runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aage Frandsen (SF), 2004-02-17:
Da hr. Langballe før ligesom bragte i tvivl, om et tidligere regeringsparti, som nu er oppositionsparti, vil holde sit oppositionsstandpunkt, når det pågældende parti bliver regeringsparti, udelod jeg helt at kommentere det, for jeg går da ud fra, at det er en selvfølge.
Selvfølgelig er det noget, som man ikke bare kan sige den ene dag og så ændre det den anden dag, at man vil have en grundlovsændring.
Det er meget alvorligt at gå i gang med en grundlovsændring.
Derfor går jeg ud fra, at det selvfølgelig er en selvfølge, at når Socialdemokratiet selv lægger et forslag frem og sådan nogle ting, så repræsenterer de Socialdemokratiets standpunkt.
På en række områder er der jo slægtskab mellem det, som Socialdemokratiet har fremført, det, som vi fremfører, og det, som vi jo også ved Det Radikale Venstre har af tanker, men så har valgt ikke at formulere i så konkret form, men kun i procedureform.
Derfor er der jo et meget fælles grundlag.
Og derfor er jeg meget enig med hr. Auken i, at alle efter et valg, hvor mandatfordelingen vil se lidt anderledes ud, sætter sig ved det virkelighedsbord, der er tale om, og jeg tror, at fru Rønn Hornbech på det tidspunkt så også vil være indstillet på virkeligheden.
Søren Krarup (DF), 2004-02-17:
Debatterne her i Folketinget kan jo få en til at mindes det gamle eventyr, der hed »Goddag mand, økseskaft«.
Jeg kom til, må jeg tilstå, at tænke på det, da jeg hørte hr. Svend Auken sige, at jeg hævdede, at grundloven af 1849 var skrevet af efter Magna Charta.
Det er fuldstændig rigtigt, at den var skrevet af efter den belgiske grundlov, men den var unægtelig skrevet og bearbejdet i den tradition, der stammer fra Magna Charta.
Jeg vil godt spørge hr. Aage Frandsen: Jeg hørte hr. Aage Frandsen diskutere med hr. Jesper Langballe om forholdet imellem en konge og Folketingets formand som den, der forestår regeringsforhandlinger, og der hørte jeg jo hr. Jesper Langballe understrege, at det, at det er en konge, jo altså er ensbetydende med, at der er historisk vægt i det, at der er en stil over det, som en folketingsformand selvfølgelig ikke kan have.
til hr. Aage Frandsen
: Var hr. Aage Frandsen selv til stede ved hoffesten for nylig, så han oplevede den stemning og den stil, som ingen folketingsformand kan have?
Jeg så nemlig, et billede af hr. Frandsens partiformand i kjole og hvidt, og jeg vil gerne spørge: Var hr. Aage Frandsen selv til stede og fornemmede den stil, som jo er det afgørende?
Aage Frandsen (SF), 2004-02-17:
Jeg var ikke til stede og har heller ikke bare antydet, at jeg var til stede.
Derimod har jeg ikke bare antydet, men sagt, at jeg har deltaget i en dronningerunde.
Og der er det, jeg vil understrege med hensyn til dronningerunden, at det er dér, Folketingets formand på glimrende vis, både den nuværende og tidligere, jeg har kendt, kunne gøre fyldest i det arbejde, nemlig i forbindelse med regeringsdannelsen.
Og det er derfor, det er meget vigtigt at skelne mellem de politiske funktioner, hvoraf der stadig væk er tre: statsrådet, hvor vi kæmper for Venstres gamle sag, og dronningerunderne og underskriften.
Det er én del.
Så er der det andet, hvor jeg har svært ved at følge hr. Krarup, nemlig hvad det er, man i øvrigt skal omkring det ceremonielle.
Men der har vi jo så sagt: O.k., det er der et befolkningsflertal, der klart vil have.
Så siger vi, at det gider vi ikke slås for.
Der er andre ting her i tilværelsen, som er vigtigere at slås for, f.eks. frihedsrettighederne.
Søren Krarup (DF), 2004-02-17:
Hr. Aage Frandsen ved jo udmærket, at det ældste demokrati, i hvert fald i Europa, er det engelske, som er omgærdet af traditioner, omgærdet netop af kongelige traditioner, og ved, hvilken betydning det netop spiller for demokratiet.
Er det hr. Aage Frandsen helt umuligt at forstå, at den historiske sammenhæng, som også en dronningerunde sætter demokratiet ind i, betyder, at det ikke flagrer frit i luften tilgængeligt for alle mulige ideologiske projekter, men netop er bundet til det bestemte land og det bestemte folk med den bestemte historie, der er tale om?
Kan hr. Aage Frandsen ikke se betydningen af det?
Aage Frandsen (SF), 2004-02-17:
Nej, altså ikke omkring dronningerunder.
