runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-05-09:
Jeg vil lige høre, om ministeren er opmærksom på, at der i et land som USA er en udbredt praksis med at støtte iværksættere og små virksomheder – jeg tror nok, det er suppleret med små virksomheder der.
Vil ministeren være åben for, at man for at gøre det mere fleksibelt f.eks. udvider det til også at gælde små virksomheder for lige præcis at få det segment i gang, som er repræsentanten for fremtidens vækst?
Thor Pedersen (V), 2006-05-09:
Velfærdskommissionen er jo sammensat af folk med en forventet stor viden om samfundsforhold.
De har så løbende fremlagt delrapporter, som har givet anledning til debat, og de, der har været med i de debatter, vil jo vide, at udgangspunktet for mange er det rent holdningsprægede – det er det for så vidt også for mig selv – i virkeligheden drejer det sig om holdningen til, hvordan man løser enkelte spørgsmål, hvordan man tager udfordringer op.
Det, der finder sted på arbejdspladserne, er vel også baseret på holdninger, og det, der finder sted her, er vel også baseret på holdninger.
Jeg går ud fra, at hele debatten for så vidt efterfølgende er baseret på holdninger, hvad enten det er udtryk for et partimæssigt synspunkt, eller det er udtryk for enkelte danskeres egen private holdning i øvrigt.
Så alt det, vi taler om her, er vel holdningsorienteret, netop hvordan vi gør Danmark bedre, hvordan vi gør det bedre for dem, der lever nu, hvordan vi gør det bedre og endnu bedre for dem, der lever i fremtiden.
Jo, jeg er blevet oplyst om forskellige eksempler fra den store verden, herunder også fra USA, og der er både gode erfaringer i USA, og der er også mindre gode erfaringer – jeg ser, det er nævnt her – om, at man i virkeligheden har en skjult måde at udøve erhvervsstøtte på, og at man måske også har en skævvridning af selve markedet.
Hvem er det egentlig, man støtter?
Hvor ligger egentlig fremtidens produktion?
Så der er plusser i det, men der er også de minusser, jeg her har givet udtryk for.
Jeg mener, det er en forkert vej at gå.
Niels Sindal (S), 2006-05-09:
Socialdemokraterne er parate til at se på alt, der drejer sig om iværksættere.
Vi vil blot ikke være med til at give dem forrang i forhold til kommunale, regionale og statslige indkøb.
Thor Pedersen (V), 2006-05-09:
Jeg forstår godt, hvad der spørges til.
Jeg vil bare sige, at det stadig er subsidier, for hvis det er sådan, at markedet bestemmer, er der jo fri adgang til at købe produkter og også at tilgodese nye virksomheder.
Men det, der egentlig er tale om her, er, at man kan understøtte dem igennem, at man skal anvende 2-3 pct.
Det er vejen til egentlig at give skjulte subsidier til en bestemt virksomhed.
Ellers er ønsket jo på alle andre måder, at man også oplyser, at det er åbent og let tilgængeligt, hvad der er af virksomheder, som i virkeligheden kan byde på opgaver.
Det er nemlig ikke så let, som det lyder.
For vi har samtidig Rigsrevisionens ønske om, at vi centraliserer indkøb, og der har jeg selv sagt, at det at centralisere indkøb ikke må betyde, at man afskærer andre mulige bydere på en opgave, hvis de i øvrigt er konkurrencedygtige.
Så det er noget, vi arbejder med.
Men vejen er ikke at pålægge, at en bestemt andel af de offentlige indkøb skal gå til iværksættere.
Det er i virkeligheden, at man, som jeg siger, lukker op for en kampplads for bøvl og bureaukrati.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-05-09:
Jeg bemærkede, at finansministeren lagde meget vægt på den her forberedelse ved hjælp af Velfærdskommissionen.
Jeg kunne så bare godt tænke mig at vide, om det ikke er rigtigt, at det i virkeligheden er sådan, at den brede, folkelige debat har været erstattet af, at det har været Velfærdskommissionens dagsorden, som har sat alle rammerne for, hvordan vi i de forløbne måneder har kunnet diskutere velfærd, og at det lige præcis har betydet, at man har taget udgangspunkt i Velfærdskommissionens økonomers beregninger i stedet for at tage udgangspunkt i en egentlig holdningsmæssig debat om, hvad det er for et samfund, vi gerne vil have i 2040.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-05-09:
Skal jeg forstå den sidste bemærkning fra ordføreren sådan, at ordføreren godt vil være med til at kigge på de områder, hvor iværksættere har nogle helt specielle barrierer, som kun gælder iværksættere, f.eks. at de for at kunne komme ind på markedet skal præstere 3 års regnskaber?
