runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carina Christensen (KF), 2004-12-16:
Jeg synes godt nok, vi er kommet meget vidt omkring under dette ordførerindlæg, så jeg vil gerne have bekræftet, at det stadig er L 135, vi drøfter her i dag, og at dette lovforslag, som er fremsat af regeringen, netop handler om, at de boligsøgende, der har modtaget kontanthjælp, starthjælp eller introduktionsydelse gennem de sidste 6 måneder og altså har stået uden for arbejdsmarkedet, kan afvises fra de ghettoiserede områder.
Hensigten med forslaget er netop ikke at begrænse adgangen for personer med en anden etnisk oprindelse, men at begrænse adgangen for personer, der ikke har nogen tilknytning til arbejdsmarkedet, uanset deres etniske oprindelse.
Jeg synes, det er meget vigtigt at få slået det fast, for forslaget handler altså ikke om diskrimination på grund af folks etniske oprindelse.
Det går ene og alene på, om folk er inden for arbejdsmarkedet eller uden for arbejdsmarkedet.
Det er meget vigtigt at få det bekræftet, og jeg håber, at hr. Freddie H. Madsen har læst lovforslaget, for det er altså det, det handler om.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-12-16:
Det er klart, at hvis man opretter en kontrakt med de mennesker, vi taler om her, skal den netop indeholde de ganske almindelige danske standardregler for samvær med de øvrige beboere, så alle kan leve i god samdrægtighed.
Ida Jørgensen (RV), 2004-12-16:
Så kunne jeg godt tænke mig at høre lidt om, hvad denne kontrakt skulle indeholde.
Er det noget med, at man ikke må slå sin kone eller slå sine børn?
af revselsesretten
Freddie H. Madsen (DF), 2004-12-16:
Jeg går ud fra, at fru Ida Jørgensens spørgsmål går på dem, der ikke bor i ghettoerne.
Men det, vi taler om her, er de mennesker, der bor i ghettoerne.
Jeg ved ikke, om fru Ida Jørgensens familie skal bosættes i en ghetto, eller hvad de skal.
Men såfremt de skal det, må man jo finde et sted til dem i et ressourcestærkt område og lave en kontrakt med dem, hvis de kommer fra udlandet, hvad jeg såmænd ikke tvivler på.
Ida Jørgensen (RV), 2004-12-16:
Ja, jeg er også lidt mystificeret over denne kontrakt, for hvem er det egentlig, der skal indgå en sådan kontrakt?
Jeg skal være sammen med familien her i julen.
Min svigerinde kom hertil i 1994, og hun er i mellemtiden blevet cand.merc.aud. og er på vej til at blive statsautoriseret revisor.
Skal hun underskrive en kontrakt om, hvordan man skal opføre sig i det danske samfund?
Eller er det kun dem, der er på vej til Danmark, der skal gøre det?
Jeg skal nok også være sammen med min fætter.
Han har været i Vietnam og har fundet sig en utrolig sød kone i Vietnam.
Hun er i gang med at få en kandidatgrad ved et hollandsk universitet, og de vil flytte til Danmark den 1. januar 2005.
Kan hun risikere at skulle skrive under på en kontrakt, når de kommer her til Danmark, og hvad skulle der i givet fald stå i den?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-12-16:
Nu skal jeg ikke give karakter for, hvor meget hr. Freddie H. Madsen forstår af det, jeg siger, men blot sige, at det indimellem kan være vanskeligt at forstå, hvad det er, der bliver sagt.
Men når jeg spørger om kontrakten, er det, fordi vi jo fra tid til anden oplever, at Dansk Folkeparti har mange forskellige kontrakter, som de mener folk skal underskrive, dels når de skal være danske statsborgere, dels når de skal være noget andet, og det er oftest udlændinge, der bliver jagtet i den sammenhæng.
Jeg har forstået det sådan, at hvis man skal ind i en privat udlejningsejendom, skal der stilles nogle helt specielle krav.
Skal de krav også stilles, hvis man skal ind i en anden almen bolig et andet sted i kommunen?
Eller handler det blot om, at hvis man skal ind hos en privat udlejer, skal der stilles specielle krav?
Det er i hvert fald ikke noget, der er inddraget i forslaget, så jeg er interesseret i at høre ministerens kommentarer til, at der nu skal udfærdiges specielle kontrakter til mennesker, som kommer ind i et privat udlejningsbyggeri.
