runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Andersen (V), 1999-10-26:
Af skatteministerens fremsættelsestale fremgår indholdet af lovforslag nr. L 45, og det behøver jeg derfor ikke at gengive.
Men for at blive i ministerens terminologi og i en sprogbrug, som han forstår, og som jo da ikke er uden gemytlighed, så vil jeg faktisk sige - og det skal ministeren notere sig er sagt af en Venstremand - at det her forslag slet ikke er så dumt endda, det er faktisk meget klogt.
Særlig lægger vi i Venstre uhyre stor vægt på de administrative lettelser for erhvervslivet, som forslaget medfører, og da der ikke er nogen ansatte, der med forslaget underkastes skærpet beskatning - og det er jo da også undtagelsesvis, at ministeren kan fremsætte sådan et forslag - så vil vi kvittere med at støtte det.
Flemming Hansen (KF), 1999-10-26:
Hr. Brian Mikkelsen er forhindret i at være til stede, og han har bedt mig om at meddele, at han synes, det er et godt lovforslag, og at vi støtter det.
Denne gang taler jeg ikke på hr. Brian Mikkelsens vegne, men på mine egne.
Jeg er altså forfærdelig ked af at blive kaldt dum, og jeg synes ikke, det klæder en minister at sige, at ens politiske modstandere, som jo også nogle gange er medspillere - det har de været i andre lovforslag - er dumme, og jeg synes heller ikke, det er rimeligt, at man siger, at alle organisationer, der ikke deler ministerens mening, er dumme.
Jeg synes, man måske kan sige, at de er ukloge.
Det er jo straks lidt mere raffineret. Men jeg skal da sige, at nogle af dem, som har henvendt sig til os, er SiD-transportarbejderne fra Esbjerg, og så må jeg jo konstatere, at de åbenbart også efter ministerens opfattelse er dumme.
Jeg synes ikke, det er klogt.
Jeg synes ikke, det er så værdigt af en minister at føre frem.
Ole Stavad (S), 1999-10-26:
Er der spørgsmål af den karakter, kan jeg ikke helt give svar på stående fod, men det er da bestemt en relevant problemstilling at forholde sig til under udvalgsarbejdet.
Hvis der er nogle enkelte af den slags eksempler, så er det jo spørgsmålet, om det er noget, vi kan løse i en dobbeltbeskatningsoverenskomst og en protokol, som vi har her, eller det måske er noget, parterne skal finde ud af.
Altså hvis problemstillingen er som ridset op af hr. Frank Aaen, så skulle man jo mene, at der var en så åbenbar grund til at se på, om man fortsat skulle knytte det mere til flagstaten, end man skulle knytte det til arbejdsgiverens hjemsted, for det var jo den anden mulighed i den her sammenhæng.
Det kan godt være, vi også skal have andre end os, der er til stede her, involveret i en løsning.
Men problemstillingen, som den er påpeget her, synes jeg bestemt er relevant.
Vi får se under udvalgsarbejdet.
I øvrigt skal jeg takke for venlig modtagelse.
Morten Helveg Petersen (RV), 1999-10-26:
Efter forslaget kommer fordelingen af beskatningsretten fremover til at ske efter et princip om, at personer, der arbejder for den samme arbejdsgiver og er undergivet den samme overenskomst, også beskattes i det land, hvor arbejdsgiveren hører til, altså en forenkling, og Det Radikale Venstre kan støtte lovforslaget på den baggrund.
Frank Aaen (EL), 1999-10-26:
Når man læser det her forslag, lyder det jo umiddelbart utrolig fornuftigt og indlysende.
Men jeg er blevet gjort opmærksom på et problem, som jeg gerne vil have skatteministeren til at svare på, og som vi vil forfølge videre under udvalgsarbejdet, og det er, at det, der er sammenhængen mellem skat og løn, jo er den overenskomst, der ligger bag, altså overenskomsten er selvfølgelig indrettet ud fra det skattesystem, overenskomsten henhører under.
Overenskomsterne henhører ikke under arbejdsgiverens bopælsstat.
Overenskomsterne hænger sammen med flagstaten, og det er det, der også er grundlaget i dag: at man beskattes ud fra flagstaten og dermed ud fra det land, hvor overenskomsten indgås.
