runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Buksti (S), 2002-12-09:
Jeg skal fortsætte dér, hvor hr. Jens Peter Vernersen slap, for der er jo flere, der har sat spørgsmålstegn ved visdommen i den måde, man har indrettet ældrechecken på. Vi har først fået at vide, at man vil gøre en målrettet indsats, som giver et løft for de økonomisk svageste pensionister.
Det er jo et løfte til de dårligst stillede, som sidder og vender hver eneste krone
, men når det er sådan, at jeg er en af de Socialdemokrater, som ikke kan støtte forslaget, er det, fordi jeg er ret sikker på, at mange af dem, som sidder vender hver krone, hvis de overhovedet har nogen, vil ende med at føle sig ret meget snydt.
Derfor vil jeg gerne bede hr. Kristian Jensen bekræfte det, som fremgår af de svar, vi har fået fra finansministeren, nemlig at hvis man er kassedame og har været 7-8 år på arbejdsmarkedet og dermed optjent ret til at få 4.800 kr. i ATP, mister man 5.000 kr, fordi man ikke kan få ældrechecken, altså mere end 100 pct.s beskatning.
Men en grossererfrue, der aldrig nogen sinde har været på arbejdsmarkedet og sidder i millionvillaen i Hellerup, kan få udbetalt ældrechecken i modsætning til en pensionist, som har været så dum at tage en ekstraindtægt på 5.000 kr. ved havearbejde.
Denne pensionist mister ikke bare de 5.000 kr. i ældrechecken, men får også nedsat sin boligydelse med 1.100 kr., og det vil sige, at de 5.000 kr. beskattes med 6.100 kr.
Det er en beskatning på 122 pct., og synes hr. Kristian Jensen, at det er i overensstemmelse med skattestoppet?
Aage Frandsen (SF), 2002-12-09:
Hr. Ole Sohn og jeg har prøvet på at få hr. Kristian Jensen til at forholde sig til den forventede ekstraudgift på 1 mia. kr. i 2003.
Det hjælper ikke at henvise til, at man mener, der er en kassebeholdning på 300 mio. kr., som ikke bruges, ude i kommunerne, og det er heller ikke nok at henvise til, at der kommer jo forhandlinger, for det er vel med henblik på 2004.
Man kan jo sige, at det er godt, der er nogle kommuner, der har glemt lidt på kistebunden, for så har de da lidt at gøre godt med.
Så i forlængelse af fru Bodil Kornbeks spørgsmål om folkeskolen
: Jeg ved godt, at det kan være svært for en Venstremand at sige, at man har statsliggjort folkeskolen, men er vi ikke enige om, at disse trinmål på udvalgte klassetrin er en klar statsliggørelse af noget, som ikke tidligere var statsliggjort?
Og er det ikke rigtigt, at det aldrig har været Venstres politik, men at det er Det Konservative Folkeparti, der endelig har fået sat et lille fodaftryk?
Kristen Touborg (SF), 2002-12-09:
Det er vedrørende udligningsreformen, og faktisk er spørgsmålet blevet aktualiseret i mellemtiden.
Hr. Kristian Jensen sagde på et tidspunkt, at under ét er kommunernes kassebeholdninger stigende.
Det betyder jo, at der er endnu mere brug for en udligningsreform, og regeringen har det jo sådan, at kommunerne skal opfylde aftalen til punkt og prikke, helt ned til den tiende decimal.
Men det gælder altså åbenbart ikke helt for regeringen, når den laver aftaler med KL.
Spørgsmålet, jeg gerne vil have et helt konkret svar på fra Venstres ordfører, er: Kan Venstres ordfører bekræfte, at regeringen gav et løfte til KL for et halvt år siden om, at der skulle komme en omfattende udligningsreform pr. 1. januar 2003?
Jens Peter Vernersen (S), 2002-12-09:
Hr. Kristian Jensen har nogen gange henvist til erhvervsskattepakken, og jeg vil bare gentage, at i den erhvervsskattepakke findes der deciderede huller, der trækker penge ud til den enkelte virksomhedsejer eller giver nogle fradrag, så der aldrig kommer til at ske beskatning.
