runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2000-05-04:
Ja, det er jo næsten en kort bemærkning, som fru Margrete Auken opfordrede mig til at tage som ordfører for Dansk Folkeparti.
Fru Margrete Auken har åbenbart en hel forkvaklet opfattelse af, at Dansk Folkeparti skulle jagte nogle andre religioner i Danmark eller i verden, eller hvor det er
fru Margrete Auken mener vi skulle jagte nogle religioner.
Det har vi overhovedet ikke noget ønske om, og det har vi aldrig gjort.
Fru Margrete Auken tager udgangspunkt i, at vi, fordi vi er kritisk indstillet over for flygtninge- og indvandrerpolitikken i Danmark, så jagter andre religioner.
Vi jagter ikke andre religioner, men vi er interesseret i at få strammet flygtninge- og indvandrerpolitikken, og det er i og for sig ligegyldigt, om vi taler om muslimer, hinduer, jøder, eller hvem der måtte komme til landet, og hvilken religiøs overbevisning de måtte have; det, det handler om, er at få strammet den lovgivning.
Og må jeg så ikke lige sige til fru Margrete Auken, at hvis der er nogen religion i Danmark, der er offensiv, så er det faktisk islam.
Jeg kan nævne for fru Margrete Auken, hvis hun ikke skulle være klar over det, at en ledende dansk muslim, Abdul Wahid Petersen, har sagt, at det er helt rigtigt, at man bliver dødsdømt, hvis man vil forlade islam. Som muslim må man være konsekvent og følge sharialovgivningen, og sharialovgivning er noget med håndsafhugning, det er noget med henrettelser. Hvis der er noget, der er ekstremt, og hvis der er noget, der er farligt for religionsfriheden, så er det den muslimske tro og ikke alle mulige andre trosretninger, som fru Margrete Auken vil bringe ind i det her.
Margrete Auken (SF), 2000-05-04:
Jeg har ingen lyst til at gå ind i en længere debat med Dansk Folkeparti her i salen, men jeg vil bare gøre opmærksom på sådan en kampagne, som f.eks. fru Pia Kjærsgaard har kørt her for nylig med en tilsvining af mennesker.
Man kan have nogle meninger.
Det er ikke forbudt.
Det er heller ikke forbudt i Danmark at gå ind for dødsstraf.
Det er der faktisk en hel del af Dansk Folkepartis medlemmer og vælgere der gør.
Det er der faktisk mange der gør dér.
Det skal de ikke af den grund forfølges for.
Det skal vi skændes med dem om, og jeg vil meget gerne skændes med muslimerne om det her.
Men den tilsvining, den tilsvining af dem, og som nu oven i købet af hr. Peter Skaarup bekræftes som forfølgelse, fordi man vil have dem ud - det vil sige, at man vil bruge det her til at give de her mennesker en ringere behandling end den, de får i øjeblikket - er simpelt hen reel forfølgelse.
Jeg var ikke klar over, at vi kunne få lokket hr. Peter Skaarup til at sige det her.
Men det har vi så kunnet.
Så kan vi se, hvad det drejer sig om.
Og det gør man så i religionens navn.
Det er ækelt.
Peter Skaarup (DF), 2000-05-04:
Jeg ved ikke, hvor fru Margrete Auken har de her citater fra, som fru Margrete Auken strør om sig med.
Vi gør opmærksom på - og det opfatter jeg egentlig også lidt er baggrunden for debatten - at er der tale om, at religionsfriheden bliver knægtet, så må vi gøre en indsats fra dansk side.
Og religionsfriheden bliver jo faktisk knægtet, hvis der er muslimer i Danmark, der siger, at hvis man ikke vil bevare tilknytningen til den muslimske tro, så bliver man dødsdømt, så kan man blive henrettet, så skal man følge shariaen.
Ja, der er jo endda en person, en folketingskandidat for Det Radikale Venstre, Mazhar Hussein, der for nylig har bekendt sig til dødsstraf, som går ind for shariaen, går ind for håndsafhugning og går ind for alle de der ubehagelige ting, der ligger i shariaen.
Så derfor: Hvis fru Margrete Auken skal bekæmpe nogle trosretninger eller nogle personer, der er fundamentalistiske og yderliggående i Danmark, så er det ikke Dansk Folkeparti, så er det fundamentalistiske muslimer.
