Brian Mikkelsen (KF), 2001-05-02:
Vores velfærdssamfund afhænger jo i meget, meget stor grad af evnen til at skabe et godt uddannelsessystem med kompetence og kvalifikationer.
Der er ikke nogen hemmelighed i, at et højt uddannelsesniveau og et fornuftigt erhvervsklima selvfølgelig vil udgøre den økonomiske løftestang for et velfærdssamfund med en løbende, kontinuerlig udvikling.
Derfor handler det også om, at man hele tiden forbedrer uddannelsessystemet på de områder, hvor der er nogle mangler.
Vi kan se i den globale verden, vi lever i, at der vil videnskompetencen jo være afgørende for, om man kan overleve som velfærdssamfund.
Og et af de områder, hvor vi mangler noget i forhold til andre lande, er på det naturvidenskabelige område.
De områder, som sandsynligvis vil blive satsningsområder for fremtiden, vil blive bioteknologien, IT-området, telekommunikationen osv.
Og det er satsningsområder, som vi som nation selvfølgelig skal kunne leve af, for i en global verden, hvor der er et lønningsniveau i veludviklede lande som Polen og Tjekkiet på en sjettedel af det danske, og hvor man uddannelsesmæssigt vil nå vores niveau i løbet af 2-3-4 år, er det selvfølgelig vigtigt, at vi satser på de områder, hvor der er en fremtid.
Og det er der f.eks. inden for naturvidenskaben.
Det er jo dokumenteret inden for de seneste år, at vi står med et betydeligt problem på området.
Vi mangler højtuddannede medarbejdere med naturvidenskabelig uddannelse.
Man kan ikke snakke med én eneste erhvervsmand, én eneste organisation uden at de råber og skriger på flere med en kompetence inden for en naturvidenskabelig uddannelse.
Der er derfor brug for at styrke den naturvidenskabelige dimension i hele uddannelsessystemet.
Løsningen kræver en forstærket indsats på flere forskellige niveauer.
For den manglende indsats starter jo allerede i folkeskolen, og det smitter af på søgningen i gymnasiet i forbindelse med bl.a. matematik, fysik og kemi, som igen smitter af på søgningen til de videregående naturvidenskabelige uddannelser. Opgaven går altså ud på at stoppe denne her negative spiral og styrke de naturvidenskabelige fag på alle niveauer i det danske uddannelsessystem.
Og det tror vi altså kan lade sig gøre med det fremsatte beslutningsforslag.
Der er snakket og snakket meget om det her gennem mange forskellige møder, men der er altså ikke sket tilstrækkeligt.
Helt konkret er der overordnet set et behov for en styrkelse af lærerkræfterne på alle niveauer af uddannelsessystemet.
Vi er nødt til at gøre det mere attraktivt at undervise i naturvidenskabelige fag for dermed at kunne tiltrække kvalificerede undervisere.
Samtidig skal læseplanerne forbedres, så naturfagene bliver en integreret del af undervisningen i forskellige fag, så eleverne også opnår et bredere perspektiv.
Der skal altså gøres en betydelig indsats i såvel folkeskolen som i ungdomsuddannelserne for at forbedre og styrke de naturvidenskabelige fag.
Fagene skal sættes i sammenhæng og perspektiveres.
Vi ser samtidig meget gerne, at de enkelte skoler i langt højere grad tager initiativ til samarbejde med relevante virksomheder for at give eleverne mulighed for at se naturvidenskabelig teori omsat i praksis.
Med oprettelsen af det foreslåede Center for Naturvidenskab etableres der en overordnet instans med det ene formål at fremme de naturvidenskabelige fag på alle områder.
omverdenen
, samtidig med at det sikrer et overblik og muligheden for en overordnet koordinering af samarbejdet mellem samtlige involverede instanser.
Med beslutningsforslaget tror jeg at man kan være med til at bibringe rammerne til det løft, som det naturvidenskabelige område trænger så voldsomt til i hele uddannelsessektoren.
Det er et oplæg til en samlet og koordineret planlægning for indsatsen i systemet, og det er der altså brug for.
Derfor håber vi også, at forslaget vinder tilslutning her i salen.