runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henriette Kjær (KF), 2003-11-21:
For nu lige at aflive en myte, så synes jeg ikke, at det skal hænge i luften her i Folketingssalen, at dem, der nu modtager ydelsen, bor i store villaer på Frederiksberg eller i Hellerup.
Det gør de altså ikke.
Vi regner jo med, at det er ca. 117.000, der vil være omfattet af denne her ydelse, og langt de fleste vil bo i en lejebolig.
Ca. 28.000 skønner vi vil bo i en ejerbolig, og vi er faktisk glade for, at vi kan have ældre mennesker, der bor i deres egen bolig, hvor de føler sig trygge.
Den har de også i sin tid selv sparet op til og afdraget på, og nu bor de der uden nødvendigvis at være storslåede i deres økonomi.
Så hold nu op med den der med, at det er fine gamle grossererfruer på Frederiksberg, der er modtagere af denne her ydelse.
Det holder ikke.
Sandy Brinck (S), 2003-11-21:
Først vil jeg godt sige, at jeg også har glædet mig over de rapporter, der viser, at ganske mange pensionister har det godt.
Men det hjælper jo ikke de pensionister, som ikke har det godt.
Og nu er det jo økonomi, vi taler om, og ikke ensomhed.
Derfor bed jeg også mærke i, at socialministeren selv nævnte boligforholdene, for det fremgår meget, meget tydeligt af den analyse, som ministeren selv har bedt om, at boligforholdene rent faktisk er noget af det mest udslagsgivende for de økonomiske vilkår for pensionister.
De får måske oven i købet en huslejestigning, fordi det tæller ind i forhold til den støtte, man kan få fra det offentlige.
Det er derfor, vi synes, at det her ikke hænger sammen.
Grete Schødts (S), 2003-11-21:
Jeg vil godt spørge socialministeren, hvordan man kan opfinde et begreb, der hedder et fradrag på 1.500 kr. pr. husstand.
Det betyder, at de ikke får ældrechecken, og det betyder, at de får en huslejestigning på 2.000 kr. om året.
Var det hensigten?
Sandy Brinck (S), 2003-11-21:
Det er ikke, fordi jeg selv ynder at sidde herinde i Folketingssalen til langt ud på fredag eftermiddag, men jeg synes bare, at Folketinget har krav på at få at vide, når vi nu stemte for en lov sidste år, som indeholdt et analysearbejde, som skulle være med til netop at målrette indsatsen over for de økonomisk svagest stillede, hvilke konklusioner i den rapport der rent faktisk ligger til grund for den model, man så har valgt. For ministeren har selvfølgelig ret i, at man kan diskutere mange forskellige modeller for at gøre det her, men man har jo valgt lige nøjagtig den her, og jeg går ud fra, at det er på baggrund af det analysearbejde, som engangsydelsen sidste år satte i gang.
Så jeg gentager sådan set bare det spørgsmål, som jeg også stillede regeringspartiernes ordførere.
Henriette Kjær (KF), 2003-11-21:
Jeg vil gerne sige tak for debatten om lovforslaget.
Jeg synes, debatten har vist, at der trods alt er en grundlæggende enighed om, at det, der er hensigten med lovforslaget, er at hjælpe de økonomisk svagest stillede ældre.
Man kan så altid diskutere niveauet for sådan en hjælp, og der er jo også flere partier, som op til finanslovforhandlingerne og også i dag her i salen har ment, at det er nødvendigt med væsentlig større forbedringer af folkepensionen og de tillægsydelser, man kan få i forbindelse med den.
Jeg mener imidlertid, at niveauet for folkepensionen er grundlæggende acceptabelt, og jeg synes derfor, det er vigtigt, at vi prøver at målrette de forbedringer til de økonomisk vanskeligst stillede pensionister. Så kan man selvfølgelig diskutere, om indretningen af reglerne for den supplerende pensionsydelse er den bedste måde at sikre en sådan målrettethed på.
nemlig i kraft af fradragsbeløbet på 1.500 kr., som trods alt gør det muligt at have beskedne indkomster fra ATP f.eks. ved siden af folkepensionen og så også samtidig modtage den fulde supplerende pensionsydelse.
