runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2005-03-01:
Lovforslaget ajourfører den grønlandske arbejdsmiljølov fra 1986.
En embedsmandsgruppe har undersøgt muligheden, men det grønlandske hjemmestyre ønsker ikke at hjemtage området på nuværende tidspunkt, og derfor ajourføres den grønlandske arbejdsmiljølov, så det bliver tilstræbt, at lovgivningen bliver tilnærmelsesvis ens.
Det betyder også, at der er taget hensyn til Grønlands hjemmestyres ønske om, hvordan reglerne skal tilpasses de grønlandske forhold, hvilket vi naturligvis respekterer.
Med de forskelle, der er i Grønland i forhold til Danmark, er det naturligt, at der vil være forskelle, der har betydning for, at det grønlandske samfund kan fungere tilfredsstillende.
Dansk Folkeparti mener desuden, at det under udvalgsbehandlingen er vigtigt at tage hensyn til eventuelle ønsker om ændringer i lovforslaget, hvis de kommer fra Grønland, og hvis det kan lade sig gøre uden at ødelægge meningen med arbejdsmiljøloven, og derfor støtter Dansk Folkeparti lovforslaget.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-03-01:
Det er jo spændende første gang på landets fornemste talerstol at få lov til at tale om et lovforslag, der er så ukontroversielt.
Det, som jeg her vil lægge vægt på, er, at der er tale om en harmonisering, således at der sker en administrativ lettelse i udmøntningen af loven i de to dele af rigsfællesskabet.
Det, jeg også synes er særlig vigtigt, er, at det altså er på baggrund af en enig embedsmandsrapport, der er lavet af Grønlands hjemmestyre og danske embedsmænd, og derfor mener jeg, at vi i Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
Elisabeth Geday (RV), 2005-03-01:
Det Radikale Venstre kan tilslutte sig forslaget.
Af respekt for det grønlandske selvstyre vil vi under udvalgsbehandlingen af forslaget i høj grad lytte til eventuelle grønlandske indsigelser, som ikke allerede er imødekommet i den tidligere samling.
Anne Baastrup (SF), 2005-03-01:
Det er nogle ajourføringer af reglerne for arbejdsmiljø i Grønland, som ikke har været ajourført siden 1986, og der er jo en lang række ting, der bør rettes op på.
Det drejer sig bl.a. om arbejdspladsvurdering og indførelse af virksomheder med sikkerhedsorganisation.
SF påpegede under førstebehandlingen sidst og under udvalgsarbejdet, at beskæftigelsesministeren har været lidt sløv i forsøget på rent faktisk at gøre arbejdsmiljøreglerne helt up to date, og vi mener også, at der er en lang række henvendelser og indsigelser fra fagforeningerne i Grønland, man i langt højere grad burde have taget alvorligt.
Den diskussion fortsætter vi med under udvalgsarbejdet, så vi er sådan positivt afventede, men mest for.
Per Clausen (EL), 2005-03-01:
Det her forslag er jo langt hen ad vejen affødt af en aftale mellem den tidligere regering og Grønlands hjemmestyre, og det burde vel i grunden have været gennemført for lang tid siden.
Men så havde jeg ikke fået anledning til at kommentere det, så det skal jeg måske ikke klage over.
Vi synes, det er godt, at lovens virkeområde er udvidet, og at virksomhedslederens ansvar er præciseret.
Vi synes, det er godt, at der er blevet indført arbejdspladsvurderinger, og at reglerne for unges arbejde er skærpet, og vi synes, det er godt, at der indføres regler om bygherreansvar, udbyderansvar osv.
Vi synes, det er problematisk, at lovforslaget ikke beskæftiger sig med rådgivning, som kan forebygge ulykker og sygdomme.
Det kunne måske godt få nogle til at tænke på, at i Danmark er regeringen som bekendt ved at nedbryde det velfungerende BST-system, på trods af at både arbejdsgivere og ansatte synes, at det fungerer godt.
Når det så følges op af arbejdsmiljølovgivning i Grønland, så bliver regeringens anstrengte forhold til rådgivning og dermed til forebyggelse, og det er jo det, det handler om, sat på spidsen.