Henrik Svane (RV), 2000-05-04:
I mine korte replikker til hr. Peter Skaarup efter hans ordførertale forsøgte jeg forgæves at få ordføreren for Dansk Folkeparti til bare at fortælle det undrende Folketing, hvornår Dansk Folkeparti har stemt for bevillinger til flygtningene.
Det har vi ikke fået noget at vide om endnu.
Hans-Pavia Rosing (S), 2000-05-04:
Denne forespørgsel har baggrund i en dagsorden, der blev vedtaget i november 1993, som var FN's år for oprindelige folk.
På baggrund af den dagsorden, der blev vedtaget af samtlige partier herinde, har regeringen udarbejdet en strategi, og i denne strategi ligger der bl.a., at den skal revideres undervejs i FN's tiår, som kører til 2004.
Det vil sige, at vi i dag skal diskutere de indhøstede erfaringer med strategien nationalt og internationalt, og jeg vil sige på godt og ondt.
Vi skal evaluere samarbejdet med Grønlands hjemmestyre, vi skal tale om samarbejdet mellem de internationale organisationer af og for oprindelige folk, og samarbejdet med de danske ngo'er, som har været med hele vejen i et netværk omkring tiåret.
Alle partier har tilsluttet sig forespørgslen.
Det takker jeg for og glæder mig til debatten i dag.
Besvarelse
Margrete Auken (SF), 2000-05-04:
Det er meget alvorlige problemer, vi behandler i dag.
Det er mennesker i utrolig nød.
Det er nogle af de mest forhutlede, man kan se, hvis man møder dem rundtomkring.
Jeg kender ikke til de arktiske områder, men jeg har set det i Brasilien, og andre steder fra har jeg fået det refereret.
Jeg vil jeg godt sige til Venstres ordfører, at jeg synes, vi skylder respekten for de problemers omfang, at vi ikke beskriver Grønlands luksusproblemer, som vi kan finde overalt.
Altså jeg mener, at vi har alle sammen bøvl her og dér.
Bøvl kender vi godt, men det er ikke bøvl, vi taler om.
Og jeg synes, og jeg håber, at jeg har misforstået Venstre og fru Ellen Kristensen, og at hun ikke kunne drømme om at sammenligne med de problemer, vi døjer med på Grønland og på Fyn og på Lolland-Falster, Fredericia og forskellige steder.
Det er mennesker, der gennemgående har rettigheder, og har det godt trods alt.
De bør ikke sammenlignes hverken med inuitterne i det russiske område eller med buskmændene i Afrika eller med de folk, vi kender i Brasilien osv.
Hans-Pavia Rosing (S), 2000-05-04:
Jeg synes selvfølgelig også, at det er vigtigt at skelne.
Der er jo en grund til, at Grønland og Danmark har samarbejde omkring denne her strategi til støtte for oprindelige folk hele vejen igennem og primært måske i FN-sammenhæng, hvor vi har de politiske ressourcer i Grønland til at være med i denne her støtte.
Så jeg synes, det er vigtigt, at vi tænker på, at vi er helt klar over, hvem vi taler om, når vi snakker oprindelige folk.
Jeg er enig med fru Margrete Auken i det.
Jeg synes, det er utrolig vigtigt, at vi fokuserer, og at vi ikke bruger alt for meget tid - det har vi brugt meget tid på - på at diskutere: Hvem er oprindelige folk?
Det ved vi jo godt.
Det er jo de første mennesker.
Det er dem, der er blevet koloniseret.
Det er dem, der er blevet marginaliseret, og det er dem, der virkelig har det hårdt på mange områder, sundhedsmæssigt, økonomisk, socialt.
Så jeg er helt enig i den linje, som fru Margrete Auken lægger her.
Jeg synes, vi skal skelne.
Margrete Auken (SF), 2000-05-04:
Men lad os så tage det den sidste gang her.
Jeg vil bare lige sige, at nu beder jeg altså mindeligt til, at det her udelukkende drejer sig om, hvordan vi får sikret, hvem det er, der har rettigheden til at give patent og tilladelse, fordi det er dér, den ligger.
Og hvordan den så skal slåsses igennem i øvrigt må ikke forkludres i den her sammenhæng her.
Det er ikke det internationale handelssamfund, der laver det klums, det er selve patentdiskussionen, der går ud på: Hvem er det, der skal indhente det, hvis vi skal acceptere, at der kan gives patent, hvad man i øvrigt bør diskutere, om der overhovedet skal?
