runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Qvist Jørgensen (S), 2004-11-17:
Venstres ordfører har jo sådan taget ordet ud af munden på mig, og det gør vel heller ikke noget på det her fremskredne tidspunkt.
Vi har noteret os, at lovforslaget har været til høring i Grønland og er behandlet i Landstinget, og at Landstinget den 14. oktober havde anden behandling af forslaget og vedtog det enstemmigt.
Også af den grund agter Socialdemokraterne at indstille forslaget til vedtagelse.
Vi kan notere os, at ved en imødekommelse af lovforslaget udbredes sanktionssystemet til det niveau, vi kender i Danmark.
Måske kan ministeren løfte sløret lidt i aften, og ellers må vi jo bore i det i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Måske kan indenrigs- og sundhedsministeren også løfte sløret for, om der er nogen begrundelse for, at dette lovforslag ikke skal en tur forbi Udvalget vedrørende grønlandske forhold.
Det er ikke nogen forventning fra min side, men bare sådan lidt nysgerrighed.
Jeg synes, vi plejer at køre tingene den vej rundt.
Lene Garsdal (SF), 2004-11-17:
Da jeg henviste til statsministeren og hr. Jens Rohde, refererede jeg fra en artikel i Kristeligt Dagblad, hvor der står, at de støtter homovielser i kirkerne, men selvfølgelig ikke det her forslag.
Det har de jo ikke gode muligheder for.
Nu glemte jeg, hvad det var, jeg skulle svare på.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-11-17:
Jamen så svar på mit spørgsmål – det, som jeg stillede fru Lene Garsdal: Hvor mange muslimske kirker har i dag et ritual?
Lene Garsdal (SF), 2004-11-17:
Har jeg ordet?
Mig bekendt er der ikke nogen muslimske samfund, der har ønsket det, men det betyder jo ikke, at de ikke skal have den mulighed.
Det er jo netop sådan, og det håber jeg fru Birthe Rønn Hornbech er enig med mig i, at det ikke er nogen tvang for den enkelte præst eller for den enkelte kirke at indføre de her ordninger, men netop en mulighed, og den mulighed for at have ligestilling på det område vil vi give de forskellige religioner.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-11-17:
Jeg er komplet uenig med fru Garsdal.
Her taler vi om trossamfund, og vi er et land, der bygger på religionsfrihed, og medlemmerne inden for et trossamfund kan ikke bare betragte deres trossamfund som en bolsjebutik.
Hvert trossamfund har et læregrundlag, og det er trossamfundet som sådan, vi taler om i øjeblikket, og de trossamfund har ikke frit valg.
Det ville jo påvirke en muslimsk kirkes selvforståelse, hvis de skulle leve med, at der kunne komme nogen, som ønskede det ritual med loven i hånden.
Det er en fuldkommen mangel på forståelse for, hvad et trossamfund er.
Det er også udtryk for en fuldstændig mangel på forståelse for, hvad folkekirken er, når fru Garsdal fremturer med, hvad statsministeren og hr. Jens Rohde har sagt.
Der er ingen af dem, der har sagt, at de vil påtvinge den danske folkekirke deres standpunkter.
De har sagt, at det var deres standpunkter, og dem kan de så arbejde for inden for den danske folkekirke, hvis de ønsker det.
Jesper Langballe (DF), 2004-11-17:
Nu kommer jeg lidt i vanskeligheder, for jeg kan måske ikke lige pege på paragraffen, hvor det står.
Men det ville nok i den grad støde mod den almindelige sømmelighed, at min biskop og derefter kirkeminister Tove Fergo vil tage mig i krebsen og få mig lempet ud, og det ville sikkert også være en udmærket disposition.
Men en masse af de lovmæssige hindringer, der er i folkekirken, er jo uskrevne.
Og jeg tror, det måske er de allerbedste, der er uskrevne, for man har en almindelig sans for, hvordan man opfører sig på et sted, som man skylder så meget respekt, som man skylder kirken.
Og derfor er det rent hykleri, når forslagsstillerne siger, at de skam bare vil skabe frihed, at de bare vil fjerne lovmæssige hindringer.
Ja god morgen, de vil blande sig.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-11-17:
Det er for at teste min egen viden.
