runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2002-12-06:
Jeg synes, at hr. Frank Jensen skulle gå ud i Folketingets brugercentral, der ligger herude i Vandrehallen, og bede om at få aftalerne for finansloven for 2003 udgivet i november måned og slå op på side 36 og læse, hvorledes økonomien er for erhvervsskolerne, hvoraf det fremgår, at der er vækst, at der er løft hele vejen igennem, hvoraf det fremgår, at når man regner tingene sammen, vil der være både en forhøjelse af tilskuddet til handelsskolerne, som jo er en del af erhvervsskolerne, men også samlet set et løft til erhvervsskolerne under ét på 8 mio. kr. Hr. Frank Jensen har derfor ikke har ret i sine mange beskyldninger om, at regeringen ikke lever op til sine løfter.
Til fru Marianne Jelved: Jeg opfattede det nærmest, som om fru Marianne Jelved forsøgte at blive sådan en form for deltidsordfører for Venstre, da hun kom herop og bekræftede, at der er vækst i økonomien for universiteterne, og dermed også delvis besvarede det, som hr. Morten Homann tidligere påstod, at der skulle være et fald i bevillingerne.
Jeg skal bare takke og bekræfte fru Marianne Jelveds tal.
Til fru Elsebeth Gerner Nielsen: Allerførst vil jeg sige, at jeg er ked af, at Det Radikale Venstre og flere partier med Det Radikale Venstre valgte at sætte partitaktiske hensyn højere end hensynet til miljøet og derfor kørte en argumentation om, at man skulle have et langt større beløb for at kunne indgå en positiv aftale om at gøre noget godt for naturen i Danmark.
Hvis Det Radikale Venstre havde fulgt det, som jeg tror er Det Radikale Venstres inderste, og havde kigget på, hvad der er bedst for miljøet, så ville Det Radikale Venstre også have tilsluttet sig aftalen.
Men de partitaktiske hensyn om at holde miljøet som en politisk kampplads vejede desværre tungere.
Jeg kan bare sige, at fru Elsebeth Gerner Nielsen ville have vidst, hvis hendes parti havde indgået aftalen, at der selvfølgelig er en aftale om, at man i løbet af 2003 skal tage op: Hvad skal der gøres i de følgende år, hvad skal der gøres i 2004 og fremefter?
Det er for mig at se et ganske sundt princip, at miljøministeren har den indstilling, at man ikke kan være sikker på penge, der ikke er lovet.
Og der er ikke lovet penge, men der er lovet, at vi tager det op og kigger på det, og derfor er det en god idé, at man er startet med naturparkerne.
Det er bare beklageligt, at Det Radikale Venstre har ladet partitaktik veje tungere end hensynet til miljøet.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-12-06:
Nu er der sikkert nogle lystige sjæle, der vil mene, at hvis grønthøsteren ikke skulle køre på naturområdet, hvor skulle den så køre.
Problemet er, at også sidste år skete der voldsomme besparelser på hele det her område.
Den samlede besparelse er på omkring 1,5 mia. kr. I år var miljøministeren så heldig, at han fik hele 50 mio. kr. at gøre godt med, og for de 50 mio. kr., som kun er en engangsbevilling, skal ministeren i gang med at lave naturparker.
Jeg er alvorligt bange for, at de penge, der nu er bevilget, bare vil blive smidt ud i den blå luft og ikke brugt til noget fornuftigt, for ministeren har ingen penge til at videreføre naturparkerne og naturparkprojektet i de kommende år.
Der er simpelt hen ikke sat penge af til det, det er en engangsbevilling.
Og ministeren har oven i købet til Miljøudvalget svaret, at han ikke regner med, at der kommer penge i de kommende år.
Derfor må jeg spørge hr. Kristian Jensen: Hvorfor i alverden bruge 50 mio. på naturparker, når der ikke er penge til at videreføre initiativet?
Marianne Jelved (RV), 2002-12-06:
Jeg vil bede hr. Kristian Jensen om at bekræfte vedrørende det løft på universiteterne, som hr. Kristian Jensen nu flere gange har stået her fra talerstolen og rost regeringen for, at ifølge denne aftale om finansloven så drejer det sig om tre poster.
Først en videreførelse af 2002-niveauet til universiteterne, det vil sige en neutralisering af de besparelser, som regeringen havde lagt ind i sit forslag til finansloven, som kom i august måned.
Det er i øvrigt typisk regeringen.
