runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-05-23:
Jeg håber, at alle, der er til stede her, er klar over, at den eneste grund til, at hr. Eyvind Vesselbos svar var det mest vage svar, man overhovedet kan give, er, at hr. Eyvind Vesselbo ikke kender én eneste forening, der synes om lovforslaget.
Hvis man gennemgår samtlige de bilag, vi nu har behandlet i udvalget, som hr. Eyvind Vesselbo er formand for, er der ikke nogen ud over KL, der har udtalt sig positivt.
Selv Dansk Familiebrug og Landboforeningerne er imod lovforslaget, og det er foreningerne, fordi man ikke er interesseret i, at der kommer en masse byboere ud og bor i det åbne land.
Det giver nemlig konflikter.
Byboerne vil ikke finde sig i lugten og ikke finde sig i alle de gener, der er forbundet med at dyrke det åbne land.
Der drives erhverv ude i det åbne land, det er baggrunden for foreningernes holdning, og derfor vil hr. Eyvind Vesselbo ikke svare.
Aage Frandsen (SF), 2002-05-23:
Hr. Jens Kirk spurgte, om det gjorde noget, at man et enkelt sted ved en gård byggede et hus ved siden af.
Næ, det tror jeg såmænd ikke.
Hvorfor har man så ikke lavet det sådan, at det kunne der fås tilladelse til?
Det kan der jo allerede, men hvorfor har man gjort det automatisk?
Hvorfor har man så ikke sagt, at det skal kommunalbestyrelsen give tilladelse til, hvis det skal være.
Man har jo så stor tillid til kommunalbestyrelsen, og det har jeg såmænd også.
Men her må kommunalbestyrelsen ikke tage stilling til det, næ, det skal være automatisk. Der er da mange steder, hvor det godt kunne indpasses, tror jeg, men der er nok også nogle steder, hvor det ikke kunne indpasses, og der er nogle steder, det måske ikke var netop det formål, som hr. Jens Kirk beskrev, det skulle bruges til.
Hvis man virkelig var optaget af, at der skulle være en mulighed, skulle man selvfølgelig tage udgangspunkt i det, vi kender i dag, og efter regeringens mening er det kommunalbestyrelsen, der skal have myndigheden.
Men dem har man ikke tillid til.
Her har man ikke tillid, her skal folk selv bestemme.
Men hele det spørgsmål, om man har tillid til et kommunalbestyrelsesmedlem eller ej, er altså en meningsløs diskussion.
Når man ønsker, at nogle beslutninger skal ligge et bestemt sted og ikke et andet sted, er det, fordi man vil tage nogle bestemte hensyn, enten nærhensyn eller helhedshensyn eller nogle grænseoverskridende hensyn, hvis det er inden for EU; det er jo derfor, vi placerer det forskellige steder.
Men vi ved jo alle sammen godt, at når det kommer til at ligge tættest muligt på lokalsamfundet, nemlig i kommunalbestyrelsen, bliver der
flere dispensationer, og der tillades meget mere.
Det er jo også det, man vil, og derfor synes jeg også, det er ærlig snak at sige, at det er det, man vil.
Man vil have et andet land end det, jeg ønsker, og det er også fair nok.
Problemet er bare, at man ikke kan se det i lovforslaget, og derfor synes jeg, vi skal spørge befolkningen.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-05-23:
Jeg vil gerne sige til fru Elsebeth Gerner Nielsen, at jeg ikke mener, det er min opgave her fra Folketingets talerstol at tage nogle organisationer eller virksomheder til indtægt for regeringens politik.
Det skal de nok selv klare, og det er ikke min opgave her, så det har jeg ikke tænkt mig at gøre.
Til fru Margrete Auken vil jeg sige: Det land, vi ønsker, er det land, der er skitseret i denne her planlov, som bliver udmøntet af de kommunalbestyrelser, som er demokratisk valgt.