Det stiller jeg mig noget uforstående over for, må jeg sige.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-12-16:
Det er et tilbud, når man kan sige til dem, at de kan få en bolig, inden der er gået 6 måneder.
Lissa Mathiasen (S), 2004-12-16:
Jeg tror endda, at det var ordvalget.
Hvis man har det, så må man jo også fra konservativ side erkende, at der ikke er sammenhæng i det, regeringen her lægger frem, for den har faktisk en økonomisk vurdering, som siger, at det her ikke kommer til at koste mere for hverken staten eller kommunerne.
Og set i forhold til at de private udlejere skal medvirke og skal medvirke i et væsentlig større omfang, end tilfældet er i dag, vil det komme til at koste mere, end tilfældet er i dag.
Carina Christensen (KF), 2004-12-16:
Jamen jeg har sagt det før, og jeg vil gerne slå det fast: Det her lovforslag handler ikke om at sortere folk efter etnisk oprindelse.
Det, vi ser på, er ene og alene, hvem der står uden for arbejdsmarkedet, og hvem der står inden for arbejdsmarkedet.
Så kan det godt være, at der er mange flygtninge og indvandrere, der enten er på kontanthjælp, starthjælp eller introduktionsydelse, men det afgørende er, at det er de tre ydelser, vi ser på.
Det er ikke personens etniske oprindelse, og det er det helt afgørende for Det Konservative Folkeparti.
Og så er vi selvfølgelig enige i, at det her tiltag ikke kan stå alene, og det er også derfor, at regeringen har lavet en stor ghettoiseringsstrategi, som selvfølgelig skal ledsage det her lovforslag.
Lissa Mathiasen (S), 2004-12-16:
Det vil altså sige, at man her fra konservativ side egentlig erkender, at man ikke tror på, at muligheden vil blive brugt.
For hvis vi kigger på de 10 år, hvor muligheden har været til stede, er vi i en situation, hvor kommunalbestyrelsen har foretaget anvisning til 13 boliger med en samlet refusion på noget nær 200.000 kr.
Det vil sige, at man fra konservativ side er helt på det rene med, at man ikke forventer, at der kommer mere ud af det, underforstået: Man kan hurtigt regne ud, hvor mange boliger det er, hvis der skal være en dækning på 30.000 kr.
Det er 200.000 kr., vi taler om, og så er det altså ikke engang ti boliger, der bliver tale om.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-12-16:
Hvis fru Carina Christensen har den opfattelse, at hvis man bliver flyttet hen i en mere velfungerende afdeling, så vil man falde til ro, og så vil man blive fantastisk gode borgere, hvorfor så ikke bare sige: Vi skal bare lige have lavet sådan en kontrakt?
I tilfælde af at der skulle ske noget, kan vi altid få dem ud.
Er det rimeligt, at vi skal belaste de mennesker, som bor i et velfungerende område, med nogle, som ikke vil være med på det samme hold?
Det er helt klart, at det ikke kun er indvandrere, vi taler om.
Men det er jo indvandrerne, der laver ghettoerne, det er jo ikke de danske kontanthjælpsmodtagere.
Hr. Kramer Mikkelsen har jo slet ikke forstået, hvad det er, jeg har sagt.
Jeg har sagt, at vi vil lave en kontrakt om, hvordan man skal opføre sig for at kunne være blandt danskere her i Danmark.
Det er så såre enkelt.
Vil Carina Christensen ikke give mig ret i, at der i ghettoområderne forefindes vold, hærværk, stening af politiets og brandvæsenets biler, så de ikke kan komme ind og udføre deres arbejde?
Vil Carina Christensen overføre disse her ting til nogen områder, hvor man lever sammen i et fredeligt og samdrægtigt forhold?
Carina Christensen (KF), 2004-12-16:
Jeg vil opfordre til, at vi i udvalget tager et møde om det ene retskrav i forhold til det andet.
Det vigtigste for os er, at hvis man som følge af det her lovforslag bliver afvist med hensyn til at kunne flytte ind i et ghettoiseret område, så ser vi gerne, at der hurtigst muligt sørges for, at man får en erstatningsbolig tilbudt.
Og det er også det, der lægges op til.
Per Dalgaard (DF), 2004-12-16:
Nu har vi for nylig i Kolding oplevet den forfærdelige katastrofe med huse, der brændte.
Så vidt jeg ved, var der ingen af de mennesker, der havde et retskrav på en anden bolig.