Først sparer de, så giver de pengene tilbage, og så bryster de sig af, hvor mange penge de har givet.
Det andet er 3 gange 60 mio. kr. til implementering af loven, fordi der nu kommer nye bestyrelser, der skal have bestyrelseshonorar osv. Og som punkt 3 ovre under forskningsaftalen, punkt 7: 20 plus 40 plus 60 mio. kr. til basismidler til universiteterne - i øvrigt efter ihærdig indsats fra Det Radikale Venstre under forskningsforhandlingerne.
Men det er altså løftet, væksten.
Frank Jensen (S), 2002-12-06:
Ja, vi får jo meget detaljerede oplysninger om hr. Kristian Jensens færden.
Man kunne jo ønske sig, at grunden til, at han kom for sent op i morges, var, at han havde ligget lidt i natlampens skær og læst på lektien, ikke mindst lektien
Nu prøver vi så igen, for jeg vil meget nødig have, at hr. Kristian Jensen kommer ud i det forhold, at han giver sin statsminister anledning til at sige, at det også var en svipser.
Sådan var den sidste forklaring jo på handelsskoleområdet for finansloven for i år; det var en svipser, at det tilsagn, der var givet handelsskolerne, på 50 mio. kr. den dag, Venstre fik magt, som de har agt, blev til et minus på 50 mio. kr. i år.
Det blev så rettet, sådan at handelsskolerne nu er kommet op på at få en nettotilførsel på 8 mio. kr.
Men nu skal jeg prøve at gøre det meget simpelt, så hr. Kristian Jensen måske også kan følge med i tallene.
I 2006 er der et nettoløft i erhvervsskoleaftalen på 8 mio. kr. Hvis nu vi forudsætter, at det skal holde, det tilsagn, som man har givet handelsskolerne, om 25 mio. kr. i 2006, som inkluderer nettoløftet på de 8 mio. kr., kan hr. Kristian Jensen så ikke regne ud, at der så er et minus på 17 mio. kr. til de tekniske skoler?
Det er så simpelt, så jeg tror, at enhver i salen her måske lige med undtagelse af hr. Kristian Jensen kan se, at resultatet af erhvervsskoleaftalen er, at den ender i et minus for teknisk skoler, og det gør den både i 2005 og i 2006.
Kristian Jensen (V), 2002-12-06:
Jeg beklager.
Derfor skal jeg skynde mig at svare fru Lotte Bundsgaard nu, at der ikke er nogle planer om at indføre brugerbetaling på folkeskoleområdet eller andre områder.
Der har faktisk i de aftaler, der er indgået, og de ændringsforslag, der er stillet, også været en betydelig lydhørhed over for de problemstillinger, der er blevet rejst i spørgsmålet omkring VUC- og hf-kurserne.
Men svaret til fru Lotte Bundsgaard er et klart nej.
Til hr. Ole Vagn Christensen: Det er, som om hr. Ole Vagn Christensen ikke har hørt efter resten af debatten.
Havde hr. Ole Vagn Christensen gjort det, ville hr. Ole Vagn Christensen have hørt, at jeg har fremdraget den udvikling, der ligger i, at der er blevet oprettet 11 nye regionale vækstsmiljøer.
Denne regering har igangsat 11 nye regionale vækstsmiljøer, som ligger spredt ude i landet netop for at sikre, at der kommer en regional erhvervsudvikling.
Ikke forstået på den måde, at vi har siddet og besluttet, hvad der skulle gennemføres, men at de forskellige områder har meldt ind og derved har været med til at sikre, at der kommer gang i det.
I hr. Ole Vagn Christensens område er der blevet givet en ny bevilling til Udviklingscenter for Træ og Møbel, for at dette center kan videreudvikle og hjælpe erhvervslivet i området.
Så derfor: Uden at vi sender en ekstraregning, som hr. Ole Vagn Christensen heller ikke benægtede var på 1,5 mia. kr. og derover, uden at vi sender den ekstraregning på 1,5 mia. kr., sker der altså en positiv regional udvikling med den politik, regeringen fører, i forhold til tidligere.
Men jeg kan bare sige, at når man kigger på kommunerne og deres opstilling af mål og krav, har det rent faktisk været et krav siden 1998, at der skulle fastsættes kvalitetsstandarder i kommunen for personlig og praktisk hjemmehjælp.
Hvis kommunerne havde løst den opgave fra start af, ville det ikke have været noget bureaukratisk problem at løse opgaven nu.