Det er det land, vi gerne vil have, den planlægning, som bliver lavet af kommunalbestyrelserne og selvfølgelig med de regionale myndigheder inde, hvor rammerne siger, at amterne og de regionale myndigheder skal ind.
Det er det land, vi godt vil have.
Fordi vi netop i modsætning til SF har tillid til, at kommunalbestyrelserne og kommunalbestyrelsesmedlemmerne kan klare det.
Carsten Hansen (S), 2002-05-23:
Nu skal jeg vare mig for at kalde Odense en landsby, men vi har dog Den fynske Landsby, som jeg kan anbefale hr. Jens Kirk at besøge.
Men Odense er faktisk den største landbrugskommune på Fyn, for det er den, som har flest landbrug.
Sådan er det altså, det kan hr. Jens Kirk selv undersøge. Der er da ingen tvivl om, at vi kan komme på bedre tanker, og jeg skal sige helt klart og utvetydigt: Hvis vi kommer til regeringsmagten igen, ændrer vi dette miskmask.
Det skal man vide ude rundtomkring.
Det skal stå
funklende klart, at lige så snart vi får magt, som vi har agt, vil vi sammen med et bredt flertal af partier ændre loven.
Det står fuldstændig klart.
Jeg har jo ikke den lange parlamentariske erfaring, men i de 4 år, jeg har været her, er dette den mest underlige debat, jeg nogen sinde har været med til, om et af de allerstørste og mest vidtgående lovforslag, jeg overhovedet har været ordfører på.
Så det er lidt underligt og måske også lidt historisk.
Jeg skal skåne parlamentets medlemmer for at læse samtlige de høringsberettigede brancher op, som fru Elsebeth Gerner Nielsen læste op, men blot sige, at jeg sidder med et høringssvar fra dem.
De siger, at det er en helt almindelig iagttagelse, at borgmesteren er meget forstående og altid er yderst positiv over for nyetablering i kommunerne.
Vores erfaring viser, at en misforstået erhvervspolitik og manglende kendskab til, hvilke faktorer der påvirker detailhandelen, fører til butiksbyggeri, der i virkeligheden ikke er behov for.
De mener altså ikke, at de foreslåede grænser på henholdsvis 15.000 m2 og 3.000 m2 vil ændre udviklingen, og de synes, at det var dejligt, hvis regionplanlægningen og ansvaret for den lå hos amterne.
Derfor siger de, at det her ikke vil vende udviklingen, det vil tværtimod give disse vindere i de 20-30 største byer og vil ikke skabe mere liv på landet i forhold til detailhandelen, men tværtimod blot skabe en masse ekstra boliger, mere trafik, dårligere miljø og flere virksomheder, der vil forurene.
Jens Kirk (V), 2002-05-23:
Det er en fantastisk svada, man kan få her.
Det er, som om verden gik under nu.
Hvad er det, der gør, at kommunalpolitikere ikke vil passe lige så meget på landet som amtspolitikere?
Endelig kan jeg ikke lade være med at spørge hr. Aage
Frandsen: Er det ikke korrekt, at vore gamle herregårde med arbejderboligerne omkring, hæger vi ikke om dem?
Synes hr. Aage Frandsen, at det kunne gøre noget, om der på et brug også var et lille hus ved siden af?
Ser man på det dyrevelfærdsmæssigt, burde det næsten være et krav, at der var det, for så var der altid tilsyn med ejendommen
, hvis familien skulle tage i byen.
Så var der jo altid mennesker på den.
Det må jo også være sådan, at hvis en ejendom f.eks. ligger 300 m fra byen, men man finder, at gylletanken f.eks. med fordel kunne ligge 500 m væk, så ville det da være meget bedre for samarbejdet mellem by og land, så der kan absolut være fordele.
Det er jeg sikker på, at kommunalbestyrelsen nemt kan skelne imellem.