Men når vi taler om flygtninge/indvandrere, er der ingen tøven overhovedet hos venstrefløjen – så er det selvfølgelig helt åbenlyst, at det danske samfund skal fremføre et retskrav, så de kan få en bolig.
Men når det handler om danske statsbor gere, så er der ingen retskrav, og det er hele venstrefløjen sådan set fuldstændig ligeglad med.
Carina Christensen (KF), 2004-12-16:
Jeg foreslår, at vi måske tager drøftelsen på udvalgsmødet, hvor vi alle sammen sidder med høringssvaret, og hvor vi måske også kan sidde med de forskellige konventioner foran os, og så kan vi godt gennemgå dem alle sammen fra ende til anden, hvis det kan glæde forsamlingen.
Men vores udgangspunkt er, at folk, hvis de bliver afvist med hensyn til at kunne flytte ind i ghettoiserede områder, fordi de har været uden for arbejdsmarkedet i 6 måneder, selvfølgelig hurtigst muligt skal anvises en erstatningsbolig, så de har tag over hovedet.
Per Dalgaard (DF), 2004-12-16:
Jeg vil gerne spørge fru Carina Christensen, hvilke danske borgere der har et retskrav på en bolig.
Og, hvis der findes nogen, der ikke har, er det så også en diskriminering og en forbrydelse mod menneskerettighederne?
Carina Christensen (KF), 2004-12-16:
Vi har absolut ingen interesse i at krænke menneskerettighederne, det er vi selvfølgelig meget optagede af, men jeg tror, at det kommer lidt an på, hvordan man læser det.
Jeg læser det altså, som om man altid skal anvise en erstatningsbolig og det så vidt muligt gerne skal ske inden for 6 måneder.
Jeg læser det ikke, som om at man skal anvise en bolig, så vidt det er muligt.
Morten Homann (SF), 2004-12-16:
Det er fuldstændig korrekt på nær tre små ord, som fru Carina Christensen glemte, nemlig »så vidt muligt«.
Kommunalbestyrelsen skal så vidt muligt anvise en anden bolig til den, der er blevet sprunget over.
Det er ikke en forpligtelse, det er en bestræbelse, og det kan være fint nok, men det er altså ikke nogen ret for den pågældende til at få en anden bolig, og det er lige præcis det, Institut for Menneskerettigheder hæfter sig ved: at hvis man ikke har et retskrav på en anden bolig, så er vi på kollisionskurs med menneskerettighederne.
Og der forstår jeg Det Konservative Folkeparti, både i den her diskussion og i andre diskussioner, som om man ikke ønsker at være på kollisionskurs med menneskerettighederne.
Derfor spørger jeg fru Carina Christensen: Skal vi ikke i fællesskab løse det problem og sørge for, at det her ikke krænker menneskerettighederne, så der bliver et retskrav på en bolig i modsætning til det, der står i lovforslaget nu?
Carina Christensen (KF), 2004-12-16:
Jamen vi er jo fuldstændig enige i, at selvfølgelig skal man have anvist en anden bolig, man skal jo ikke være hjemløs, men der står også netop i lovforslaget, at kommunalbestyrelsen skal sørge for, at man inden for 6 måneder får anvist en erstatningsbolig, hvis man er blevet afvist med hensyn til at kunne flytte ind i et ghettoiseret område.
Morten Homann (SF), 2004-12-16:
Jeg vil gerne vende lidt tilbage til den diskussion, som hr. Keld Albrechtsen rejste for lidt tid siden, om de forhold, som Institut for Menneskerettigheder peger på.
Og der har jeg fuld forståelse for, at fru Carina Christensen ikke har alt med på talerstolen, men derfor vil jeg nu tillade mig lige at citere fra ministeriets opsamling af høringssvaret fra Institut for Menneskerettigheder.
Der fremhæves det, at instituttet anfører, at i det omfang en boligsøgende bliver afvist og ikke får anvist en anden passende bolig, selv om den pågældende qua sin position på ventelisten er berettiget til det, kan det være i strid med en række internationale konventioner.
Og det forsætter: I instituttets samlede vurdering anføres det således, at såfremt kommunerne pålægges en ubetinget pligt til at anvise en anden bolig, såfremt der sker afvisning af adgangen til den bolig, den pågældende stod på venteliste til, vil en række problemer af menneskeretlig karakter kunne undgås.
