runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2002-05-29:
Det undrer mig måske lidt mere.
Det synes jeg man kan blive orienteret om alene ved at følge med i den almindelige debat om det.
Må jeg forstå statsministerens udsagn sådan, at det er en eftertrykkelig sætten forsvarsministeren på plads, det, der nu forlyder fra statsministeren, at den slags løsgående tanker om at udlove Danmark til krig ikke er regeringens politik, men måske forsvarsministerens egne personlige drømme, men at det bestemt var en tydelig afstandtagen fra statsministerens side til forsvarsministeren, det, vi hørte lige nu?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-05-29:
Også her gælder, at hr. Villy Søvndals konklusioner må stå fuldstændig for hr. Villy Søvndals egen regning.
De er slet ikke dækkende for, hvad jeg har svaret her i Folketinget.
Det, jeg har sagt, er, at jeg ikke har kendskab til nogen amerikanske planer om angreb på Irak.
I øvrigt ved hr. Villy Søvndal udmærket, at hvis Danmark skal deltage i internationale militære aktioner, kræver det en beslutning her i Folketinget.
Jeg opfatter forsvarsministerens udtalelser som en almindelig opbakning til den internationale kamp mod terror - en opbakning, som jeg da bestemt håber at hr. Villy Søvndal også støtter.
Det ville da overraske mig meget, hvis SF nu melder sig ud af kampen mod den internationale terror.
Men som hr. Villy Søvndal udmærket ved, vil en konkret beslutning om, at Danmark skulle deltage i nogen international militær aktion - men som bekendt har jeg ikke kendskab til planer om sådanne på nuværende tidspunkt - kræve en debat og en beslutning her i Folketingssalen.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-05-29:
Det er jo meget godt, at regeringen ingen planer har, men det er faktisk ikke det, der er interessant.
Det, der er interessant, er, om kommunerne får mulighed for at øge brugerbetalingen, og om regeringen så vil sikre, at skatterne sænkes tilsvarende.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-05-29:
Jeg må bare sige til hr. Jens Peter Vernersen, at regeringen ingen planer har om at indføre øget brugerbetaling, så der er ikke rigtig nogen aktuel baggrund for det spørgsmål, hr. Jens Peter Vernersen har stillet.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-05-29:
Forårets aktuelle emne er jo brugerbetaling.
Jeg har også bemærket, at vismændene, Det Økonomiske Råd, i dag har anbefalet brugerbetaling, og det falder jo så meget godt sammen med, at spørgsmålet netop er stillet nu.
Jeg vil gerne høre, hvordan statsministeren vil sikre, at skatterne, hvis kommunerne øger brugerbetalingen, sænkes tilsvarende.
»Hvorledes vil statsministeren sikre, at øget kommunal brug af brugerbetaling modsvares af tilsvarende sænkede skatter?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-05-29:
Jeg tør ikke på nogen måde udelukke, at hr. Villy Søvndal er bekymret.
Jeg tør heller ikke udelukke, at hr. Villy Søvndals venner er bekymrede.
Jeg tror i det hele taget, hr. Villy Søvndals liv i meget høj grad bygger på en dyb bekymring for fremtiden.
De sorger, man har på forskud, er der jo heller ikke nogen, der kan fratage én.
Jeg må bare sige til hr. Villy Søvndal, at regeringen har det allerbedste forhold til det grønlandske landsstyre, og det grønlandske landsstyre, som jeg i øvrigt har holdt møde med, er jo fuldstændig klar over, hvad der er den danske regerings linje, og den er fuldstændig uændret på det her punkt.
Villy Søvndal (SF), 2002-05-29:
Jeg er bestemt ikke ude på smålig polemik, for det her er jo en alvorlig sag, som har gjort grønlænderne ganske vrede.
De to grønlandske medlemmer af Folketinget er meget vrede over, at forsvarsministeren på den måde går ind og overruler det grønlandske selvstyre, hvor et af hovedkravene jo er at få indflydelse på sikkerheds- og udenrigspolitiske spørgsmål.
Så problemet er, at forsvarsministeren har skabt problemer i forhold til vores grønlandske venner, og at den grønlandske befolkning jo ikke ønsker, at Thuleradaren skal opgraderes, fordi det vil betyde, at Thule med sikkerhed bliver det første mål i tilfælde af konflikt.