Margrete Auken (SF), 2002-05-23:
Det kunne virkelig have været interessant at få en diskussion med Venstre om, hvad det er for et land, vi skal passe på.
Jeg går ud fra, at Venstre er klar over, at det altså ikke er Guds gave, der gør, at det danske land er åbent og smukt og ikke ligner det, vi ser i de sydlige lande, hvor der er bygget ud til kysterne, og hvor der er knaldet noget op i det åbne land osv.
Det ville være spændende at få Venstre til at melde klart ud, også i denne diskussion om en folkeafstemning.
Jeg synes i og for sig, at Venstre burde støtte forslaget, så vi kunne tage den debat med folket, for det er en meget, meget central debat om, hvad er det for et Danmark, vi vil have.
Det kan da godt være, at der er flertal for det Danmark, som Venstre vil have, hvor der rigtig er gang i den derude i det grønne land, hvor der virkelig er dejlige områder, hvor driftige landmænd kan få solgt boliger fra, som ligger skønt.
Det kan jo give penge, og det kan jo give sådan lidt gang i den derude, at man virkelig kan få lov til at plastre landet til, ikke?
Det er der jo folk, der vil have, og der er så få og så svage værktøjer i denne her lov, at selv de kommunalbestyrelser, der faktisk godt vil gøre noget for at beskytte landet, står meget, meget svagere end med gældende lov.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-05-23:
Det er til én af Venstres ordførere, f.eks. hr. Eyvind Vesselbo: Danmarks Naturfredningsforening, Dansk Familie Landbrug, Forbrugerrådet, Danmarks Aktive Forbrugere, Grønne Familier i Danmark, HK Handel, Landdistrikternes Fællesråd, Detailhandelens Brancher, Danmarks Handelsstandsforeninger, Foreningen af DagligvareGrossister - jeg vil gerne have, I hører efter - Håndværksrådet, Bager- og Konditormestre i Danmark, Cykelhandlernes Centralforening, Danmarks Fotohandlerforening, Danmarks Frugthandlere, Danmarks Guldsmedeforening, Danmarks Optikerforening, Danmarks Skohandlerforening, Danmarks Sportshandlerforening, Danmarks Tapet- og Farvehandlerforening, Dansk Blomsterhandlerforening, Dansk Isenkramforening, Dansk Tekstilunion, Dansk Urmager og Optiker Centralforening, Danske Slagtemestres Landsforening, De Samvirkende Købmænd, Den Danske Boghandlerforening, Landsforeningen af Danmarks Detailfiskehandlere, Materialistforeningen, Møbelhandlernes Centralforening, Nærbutikkernes Landsforening, Ostehandlerforeningen for Danmark, alle disse foreninger er imod den lovgivning, vi vedtager om lidt.
Aage Frandsen (SF), 2002-05-23:
Der er flere ting, der peger i retning af, at vi siger, det her forslag er egnet.
Det er for det første graden af, hvilke konsekvenser det kan have, at vi vælger én udvikling i forhold til en anden udvikling, vi kunne have valgt.
Hr. Carsten Hansen har selvfølgelig ret i, at man har set en bestemt udvikling, og man skal ikke bare give los.
Tænk bare, hvis man havde givet los i den periode, som den her lovgivning lægger op til, hvordan det danske land så havde set ud.
Jeg synes ikke, det ville være så smukt, men det er selvfølgelig forskelligt, hvad man mener der er smukt fra ét land til et andet land. Jeg synes rent faktisk, når man tager i betragtning, hvor mange vi bor i Danmark, at det er ganske smukt, fordi vi har passet meget godt på det.
Man ser jo, hvordan det er i nogle andre lande, og man må sandelig sige, at det kunne have været smukkere, men nu klasker man noget op alle steder.
Det synes jeg altså ikke er smukt, men det kan godt være, at andre synes, det er smukt med en hel masse forskellige virksomheder, der ligger rundtomkring.