Disse huller skal lukkes, mener vi i Socialdemokratiet, for de koster 350 mio. kr. Det mener vi nu, og det mener vi også fremover.
Lad mig så sige, at der er stillet omkring 25 spørgsmål og endda nogle ekstra om ældrechecken.
135.000 personer, heraf i hvert fald 40.000 førtidspensionister, har frivilligt indbetalt til ATP, i gennemsnit 2.300 kr. om året. Men hver eneste krone bliver modregnet, så de kunne lige så godt have smidt de 2.300 kr. ud af vinduet, for de havde haft præcis det samme ud af dem.
De kunne have haft fornøjelse af pengene og måske taget på en bustur sydpå, disse 135.000 personer, som i gennemsnit betaler 2.300 kr. om året, og vi synes, det er det store ATP-røveri.
Kristian Jensen (V), 2002-12-09:
Jeg skal igen sige til hr. Aage Frandsen, at jeg forholder mig til forudsigelserne om en øget lønudgift i kommunerne, for vi kan jo endnu ikke sige præcis, hvordan det bliver.
Der er en forudsætning om, at der muligvis vil komme et øget lønpres i kommunerne, og det kan være mere eller mindre sandsynligt, at det vil komme, men hverken hr. Aage Frandsen eller jeg kan sige, at det kommer.
Derfor er det meget naturligt, at når man har haft et udgangspunkt for en kommunal økonomiaftale, holder man fast ved det udgangspunkt, indtil man har klarhed over, hvordan udviklingen bliver, og den klarhed kommer, når man i forbindelse med den kommende kommuneaftale for 2004 sætter sig ned og kigger på, hvordan det er gået.
Men inden man har klarhed, inden man har vished, synes jeg, det vil være meget letsindigt at starte med at sige, at nu må vi rette til, uden at man er klar over, hvorledes man egentlig skal rette til, og hvilke forhold der måtte være.
Derfor synes jeg, det er helt naturligt, at man forholder sig til udgangspunktet, når man skal aftale det næste års kommunale økonomi.
Med hensyn til folkeskolen er det sådan, at i Venstres uddannelsesoplæg har vi bekendt os meget tydeligt til det, vi har kaldt klare mål.
Det er dem, der nu ved lov bliver bindende delmål, og derfor har vi overhovedet ikke noget problem i Venstre med det folkeskoleforlig, der er indgået.
under ét, for begge ordføreres spørgsmål gik på udligningsreformen.
Her er det sådan, at indenrigsministeren har sagt ganske klart til Folketingets Kommunaludvalg, at den udligningsmåde, vi har nu, bliver tilrettet i det kommende år, for selv om vi har nedsat en strukturkommission, er der nogle knaster, som det er meget rimeligt og meget nødvendigt at kigge på, og de vil også blive taget op.
På længere sigt skal vi have lavet en mere omfattende ændring, og derfor er det forkert at tegne et billede af, at der ikke bliver nogen udligningsreform.
Der bliver en lang række tilretninger af det udligningssystem, vi kender i dag og som vi kender, og når vi kender Strukturkommissionens rapport kan vi tage de politiske beslutninger og sige: Hvordan skal den fremtidige udligningsstruktur se ud?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-12-10:
Jeg er glad for, at svaret bliver en lille smule mere klart, hver gang spørgsmålet bliver stillet. Det synes jeg er godt.
Jeg vil også godt medgive fru Lissa Mathiasen, for det skal også med, når historien skrives om det her, og ansvaret skal placeres ved det kommende folketingsvalg, at den grundlæggende årsag til, at det kunne lade sig gøre for regeringen at tage 1 mia. kr. fra lejerne i den her omgang, var, at Dansk Folkeparti gav regeringen den melding, at den kunne bare køre løs.
Det satte Socialdemokratiet i en vanskelig position, vil jeg godt medgive fru Lissa Mathiasen.
Jeg er ikke enig i den konklusion, Socialdemokratiet drog.
Jeg mener, at man burde have holdt sig fra det, men det er korrekt fremstillet af fru Lissa Mathiasen, at det egentlige hovedansvar for den særskat, som er pålagt beboerne, er Dansk Folkepartis.