Så alt i alt vil jeg gerne sige tak for tilslutningen, og de udeståender eller spørgsmål, der måtte være, er jeg selvfølgelig indstillet på at vi behandler konstruktivt i udvalget.
Line Barfod (EL), 2003-11-21:
Jeg har forståelse for, at hr. Flemming Oppfeldt ikke er boligordfører til hverdag; det er jeg heller ikke selv.
En del af baggrunden for et af de elementer, der er i det her forslag, er jo, at en udlejer, som Berlingske Tidende skrev i sin artikel, en aktiv Venstremand pludselig hævede huslejens så voldsomt, at mange lejere vil være nødt til at flytte, hvis han får medhold i den huslejestigning.
Så jeg skal bare høre, om det er Venstres holdning, at man skal have ret til som udlejer at hæve huslejen så væsentligt, at folk kan blive tvunget til at flytte.
Tove Videbæk (KD), 2003-11-21:
Intentionerne med det her forslag er at give de økonomisk svagest stillede folkepensionister et engangsbeløb på lidt over 5.000 kr., og det er jo egentlig positivt.
Problemet er dog, at de økonomisk svagest stillede eller de allerfattigste, bl.a. de personer, der ikke får en hel folkepension, men kun en brøkdel af folkepensionen udbetalt, at disse folkepensionister også kun får udbetalt en brøkdel af denne julegave.
De Konservatives finansordfører, fru Gitte Seeberg, udtalte ved en lejlighed, at hun godt ville vedstå, at det ikke nødvendigvis var de fattigste pensionister, der fik mest glæde af ældrechecken.
Det var dog en indrømmelse, der ville noget.
Der er mange folkepensionister, som er økonomisk dårligt stillede, og der skal gøres noget for dem økonomisk.
Det er vi helt enige i.
F.eks. også vedrørende praktisk hjælp og pleje bør der gøres noget.
Men dette forslag løser ikke nogen som helst problemer fremover, og som vi ser det, er dette forslag en krydsning mellem populisme og panikløsning.
Kristendemokraterne mener, at vi hellere skulle give de svageste ældre nogle varige forbedringer.
Man burde hellere levere en holdbar og samlet ældrepakke.
Det hænger simpelt hen ikke sammen.
Det er som sagt ikke de økonomisk allerdårligst stillede, der får glæde af checken. Kristendemokraterne ønsker, at de økonomisk svageste ældre skal have en økonomisk håndsrækning, men det skal ske ved en reel forbedring, som tager fat om de reelle og konkrete problemer også for de svageste.
Kristendemokraternes forslag er derfor, at regeringen hurtigst muligt tager fat på at forberede en reform, der generelt forbedrer forholdene for de dårligst stillede ældre.
De dårligst stillede ældres forhold bør generelt forbedres, og det vil Kristendemokraterne gerne medvirke til.
Men denne julegavecheck, der rammer helt forkert, kan Kristendemokraterne ikke støtte.
Line Barfod (EL), 2003-11-21:
Først til hr. Flemming Oppfeldt
: Jeg er overbevist om, at der ligger en overordnet strategi bag ved det, regeringen foretager sig, og jeg tror ikke, den overordnede strategi handler om at give til de fattige og tage fra de rige, tværtimod er det, man har gjort hele vejen igennem at tage fra de fattige og give til de rige. I forhold til de ældre er det rigtigt, at man giver lidt med den ene hånd med ældrecheck og et par andre småting, men man tager altså samtidig en række andre ydelser.
Når vi snakker sygehuse, er det rigtigt, at man har givet noget målrettet til hofteoperationer og andre operationer, men samtidig har det ført til en skævvridning, som går ud over især de ældre medicinske patienter, som ligger på overfyldte afdelinger, og hvor Ældre Sagen bl.a. råber højt om de elendige forhold, det har givet med den skævvridning.
Så billedet er ikke så enkelt.
Ganske kort til fru Pia Kristensen: Jeg tror, at det bedste, man kan gøre for folk, der har meget få penge, er at sørge for, at de i dagligdagen har penge nok til at leve for, har et fast beløb hver måned, der er så højt, så man kan leve af det, og så der helst også er lidt til at spare op af til nødvendige nyanskaffelser.
