runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2004-05-18:
Jeg er sådan set glad for den socialdemokratiske ordførers svar
, for det tyder i hvert fald på, at Socialdemokraterne er enige i det, som kan være problemet ved de modeller, man sidder og arbejder med, hvis der er en eller anden vetoret fra en eller anden fond eller et eller andet organ på Christiania, der siger: På grund af de og de holdninger eller på grund af det og det principielle syn, man har på kollektiv ejendomsret, vil man ikke være med til, at bestemte beboere eller bestemte boligformer trænger sig ind.
Det vil være et problem, synes jeg, fordi vi så gør op med det, som skulle kendetegne resten af samfundet, nemlig at resten af samfundet er forholdsvis åbent.
Der er selvfølgelig nogle barrierer, der hedder økonomi, og der er nogle af de andre barrierer, som fru Pia Gjellerup taler om, men det skal ikke være sådan, at Christiania er et lukket område, hvor der ikke kan foregå til- og fraflytning.
Det er meget vigtigt, at det står fast, og det er det, som jeg gerne vil have et helt krystalklart tilsagn om fra Socialdemokraterne.
Pia Gjellerup (S), 2004-05-18:
Det er lidet konstruktiv, hr. Peter Skaarup vælger at være, nemlig overrasket over, at Socialdemokratiet går ind for, at der er lovlige tilstande på Christiania.
Men det vil jeg bare lade stå. Der har faktisk været en ret omfattende indsats. Til spørgsmålet om alle boligformerne, nemlig spørgsmålet, om alle mulige kan komme til at bo på Christiania: Ja, i princippet.
Sådan gælder det jo altid.
Jeg bor i en kommune, hvor der er mange, mange mennesker, der gerne vil bo.
Så man kan ikke bare sige, at man gerne vil bo på Christiania, og så er det det.
Det er jo en af de ting, som organiseringen så skal løse: Hvordan får man reguleret den søgning, der er, den afgang, der er fra Christiania, og den tilgang, der måtte være til Christiania, herunder til det nybyggeri, der måtte være?
Derfor lægger vi meget vægt på, at organiseringen bliver sådan, at den kan tage nogle ordentlige og saglige hensyn på et ordentligt, åbent, tilgængeligt juridisk grundlag.
Peter Skaarup (DF), 2004-05-18:
Jeg synes da, det er fint, hvis Socialdemokraterne til trods for fortiden, som vi ikke behøver at diskutere så meget, hvor socialdemokratiske regeringer har ladet stå til i forhold til de ulovligheder, der er foregået på Christiania, vil se fremad, og det synes jeg at vi skal.
Det er fint, hvis Socialdemokraterne vil være med til at skabe et bredt grundlag for, at Christiania kan fortsætte, men at der bliver grebet ind over for ulovlighederne.
Men i forbindelse med det vil jeg godt lige spørge fru Pia Gjellerup: Vil det så også sige, hvis man kan nå til enighed om noget, at Socialdemokraterne er enige i, at det skal være sådan på Christiania fremover, at alle boligformer skal være mulige, at man ikke udelukker nogen grupper fra at få lejlighed til, hvis det ønskes, og hvis man har økonomi til det, og hvis man har mulighed for det, at kunne bo på Christiania fremover? For det, der vil være meget uheldigt, vil være, hvis man lukker af og siger: På Christiania kan der kun bo christianitter.
Det bør vel også være muligt for andre københavnere, andre mennesker i landet, som ønsker at bo på Christiania, ønsker at være i det område.
Det bør vel være et frit område, hvor man kan bo uanset de holdninger og meninger, man i øvrigt har.
Pia Gjellerup (S), 2004-05-18:
Vi vil i Socialdemokratiet meget gerne kunne stemme for et forslag om Christianias fremtid, men vi vil selvfølgelig kun stemme om et forslag, der er ordentligt i sit indhold.
Det handler for os om to kernepunkter.
Det første er, at registreringen af individuelle rettigheder ikke afsluttes, før vi har truffet beslutningen om organiseringen, fordi organiseringen kan indebære - og det håber jeg sådan set at den gør - at der resterer et omfattende sæt af kollektive rettigheder. Så vil det være helt omsonst at have registreret individuelle rettigheder, som aldrig skal gøres gældende.
Så det er det ene.
Det andet er organiseringen.
Vi ønsker, at man giver tilsagn om, at der bliver foretaget en ligeværdig afklaring af en organiseringsmulighed gennem en statsinstitution henholdsvis via en samlet fondsdannelse.