Det er en helt anden side af sagen.
Men hvis vi går ind her, hvordan får vi så helt klart præciseret det, når vi bagefter skal slås om, hvordan vi får kæmpet det til også at blive noget, der virker henne i verden?
Peter Skaarup (DF), 2000-05-04:
På vegne af Dansk Folkeparti skal jeg sige, at vi også synes, det er godt, at den her debat er rejst.
Vi har ønsket at være med til at rejse debatten, fordi vi synes, at det er rigtigt, at man får en debat om de her ting.
Man må nok sige, at Grønlands hjemmestyre, der håndterer det oprindelige folk, der er i vores nærhed her, har gjort en god indsats for at sikre støtten til grønlænderne.
Vi synes også, at den danske regering, også i den redegørelse, der er fremkommet i dag, har gjort en fin indsats for at sikre, at vi kan bevare muligheden for, at grønlænderne og andre oprindelige folk kan få lov til at fortsætte med den egenart, som de nu har.
Det er et vigtigt arbejde, der ligger der.
Man kan selvfølgelig altid pege på: Hvem er egentlig oprindelige folk?
Er tibetanerne et oprindeligt folk?
Gør vi nok for i FN-regi f.eks. at støtte tibetanerne i deres kamp mod den kinesiske overmagt?
Gør vi nok for i FN-regi at støtte andre folkeslags egenart rundtomkring i verden i forhold til diktatoriske regimer?
Det er spørgsmålet, om vi gør det.
Man kunne måske godt ønske sig, at FN ville gøre mere for at sikre folkeslagene rundtomkring.
Man kan i det hele taget sige, at FN måske skal have en opfordring.
Det vil være skønt, at det kommer på plads, og at man måske mere aktivt fra FN's side går ind og afhjælper de problemer, der er rundtomkring, f.eks. i forhold til tibetanerne.
Det vil være vigtigt set fra vores side. Vi synes i det hele taget, at det her arbejde skal fortsætte, og vi synes, det er godt, at hr. Hans-Pavia Rosing har taget initiativ til, at vi får en debat om de her ting i Folketinget.
Vi synes, det er vigtigt og godt, at vi får den slags debatter, og at vi løbende har dem, sådan at vi kan følge op over for FN-systemet, som til en vis grad godt kan siges at have været langsommeligt med implementeringen af de ting, som vi gerne vil bl.a. fra dansk side.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-05-04:
Vi vil fra CD også gerne tilslutte os den brede opbakning, der er til denne her debat, sige tak til ministeren for redegørelsen, som vi synes er god og fyldig, og sige tak til ordføreren for forespørgerne, som også fremlagde synspunkterne rigtigt.
Det er rart at stå i Folketingssalen og mærke den brede enighed, der er på det her område, og mærke, når fru Margrete Aukens engagement for sagen også kan ses som noget meget positivt.
Hr. Per Stig Møllers indlæg på
synes jeg på samme måde også var ganske glimrende.
Hvad angår strategien til støtten for det oprindelige folk, kan vi med stor stolthed sige, at der i samarbejdet, ikke mindst med Grønland, rent faktisk er lagt en linje, som man kan være stolt af.
Der er ingen tvivl om, at vi vil støtte det serviceeftersyn, man lægger op til, meget, og den måske lidt progressive linje, som Danmark altid har lagt på det her område, er vi meget enig i.
Det at se det i en bred sammenhæng, det at menneskeret, kultur og tradition kan bevares, og at vi også husker på, at når vi en gang imellem sådan mand og mand imellem i dette land kan undre os over de forskningsområder, vi har, nogle nicheområder med hensyn til både sprog og kultur osv., hvor man engang imellem stiller spørgsmålstegn ved, om det er rimeligt, så at understrege: Ja, det er rimeligt.
Det er rimeligt, når man lægger op til at give en hjælp til en kapacitetsopbygning i organisatorisk sammenhæng, så oprindelige folk får egen stemme, får
egen værdighed og får plads med den kultur og de traditioner, de har.
Jeg skal fra CD's side understrege meget, som jeg også indledte med, at det er rart at stå i det danske Folketing og mærke den utrolig brede opbakning, der er på det her punkt, og jeg synes rent faktisk, at vi gør det godt.
