runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2004-12-09:
Jamen uanset hvad man påstår om det modsatte, har det faktisk altid være en mærkesag for Det Konservative Folkeparti, at vi skal have et godt miljø, og at vi skal forvalte vores natur på en god måde.
Jeg mener egentlig at kunne erindre, at det i sin tid var Socialdemokratiet og Det Konservative Folkeparti, der gennemførte den første samlede miljølovgivning i Danmark – godt nok for en del år siden – og det er sådan, at vi Konservative gerne vil værne om de værdier, vi har, og give dem videre til næste generation.
Miljøet er meget vigtigt for os.
Men det er altså ikke sådan, at man nødvendigvis kan sætte lighedstegn mellem generelle besparelser og omlægninger, omprioriteringer og effektiviseringer på den ene side og miljøforringelser på den anden side.
Det er faktisk min opfattelse, at miljøet og naturen ikke har fået det dårligere i de år, vi har haft en konservativ-liberal regering, på trods af at vi fra starten lancerede besparelser på området – tværtimod.
Nu er vi nået ned på et niveau, som vi synes er fornuftigt, og hvor tingene kan fungere effektivt, og det er altså det, vi vil planlægge efter fremover.
Torben Hansen (S), 2004-12-09:
Jeg kunne forstå på hr. Lars Barfoeds tale, at natur og miljø er blevet en konservativ mærkesag, men jeg vil sige, at man har en meget underlig måde at behandle sine mærkesager på.
Når vi tager 2005, som vi behandler nu, med, er der i denne regerings periode samlet blevet fjernet 3,7 mia. kr. på Miljøministeriets område, altså 3,7 mia. kr. over 4 år.
For det første må man sige, at det er en mærkelig måde at behandle sine mærkesager på, og for det andet har det uafhængige revisionsfirma Deloitte & Touche påpeget, at det bl.a. går ud over naturbeskyttelsen, danskernes beskyttelse mod kemikalier og det danske grundvand.
Det kan vel ikke være en konservativ mærkesag at gennemføre besparelser, som medfører forringelser af grundvandsbeskyttelsen og danskernes beskyttelse mod kemikalier.
Er det konservativ politik?
Lars Barfoed (KF), 2004-12-09:
Det er nu vores opfattelse, at der bestemt er midler til at forvalte miljølovgivningen på en betryggende og god måde.
Der er jo sket besparelser inden for det område – sådan er det jo, man skal nogle gange omprioritere i form af effektiviseringer i administrationen rundtomkring – men nu har vi altså på nogle områder lagt op til, at der skal ske en styrkelse af nogle konkrete miljøpolitiske områ der, og det synes jeg man skulle glæde sig over.
Vi har jo i øvrigt også allerede truffet beslutning om, hvordan vi skal sikre miljøindsatsen efter 2005, og det synes jeg også hr. Mogens Nørgård Pedersen skulle glæde sig over.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-12-09:
Tak, det glæder mig.
Men hvis vi skal fortsætte lidt i den samme boldgade og tale miljø og erhvervsliv, vil jeg gerne spørge hr. Lars Barfoed om den besparelse, som er sket i Miljøministeriet.
Lars Barfoed (KF), 2004-12-09:
Det er da muligt, det også er en god idé.
Jeg er ikke lige ekspert på det felt, hr. Mogens Nørgård Pedersen fremhæver her, men jeg er ikke i tvivl om, at når hr. Mogens Nørgård Pedersen siger det, er det sikkert et område, som det vil være værdifuldt at satse på.
Jeg tillod mig bare at henholde mig til de ting, der allerede er aftalt, nemlig at vi i højere grad kan regne med at få og bruge svovlfrit brændstof i fremtiden, og at jeg sådan set synes, det er en positiv ting.
Men jeg er da sikker på, at der kan nævnes andre positive miljøtiltag, som vi også må overveje at gøre i fremtiden, herunder det, som hr. Mogens Nørgård Pedersen foreslår.