Ulrik Kragh (V), 2004-05-18:
Tak til Socialdemokratiets ordfører for at nævne de mange elementer, som vi er enige om.
Jeg vil bare lige sikre mig, at jeg har forstået det korrekt, at vi med den åbning, der kom i forhold til at ville forkaste forslaget, får mulighed for nu her mellem anden og tredje behandling at drøfte videre og se, om vi eventuelt kunne finde fodslag.
Ulla Tørnæs (V), 2004-05-18:
Jeg vil gerne understrege, at det bestemt ikke er tilfredsstillende, at en række seminarier på den måde har bragt en række grupper af studerende i en fuldstændig uforskyldt situation.
Og jeg skal nok prøve at se, om vi kan indkredse, hvor mange det i virkeligheden drejer sig om, så hr. Carsten Hansen kan få en korrekt besvarelse af det, for det er ikke tilfredsstillende, når seminarier ikke retter sig efter skrivelser, der kommer fra Undervisningsministeriet.
Jeg mener oven i købet, vi har måttet skrive hele tre gange, og det er jeg bestemt ikke tilfreds med.
Så spørger hr. Carsten Hansen, om en tilsvarende situation har fundet sted på andre uddannelser, og jeg mener at vide, at der har været en tilsvarende situation for meritlærerstuderende, men at den er blevet løst.
Carsten Hansen (S), 2004-05-18:
Nu skal jeg prøve at se, om jeg kan tale lidt højere - det plejer ikke at knibe for mig at gøre det.
Der er problemer med informationen, det må ministeren give mig ret i, og hvad vil ministeren gøre for at rette op på det?
Er der andre steder, hvor det her er foregået end på pædagoguddannelsen, meritpædagoguddannelsen?
Jeg er glad for, at ministeren er enig med mig i, at de her mennesker fuldstændig uden skyld er kommet i klemme.
Men hvis vi nu kunne få verificeret, hvor mange det handler om, der ud over det næste halve år har et stort problem, så vil jeg faktisk bede ministeren om at være åben over for, at vi også kunne give dem den mulighed, vi har givet dem, som bare lige står over for de sidste 7-9 uger. Jeg har i hvert fald prøvet at undersøge det ude i verden.
Der er ikke et pædagogseminarium, der har overholdt det regelsæt, ministeren indskærpede i 2003.
Der må være et problem med kommunikationen fra ministeriet og ud til pædagogseminarierne.
Vil ministeren ikke give mig ret i det?
Det er så den ene ting.
Den anden er: Er det ikke korrekt, at det jo i virkeligheden er, fordi man indretter systemet efter professionbachelorområdet og at det er der, ministeren indskærper det her?
Og det vil sige, at menneskene er kommet i klemme, at der er problemer med....
Brian Mikkelsen (KF), 2004-05-18:
For det første ved jeg ikke helt, hvad et klamt forlig er, men det kan jeg måske få defineret bagefter.
For det andet er det ret klart, at det er den danske stat, der selv definerer, hvad public service er.
Vi har indgået en kontrakt med TV 2/Danmark A/S om f.eks. indholdet, hvor mange timers nyheder, ungdomsprogrammer, redaktionelle programmer, dansk sprog, kultur osv.
Alt det står mejslet ned i en eksplicit kontrakt med TV 2. Den kontrakt har vi selv skrevet, den står vi selv inde for, og den vil også fortsætte i et privatiseret TV 2.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-18:
Jeg synes, det er et meget stort problem, at der nu i det dulgte foregår nogle forhandlinger om, som ministeren sagde det, hvordan det skal efterleves, hvis Kommissionen dømmer Danmark for noget, som de mener er ulovligt efter konkurrencereglerne, men som vitterlig alene vedrører kultur.
Jeg vil godt gerne bede om at få ministerens garanti for, at den danske regering under ingen omstændigheder vil acceptere, at Europa-Kommissionen går ind og blander sig i, hvordan vi skal drive en public service-station.
Den konstruktion, som fru Mette Frederiksen var inde på, bestemmer vi selv her i Danmark.
Det er traktatbrud, hvis Kommissionen nu begynder at blande sig i kulturpolitik og da især på sådanne følsomme områder som varetagelsen af de elektroniske mediers public service-relationer.
Det har Kommissionen intet med at gøre.
Det er i strid med traktatgrundlaget, hvis ministeren forhandler et eller andet klamt forlig med Kommissionen, som vi så bagefter skal efterleve.