Derfor kan man ved at lave det her system faktisk komme til at have nogle, der arbejder efter en svensk overenskomst, men beskattes efter danske skatteregler, og omvendt nogle, der arbejder efter en dansk overenskomst, men bliver beskattet efter svenske skatteregler.
, idet der, hvis man har en overenskomst, der er tilpasset et andet lands skattesystem, selvfølgelig vil blive udøvet et pres for at få den overenskomst lavet om, når man nu på grund af en ændring af dobbeltbeskatningsaftalen får en anden indretning.
Så vi er meget betænkelige ved forslaget.
Det er ikke noget, jeg selv har fundet på, det er selvfølgelig noget, nogle har bibragt mig.
Jeg synes, jeg kan se et problem, og hvis ikke vi kan få det afklaret i dag, så må vi jo tage det under udvalgsarbejdet.
Klaus Kjær (DF), 1999-10-26:
Lovforslaget er en følge af etableringen af nye samarbejdsformer mellem transportvirksomheder i Øresundsregionen.
For at opnå en rationel drift også i anvendelsen af arbejdskraften ønsker virksomhederne at kunne anvende denne uden hensyntagen til, hos hvem af de deltagende virksomheder lønmodtageren er ansat.
Dansk Folkeparti er normalt tilhænger af, at indtægter indtjent i udlandet beskattes i Danmark og efter de principper, der gælder her, hvor også retten til eksempelvis de sociale ydelser gives.
Vi har således i mange tilfælde fundet det urimeligt, at høje lønninger med lavt beskatningsgrundlag i udlandet beskattes dér, samtidig med at retten til sociale ydelser bevares i Danmark.
Her er der imidlertid tale om en ratifikation af beskatningsforholdene alene mellem Danmark og Sverige, og aftalen kan derfor ikke medføre arbejdsgivere af anden nationalitet end en svensk eller dansk.
Her er det rimeligt, at der indføres en sådan bestemmelse, som kan lette virksomhederne for deres administrative byrder, og Dansk Folkeparti er således i denne konkrete situation positivt indstillet over for beskatning i den stat, hvor arbejdsgiveren er hjemmehørende.
Der er dog under sagen rejst spørgsmål om afgrænsningen af, hvornår man kan siges at have en dansk, henholdsvis svensk arbejdsgiver, og vi vil under udvalgsbehandlingen søge at få disse afgrænsningstilfælde nøjere belyst.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-10-26:
Jeg synes, man skal begynde med at stille dette spørgsmål: Er det i vores interesse, at der er nogle danskere, der tager arbejde i vore nabolande?
Jeg tror, at hvis vi f.eks. ser på Nordjylland, hvor der er en betydelig ledighed, og hvor ledighedsprocenten er større end gennemsnitligt i Danmark, vil vi se, at det er værdifuldt, at der er nogle, der tager arbejde eksempelvis i Norge, frem for at de går ledige herhjemme.
Jeg synes, vi her kommer ud, hvor vi skal foretage en afvejning.
Er det i vores interesse?
Jeg må derfor sige, at dette forslag er også jeg kritisk undersøgende og vurderende over for, og jeg vil vurdere, om ministeren har fundet balancen.
Ud fra en logisk betragtning af forslaget lyder det, som om vi lige må ophæve det her, men er der ikke nogle utilsigtede virkninger, som vejer så tungt, at forslaget i hvert fald bør modificeres?
Det må vi se på.
Morten Helveg Petersen (RV), 1999-10-26:
En vedtagelse af lovforslaget betyder, at der sker en skattemæssig ligestilling mellem lønmodtagere, der bor og arbejder i Danmark, og lønmodtagere, der bor i Danmark, men arbejder i henholdsvis de nordiske lande og Tyskland.
Vi ønsker ikke, at lønmodtagere forskelsbehandles, og derfor bifalder vi skatteministerens fremsættelse af forslaget om at ændre reglerne for lempelse af udenlandsk skat i forhold til de nordiske lande og Tyskland, så lempelsen højst svarer til den faktisk betalte udenlandske skat, hvis de pågældende er socialt sikrede i Danmark.
Med forslaget sikres det, at der ikke eksisterer egentlige skattemæssige incitamenter til at flytte skatteadresse til et andet land og samtidig være socialt sikret i Danmark.