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-12-09:
Der er jo mange ting, man kan fristes til at spørge Det Konservative Folkeparti om, som har en unødig hård kamp i øjeblikket, synes jeg, for at gøre standpunkter gældende i forhold til regeringssamarbejdet, hvad angår velfærd og skat og ikke mindst miljø.
Men det, jeg egentlig snubler over her, er, at det forekommer mig, at ordføreren stod og talte om pasningsgarantien her i forbindelse med ændringsforslagene til finansloven og nærmest sådan foregav, at nu indførte regeringen en landsdækkende pasningsgaranti.
Det virkede næsten, som om ordføreren stod og fik regeringen til at tage æren for det her.
I den sammenhæng vil jeg blot bede hr. Lars Barfoed bekræfte, at det, der rent faktisk afsættes næste år, er 5,3 mio. kr.
Det svarer vel i grove træk til 50 vuggestuepladser.
Er det det, hr. Lars Barfoed mener at regeringen kan prale af er gældende som en landsdækkende pasningsgaranti?
Lars Barfoed (KF), 2004-12-09:
Det er jo heldigvis sådan, at der i masser af landets kommuner er en fornuftig pasning og en pasningsgaranti, sådan at forældrene kan regne med, at når deres orlov er overstået, kan de få deres børn passet.
Det er jo ikke altid sådan, at gode gerninger nødvendigvis skal måles i penge, i økonomi, så selv der, hvor små beløb gør stor gavn, synes jeg, man skal glæde sig over det.
Det synes jeg også at hr. Morten Helveg skulle gøre.
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-12-09:
Jamen jeg glæder mig også over mange ting, og det har jeg også fået at vide i dag af regeringens ordførere at jeg skulle, og det vil jeg da fortsætte med.
Men kan vi så ikke være enige om, at det ville være misvisende, ifald regeringen gik ud og sagde, at de nu havde indført en landsdækkende pasningsgaranti?
Kan vi ikke være enige om, at det ville være misvisende, i og med at det jo er kommunerne, der investerer midler for alvor på det her felt?
Det ville være lånte fjer.
Det håber jeg vi er enige om.
Lars Barfoed (KF), 2004-12-09:
Nej, det synes jeg slet ikke.
Jeg synes, at det er sådan, at der er mange gode kræfter, der kan deles om æren.
Det, vi gør her, er, at vi siger, at nu sikrer vi, at kommunerne skal leve op til det, hvis de ikke gør det i forvejen.
Det synes jeg bestemt er værd at tage med.
Det synes jeg faktisk er temmelig vigtigt, for det sikrer også, at der ikke er kommuner, der reducerer den service, den garanti, i fremtiden.
Henrik Sass Larsen (S), 2004-12-09:
Jeg ville ellers gerne være kommentator.
Det regner jeg med giver ekstra taletid.
Men nu skal jeg prøve.
Jeg tror, at der har været en vis forvirring om, hvad Det Konservative Folkeparti vil i næste valgperiode, hvis ulykken nu skulle være ude, og man fortsatte i regering.
Jeg forstår, at både pensionsalderen og efterlønnen og dagpengene er til diskussion, også i næste valgperiode.
Det, som man så kan prøve at spørge om, er: Er det bare en diskussion, der kommer i næste valgperiode, eller kan man som dagpengemodtager, som folkepensionist eller som efterlønsmodtager eller kommende en af delene være sikker på, at de ting vil der ikke blive pillet ved de næste 4 år, hvis Det Konservative Folkeparti fortsætter i regering?
Lars Barfoed (KF), 2004-12-09:
Problemet med den korte taletid, man har her, og som jeg fuldt ud respekterer skal overholdes, er, at man, især når man diskuterer med hr. Bjarne Laustsen, føler sig tvunget til at bruge det meste af taletiden på at korrigere hr. Bjarne Laustsen for alle de fejlcitater, som han lægger ind i sine spørgsmål.
