runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Mikkelsen (V), 2005-06-10:
Jeg synes, spørgsmålets karakter taler for sig selv.
Der gennemføres her en lovgivning, der har sendt tydelige signaler om, hvordan medarbejdere skal håndteres, hvilke regler der gælder, og at det selvfølgelig er lovmedholdeligt og ikke på nogen måde kan komme i konflikt med grundloven.
Det siger sig selv.
Helle Sjelle (KF), 2005-06-10:
Nu er det således, at det naturligvis altid gør indtryk, når folk beskæftiger sig med det område, som man også selv beskæftiger sig med, og i det her tilfælde handler det om vores fremtidige sundhedsvæsen.
Derfor har vi selvfølgelig også hørt, hvad diverse eksperter har haft at sige om denne her reform.
Men det ændrer nu ikke på, at vi stadig væk mener, at på nuværende tidspunkt i forbindelse med de opgaver, vi gerne vil have løst, er den finansieringsform, som vi nu har valgt, den rigtige.
Pia Gjellerup (S), 2005-06-10:
Der er et ord, der siger, at hvis du ikke har en klar mening, så lad være med at sige det så tydeligt.
Det lever hr. Leif Mikkelsen jo fuldt ud op til.
Vi skal roligt regne med, at der ikke er nogen, der får krænket deres rettigheder.
Nej, nu er pointen her, at lovforslaget i sig selv selvfølgelig ikke krænker nogen tjenestemænd.
Det, der skulle krænke dem, er det, der vil blive truffet beslutning om på et tidspunkt.
Der spørger jeg hr. Leif Mikkelsen, og det er meget enkelt, der kan blive svaret ja eller nej: Kan hr. Leif Mikkelsen garantere, at med dette lovforslag vil det ikke være muligt med beslutninger at krænke tjenestemænds grundlovssikrede rettigheder, ja eller nej?
Leif Mikkelsen (V), 2005-06-10:
Nu er fru Line Barfod selvfølgelig i sin gode ret til at blive ved med at spørge om det samme og det samme.
Jeg vil bare konstatere, at det, der nu er meldingen fra masser af medarbejdere og en række organisationer, er, at de er særdeles tilfredse med, at der er sendt de her signaler om, at der laves aftaler, og at der sikres en række tryghedsskabende foranstaltninger.
Det har skabt tryghed og tillid hos medarbejdere, og det er signalet i dag.
Så vi er helt tilfredse med det.
Line Barfod (EL), 2005-06-10:
Men hvorfor vil Venstre kun sende et signal, hvis det, man ønsker, er at give en tryghed til medarbejderne i erkendelse af, at medarbejder ne er fuldstændig afgørende med hensyn til at sikre en god offentlig service?
Hvorfor så ikke give den garanti, som medarbejderne har efterlyst?
Mangelen på den garanti fører jo til, at vi hele tiden hører om, at mange medarbejdere er utrolig utrygge, at mange overvejer at forlade deres stilling og søge væk, fordi de ikke aner, om de er købt eller solgt, når reformen bliver gennemført.
Hvorfor ikke sikre ved lovgivning eller ved aftale med fagforeningerne, repræsentanterne for medarbejderne, den tryghedsgaranti, som har været efterlyst hele vejen igennem?
Leif Mikkelsen (V), 2005-06-10:
Hvis fru Line Barfod har læst den række ændringsforslag, der nu ligger, vil hun se, at det med al tydelighed er signaleret, at der er brug for de her medarbejdere, og at der er igangsat en række tryghedsskabende foranstaltninger, hvor staten tilkendegiver, hvordan man vil håndtere det, og giver samme anbefaling til regioner og kommuner.
Så der er altså en meget stærk signalgivning til medarbejderne om, at der bliver taget de nødvendige hensyn, og at der bliver holdt fast ved virksomhedsoverdragelsesreglerne.