Det vil jeg godt bede ministeren om at garantere ikke sker.
Brian Mikkelsen (KF), 2004-05-18:
Der ligger ikke nogen endelig afgørelse fra Kommissionen.
Vi forhandler med Kommissionen om, hvordan vi tolker den afgørelse, og hvordan den kan efterleves.
Det er der forhandlinger om mellem den danske regering, Kulturministeriet og Kommissionen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Årsagen til, at der har været en debat om det, er, at nogle journalister har fået fat i et foreløbigt udkast til en kendelse fra Kommissionen.
Jeg har ikke set nogen endelig kendelse fra Kommissionen.
Det handler bl.a. om, hvordan man rekapitaliserer TV 2, og det er der ikke truffet nogen afgørelsen om endnu, og derfor kan jeg ikke kommentere på det.
Mette Frederiksen (S), 2004-05-18:
Jeg synes da egentlig, at det er ret problematisk, at der kan være en debat i det offentlige rum i Danmark via dagblade og andre medier, men når det drejer sig om at få debatten her i Folketingssalen, ønsker ministeren ikke at udtale sig.
Ud over det er det selvfølgelig i grunden problematisk, at vi overhovedet skal diskutere en afgørelse, før vi kender den på skrift.
Mig bekendt startede den her debat i søndags, og den startede sådan set også med stærke aktører fra regeringspartierne.
Vi må derfor antage her i Folketinget, at der er en viden om grundlaget for den afgørelse, der træffes af Kommissionen i morgen.
Det synes jeg da rimeligvis skal ind i Folketingssalen, så vi kan få en reel politisk debat om det.
Så vidt jeg forstår, er det ikke den økonomiske konstruktion omkring TV 2, der bliver problematiseret i afgørelsen i morgen, men alene det faktum, at der er udbetalt statsstøtte og licensmidler, som ikke er blevet anvendt til det formål, de var tænkt til.
Brian Mikkelsen (KF), 2004-05-18:
Som jeg nævnte før, kommer Kommissionen med deres afgørelse i morgen.
Når den afgørelse bliver oversendt til den danske regering, vil jeg officielt kommentere den.
Mette Frederiksen (S), 2004-05-18:
Hvis det, jeg netop har fremført, ikke er korrekt, kunne jeg tænke mig at spørge ministeren om, hvad der er korrekt, for vi må jo antage, at ministeren har læst afgørelsen. Kunne vi ikke få en uddybende beskrivelse af, hvorfor det, der netop er fremført, ikke er korrekt?
Brian Mikkelsen (KF), 2004-05-18:
Det er ikke korrekt.
Jeg ved ikke, om fru Mette Frederiksen har læst kendelsen.
Det kunne jeg godt tænke mig at spørge om, for det er ikke korrekt.
Mette Frederiksen (S), 2004-05-18:
Vi bliver i samme spor, nemlig i sagen om den statsstøttesag, der ligger hos Europa-Kommissionen.
Jeg kan jo se, at ministeren allerede nu har udtalt sig til flere forskellige medier.
Er det ikke korrekt forstået, at det, Kommissionen i morgen vil beskrive, er, at den egenkapital, som TV 2 har oparbejdet, bl.a. er baseret på licensmidler, og at det er det, der er problematiseret?
Det er altså om det misforhold, der er mellem de beløb, TV 2 har modtaget i statsstøtte og i licens, og om de midler, der er brugt på at producere tv. Sagt med andre ord er problemet i virkeligheden, at TV 2 ikke har leveret det fjernsyn og den public service, som man med rette kunne have forventet at TV 2 skulle have gjort.
Brian Mikkelsen (KF), 2004-05-18:
Jeg vil først bemærke, at vi jo ikke officielt er i besiddelse af Kommissionens afgørelse, og derfor vil det være en overordnet diskussion om de ting, som vi har hørt fra Kommissionen, og om de forlydender, der har været.
Vi er i øjeblikket i en intensiv dialog med Kommissionen, før de offentliggør deres kendelse i morgen, som handler om de rent tekniske dele af afgørelsen.
I hovedsagen ser det ud til at være rigtigt, at Kommissionen vil sende et signal om, at der har været en ulovlig statsstøtte til TV 2 på 628 mio. kr. plus renter. Det er der så forskellige præmisser for.
Lige nu forhandler vi med Kommissionen om de præmisser og om, hvordan det skal implementeres, men det er ikke afgjort endnu.