Man skal forklare alt det, som ikke er rigtigt, men som hr. Bjarne Laustsen påstår man har sagt, og først derefter kan man give sig til at svare.
Nu vil jeg så undlade det, men sige, at forholdet er det, at beskæftigelsen stiger.
Folk skulle glæde sig over, at der er en konservativ-liberal regering, som skaber mere beskæftigelse, nedsætter skatterne, så folk får et større privatøkonomisk råderum, og satser på at videreuddanne de kortuddannede, så de bedre kan få nogle kompetencer til at tage de job, der kommer.
Det er jo den politik, vi gennemfører.
Vi skaber vækst i det private erhvervsliv.
Det er gået sådan i det seneste år, at ledigheden er faldet med 10.000, og det fortsætter næste år.
Formentlig når vi en beskæftigelse næste år, der er højere end nogen sinde i dette land.
Det skulle hr. Bjarne Laustsen tage at glæde sig over.
Bjarne Laustsen (S), 2004-12-09:
Nu ville hr. Lars Barfoed ikke vedkende sig, at der var en positiv beskæftigelseseffekt – beskæftigelsen steg under Nyrupregeringen, ledigheden faldt endda betragteligt.
Det er jo en væsentlig forudsætning, hvis vi kigger på efterlønsordningen og eventuelt en afskaffelse af den, som De Konservative foreslår her.
Er det ikke en forudsætning for at ændre på de ting, at der er arbejde til folk i stedet for?
Vi ved fra undersøgelser, at folk gerne vil blive noget længere på arbejdsmarkedet.
Jeg forholder mig til den faktuelle kendsgerning.
Der er alt, alt for mange mennesker, der bliver presset ud af systemet.
Så siger hr. Lars Barfoed, at det ved vi så ikke hvordan skal ske, og det er måske fair nok.
Men hvis folk i stedet for skal være på førtidspension, vil jeg godt vide, hvor besparelsen er henne.
Det er førtidspensionen jo ikke.
Den er finansieret over skattebilletten.
Derfor vil jeg gerne høre om konsekvenserne af det forslag, som hr. Lars Barfoed har.
Hvad betyder det for den enkelte, som sidder og kigger derude i samfundet lige nu?
Lars Barfoed (KF), 2004-12-09:
Jeg lægger mærke til, at hr. Bjarne Laustsen og flere andre i Socialdemokratiet og SF er glade for, at nogen fremlægger konservative synspunkter og deltager i den langsigtede debat.
Det, som egentlig kunne afholde en fra at gøre det, er, at man så absolut vil – jeg opfatter det sådan, at det er en villet handling – misforstå og høre forkert.
For man vil jo ikke rigtig deltage i debatten, hvis det er sådan, at jeg skal misforstås, og at der skal høres forkert.
Nu har jeg sagt flere gange i dag, at vi ikke har lagt os fast på, hvilke forslag der skal gennemføres, og jeg har sagt, at vi egentlig ikke sådan ønsker at afskaffe efterlønnen.
Vi ønsker at omlægge den til en ydelse, der er forbeholdt dem, som er nedslidte.
Det er den tanke, vi på et tidspunkt har gjort os, men vi vil i øvrigt lytte til, hvad Velfærdskommissionen har at sige.
Må jeg så sige om efterlønnen, at vi faktisk også på nogle områder finder, at det er for dårlige vilkår, som gælder i dag.
Vi har jo foreslået, at man i virkeligheden skal kunne gå senere på efterløn, sådan at folk kan blive længere tid på arbejdsmarkedet og gå senere på efterløn.
Det kunne også være en mulighed.
Vi har også foreslået, at man skulle tage at se på det, vi har et forlig om – men derfor kan man jo godt diskutere, om det stadig væk er rigtigt – altså at folk, der er fyldt 60 år bliver tvunget på efterløn.