Så selv om vi godt kan støtte forslaget, fordi der er tale om en forbedring i forhold til gældende lov, mener vi, at der er plads til yderligere forbedringer, og vi vil i lighed med nogle af de tidligere ordførere sige, at vi vil lægge meget vægt på de forslag og ideer, der måtte komme fra den grønlandske fagbevægelse.
Jeg kunne da konstatere på hr. Bent Bøgsteds indlæg, at det heller ikke er utænkeligt, at der kan blive flertal for det i Folketinget, og det er jo en vældig positiv ting.
Kuupik Kleist (IA), 2005-03-01:
Jeg synes, det er fint, at der sker en ajourføring af lovgivningen på det her område.
Efter 19 år er der vel nogle ting, som der trænger til at blive rettet op på.
I forhold til det oprindelige lovforslag er vi fra den nordatlantiske gruppe helt enige i de bemærkninger, der er faldet omkring spørgsmålet om et minimumsantal af ansatte i forhold til arbejdspladsvurderinger.
Vi mener, at fagforeningernes bemærkninger til lovforslaget skal tages med, og vi vil gerne anmode Arbejdsmarkedsudvalget om i sit arbejde – jeg regner med, at lovforslaget bliver henvist til udvalget – at tage fagforeningernes henvendelser med og overveje seriøst, om ikke det var på sin plads at indarbejde dem i lovforslaget.
Jeg vil ligesom den sidste taler også sige, at er der plads til yderligere forbedringer, er det selvfølgelig ikke forbudt at arbejde med dem også.
Endelig vil jeg sige, i forhold til at sagsområdet stadig er i statsligt regi, at jeg regner med, at den grønlandsk-danske fælleskommission om Grønlands selvstyre i sit arbejde naturligt vil inkludere det her spørgsmål og spørgsmålet om, hvornår området overgår til de grønlandske myndigheder.
Vi i den nordatlantiske gruppe vil i hvert fald skubbe på for at få den sag sat på dagsordenen.
Der er behov for at ændre loven, således at alle sikres et sikkert og sundt arbejdsmiljø, som til enhver tid følger den samfundsmæssige udvikling i det grønlandske samfund.
ligesom her i Danmark.
Dette lovforslag indeholder mange af de ændringer, som vi i løbet af de sidste mange år har vedtaget i forhold til den danske arbejdsmiljølov.
Jeg vil særlig fremhæve reglerne om sikkerhedsorganisationen og børns og unges arbejde, hvor der lægges vægt på, at reglerne er tilpasset det grønlandske samfund.
Både Det Grønlandske Arbejdsmiljøråd og Grønlands hjemmestyre støtter lovforslaget.
Det er meget vigtigt, da reglerne jo skal føres ud i praksis.
Udmøntningen af lovforslaget vil naturligvis foregå i samarbejde med hjemmestyret og Det Grønlandske Arbejdsmiljøråd og vil bl.a. omhandle udstedelse af nye eller ændrede bekendtgørelser og udsendelse af informations- og vejledningsmateriale til brug for virksomhederne og de ansatte.
Jeg håber, at vi med lovændringerne kan bidrage til at give arbejdsmiljøet i Grønland et løft, ligesom jeg fornemmer, at der i det grønlandske samfund er en stor vilje til at fremme arbejdsmiljøet.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Irene Simonsen (V), 2005-03-01:
Det her lovforslag er også en genfremsættelse fra sidste samling.
Det var faktisk sådan, at det skulle til afstemning, den dag valget blev udskrevet.
Der er jo pågået en masse forhandlinger under første og anden behandling af lovforslaget tidligere, så derfor vil jeg ikke komme nærmere ind på hele indholdet, hvilket vi jo kender alle sammen.
Jeg kan dog lige tilføje, at der under forhandlingerne var nogle ting, som vi valgte at ændre på, og som skulle have været stillet i et ændringsforslag.
Det er selvfølgelig indarbejdet i det nyfremsatte forslag her.
For Venstre er der selvfølgelig slet ingen problemer, og vi kan fuldt ud tilslutte os forslaget.
Lene Hansen (S), 2005-03-01:
Lovforslaget tager sigte på at ændre tilbudsloven, som blev indført i 2001 og som erstattede den gamle licitationslov.
Tilbudsloven var en klar forbedring af licitationsloven og har, som undersøgelser viser, skabt et mere effektivt og et bedre byggeri samt større konkurrence.