Det er jo den alvorlige baggrund.
Jeg synes måske, det er væsentligt, at regeringen finder ud af, hvad dens politik er.
Jeg forstår, at regeringen både har en politik, hvor man siger: Vi bakker op om forsvarsministeren, når han siger, at vi gerne vil stille faciliteter til rådighed; og samtidig har en politik, der siger: Vi mener slet ikke noget, før vi bliver spurgt.
Det er en meget rummelig regering, vi har fået.
Det må man sige.
Jeg er selvfølgelig fuld af forståelse for, at statsministeren ikke er i stand til at optræde særlig logisk i den her sag, for det ville have nogle konsekvenser, som statsministeren på nuværende tidspunkt ikke ønsker at drage.
Lad det nu ligge.
Men det er da så oplagt.
Vi har en statsminister, der siger: Regeringens politik er uændret, holdningen er den samme, vi forholder os først til et projekt, når der foreligger en ansøgning, og der foreligger ingen ansøgning.
Det er altså regeringens politik.
Hvis ikke de to ting er hinandens direkte modsætninger, tror jeg, at statsministeren er fuldstændig ude af stand til at læse indenad.
Det tror jeg ikke statsministeren er.
Jeg tror, statsministeren siger, det han siger, fordi han i dag ikke vil drage de konklusioner, der er nødvendige, hvis han skulle følge sin i øvrigt logiske sag.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-05-29:
Jeg er nødt til at sige til hr. Villy Søvndal, at det ikke kan nytte noget, at hr. Villy Søvndal prøver at drage konklusioner på mine vegne.
Dem kan hr. Villy Søvndal drage på sine egne vegne, og der skal han have lov at drage alle de konklusioner, han vil; han skal bare ikke blande mig ind i det.
Min konklusion er overhovedet ikke den samme som hr. Villy Søvndals.
Jeg har ikke nogen som helst anledning til at irettesætte eller på nogen anden måde lægge afstand til forsvarsministeren.
Forsvarsministeren har ikke med sine udtalelser lagt op til at ændre den danske politik på det her område, og hvis hr. Villy Søvndal læser den pågældende artikel i Politiken ordentligt, vil han også kunne se, at allerede i artiklen afviser forsvarsministeren, at der skulle være nogen ændring i politikken, ved at udtale, at det er en fuldstændig total misforståelse.
Så kan det jo ikke siges klarere.
Villy Søvndal (SF), 2002-05-29:
Det synes jeg var meget oplysende.
Altså regeringens holdning er den samme: regeringen vil ikke tage stilling, før der ligger en eventuel henvendelse, og regeringen har ikke fået nogen henvendelse. Dermed må man jo sige, at statsministeren så ganske eftertrykkeligt har sat forsvarsministeren på plads i det her spørgsmål, når forsvarsministeren i Politiken er citeret for at sige, at Danmark må stille faciliteter til rådighed.
Det er vel oplagt, at det, statsministeren svarer, er det stik modsatte, nemlig at den danske regerings politik ikke er ændret.
Så jeg takker for svaret.
Dermed synes jeg, at forsvarsministerens udtalelser står klart.
Jeg håber så, at statsministeren vil sikre, at forsvarsministeren ikke i så høj grad fremover selvstændigt fører dansk udenrigspolitik, som tilfældet har været i de her to spørgsmål.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-05-29:
Jeg vil gerne understrege, at regeringens holdning er den samme, som den hele tiden har været.
Den er også i overensstemmelse med den holdning, som den tidligere regering havde.
Den danske regering ønsker ikke at tage stilling til Thuleradarens eventuelle anvendelse i et amerikansk missilforsvarssystem, før en eventuel amerikansk henvendelse foreligger, og i øvrigt heller ikke før de nærmere politiske omstændigheder for missilforsvaret er kendt.
Lad mig i den forbindelse understrege, at vi ikke har fået nogen henvendelse fra amerikanerne, og at vi ikke ved, om og hvornår en sådan henvendelse eventuelt måtte komme.
Villy Søvndal (SF), 2002-05-29:
Så beklager jeg udtrykket »uheldig bemærkning«; måske er uheldig opførsel et mere præcist udtryk i denne her
sammenhæng
Jeg refererer til Politiken den 21. maj, hvor forsvarsministeren er citeret for at sige: »Danmark må stille faciliteterne på Thulebasen i Grønland til rådighed for USA's missilskjold.«
Her giver forsvarsministeren udtryk for i interviewet, at Danmark må stille de der faciliteter til rådighed.