Man vil ikke længere kunne opnå den samme lempelse af skatten som følge af medregning af en fiktiv indbetaling af sociale bidrag i arbejdslandet.
Det Radikale Venstre kan støtte forslaget.
Jørgen Winther (V), 1999-10-26:
Jeg har et spørgsmål til sundhedsministeren.
Det går på kræftsygdomme og især på lungekræft, og spørgsmålet er: Hvad mener ministeren om de danske behandlingsresultater angående behandling af lungekræftsygdomme, når vi sammenligner med andre lande og især de nordiske lande?
Aage Frandsen (SF), 1999-10-26:
SF kan tilslutte sig lovforslaget.
Forslag, der går ud på, at man sikrer, at de gældende regler omkring moms og anden form for skatte- og afgiftslovgivning overholdes, går vi ind for, og man kan sige, at med det her forslag får skatteministeren nogle redskaber til at bidrage til, at man undgår snyd og svindel på de her områder.
Det, man jo så må sige er helt afgørende - og det gælder også det lovforslag, vi havde før - er, at skatteministeren har de nødvendige mandskabsressourcer i den her forbindelse, altså at der er mulighed for at bruge redskaberne.
Derfor støtter vi forslaget, men håber altså også, at skatteministeren har de ressourcer, der skal til, for at man så også kan følge op på det.
Klaus Kjær (DF), 1999-10-26:
Lovforslaget tager primært sigte på at gennemføre svigbekæmpende foranstaltninger.
Forslaget går dels på at tage et EU-system i anvendelse, som medfører, at der skal gives forhåndsunderretning for tobaks- og spiritusforsendelser til andre EU-lande eller i forbindelse med eksport til tredjelande via et andet EU-land inden afsendelsen, og at danske virksomheder, der modtager sådanne forsendelser, skal underrette Told og Skat om, at varerne er nået frem.
Samtidig foreslås det, at Told og Skat får hjemmel til at tilbageholde pakker med spiritus og tobaksvarer, der ved fjernsalg sælges fra virksomheder i andre EU-lande til danske forbrugere, indtil skyldig afgift er betalt.
Herudover indeholder forslaget regler om, at virksomheder ikke for al fremtid kan afskære told- og skattemyndighedernes adgang til modregning ved at udstede transporter for al fremtid for krav vedrørende moms og indkomstskat.
Den sidstnævnte del af forslaget har der været rejst kritik af i høringssvarene, idet det er anført, at sådanne regler ville udgøre en vidtgående fravigelse af de almindelige obligationsretlige regler om først i tid, først i ret.
Af kommentarerne til høringssvarene fremgår det imidlertid, at bestemmelserne nu er lavet om, således at de almindelige obligationsretlige regler om transporter ikke fraviges, men at transporter i stedet kun kan noteres, når den periode, et krav vedrører, er afsluttet.
Hvor det drejer sig om bekæmpelse af svig på skatteområdet, er Dansk Folkeparti som sædvanlig positivt stemt for lovforslaget, men samtidig må jeg også understrege, at vi vil have uddybet nogle af tingene under udvalgsbehandlingen.
Det drejer sig f.eks. om høringssvarene
fra Dansk Handel & Service, hvor foreningen har udtrykt kritik over den foreslåede opstramning af reglerne om udbetaling af negativ moms, og hvor det i bemærkningerne er anført, at kritikken er delvis imødekommet.
Dér vil vi godt bede om en oversigt over, hvad det er, man ikke har imødekommet.
Så er der bemærkningen fra Det Danske Handelskammer om ibrugtagning af et Early Warning System.
Handelskammeret mener, at man bør vente, til der er gennemført et fælles elektronisk system i EU.
Og det er da også et spørgsmål: Er det nogen nytte til at iværksætte det her allerede fra årtusindskiftet, når de andre EU-lande ikke er med?
Så der er nogle spørgsmål og nogle problemstillinger, vi gerne vil have afklaret under udvalgsbehandlingen.
Men generelt set kan vi støtte forslaget, der har til hensigt at bekæmpe svig i EU-regi.
Morten Helveg Petersen (RV), 1999-10-26:
I Det Radikale Venstre er vi naturligvis tilhængere af at komme organiseret svig i forbindelse med handel med højafgiftsbelagte varer som cigaretter og spiritus på tværs af landegrænserne til livs, og derfor er vi glade for, at skatteministeren fremsætter dette lovforslag.