Dermed er der, skal vi sige, et stærkt signal om en tryghed for medarbejdere, der er meget passende for den her struktur.
Line Barfod (EL), 2005-06-10:
Hr. Leif Mikkelsen sagde i slutningen af sit indlæg, at vi ved, at der bliver brug for medarbejderne.
Hvis regeringen ved, at der bliver brug for medarbejderne, hvorfor kan den så ikke give den tryghedsgaranti, som medarbejderne har efterlyst hele vejen igennem?
Hvorfor kan regeringen ikke give den garanti for, at den enkelte vil blive taget med på råd, at man vil drøfte tingene grundigt for at sikre, at man hører de enkeltes ønsker i forbindelse med, hvad de bliver overflyttet til, når der skal ske overførelser?
Hvorfor vil man ikke give den tryghedsgaranti til medarbejderne?
Leif Mikkelsen (V), 2005-06-10:
Det er altså en forpligtelse for ansættelsesmyndigheden.
Den hensigt, der har været der hele tiden, er altså nu formuleret på skrift, og det har så fået dele af oppositionen til at støtte forslaget.
Det er vi meget tilfredse med, og dermed kan vi i dag notere, at der er den nødvendige opbakning til det her lovforslag, som sender et signal om, at det foregår på en god og forsvarlig måde over for de medarbejdere, som vi ved der bliver brug for til at løse opgaverne i fremtiden i den her kommunalreform.
Så det er en god situation for det her meget omtalte lovforslag.
Pia Gjellerup (S), 2005-06-10:
Da man hørte hr. Leif Mikkelsens første indlæg, fremgik det, at han var meget glad for, at det nu var kommet på skrift, hvad der hele tiden havde været hensigten.
Når vi lige har hørt ordvekslingen med fru Line Barfod, så kan vi sige: Tjah.
Og man kan vist godt ud fra det tolke, at det ikke er hr. Leif Mikkelsen, der har fundet på at sætte det på skrift.
For her gælder der signaler, og så går resten godt derude.
Tak for den indrømmelse, om end den selvfølgelig er svær at trække ud i klar tekst, men vi må nøjes med signalet herfra.
Så vil jeg gerne spørge hr. Leif Mikkelsen, om han vil kunne garantere os, at dette lovforslag ikke åbner mulighed for, at tjenestemænd kan blive behandlet i strid med deres grundlovssikrede rettigheder.
Der vil jeg gerne høre, om hr. Leif Mikkelsen mener, at der ikke er nogen, der vil kunne få krænket deres grundlovssikrede rettigheder, sådan som lovforslaget er indrettet.
Anne Baastrup (SF), 2005-06-10:
Nu har vi jo i forsøget på at få afdækket konsekvenserne for det danske sundhedsvæsen igennem behandlingen af det her lovforslag forsøgt at få forskellige typer af økonomer til at melde ud, hvilke fordele der er ved den her helt fantastisk specielle konstruktion, der nu er kommet for det danske sundhedsvæsen.
Jeg vil derfor spørge fru Helle Sjelle, om det ikke gør indtryk på den konservative ordfører, at vi ikke kunne finde en eneste uafhængig økonom, der ville stille sig op og forsvare den her konstruktion, men at alle, der har indblik i sundhedsøkonomi, afviser den fuldstændig, i hvert fald hvis de er uafhængige.
Leif Mikkelsen (V), 2005-06-10:
Jeg tror roligt, at fru Pia Gjellerup kan regne med, at der ikke er nogen, der får krænket deres grundlovssikrede rettigheder.
Det tror jeg roligt man kan regne med.
Det vil være et signal fra enhver lovgivning her i Folketinget, at man vurderer, om den er lovmedholdelig i forhold til grundloven, og dermed vil det selvfølgelig også blive resultatet her.
Helle Sjelle (KF), 2005-06-10:
Vi er af den opfattelse, at vi faktisk meget ofte har gjort det klart heroppefra talerstolen, at vi netop gerne vil sikre den fri og den lige adgang til behandling i sundhedsvæsenet.