Det er jo ret klar tale, der siger, at vi med det foreliggende forslag har problemer og potentielle konflikter i forhold til menneskerettighederne, men vi kan rydde dem af vejen, hvis vi sørger for, at der bliver et retskrav på en bolig, såfremt man bliver afvist.
Vil Det Konservative Folkeparti være med til at skabe sådan et retskrav?
Carina Christensen (KF), 2004-12-16:
Vi er sådan set meget enige i, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at løse problemerne i de ghettoiserede områder.
Men jeg er ikke enig i definitionen af et ghettoiseret område: at det betyder, at så bor der kun flygtninge og indvandrere.
Pia Kristensen (DF), 2004-12-16:
Jeg vil så sige, at i Dansk Folkeparti mener vi nu, at det her forslag er målrettet flygtninge/indvandrere, netop fordi man bruger ordene ghettoisering og ghettoer, som angår Vollsmose, Gellerupparken osv. osv.
Og meningen med det her forslag om at få fordelt de mennesker er vel også at få ryddet op i de store, massive problemer, der er i de ghettodannelser, for vi har jo, det ved vi jo, anden- og tredjegenerationsindvandrere, der hærger og regerer: Politiet kan ikke komme ind, postvæsenet kan ikke komme ind, brandvæsenet kan ikke komme ind.
Men mener fru Carina Christensen ikke, at vi, samtidig med at vi skal fordele dem i andre boliger, også skal have nogle andre initiativer?
Nu har vi snakket om kontrakt, men jeg synes, at vi skal se en kontrakt som værende en række andre initiativer, der skal ind i stedet for SSP-samarbejde, integrationsråd og beboerrådgivninger, som ikke har haft nogen effekt, fordi mange af de unge mennesker er uden for pædagogisk rækkevidde.
Der har været snakket meget om, hvad det er for nogle mennesker der bor i de her ghettoer, altså kontanthjælpsmodtagere osv. osv.
Men vil fru Carina Christensen ikke give mig ret i, at det her forslag er målrettet til flygtninge og indvandrere?
Ord som ghetto og ghettoisering har vi aldrig nogen sinde brugt før her i landet i det danske sprog.
De ord er opstået, efter at vi har fået Gellerupparken, Vollsmose, Ishøj og Greve Nord.
Og hvad er det for nogen mennesker, der bor der?
Det er flygtninge og indvandrere, der er koncentrerede i de boligblokke.
Carina Christensen (KF), 2004-12-16:
Jeg vil sige, at jeg godt forstår problemstillingen, men mit udgangspunkt er, at det skal være på frivillig basis, og der kan hr. Per Kaalund nok have ret i, at så er det ikke sikkert, at kommunerne har lyst til at indgå i det.
Men jeg synes i hvert fald, at det første, man skal gøre, er at tage en dialog med kommunerne og høre deres holdning til den her meget konkrete problemstilling.
Og så må vi se, hvad de siger og vender tilbage med, og så indrette vores svar ud fra det.
Per Kaalund (S), 2004-12-16:
Det her bliver vel næppe på frivillighedens basis.
Det vil givet betinge et lovindgreb, og det er sådan set det, mit spørgsmål går på, nemlig om man vil være villig til det.
Og i givet fald: Hvor ligger så smertegrænsen efter Det Konservative Folkepartis opfattelse, når man først har forsøgt alle muligheder inden for en kommune?
Når der f.eks. kommer over 50 pct. af anden etnisk oprindelse i 1. klasserne i folkeskolen i en kommune, er det så en grænse, hvor f.eks. Det Konservative Folkeparti vil sige, at her har vi nået vores smertegrænse, og at så skal amter og kommuner deltage?
Carina Christensen (KF), 2004-12-16:
Jamen jeg anerkender i hvert fald, at der selvfølgelig er nogle kommuner, der er hårdt belastede, og hvor der ikke er ret meget privat udlejningsbyggeri at henvise til eller særlig store, velfungerende områder.
Mit udgangspunkt vil være, at man skulle forsøge at kigge sig omkring i den enkelte kommune og se på alt, hvad der kan gøres.
Der må være nogle velfungerende områder, og så skal man starte med at udnytte dem.
For jeg kan godt se, at der kan komme nogle problemer med hensyn til, at man skal forhandle internt mellem kommunerne om, hvorvidt man kan udveksle over kommunegrænserne.
Jeg vil ikke være afvisende over for det, hvis kommunerne selv kan komme tilbage og sige: Det kan vi sagtens håndtere, og det vil vi være villige til.