Så er statsministeren da nødt til enten at melde ud, at regeringens politik er ændret, og at han dækker sin forsvarsminister, eller at forsvarsministeren i det her spørgsmål har været et løsgående missil.
Nu er det sådan set samme sag, nemlig at det forekommer mig, at forsvarsministeren optræder uheldigt i forhold til regeringens position.
Det drejer sig om Thuleradaren.
Regeringens position har indtil nu været i forlængelse af den tidligere regerings, at det vil man ikke forholde sig til, inden der lå en konkret anmodning.
I et interview i Politiken går forsvarsministeren så ud og siger, at nu vil Danmark støtte en opgradering af radaren ved Thule.
Det er en helt ny politik fra den danske regerings side, og også her ligesom i sidste spørgsmål opfatter jeg det sådan, at forsvarsministeren er ude, om man så må sige på egen hånd, og jeg forventer, at statsministeren i dag bekræfter, at regeringens politik er uændret, og at forsvarsministeren alene er kommet af sted med en uheldig bemærkning.
»Er forsvarsministerens udtalelser til Politiken den 21. maj
2002 om en ny radar på Grønland udtryk for en ændret politik fra regeringen?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-05-29:
Det sidste kan jeg fuldstændig afvise, og så kan jeg i øvrigt oplyse hr. Villy Søvndal om, at skulle der komme en forespørgsel på et tidspunkt, vil den danske regering ikke svare på tysk, men på dansk og på engelsk, og beslutningen vil forud blive truffet her i Folketingssalen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Villy Søvndal (SF), 2002-05-29:
Jeg synes sådan set, det sidste svar var overraskende.
Jeg fornemmede i de første svar, at statsministeren var inde på så meget afstandtagen fra forsvarsministerens udsagn, som en statsminister nu kan komme af sted med uden at drage konklusionerne.
Men pludselig her i sidste omgang kommer der et udsagn om, at vi står skulder ved skulder.
Er det virkelig sådan, at statsministeren føler en så voldsom tilknytning til den amerikanske præsident, at kommer der en anmodning, så klapper man hælene sammen og siger
jawohl, og så er Danmark inddraget i et eventyr i Irak, som det øvrige Europa er dybt skeptisk over for, og som måske endda kommer til at udspille sig på et tidspunkt, hvor den danske regering har formandskabet i EU med risiko for et voldsomt modsætningsforhold til de andre europæiske lande
Jeg synes, statsministeren kom meget langt ud i det sidste svar.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-05-29:
Jeg synes, det er meget klogt af forsvarsministeren at udtrykke sig på en måde, så der ikke hersker den mindste tvivl om, at Danmark står skulder ved skulder med andre lande i kampen mod den internationale terror.
Men regeringen har ikke på nogen måde haft lejlighed til at forholde sig til konkrete planer om nye internationale militære aktioner med dansk deltagelse.
Det, der undrer mig allermest, er, at spørgsmålet jo kan give anledning til at få det indtryk, at SF er ved at melde sig ud af kampen mod den internationale terrorisme.
Villy Søvndal (SF), 2002-05-29:
Jeg er helt opmærksom på grundlovens bestemmelser om, hvad der skal til, før Danmark går i krig.
Men jeg vil spørge: Synes statsministeren, det er klogt af forsvarsministeren at gå ud - det er jo sådan set det, spørgsmålet drejer sig om - og love Danmarks deltagelse i en sådan situation, uanset at det skal debatteres i Folketinget? Føler statsministeren ikke, at forsvarsministeren forpligter statsministeren og regeringen?
Eller udtaler forsvarsministeren sig alene på egne vegne og i modstrid med regeringen i det her spørgsmål?
I forlængelse af statsministeren
svar: Forekommer det så ikke statsministeren, at det er helt utidigt af forsvarsministeren at gå rundt og udstede den slags trusler i en situation, hvor statsministeren end ikke har kendskab til, at en sådan situation kunne blive aktuel?
Og vil statsministeren ikke godt kommentere forsvarsministerens udsagn?