Vi synes ikke, der er nogen umiddelbar grund til direkte at skrive det ind.
Vi er ret overbeviste om, at i det øjeblik der bliver problemer på det her område og der er nogle, der rejser spørgsmålet, om ikke der skal en øget brugerbetaling ind i systemet, så er det selvfølgelig klart, at Folketingets partier også vil afkræve en eventuel regering et svar på, hvad regeringen vil gøre ved det.
Line Barfod (EL), 2005-06-10:
Det har for nogle været lidt uklart, hvad det er, Socialdemokratiet og Radikale er gået med i her.
Derfor vil jeg gerne have skåret ud i pap, om man er gået med ind i et forlig, som betyder, at man ikke bagefter, når vi forhåbentlig snart får et nyt flertal, kan ændre og lave nogle forbedringer på det her område, eller om det, man har gjort, kun er, at man lover at stemme for lovforslaget nu, men at man, så snart vi har et flertal, der vil lave nogle bedre ting, kan stemme for dem, herunder f.eks. sikre, at vi får en formålsparagraf om, at i det danske sundhedsvæsen er hovedprincippet fri og lige adgang, og så kan der være nogle undtagelser, fordi det tager lidt tid, før vi kan få det udbredt til hele sundhedsområdet.
Hans Andersen (V), 2005-06-10:
Jeg glæder mig over, at det tilsyneladende vil være sådan, at et stort flertal her i Folketinget slutter op om det her sundhedslovforslag.
Det glæder jeg mig over.
Jeg glæder mig også over, at vi over årene har kunnet investere mange midler i det danske sundhedsvæsen.
Senest, men det er så en prioritering, VK-regeringen sammen med Dansk Folkeparti har lavet i forbindelse med Kræftplan II, har vi sat ekstra midler af i 2006 til netop at prioritere kræftbehandlingen meget højt.
Så man kan sige, at vi nogle steder er sammen om en lang række forbedringer, andre steder går VKregeringen sammen med Dansk Folkeparti lidt længere.
Ole Stavad (S), 2005-06-10:
Hr. Hans Andersen forsøger at tegne et billede af, at prioriteringen af sundhedsvæsenet under denne regering har været en anden end under den tidligere regering.
Jeg kan i hvert fald konstatere, at der blev investeret, og at der blev satset mere på forbedringer under den tidligere regering, end der nogen sinde tidligere er blevet gjort, og at der blev sat handlingsplaner i gang på kræftområdet og på en række andre områder, som i øvrigt blev vedtaget med et stort, bredt flertal her i Folketinget.
Jeg tror faktisk, det her er et af de områder, hvor der er en meget bred enighed i det danske Folketing om, at et ordentligt, gedigent sundhedsvæsen, som kan betjene borgerne, er en opgave, vi gerne vil løfte i fællesskab.
Hans Andersen (V), 2005-06-10:
Uden at jeg kan redegøre for det krone for krone, kan jeg bare konstatere, at forskellen ligger i, at den nuværende regering i høj grad har formået at øge aktiviteten.
Der kan man sige, at det afgørende her har været, at vi i den grad har fået øget aktiviteten i det danske sundhedsvæsen, og det synes jeg har været det vigtigste.
Jeg konstaterede bare, at der er en forskel i prioriteringen mellem den tidligere socialdemokratiske regering og den nuværende regering.
Derfor brugte vi bl.a. en model, der går ud på, at vi har en pulje, der kan være med til at øge aktiviteten i det danske sundhedsvæsen, og det kan man konstatere skete fra 2001 til 2003.
Lone Møller (S), 2005-06-10:
Socialdemokraterne har indgået en stemmeaftale med regeringen, og det har vi gjort på baggrund af, at det er 15 love, der er samlet, hvoraf nogle af dem er love, som der ikke er ændret noget i.