Men jeg vil sige, at det skal aftales med kommunerne, og man skal i hvert fald have KL ind over, men det er klart, at der er nogle kommuner, hvor det vil være vanskeligere end i andre.
Per Kaalund (S), 2004-12-16:
Jeg vil gerne spørge den konservative ordfører om det her med »inden for en kommune« og »over kommunegrænserne«.
Og så har vi på Københavns vestegn en række kommuner, hvor der ikke er mulighed for at placere dem.
For eksempel havde Brøndby Kommune 75 lejligheder, ikke ejendomme, i privat boligbyggeri.
De er nu omdannet til ejerlejligheder, så der findes intet privat boligbyggeri.
Man har kun det almene, og det er i forvejen ganske tæt besat også af dem, der tales om her i lovforslaget.
Er Det Konservative Folkeparti indstillet på, at man finder ud af en solidarisk løsning, hvor der også bliver mulighed for placering i almennyttige boliger og eventuelt i private boliger i kommuner, som ikke selv har problemet i særlig stort omfang?
Carina Christensen (KF), 2004-12-16:
Nej, jeg kan bekræfte, at der ikke har været nogen kontakt, og jeg har ikke hørt om nogen kontrakt før i dag.
Så jeg går ud fra, at vi alle sammen under udvalgsarbejdet får en orientering fra Dansk Folkepartis ordfører om, hvad de mener med den her kontrakt.
Det er ikke noget, der er kendt for os.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-12-16:
Jeg vil takke for det svar og sige, at det er vores opfattelse, at det selvfølgelig er nødvendigt at kigge på beboersammensætningen.
Men omvendt skal vi også vide, hvad vi går efter, i hvert fald hvis vi skal samle et flertal for forslaget i Folketinget, og så er jeg selvfølgelig glad for den konservative ordførers svar.
Kan fru Carina Christensen afdække lidt om, hvad den her kontrakt skal indeholde, som de mennesker skal underskrive?
Uanset hvilken hudfarve de har, skulle de altså underskrive en eller anden kontrakt, kunne jeg forstå.
Har der været en kontakt mellem V og K og Dansk Folkeparti om den sag?
Carina Christensen (KF), 2004-12-16:
Og jeg deler ikke den holdning, som hr. Freddie H. Madsen heroppe fremførte for Dansk Folkeparti, nemlig at det her lovforslag skulle handle om, at vi ønsker at jagte folk, der har en anden etnisk oprindelse.
Det handler om at få folk, der står uden for arbejdsmarkedet, til at bo i nogle andre boligområder blandt folk, der er på arbejdsmarkedet.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-12-16:
Der er to emner, jeg ligesom vil prøve at komme omkring.
Det vil sige, at de her toner, der kom fra Dansk Folkeparti, om, at det her i virkeligheden mest handlede om de fremmede, og at de skulle underskrive en speciel kontrakt osv., altså ikke er noget, der klinger godt i vores ører.
Jeg vil godt spørge, om De Konservative kan give et klart tilsagn om, at, hvis der skal indgås en aftale her, bliver det en aftale, som går på at sikre brede sociale løft til de boligområder, der her er tale om, og sikre, at vi får afghettoiseret de her områder, og om, at det ikke nødvendigvis handler om at rende rundt og jagte fremmede mennesker.
Carina Christensen (KF), 2004-12-16:
Der er stillet alt for få boliger til rådighed, og det er derfor, vi nu ønsker at sætte ydelsen op til 30.000 kr. pr. bolig, og det tror jeg kommer til at virke.
Jeg tror, vi vil opleve, at rigtig mange private udlejere vil sige, at nu er det faktisk attraktivt.
Så jeg er sikker på, at nye, store frihedsgrader og et større økonomisk incitament vil betyde, at flere boliger stilles til rådighed i privat udlejningsbyggeri.
Det er helt rigtigt, at der nu bliver indbygget et økonomisk incitament for private udlejere til at stille deres private udlejningsbyggeri til rådighed for kommunal anvisning.
I dag har ydelsen været 14.000-18.000 kr., mener jeg, pr. bolig, man stiller til rådighed, og nu kommer den op på 30.000 kr.
Og det er rigtigt, at det selvfølgelig vil koste noget, hvis vi nu får en hel masse boliger i de her kommuner.
Men det, der samtidig sker, er jo, at den her mulighed for privat udlejer for at få et tilskud fremover kun vil gælde i de kommuner, der anvender den her nye model om kombineret udlejning.