Ville ordføreren være med til at kigge på sådan nogle områder?
Colette L. Brix (DF), 2006-05-09:
At vi skal værne om at forbedre den danske iværksætterkultur, er en af Dansk Folkepartis klare mærkesager.
Derfor støtter vi også op om en lang række af de tiltag, som regeringen har fremlagt fra Globaliseringsrådet.
Vi er også selv kommet med en række forslag, der skal sikre bredde i iværksætterpolitikken og sikre, at det i højere grad er branchefolk, der sidder med ved beslutningerne.
Når det så er sagt, må jeg også sige, at Dansk Folkeparti ikke er enig med forslagsstillerne i det fremsatte beslutningsforslag.
Man kan ikke gavne iværksætternes konkurrencedygtighed og langsigtede evne til at overleve ved at give dem statsstøtte på den måde, som forslagsstillerne lægger op til med dette beslutningsforslag.
Se blot på den gamle iværksætterstøtteordning.
Den skaber alt for mange grundlæggende usunde virksomheder.
Der var alt for mange, der ikke kunne klare sig, da iværksætterstøtteordningen forsvandt igen.
At reservere midler til statslige indkøb, der skal gå til iværksættere, er nemlig blot en slags indirekte statsstøtte til virksomhederne.
Det afgørende for offentlige indkøb må være, om iværksætterne har et produkt, der kan afsættes på lige konkurrencevilkår med de andre virksomheder, der byder ind.
Bliver det her forslag gennemført, vil det efter Dansk Folkepartis overbevisning skævvride konkurrencen.
Grundlæggende ser jeg også et politisk problem med regeringen, som berører et forslag om skattenedslag til vækstiværksættere.
Det er Dansk Folkeparti heller ikke helt enig i.
Vejen til at forbedre iværksætternes vilkår må nødvendigvis gå gennem en forbedret rådgivning og vejledning samt en forbedring af rammevilkårene.
Den overordnede koordinering er sikret i det nationale vækstforum.
Men én ting skal slås helt fast: Der skal løbende holdes øje med, hvorvidt der er barrierer, der stiller iværksætterne dårligere end ikkeiværksættere i forbindelse med offentlige indkøb.
Konkurrencevilkårene skal være fair, og den betingelse gælder begge veje.
Dansk Folkeparti kan af de nævnte grunde ikke støtte beslutningsforslaget.
Niels Sindal (S), 2006-05-09:
Jeg vil da gerne være med til at diskutere, om det er den ene eller den anden vej, men lad mig så tolke det på min måde: Hvis man laver det, der står i forslaget, så bliver det vanskeligt at håndtere i dagligdagen.
Der var vi meget optagede af at sikre, at de nye virksomheder fik jobbene.
Så fik jeg altså en periode i EU, hvor jeg lærte, at tingene skulle i udbud, og nu er jeg så her.
Så jeg kan lige så godt sige til forslagsstilleren, at jeg er nødt til at tage fakta ad notam, og det kan egentlig ikke lade sig gøre.
Men jeg vil gerne være med til at hjælpe iværksætterne.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-05-09:
Jeg vil sige, at det her element ikke drejer sig om at give forrang.
Det drejer sig om at fjerne en ikkeforrang, hvis man kan sige det lidt kringlet.
Ordføreren kom ikke ind på det element, som hedder, at der er nogle særlige barrierer for iværksættere.
Ville ordføreren være med til at kigge på sådan nogle forhold for at ligestille iværksættere på markedet?
Niels Sindal (S), 2006-05-09:
Iværksættere er vigtige for den danske økonomi, ja, de er vigtige for den globale økonomi, og samfundet skal skabe gode rammer for iværksættere.
Det er Socialdemokraterne enige i.
Vi er så vidne til, at det er vanskeligt at skaffe risikovillig kapital for iværksættere.
Vi oplever, at ikke alle nystartede virksomheder når at holde så mange fødselsdage.
Vi oplever, at rådgivning og servicering kan være bedre.