Derfor syntes vi, at det var svært, da finansieringen var taget ud, at stemme imod lovforslaget, og med den stemmeaftale har vi fået nogle præciseringer af lovforslaget, som det foreligger.
Vi er fuldstændig frit stillede og vil formentlig også tage initiativ til ændringer, når vi forhåbentlig snart får en ny regering.
Det er jo ikke svært at øge behandlingerne, når der også følger midler med.
Det er vel nærmest logik.
Nu ved jeg godt, at det mange gange kan løbe af med en, når man står oppe på denne her talerstol, men hvis jeg hørte rigtigt, vil jeg i hvert fald gerne bede hr. Hans Andersen om at afkræfte, at det, jeg hørte, er sandt.
Hr. Hans Andersen sagde, at for første gang i årtier er antallet af sundhedsbehandlinger øget i det danske samfund.
Det er vist ikke helt korrekt.
I alle de år, jeg har været i det her Folketing, har vi så at sige faktisk hvert år øget antallet
, så jeg vil godt lige bede hr. Hans Andersen om at bekræfte, at det ikke er korrekt.
Hans Andersen (V), 2005-06-10:
Jeg synes, der er to ting, som er afgørende.
Vi skal have mest mulig sundhed for pengene, når vi behandler mennesker i det danske sundhedsvæsen, og der kan der være det element med takstfinansiering og aktivitetspuljer.
Vi har jo kunnet konstatere, at det virkelig kunne være med til at øge antallet af behandlinger i det danske sundhedsvæsen for de samme kroner.
Med hensyn til kommunerne og denne her model og deres medfinansiering af det danske sundhedsvæsen kan jeg konstatere, at kommunerne allerede er gået i gang med at lave forskellige forebyggelsestiltag.
Det synes jeg er rigtig flot, for det er netop det, der skal gøre, at vi på lang sigt forhåbentlig kan få færre udgifter til vores samlede sundhedsbehandling.
Men det er netop kommunerne, der her nu kommer til at spille en langt større rolle på det forebyggende og det sundhedsfremmende område i Danmark.
Det er de allerede i gang med, og de vil gerne meget mere.
Nu indgår finansieringen ikke i det her forslag til sundhedslov, L 74, netop fordi vi har flyttet finansieringen over i et andet lovforslag, som vi kommer til at behandle senere i dag.
Men med hensyn til spørgsmålet vil jeg sige, at jeg synes, at det er en overordentlig fornuftig model, vi har fundet frem til.
Der bliver et bloktilskud fra statens side til som udgangspunkt at drive sundhedsvæsenet for i Danmark, plus at vi nu forpligter kommunerne til at være medfinansierende af det danske sundhedsvæsen.
Det tror jeg faktisk har en lang række fordele.
Så jeg synes, det er en overordentlig fornuftig finansieringsmodel, der nu er skruet sammen.
Til fru Charlotte Fischer, der spørger til dokumentationen for denne her finansieringsmodel, vil jeg sige: Man kan i hvert fald godt konstatere, at i de senere år, hvor vi i højere grad har lagt vægt på takstfinansiering i det danske sundhedsvæsen, har vi for første gang i årtier øget antallet af behandlinger kraftigt.
Der kan man sige, at vi flytter os, og, hvad skal man sige, at vi i højere grad tænker i meraktivitetspulje og takstfinansiering.
Det synes jeg er vigtigt.
Så er det rigtigt, at det her ikke er den endelige model, som holder de næste 50 år.
Det er da muligt, at man skal ind og se på sammensætningen af den her model igen, men det her synes jeg er et rigtig godt udgangspunkt.
Charlotte Fischer (RV), 2005-06-10:
Det er Venstres ordførers bemærkninger om finansieringsmodellen, som kalder mig herop.