Vi er med, når det gælder om at tage nye initiativer på området, som sikrer den bevågenhed, der skal være, og vi vil til stadighed i FN-sammenhæng presse stærkt på for at få givet den egen stemme, den egen rolle, ikke kun en rolle, hvor den beskyttes og tages hensyn til, men at den får en reel plads, og at den får den egen stemme og med fuld opbakning.
Det er simpelt hen et spørgsmål om anstændighed og menneskerettigheder.
Jeg skal som sagt ikke forlænge det her yderligere.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-05-04:
Efter vores mening har Danmark spillet og bør spille en meget betydelig rolle på det her område.
Rigsfællesskabet med Grønland giver jo også naturligt Danmark nogle meget positive muligheder for her sammen med Grønland at øve en indflydelse på styrkelsen af de oprindelige folks rettigheder, ikke mindst naturligvis i det arktiske område, hvor den indsats, der er gjort fra grønlandsk side, fra partierne og politikerne i Grønland, for at skabe selvstyre, jo breder sig i diskussionerne, også i de andre lande rundt om polarcirklen, hvor der ikke har været helt så gode vilkår og stadig væk i dele af området ikke er gode vilkår. Derfor har Danmark ikke alene på FN-plan og på det helt principielle plan et ansvar på det her område, men altså også rent praktisk i samarbejde med Grønland, og derfor er vi glade for, at det i forslaget til vedtagelse understreges meget klart, at Danmark skal helt i front, som der står, i det nationale og multilaterale arbejde på det her område.
Så er jeg desværre nødt til at dryppe en lille smule malurt i bægeret, for Danmark har godt nok sine papirer i orden i FN og andre steder, men der findes altså også områder, hvor dansk politik sammen med andre vestlige landes indvirker negativt på de oprindelige folks muligheder.
Det gælder især inden for genteknologien, hvor vi jo her i Folketinget i øjeblikket behandler et lovforslag om patentering af bioteknologiske opfindelser, et lovforslag, der vil lette muligheden for at overtræde biodiversitetskonventionen, og som i form af biopirateri, som man kan kalde det, altså gentyveri, kan få uhyre alvorlige konsekvenser for f.eks. indianerne i Amazonlandet, som har været i USA for nylig for at kræve et amerikansk patent på deres hellige plante, ayahuasca - undskyld udtalen, jeg er ikke ekspert i den plante - men de har en hellig plante, som et amerikansk selskab altså vil stjæle fra dem ved hjælp af et sådant genpatenttyveri.
Der har Danmark altså en rolle, som er væsentligt anderledes end den pæne rolle, som vi ellers diskuterer her i dag.
Jeg siger det, fordi det altså desværre ikke er alt, hvad vi laver, som er til gavn for de oprindelige folk, men at der somme tider også sniger sig nogle industriintereser
Dér blev der gjort en indsats, men jeg gør altså opmærksom på, at når det gælder genteknologi, bioteknologi og patentrettigheder, har vi altså ikke papirerne i orden i dette øjeblik, hvor denne forespørgsel finder sted.
Men når det er sagt, så skal det altså ikke overskygge vores glæde over, at der har kunnet blive enighed om et forslag til vedtagelse som det, der er fremsat her i dag, og vi håber så på, at de principper, som gennemsyrer dette forslag til vedtagelse, så også vil finde deres udfoldelse, når vi snakker WTO og EU osv.
Margrete Auken (SF), 2000-05-04:
Det punkt, som hr. Keld Albrechtsen nævnte med patentproblemet, synes jeg er et meget væsentligt spørgsmål.
Da vi i sin tid var med til at støtte, eller hvad vi nu var, så acceptere patentloven, der kan jeg huske, at der var vi en gruppe, der diskuterede med folk på Novo - det tror jeg der er mange grupper herinde, der har gjort - og da sagde de, at det var tilstrækkeligt, at de havde fået tilsagn om rettigheder fra regeringerne og de lande dér.
Og der vil jeg egentlig gerne spørge Enhedslisten: Har man et konkret forslag - altså vi behøver ikke tage det ind i forbindelse med vedtagelsen nu - som ikke skal handle om hele WTO og EU, og hvad ved jeg, men helt konkret om, hvordan man kunne få formuleret en beskyttelse, som sikrer, at dem, man i givet fald giver rettighederne, er de folk, det drejer sig om, og ikke en regering i Brazilia, altså når vi snakker Amazonas?