Jeg troede, jeg kendte ritualerne, men hr. Jesper Langballe var inde på, at det var forbudt at stå på hovedet og fremsige trosbekendelsen.
Hvoraf følger det?
Jesper Langballe (DF), 2004-11-17:
Nej, altså jeg må sige, jeg ikke kunne drømme om at afvise et forslag og så sige: Men det kan godt være, jeg vil godtage det om en måned eller til næste år.
Det synes jeg måske ikke der er alt for meget alvor i.
Når Dansk Folkeparti afviser forslaget, så bliver vi selvfølgelig ved med at afvise det.
Jann Sjursen (KD), 2004-11-17:
Men skal jeg så forstå det sådan, at det så også for Dansk Folkepartis vedkommende, lige så vel som det er fra regeringens side, er et spørgsmål om, at man i hvert fald ikke på nuværende tidspunkt er klar til at tage det skridt, som SF lægger op til her?
Jesper Langballe (DF), 2004-11-17:
Nej, men det er klart, det fremgår af det, jeg har sagt, at det er Folketinget, der vedtager ægteskabslovgivningen, og der er der jo nok en principiel forskel på det, jeg har sagt, og det, kirkeministeren og Venstres ordfører har sagt.
Det har været sådan siden reformationen, at kongen, under reformationen Christian III, opfatter det som sin pligt at sørge for kirkens frihed.
Husk på, at kirken jo også skal beskyttes mod sig selv, så der ikke er sværmere i kirken, der tager magten.
Derfor er det glimrende med en verdslig øvrighed, der holder kirken til det, der er dens opgave.
Men det er jo samtidig klart, selvfølgelig, at man stikker fingeren i jorden og prøver at lugte, hvor man er.
Man farer ikke frem med bulder og brag og påtvinger folkekirken noget.
Her taler man om, at man vil fjerne lovmæssige hindringer.
Der må man lige blive klar over, hvordan stemningen er i folkekirken, og der kan det da være meget fornuftigt som en af mulighederne for at spore det at forhøre sig hos biskopperne, og det er jo det, kirkeministeren normalt gør.
Jann Sjursen (KD), 2004-11-17:
Jeg skal ikke blande mig i den der registreringsdebat, men man registrerer vel ægtefolk et eller andet sted.
Men det er nu lige meget.
Det, jeg vil spørge hr. Jesper Langballe om i forbindelse med den meget klare afvisning af beslutningsforslaget fra SF, som hr. Jesper Langballe gav, er, om det også er Dansk Folkepartis og hr. Jesper Langballes opfattelse, ligesom det synes at være regeringens, at det nok er et spørgsmål om tid, før den her sag kommer tilbage til Folketinget, og så må vi tage affære.
Hvis Folketinget i givet fald skal tage affære på folkekirkens vegne, på hvilken foranledning skal det så ske efter hr. Jesper Langballes mening?
Eller er det en afvisning af principiel karakter, som altså også rækker frem i tid, som hr. Jesper Langballe i dag har givet på Dansk Folkepartis vegne?
Jesper Langballe (DF), 2004-11-17:
Jamen altså fru Lene Garsdal forstår simpelt hen ikke den principielle forskel, der er på vielse og registreret partnerskab.
Vielse af heteroseksuelle – eller for den sags skyld af homoseksuelle – er noget ganske andet end et registreret partnerskab, som er en ordning, der betyder, at man bliver skrevet ned i en protokol, og det kommer til at påvirke nogle arvemæssige og andre juridiske forhold.
Hvordan i alverden skulle folkekirken begynde at registrere folk?
Det hænger simpelt hen ikke sammen.
Nu kan jeg ikke huske, hvad det sidste var, fru Lene Garsdal spurgte om.
Lene Garsdal (SF), 2004-11-17:
Hr. Jesper Langballe siger, at vi har én folkekirke, som er ens fra vest til øst og i hele landet, fordi den hviler på det samme bekendelsesgrundlag.
Jeg er helt opmærksom på, at den hviler på det samme bekendelsesgrundlag, men ikke at den enkelte kirke er fuldstændig ens fra sted til sted.
Det er jo netop det.
Der er jo ingen, der taler kirkens sag.
Det er den enkelte kirke, som også kirkeministeren var inde på.
Så jeg forstår simpelt hen ikke, at hr. Jesper Langballe blander det her sammen med registreret partnerskab i en kirke.
