Knud Erik Kirkegaard (KF), 2000-11-23:
Jeg kan bekræfte over for hr. Klaus Hækkerup, at vi i Folketingets Kommunaludvalg har haft besøg af nogle deputationer med repræsentanter for en lang række kommuner, som har præsenteret deres synspunkter for os.
Ingen har givet udtryk for, at de fik for mange penge.
Alle har givet udtryk
for, at de følte, at de fik for få penge.
Og på den baggrund har vi haft, skal vi sige, en foreløbig drøftelse i Kommunaludvalget af, om vi i Kommunaludvalget skulle tage initiativer til en diskussion i en bredere kreds og for en større offentlighed end på de lukkede udvalgsmøder.
Jeg kan også bekræfte over for hr. Klaus Hækkerup, at det, der er besluttet, er, at vi først i det nye år skal tage diskussionen op igen i Kommunaludvalget med henblik på at beslutte, hvordan vi kommer videre i sagen.
Med forslaget tager Kristeligt Folkeparti fat på et af de mest omdiskuterede temaer i den kommunale verden for øjeblikket, nemlig de kommunale udligningsordninger - et kompliceret, for lægfolk ret uigennemsigtigt system, som kun de færreste forstår, og som flytter millioner for ikke at sige milliarder mellem staten og kommunerne og mellem kommunerne indbyrdes.
»Når krybben er tom, bides hestene«, hedder det i et gammelt ordsprog, og det gælder også i denne sammenhæng.
Jeg er overbevist om, at når udligningssystemet netop nu bliver udsat for så stærk kritik, ja, så skyldes det, at danske kommuner generelt føler sig i en økonomisk klemme.
Af overordnede samfundsøkonomiske hensyn stiller staten en forholdsvis snæver økonomisk ramme til rådighed for kommunerne - groft sagt en mulighed for årlig vækst i serviceudgifterne på 1 pct.
At holde sig inden for denne ramme er en svær opgave, når den demografiske udvikling helt automatisk udsætter kommunerne for et betydeligt udgiftspres.
Derfor skal man ikke gøre sig nogen forestillinger om, at hestene vil holde op med bides, selv om udligningssystemet bliver lavet om efter de i øvrigt ganske fornuftige retningslinjer, som Kristeligt Folkeparti opstiller.
Der kommer jo samlet set ikke mere havre i krybben af den grund, og samfundsøkonomien nødvendiggør en snæver økonomisk ramme og dermed en kraftig indsats for at få bugt med udgiftspresset.
I Det Konservative Folkeparti er vi enige med Kristeligt Folkeparti i, at det er påkrævet med justeringer i tilskuds- og udligningsordningerne.
Alene overgangen til en grundtakstmodel på det sociale område, som er under opsejling, gør justeringer nødvendige.
Dette arbejde har indenrigsministeren som bekendt allerede taget fat på ved at sætte det såkaldte finansieringsudvalg i gang med et arbejde efter et udarbejdet kommissorium.
Og jeg kan sige, at jeg i den sammenhæng intet har at bebrejde indenrigsministeren, ej heller med henblik på det kommissorium, som er udarbejdet som grundlag for arbejdet i finansieringsudvalget.
Jeg har haft lejlighed til at læse det ligesom andre medlemmer i Kommunaludvalget, og jeg synes, det ser ganske fornuftigt ud.
Det kan være undersøgelser af den karakter, som hr. Ebbe Kalnæs har talt for adskillige gange, altså en nærmere analyse af pengestrømmene imellem kommunerne, imellem regionerne over det ganske land, for at få et klart overblik over: Hvad er egentlig de regionalpolitiske konsekvenser af det udligningssystem, som vi har?
Så skal man også overveje i udvalget: Hvem skal så forestå undersøgelsen?
Og endelig skal vi selvfølgelig også overveje: Hvornår skulle en sådan undersøgelse så finde sted?
For vi skal jo ikke lave tingene mere komplicerede end højst nødvendigt og ikke lave konflikter med det arbejde, som foregår i finansieringsudvalget.
Men vi er bestemt indstillet på fra konservativ side at tage en drøftelse med forslagsstillerne i Kommunaludvalget, hvor vi jo i øvrigt i forvejen drøfter de spørgsmål her.
Og dette arbejde i Kommunaludvalget ser jeg naturligvis frem til med glæde.