Jens Rohde (V), 2004-05-18:
Når jeg nu skal have ordet, kunne ministeren måske give en lille redegørelse om situationen omkring TV 2 og den afgørelse, som vi forventer Kommissionen vil offentliggøre i morgen.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-18:
Jeg synes ikke, hr. Poul Fischer kommer helt til bunds i det spørgsmål, jeg stiller, for hvis man bruger regeringens model og der fortsætter med at være de udgiftsstigninger, som vi jo desværre har set, jamen så betyder det, at kommunerne kommer til at få valget: at nedlukke buslinjer eller sætte kommuneskatten op.
Og så spørger jeg bare hr. Poul Fischer: Er det rimeligt?
Og er det rimeligt, at man indfører en model, der forhindrer serviceforbedringer og udbygning af den lokale kollektive trafik?
For det vil jo også være resultatet af regeringens udspil.
Derfor vil regeringens udgave af et takstloft have en række negative konsekvenser.
Så siger hr. Poul Fischer, at det forslag, vi kommer med, er indviklet.
Nej, det er ikke spor indviklet.
Det er, at man fastsætter en procentandel, som passagererne skal betale, og resten betales af trafikselskabet, og staten skal så selvfølgelig være med til at finansiere, således at det hænger sammen.
Det vil give en fornuftig udvikling uden at skære ned på serviceniveauet, vil jeg gerne sige til hr. Poul
Fischer.
Jeg synes slet ikke, at ministeren svarer på det principielle, nemlig om vi kan tillade, at Europa-Kommissionen går ind og blander sig i helt fundamentale kulturpolitiske ting, som traktaten ikke giver EU nogen som helst beføjelse til at blande sig i.
Det vedrører selve det forhold, hvordan vi driver vores to public service-stationer, og efter hvilke regler vi gør det.
Så vil jeg gerne spørge ministeren: Kan vi få ministerens garanti for, at der ikke bliver indgået noget forlig med Europa-Kommissionen, som efterfølgende vil afskære Danmark fra f.eks. at anlægge sag mod Kommmissionen ved EF-domstolen?
Når jeg brugte udtrykket klamt, var det, fordi jeg har
den bekymring, at ministeren aftaler et eller andet med Kommissionen, som så viser sig at være noget frygteligt rod, og som vi ikke efterfølgende kan komme ud af igen.
Ordet klamt var såmænd et forsøg på at finde et pænt udtryk, der kunne holdes inden for Folketingets forretningsorden.
Jesper Langballe (DF), 2004-05-18:
Hvad er det dog for en gang udenomssnak?
Det er jo typisk for venstrefløjen, at lige så snart den bliver modsagt, repræsenterer modparten pengemagten.
Jeg har overhovedet ikke talt om nogen pengemagt.
Jeg har gjort opmærksom på, hvad det er for en magt, der regerer på Christiania.
Det er den rå voldsmagt, som det naturligvis må være dér, hvor der ikke er nogen regler, det vil sige dér, hvor man laver sine egne regler til lejligheden.
Sådan er det, når raske landnamsfolk erobrer naboens græsplæne og opretter en fristad.
Friheden bliver simpelt hen til et tyranni uden lige, og det er det, vi nu ser på Christiania.
Det er glimrende, hvis man er med i pamperfællesskabet, der kan holde de andre ude.
Men hvorfor skulle vi andre dog stille os tilfreds med det og sige, at det synes vi er en god form for lov og ret?
Brian Mikkelsen (KF), 2004-05-18:
Jeg tror, at vi har forskellig opfattelse af ordet pænt.
Det, som vi forhandler om på vegne af den danske stat, er jo den bedst mulige aftale for TV 2, for de står i en situation, som vi kan læse om i dagspressen, hvor de sandsynligvis skal betale mange penge tilbage, fordi de ifølge Kommissionen har fået ulovlig statsstøtte.
Men det har jo ikke været den danske stats opfattelse.
Vi har jo ført sag
på, at vi ikke mener, at det har været ulovlig statsstøtte.
Nu er vi nået til det punkt, hvor Kommissionen mener, at der har været ulovlig statsstøtte til TV 2 på forskellige fronter.
Så er det klart, at det er vores opgave at sikre, at TV 2 efterfølgende kan fortsætte som virksomhed, for det er sådan, at hvis man hiver alle de penge ud af TV 2 - 628 mio. kr. har været nævnt som selve det beløb, der er betalt for meget i statsstøtte, og så kommer der nogle renter oveni - bliver det jo en virksomhed, som står tilbage med en ret lille likviditet eller ret lille soliditet og egenkapital til at drive deres virksomhed.