Derfor er det fornuftigt at se på iværksætternes mulighed, muligheder skulle jeg vel sige, og jeg skal i dag undlade at komme ind på alle de andre gode forslag, der cirkulerer i øjeblikket.
Det er jo en af regeringens topprioriteter, men også hele Folketinget er optaget af det her, så det vil jeg lade ligge.
Man kan sige, at den offentlige sektor efter vores opfattelse på godt og ondt er med til at regulere markedet, og når en bestemt udvikling ønskes i samfundet, kan det offentlige ændre praksis og dermed skabe en ændring på markedet.
Det vil skiftende regeringer sikkert skrive under på.
Men det offentlige har stor købekraft og også derfor stor købemagt, og det er måske derfor nærliggende, som forslagsstillerne havde tænkt sig, at det offentlige skulle løse opgaven.
Men der er nogle andre forhold at tage hensyn til efter vores opfattelse.
Vi mener ikke, at vi kan særbehandle iværksættere, for der er jo ikke tale om udvikling af, om man så må sige, større projekter.
Der er tale om små leverancer som udgangspunkt.
Når en kommune går ind og handler, ja, så skal den altid købe bedst og billigst.
En kommune er i dag også underlagt, om man kan lide det eller ej, forskellige udbudsregler fra EU, så derfor tror vi ikke på, at det er vejen frem.
Skulle man i forhold til iværksættere sætte nogle klausuler ind, var det måske mere i retning af, når der var offentligt udbud, at se på virksomhedernes villighed med hensyn til integration, lærlinge, miljø, seniorpolitik og fleksjobbere.
Men når det drejer sig om iværksættere, er vores holdning, at løsningen er information, indbyrdes samarbejde, at gøre udbuddene synlige, at dele dem op, så ikke flere kan byde på dem, at hjælpe virksomheder til at samarbejde, at gøre udbuddene overkommelige, så man også kan arbejde fremad, altså at invitere til opgaveløsning.
Således mener vi, at det offentlige marked kan tilskyndes til at indrette systemerne, så iværksættere kan medvirke.
Vi kan ikke støtte beslutningsforslaget, men vi er meget interesserede i at medvirke til at støtte iværksætterne.
Jens Hald Madsen (V), 2006-05-09:
Det er, at vi er flere kilometer fra hinanden i opfattelsen af, hvordan produktion og drift skal køres i staten Danmark.
Jeg hører til den meget store kategori, som går ind for et kapitalistisk samfund med markedsøkonomi, og det gør hr. Frank Aaen ikke.
Jeg tror, man kan få udrettet utrolig mange ting, hvis stat, kommuner og amter blev meget bedre til at beskrive, hvad de egentlig har af behov, for så er jeg sikker på, at den private sektor ville være i stand til at levere varen både kvalitetsmæssigt og prismæssigt.
Frank Aaen (EL), 2006-05-09:
Jeg skulle bare have det slået fast, og det lykkedes også nogenlunde, at den her regering er så forblændet af almindelige liberalistiske markedsprincipper, at man overser det helt indlysende, at staten som den største enkeltindkøber i Danmark har nogle muligheder for at købe bevidst ind og etablere nogle samarbejder og ikke bare overlade tingene til markedet.
Det giver mulighed for at udvikle nye produkter, som med årene kan vise sig at være enorme eksportsucceser.
Det vil den her regering ikke være med til.
Det er beklageligt for beskæftigelsen og udviklingen i Danmark.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-05-09:
Jeg hørte, at ministeren betragtede det som subsidier, at man pålægger det offentlige at købe et vist sted.
Men det behøver ikke at være subsidier.
De små virksomheder står jo tit uden en decideret markedsadgang, og det drejer sig om at give dem den markedsadgang.
Så kan man koble nogle få procent på, som man må gå over prismæssigt.
Man kunne jo sætte en grænse procentmæssigt.
Ville ministeren være åben over for at sætte en procentgrænse for de nye virksomheder, sådan at man havde en ramme for, hvor meget man måtte gå over en udbudsmarkedspris?
Jens Hald Madsen (V), 2006-05-09:
Jeg er opmærksom på, at de fleste virksomheder i den private sektor har succes, fordi der har været en efterspørgsel efter deres produkter.
Jeg siger det her, fordi man ikke kan lave kunstige ting, og udgangspunktet må være, at uanset om det er den offentlige sektor eller den private sektor, så handler det om, hvad det er, en iværksætter kan tilbyde markedet, om det er konkurrencedygtigt i forhold til pris, kvalitet osv.