Med hensyn til børnechecken så vi da gerne, at man på mange forskellige måder forbedrede børnefamiliernes situation.
Men børnechecken er jo reelt et skattefradrag, der er ændret til en check, og som er et udtryk for, at man skal betale skat efter, hvad man har af forsørgerbyrde.
Derfor har man sagt, at fordi man har et barn at forsørge, skal man betale lidt mindre i skat, og man har så valgt at udbetale det skattefradrag som en check i stedet.
Så det er en helt anden diskussion end ældrechecken.
Pia Kristensen (DF), 2003-11-21:
Jeg vil gerne sige til fru Line Barfod, at Dansk Folkeparti ikke har ønsket den her ældrecheck, fordi der skulle stå Dansk Folkeparti på den, for det er jo faktisk slet ikke os, der har fundet på den.
Jeg ved ikke, om fru Line Barfod så Ældre Sagens blad i år 2000.
Der figurerede den faktisk som et ønske fra Ældre Sagen, og de mente, at det var den bedste måde at lave en forhøjelse af pensionen på.
Hvis man lægger det ind f.eks. i folkepensionens pensionstillæg, så vil de ældre ikke mærke det, fordi det vil gå ind i den daglige husholdning.
Formålet med en ældrecheck er, at når den bliver udbetalt én gang om året, så har en pensionist, der ikke har meget at gøre godt med, pludselig råd til en større nyanskaffelse, til et nyt køleskab, til en ny kaffemaskine osv. osv.
Jeg vil høre fru Line Barfod, om man har samme holdning i Enhedslisten til børnechecken, der udbetales hvert kvartal.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-11-21:
Jeg synes, Enhedslisten benytter sig af en teknik, som der egentlig ikke er værdi bag ved i den politiske diskussion, for Enhedslisten har en remse af nogle ting, hvor man siger: Her har man skåret ned.
Noget af det er jo egentlig ikke nedskæringer, nogle steder er det nogle justeringer, nogle stigninger og den slags.
Et eksempel er diskussionen i dag, hvor vi under et forudgående punkt har diskuteret en justering på 30 mio. kr., og nu diskuterer vi en ydelse på over 400 mio. kr.
Hvis man tager det, regeringen har gjort for de ældre, det løft, kommunerne har fået på 0,5 mia., de 400 mio. kr., forbedringer på sygehusvæsenet, som selv Socialdemokraternes formand har kvitteret for i den artikel, jeg omtalte, i Jyllands-Posten i går, jamen så bliver det jo til et meget stort milliardbeløb, som de ældre er blevet løftet med.
Over for det står nogle justeringer.
Anerkender Enhedslisten ikke, at der er en overordnet strategi her, som langt, langt overskygger de her justeringer?
Line Barfod (EL), 2003-11-21:
I Enhedslisten har vi lovet at arbejde efter det princip, at vi stemmer for den mindste forbedring, og vi mener, at der her er tale om en lille forbedring for nogle mennesker, som har meget få penge, og derfor vil vi stemme for forslaget.
Der er pensionister i dette land, der har alt, alt for få penge.
Der er et stigende fattigdomsproblem, som rapporterne de seneste dage har vist, både blandt pensionister, blandt børnefamilier, blandt førtidspensionister og mange andre.
Det burde være det, vi diskuterer: Hvad gør vi for at ændre samfundet, så vi får færre fattige, så vi måske endda helt kommer af med at have nogle, der er fattige?
Det burde være det, der var udgangspunktet for debatten.
Som det også er fremgået af debatten både i dag og tidligere, ville den bedste måde, hvis man ønskede at forbedre pensionisternes vilkår, være at forhøje folkepensionen, at forhøje den væsentligt, så den blev så høj, så man kan leve af den, og så man kan leve så godt, at man har råd til at deltage i det almindelige sociale liv i familien, har råd til at købe fødselsdagsgaver til børnebørnene, har råd til at gå på aftenskole og være sammen med andre mennesker, og har råd til at tage bussen.