Vores opgave er selvfølgelig at se på, hvordan vi kan sørge for, at TV 2 efterfølgende bliver drevet videre som virksomhed med en egenkapital og en sund økonomi.
Det er det, hele rekapitaliseringsdiskussionen handler om.
Nu er der jo et flertal i Folketinget, som gerne vil have privatiseret TV 2 så hurtigt som muligt, så denne her kendelse har sådan set ikke noget andet med det her at gøre, end at det jo giver gode argumenter for, at blandingsøkonomi er usundt, at det er en forkert konstruktion, som vi har været imod i mange år.
Regeringen har sagt i flere år, og det er fra begge regeringspartiers side, at vi vil have privatiseret TV 2.
Det samme har Dansk Folkeparti, som er med i aftalen.
Det har sådan set ikke noget med den her kendelse at gøre.
Vi har måttet vente på, at kendelsen er blevet færdig, så vi har kunnet arbejde videre med den proces, for det er klart, at vi jo ikke kan sælge TV 2, så længe der har været en statsstøttesag.
Ulla Tørnæs (V), 2004-05-18:
Jeg skal naturligvis nok sørge for, at hr. Carsten Hansen får svar på de oplysninger, som hr. Carsten Hansen beder om.
Det skal jeg nok få fulgt op på.
Det er blevet forelagt for mig på den måde, at man skønner, at når man har et halvt år, så har man også mulighed for at ændre på sin tilrettelæggelse, sådan at man har mulighed for, da der nu er tale om et deltidsstudie, at have job ved siden af.
Vi har skønnet, at et halvt år var tilstrækkeligt til, at en studerende kunne ændre på sine forhold, altså sådan at man kunne have et job ved siden af et deltidsstudie.
Og det er derfor, det er et halvt år.
Carsten Hansen (S), 2004-05-18:
Jeg kan oplyse ministeren om, at der går ½ år, inden man trækker tilsagnet om SVU, det vil sige, at de, der opfylder kravene, kan få SVU de sidste 7-9 uger igennem det sidste halve år.
Men der er altså en række studerende, der ikke kan, og det undrer mig lidt, at ministeren giver mig et svar, hvor ministeren siger, at hun ikke kan redegøre for, hvor mange meritpædagogstuderende det er, for den detaljeringsgrad kender hun ikke.
Samtidig siger ministeren så i det andet svar, et svar
på spørgsmål nr. S 3698
, at Undervisningsministeriet i brev af 13. november har anmodet alle pædagogseminarier om at sørge for, at tilrettelæggelsen af uddannelsen kommer i overensstemmelse med reglerne, og samtidig - og her kommer det - anmoder Undervisningsministeriet seminarierne om at sende oplysninger om den ændrede tilrettelæggelse for hver enkelt studerende til SU-styrelsen til brug for ændring af støttetildeling.
Så vil jeg høre ministeren: Er det virkelig sådan, at nogle af de mennesker, der fuldstændig uden skyld kommer i klemme her, simpelt hen ikke kan gennemføre deres uddannelse?
Kunne ministeren være med på, at vi gik ind og kiggede på hver enkelt og fandt nogle ordentlige løsninger?
Jeg kunne forstå, hvis de havde handlet i uoverensstemmelse med reglerne, men de har fået et tilsagn fra pædagogseminarierne, der har gjort noget forkert.
Kunne vi så ikke løfte de ganske få, hvis det var sådan, at vi kunne finde ud af, hvor mange det er?
Ulla Tørnæs (V), 2004-05-18:
Det forholder sig imidlertid sådan, at man kun kan få SVU i 1 år, og det er der ikke mulighed for at fravige.
Jeg skal dybt beklage, at en række uddannelsesinstitutioner tilsyneladende har givet fejlagtige oplysninger om det regelsæt, der gælder omkring SVU og åben uddannelse.
Det beklager jeg meget.
I forbindelse med besvarelsen af de skriftlige spørgsmål, som hr. Carsten Hansen har stillet, mener jeg her på stående fod at kunne erindre, at det er oplyst over for mig, at SU-styrelsen vil tage vare på de studerende, som er kommet helt uforskyldt i en meget, meget kedelig situation.