Bjarne Laustsen (S), 2004-12-09:
Jeg er utrolig glad for at være kollega med hr. Lars Barfoed.
Det er rigtig godt, at den konservative ordfører i både skrift og tale viser sit sande jeg som en ægte konservativ, taler om borgerlige dyder osv.
Det kan man jo ikke beskylde regeringen for generelt.
Derfor er det godt, at den konservative ordfører gør det.
Jeg vil bare gerne forholde mig til en enkelt ting, nemlig at man ønsker at afskaffe efterlønnen.
Jeg vil gerne spørge lidt ind til konsekvenserne af det, for det må regeringen og hr. Lars Barfoed jo have tænkt lidt på.
Kan man bare afskaffe den uden at sørge for, at der bliver flere arbejdspladser?
Vi oplever hver eneste dag, at der er 60-årige, der bliver presset ud af arbejdsmarkedet, fordi der ikke er arbejde til dem, det håber jeg vi kan blive enige om.
For De Konservative er jo så flinke, at de siger: Jamen dem, der er nedslidte, skal selvfølgelig have.
De skal eksempelvis have en førtidspension i stedet for, for det går jeg ud fra at vi er enige om.
Det er næsten lige så meget som efterlønnen, så hvad er der egentlig sparet ved det?
Tror man ikke også på, at folk vil kræve pengene tilbage, hvis man ændrer efterlønnen?
Og det sidste punkt er: Tror man virkelig på, at man kan få nye generationer til at indbetale de der 7,8 mia. kr., som de indbetaler i dag, hvis man ændrer grundlæggende på efterlønsordningen?
Lars Barfoed (KF), 2004-12-09:
Der er ingen regering, som ved et eller andet initiativ kan skaffe 200.000 flere job i det private erhvervsliv, heller ikke en socialdemokratisk regering.
Der blev jo ikke taget nogen initiativer overhovedet under den socialdemokratiske regering, der førte til så mange flere arbejdspladser i den private sektor.
Det er rent vrøvl og sludder.
De blev til, fordi konjunkturerne rundtomkring i verden i de lande, vi eksporterer til, blev bedre, og så kunne virksomhederne i kraft af egen dygtighed skabe de flere arbejdspladser.
Det er på marginalerne, en hvilken som helst regering kan justere på ledigheden.
Ledigheden er jo faldet gennem det seneste år, og den bliver ved med at falde.
Så den falder faktisk nu, og det skulle man da være glad for.
Men jeg har forstået, at Socialdemokratiet stadig væk på trods af gruppemødet forleden dag, hvor man ligesom skulle prøve at indpiske en ny stemning, er sådan lidt småsure over tingenes tilstand.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-12-09:
Endnu en gang tak, fordi det er kommet frem, hvad der virkelig er borgerlig politik.
Og lad mig så fortsætte spørgsmålet.
Det er jo, hvad der er fremlagt her.
Man har hvert år sagt, at næste år bliver det bedre.
Jeg står her med hr. Kristian Jensens udtalelse fra sidste finanslovdebat, hvor der blev sagt: Næste år er der 15.000 flere i arbejde.
Sagen er, at der jo er fuldstændig status quo bortset fra de job, som er støttede job, og som er sat i gang.
Derfor er der jo heller ikke nogen, der i fuldt alvor kan tro på, at det bliver bedre næste år, for det har man som sagt talt om de sidste 3 år.
Derfor spørger jeg.
Tænker man aldrig på, at det kunne være, fordi de initiativer, man har taget på beskæftigelsesområdet, er de forkerte, at de ikke virker?
Det så vi under Nyrupregeringen.
Da blev der etableret 200.000 nye arbejdspladser, hvoraf to tredjedele var på det private arbejdsmarked.
Det var i en tid, hvor der også var modkonjunkturer.
Men i denne tid er det altså det modsatte, der sker.