Når der er kommuner, der har problemstillinger omkring udlicitering og frit valg, så er det, fordi de ikke har levet op til den aftale og den lovgivning, der blev indført om at lave de her standarder, sådan at selve udbuddet og selve valgmuligheden ville være en ganske enkel sag, som det også har været i en stribe kommuner.
Lotte Bundsgaard (S), 2002-12-06:
Nu var jeg så glad, sidst jeg var heroppe, fordi hr. Kristian Jensen var så klar i sit svar.
Han sagde nemlig, at det var rimeligt nok, at man skulle erlægge yderligere brugerbetaling som voksen, når man valgte at tage et hf-fag, fordi man selv fik noget ud af det.
Jeg spurgte så hr. Kristian Jensen, om det var sådan et princip, som Venstre ville gennemføre i resten af uddannelsessystemet, eller om det bare var i forhold til de ufaglærte mænd og kvinder, at man synes, det var rimeligt, at der dér skulle være yderligere brugerbetaling, når de valgte at tage den uddannelse, der er gratis for unge mennesker.
Hr. Kristian Jensen svarede ikke på det, så derfor vil jeg gerne spørge hr. Kristian Jensen igen.
Jeg tror ikke helt på, at han svarer, men nu er det jul, så man må jo tro det bedste om mennesker.
Er det her princip kun noget, der skal gælde ufaglærte mænd og kvinder, når de vil tage 9. klasses fag eller hf-fag,
eller er det et princip, som Venstre vil sprede ud over resten af uddannelsessystemet, måske til finansiering af skattestoppet eller andet? Hvis det ikke er sådan, så forventer jeg selvfølgelig, at Venstre stemmer for det ændringsforslag, vi har stillet, om, at man ikke som ufaglært mand eller kvinde skal betale for den uddannelse, som man desværre ikke fik som ung.
Karen J. Klint (S), 2002-12-06:
Hr. Kristian Jensen har jo fortalt os, hvor travlt han har, så han har ikke haft tid til at høre radioavis, og jeg formoder heller ikke, at hr. Kristian Jensen har haft tid til at læse aviser.
Nu har jeg så ikke været inde og tjekke Ritzau, som åbenbart er blevet dagens orakel med hensyn til, hvem der er troværdig, og hvem der ellers ved, hvad der forhandles.
Så jeg vil lige lave lidt oplysning over for hr. Kristian Jensen.
Der er nemlig et par overskrifter i Jyllands-Posten her til morgen, som er meget interessante.
Den ene overskrift er: »Kommuner: Frit valg duer ikke.«
Den anden overskrift er: »Ældrepakke går op i bureaukrati.«
Der er et par citater mere.
Det ene citat er: »Det er helt vildt, hvad der er brugt af tid i kommunerne på det her.
Der kommer i hvert fald ikke flere hænder til de gamle.
Derfor burde regeringen nok have sagt, at de 500 mio. kr. var rettet mod at få hjulpet et privat marked i gang - i stedet for at sige, at pengene skulle give en bedre service.«
Det er en ret kendt Venstremand, der har sagt det, nemlig Erik Fabrin.
Så jeg vil spørge, om hr. Kristian Jensen synes, at sådan en kendt Venstreperson, der siger sådan noget her, taler usandt?
Ole Vagn Christensen (S), 2002-12-06:
Ja, der var jo ikke meget at sige tak for i regionerne omkring den regionalisering, omkring den decentralisering, som jo har været Venstres kendetegn, når det drejer sig om politikken.
Vi kan nu forstå, at når der ikke sker noget positivt i disse områder omkring regionalpolitikken, men at man kun oplever disse negative centraliseringer, der, som jeg tidligere nævnte, sker omkring de nævnte områder, så skyldes det, at Socialdemokraterne har lagt nogle forslag frem, som betyder, at man er i den situation, at man kan sige, at disse belastninger på erhvervslivet gør, at man ikke vil foretage sig noget for at styrke de regionale områder.
Dermed har vi jo fået et klart signal om, at det, det handler om, er at holde bogholderiet i orden, og lad så bare skuden gå ned med det hele.
Men den måde, som man argumenterer på med disse 1,5 mia. kr., som vi har lagt op til, er, at det skulle være noget negativt, men derimod er besparelserne på undervisningen, på uddannelsen af medarbejderne, noget positivt for erhvervslivet.