Vi kunne nu vælge at sige til Venstres ordførere, at når man ikke selv gider tage ordet, så vil vi heller ikke svare.
Jeg vil gerne minde Venstres mange ordførere om, at vi har haft den tradition i Folketinget, at når der er ændringsforslag, så forholder man sig til ændringsforslagene.
Det gør alle ordførere, både med hensyn til de ændringsforslag, man er enig i, og de ændringsforslag, man ikke er enig i.
Det er det, der er ideen med at have de 10 minutter også ved andenbehandlingen.
Jeg synes, at Venstres mange ordførere skulle overveje, om den debatform, man lægger op til, er Folketinget værdig. Så vil jeg meget kort svare: Jeg synes ikke, gylletankene er smukke, det synes jeg virkelig ikke.
Jeg synes virkelig slet ikke, at man kan bruge ordet smuk i den forbindelse.
Jeg synes, de er grimme.
Med hensyn til, hvor meget der bliver af udvikling i de her ting, sagde jeg udtrykkelig, at det ved jeg ikke.
Det er der ingen, der ved, men der er nogle, der synes, at det havde været dejligt, hvis der kom en aftægts- eller en medhjælperbolig til hver landbrugsejendom.
Det kan jeg forstå at der er nogle der synes.
Jeg ved det ikke, ingen ved det, og det vil sige, at man kaster sig ud i en lovgivning, som ingen kender konsekvenserne af.
Men hvis det værste skulle blive tilfældet, så synes jeg ikke, at vi har et smukt land, som vores børnebørn og oldebørn skulle have glæde af. Så med hensyn til kommunalbestyrelsesmedlemmer: Der er intet med, at vi ikke har tillid til dem.
I den diskussion kunne man spørge: Hvorfor lægger vi så ikke alting ud til kommunalbestyrelsesmedlemmerne, hvorfor har vi en folkeskolelov, hvorfor lægger vi ikke den ud til kommunalbestyrelsesmedlemmerne?
Ja, det er jo, fordi vi ikke synes, det er hensigtsmæssigt i forhold til, at der er nogle landsdækkende principper, nogle regionale principper i spil.
Carsten Hansen (S), 2002-05-23:
Jeg er nødt til at sige, at jeg synes, det er en helt fantastisk debatform her, at man krydsforhører andre partiers ordførere uden selv at ville gå op og tage ordet.
Det er lidt fantastisk, og det må give anledning til ændringer enten i forretningsordenen eller det, der er udstukket af Præsidiet,
Jeg vil også sige, at det er fantastisk, at i stedet for at debattere indhold, så skal vi diskutere tillid til lokalt valgte byrådsmedlemmer, det synes jeg er helt i skoven.
Også fordi planloven jo har været den mest effektive bremse på udbredelse af de store tekniske anlæg, især i de større byer som det område, vi er i her, men også i nærheden af Århus, Odense, Aalborg osv.
Jeg vil spørge hr. Aage Frandsen, om det ikke er det, som giver anledning til det.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-05-23:
Jeg vil gerne sige til hr. Aage Frandsen, og det bliver så også et svar til fru Margrete Auken, at Venstre ikke har ændret opfattelse i denne sag fra førstebehandlingen, og der er nu kommet en række ændringsforslag, som vi stemmer for.
Derfor finder jeg ikke anledning til at tage ordet som ordfører i denne sag, men er villig til at drøfte sagen med ordførerne fra Socialdemokratiet, SF og andre partier.
Og er det sådan, at SF også kunne tænke sig at fratage dem nogle muligheder for at få indflydelse, og gælder det også for SF's kommunalbestyrelsesmedlemmer, at man ikke har den tillid?
Søren Gade (V), 2002-05-23:
I hr. Aage Frandsens indlæg blev der talt om æstetik eller mangel på samme omkring gylletanke i det åbne land.