Der ligger det egentlige ansvar, og det er vel så også der, lejerne bør gå hen og forlange en forklaring og en indsats, næste gang der skal forhandles, for at det her ikke bare fortsætter.
Lissa Mathiasen (S), 2002-12-10:
Nuvel, hvis vi så går videre derfra og foretager det tankeeksperiment, at vi ikke fra Socialdemokratiets side havde villet stå bag det her, hvad havde konsekvensen af det så været?
Konsekvensen havde været, at knap 0,5 mia. kr. mindre om året måtte lejerne have til renovering, til forbedring.
Den del var ikke kommet med, hvis ikke vi var gået med i forliget.
Jeg tror godt, jeg tør stille det spørgsmål til lejerne, og jeg tror også, jeg kender svaret: Synes lejerne så, det er en god idé, at vi er gået med i det her forlig, eller synes lejerne, det er en dårlig idé?
Uanset hvad, så var det blevet gennemført. Når jeg kigger på de udtalelser, der er kommet fra lejernes repræsentanter i forbindelse med den her aftale, der er blevet indgået, så siger man lige nøjagtig: Det var godt, Socialdemokratiet gik med i aftalen, derved fik vi altså knap 0,5 mia. kr. mere frem til og med 2008 til forbedring og vedligeholdelse.
Havde de ikke været der, havde vi ikke fået de penge.
Det synes jeg klart siger noget om, hvad der flytter.
Flytter Enhedslistens holdning noget i forhold til lejerne?
Hjælper den lejerne?
Ikke spor!
Der var ikke noget, vi hellere ville i Socialdemokratiet end vedstå den aftale.
Et valg har bare gjort det umuligt at få indfriet den aftale.
Det har beboernes repræsentanter, der har forhandlet, også måttet erkende.
Det var grunden til, at beboernes repræsentanter heller ikke ville indgå en aftale med den nuværende regering, fordi den ikke ville give tilsvarende beløb til renovering og forbedring, og jeg tror, at hr. Keld Albrechtsen er enig, når jeg siger det her.
Vi havde også en lang diskussion om det ved førstebehandlingen.
Vi erkender så, det gør beboernes repræsentanter, og det tror jeg også lejerne gør, at uanset hvilket løfte der er givet, er det løfte væk, fordi denne regering ikke vil indfri det, den vil ikke tage det løfte på sig.
Så kommer der et lovforslag, der er et flertal, som siger, at det er vi parat til at gøre, til trods for at det ikke er efter lejernes ønske.
Vi har i kraft af forhandlinger med regeringen fået sikret, at vi kommer op på et beløb svarende til den aftale, vi havde lavet om renovering.
Jeg har sagt ved førstebehandlingen, og lad det være sagt lige så klart nu: Vi agter at fortsætte med at stille det krav, at den renoveringsindsats skal fortsætte.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-12-10:
Jeg vil også begynde med at kvittere for de ændringsforslag, der er stillet undervejs, hvilket jo også er et udtryk for samarbejde og en vilje til at lytte og også tydeliggøre de elementer, der har været lidt tvivl om.
Når det gælder aftalen i sin helhed, må vi sige, at forløbet har været langt og også noget problematisk.
Der er stadig områder i lovforslaget, som ikke er opfyldt, men Kristeligt Folkeparti stemmer selvfølgelig ja til forslaget, for vi står ved den aftale, vi har indgået, og for os står et ord og en aftale selvfølgelig ved magt.
Men der er jo elementer, som ikke er på plads.
Vi blev i aftalen lovet, at denne her klimaredegørelse skulle være klar i december, fordi den også skulle danne grundlag for den efterfølgende miljøbonus, som er meget vigtig også i forhold til havmølleparker, som jo skal i udbud.
Vi er blevet lovet det, men efterfølgende fik vi via pressen at vide
, at det ikke blev til noget, og at det blev udskudt til januar.
Det er ikke den bedste måde at samarbejde og være i et forlig på.
Jeg vil meget opfordre til, at ministeren gør sin holdning klar i forhold til, hvor vi er henne i fremtiden, når det gælder miljøbonus, når det gælder havvindmølleparker, for det er vigtigt at få ministerens ord på, at der sker en udvikling på området, også for at vi kan opfylde vores internationale forpligtelser i fremtiden.