I stedet er Dansk Folkeparti på trods af sine valgløfter med til årligt at forringe folkepensionen med det årlige tyveri via satsreguleringen sammen med alle øvrige partier i Folketinget bortset fra Enhedslisten.
Man forsøger så med ældrechecken, endnu en ydelse, som der vil blive noget administration omkring, endnu en ydelse, der gør det sværere for de enkelte pensionister at finde
rundt i, hvordan deres økonomi egentlig er
Dansk Folkeparti prøver så at dække over de mange nedskæringer, man samtidig gennemfører.
Man skærer på den kollektive trafik, på aftenskolerne, skærer i kommunerne, på pensionisternes mad og meget andet.
Uanset hvor lidt Dansk Folkeparti kan lide at høre om det, så vil vi blive ved med at afsløre, hvor meget man skærer, hvor meget pensionisterne kommer til at betale magtens pris, for at Dansk Folkeparti er
ved magten
Jeg kan godt forstå, at Dansk Folkeparti gerne vil have ældrechecken, og at de har stillet det som et helt klart krav i finanslovforhandlingerne, for det er jo rart at have sådan et klart beløb, man kan hive frem.
Hver eneste gang vi andre påpeger de mange nedskæringer, som Dansk Folkeparti er med til, jamen så kan man hive ældrechecken frem og sige: Se, hvad vi har fået.
Det er sådan et fint figenblad, som man forsøger at dække sig bag.
Vi synes, man burde være ærlig og sige, at man er med til at prioritere, at de rigeste får mere og dem, der har mindst, får mindre.
Men da ældrechecken som sagt trods alt giver en lille smule ekstra til nogle af dem, der har allermindst i dette land, så stemmer Enhedslisten for ældrechecken.
Niels Helveg Petersen (RV), 2003-11-21:
Det Radikale Venstre stemte imod den midlertidige ældrecheck sidste år, fordi vi fandt, at det var et dårligt forslag.
Det Radikale Venstre stemmer imod den permanente ældrecheck i år, fordi det stadig væk er et dårligt forslag.
Det er såmænd ikke blevet bedre i årets løb. Fru Sandy Brinck brugte udtrykket den undrende offentlighed.
Der er ingen offentlighed, der undrer sig over dette her.
Vi vidste godt sidste år, at den midlertidige selvfølgelig måtte blive permanent; det var ret indlysende.
Vi er imod denne ældrecheck, dels fordi det er utiltalende med den form for populistisk gavebod, man slår op her under finanslovsforhandlingerne - oven i købet her parret med et meget betydeligt kommunalt bureaukrati.
Danmark har brug for sammenhængende, gennemtænkte egentlige reformer, hvor man f.eks. på pensionistområdet slog de indkomstuafhængige ydelser, der er, sammen og så fordelte dem på en mere fornuftig måde til gavn for dem, der har de største behov.
På den måde kunne man omfordele 2,6 mia. kr. til gavn for dem, der har mindst.
Vi er imod også, fordi det er udtryk for en gal prioritering.
Til de enlige forsørgere på SU, som er nogle af dem, der har det allersværest her i landet, og som vi ville stå os ved at investere i, kunne man ikke finde de 40-50 mio. kr., der skulle til for at skaffe dem et bedre tilbud, men man kan godt finde 430 mio. til at permanentgøre ældrechecken. Der er også noget galt med prioriteringen, når børnechecken må holde for og skal bidrage til ældrechecken, og der skal skæres ned på flerlingeydelserne.
Vi bryder os ikke om den grundlæggende prioritering, der er nedlagt i dette forslag.
Og jeg glæder mig over, at Socialdemokraterne har brugt året på at blive klogere.
Så sagde hr. Flemming Oppfeldt, at han synes, Socialdemokratiet havde et problem.
Tænk, det synes jeg ikke.
Jeg synes, Venstre har et problem, og jeg vil gerne prøve at forklare hvorfor:
Hvad sker der egentlig med en økonomi, når man fastfryser indtægterne med et skattestop og så øger udgifterne bl.a. til overførselsindkomster: til barselorlov, til ufinansierede skattelettelser og nu til en ældrecheck?
Hvad sker der så egentlig med økonomien?
Der sker simpelt hen det, at overskuddet på statens budget falder.