Henrik Sass Larsen (S), 2004-12-09:
Nu er det ærgerligt, at den konservative ordfører brugte al tiden på at skælde ud på Socialdemokratiet og alt muligt andet, når han før beklagede sig over, at han ikke havde så meget taletid, for ellers kunne vi måske have nået til et klart svar.
Det der med, at man ikke vil udelukke, hvad der skal ske på 15-20 års sigt, er mægtigt, mægtigt.
Spændende diskussion, jeg er med på den.
Men det, der er lidt afgørende, er de næste 4 år.
Hvis man kommer i regering der, og ulykken skulle ske, kan de folk, som i dag modtager dagpenge eller risikerer at skulle modtage dagpenge, de folk, der er folkepensionister, og de folk, som er på efterløn eller vil på efterløn, være sikre på, at de kan få lov til at komme på efterløn på de ydelser, der er nu?
Ligger de ydelser nagelfast de næste 4 år?
Lars Barfoed (KF), 2004-12-09:
De tanker, der har været, som vi ikke har låst os fast på, har været om en omlægning, så den specifikt er til gavn for dem, som er nedslidte, nemlig nogle af de grupper, som hr. Jens Peter Vernersen nævner som dem, der ikke ville være så glade for at slippe efterlønnen.
Men vi ønsker jo at fastholde en ydelse for dem, som er nedslidte, og som vel er dem, som den først og fremmest er tiltænkt at berøre.
Det er den overvejelse, vi har fremlagt på et tidspunkt, men så har vi også sagt nu, at vi jo ikke vil låse os fast på noget.
Vi vil se, hvad Velfærdskommissionen kommer med.
Tanken om folkepensionsalderen er sådan set slet ikke en tanke, som Det Konservative Folkeparti har fostret.
Det er en tanke, som Velfærdskommissionen er kommet frem med, og vi har sagt: Den, og hvad der ellers kommer fra Velfærdskommissionen, vil vi da se åbent på og se, hvad der er nyttigt at gennemføre.
Der vil være tale om, at man om mange, mange år, når levetiden for alvor bliver meget længere, kunne se på en justering.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-12-09:
Jeg synes, det er befriende i en tid, hvor ethvert borgerligt synspunkt bliver puttet ind under et tykt lag glasur, at hr. Barfoed klart tilkendegiver, hvad der er den borgerlige ideologi og politik, også bare på lidt længere sigt omkring folkepensionen med de 67 år, omkring efterlønnen og omkring afviklingen af gælden i øvrigt, hvilket heller ikke er uinteressant.
Det er jo tankevækkende, at de, der taler om at fjerne efterlønnen, først og fremmest er folk med lange uddannelser, som selv har fået gode job med god pension.
Det er dem, der taler om at fjerne efterlønnen.
Det er jo meget sjældent, at det er KAD'erne og SiD'erne, der har slidt et langt liv, og som kun har meget beskedne pensioner.
Jeg synes, at man i den her sag skal tænke på, hvem der siger hvad.
Det synes jeg måske også hr. Barfoed skulle tage med ind i sin tankegang.
Så vil jeg også godt spørge, hvordan hr. Barfoed synes det går, når vi nu har tabt 50.000 private arbejdspladser under en borgerlig regering?
Tænker man slet ikke på, at ...
Lars Barfoed (KF), 2004-12-09:
Jeg mener faktisk, at det, der er tale om, er, at hr. Villy Søvndal foretager en kraftig sortering i de meldinger, vi får fra de pågældende organisationer og udvalg.
Hvis man tager Rådet for Socialt Udsatte, så er de jo ganske tilfredse med stort set alle de initiativer, regeringen har taget.
Men der er jo tale om, at vi har lavet en justering af satserne for at få flere i arbejde, for at det kan betale sig at tage et arbejde, uden at vi er landet på et niveau, der på nogen måde er problematisk, når vi sammenligner os internationalt.