Vi taler ikke om ægteskab.
Vi taler om, at et registreret parforhold skal kunne klares i kirken med samme retsvirkning som en vielse, og det er for mig noget helt andet end en vielse mellem en mand og en kvinde.
Men jeg skal ikke gå ind i en teologisk diskussion af de her spørgsmål.
Det er jeg ikke i stand til, selv om jeg er medlem af folkekirken.
Jesper Langballe (DF), 2004-11-17:
... det er noget andet.
Jamen der er sandelig mange ting, man ikke har lov til.
Jeg har ikke lov til at stå på hovedet, mens jeg siger trosbekendelsen.
Der er en masse lovhindringer i folkekirken, som sikrer det, vi kalder sømmelighed og orden, og som først og fremmest holder folkekirken fast om en fælles bekendelse og holder den fast på en fælles national lovramme.
Men jeg må lige sige til fru Lene Garsdal, at den moralske bebrejdelse, der ligger i, at jeg skulle have omtalt hr. Kamal Qureshi på en grim måde, forstår jeg simpelt hen ikke.
Så jeg ved ikke, hvad det er, der er galt i det.
Må jeg så lige sige, at tanken om at indføre registreret partnerskab i kirken jo simpelt hen logisk set er meningsløs.
Man kan beslutte, at homoseksuelle skal vies.
Det vil være en meget radikal omlægning af hele vores tradition, men det kan man rent logisk beslutte.
Men en registrering af et partnerskab som den, der foregår på rådhuset, hvordan skulle det kunne foregå i kirken?
Der registrerer vi jo ikke folk.
Lene Garsdal (SF), 2004-11-17:
Nu synes jeg måske ikke, det er helt passende at omtale hr. Kamal Qureshi, som ikke kan være til stede i dag, på den måde, men det er jo op til hr. Jesper Langballe.
Men jeg synes, hr. Jesper Langballe bruger en uforholdsmæssig stor del af sin tid på at tale om ægteskab.
Det er et spørgsmål om frivilligt at fjerne nogle forhindringer for, at et registreret partnerskab også kan indgås i kirken og med samme retsvirkning.
Så vil jeg spørge hr. Jesper Langballe, for nu har jeg jo også fulgt med i aviserne her de senere måneder: Er det ikke korrekt, at der er nogle præster, der ønsker at kunne gennemføre en form for registreret parforhold i kirken?
Og hvorfor skulle de ikke have lov til det?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-11-17:
Det var også derfor, jeg sagde, at vi ikke var en butik af blandede bolsjer.
De forskellige teologiske opfattelser og kirkepolitiske opfattelser skal strides inden for den danske folkekirke i en god diskussion.
Det er det, det drejer sig om, men det er jo ikke bolsjer, det er vigtigere ting.
Jann Sjursen (KD), 2004-11-17:
Nu var det selvfølgelig også lidt polemisk spurgt – det skal jeg ærligt medgive –
på baggrund af debatten med fru Pernille RosenkrantzTheil, for selvfølgelig mener jeg også, at der i hvert fald er fast grund under folkekirken i den forstand, at det er en bekendelseskirke
Der er bekendelsesskrifter, som er kirkens grundlag, og som den mangfoldighed, der godt nok er, udspringer af.
Men det er jo en blandet bolsjebutik i den forstand, at der florerer mange meninger, og der er på mange måder også en voldsom debat, som kirkeministeren har redegjort for f.eks. om lige præcis det spørgsmål, som er blevet rejst her i dag.
Nu er det ikke, fordi jeg vil begive mig ud i en voldsom uenighed med fru Birthe Rønn Hornbech på det punkt her, for vi er sådan set enige, for så vidt angår det spørgsmål, at det ikke er politikernes ærinde at lovgive om en sådan sag her, som helt klart vedrører kirkens indre anliggender, hvilket også kirkeministeren var inde på.
Og jeg går da ud fra, at det er der, vi har den enighed, som også fører til, at Venstre afviser forslaget i dag.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-11-17:
Nej, det mener jeg ikke.
Jeg mener, at folkekirken, som det fremgår af grundloven, fortsat skal bygge på det bekendelsesgrundlag, der har været bekendelsesgrundlaget i flere hundrede år, og at vi skal forsøge at slås for den rummelighed, der har været i den danske folkekirke siden Grundtvigs tid.