Pia Kristensen (DF), 2002-05-29:
Hvis man ikke er forvirret, kan man da hurtigt blive det.
Det er positivt, at det nu bliver muligt at sikre en orlovsret til personer, der passer nærtstående med handicap eller alvorlig sygdom i hjemmet i en begrænset periode.
I høringssvarene fremgik det nemlig, at man fra flere sider ønskede en mere fleksibel ordning, således at orlovsperioden kunne deles i flere perioder.
Villy Søvndal (SF), 2002-05-29:
Jeg vil spørge, hvad årsagen er.
Den her sag er jo kendetegnet ved, at regeringen er kommet i en meget underlig position, nemlig at regeringens faste støtteparti, Dansk Folkeparti, havde et ændringsforslag, som i øvrigt var et godt ændringsforslag, som man ikke fik lov til at stille efter at have været ovre i ministeriet og fået armen drejet rundt.
Heldigvis var Kristeligt Folkeparti vågent og fastholdt Dansk Folkepartis ændringsforslag, som Dansk Folkeparti så ikke kunne støtte, selv om det var deres eget forslag, for det måtte de ikke få lov til.
Vi synes i SF, at det var synd for dem, at de ikke i det her frihedens århundrede må stemme på det, de gerne vil.
Derfor fik vi forslaget tilbage i udvalget og har stillet det ændringsforslag, der trak Dansk Folkeparti ud af kniben, nemlig at man kunne stemme for, hvis det var efter 2003.
tilbage til udvalget, fordi at det, der nu ligger, skal gennemføres, og så støtter vi det selvfølgelig.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2002-05-29:
Jeg er da enormt glad for, at ministeren i dag tilkendegiver, at ministeren også vil sende ting til undersøgelse, som man ikke selv er enig i nødvendigvis skal være et prioriteringsområde.
Vi har måske fået nogle bud i ministerens redegørelse om ligestillingsarbejdet.
Det er bud på, hvad der virker, og det kunne altså være områder, man ville indsamle viden om. Jeg vil faktisk sige, at mange af de bud lidt virker, som om de er afskrevet fra Videnscenterets hjemmeside.
For mange af de bud på, hvilke ting man skal interessere sig for i de kommende år, er sådan set ting, som Videnscenteret allerede i dag er i fuld gang med at indsamle viden om.
Nu kommer det frem i en redegørelse, at det vil ministeren så også gøre.
Det var da enormt heldigt.
Desværre har vi endnu ikke fået nogle bud på, hvordan ministeren så vil varetage den vidensindsamling på de her områder, som Videnscenteret så glimrende har lige nu.
Er det ting, der skal sendes i udbud?
Vil man købe det hos Videnscenteret, hvis det kommer til at eksistere i fremtiden?
Det har vi ikke fået nogen bud på overhovedet.
Vi har fået nogle bud på, hvad man vil interessere sig for, men ikke på, hvordan man vil indhente viden i fremtiden.
De ønskede sig et videnscenter, og det har de også tilkendegivet at de fortsat ønsker sig.
Sandy Brinck (S), 2002-05-29:
Det er også ministerens udtalelse om, at fifty-fifty og ellers er der ikke noget, der duer, som får mig på talerstolen.
Jeg tror faktisk ikke, at en lavt uddannet og lavt lønnet kvinde, som regeringen i øvrigt sørger for får en fattigere alderdom, føler sig voldsomt varetaget af, at ministeren synes, at ligestilling er sådan noget, der handler om kvinder og ledelse og politik og kvinders og mænds opfattelse af fødevarer.
Hvad har ministeren til den lavtuddannede og lavtlønnede kvinde, som i øvrigt bliver fattig i alderdommen?
Er det, at hun skal spørges, hvad hun synes om gulerødder?
Er det ligestilling for ministeren?
Er det dét, det går ud på?
Mette Frederiksen (S), 2002-05-29:
Det er jo den helt særlige borgerlige arrogance, der kommer til udtryk i dag i ministerens ord, når vores sådan set ret simple krav om, at mænd og kvinder skal have lige muligheder i år 2002 i Danmark, udlægges, som om mænd og kvinder skal have lige meget, og alt andet er ikke godt nok.
