rare.
Vi har det ligesom Niels Hausgaard, at det nu også er en naturoplevelse at køre på de nordjyske motorveje, hvor man kan se rådyrene græsse i midterrabatten.
Det er en hel speciel form, og den glæder vi os over.
Martin Lidegaard (RV), 2004-11-26:
For så vidt angår sammenskrivning af de forskellige tidligere love og de tekniske tilretninger er Det Radikale Venstre helt overordnet positiv, og det er vi også over for lovforslaget som helhed.
Jeg synes, at det egentlig er en interessant debat, der blev rejst her af SF's ordfører, fordi den jo understreger, at jordfordeling er mange ting nu om dage.
Der er jordfordeling af naturhensyn; der er jordfordeling af trafikale hensyn – nu mener vi fra radikal side, at vi nok har bygget de fleste af de motorveje, der skal bygges i landet, men det er jo en anden diskussion i et andet forum – der er jordfordeling af hensyn til arrondering og af landbrugsmæssige hensyn, kan man sige.
Det kunne jo godt være, at det kunne være interessant at kigge lidt på, om man skal have forskellig indstilling til de forskellige formål, som loven skal have.
Herunder er vi da lidt interesserede i at høre nærmere om det, som Danmarks Naturfredningsforening er ude at foreslå om et jordfordelingsnævn i forhold til den del af det, som handler om natur, altså så man måske kan få nogle større og mere ambitiøse naturprojekter.
Med disse spørgsmål i hu vil vi gå positivt ind i lovbehandlingen.
Klaus Hækkerup (S), 2004-11-30:
Lad os nu ikke vende tilbage til, hvad jeg sagde, selv om Dansk Folkepartis ordfører angiver det en smule fordrejet, men det er jo en del af det, politikere ofte gør.
Jeg synes bare ikke, jeg har fået svar på mit spørgsmål til Dansk Folkeparti.
Hvorfor sikrede Dansk Folkeparti ikke i forbindelse med forhandlingerne om strukturreformen, at spørgsmålet om kommunesammenlægninger, der dog er en væsentlig del, blev undergivet mulighed for folkeafstemninger i de pågældende kommuner, at borgerne også kunne sikre sig, at de kunne blive spurgt om, hvorvidt en kommune skulle deles eller ej, de steder hvor kommunalbestyrelsen ikke gør det?
Jeg synes ikke, det er noget svar, at Dansk Folkepartis ordfører står her og siger: Ork jo, det tænkte vi meget på, og det tager vi stilling til, når hele strukturreformen er gennemført.
Det synes jeg ærlig talt er at holde vælgerne for nar.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-11-30:
Hr. Klaus Hækkerup aner jo overhovedet intet om, i hvilket omfang vi tager hensyn til, om der har været afholdt folkeafstemninger eller ej i spørgsmålet om borgerønsker i den enkelte kommune og med eksempelvis en deling af en kommune.
Det er jo først noget, der kommer til debat på et senere tidspunkt, når ønskerne kommer ind, når protester kommer ind fra de kommuner, der har borgere, der ikke føler, at de er blevet hørt, hvorvidt man så skal godkende en sammenlægning, som man måske har en vurdering af på baggrund af indsamlede underskrifter, at et meget, meget stort mindretal, måske endda et flertal er imod.
Hr. Klaus Hækkerup aner jo ikke, om vi som en del af forligskredsen om en strukturreform vil gå ind og problematisere det i forhold til en konkret sammenlægning.
Det har vi jo mulighed for, fordi vi er forligspart i strukturreformen, og vi derfor selvfølgelig skal diskutere med regeringen alle de her spørgsmål, der måtte dukke op om sammenlægninger, og specielt de områder, hvor der måtte være protester fra borgere, der ikke føler at være blevet hørt.
Derfor er det også mit råd til kommunerne, at man i den fase, man er i, tager det dybt alvorligt, at man ikke skal køre hen over sin lokale befolkning, for der er ingen sikkerhed for, at vi ikke kommer som forligspart på et senere tidspunkt og problematiserer lige præcis den her del af det.