Fastfrys indtægterne, og øg udgifterne.
Det er så logisk, at det gør helt ondt.
Derfor vil vi komme til at se, at overskuddet på statsfinanserne er stærkt faldende.
Var det det, Venstre lovede vælgerne under valgkampen?
Venstre har så travlt med at sige, at de gør, hvad de lover.
Var det det, Venstre lovede: at udhule statsfinanserne og fjerne overskuddet?
Charlotte Dyremose (KF), 2003-11-21:
Som sagt kunne der sikkert laves mange forskellige modeller, men den model, der er her, er en del af et politisk forlig, som er indgået.
Sådan er det jo herinde, vil jeg gerne sige til fru Sandy Brinck, vi indgår politiske forlig, og denne her ydelse og det her lovforslag er et resultat af det forlig, der er indgået.
Sandy Brinck (S), 2003-11-21:
Derfor blev der sat et analysearbejde i gang.
Der er kommet en rapport.
Jeg har nu flere gange spurgt til, hvilke af de konklusioner man har lagt til grund for den model, man så har valgt.
Så længe jeg ikke får svar, må jeg gå ud fra, at det har
man ikke, og det vil sige, at der er udført et embedsmandsarbejde af masser af folk, der har siddet og prøvet at finde ud af helt seriøst, hvem de svage pensionister er, uden at det bliver brugt til noget. Fru Charlotte Dyremose udtalte til offentlighden, da vi fik tallene for, hvem det var, der egentlig havde fået checken, at så var der da godt, man kun havde lavet en etårig aftale, og derfor undrer det mig, at man nu står og ligefrem forherliger det og synes, at det er ganske glimrende.
Problemerne er der jo stadig, rapporten er ikke brugt.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-11-21:
Jeg vil gerne sige til fru Sandy Brinck, at det da er rigtigt, at det her lovforslag ligesom det lovforslag, vi behandlede lige før, er en del af finanslovaftalen med Dansk Folkeparti, og at det derfor er en model, som vi har fundet frem til i et samarbejde de partier imellem, som stemmer for finansloven.
Samtidig kan jeg sige, at vi mener, at der her er taget højde for en del af de problemer, der har været i forbindelse med engangsydelsen, og at vi derfor håber, at denne her check rammer dér, hvor det er meningen, nemlig dem, der har mest behov for hjælpen.
Sandy Brinck (S), 2003-11-21:
Jeg lyttede faktisk meget koncentreret til den konservative ordførers ordførertale og sad spændt og ventede på en omtale af den rapport, som engangsydelsen jo skulle være afsættet til at vi fik.
Jeg ventede på, hvornår den konservative ordfører ville pege på, hvilke konklusioner af den her rapport man så havde brugt til at målrette ældrechecken til de fattigste pensionister.
Jeg spurgte under Venstres ordførerindlæg, og nu spørger jeg igen: Hvad er det for en del af den her redegørelse om pensionisters økonomiske vilkår, som ligger til grund?
Jeg kender godt svaret, fru Charlotte Dyremose: Ingen.
Og jeg ved også udmærket godt, at Det Konservative Folkeparti helst ville have været den her check foruden, for fru Charlotte Dyremose ved lige så godt som jeg, at den rammer hamrende forkert, men det har været prisen for at få Dansk Folkeparti med.
Det vil jeg bare gerne have at fru Charlotte Dyremose vil erkende over for den undrende offentlighed.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-11-21:
Til fru Line Barfod må jeg sige, at det godt kan være, der er en, der er medlem af eller bekender sig til Venstre, som er borger her i samfundet, og som har gjort sådan; det kan faktisk være svært at undgå.
Jeg mener, at lejerne er blevet sikret i det lovforslag, der ligger, mod pludselige opsigelser og den slags. Så siger Socialdemokratiets ordfører, at der er en deling i lejermassen, således at der er nogle, der er sikrede, og nogle, der ikke er sikrede.
Det har givetvis noget med størrelsen af lejemålet at gøre, altså hvor mange boliger der er.
Og der må jeg selvfølgelig spørge mig selv - nu er jeg jo lidt på vej ned i maskinrummet her - og måske også andre.