Men undersøgelserne viser også, at der er behov for en række justeringer for især at sikre større gennemsigtighed og forenkling.
Den øgede konkurrence om opgaverne har medført, at tilbudsgiverne bruger uhensigtsmæssigt mange flere ressourcer på at afgive tilbud.
Socialdemokraterne støtter lovforslagets hovedformål om at åbne markedet for nye virksomheder og sikre et effektivt offentligt byggeri ved at fremme konkurrencen, sikre fairness og ligebehandling, sikre gennemsigtige rammer for processen, så tilbudsgiverne undgår ressourcespild, og lette de administrative byrder ved et forenklet regelsæt.
Lovforslaget kan føre til en øget gennemsigtighed i processen omkring tilbudsgivning, så den enkelte virksomhed bedre kan vurdere, hvornår det kan betale sig at give tilbud i forhold til, om ordren realistisk kan forventes at ende hos firmaet.
Man kan øge kontrollen med, at det offentlige altid vælger det bedste bud ved at indføre krav om vægtning af underkriterier i udbudsmaterialet og skærpe begrundelsespligten.
Vægtningen vil gøre det nemmere for tilbudsgiverne at udarbejde løsninger, der bedst muligt opfylder udbyders egentlige mål.
Vægtningen styrker gennemsigtigheden.
Det står heller ikke klart, hvem der skal kontrollere vægtningen.
Når kriteriet ved licitationen er det økonomisk mest fordelagtige, ændres reglerne, så bygherren kun behøver at forhandle videre med virksomhederne bag de tre bedste tilbud eller færre.
Det vil frigøre ressourcer hos virksomhederne i forhold til i dag, hvor bygherren ved eventuelt yderligere forhandling skal fortsætte forhandlinger med alle tilbudsgivere.
En bygherre skal i fremtiden uopfordret begrunde sit valg af tilbud over for alle tilbudsgivere, der har deltaget i licitationer af denne art, og det vil øge de tabendes muligheder for at forbedre deres næste tilbud.
Også reglerne for underhåndsbud ændres.
Tærsklen hæves til 3 mio. kr., og hvis man ønsker et fjerde tilbud indhentet, skal det komme fra en tilbudsgiver, der ikke kommer fra lokalområdet.
Reglen vil kunne forhindre mestergrise i at opstå.
Det har været fremført i høringssvarene, at det giver anledning til tvivl, hvad der menes med lokalområdet, og Socialdemokraterne vil også her bede om en begrebsafklaring.
Vi foreslår også, at lokalområdet defineres ud fra opgavens størrelse.
Afslutningsvis stiller vi os tvivlende over for påstanden om, at man opnår en administrativ lettelse, når der samtidig indføres strengere krav til det offentlige om mere gennemsigtighed og flere begrundelser.
Derfor sætter vi spørgsmålstegn ved påstanden om, at lovforslaget medfører en besparelse på 3 pct.
Tallet virker som grebet ud af luften.
Socialdemokraterne støtter forslaget, men vil i forbindelse med udvalgsarbejdet stille opklarende spørgsmål, bl.a. om bestemmelsen om gentagelsesarbejde, som vi finder alt for løst udformet i lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2005-03-01:
Med hensyn til det her med ægtefællen ligger der en redegørelse fra justitsministeren, som vi er nødt til at tage til følge.
Det skal vi selvfølgelig være vågne over for.
Om der var skrap nok kontrol over for arbejdsgiveren på det andet område: Jeg så altså gerne, at vi mere håndfast gik ind og lukkede de virksomheder, der gang på gang overtræder reglerne og på den måde misbruger deres ansatte.
Det har jeg ikke noget imod.
Det ligger helt klart.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-03-01:
Som det er sagt før, er det jo en genfremsættelse af forslag, vi behandlede i sidste samling, hvor det viste sig, at der var et bredt flertal for at indstille forslagene til vedtagelse.
Jeg vil godt sige angående det spørgsmål, der sådan set var oppe ved den sidste diskussion: Hvorfor siger Dansk Folkeparti nu ja til Århuskonventionen?
Jamen det skulle jo gerne stå
lysende klart.
Det er jo, fordi der nu var mulighed for at forbedre det, man gennemførte i 2000, og det siger vi selvfølgelig ja til i Dansk Folkeparti.