Men der er der en uenighed, det erkender jeg, der er der også en kritik.
Men ellers, når det gælder indsatsen for de svageste i samfundet, for de hjemløse, for narkomanerne, for de prostituerede osv., så er der jo ikke den kritik, som hr. Villy Søvndal påstår.
Villy Søvndal (SF), 2004-12-09:
Er det nu rigtigt, at man som konservativ, som hr. Lars Barfoed siger, føler det der voldsomt stærke ansvar over for de små i samfundet?
Vi får meldinger fra dem, der arbejder med de små i samfundet, regeringens Råd for Socialt Udsatte, der advarer mod, at de, der er sat på de lave ydelser, har mindre til overs, end man har, hvis man bor på et forsorgshjem.
Og i dag melder Kirkens Korshær ud, at de også plages af konstante nedskæringer.
Det er jo et helt andet billede end det, hr. Lars Barfoed tegner.
Så siger hr. Lars Barfoed i virkeligheden, at de der humanitære organisationer taler usandt?
Regeringens sociale råd taler usandt; det der billede, de tegner, har ikke noget på sig.
Er det sådan, vi skal forstå hr. Lars Barfoeds udtalelser?
Og hr. Lars Barfoed, som trods alt er lidt længere væk, siger, at det går rigtig godt.
Lars Barfoed (KF), 2004-12-09:
Jeg kan godt sige, at hr. Villy Søvndal tager noget fejl af, hvad det vil sige at være konservativ.
Derfor er jeg da også glad for at kunne sige, at hr. Villy Søvndal altså tager fejl, når han påstår, at de svage i samfundet har fået det dårligere under den her regering.
Tværtimod er der gennemført stribevis af initiativer for at sikre de svageste i samfundet, de hjemløse og andre bedre vilkår.
Jeg kan eksempelvis nævne, at indtaget på hjem for udstødte og hjemløse er blevet 15 pct. mindre.
Der er 15 pct. mindre søgning til disse steder nu, end der var før.
Det er jo et symptom på, at der er færre hjemløse, færre, der føler behov for at søge ind på disse hjem end tidligere.
Villy Søvndal (SF), 2004-12-09:
Det kan man ikke bebrejde en konservativ ordfører, for det er jo helt traditionel konservativ politik.
Så det vil jeg ikke bebrejde partiet, for man skal ikke bebrejde politiske partier, at de virkeliggør deres drøm om et samfund.
Men det, jeg til gengæld synes man kan bebrejde nogen, er, at de, som har det rigtig, rigtig skidt, de, som falder helt igennem i vores samfund, får det stadig dårligere.
Der er meldinger fra alle de humanitære organisationer, der er meldinger fra regeringens eget råd om, at det går rigtig skidt.
Hvad vil hr. Lars Barfoed gøre ved det?
Lars Barfoed (KF), 2004-12-09:
Nu er det jo sådan, som hr. Nicolai Wammen sikkert er bekendt med, at jeg jo ikke er medlem af regeringen og jo derfor ikke har mulighed for at fremlægge, hvad regeringen som sådan tænker, for jeg er jo heller ikke tankelæser.
Men jeg kan fremlægge nogle synspunkter som politiker, og det synes jeg egentlig er det, man er valgt til som politiker: at fremlægge de synspunkter, man nu har, ikke mindst synspunkter, der går lidt ud over dagen og vejen.
Det gør vi måske lidt for lidt i denne her sal.
Hvor dagligdagen trænger sig på, skulle vi måske lidt mere diskutere nogle visioner, nogle tanker om, hvordan samfundet kan blive bedre på lang sigt.
Så jeg skal bestemt ikke påstå, at jeg har gjort rede for nogle tanker, der er i regeringen, men jeg har gjort rede for nogle tanker, som jeg har.
Og det er altså sådan, at vi i Det Konservative Folkeparti ikke vil låse os fast på, at der ikke skal ske forandringer i fremtidens samfund.