Jeg tror, det hænger sammen med et sæt regler, som jo faktisk eksisterer i den nuværende lovgivning.
Line Barfod (EL), 2003-11-21:
Det har jeg fuld forståelse for.
Jeg skal nok lade være med at gå i detaljer overhovedet.
Men det, jeg spurgte om, var ikke, om lejeren kunne blive opsagt, men om det er rimeligt, at udlejere kommer med så høje huslejestigninger, at folk er nødt til at flytte.
Jeg spørger, om det er Venstres grundlæggende holdning, at vi skal have en lejelov, der beskytter lejerne mod, at der kommer så store huslejestigninger, at man bliver tvunget til at flytte fra sin bolig, fordi man simpelt hen ikke har råd til at betale så meget, som huslejen pludselig stiger.
Tove Videbæk (KD), 2003-11-21:
Dette forslag indeholder fire delelementer: For det første udskillelse af lejeres betaling for teletjenester, såsom internetadgang m.v., fra huslejen.
Dette fremmer bestemt heller ikke arbejdet med at bryde den negative sociale arv.
Det andet delelement er behandling af husordenssager ved huslejenævnene.
Her foreslås det at ændre i den gældende ordning, så reglerne for det private og det almene udlejningsbyggeri i det væsentligste bliver identiske, og det er måske o.k.
Dette delelement er jo nok den egentlige årsag til, at dette lovforslag er kommet på banen.
Dette delelement i lovforslaget vil tilbyde lejerne en passende erstatningsbolig
i visse tilfælde
Der skal endvidere indføres en oplysningspligt over for lejeren osv.
Det er måske også o.k.
Det fjerde delelement drejer sig om ændringer af adgangen til at opsige lejere i forbindelse med forbedringer.
Det lyder også fornuftigt, men når det er sagt, må jeg sige, at det undrer os, at regeringen kommer med lovgivningsinitiativer vedrørende lejeloven, samtidig med at der pågår forhandlinger mellem lejer- og udlejerorganisationer om forenkling af lejelovgivningen.
Ejendomsforeningen Danmark siger i deres høringssvar, at de finder det påfaldende, at man med dette initiativ komplicerer et i forvejen yderst kompliceret regelsæt, når ministeriet kort forinden har indledt drøftelser med organisationerne om regelforenkling inden for lejelovgivningen.
Det kan selvfølgelig også undre os i Kristendemokraterne.
Desværre blev der også givet så kort høringsfrist, at flere meget relevante høringsparter ikke havde mulighed for at skrive et høringssvar.
Ældremobiliseringen skriver bl.a., at de fik 5 dage til besvarelsen, og derfor kunne de ikke klare at få skrevet et høringssvar.
Der er dog en række omfattende høringssvar, og det, jeg har hæftet mig mest ved, er, at hverken udlejere eller lejere er særlig begejstret for dette lovforslag.
Sådan må jeg også sige, at Kristendemokraterne har det
med forslaget.
Men vi vil naturligvis gå aktivt ind i udvalgsarbejdet, og herefter vil vi så overveje vores holdning til forslaget.
Niels Helveg Petersen (RV), 2003-11-21:
Hr. Homann har jo principielt ret i, at det kan være betænkeligt at stykke et lovforslag sammen, der indeholder delelementer, som ikke har så meget med hinanden at gøre.
På den anden side må man jo sige, at der også er et hensyn til at formindske antallet af lovforslag, og hvor det ikke drejer sig om særlig væsentlige forslag, kan det selvfølgelig forsvares at gøre det.
Hvad angår de fire forskellige elementer i forslaget, må jeg sige, at det første element vedrørende de elektroniske kommunikationstjenester har stor tilslutning i Det Radikale Venstre.
Det stemmer vi meget gerne for.
Det samme gælder indførelse af en ordning til behandling af husordensager i huslejenævnene.
Også det finder vi er meget berettiget.
Også det tredje element, ophævelse af udlejernes adgang til at opsige lejeforhold, vil vi gerne støtte.
Der, hvor der er ting, vi skal se nærmere på i udvalget, er i det fjerde element, hvor man begrænser muligheden for at varsle store lejeforhøjelser i pludselige spring.