Og der er det sådan set ikke helt afgørende, hvorvidt der er statslige penge inde eller ej.
Jeg kan også give eksempler på private virksomheder, som har haft stor succes uden støtte fra staten, faktisk rigtig mange eksempler, så derfor synes jeg ikke, man kan konkludere noget ud af det.
Jo, men det er vel den generelle problemstilling, man har, at der, hvor man laver nogle begunstigelser, såkaldte subsidier, ligger der en stor kontrolopgave i, at det går til på rigtig vis.
Og hvis det er sådan, at der ligger nogle muligheder, at man kan unddrage sig ved at oprette en ny virksomhed, ja, så skal der selvfølgelig være nogle kontrolforanstaltninger for det.
Men det, det handler om i det her forslag, er vel egentlig, at man ønsker en større fleksibilitet i den offentlige sektors indkøb og gerne vil have, at der er en eye opener til at kigge på nye produkter, nye anderledes virksomheder, som kommer og tilbyder en anderledes ydelse.
Og det er jo overordnet en rigtig god tanke, men det kræver bare, at man får gjort det i en proces, som er til at håndtere, og der bliver jeg bare nødt til at sige, at når man kigger på SF's forslag, så er det meget bureaukratisk, fuld af administration og meget svært at kontrollere.
Niels Sindal (S), 2006-05-09:
Det er jeg enig i.
Men princippet med et datterselskab er jo det samme, som når jeg læser i Børsen i dag, at regeringen gerne vil give skattelettelser til iværksættere.
Så kan man vel opleve det samme system, at en eksisterende virksomhed opretter et datterselskab og kalder det iværksætter, som så får de skattelettelser.
Det var sådan det, jeg lige kom til at studse over.
Det problem mener jeg så også må løses på samme måde, som hr. Jens Hald Madsen siger dette problem skal løses på i forhold til B 110, altså det, vi diskuterer i dag.
Jens Hald Madsen (V), 2006-05-09:
Hvis jeg refererer til det, der står her i SF's forslag, så er det, at man siger, at i den her ordning defineres iværksættervirksomhed som maksimalt en 5-års-periode efter opstart af virksomhed.
Så er det bare, jeg kommer med et eksempel, hvor jeg siger: Jamen betyder det så, at hvis man opretter en ny virksomhed, man sælger det samme produkt, men man opretter en ny virksomhed, så er man iværksætter?
Altså, det, jeg mener med det, er, at kontrolopgaven bliver uendelig, den bliver virkelig stor.
Jeg kan ikke sætte det i forhold til det med skattelettelser.
Jeg ser, at det, som regeringen har taget initiativ til, sådan set er at prøve at gøre det mere gunstigt og nemmere at starte en virksomhed op, og det mener jeg faktisk ikke har så forfærdelig meget at gøre med det her forslag.
Niels Sindal (S), 2006-05-09:
Tak til ordføreren.
Man kunne oprette et datterselskab, og så var det iværksættere, og så ville de få forrang.
I forbindelse med diskussionen om iværksættere, alle de møder, hr. Hald Madsen og undertegnede har deltaget i, vil jeg gerne spørge: Gælder det også, når det drejer sig om skattelettelser?
For den risiko er der også, når regeringen vil give skattelettelser til iværksættere, at man kan oprette et datterselskab, som får skattelettelser.
Jens Hald Madsen (V), 2006-05-09:
Jo, men det, det vel handler om, er den ydelse, som skal leveres
Jeg ser ikke nogen forhindring for, at man kan kigge på, om der kan opnås større fleksibilitet inden for offentlige indkøb.
Men det skal jo ikke være sådan, at det er øremærket til iværksættere.
Det skal øremærkes til, at alle, uanset om det er en iværksætter eller en virksomhed, som har været der i mange år, og som er kommet med et nyt produkt, skal have mulighed for at komme med ind i en offentlig sektors indkøb.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-05-09:
Jeg skal lige forstå ordføreren.
Var det et ja til at rydde de forhindringer af vejen, som decideret er hæftet på iværksættere, og som de ikke kan imødekomme, f.eks. at kunne præsentere et vist åremål af erfaringer – et vist ja, det går på de åremål, som der ligger – regnskaber og andre ting?