Jeg synes i hvert fald, at man kan gå så langt, og det burde Venstres ordfører også gøre, som at sige: Fint nok, vi ved ikke så meget om det her område, så vi springer lidt ud i det blå, og så siger vi, at vi sådan set tror småreligiøst på, at det her kommer til at virke, men det er nu det, vi har valgt at tro på.
For kendsgerningen er, at det her er et kæmpe eksperiment, og jeg har sådan set mere sympati for indenrigs- og sundhedsministeren, der flere gange har sagt, at man jo ikke altid kan gå med seler og livrem, og at vi nu kaster os lidt ud i det her.
Det er en opfattelse, der bliver delt af rigtig mange.
I Ugebrevet Mandag Morgen kunne man læse, at halvdelen af kommunaldirektørerne sådan set tror, at sundhedsøkonomien går agurk med det her, og har meget lidt tillid til, at det kommer til at virke efter hensigten.
Det kunne jeg sådan set
godt tænke mig en kommentar til.
Hans Andersen (V), 2005-06-10:
Den finansieringsmodel, der er lagt op til, går jo ud på, at der er et samlet bloktilskud plus en meraktivitetspulje fra statens side, og så skal kommunerne være med til at finansiere den resterende del.
Det synes jeg er en rigtig fornuftig model.
Det er med til, at staten bidrager og tager et ansvar for det samlede sundhedsvæsen, men også til at engagere kommunerne i, at det gør en forskel, hvordan man håndterer borgernes sundhedstilstand i den enkelte kommune.
Det tror jeg sådan set på længere sigt kan være med til, at vi ikke oplever en høj grad af kassetænkning, som vi konstaterer i dag, mellem kommuner og amter om, hvem der skal løse de pågældende opgaver.
Denne her model fører til, at vi alle sammen trækker i samme retning, at vi netop arbejder for at forbedre sundhedstilstanden for danskerne.
Line Barfod (EL), 2005-06-10:
Hvis Konservative er så fuldstændig overbevist om, at vi skal fastholde en fri og lige adgang til sundhedsvæsenet, at det skal være hovedprincippet, at det skal være det, der er gældende for sygehusene, hvorfor så ikke skrive det fuldstændig klart i loven?
Man kommer ud over debatten
om det, hvis man vil skrive det klart i loven.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet, som fru Helle Sjelle ikke nåede at svare på før – det har jeg forståelse for, der er ikke meget taletid – var den måde, man bygger finansieringen op på, hvor vi kan se, at i f.eks. en kommune som Gentofte svarer det, man kommer at skulle betale fremover til sundhedsvæsenet, til 0,6 pct. af beskatningsgrundlaget.
I en kommune som Søllerød er det 0,5 pct. af beskatningsgrundlaget.
Men i Københavns Kommune, som vi i dag i aviserne i forvejen kan læse er ved at have nogle problemer, er det 1,1 pct. af beskatningsgrundlaget, som man altså skal af med fremover til sundhedsvæsenet på grund af den her mærkværdige model, som regeringen indfører, hvor kommunerne skal erlægge brugerbetaling for borgerne.
Anne Baastrup (SF), 2005-06-10:
Jeg er naturligvis helt på det rene med, at regeringen uden overhovedet at blive bedt om det – det er jeg selvfølgelig helt indforstået med – har fjernet finansieringen og puttet den over i lovforslaget om regionernes finansiering, men hr. Hans Andersen ved jo godt, at det er den grundlæggende måde at finansiere sundhedsvæsenet på, der er det særlige.
Så vil jeg godt spørge hr. Hans Andersen: Gør det heller ikke indtryk på hr. Hans Andersen, at når jeg til sundhedsministeren stiller spørgsmålet om, hvilke andre lande der har denne her fantastiske måde at finansiere deres sundhedsvæsen på, så får jeg et meget smukt formuleret svar, hvoraf man, hvis man går det sætning for sætning igennem, må konstatere, at der ikke er andre lande, der finansierer det på den her måde?