Og det er klart, at de penge sparer vi så i de kommuner, der hidtil har haft muligheden, men desværre ikke har brugt den særlig meget.
For det første er jeg selvfølgelig meget enig i, at der er store problemer i mange af de ghettoiserede områder, som vi her taler om, også med vold og med at politiet har problemer med at komme derind.
Og vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at løse de her problemer.
Hvad jeg så ikke er enig i, er den logik, der siger, at når vi tager nogle mennesker, der i dag bor eksempelvis i Vollsmose, og flytter dem ud i et område, der er lidt mere velfungerende, så vil de pr. automatik tage den samme adfærd med derud.
Jeg tror netop, at det, de vil opleve, er, at de kommer ud i et velfungerende kvarter med en anden beboersammensætning, og det tror jeg vil have en meget stor afsmittende effekt.
Jeg tror ikke, det er nødvendigt at nedfælde det i en kontrakt, at man skal opføre sig ordentligt.
Jeg tror, at det kommer af sig selv, og vi er meget positive over for alt det gode, der kan ligge i at blande beboersammensætningen uden en kontrakt.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-12-16:
Når jeg i en remse nævner byfornyelse, kvarterløftsprojekter, beboerrådgivning, SSP-samarbejde osv., så er der komma imellem de forskellige ting, og det indicerer selvfølgelig, at der er en række tiltag, der samlet set udgør en buket, som blev anvendt af den tidligere regering til, skal vi sige, at øge den sociale trivsel i boligområder, om det så var i byfornyelseskvarterer eller i 1960'er-boligbyggerier som eksempelvis Tingbjerg, eller hvad det nu kunne være; det er bare et eksempel fra min egen valgkreds.
Der må man sige, at alle tiltagene er nogle, som er blevet ramt af nedskæringskniven, siden den borgerlige regering er tiltrådt.
Derfor mener jeg bestemt, at det er den rigtige prioriteringsrækkefølge at nævne det i.
Så vil jeg godt sige, at Socialdemokraterne jo i øvrigt har fremsat forslag om, at der netop også skal ske en såkaldt byfornyelsesindsats i nogle af de ejendomme eller boligområder, som fru Inge-Lene Ebdrup fremdrager, så det var sådan set begrundelsen.
Men det, jeg synes er problemet,
er jo som sagt, at der er blevet skåret så kraftigt under VKregeringen med Dansk Folkepartis støtte på det her område.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-12-16:
Helt kort til hr. Morten Homann: Det er helt klart, at hvis de tidligere regeringer ikke gang på gang havde haft den store tiltrækning af de indvandrere, vi har i Danmark på nuværende tidspunkt; hvis man på daværende tidspunkt havde sagt: Ved I hvad, vi kan ikke huse alle sammen i København, vi kan ikke huse alle sammen i Århus, så havde vi ikke stået med de boligproblemer, vi har i dag.
Det er netop derfor, vi står med de store boligproblemer, særdeles i København, fordi vi har den store indvandring, og fordi man ikke fra de tidligere regeringer – det er både Venstre og Konservative, og det er både Socialdemokratiet og De Radikale – på daværende tidspunkt sagde: Vi kan ikke huse alle disse mennesker i de to områder, så havde vi ikke haft de problemer, vi har i dag.
Vi havde stået uden problemer.
Vi kan jo se, hvordan man i andre byer river almene boliger ned, fordi der ikke er lejere til dem.
Det kunne man have haft.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-12-16:
Jeg må sige, at fru Lissa Mathiasen jo vender bøtten fuldstændig efter forgodtbefindende.
Det, jeg spurgte om, var jo netop, at hvis fru Lissa Mathiasen mener, at folk sådan kan fifle sig på kontanthjælp i nogle måneder og så have et job og så fifle sig på kontanthjælp igen, vil de mennesker så egentlig ikke helst bruge deres ressourcer og være ude af kontanthjælpssystemet permanent?
Når man så taler om den anden gruppe, som er på kontanthjælp, så har jeg forklaret, havde jeg nær sagt, til hudløshed her i salen i dag, at det jo netop er de personer, som kommunerne med deres ekstraordinære råderet over de resterende almene boliger i kommunen plus det nye redskab til, at det bliver mere attraktivt at lave aftaler med private om at kunne anvise til deres boliger, så får anvist til områder, som typisk er stærkere ressourcemæssigt set, og det er netop vores måde at tage hånd om dem, som er de svage.