Det er udtryk for borgerlig arrogance, når den er værst, når man afskaffer - selvfølgelig med hjælp fra Dansk Folkeparti, det er klart - den særlige pensionsopsparing, som rammer 62 pct. af kvinderne og kun 40 pct. af mændene, en pensionsopsparing, som ville sikre, at en hjemmehjælper, der bliver valgt til Folketinget eksempelvis, skal betale flere penge til den hjemmehjælper, der stadig væk arbejder ude i kommunen, altså med andre ord en pensionsopsparing, der skal sørge for, at de, der tjener meget, skal give til dem, der tjener knap så meget.
Det er afskaffet, og derfor kan jeg næsten ikke sige andet, end hvor det dog er ærgerligt, at vi har en ligestillingsminister, der er så ligeglad med ligestillingen, og som først og fremmest, kan man sige, prioriterer egne behov.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-05-29:
Ministeren glemte at svare på mit spørgsmål, men jeg skal da gerne stille det igen. Er det korrekt forstået, at man i forbindelse med regeringens barselorlovsforslag ændrede mændenes ret til barselorlov fra 4 uger til i dag kun at være 2 uger, at man har ændret mændenes ret til barselorlov til at være mindre, end den var førhen, og at man dermed har skabt en forringelse for mændene?
Så vil jeg gerne sige vedrørende det her med institution, at ministeren synes, at der er for meget institution over Videnscenteret.
Altså undskyld mig, hvad er der mest institution over?
Et videnscenter, et uafhængigt videnscenter, eller at man trækker noget ind i et ministerium, i statsadministrationen
Altså hvad lyder umiddelbart tungest?
Henriette Kjær (KF), 2002-05-29:
Til hr. Kamal Qureshi vil jeg sige, at årsagen til, at vi ikke støttede Det Radikale Venstres forslag, var, at jeg syntes, der var for meget institution over det, og det var jo netop det, vi havde afskaffet, det, at tingene skulle igennem noget institutionslignende, inden man så kunne blåstemple de projekter, som man ønskede skulle undersøges.
Det synes jeg sådan set hverken er værre eller bedre end det, som vi foreslår nu, hvor det er ligestillingsafdelingen, der træffer afgørelse om, hvordan man vil bruge de 5 mio. kr., der overføres.
Det er simpelt hen årsagen til, at vi siger nej til det ændringsforslag.
Så vil jeg sige, det er også et svar til fru Pernille Rosenkrantz-Theil - men man ser jo kun det, man vil se - at vi har fremsat en lang række initiativer og tiltag i den perspektiv- og handlingsplan, som vi har haft en drøftelse af hernede.
Det er bl.a. et spørgsmål - og det må også interessere hr. Kamal Qureshi - om køn og sundhed, hvorfor der er ulighed, for det er der.
Så prøver vi at se på, hvad forskellen er inden for det område, og der er en lang række andre områder, også kvinders og mænds forskellige opfattelse af sunde fødevarer osv.
Så er der køn og marginalisering, kvinder i ledelse og politik, osv. osv. Så vil jeg sige til fru Sophie Hæstorp Andersen, at jeg mener ikke, det er en korrekt udlægning af teksten.
Jeg har da ingen problemer med at sende ting til undersøgelse, som jeg i øvrigt ikke ser noget problem i, eller som jeg politisk ikke er enig i er et problem.
Det ville da være meget interessant at få belyst en lang række ting fuldstændig uafhængigt af politisk ståsted.
Der er jo nogle åbenlyse politiske ligestillingsspørgsmål, som kunne være interessante, men det kan jeg jo ikke overbevise fru Sophie Hæstorp Andersen om, fordi paraderne er fuldstændig oppe her i dag.
Men det må fremtiden så vise.
Så vil jeg sige til fru Pernille Rosenkrantz-Theil, og det er også lidt til fru Mette Frederiksen, at man mener åbenbart, at ligestilling er sådan noget fifty-fifty.
Vi skal alle sammen have lige meget, altså vi skal jo nærmest have borgerløn, for så får vi alle sammen det samme.
Vi skal alle sammen tage 50 procent af barselorloven.
Hvis man vil passe sine børn derhjemme, er det ikke godt, før 50 procent af fædrene også gør det.
Sådan, må jeg sige, foregår det ikke inde i mit hoved.
Jeg er fuldstændig overbevist om, at danske familier, danske kvinder og danske mænd godt selv kan træffe valg om, hvem der skal foretage sig hvad i en familie.