Jens Hald Madsen (V), 2006-05-09:
Hvis jeg må tillade mig at begynde bagfra, vil jeg sige, at jeg ikke kan se, at regeringen eller den offentlige sektor har interesse i at forhindre, at der kommer nye, konkurrencedygtige produkter ind i den offentlige sektor, og dermed siger jeg også, at hvis det er sådan, at man kan gøre indkøbssystemet mere fleksibelt, så skal man da gøre det.
Men der er vel også andre parametre, der spiller ind for den offentlige sektor.
Nogle steder handler det jo også om leveringssikkerhed; det handler om, at man har sikkerhed for, at de står inde for varerne, som man skal levere, hvis det f.eks. er noget langsigtet.
Men jeg er åben, og holdningsmæssigt kan jeg ikke se noget problem i, at man er åben for at få så stor en konkurrencemulighed ind i den offentlige sektor som overhovedet muligt.
Det kan jeg ikke se nogen forhindring for.
Men der er altså et problem med at opstarte iværksættere, for man kan skabe falske forudsætninger, og det er et stor problem.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-05-09:
Det bliver vist min lod med korte bemærkninger i dag.
Jeg vil spørge ud fra det, ordføreren sagde om den svære afgrænsning.
Hvis nu vi spillede åbent ud og sagde, at vi så prøver at afgrænse det, kunne et af forslagene være at sige: Væk med datterselskaber, de gælder ikke under iværksættere til det her formål.
Det er det ene element.
Det andet element handler om lige konkurrence: Vil Venstre være med til at rydde nogle af de barrierer, der er for iværksættere, af vejen, f.eks. at skulle præstere 3 års regnskaber, hvilket er ret håbløst for en startiværksætter de første 3 år, og sige, at der gør vi en undtagelse for at være konstruktive.
Der er også andre barrierer, som knytter sig til erfaringer, finansielle erfaringer osv.
Er ordføreren med på det?
Jens Hald Madsen (V), 2006-05-09:
Den 18. august 2005 kunne man læse i ErhvervsBladet, at en arbejdsgruppe under regeringens innovationsråd med iværksætteren Martin Thorborg i spidsen havde et forslag om, at man kunne kigge på den offentlige sektors indkøb og prøve at placere f.eks. 2,5 pct. af sine indkøb hos iværksættere.
Det blev jeg som Venstres erhvervspolitiske ordfører spurgt hvad jeg mente om, og jeg sagde: Overordnet er tanken fantastisk god, fordi den indebærer, at man på en sund og reel måde støtter iværksætterne, så de får gang i omsætningen og et cash flow.
Filosofien bag forslaget er helt rigtig, siger Jens Hald Madsen, erhvervspolitisk ordfører.
Her kommer så problemstillingen, filosofien, for hvordan skal det gøres i praksis?
Det var sådan set det, jeg spekulerede mest på.
Derfor havde jeg sådan set håbet på, at det, det egentlig drejer sig om, er, at vi alle sammen har et ønske om, at når den offentlige sektor foretager indkøb, så gør man det med fuldstændig åbne øjne ved at se på nye produkter, vel at mærke produkter, der kvalitetsmæssigt er i orden i forhold til pris og også er konkurrencedygtige.
Så kommer det der med at administrere det, og det er jo det, der er et problem, når vi kigger ned i SF's forslag, for der er så mange faldgruber, og der er så mange måder, det kan gå galt på.
Et eksempel: En iværksætter, hvad er en iværksætter?
Man kunne jo bare lave et datterselskab, jamen så havde man måske en ny iværksætter.
Der er ikke så mange kontrolforanstaltninger i det her forslag, og hvis man skulle foretage de her kontrolforanstaltninger, ja, så ville det blive meget, meget dyrt.
I bund og grund handler det vel om det, som finansministeren var inde på, at få skabt en iværksætterkultur.
Det er sket via de forslag, som er kommet med Globaliseringsrådet.
Det er sket via regeringens initiativ i forbindelse med uddannelsessystemet.
Det er sket via at prøve at skabe basis for et marked for f.eks. unoterede aktier.
Det er sket ved at sørge for, at investormulighederne er meget større, at der er mere risikovillig kapital.
I den anden ende ligger det vel i, at man fra politisk hold, også fra regeringens side, siger til den offentlige sektor: Tænk jer nu rigtig godt om, når I foretager indkøb.