Keld Albrechtsen (EL), 2000-05-04:
Jeg ved, at vores ordfører for det forslag, som er lovforslaget om patentering af bioteknologiske opfindelser, arbejder på det spørgsmål, men desværre ikke indtil nu har kunnet overtale regeringen til andet, end at man bare vil vedtage det lovforslag, der ligger.
Jeg er desværre ikke medlem af det udvalg, som behandler den sag, men jeg håber da på, at det arbejde vil kunne føre til nogle ændringer, som kan sikre, at man ikke vil kunne lave et sådant patentrøveri.
Men altså jeg er nødt til her at svare, at de konkrete sonderinger, der har været, kender jeg ikke yderligere til, end at jeg altså har fået en melding fra vores ordfører om, at regeringens holdning ikke har været opmuntrende.
Margrete Auken (SF), 2000-05-04:
Det er meget interessant, det her, og vi har selvfølgelig det problem, at her sidder vi to ordførere, som ikke har området, dér, hvor det foregår.
Men man kunne godt tænke sig, at vi kunne benytte lejligheden til sammen at spørge ministeren for udviklingsbistand, i hvilket omfang det her er inde i den strategi, for vi står faktisk med noget, som vi har set det i Grønland, hvor man har været ude og lave folkeundersøgelser, og hvad ved jeg.
Men det er ikke en sag, jeg er så opdateret på, at jeg nøje kan gøre rede for den.
Men vi har jo været ude for, at der har været tyveri, eller hvad vi nu måtte kalde det, af informationer, som ikke har været tjekket godt igennem. Der kan vi sige, at i forhold til Grønland ved vi nu
godt, hvem det er, der skal give tilsagnet.
Dér har vi forskellige strategiske metoder at arbejde med den sag på, men hvordan med selve det at få det formuleret ind?
Hvad med at spørge ministeren for udviklingsbistand: Hvordan laver man det her i forhold til det oprindelige folk
, så den rettighed, som jeg synes er utrolig vigtig, kommer med?
Jeg håber, jeg har tilslutning
til, at det nu er det spørgsmål, vi i kor stiller til vores minister.
Ellen Kristensen (V), 2000-05-04:
Jeg er ked af, hvis fru Margrete Auken har misforstået min tale.
Jeg er da helt med på alvorligheden af det her problem og på, at man ikke kan sammenligne de problemer, der er her i riget, med, hvordan tilstandene er andre steder rundt om i verden for oprindelige folk.
Og det er utrolig vigtigt, at man fokuserer på, at man også kan få oprettet noget arbejde i de nærmiljøer, der er for de oprindelige folk.
Derfor er det også utrolig vigtigt, at både udviklingsministeren og miljøministeren, men ikke mindst udenrigsministeren er orienteret løbende om det arbejde, der gøres fra Danmark og Folketinget.
Margrete Auken (SF), 2000-05-04:
Til hr. Ebbe Kalnæs: Jeg er rasende uenig med samme Hussein, eller hvad det nu er, han hedder til efternavn, som har skrevet en kronik i Information, som jeg bestemt synes, han skal have med den store pen for, men det er ikke forbudt.
Det er ikke forbudt at gå ind for de her ting i Danmark.
Det er heller ikke forbudt, at mange af Dansk Folkepartis vælgere går ind for dødsstraf.
Det er ikke forbudt.
Der, hvor det bliver smadderubehageligt, undskyld, meget ubehageligt, er, når man bruger det her til at jagte mennesker i stedet for at skændes med dem.
Det blev jo sagt.
Der må vi så stå sammen, og jeg tror ikke, at der hverken i hr. Ebbe Kalnæs' parti eller i SF findes nogen, der går ind for de her ting - i hvert fald ikke ret mange
medlemmer og forhåbentlig ingen af vores vælgere
Og jeg ved, at Det Radikale Venstre må have det adderbadder med denne her sag.
Men det er ikke religionsforfølgelse.
Det er dumt, og dumhed er tilladt, skønt det er besværligt.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-05-04:
Jamen jeg er helt enig i, at vi skal stille det spørgsmål, og det handler jo bl.a. om, hvordan vi sikrer, at biodiversitetskonventionen og den nylig vedtagne Montrealkonvention, som giver rettigheder, ikke bliver underløbet af det internationale handelssystem.