Det kan jeg simpelt hen ikke.
Det har altså ingen betydning.
Derimod kan jeg sagtens se, uden at jeg selv deler synspunktet, at monarkiet har en funktion i forhold til sådan nogle begivenheder, der foregår, og sådan nogle ting.
Det kan jeg sagtens se.
Jeg kan jo se, at det har betydning for nogle mennesker.
Der er en masse mennesker, der synes, det er interessant, at der er forskellige begivenheder i kongehuset, og man følger med og al den slags ting.
Jeg kan også se det på forskellige blade, der dyrker det meget, at folk er interesseret i det.
Det kan jeg se.
Men omkring dronningerunder: Nej, det kan jeg ikke se.
Jeg har altså som sagt også oplevet det, og jeg vil mene, at Folketingets nuværende formand ville være glimrende til at modtage og give beskeder, som det drejer sig om ved den lejlighed.
Jeg har, mener jeg selv, en rimelig evne til at kunne
forestille mig ting, og derfor kan jeg også forestille mig det nævnte, men at det har den virkning, forstår jeg så slet ikke.
Jeg har en gang deltaget i en dronningerunde, og jeg vil sige uden at forklejne dronningen
, at denne rolle kunne Folketingets formand lige så godt udføre, og det uanset om det skulle være den nuværende formand, den tidligere formand osv., osv.
Så er det spørgsmålet, om det er et eller andet, der samler nationen.
Det er muligvis det, hr. Langballe tænker på
med kongehuset.
Nu har jeg forstået, at regeringen i sin begejstring for arrangementet i maj måned også synes, at det skal komme befolkningen til gode, i hvert fald de statsansatte, så man skal altså have fri den dag.
Der er også andre begivenheder, der samler befolkningen.
Det går forhåbentlig Danmark godt ved de kommende fodboldmesterskaber, det håber jeg da i hvert fald, og det kan også være, det samler befolkningen.
Der er jo sådan nogle forskellige ting, der samler befolkningen.
Men jeg vil sige med hensyn til det statsretlige om, hvordan man griber tingene an ved regeringsdannelse, at det kunne den nuværende folketingsformand have gjort lige så godt, og så røber jeg ikke noget, som er foregået for lukkede døre.
Jann Sjursen (KD), 2004-02-17:
Og er det ikke blot er et spørgsmål om, at vi nu tager næste skridt i processen i stedet for blot at træde vande i endnu nogle år, inden vi tager det nødvendige skridt, som det vil være også at nedsætte en kommission til at se på sagen - ud over den folkelige debat, der skal være?
Et sidste spørgsmål netop i relation til den debat, som er påkrævet: Hvorfor vil statsministeren i virkeligheden ikke gøre det til sit eget projekt, hvorfor vil statsministeren ikke gå i front for debatten og sige, at ja, vi har brug for grundlovsændringer, det kan godt være, at det ikke er i morgen eller i overmorgen, men vi skal tage sigte på en egentlig ændring af vores grundlov?
Statsministeren fik det nærmest til at se ud, som om at forslagsstillerne i huj og hast vil ændre vores grundlov.
Derfor vil jeg godt spørge statsministeren, om han ikke er enig i, at hvis man ingangsætter en proces, enten ved et konvent eller ved nedsættelse af en kommission, så tager det adskillige år, inden vi når dertil, at befolkningen får forelagt et forslag, som man skal tage stilling til ved en folkeafstemning?
Så vi kommer under alle omstændigheder i denne sammenhæng til at skynde os utrolig langsomt.
Derfor vil jeg spørge, om det ikke i virkeligheden ville være at udvise rettidig omhu og fornemt lederskab, hvis Folketinget, hvis regeringen igangsatte den proces nu, som under alle omstændigheder kommer til at tage adskillige år?
Man kunne måske netop imødegå et af de spørgsmål, som statsministeren peger på kunne give anledning til grundlovsændringer, nemlig spørgsmålet om lige arveret til tronen, som jo kunne blive aktuelt.
Skulle vi ikke se at få ordnet også det spørgsmål, inden det for alvor kunne blive aktuelt?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-02-17:
Nu er der jo mange organisationer, men jeg ved, at Dansk Handel & Service ikke er med i den pulje på 31, hvor HK/Handel, De Samvirkende Købmænd osv. er med.
Når man spørger direkte til den konservative politik, ved hr. Ole Sohn jo nøjagtig, hvad der er vedtaget på det konservative landsråd.
Her sagde vi bl.a., at vi vil arbejde for, at der på længere sigt bliver mulighed for, at alle forretningsdrivende skal kunne holde åbent, når de har lyst, men det er altså en længere periode, vi taler om.
Der bliver spurgt: Bliver det inden for de første 1-2 år?
Nej, det gør det ikke.