Så jeg vil meget gerne have, at ministeren her efterfølgende tilkendegiver, hvordan det kommer til at se ud i fremtiden.
Det er i hvert fald meget vigtigt for os i Kristeligt Folkeparti, at havvindmølleparkerne ikke bare er ord og tom luft, men at der kommer nogle realiteter bag, at det bliver til noget, at det bliver en reel mulighed.
På trods af de problemer, der har været i forhold til samarbejdet, at det ikke har været let, og at vi er blevet informeret via pressen, har jeg dog alligevel en vis - skal vi sige - positiv holdning til det fremtidige samarbejde og et håb om, at det bliver forbedret, og at der kommer en mere klar kommunikation mellem ministeren og forligspartierne, så vi ikke kommer ud i de her problemstillinger, som vi må erkende der har været i forhold til aftalen og til det, der endnu ikke er klarhed over på nuværende tidspunkt.
For jeg må sige, at vi lidt køber katten i sækken, når vi ikke helt ved, hvad det nu er, vi nu stemmer ja til.
Men vi vil gøre det i overbevisning om, at det er godt både for hele det vedvarende energiområde og for industrien, og vi håber, at ministeren fremover vil anstrenge sig noget mere, end han har gjort hidtil.
Aase D. Madsen (DF), 2002-12-10:
Jeg takker for tilladelsen, for det var netop, hvad jeg ville udtale mig om.
Dansk Folkeparti har som bekendt i betænkningen redegjort for, at vi vil stemme ja til selve forslaget, men jeg kan oplyse, at Dansk Folkeparti ikke kan stemme for ændringsforslaget. Det betyder større udgifter i millionstørrelsen for elforbrugerne hvert år i en årrække fremover.
Ændringsforslaget indebærer reelt en gavecheck i form af skrotningsbeviser, der kan have en værdi på op til 600.000 kr., da de er frit omsættelige.
De 600.000 kr. kan gå til ejerne af de gamle afskrevne vindmøller, som allerede i mange år har været en stor indtægtskilde for ejerne.
Der ligger en reel gavecheck på to til tre gange effekten i de gamle møller, vel at mærke til den høje pris på 60 øre pr. kWh, og det har skabt sådan et rush for at få fat i disse skrotningsbeviser.
Og som jeg sagde før: De kan nu sælges til meget, meget store beløb.
Dansk Folkeparti kan ikke være med til, at man sender hele regningen for disse meget, meget gode ordninger videre til elforbrugerne, og vi mener også, at der jo i L 58 ligger det, at ministeren skal nedbringe omkostningerne, de forventede stigninger på 2 mia. kr. om året, ved hjælp af den pris med loft over på 36 øre.
Det er begrundelsen for, at Dansk Folkeparti ikke kan stemme for ændringsforslaget, men vi stemmer, som jeg sagde før, for selve forslaget, for vi mener, det er et skridt i den rigtige retning med hensyn til at få nedbragt udgifterne i forbindelse med vedvarende energi.
Martin Lidegaard (RV), 2002-12-10:
På vegne af Det Radikale Venstre vil jeg også gerne starte med at kvittere for ændringsforslagene, som vi alle sammen kan stemme for, og som vi synes alle sammen er udtryk for en god vilje hos regeringen, og de trækker i den rigtige retning.
Jeg vil også gerne gentage det, jeg tidligere har sagt, at i betragtning af, hvor langt parterne bag det her forlig startede fra hinanden, synes jeg egentlig, det er ganske flot, at vi har nået hinanden.
Det er også grunden til, at Det Radikale Venstre efter en lang drøftelse, vil jeg gerne sige, både med os selv og med andre politiske partier, er blevet enig med sig selv om, at vi fortsat vil støtte det samlede lovforslag i dag.
Når vi har været i tvivl, skyldes det selvfølgelig de ting, som både hr. Svend Auken og fru Anne Grete Holmsgaard har været inde på: den helt fundamentalt ubehagelige situation at stå i som forligspartner, hvor man altså har en aftale, og man har en brik, der mangler i den aftale, som man har fuld enighed om skal på plads, før vi vedtager loven.
Vi får at vide under debatten af L 34 ganske få dage før den 1. december, at den kommer inden den 1. december.