Jann Sjursen (KD), 2004-11-17:
Jeg vil bare spørge fru Birthe Rønn Hornbech, om hun ikke alligevel, når hun selv bringer billedet med bolsjebutikken på bane, mener, at folkekirken fra tid til anden trods alt minder lidt om en butik med blandede bolsjer.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-11-17:
Jamen det lader sig ikke gøre, vil jeg gerne sige til fru Pernille Rosenkrantz-Theil, for vi har en helt forskellig opfattelse af, hvad et trossamfund er.
Så det lader sig ikke gøre.
Med hensyn til fru Pernille RosenkrantzTheils vedvarende tilbagevenden til mine bemærkninger ved jeg jo, at Enhedslisten plejer at sige, at enhver religiøs følelse kan man trampe på ved at kalde den overtro.
Nu fortæller jeg altså fru Pernille Rosenkrantz-Theil i dag, at den danske folkekirke ikke er en bolsjebutik, og jeg tror, at de fleste medlemmer af den danske folkekirke vil holde med mig i det og føler sig noget pikerede over, at vi altid skal høre her i salen, at der er tale om overtro.
For det har vi hørt mange gange fra Enhedslisten.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-11-17:
Jeg tænkte sådan set ikke på bemærkningerne om trossamfund, men de bemærkninger af mere personlig karakter, som fru Hornbech også ved den her lejlighed giver udtryk for på talerstolen.
Så skal jeg bede fru Birthe Rønn Hornbech svare på, om Venstre, hvis vi kan lave en præcisering af, hvorvidt der er tale om tvang over for trossamfundene, så vil støtte forslaget.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-11-17:
Det er jo et godt spørgsmål, som forslagsstillerne ikke har gjort sig den umage at diskutere igennem i forslaget.
For hvis ikke det enkelte medlem skal have ret til det, hvad er det så, man vil, når der ikke er nogen, der har bedt om det?
Det forstår jeg ikke.
Og jeg er fuldkommen uenig med fru Pernille Rosenkrantz-Theil i, at det skaber politikerlede, at der er nogle, der vogter om trossamfundenes religionsfrihed.
Det passer sikkert, at det skaber lede i Enhedslisten, men ikke i andre partier – det tror jeg ikke.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-11-17:
Ja tak.
Derefter vil jeg spørge fru Birthe Rønn Hornbech, om det er korrekt, at det ikke er muligt for folk med loven i hånden, hvis vi foretager denne her ændring, at gennemtvinge et sådant vielses ritual, men at det blot giver mulighed for, at man kan gennemføre et sådant vielsesritual.
Nu håber jeg, at formanden griber ind ...
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-11-17:
Ja, vi kan læse stemmetallene fra sidste folketingsvalg ...
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-11-17:
Først skal jeg spørge fru Birthe Rønn Hornbech, om fru Birthe Rønn Hornbech er klar over, at en af grundene til, at der er så stor politikerlede i det her samfund, er den type mudderkastning og upassende kommentarer, som fru Birthe Rønn Hornbech kom med for et kort øjeblik siden, og at præcis den politikerlede er medvirkende til at underminere vores demokrati, og om det giver anledning til nogen kommentarer fra fru Birthe Rønn Hornbech ...
Kristian Jensen (V), 2004-11-17:
Når hr. Arne Toft måtte mene at have læst, at vi skulle have placeret de 30 skattecentre uden hensyntagen til andre ministerier, så skal jeg naturligvis beklage, at hr. Arne Toft har fået den opfattelse.
Men jeg kan garantere, at det ikke har været tilfældet.
Vi har naturligvis lavet vores indstilling, men den indstilling har været drøftet med andre ministerier for at sikre, at det danmarkskort, vi laver, er et danmarkskort, der samlet set er i balance.
Når hr. Arne Toft så spørger om den enkelte placering med hensyn til kommunegrænser m.v., vil det naturligvis være sådan, at udgangspunktet er, at borgere bliver tilknyttet det skattecenter, som de ligger i umiddelbar geografisk nærhed af under hensyntagen til, at kommunegrænserne skal holdes.