Nicolai Wammen (S), 2004-12-09:
Jeg er ked af det, hvis hr. Lars Barfod opfattede det, som om jeg i mit spørgsmål var efter ham.
Jeg er sådan set bare meget interesseret i at høre hr. Lars Barfoeds tanker herom, fordi hr. Lars Barfoed jo også ved tidligere lejligheder – og det synes jeg han fortjener ros for – faktisk siger, hvad det er, man går og tænker i regeringen.
Så jeg synes egentlig, hr. Lars Barfoed er regeringens ærlige mand.
Derfor er det, jeg gerne vil høre: Kan man forestille sig en 67-års-pensionsalder, at man ændrer på dagpengesatserne, og at man går ind og laver væsentlige ændringer i efterlønnen, hvis Det Konservative Folkeparti er med i en regering i de kommende 4 år?
Jeg håber selvfølgelig ikke det sker, men skulle det ske, så har jeg meget stor interesse i at høre – og det tror jeg også mange vælgere har – hvad De Konservative egentlig mener.
Hvad mener regeringens ærlige mand om sagen?
Lars Barfoed (KF), 2004-12-09:
Jeg tror egentlig, det er sådan noget, der fremmer politikerleden, hvis det skal være sådan, at man efterhånden føler sig pisket til, at man overhovedet ikke vil ændre på noget som helst.
Det er reaktionært.
Og der mener jeg egentlig, at Socialdemokratiet efterhånden er ved at være temmelig reaktionære.
Jeg har dog bemærket, at der er en del unge socialdemokrater, som begynder at tale om, at der kan være behov for forandringer, og egentlig mener jeg da, at hr. Nicolai Wammen hører til gruppen af unge socialdemokrater, som burde tilslutte sig, at der kan være behov for forandringer.
I Det Konservative Folkeparti vil vi ikke garantere, at der ikke sker ændringer i nogen ordninger i fremtiden, men jeg vil også godt sige, at vi jo ikke forestiller os, at der på nogen af de områder, som Velfærdskommissionen arbejder med, er tale om ændringer, som har effekt her og nu i forhold til folk, der f.eks. umiddelbart står over for at skulle på efterløn.
Vi taler jo om ændringer i samfundet, som skal finde sted om måske 15-20 år.
Det er jo sådan noget, vi taler om.
Det er sådan noget, Velfærdskommissionen taler om.
Men det er jo netop vigtigt, hvis vi taler om ændringer i sådan nogle strukturer, at det er noget, der gennemføres mange, mange år i forvejen, så alle kan indrette sig på det.
Nicolai Wammen (S), 2004-12-09:
Flere ordførere, både hr. Kristian Thulesen Dahl og hr. Ole Sohn og sikkert også andre,
har berørt hr. Lars Barfoeds udtalelse om de velfærdsforringelser, som hr. Lars Barfoed udtalte kunne komme på tale i næste regeringsperiode.
Jeg vil gerne ligesom de øvrige bede hr. Lars Barfoed om at være bare en anelse mere konkret.
Jeg vil bare spørge hr. Lars Barfoed i al stilfærdighed: Kan hr. Lars Barfoed sige, at Det Konservative Folkeparti og dermed regeringen ikke vil pille ved dagpengene i den kommende regeringsperiode, såfremt de får magten til det, at man ikke vil pille ved pensionsalderen, og at man ikke vil pille ved efterlønnen?
Med hensyn til de tre ting, som hr. Lars Barfoed i det her omtalte interview og i andre interview har været inde på, synes jeg vælgerne har krav på at vide, hvad Det Konservative Folkepartis stillingtagen til de her spørgsmål er i den kommende valgperiode, og dermed også, hvad regeringen mener om det.
Jeg går ikke ud fra, at Det Konservative Folkeparti ikke spiller en væsentlig rolle i regeringen og dermed også kan påvirke beslutninger.