Kig på, om ikke der er nogle nye innovative varer, produkter, fra nye iværksættere, som kunne være spændende, men naturligvis ud fra de markedsmæssige begreber og principper.
Dermed kan vi ikke støtte det her forslag, for det støtter ikke de intentioner, man i virkeligheden havde.
Frank Aaen (EL), 2006-05-09:
; altså, hvis der er noget, der historisk set ikke er kontrolleret, og som har ført til enorme tab for statskassen, uden der kom noget ud af det, så er det jo tildelingen af skattefradrag
Og så har det oven i købet den mærkværdighed, at skattefradrag kan man først udnytte den dag, iværksætterne er kommet så godt i vej, at der er et overskud at beskatte, for før er fradraget ikke noget værd.
Jeg synes, man skulle være meget mere optaget af perioden, før iværksætteren tjener penge i et omfang, hvor der skal betales skat af det.
Men må jeg lige spørge til ordførerens filosofi, blev der sagt, og så endte vi ret hurtigt i det ultraliberale på markedsvilkår.
Thor Pedersen (V), 2006-05-09:
Jeg vil sige noget ikke alt for langt som besvarelse af beslutningsforslaget B 117.
Vi har jo haft, og vi har en bred offentlig debat om fremtidens velfærd, den kører hver dag i aviser, på tv, i radio, på internettet, på arbejdspladserne, i hjemmene – og for så vidt jo også her i salen.
Regeringen har gjort meget for at fremme en bred debat.
Det var et af de vigtigste formål med Velfærdskommissionen, og jeg vil også rose Velfærdskommissionen for, at den jo netop har gennemført rigtig mange debatmøder, den har skrevet debatindlæg og afgivet fyldige rapporter.
Kommissionens arbejde er blevet fremlagt under megen medieopmærksomhed og er debatteret grundigt.
Det, som kendetegner regeringens fremgangsmåde, er jo netop, at der har været en forberedelse, en grundig, åben proces.
Det har været formålet med både Velfærdskommissionen, Globaliseringsrådet og Trepartsudvalget i deres ønske om en styrket voksen- og efteruddannelse.
Regeringen fremlagde jo sit velfærdsudspil på et pressemøde den 4. april.
Udspillet er let tilgængeligt for enhver både via internettet og trykte publikationer, og udspillet debatteres livligt.
Fagforeninger, arbejdsgivere og andre interesseorganisationer har givet udtryk for deres holdninger, politiske partier er også kommet med udspil, og lige nu forhandles der om regeringens udspil.
Så debatten er godt i gang, og det har den været længe.
Frank Aaen (EL), 2006-05-09:
Jamen det er jo rent ud sagt noget sludder.
Man skulle bare have sagt: Det bliver ikke med vores stemmer.
Så havde man holdt sit løfte over for vælgerne og over for sig selv.
Der kan ikke vedtages en såkaldt velfærdsreform, der betyder velfærdsforringelser, uden om Dansk Folkeparti, ligesom der ikke kan vedtages en finanslov uden om Dansk Folkeparti, for regeringen kan ikke overleve uden Dansk Folke parti.
Så enkelt er det, og det er derfor, det er så beklageligt, at man er gået fra det løfte, man gav.
Man kunne bare have sagt: Dansk Folkeparti vil stå ved det, vi har sagt, nemlig ingen forringelser af efterlønnen.
Men det valgte man ikke at gøre.
Line Barfod (EL), 2006-05-09:
En stor del af dem, der er på kontanthjælp, og som er ramt af de nedskæringer, som De Konservative har gennemført sammen med bl.a. Dansk Folkeparti, er jo blevet nedslidt på deres arbejde eller har været udsat for arbejdsulykker.
De er for raske til, at de kan få førtidspension, de er for syge til, at de kan komme ud på arbejdsmarkedet, og det er bl.a. deres børn, der betaler prisen for, at De Konservative ikke vil bruge det middel, der kan sikre et godt arbejdsmiljø, nemlig at ansætte nogle flere, så folk ikke bliver så nedslidte.
I stedet vil man piske dem, der er blevet ofre for det dårlige arbejdsmiljø, og deres børn, så regningen ligger allerede i børneværelset.
Børnene er ikke ansvarlige for, at der ikke har været et godt arbejdsmiljø de steder, hvor deres forældre arbejdede.