Dette er helt unikt og globalt set en ny måde at tænke økonomi og udvikling af et sundhedsvæsen på.
Gør det heller ikke indtryk på hr. Hans Andersen?
Hans Andersen (V), 2005-06-10:
Selvfølgelig er der over tid foretaget flere behandlinger i det danske sundhedsvæsen.
Men det afgørende skifte skete fra 2001 til 2003, hvor vi oplevede et væsentligt løft i antallet af sundhedsbehandlinger i Danmark, netop på baggrund af den model, at der var en meraktivitetspulje, som man så kunne søge med henblik på behandling af både medicinske patienter og kirurgiske patienter.
Det har jo ført til, at vi oplevede et markant løft, og det var bare det, jeg prøvede at udtrykke.
Selvfølgelig er der gennem tiden blevet flere sundhedsbehandlinger.
Naturligvis.
Line Barfod (EL), 2005-06-10:
Det glæder mig meget at høre, at Socialdemokratiet ikke har bundet sig, selv om jeg stadig har lidt svært ved at forstå, at man vælger at gå med her, men sådan er vi jo forskellige partier.
Fru Lone Møller nævnte en række forskellige ting, som man ville følge nøje.
Den ene er den bemyndigelse, som ministeren har til at tillade, at privathospitaler kan overtage forskellige funktioner.
Der har vi jo kunnet læse i bladet MANDAT i maj måned, at ministeren har givet tilladelse til Center for Rygkirurgi, selv om Sundhedsstyrelsen havde sagt nej 4 måneder tidligere.
Derfor vil jeg gerne høre, om det er et område, Socialdemokratiet vil følge tæt, hvor mange tilladelser der bliver givet til privathospitaler.
Den anden er et område, som vi også har diskuteret indimellem her i Folketingssalen, nemlig spørgsmålet om fødsler, hvor vi ser, at der bliver skåret mere og mere ned på fødselsforberedelse og på muligheden for at have en jordemoder under fødslen.
Vil det også være noget, Socialdemokraterne vil følge tæt, så vi kan få forbedringer på det område i stedet for forringelser?
Charlotte Fischer (RV), 2005-06-10:
Hr. Hans Andersen henviser til, at takstfinansieringen i øvrigt har virket rigtig godt, fordi den har fået aktiviteten til at stige voldsomt.
Ja, det kan man jo godt sige, men nu er formålet med den kommunale medfinansiering sådan set lige præcis det modsatte.
Så vil jeg da i hvert fald mene, at der så er gået noget helt alvorligt galt.
Hensigten er jo sådan set at forhindre, at der kommer indlæggelser, og noget af det, der er vores indvending mod det her, er, at vi ikke tror, at det kommer til at foregå sådan her.
Det var netop af den grund, at vi hellere havde set, at man målrettede takstfinansieringen lidt mere på den kommunale side.
Lone Møller (S), 2005-06-10:
Jeg kan forsikre for, at vi vil følge bemyndigelser til højt specialiserede behandlinger på privathospitalerne.
Jeg mener, det er et ganske stort problem.
Hvis vi ser på lovforslaget, kan vi se, at der er lagt op til at styrke Sundhedsstyrelsen, som får større bemyndigelse til at sammenlægge specialer, men hvis vi oplever, at privathospitaler ikke skal leve op til samme høje standard og ikke skal underlægges de samme restriktioner, kan jeg godt forestille mig, at der bliver anarki i det danske sundhedsvæsen.
For hvorfor skal man rette sig efter det ude på sygehusene, hvis man ikke skal på privathospitalerne?
Jeg kan fortælle, at jeg er på vej med en byge af spørgsmål i forbindelse med netop det problem.
Så har vi faktisk i forbindelse med behandlingen af lovforslaget forsøgt at bore i fødselsområdet, fødselsforberedelser og ændringer på jordemoderområdet, men svarene, som ministeren har givet, som også er optrykt i betænkningen, er, at der ikke er sket nogen ændringer.