Sådan kan man blive ved med at spille med disse bolde, hvis man nu ville, men det er jo det eneste forsvar, hr. Kristian Jensen har for, at Venstre ønsker at lave en centralisering omkring politikken.
Kristian Jensen (V), 2002-12-06:
Hr. Morten Homann stillede en stribe af spørgsmål.
Noget af det er faktuelt forkert, og noget af det er ren politisk uenighed.
Det er faktuelt forkert, at der ikke er en vækst
i forhold til universiteterne og universiteternes bevilling
, for det er der.
Så det var faktuelt forkert.
Det politiske er jo et spørgsmål om, i hvilket omfang og hvorledes man skal styre universiteterne.
Dér er der en politisk uenighed.
Den måde, vi har lagt det frem på, synes vi giver de rigtige frihedsgrader til universiteterne til at sikre, at de får mulighed for at styre på en bedre og mere fri måde, end de har haft hidtil.
Med hensyn til ligning af de multinationale selskaber - det er også til fru Pernille Rosenkrantz-Theil - sagde jeg netop, at der arbejdes på at indføre nye værktøjer, der kan styrke den ligning.
Vi mener naturligvis, at lovgivningen skal overholdes.
Men det, vi har sagt, er bare, at der ikke er sket fyringer på det her område; der er lige præcis det samme antal mennesker ansat på kontoret for at undersøge de multinationale selskaber.
Når vi oven i det lægger arbejdet med at indføre nye værktøjer, der skal forbedre ligningen, er vi gået i gang med at leve op til løftet om, at alle selvfølgelig skal overholde lovgivningen.
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil i øvrigt det, at der altså er den politiske uenighed mellem Enhedslisten og Venstre, at vi ikke mener, at indgåede aftaler skal brydes.
Jeg er af den opfattelse, at vi naturligvis skal kigge på aftalerne, og vi skal naturligvis kigge på at lave de bedst mulige aftaler, når de kommende koncessionsaftaler skal sættes i værk.
Til hr. Carsten Hansen må jeg bare sige, at jeg er af den opfattelse, at aftenskoleområdet er et meget, meget blandet område.
Men der er også uddannelsestilbud af meget, meget høj og meget, meget fin kvalitet.
Jeg kan ikke forstå, at hr. Carsten Hansen, der i foråret var så negativ over for, at vi gik ind og ændrede på aftenskolernes vilkår, nu står heroppe og får det til at lyde, som om aftenskolerne er rent tidsspilde, at de ikke er noget værd.
Det er en opfattelse, som jeg ikke kan dele, som jeg ikke støtter, og som jeg tror må bero på, at hr. Carsten Hansen ikke har formuleret sig helt præcist nok.
Carsten Hansen (S), 2002-12-06:
I modsætning til en række andre spørgere vil jeg godt sige tak til hr. Kristian Jensen for svaret.
Men jeg vil gøre hr. Kristian Jensen opmærksom på konsekvenserne, som jo er, at når man skal tage 8. eller 9. og 10. klasse, bliver det brugerbetaling i størrelsesordenen 3.000-4.000 kr.
Skal man tage en hf-pakke, er det 5.000-6.000 kr.
Så vil jeg spørge hr. Kristian Jensen: Er det sådan, når man nu har indført dobbelt betaling for aftenskoleundervisningen og Venstre siger, at så skal man altså kunne sammenligne niveauet, at så vil hr. Kristian Jensen sammenligne det at tage en 8.-9. klasse med det, der foregår ovre på aftenskolen?
Mener Venstre virkelig det?
Så må man sige, at så har det, vi kan kalde Handelshøjskolevenstre, virkelig gået sin sejrsgang også hen over Venstre.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-12-06:
Ja, nu tog hr. Morten Homann ordene ud af munden på mig omkring de multinationale selskaber.
Så jeg vil nøjes med den anden del af mit spørgsmål.
Så vil jeg blot bede hr. Kristian Jensen bekræfte over for mig, at i den aftale, der ligger på området, er det faktisk sådan, at der er en fælles forståelse for, at man kan regulere på netop kulbrinteskatten.
Det vil jeg bede hr. Kristian Jensen bekræfte heroppefra og ligeledes bekræfte, at økonomi- og erhvervsministeren i et svar til hr. Keld Albrechtsen vurderer, at det er over 6 mia. kr. om året, man ville få ind igennem den regulering.