Jeg vil gerne spørge hr. Aage Frandsen, hvorfor modstanden mod gylletanke ude på markerne er så stor, når de dog står i lavningerne.
Man har jo møllerne, som står stort set overalt i det åbne land, og de står på de højeste steder; det ødelægger dog mere det åbne land, end gylletankene gør.
Er det ikke således, at det bliver et betragteligt færre antal ejendomme, der vil blive udbygget end de 140.000, alternativt 36.000, som vi nu har hørt her i debatten?
Margrete Auken (SF), 2002-05-23:
Da vi i sin tid indførte den regel, at man kun kunne rette korte bemærkninger til ordførerne, at man ikke kunne gøre det på kryds og tværs, var forudsætningen selvfølgelig, at alle udviste en ordentlig opførsel.
Derfor må vi nu have mulighed for, og det er der også opbakning til, at stille korte spørgsmål til de ordførere, der nu har været så aktive mod Socialdemokratiet.
Et spørgsmål, som det er helt afgørende at få ind i billedet, er, om man har tillid til kommunerne.
Man har jo frataget kommunerne de redskaber, de tidligere har haft til at beskytte det åbne land.
Nu skal der ikke længere gives tilladelser, og der er al mulig grund til at frygte, at det, vi åbner for nu, bliver det, der f.eks. truede for nogle år siden, da man i Holmslands Kommune ville lave Holmslands Klit
om til Lille Hamburg
Ja, jeg ved godt, at der er Venstrefolk, der vil sige: Nå ja, hvad så?
Hvis man vil lave Holmslands Klit om til Lille Hamburg, skal man vel også have lov til det.
Det, man gør nu, er, at man fjerner de redskaber, der skal til for at beskytte det åbne land.
Det, som gør Danmark til noget fuldstændig enestående, er Venstre nu i gang med at få ødelagt hurtigst muligt.
Carsten Hansen (S), 2002-05-23:
Jeg skal blot sige til hr. Jens Kirk, og jeg prøvede det også i min ordførertale, at man har undersøgt administrationen af landzoneloven.
Det viser sig, at i næsten 80 pct. af tilfældene, helt nøjagtig 76 pct., har man fået lov mod dokumentation.
En række sager gik så videre til Naturklagenævnet og amterne osv., men i langt de fleste tilfælde har man fået lov, når der har været et dokumenteret behov.
Men et af problemerne her er, at nu skal der ingen dokumentation til.
Man kan efter ganske kort tid udstykke en sådan bolig, og det vil give store problemer.
Jeg synes, at det, der bliver sat ind i loven, er for vagt, for svagt og for slapt med hensyn til, hvordan man kan udstykke.
Hr. Jens Kirk kan bare vente og se.
Det, der også er et problem med lovforslaget, er i
virkeligheden, at vi ikke kan rulle det hele tilbage
, når først boligerne ligger der, hvilket hr. Jens Kirks egne organisationer jo også har udtrykt stor, stor betænkelighed ved i høringssvaret, som jeg skal gå ned og finde.
Derfor skal jeg allerede nu give det klare tilsagn herfra, at vi vil forsøge at ændre loven, og vores kamp hører ikke op her og nu.
Vi stemmer for de forbedringer, der ligger i lovforslaget, men lige så snart vi får magt, som vi har agt, ændrer vi loven.
Flemming Oppfeldt (V), 2002-05-23:
Når forslaget vedtages, vil det give de ældre et frit valg af hjemmehjælp og af de ydelser, man får af hjemmehjælpen, og det er godt.
Når man har levet et langt liv og truffet mange beslutninger, må man på det tidspunkt have så megen erfaring, at man også kan træffe beslutninger om, hvad der skal ske med ens hjemmehjælp. Der er kommet et ændringsforslag til det oprindelige lovforslag, og dette ændringsforslag går ud på, at kommunerne får mulighed for et frit valg på vejen frem mod at give de ældre frit valg.