Det synes jeg også er noget, der er værd at kigge nærmere på, så det vil vi meget gerne være med til.
Line Barfod (EL), 2005-06-10:
Først vil jeg gerne spørge den konservative ordfører, når nu hun lagde så stor vægt på, at der fortsat skal være fri og lige adgang til det danske sundhedsvæsen, hvorfor Konservative ikke vil stemme for det ændringsforslag, som SF og Enhedslisten har stillet, om, at det kommer til at stå helt klart i loven, at hovedprincippet er, at der er fri og lige adgang, og at der så er nogle undtagelser for tandlægebehandling osv. i stedet for den måde, som regeringen har valgt at bygge det op på, hvor undtagelserne er der, hvor det er vederlagsfrit, altså fri adgang?
Hvorfor vil Konservative ikke støtte det forslag?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål går på hele den her måde, man bygger det op på med finansieringen, hvor det fremgår af det svar på spørgsmål 8, vi har fået fra ministeren vedrørende L 71, at Københavns Kommune f.eks. skal betale 1,3 mia. kr. i brugerbetaling.
Der vil jeg gerne høre, hvad fru Helle Sjelles kommentar er til Københavns Kommunes økonomi.
Helle Sjelle (KF), 2005-06-10:
Som jeg også allerede påpegede det under førstebehandlingen, ser vi gerne i Det Konservative Folkeparti, at vi har et sundhedsvæsen, der er blandt de bedste i verden.
For os er det meget vigtigt, at vi har et førsteklasses sundhedsvæsen, der er kendetegnet ved kvalitet og tryghed for alle mennesker, uanset hvor de bor.
Kort sagt skal vi efter vores opfattelse garantere en hurtig behandling af høj kvalitet.
Vi skal simpelt hen have et sundhedsvæsen, der er blandt de bedste.
Lone Møller (S), 2005-06-10:
Jeg vil gerne spørge fru Birthe Skaarup, om ikke der skete en fejl, da fru Birthe Skaarup svarede SF's ordfører i forbindelse med genoptræningsplaner.
Som jeg lyttede mig til det, syntes jeg, fru Birthe Skaarup sagde, at når patienterne blev udskrevet fra sygehuset, så skulle genoptræningsplanen laves af den praktiserende læge.
Er det ikke korrekt, at det er den udskrivende læge fra sygehuset, der i samarbejde med det personale, der har haft med patienten at gøre på sygehuset, laver genoptræningsplanen?
Og er det ikke korrekt, at noget af det, vi netop fik præciseret i forbindelse med lovforslaget, var, at man ikke i kommunerne kan fravige den genoptræningsplan, sådan at man bare kan komme fedtende med et billigere tilbud?
Jeg ville bare gerne lige høre, om det ikke er korrekt opfattet.
Birthe Skaarup (DF), 2005-06-10:
Det er jo sådan, at med den her sundhedsreform vil genoptræningen komme til at forløbe mere effektivt.
Det bliver jo sådan, at vi får lavet den her plan osv. osv.
Der vil blive et patientbehandlingsforløb, også på genoptræningsområdet, sådan at borgeren mærker, at der er noget effektivitet her. Det er da klart, at det da først og fremmest vil bevirke, at borgeren oplever det som bedre, samt at der bliver en effektivitet, og det kan da godt være, at det giver flere penge.
Så vil jeg godt sige, at det geniale i den der 8 pct.s sundhedsskat er, at det foregår fra centralt hold, og at man fra centralt hold har meget mere styr på mange af de her ting.
Så vil jeg også sige, at der altså bliver flere penge.
Vi iværksætter hele tiden nogle nye tiltag, bl.a. nu med kræftplan II, og det vil sige, at der kommer flere penge til det danske sundhedsvæsen, så jeg tror ikke, fru Charlotte Fischer bør bekymre sig.
Hun kan sove roligt om natten.