Carsten Hansen (S), 2004-05-18:
Jeg har stillet ministeren en række spørgsmål om meritpædagogstuderende, der har fået tilsagn om SVU-støtte i årene 2000 og 2003.
Der er en lang række mennesker, som åbenbart har fået tilsagn om SVU-støtte til at gennemføre uddannelsen på åben uddannelse, men hvor ministeren jo sent i 2003 sender en tilretning ud til pædagogseminarierne og siger, at de skal overholde reglerne.
Der er altså en lang række mennesker, der har fået tilsagn om at kunne gennemføre en uddannelse, men samtidig har ministeren meddelt samtlige, der har fået tilsagn om at få en uddannelse igennem SVU, at det er på et ulovligt grundlag; der er nogle, der mister helt op til 9 ugers SVU.
Det er en ganske ulykkelig situation, det tror jeg vi kan være helt enige om.
Jeg vil godt sige, at det jo ikke er de meritpædagogstuderendes skyld - det vil jeg godt spørge ministeren om - hvordan kunne de have handlet anderledes i den situation?
De har i god tro til, at seminarierne kendte disse regler, fået tilsagn om en støtte, aftalt det med deres arbejdsgivere, og mange steder har AF jo været inde over, der har været lavet lønopfyldning osv., og nu står man altså og kan ikke få finansieret de sidste 7-9 uger af sin uddannelse. Det er ganske alvorlige tilfælde.
Jeg vil høre, hvad ministeren har gjort sig af overvejelser ud over det, hun har skrevet i svaret, for at vi kan hjælpe de her mennesker.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-05-18:
Jeg vil gerne sige til hr. Keld Albrechtsen, at de regler, der gælder for de ansatte på miljø- og teknikområdet i amtet, vil være nøjagtig de samme regler, som gælder for alle andre ansatte.
Vi ved jo alle sammen, at Finansministeriet er dem, der aftaler de regler, vi ved, at der er mange folk, som skal skifte arbejdssted, når amterne bliver nedlagt, og derfor er der kun at sige, at det jo selvfølgelig er de samme regler, der kommer til at gælde for folk på miljøområdet som for resten.
Så vil jeg kun sige om det, som hr. Keld Albrechtsen nævner om, om ikke vi kan give en garanti: Nu er det jo sådan, at de mennesker, der kommer til at arbejde med de her forhold, i sig selv har en viden, som der bliver behov for.
Og så er det rigtigt, at på VVM-området har regeringen fremlagt en plan om - for at være sikre på, at vi kan være overbeviste om, at kommunerne kan løfte problemerne med VVM, f.eks. alt det med svinefarme - at de screeninger, det er omkring 2.000 sager om året, skal godkendes også af Skov- og Naturstyrelsen i en overgangsperiode på 2 år.
Så evaluerer vi, og hvis kommunerne har bestået eksamen, kan de få området, ellers må det ligge i staten.
Skulle vi nu ikke først se fra år 2007 og så 2 år frem, og så ser vi, hvordan det udvikler sig, og så forholder vi os til det?
Jeg synes, der er grund til at rose det her forslag, og jeg synes, det er godt, i hvert fald i forhold til naturen og miljøet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-18:
2½ års erfaring har desværre lært mig at tøjle min glæde, før jeg har fået gennemgået meget, meget grundigt, hvad det er, ministeren er i færd med. Jeg har lært, at man skal være meget, meget forsigtig med at glæde sig for tidligt.
Så vil jeg godt spørge ministeren ganske enkelt: Vil ministeren simpelt hen give en personalegaranti, således at de dygtige medarbejdere, vi har i amterne, ikke begynder nu at søge ud i andre stillinger, så vi mister deres ekspertise i løbet af den periode, hvor reformen nu skal introduceres? Jeg vil godt slutte med at spørge: Hvis vi nu f.eks.
tager administrationen af godkendelse af nye svinefarme - det vil ministeren jo så først flytte til staten og så over til kommunerne - hvordan med de medarbejdere, der i dag har den ekspertise i amterne og administrerer disse godkendelser til svinefarme, skal de så først til staten og så til kommunen, og bliver de overhovedet ansat nogen af stederne?
Jeg tror, mange mennesker vil stille sig selv det spørgsmål.
Men hvis ministeren vil give en garanti, så synes jeg, det ville være dejligt, for det ville også sikre, at vi kan holde på nogle medarbejdere, som vi jo ved vi får brug for, i hvert fald hvis vi får en anden regering end den nuværende.