Der er altså nogle ting, som ikke var i orden i det, man lavede i 2000, og derfor synes vi, det er rimeligt, at man forbedrer mulighederne for de folk, som kommer i klemme.
Det er jo sådan, at når vi snakker miljøret, skal det helst være sådan, at man ikke tramper folk ned.
Men ret skal være ret, så hvis vi kan hjælpe miljøet på denne måde, er vi selvfølgelig positivt indstillet over for det, så vi siger ja til de ændringer, som ligger i L 3 og L 4.
Jytte Wittrock (S), 2005-03-01:
Konventionens overordnede formål er at sikre borgernes rettigheder på miljøområdet.
Det drejer sig om adgang til viden og oplysninger, om adgang til at deltage i beslutninger, om adgang til at klage og adgang til at få afgørelser prøvet ved domstolene.
Lovforslagene var så langt fremme i behandlingen før valget, at vi i hvert fald for vores vedkommende har fået afklaret de spørgsmål, vi havde og var i stand til at stille, så vi vil gerne have lov til at anbefale en meget hurtig og effektiv udvalgsbehandling.
Jeg er i hvert fald ikke sikker på, at jeg kan finde på flere spørgsmål, så vi støtter forslagene, som de ligger nu.
Erling Bonnesen (V), 2005-03-01:
Det er en genfremsættelse, og det er en implementering af EU-direktiver, nemlig en gennemførelse af de to direktiver om Århuskonventionen, og det er L 3 og L 4.
Begge forslag vedrører EU-direktiver om implementeringen af Århuskonventionen fra 1998, der omhandler borgernes miljørettigheder, adgang til oplysninger og offentlig deltagelse i beslutningsprocesser og adgang til klage og domstolsprøvelse på området.
Direktiverne fra EU er ikke alene implementeringer af Århuskonventionen, men også suppleringer til denne, hvorfor den danske implementering af konventionen har vist sig ikke at være tilstrækkelig, og derfor er de to lovforslag nødvendige.
Lovforslag nr. L 3 handler om borgerinddragelse, og det handler om en bemyndigelse til ministeren til at fastsætte regler om inddragelse af offentligheden, når offentlige myndigheder udarbejder planer m.v. på miljøområdet.
Lovforslag nr. L 4 drejer sig om en række tilpasninger af aktindsigt i miljøoplysninger til EU-direktiv 2003/4, og det drejer sig om, at myndigheden skal foretage en konkret afvejning af det offentliges interesse, når der ydes aktindsigt, og om, at ministeren kan fastsætte generelle bestemmelser om miljøoplysningernes kvalitet og deres formidling.
L 3 og L 4 handler om mere åbenhed og borgerinddragelse.
Ved lovforslagene styrkes borgeren i miljøpolitikken, og det synes vi i Venstre er vigtigt.
Venstre kan derfor støtte begge forslag.
Colette L. Brix (DF), 2005-03-01:
Dansk Folkeparti kan uden videre bakke om op denne danske implementering af EU's dual useforordning vedrørende teknisk bistand.
Vi kan ligeledes støtte, at man i Danmark vælger en model, der gør det klart for eksportørerne, at enhver form for teknisk bistand, der ydes uden for EU med henblik på udvikling af masseødelæggelsesvåben, er ulovlig.
Der er selvfølgelig undtagelser, hvor der skal kunne dispenseres, f.eks. kunne der være tale om teknisk bistand, der skal beskytte befolkningen, og med forslaget er der også hjemmel til disse dispensationer.
Dansk Folkeparti finder det grundlæggende vigtigt, at man følger lovforslag af denne type op med tilstrækkelig information, da der kan være tale om alvorlige overtrædelser, hvis disse regler overtrædes.
Derfor har vi med tilfredshed noteret os, at der i forbindelse med implementering af loven tages skridt til at informere de berørte eksportører om de ændringer, lovforslaget medfører.
Med disse kommentarer støtter vi det i Dansk Folkeparti.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-03-01:
Den internationale terrorisme er en grænseoverskridende trussel, der kræver grænseoverskridende løsninger.
Vi Konservative ønsker at sætte alle kræfter ind i kampen mod den internationale terrorisme for at sikre fred og frihed i verden.