Forslaget er med til at forbedre retssikkerheden for de danske virksomheder, der handler med varer, der er belagt med høje afgifter og told. Opstramningen af procedurerne i forbindelse med køb og salg af spiritus og tobaksvarer internt mellem EU-landene og mellem EU og tredjelande og den samtidige indførsel af et Early Warning System kan være med til at sikre, at virksomhederne fremover sikres bedre mod svigagtig adfærd, end det er tilfældet i dag, og det er vi positive over for.
På den baggrund kan Det Radikale Venstre støtte lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 1999-10-26:
Hvad angår forslaget om forhåndsunderretning, er vi selvfølgelig positive over for det, forstået på den måde, at det kan være med til at begrænse noget af det svig, der foregår i dag.
Men vi vil godt endnu en gang rejse det spørgsmål:
Hvorfor lader vi pengene blive hos dem, der, om jeg så må sige, transporterer varerne over skattegrænsen, i stedet for - som vi synes er meget mere fornuftigt - at vi i udgangslandet straks opkrævede de afgifter, der skulle opkræves, og så refunderede dem, hvis varerne kom til et land, hvor man har lavere afgifter, sådan at pengene lå trygt i en offentlig kasse, indtil det var dokumenteret, at de var nået frem og man på ordentlig vis så skulle have den refusion, der kunne komme på tale, fordi man dér har en lavere afgift? Vi mener, det ville være et både enklere og frem for alt mere sikkert system end det her, som kun går ud på at opdage, hvad der er sket.
Det, vi opnår nu, er, at vi opdager, at snydet er sket, på en mere effektiv måde, end vi hidtil har gjort.
Men på den anden måde ville vi mere effektivt kunne forhindre, at det overhovedet opstår.
Vi har den generelle holdning på disse områder, at jo færre penge der er uden for kontrol - og her er det altså en sparet afgift, det drejer sig om - desto mindre er muligheden for snyd.
Vi vil altså hellere gå den anden vej og altså pålægge afgiften i udgangspositionen.
Vi er meget positive over for, at man kan tilbageholde pakker og sikre, at afgifterne bliver betalt, og vi er positive over for, at man kan fratage virksomheder adgang til told- og skattekredit, for vi mener, det er en meget effektiv måde at bekæmpe tingene på.
Det støtter vi også.
Der er to områder, hvor vi vil prøve at grave lidt i udvalgsarbejdet.
Det ene er spørgsmålet om transport af fordringer.
Vi er ikke helt trygge ved, om det, der nu er lagt op til, er tilstrækkelig effektivt, og jeg har i det hele taget ikke helt forstået, hvorfor man skulle transportere de fordringer, men det kan vi jo få belyst i udvalgsarbejdet.
Den anden del, som vil optage os lidt under
udvalgsarbejdet,
er bekæmpelse af karruselsvig, modregning i negativ moms.
Også dér vil vi godt have uddybet sikkerhed
for, at man kommer langt nok, da det er jo et af de områder, hvor der i øjeblikket foregår en meget voldsom økonomisk kriminalitet.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-10-26:
Jeg afslører jo næppe nogen hemmelighed ved at sige, at også Kristeligt Folkeparti er imod svig og anerkender det initiativ, som skatteministeren her lægger op til for at bekæmpe svig.
Vi tilslutter os med glæde dette lovforslag.
Ole Stavad (S), 1999-10-26:
Også her kan jeg takke for en ganske bred positiv modtagelse
fra vistnok alle partier.
Der har været et par bemærkninger fra hr. Aage Frandsen, der spurgte, om vi nu også har de ressourcer, der skal til.
Så havde hr. Frank Aaen nogle bemærkninger, som jeg med den tillid, jeg har til hr. Frank Aaen, tror han ved nærmere eftertanke nok alligevel vil revidere.
Hvis det var sådan, at man skulle betale afgifterne, også når man eksporterer varer, der er produceret i Danmark, ville der i hvert fald være visse områder, hvor vi ville give nogle danske virksomheder en meget stor konkurrenceulempe i forhold til dem, de skal konkurrere med, og derfor tror jeg ikke, den metode er svaret på det spørgsmål.