Det er rigtigt, som fru Margrete Auken gør opmærksom på, at der er uenigheder mellem SF og Enhedslisten i hele den principielle opfattelse af WTO.
Men de uenigheder skal naturligvis ikke stå i vejen for, at der findes en løsning, som sikrer de oprindelige folk rettigheder til deres egne planter og genmateriale i dyr.
Jeg ved godt, som fru Margrete Auken er inde på, at det endog kan ende med at blive et problem omkring menneskets egne gener.
Altså det er jo ikke så lidt, der står på spil, og der har vi altså den bekymring, at vi ikke kan se, hvordan regeringen indtil dato har bidraget til, at disse konventioner får forrang i forhold til verdenshandelssystemet, hvilket de efter vores opfattelse bør have.
Peter Skaarup (DF), 2000-05-04:
Det er i Iran, man tilbageholder jøder, der tilfældigvis kommer forbi.
Det er i Mellemøsten, at man ser de her meget, meget kraftige reaktioner, ekstreme reaktioner på forskellige begivenheder inden for den muslimske verden.
Det er altså inden for den muslimske tro, at man finder de her rigtig gammeldags holdninger, rigtig gammeldags reaktioner, så hvis vi skal finde steder, hvor vi skal arbejde for religionsfrihed, så er det faktisk i forhold til den tro og ikke i forhold til kristendommen her i Danmark.
Jeg tror ikke, at der er nogen her fra Folketingets talerstol, der har talt om, at der var nogen mennesker, der skulle dø på grund af det her.
Det eneste, vi har sagt, er, at vi også i Danmark skal tage vores del af byrden, og at vi skal sørge for, at de flygtninge, der er i nød, får den hjælp, de skal have.
Det gjorde vi med de flygtninge, der kom til Albanien, og det gjorde vi også med de flygtninge, der kom til Danmark.
Men når nu det er lykkedes de flygtninge, der er kommet til Albanien, at vende tilbage til Kosovo, så er det, jeg ikke forstår, hvorfor man ikke for lang tid siden også har hjulpet de flygtninge, der kom til Danmark, tilbage. Der er gået lang, lang tid nu, og der er brugt utrolig mange ressourcer på at få det til at fungere nede i Kosovo.
Hele argumentet for, at man skulle oprette den styrke, og at Danmark skulle sende den styrke af sted, var, at man skulle sørge for, at flygtningene kunne komme tilbage.
Alligevel er der nu gået over et år, siden loven blev vedtaget, og vi har stadig væk ikke fået sendt mere end 1/3 af flygtningene tilbage herfra.
Jann Sjursen (KRF), 2000-05-04:
Hr. Peter Skaarup sagde i sit sidste indlæg her, at Dansk Folkeparti mente, at Danmark også skulle tage sin del af byrden - sådan blev det formuleret - i forbindelse med de fordrevne fra Kosovo.
Vil det sige, at Dansk Folkeparti rent faktisk mener eller mente, for sådan erindrer jeg det ikke, at Danmark skulle tage imod fordrevne fra Kosovo i forbindelse med de aktioner, som blev gennemført af NATO sidste år?
Det er i hvert fald ikke min erindring.
Det vil jeg godt have hr. Peter Skaarups uddybning af.
Den anden ting, som jeg godt ville pege på, er, om det er forbigået hr. Peter Skaarups opmærksomhed, at når Danmark ikke har sat yderligere i værk på det her område hidtil, så er det jo, fordi vi har afventet de anbefalinger, der skulle komme fra UNHCR, FN's Flygtningehøjkommissariat, som jo altså først her i marts måned, jf. lovforslaget, har tilskrevet Danmark, at nu var det faktisk betids at begynde en repatriering af de fordrevne kosovoalbanere, som har fået opholdsgrundlag i Danmark.
Henrik Svane (RV), 2000-05-04:
Jeg skal jo ikke svare på hr. Skaarups vegne på det forrige spørgsmål, men jeg kommer herop i samme anledning, fordi vi igen har et eksempel på Dansk Folkepartis ordførers sædvanlige gustne overlæg for at få det til at se ud for offentligheden eller for de folk, der sidder i tilhørerlogen, som om Dansk Folkeparti holder med de svage.
Jeg skal bare lige erindre ordføreren om, hvis han har glemt eller fortrængt det, at Dansk Folkeparti stemte imod Kosovonødloven.
Så det er rent hykleri fra talerstolen.