På den baggrund kan vi kun tilslutte os forslaget om at forbyde, at der uden for EU ydes teknisk bistand til dual use-produkter, der i de forkerte hænder kan bruges til udvikling eller produktion af masseødelæggelsesvåben eller missiler.
Kampen mod den internationale terrorisme kræver sammenhold, og vi Konservative finder, at forslaget rummer de rette elementer, så vi også i Danmark bidrager aktivt til at vanskeliggøre terroristernes modbydelige angreb på verdensfreden.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-03-01:
Jeg afslører næppe nogen hemmelighed, når jeg her fra talerstolen kundgør, at Det Radikale Venstre støtter en ikkespredning af masseødelæggelsesvåben.
Det gælder så vel teknisk bistand som rådgivning, reparation, vedligeholdelse, opsætning af fabriksanlæg eller undervisning.
Men jeg har også et andet ønske, nemlig at klargøre over for virksomhederne, hvor grænserne for denne bistand går.
Derfor kan jeg ved gennemlæsning af lovforslaget tydeligt se, hvad virksomhederne kan og må i fremtiden.
Så også ud fra det ønske vil jeg gå positiv i udvalget og drøfte det videre.
Mogens Jensen (S), 2005-03-01:
Jeg skal beklage – når det nu er min første ordførertale – at jeg kan gøre det rimelig kort, men det kan jeg.
Socialdemokraterne kan tilslutte sig det foreliggende lovforslag om forbud mod at yde teknisk bistand uden for EU's grænser i forbindelse med produkter, som har både civil og militær anvendelse, hvis det kan medvirke til udvikling eller produktion af masseødelæggelsesvåben eller missilsystemer.
Loven er jo, som det også er blevet fremhævet af hr. Jens Hald Madsen, ikke mindst vigtig i lyset af de senere års terrorudvikling og en udvikling, hvor flere lande i verden ønsker at anskaffe sig forskellige former for masseødelæggelsesvåben.
Vi må naturligvis sikre, at Danmark eller danskere på ingen måde bidrager til den udvikling, hverken gennem eksport af bistand fra de europæiske lande, hvilket allerede i dag er lovreguleret, eller gennem en eksport, der foregår uden for EU's grænser, hvad det jo netop er hensigten at forhindre med denne lovændring, der er foranlediget af en fælles EU-aktion.
Det er i de høringssvar, som foreligger til lovforslaget, blevet problematiseret, at der er tale om en forbudsmodel frem for en model, hvor der skal ansøges om tilladelse til eksport.
Socialdemokraterne er her enige med ministeren i, at et forbud sender det helt nødvendige og klare signal om, at den her aktivitet ikke skal være tilladt.
Herudover er det også den mindst bureaukratiske model.
Såfremt der er virksomheder, som mener, at de vil gennemføre teknisk bistand, der nok falder inden for lovens rammer, men som f.eks. har et humanitært eller sikkerhedspolitisk sigte, så er der i loven allerede mulighed for at give den nødvendige dispensation og tilladelse til det, hvilket er helt tilfredsstillende for os.
Grundlaget for den fælles EU-aktion, der ligger bag lovforslaget, blev godkendt i 2000 i Folketingets Europaudvalg, og 17 EU-lande har allerede implementeret aktionen.
Lad os nu endelig sikre, at Danmark bliver det 18. land, der gennemfører det bidrag, som vi opfatter er vigtigt, til kampen mod spredning af masseødelæggelsesvåben.
Connie Hedegaard (KF), 2005-03-01:
Tak for de positive tilkendegivelser.
Da der jo er tale om en genfremsættelse af det, der i forrige samling hed L 100, og som nåede både at blive første- og andenbehandlet i Folketinget og kun faldt bort umiddelbart før tredje behandling på grund af valget, var det jo også ventet, at der ville være et bredt flertal, som meget gerne vil støtte det her forslag.
Med hensyn til de problemstillinger, som hr. Steen Gade nævner, så mener jeg egentlig, at vi, for så vidt angår småt skrot, har fundet nogle løsninger, men lad os da bare drøfte det under udvalgsbehandlingen.
Betænkningen i den forrige samling blev jo afgivet med bred tilslutning.