Jeg tror på det system, der lægges konsekvent op til her, altså at når der er transport af højafgiftsvarer, kan man følge dem hele vejen igennem og får omgående besked, når det er sådan, at de bliver modtaget det rigtige sted.
Det er jo heller ikke kun en beskyttelse af nogle offentlige midler.
Det er bestemt i lige så stor udstrækning en beskyttelse af nogle virksomheder, som kommer i lag med nogle andre, der har helt andre hensigter og vil svindle og bedrage.
Vi har i dag en række sager, hvoraf en del verserer og andre måske kan komme til at versere ved domstolene.
Det er virksomheder, der ud fra mit bedste skøn bestemt har haft ordentlige, reelle hensigter, men alligevel er endt i en suppedas, fordi systemerne ikke har virket og de har påtaget sig et meget stort erstatningsansvar.
Det er altså også en beskyttelse af vort erhvervsliv og vore virksomheder og ikke mindst transportvirksomheder.
De, der ønsker at gøre det rigtige, får også de rigtige redskaber, så de ikke pludselig ender i en situation, hvor nogle store garantier bliver aktuelle.
Så havde hr. Frank Aaen også en bemærkning om transport
af fordringer, og i det hele taget er der bebudet en række spørgsmål, som vi selvfølgelig vil gøre os umage for at give nogle hurtige og gode besvarelser af. Jeg kan sige om ikrafttræden af de nye regler om transport af fordringer i momsloven, kildeskatteloven og arbejdsmarkedsfondsloven, at man vil kunne se af hele forløbet og af høringssvarene i bemærkningerne, at der har været nogle ønsker om ændringer og nogle diskussioner her og der.
Der pågår i øjeblikket i Justitsministeriet og Skatteministeriet en undersøgelse af, om den ikrafttrædelsesbestemmelse, som er foreslået i lovforslaget, er den mest hensigtsmæssige.
Vi undersøger, om det vil være muligt også at give bestemmelsen virkning for transporter, der er udstedt før lovforslagets fremsættelse, og såfremt konklusionen bliver, at ikrafttrædelsesbestemmelsen kan og bør udformes sådan, at det kan ske, vil jeg komme med et ændringsforslag under behandlingen.
Men det er som sagt et arbejde, der foregår i øjeblikket i Justitsministeriet og Skatteministeriet, så vi er helt sikre på, at det, vi når frem til, også bliver så juridisk korrekt som overhovedet muligt.
Frank Aaen (EL), 1999-10-26:
Selvfølgelig kan det, jeg foreslår, give nogle virksomheder nogle problemer, og derfor forestiller jeg mig også, at det i givet fald er noget, man vedtager på EU-plan, at det skal være sådan.
Problemet er jo de åbne grænser i EU.
En mulighed er f.eks., at man på EU-plan beslutter, at den mindste afgift, der eksisterer i noget EU-land, altid betales forlods; det vil i hvert fald begrænse problemet en del, og lad os prøve at arbejde videre med det.
Men det er formentlig ikke realistisk i denne sammenhæng her
, så vi vil måske bruge kræfterne på at støtte lovforslaget.
Jeg vil bare sige, at vi er meget optaget af, at man undgår at åbne for de svigmuligheder, for det mener vi er den vigtigste måde at bekæmpe svig på.
Frode Sørensen (S), 1999-10-26:
Hensigten med dette forslag er at fjerne en del af grundlaget for spekulation ved at bo i Danmark og arbejde i et nordisk naboland eller Tyskland.
Det er vigtigt at holde sig for øje, at lovforslaget ikke medfører ændringer for grænsependlere, der er socialt sikrede i arbejdslandet.
Lovforslaget sigter alene på at fjerne den positive særbehandling, som en gruppe af lønmodtagere i denne kategori er genstand for.
De har i øjeblikket en skatterabat, fordi de er beskattede efter reglerne for udenlandsskat i Danmark, men de manglende sociale bidrag til udlandet bliver ikke modregnet.
Den konkrete lempelse skal ændres til højst at modsvare den udenlandske skat, som lønmodtageren faktisk betaler, når han eller hun er sikret her i landet.