Vi lægger ikke op til at tvinge kommunerne til at indføre borgerservicecentre, men det skal være sådan, at man i de kommuner, der bliver fremover, kan indlevere sit materiale og kan få ændret opgørelser som f.eks. forskudsopgørelser.
Men det er vigtigt at holde fast i, at der er ved at ske et skifte.
Flere og flere bruger tag selv-løsninger.
Jacob Buksti (S), 2004-11-17:
Jeg synes, det er meget typisk for statsministeren: Uden at svare noget som helst får vi noget i retning af, at »det bedste forsvar er et godt angreb«.
Men hvordan kan det være, at statsministeren ikke forholder sig til problemet?
Falder det ikke ind under statsministerens begreber kammerateri og vennetjenester?
Jeg vil egentlig sige, at vennetjeneste måske ligefrem er et for pænt ord, det er faktisk noget for noget-princippet i en helt ny version grænsende til korruption.
Det står også i rapporten.
Der står, at administrationen af sagerne efter Rigsrevisionens opfattelse har været klart utilfredsstillende, og hvad mener statsministeren om det?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-17:
Til det sidste spørgsmål kan jeg svare, hvad jeg allerede har svaret, nemlig at naturligvis kommer der svar fra regeringen på alle de henvendelser, der er kommet – også fra Kolding Kommune, naturligvis.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Lissa Mathiasen (S), 2004-11-17:
Nu har statsministeren jo godt nok haft lidt tid til at svare siden mit sidste spørgsmål, men måske også at tænke lidt.
For når vi ser spørgsmål 6, som det er stillet her, står der: »Hvornår agter regeringen at melde ud med svar på henvendelsen fra Kolding Kommune ...«
– så jeg vil godt spørge én gang til: Er det så sådan, jeg skal forstå det, at statsministeren mener, at i og med at man meldte de 5 mio. kr. ud, så havde man ikke nødig at svare på det, de har skrevet om fra Kolding Kommune?
Det spørgsmål, jeg stillede i den forbindelse, var: Er det, fordi man er ked af at udvide lånerammen?
Hvis det er det, kunne man så overveje måske at lade statens ejendomsselskab Freja gå ind?
Det kunne også være en mulighed i forhold til de erhvervsgrunde og de erhvervsejendomme, der nu bliver berørt af det.
Så vil jeg ellers godt slutte af med at sige tak for tilsagnet.
Det glæder mig.
Så meget har vi da fået ud af det, at statsministeren i hvert fald har villet melde den smule ud til borgerne, at man er villig til at se på det, hvis der kommer nye initiativer.
Dem må vi jo så prøve at samle op, og vi håber så også, at statsministerens velvilje holder så længe.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-17:
Skulle vi nu ikke slå fast som udgangspunkt, at vi må gå ud fra, at forsikringsselskaberne har en velvillig holdning, der betyder, at problemerne bliver løst.
Dernæst må vi som udgangspunkt have, at de problemer, der så undervejs måtte være, bliver løst, uden at det ender med retstvister.
Skulle det alligevel ske, at der opstår problemer, så er det, jeg har sagt, at regeringen meget nøje vil følge, hvad der sker, og så må vi selvfølgelig tage stilling til det, når og hvis situationen opstår.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-11-17:
Jeg spørger jo netop, fordi vi, som statsministeren nævner, må have det som udgangspunkt, at de selvfølgelig bliver dækket.
Men vi når også nogle gange til den konklusion, at man ikke altid er enig, og så er det, der bliver nogle tvister.
Så er det bare, at jeg spørger, om der var mulighed for i de få tilfælde, som det nu måske kommer til – jeg håber ikke, at denne her situation opstår, men det kunne jo være – at man så eventuelt kunne bevilge fri proces i denne her nye situation.
Ud over det er jeg selvfølgelig også glad for den tilkendegivelse, som statsministeren her har givet, at man gerne vil have den løbende diskussion, hvis der skulle vise sig nogle problemer, som ikke er dækket af forsikringen.
Det vil jeg godt sige.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-17:
Jeg vil sige til hr. Jørn Dohrmann, at jeg går ud fra som en selvfølge, at forsikringsselskaberne til det yderste er velvilligt indstillet på at løse de problemer, der er opstået for de familier, der så tragisk er blevet ramt.
Vi må have som udgangspunkt, at det er den holdning, forsikringsselskaberne har.