Det er sådan den samme opbakning, jeg hører her, men skulle der være bud på, hvordan nogle snit kunne lægges endnu bedre, så ser vi selvfølgelig positivt og fordomsfrit på det.
Jeg skal bare lige nævne, at den eneste ændring i det nye lovforslag er, at ikrafttrædelsesdatoen af ret logiske grunde er ændret fra den 1. februar og nu i stedet for foreslås sat til den 1. maj 2005.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-03-01:
For SF kan jeg også sige, at vi ser positivt på det her forslag.
Dual use-problematikken er et vigtigt område at få klarhed over.
Man kan sige, at vi skal være meget omhyggelige med, at der kommer nøjagtig information og rådgivning til virksomhederne, og det ligger der også i lovforslaget, og det er vi tilfredse med.
Vi er også tilfredse med, at der i lovforslaget er mulighed for at se på de tilfælde, hvor den tekniske eksport nærmest har det modsatte formål, altså at begrænse og være modforanstaltninger til masseødelæggelsesvåben og dermed beskyttelse af civilbefolkningen.
Det skal der selvfølgelig også være i sådan et forslag her.
SF kan gå ind for forslaget, som det ligger.
Per Clausen (EL), 2005-03-01:
I Enhedslisten opfatter vi det her forslag som et uhyre beskedent fremskridt, men dog et fremskridt.
Det løser jo ikke alle de problemer, vi har med håndtering af affald og reduktion i affaldsmængder, heller ikke inden for det, man kunne kalde elektronisk skrot, men det er et forsøg på at få affaldet gjort mindre skadeligt.
Det, der jo er kendsgerningen i Danmark, er, at vi har en række ordninger for at indsamle affald, nogle af dem fungerer meget godt, og andre fungerer betydelig dårligere.
Vi vil gerne medvirke til under det fortsatte udvalgsarbejde at kigge lidt på, om man kunne lave nogle præciseringer, også i stil med dem, som hr. Steen Gade antydede, men jeg vil ikke lægge skjul på, at vi under alle omstændigheder vil støtte forslaget, som er en lille, men alligevel positiv forbedring af den tilstand, vi har i dag.
Steen Gade (SF), 2005-03-01:
Forslaget er jo en implementering af direktivet om producentansvar ved elektronikaffald, som er en klar forbedring af tingenes tilstand.
Det handler jo om at begrænse risikoen for f.eks. dioxinforurening og spredning af gift fra slagger og aske, og der er ingen tvivl om, at det mindskes med det her forslag.
Det, man måske nok kunne kigge lidt på med kritiske øjne, er, om implementeringen i Danmark ikke godt kunne være lidt bedre.
Vi bør således få klarhed over, om ministeren vil fastsætte regler for forhandlerne.
Det kunne vi jo høre om ministeren har en mening om.
Der er også et problem med de små elektroniske artikler, mobiltelefoner og en række andre ting, hvor jeg synes, at vi skal kigge lidt nærmere på, hvordan vi kan få større sikkerhed for, at de faktisk bliver samlet ind.
Der kunne laves en kommunal indsamlingsordning, som vi kender den fra glas og papir og den slags.
Så det er noget af det, som vi vil kigge på under udvalgsarbejdet.
Når vi nu får disse indsamlinger af elektronisk affald, ved vi jo godt, at der faktisk foregår en del eksport af elektronisk affald til den tredje verden, som ikke altid er så hensigtsmæssig.
Derfor kunne vi benytte lejligheden, når vi behandler det her lovforslag, til at få sat mere fokus på det og se på, hvad vi kan gøre for, at det ikke går galt den vej.
Ole Glahn (RV), 2005-03-01:
Da Det Radikale Venstres ordfører, hr. Martin Lidegaard, er forhindret i at være til stede i dag, skal jeg på hans og De Radikales vegne tilkendegive, at vi fra radikal side tilslutter os lovforslaget om øget producentansvar for elektronikskrot.
Vi er enige i principperne i lovforslaget, som jo er at forebygge frembringelsen af affald af elektronisk og elektrisk karakter og at fremme genbrug og genanvendelse og på anden måde nyttiggørelse af affaldet.
Vi glæder os desuden over, at det er et godt eksempel på EU's indsats for miljøet, der danner baggrund for lovforslaget.
På det grundlag ser vi frem til et let og godt udvalgsarbejde.