Kommunerne kan frit vælge, om de vil gå ud fra det, der hedder en kommunal gennemsnitspris, og spørge de private udbydere, hvem der kan opfylde den kommunale gennemsnitspris; det er den ene vej kommunen kan gå.
Men kommunen kan også vælge at lade opgaven gå i udbud i konkurrence om kvalitet og pris og på den måde undgå noget af det bureaukrati, der kan ligge i det oprindelige forslag, så de kommuner, der ønsker det, kan få mindre bureaukrati, bedre beskrivelser og mere konkurrence. Der bliver altså også frit valg for kommunerne, og dermed er lovforslaget med ændringsforslaget blevet et rigtig, rigtig godt forslag.
Jeg håber ikke, det er noget brud på Folketingets forretningsorden, at man roser Socialdemokratiet, så det vil jeg gøre.
Den eneste lille kedelige ting, der er sket under udvalgsbehandlingen, er faktisk, at De Radikale ikke vil give de ældre et retskrav på frit valg.
Det er den eneste lille kedelige ting, men der skulle være et flertal for ændringsforslaget.
Lars Barfoed (KF), 2002-05-23:
Fru Anne-Marie Meldgaard spørger lidt til, hvad argumentationen for forslaget egentlig er, hvis vi ikke er sikre på, at alle kommer i job.
Nu kan vi jo aldrig være sikre på, at alle kommer i job, men jeg har forklaret meget omhyggeligt, at der faktisk allerede er taget nogle meget markante tiltag i udspillet fra økonomi- og erhvervsministeren med »Vækst med vilje«.
Udspillet i morgen bidrager også til at øge arbejdsudbuddet, så regeringen arbejder rent faktisk meget alvorligt med det.
Vi er meget opsatte på, også i forbindelse med samarbejde med de andre medlemslande i EU, at videreføre Lissabonprocessen, hvoraf en vigtig del jo er at skabe et mere rummeligt arbejdsmarked.
Naturligvis har jeg et vist kendskab til det, men da det jo skal offentliggøres i morgen og ikke i dag, kan jeg ikke stå her på talerstolen og offentliggøre det, så det vil jeg ikke.
Hr. Kamal Qureshi spørger, om mine udtalelser for lidt siden skulle forstås således, at Det Konservative Folkeparti nu vil arbejde på at nedsætte kontanthjælpen.
Sådan skal de ikke forstås.
De skal forstås sådan, som jeg også sagde, at jeg er enig i, at der er nogle samspilsproblemer, og dem synes jeg vi skal se på på et tidspunkt, for det er selvfølgelig utilfredsstillende på længere sigt, hvis disse samspilsproblemer består.
Men det er ikke sådan, at vi har analyseret problemstillingen til bunds og har nogle konkrete forslag til, at kontanthjælpen skal nedsættes.
Jeg synes, det var et konstruktivt udspil, der kom fra fru Elsebeth Gerner Nielsen.
Jeg modtager det gerne, og vi vil gerne være med til at se på det, for selvfølgelig skal det kunne betale sig at gøre en ekstra indsats og betale sig at komme i arbejde.
Endvidere til fru Elsebeth Gerner Nielsen, for så vidt angår de handicappede: Hvis det er således, at man ikke er arbejdsdygtig, er det nogle helt andre regler, vi taler om.
Så er det jo pensionsregler, vi taler om, så er vi ovre i et helt andet regelsæt.
Hvis man ikke er arbejdsdygtig, er man måske invalid, og så er vi ovre i nogle andre regelsæt.
Kritikken fra UNHCR skal jeg ikke kunne forholde mig til her.
Jeg mener også, der ligger megen jura i den, som det vil være ufornuftigt at gå ind i en dybere analyse af her fra Folketingets talerstol, men det bliver der sikkert lejlighed til en anden gang.
Kamal Qureshi (SF), 2002-05-23:
Jeg vil da meget gerne forsyne hr. Flemming Oppfeldt med et hav af dokumentation, der ligger på området.