Og der synes jeg simpelt hen, at det her er udtryk for en bedrevidenhed i forhold til de familier, der nu har tænkt sig at benytte sig af barselorloven eller muligheden for at passe sine egne børn derhjemme.
Men dem er man åbenbart i stand til at repræsentere fra de to partier.
Mette Frederiksen (S), 2002-05-29:
Nu er der jo ikke nogen grund til, at ligestillingsministeren bliver sur over, at vi har en nødvendig debat af ligestillingssituationen i vort samfund.
Jeg synes, der er grund til - der er ganske få dage tilbage af denne samling - at kigge lidt tilbage på, hvad der egentlig er sket på ligestillingsfronten.
Der vil på fredag blive gennemført en deltidslovgivning, som givetvis vil betyde, at mange kvinder bliver tvunget på deltid.
Der er gennemført en forlængelse af barselorloven.
Regeringen har tydeligt tilkendegivet, at man er ligeglad med pasningsgarantien.
Man har forringet fædrenes vilkår.
Altså med andre ord: Vi har nu en begrundet mistanke om, at endnu flere kvinder vil tage barselorlov og endda i længere tid.
Der er gennemført et forslag om, at man skal kunne få penge til at passe børn i eget hjem.
Vi har en begrundet mistanke om, at det især vil være kvinder, det vil appellere til, især fordi beløbet er så lavt, som det er.
Endelig er der sket ændringer på pensionsområdet, hvor bl.a. den særlige pensionsopsparing er blevet afskaffet. Det er alt sammen noget, der vækker begrundet mistanke om, at ligestilling sendes tilbage til, hvor den var engang.
Og regeringen vælger altså nu, at det Videnscenter, som skulle holde øje, kan man sige, med politikerne og den lovgivning, der foretages i Folketinget,
afskaffes.
Det vil sige, at der vil ikke være nogen som helst form for kiggen os over skuldrene, der vil ikke være nogen, der kan holde øje med regeringens politik.
Så jeg vil gerne spørge ligestillingsministeren, hvordan man så forestiller sig, at debatten skal foregå.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-05-29:
Ministeren har nok fuldstændig ret i, at vi ikke bliver enige, for det er nemlig sådan, at i Enhedslisten synes vi, det er en god idé at gå fremad, vi synes, det er en god idé at komme væk fra alle de dér oldnordiske opdelinger mellem køn.
Regeringen har i hvert fald ikke indtil nu kunnet præstere bare ét fremadrettet forslag, ikke ét.
Alt sammen - alt sammen uden undtagelse - er bagstræberisk og et spørgsmål om at fjerne flere års arbejde med at finde ud af, hvad det er for nogle tiltag, vi kan gennemføre på det her område, som i fremtiden vil gøre os i stand til at komme ud over det kønsopdelte arbejdsmarked og andre områder, hvor der ikke er ligeberettigelse mellem kønnene.
Hvad gør regeringen i forbindelse med barselorloven?
Den nedsatte mændenes ret til barselorlov fra 4 til 2 uger.
Kan ministeren bekræfte det?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2002-05-29:
Ja, jeg erindrer jo ikke, at jeg på noget tidspunkt har sagt, at hele ligestillingsarbejdet i Danmark afhænger af Videnscenteret, men jeg vil da godt gøre opmærksom på, at vi har haft 25 år med en ligeløn, og vi har haft i hvert fald 20 år med en anden organisering af arbejdet i Danmark, og efter de 20 år nedsatte man et udvalg, der kunne revidere organiseringen, fordi man ikke syntes, det virkede godt nok.
Men en af de største anker, man havde til det gamle Ligestillingsråd, var nemlig dets manglende synlighed og manglende styrke til at holde ligestillingen højt på dagsordenen.
Netop derfor besluttede man efter 3 års kulegravning af organiseringen på det her område - man havde kigget til de nordiske søsterlande, man havde kigget overalt, og man var nået frem til en model - at vælge at oprette en minister, et videnscenter og et klagenævn.
Det er jo den organisering, som ministeren nu laver om, og det er den omorganisering, der vil betyde, at ministeren fremover vil stå fuldstændig uafhængigt og kunne indhente viden på de områder, ministeren selv synes er de bedste.
Er det ikke korrekt?