Vi får så at vide i aller-, allersidste øjeblik, at det gør den ikke alligevel.
Vi står derfor nu i dag og vedtager en lov, men vi har ikke nogen jordisk chance for at vide, hvad slutresultatet egentlig bliver.
Derfor vil jeg selvfølgelig slutte mig til de andre ordførere og bede ikke bare ministeren, men også ordførere fra regeringspartierne om at tilkendegive, hvor de forestiller sig, at den miljøbonus lander henne, for det vil altså give en sikkerhed for os andre, som vi har brug for for at kunne forsvare, at vi fortsat støtter. En anden grund til, at vi fortsat støtter, er selvfølgelig, at vi ikke vil beskyldes for ikke at stå ved det, vi har lovet, og at nogle kunne få en god undskyldning for at skippe os af.
Vi står ved de forlig, vi indgår, og vi har stadig væk tillid til, at ministeren ønsker at levere det, han har lovet at levere.
Jeg vil gerne sige, at når vi selv i den her situation fra vores side vælger at stå ved vores løfter og hjælpe denne lov på vej af hensyn til både vindmølleejerne og de forskellige parter, der er involveret i aftalen, så forventer vi og håber virkelig også, at man vil leve op til vores tillid, og at vi i januar måned vil få ikke bare en klimaaftale, men også en miljøbonus, der sikrer, at der fortsat vil blive bygget havvindmøller og produceret vindkraft i Danmark.
Det ville være fantastisk, at høre det fra ministeren
eller Venstres ordfører
Jeg kan jo som de andre ordførere ikke rigtig se anden grund til, at man i sidste øjeblik aflyser klimaplanen, end at man åbenbart har en stor intern uenighed.
Derfor kunne det være interessant at høre både Venstres og De Konservatives ordførere på det her område:
Hvad forestiller de sig med den miljøbonus?
Det ville gøre os andre og befolkningen en lille smule klogere på, hvad det egentlig er for en lov, vi vedtager om ganske føje øjeblikke.
Kim Andersen (V), 2002-12-10:
Jeg vil gerne bekræfte, at det lovforslag, vi her har til tredje behandling, er resultatet af en meget lang proces og nogle svære forhandlinger.
Men det er vel også kun et udtryk for, at det er teknisk komplicerede ting, vi har med at gøre, som involverer mange mennesker og store summer, og som har med vores konkurrenceevne at gøre. Jeg er glad for de tilkendegivelser, som vi har hørt fra Socialdemokratiets ordfører, fra SF's ordfører, fra Det
Radikale Venstres ordfører
og Kristeligt Folkepartis ordfører
om at ville vedstå forligsaftalen fra 19. juni og medvirke positivt ved tredjebehandlingen af forslaget her i dag.
Jeg vil også gerne tilkendegive, at vi den 19. juni indgik en aftale, som indeholder et nyt begreb i miljøpolitikken, nemlig en miljøbonus.
Det var også klart, at den bonus ikke kunne fastsættes, før vi havde en klimastrategi klar, og Venstre står naturligvis bag ministerens tilsagn om, at denne klimastrategi skal foreligge ved udgangen af januar måned.
Det er også klart, at vi ikke vil kunne udforme en sådan national klimastrategi, før vi har fastsat reglerne i EU-regi.
Men det vil kunne gøres efter forhandlinger i forligskredsen, når klimastrategiplanen foreligger i løbet af januar.
Og jeg vil også gerne tilkendegive, at vi vil medvirke til at give den et reelt indhold og en substans, der nøje svarer til forligsteksten af 19. juni, hvor vi taler om en omkostningseffektiv styring af vores klimaforpligtigelser. Så vil jeg også gerne sige til fru Bodil Kornbek og til hr. Martin Lidegaard, at med hensyn til havvindmølleparker er der jo ingen tvivl om, at vi herhjemme har udviklet et ganske unikt koncept for vedvarende energiproduktion, som også har industripolitiske aspekter.
Det er forhold, vi skal forholde os sagligt og seriøst til i fremtiden.
Vi har bestemt ingen intentioner om at gøre det umuligt fremover at kunne etablere havvindmølleparker i Danmark.