Nu svirrer der jo så mange beløb rundt i salen, når vi diskuterer finanslov.
Jeg skal blot sige, at for de 6 mia. kr. ville vi kunne få knap 15 ældrechecks, knap 15 ældrechecks om året for de 6 mia. kr.
Det her er en af dem.
Morten Homann (SF), 2002-12-06:
Hr. Kristian Jensen sagde i et af sine svar, at man med finanslovaftalen havde lavet et løft i universiteternes vilkår.
Det vil jeg godt have lov til at sætte spørgsmålstegn ved, for hvis hr. Kristian Jensen ikke har prøvet det, så kan jeg sige, at det er usædvanligt svært at løfte sig selv.
I alt væsentligt er de ekstra penge, der bliver tilført universiteterne, nogle, man har taget fra universiteterne forinden. Så det løft, som man mener kommer ud af det, er altså i alt væsentligt finansieret af universiteterne selv.
Men jeg vil også godt spørge hr. Kristian Jensen: Når nu universiteterne administrerer så ganske mange penge - ikke så mange, som SF gerne ville være med til, men ganske mange penge - hvad er det så, der giver hr. Kristian Jensen grund til at tro, at den nye måde at organisere universiteterne på giver en mere effektiv udnyttelse af ressourcerne end den gamle?
Jeg har spurgt videnskabsministeren en hel del gange, hvad det var for en dokumentation, man havde for, at den gamle måde, den demokratiske måde at organisere universiteterne på, ikke var effektiv.
Men det kunne jeg ikke få svar på.
Så undrede jeg mig i øvrigt lidt over hr. Kristian Jensens svar til fru Pernille Rosenkrantz-Theil
om de multinationale selskaber
For en måneds tid siden fik vi at vide, at nu ville man styrke ligningen af de multinationale selskaber, og for et øjeblik siden sagde hr. Kristian Jensen, at man bare ville fastholde niveauet.
Nu bliver jeg forvirret.
Det kan være, hr. Kristian Jensen kan opklare det.
Kristian Jensen (V), 2002-12-06:
Hr. Jørn Jespersen svinger sig op til at kalde det udemokratisk, at der fra regeringens side kommer et forslag om, at man øger bevillingerne til Institut for Miljøvurdering.
Det er jo naturligvis sådan, at en regering har retten til at fremsætte hvilke forslag, den måtte ønske.
Og der er efter de oplysninger, der er blevet givet, i alle de svar, der er givet både til Jørn Jespersen og til fru Pernille Blach Hansen, ingen tvivl om, at regeringen er et kollektiv, og at regeringen står samlet bag ved.
Derfor er der ingen grund til denne mistænkeliggørelse af, om det nu skulle være den ene minister, den anden minister eller den tredje minister, der skulle være kommet med forslaget.
Regeringen står som kollektiv bag ved de forslag, regeringen fremsætter, og derfor er det naturligvis alle ministrene, der samlet set har, hvad enten man vil kalde det ansvaret eller æren for ændringsforslaget.
Til hr. Ole Sohn om vurderingen af kommunernes problemstillinger i forhold til lønudviklingen: Jeg må sige, at jeg ikke helt deler den vurdering, der er, men i det omfang, der skulle være de problemstillinger, som hr. Ole Sohn lægger frem, ligger der jo også en finanslov, som vi forhåbentlig får vedtaget nu på mandag, hvor der er en meget stor konto til midtvejsreguleringer i forhold til kommunerne.
Og hvis det er sådan, at kommunerne kommer i ekstreme problemstillinger, synes jeg, at den midtvejsregulering er et tidspunkt for dem til at fremhæve de problemstillinger.
Så kan hr. Ole Sohn som dygtig polemiker godt fremhæve, at hvis et kontor ikke er udsat for effektiviseringskrav, så betyder det, at det går ud over effektiviteten alle de andre steder.
Næ, min pointe var sådan set, at når de får lov til at beholde den bevilling og bemanding, de har, samtidig med at vi naturligvis forventer, at de også bliver dygtigere, så vil indsatsen de facto stige i forhold til transfer pricing og andet.
Til hr. Jann Sjursen skal jeg bare sige, at det er sådan, at vi ikke har lagt skjul på, at Dansk Folkeparti er regeringens støtteparti, at Dansk Folkeparti er dem, som bærer medansvaret for den samlede økonomiske udvikling.
Det er vi glade for.
Vi synes, det er et godt aftalegrundlag, vi har med Dansk Folkeparti.