Som jeg også sagde tidligere, så snakker jeg ikke om indvandrere i sådan en stor hob.
Vi bliver jo nødt til at stille en mere præcis diagnose, hvis vi skal starte en mere rigtig behandling.
Derfor kan man sige, at flygtningene har et særligt problem.
De er her, fordi de er på flugt.
Og som jeg nævnte, er 30 pct. af dem traumatiserede, og 50 pct. af dem lider af depressioner.
Ud af de 30 pct. er der flere af dem, der ikke engang er i stand til at sidde i en bus, uden at de skal stoppe op og kaste op, fordi de har været udsat for tortur.
De mennesker kan selvfølgelig ikke komme i arbejde, før de bliver behandlet for det, der er deres grundlæggende problem.
Så kan man snakke om, at erhvervsfrekvensen blandt flygtningene er lavere end blandt danskerne, ja.
Men hvis man sammenligner erhvervsfrekvensen blandt traumatiserede flygtninge med en tilsvarende traumatiseret gruppe danskere, så vil jeg garantere for, at erhvervsfrekvensen vil være den samme.
Hov, der var ikke noget gult lys.
Flemming Oppfeldt (V), 2002-05-23:
Jeg vil godt spørge SF's ordfører, hvordan SF's ordfører forklarer den betydelige forskel, der er i erhvervsfrekvensen blandt indvandrere fra kommune til kommune, fra system til system.
Lars Barfoed (KF), 2002-05-23:
Til fru Elsebeth Gerner Nielsen om dem, som ikke umiddelbart kan få et arbejde på grund af fysiske eller psykiske lidelser, og som ikke opfylder betingelserne for at få pension, fordi de ikke er danske statsborgere, ikke har tjent op osv.: Der må man jo så tage de instrumenter, der nu engang er til rådighed her i landet, til hjælp i form af revalidering og andre former for genoptræning, og hvad der nu ellers er af muligheder i den sociale lovgivning.
Til hr. Kamal Qureshi.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at stille et modspørgsmål, nemlig om Socialistisk Folkeparti arbejder for at få nedsat kontanthjælpen.
Det kunne da være interessant at vide det.
Det lyder næsten, som om der kommer lovforslag derfra om at få nedsat kontanthjælpen, og jeg ville da synes, det var interessant, hvis der fra den side var forslag i den retning.
Men jeg kan ikke komme det nærmere, end at jeg synes, både fru Elsebeth Gerner Nielsen
Fra Det Konservative Folkepartis side er vi i hvert fald interesseret i at se på de samspilsproblemer, der er generelt.
Kamal Qureshi (SF), 2002-05-23:
Grunden til, at jeg spurgte så specifikt til hr. Lars Barfoed omkring lige præcis beløbsstørrelserne, er, at vi jo her fra talerstolen både fra den konservative ordfører og fra Venstres ordfører har hørt, at det lige præcis er beløbsstørrelserne i sammenligning med det, man får, når man arbejder, altså kontanthjælpsbeløbsstørrelsen, der er en hindring for motivationen til at søge arbejde, og ved at nedsætte kontanthjælpssatsen, beløbsstørrelsen, så får man folk i arbejde.
Det er det, jeg har hørt herfra.
Er det ikke rigtigt forstået?
Så må man vel formode, at der er et helt konkret område, som Det Konservative Folkeparti bl.a. har været med
til at analysere sig frem til, som lige præcis konkret er problemet i forhold til at få folk i arbejde
Hvad er det, der så gør, at man analyserer sig frem til, at lige præcis udlændinge kan komme i arbejde ved at blive nedsat i ydelse, men at danskerne ikke kan det?
Jeg forstår ikke helt logikken.
Hvis motivationen kommer ved at nedsætte ydelsen, så må det vel gælde de andre arbejdsløse også.