Derimod er der meget, der tyder på, at havvindmølleparker vil blive mere effektive, at markedet vil stige, og at muligheden for at fungere på markedets vilkår i de kommende år vil stige markant.
Men vi vil også gerne i den sammenhæng operere med de muligheder, som det nye miljøbonusbegreb giver os mulighed for.
Med de ord håber jeg, at vi kan fortsætte et fornuftigt samarbejde, om end det somme tider kan være vanskeligt, fordi det er store og komplicerede sager, som kan tage lang tid.
Vi har alligevel får snakket os frem til en løsning, som vi alle sammen kan være fælles om, og som peger fremad for miljøet, for dansk energiproduktion og for konkurrenceevnen.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-12-10:
Jeg synes egentlig, at hr. Kim Andersen skulle have holdt sig fra at gentage den der dårlige bortforklaring om, hvorfor der ikke kom et udspil den 1. december.
Det er lidt pinligt.
Alle ved, det er hamrende pinligt, alle ved, at det er en elendig forklaring at henvise til et kvotedirektiv, for forslaget har ligget i lang tid og har været igennem Europaudvalget masser af gange, og alle ved jo, at man kan fremlægge alternativer under den ene og den anden forudsætning.
Så ærlig talt: Lad nu være med at trampe i det. Regeringen har kvajet sig i det spørgsmål og er øjensynlig oppe at toppes indbyrdes, men lad dog være med at stå og demonstrere det én gang til. Så vil jeg også godt sige til hr. Kim Andersen
Jeg er glad for, at hr. Kim Andersen også indser og erkender, at det her er et vigtigt og dynamisk instrument i en videre erhvervsudvikling i Danmark, hvor vi indtil nu er i front, men hvor vi risikerer at miste den førertrøje, hvis vi ikke fortsætter udbygningen.
Martin Lidegaard (RV), 2002-12-10:
Jeg vil også meget gerne kvittere for tilsagnet om at ville stå ved den aftale, som handler om, at vi skal have skabt et grundlag for at kunne udbygge vores havvindmølleparker.
Det vil vi se frem til at forhandle om i januar.
Det, der bragte mig herop, var sådan set det samme, som bragte fru Anne Grete Holmsgaard herop, nemlig det med at klimaplanen er blevet udskudt på grund af det der direktiv, som er blevet diskuteret.
Derfor kunne det være interessant at høre både for os og for befolkningen, også, for at vi kan blive mere nuancerede i vores grundlag: Hvad skete der egentlig i løbet af de 14 dage, som gjorde, at regeringen pludselig var nødt til at udskyde klimaplanen? Hvad er det for en diskussion, der pågår om ikke blandt partierne, så blandt ministrene og i apparatet?
Hvad er hurdlen
Det samme spørgsmål kunne man jo stille ministeren.
Morten Homann (SF), 2002-12-10:
Til hr. Freddie H. Madsen: Jamen først vil jeg da gerne tilbyde at præsentere hele SF's finanslovudspil.
Der kommer en samlet finansiering, bl.a. også af SF's boligpolitik på det her punkt.
Jeg vil også gøre hr. Freddie H. Madsen opmærksom på, at for bare 10 minutter siden støttede SF faktisk et forslag om at afvikle støtten til private andelsboliger, fordi vi faktisk syntes, at det skulle finansieres, at man bygger flere ungdomsboliger, og fordi vi syntes, at det var et rimeligt sted tage pengene, så SF er meget gerne med til at finansiere det her.
Men jeg synes også, at Dansk Folkeparti har et forklaringsproblem, når man er med til at pålægge lejerne i den almene sektor en ekstraskat, når man er med til at pålægge nogle af de dårligst stillede, at det skal være dem, der er solidariske med de boligløse, mens man samtidig er med til at give milliardstore skattelettelser til erhvervslivet og folk i whiskybæltet.
Jeg synes lige, at Dansk Folkeparti skulle tænke sig om en ekstra gang.
Freddie H. Madsen (DF), 2002-12-10:
Det er til hr. Morten Homann: Jeg vil egentlig godt spørge hr. Morten Homann, hvordan SF vil finansiere den ene milliard kroner, som man bruger til ungdomsboliger, når de ikke vil være med på det her hold.