Men det er selvfølgelig en sag, som regeringen vil følge opmærksomt.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-11-17:
Jamen jeg vil godt starte med at sige tak til regeringen, fordi den har vist en så hurtig handling på det område omkring katastrofen, som skete i Seest i Kolding.
Men som vi også var inde på i formiddag, så vil det jo nok uden tvivl give nogle områder, hvor der kan blive nogle tvister med forsikringsselskaberne.
Var det en af de muligheder, man kunne diskutere?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-17:
Det håber jeg da.
Jeg synes egentlig, spørgetiden har været meget livlig, og derfor kan jeg ikke forstå det, hvis hr. Keld Albrechtsen skulle være faldet i søvn.
Det må da være den eneste forklaring på, at hr. Keld Albrechtsen ikke har hørt, hvad jeg sagde netop fra starten af, hvor jeg sagde, at regeringen er lydhør og åben over for alle gode forslag og initiativer.
Vi afviser ikke noget.
Det har jeg sagt fra starten af i denne spørgetid.
Jeg gentog det så i besvarelsen af det sidste spørgsmål og føjede til, at fire ministre har været i samråd i dag i Folketinget og har klart lagt på bordet, hvad regeringen har gjort og vil gøre, og oven i købet tilkendegivet, at skal der flere penge til inden for satspuljen, så er regeringen også parat til det.
Så er der jo ikke mere at komme efter, synes jeg, og så er der jo kun at diskutere i fællesskab: Er der behov for andre ting, er der noget, vi skal gøre ud over, hvad der allerede er gjort?
Jeg må sige, at jeg synes, det er en meget imødekommende og positiv holdning fra regeringens side.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-17:
Jeg tror, statsministeren er meget tæt på at miste selvbeherskelsen nu, fordi man begynder at sige, at det er utiltalende, at der er folketingsmedlemmer, der tillader sig at stille spørgsmål om, hvordan vi i fællesskab kan få løst det alvorlige problem, der er opstået.
Jeg har ikke skudt statsministeren nogen motiver i skoene.
Jeg ved ikke, hvad det er, statsministeren taler om, det ved han næppe heller selv.
Jeg har bare spurgt.
Det kunne statsministeren jo have startet med at svare i stedet for at komme med al sin polemik.
Lad os få det tilbage på sporet, for vi er jo alle sammen mere interesseret i, at der bliver fundet en løsning, det håber jeg da, end at polemisere mod hinanden, hvilket statsministeren har lagt op til vi skal bruge hele eftermiddagen på.
Så lad os nu samarbejde om at finde en løsning, og hvis statsministeren kan uddybe en lille smule, hvad det er, regeringen har positiv holdning til at gøre, så ville det jo være fint.
Men jeg synes da, at der var den åbning i statsministerens svar, og det vil jeg da gerne sige tak for.
Vi er jo alle sammen interesseret i en løsning.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-17:
Jeg må ærlig talt sige, at jeg synes, den måde, hvorpå nu hr. Keld Albrechtsen, men før også fru Lissa Mathiasen, prøver at mistænkeliggøre regeringens hensigter i denne her sag, er utiltalende.
I formiddag var fire ministre i samråd i folketingsudvalg for at redegøre for, hvad der er blevet og vil blive taget af initiativer for at hjælpe i forbindelse med opfølgningen på ulykken i Seest.
Under dette samråd har regeringen tilkendegivet, at hvis det er det, der skal til, så er vi parat til at udvide den pulje fra satspuljen, hvis der er behov for yderligere initiativer i forhold til det, der allerede er taget.
Det er det, jeg har sagt under hele spørgetiden her.
Regeringen udelukker ikke noget, vi lytter opmærksomt til alle gode forslag.
Vi er meget indstillet på at hjælpe med, hvad der måtte være behov for.
Så synes jeg, det er meget utiltalende, at hr. Keld Albrechtsen og fru Lissa Mathiasen prøver at give indtryk af, at regeringen er tøvende med at hjælpe.
Regeringen er lige så optaget som alle andre af at hjælpe med det, der skal hjælpes med, og regeringen har taget et hurtigt initiativ, har taget flere initiativer og har stillet sig åben over for nye initiativer.
Så synes jeg ikke, at det er rimeligt, at vi skal skydes falske motiver i skoene.