Når jeg har fremhævet, at der er mange andre aftaler, er det jo netop for at vise, at der rent faktisk har indgået drøftelser og forhandlinger på store områder såvel som små områder under denne finanslovaftale, og at man er kommet frem til et resultat, som er godt og glimrende, og som går på kryds og tværs af alle de vante forestillinger om blokpolitik eller ej.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-12-06:
Jeg kan forstå, at Venstres ordfører er kommet for sent op til at høre Radioavisen.
Jeg håber, at det kun er Radioavisen, Venstres ordfører er kommet for sent til.
Jeg kan så forstå, at lidt læsning på Ritzau redder det hele.
Jeg skal lige spørge, om hr. Kristian Jensen så kan bekræfte et af de seneste ritzautelegrammer, der er kommet, nu hvor nyhedsbureauet bliver bragt på banen på den led: »Dansk Folkeparti har tilsyneladende indtil sidste øjeblik truet med at bringe regeringens finanslovforslag i fare, selv om støttepartiet har indgået en aftale om finansloven.«
Kan hr. Kristian Jensen bekræfte Ritzau?
Nu ved jeg ikke, om hr. Kristian Jensen er kommet for sent op til at læse det seneste ritzautelegram, men kan hr. Kristian Jensen bekræfte det forløb?
Lad mig så sige med hensyn til det intelligente skattestop: Hr. Kristian Jensen formår både at kvittere for Det Radikale Venstres såkaldt intelligente skattestop og i samme åndedrag tage afstand fra det
Det hænger da ikke sammen.
Er hr. Kristian Jensen positivt stemt over for det, eller tager han afstand fra det?
Frode Sørensen (S), 2002-12-06:
Havgus er noget, som vi kender på vestkysten.
Havgus gør det hele meget usigtbart.
Hr. Kristian Jensens svar til mig på den regionale turismes fremtidige udfordringer er mere uklart end selv den tætteste vestkysthavgus.
Det er tom snak om omfordeling af turister.
Bare de er i Danmark, så er det fuldstændig ligegyldigt, hvor de er henne. Jeg vil gerne spørge: Tror hr. Kristian Jensen, at turismens regionale aktører er enige i den udlægning?
Morten Homann (SF), 2002-12-06:
Jeg kan så konstatere, at når hr. Kristian Jensen og regeringen
med store armbevægelser taler om, at man vil styrke ligningen af de multinationale selskaber, så de skal betale skat som alle os andre, så er det et spørgsmål om, at man vil købe nogle nye edb-programmer.
Ikke noget ondt om edb-programmer, men er det udtryk for denne her massive styrkelse af det her område og løsningen af det her kæmpe problem?
Jeg vil godt have lov til at stille mig tvivlende over for, om det er tilstrækkeligt til at løse det.
Jeg har stor respekt for, at hr. Kristian Jensen har et bredt ansvarsområde som finansordfører, og at det derfor ikke er muligt at sætte sig ind i alle detaljer på de enkelte områder.
For virkeligheden er jo, at man laver flere regler.
Man skyder et ekstra administrativt niveau ind på universiteterne, og man laver flere beføjelser til ministeren og laver mere styring af universiteterne, så jeg har vanskeligt ved at se, at der er forenklinger.
Der kommer også flere udgifter i kraft af flere opgaver, til både vejledning og løn.
Så er der den politiske uenighed om, hvorvidt man mener, at demokratisk valgte kan styre.
Det mener hr. Kristian Jensen og Venstre så ikke.
Der er SF uenig, selv om man godt kan komme i tvivl, når man ser den nuværende regering.
Jeppe Kofod (S), 2002-12-06:
Jeg spurgte nemlig om, hvad Venstre havde gjort i det år, hvor man har været i regering, og det, som hr. Kristian Jensen kunne svare, var: Man havde forlænget bevillingen, penge til de regionale vækstmiljøer.
Derfor skal jeg bare bede Venstres ordfører om at bekræfte, at der ikke er afsat nogen penge på finansloven til regional udvikling på Bornholm, og at Venstre derfor også vil stemme for Socialdemokraternes ændringsforslag nr. 648, for jeg går ud fra, at vi har en debat om ændringsforslagene i dag.
Venstre er med til at undergrave regional udvikling mange steder i landet, også på Bornholm, og dermed er der ikke sammenhæng mellem det, man siger, og det, man gør, også på det område her.