Denne ændring skal erstatte det nuværende princip, som medfører, at skatten i Danmark sættes ned, uden at der tages højde for, hvor meget den pågældende betaler i skat til udlandet.
Dermed falder fristelsen til at flytte ens arbejdsplads udenlands uden at flytte fra Danmark bort, og det vil vise sig at være retfærdigt og nødvendigt, ikke mindst når Øresundsforbindelsen står færdig næste år.
Det kunne betyde voldsomme problemer for det danske eller i hvert fald det østsjællandske arbejdsmarked, hvis man kunne kombinere dansk social sikring med lav svensk marginalskat.
Som understreget rammer vi med dette forslag ikke den almindelige grænsependler, som er socialt sikret i arbejdslandet, og det er jo i øvrigt heller ikke et forslag, der er de mange penge i; ministeren skønner et merprovenu på omkring 30 mio. kr. næste år.
Men det er til gengæld et forslag med styrket social og skattemæssig retfærdighed, så Socialdemokratiet kan støtte forslaget.
Flemming Hansen (KF), 1999-10-26:
Som udgangspunkt mener vi i Det Konservative Folkeparti, at der er god brug for en revidering af reglerne på området.
Men regeringens interesse i at flå folk ser endnu en gang ud til at have taget overhånd, og vi vil derfor fra konservativ side stille os skeptiske over for forslaget.
Forslaget sigter mod de mennesker, der har job i udlandet, men stadig har bopæl i Danmark, og meningen er, at de skal nu beskattes efter de danske skatteregler.
Når man læser lovforslaget, kan man få det indtryk, at der er en stor skattemæssig gevinst at hente ved at arbejde i udlandet; men sådan forholder det sig jo ikke i virkeligheden.
For det første er lønningerne selvsagt fastlagt under hensyntagen til de gældende skatteregler, dernæst reduceres alle skattefradrag såsom personfradrag, renter på bolig m.v. i forhold til lønnen i udlandet, og sidst, men ikke mindst, afholdes der typisk forholdsvis store rejseudgifter.
Det drejer sig f.eks. om flybilletter, hotelophold og kostforplejning.
Jeg vil i den forbindelse gerne benytte lejligheden til at spørge ministeren, om der i beregningerne for statens merprovenu er taget højde for de skattemæssige fradrag, der kommer i spil, når beskatningen atter foregår i Danmark.
Det er endvidere uholdbart at søge at indføre en sådan lov med virkning allerede fra årsskiftet
Loven vil medføre en gevaldig udhulning af de berørte menneskers indkomst, idet aflønningen selvsagt er baseret på de nuværende skatteregler.
Derfor kræver almindelig anstændighed, at man giver disse mennesker en mulighed for at omstille sig til de ændrede regler, således at man ikke ender med at tvinge folk fra hus og hjem på grund af unødigt hastværk.
Vi er desuden gjort bekendt med, at en vedtagelse af dette forslag vil ramme en stor gruppe arbejdere, til hvem der sandsynligvis ikke vil være et tilsvarende job at få inden for landets grænser.
Gennemførelse af lovforslaget, som det foreligger, vil efter al sandsynlighed medføre, at en stor del af disse mennesker ikke længere vil rejse ud for at finde arbejde, idet det ikke længere vil være økonomisk fornuftigt.
Holder dette stik, vil disse mennesker kunne stille sig op i arbejdsløshedskøen, og spørgsmålet er, om skatteministeren har medtaget dette i sine beregninger over statens merprovenu.
I Det Konservative Folkeparti har vi det princip at tage mest muligt hensyn til borgerne og ikke til statens provenu, og vi forholder os derfor fra konservativ side afventende.
Vi afventer udvalgsarbejdet, før vi tager endelig stilling til lovforslaget.
Så skal jeg sige, hvad jeg glemte indledningsvis, at det er hr. Brian Mikkelsen, der er ordfører på forslaget.
Han er forhindret i at være til stede, så jeg har oplæst hans tale.
Frode Sørensen (S), 1999-10-26:
Jeg vil gerne spørge hr. Flemming Hansen, om han mener, det er rimeligt, at det manglende sociale bidrag, som ikke bliver betalt, skal kompenseres på en sådan måde, at arbejdsgiveren giver en mindre løn, og at det altså er arbejdsgiveren, der får fortjenesten af det manglende sociale bidrag.