Af hensyn til balancen mellem kundernes ønsker og forholdene for de butiksansatte og de små detailhandlere, især i yderområderne, er vi nødt til at have
en debat med organisationerne og brancherne, og det bliver i samklang med både brancherne og organisationerne, vi finder frem til en revision af den nuværende lukkelov.
Jeg er ikke fortaler for, at lukkeloven skal afskaffes i løbet af 1-2 år, og det er i min ressort, afgørelsen ligger
Ole Sohn (SF), 2004-02-17:
Jeg er sådan set ikke utryg ved ministerens holdninger, men jeg er utryg ved argumentationen, for de eneste, der har ønsket at få fjernet lukkeloven, er jo de store supermarkedskæder.
Det er Dansk Supermarked, det er Ikea osv., der gerne vil have fjernet lukkeloven, og hvorfor?
Jo, det vil de, fordi de så kan opsuge kunderne fra de små købmænd og specialforretningerne.
Vil det gavne en børnefamilie på Stevns eller Møn, at den lille købmand lukker, så de skal køre til Næstved for at handle?
Nej, selvfølgelig vil det ikke det, så hvorfor siger ministeren ikke: Vi ønsker ikke at fjerne lukkeloven, for det vil ikke være til gavn for børnefamilierne, det vil ikke være til gavn for selvstændighedskulturen, og det vil ikke være til gavn for de ansatte?
Det er jo det, der er virkeligheden.
Hvorfor kan vicestatsministeren ikke være klar i mælet og sige: Den konservative politik er den samme som før valget, hvor SF og De Konservative stod skulder ved skulder for at undgå den allerede nu alt for vidtgående liberalisering, som ligger i den nuværende lov?
Hvorfor kan vicestatsministeren ikke sige på Det Konservative Folkepartis vegne: Vi ønsker at forsvare forbrugerne, de ansatte og de små forretningsdrivendes interesser?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-02-17:
Nu er der jo altid en alarmklokke, der ringer hos mig, hvis jeg står skulder ved skulder med hr. Ole Sohn i en sag, og så er jeg nødt til lige at se på, hvad det er, vi står sammen om.
Men vi har helt klart tilkendegivet holdningen på dette område.
Men jeg har sagt, at det skal foregå på en stille og rolig måde. I øvrigt er det store flertal af de 31 organisationer kommet med et udspil, der indeholder en yderligere liberalisering, i og med at man nu begynder at tale om lidt mere søndagsåbent, end man har gjort tidligere, plus at man ser på noget regelforenkling.
Det er jeg nødt til at sige til hr. Ole Sohn, men jeg siger også, at der skal findes en balance mellem de butiksansatte og forbrugerne, så vi får en ordentlig landing i denne sag.
Ole Sohn (SF), 2004-02-17:
Jeg er helt på det rene med, at de eneste her i Folketinget, som åbent og ærligt ønsker at gå de store supermarkedskæders ærinde, er Venstre og Dansk Folkeparti.
De har sagt: Skidt med den lille købmand, skidt med forbrugerinteresserne, vi skal varetage de store supermarkedskæders interesser.
Det gør Det Konservative Folkeparti ikke, og det anerkender jeg.
Jeg erkender, at i forslaget fra de 31 organisationer ligger der en lidt øget liberalisering, som jeg i øvrigt ikke personlig mener der er behov for.
et gennemarbejdet forslag, som netop tager sigte på dels at lave en meget langsigtet løsning, så organisationerne kan sikre løn- og ansættelsesforholdene og weekendvagter, og hvad der nu skal til, dels at fastlægge søndagsåbningsdagene sådan, at de kan indgå på en mere naturlig måde i vagtplanerne.
Jeg anerkender, at selv om der er en øget liberalisering i forslaget, indeholder det også nogle positive elementer, som SF meget gerne vil forhandle åbent med ministeren om.
Jeg synes bare, det er vigtigt at få en melding fra vicestatsministeren, som siger: Der er intet behov, hverken forretningsmæssigt eller hos forbrugerne eller hos de ansatte, for at lukkeloven skal liberaliseres yderligere.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-02-17:
Man kommer jo hurtigt til at gentage sig selv, men jeg tror, det er gået op for hr. Ole Sohn, hvad jeg som minister mener om sagen og om den opgave, der ligger foran mig som minister for at forhandle en revision af lukkeloven hjem.
Nu tager vi debatten med organisationerne, og jeg synes, det er rart, at der er kommet et udspil fra de mennesker, der har med sagen
at gøre hver dag
Så hørte jeg, at både Dansk Folkeparti og Venstre kun har fattet interesse for supermarkederne.
Det kunne jo også være, at der i de partier findes en holdning om, at børnefamilier og andre skulle kunne handle på andre tidspunkter end nu.
Det kan vi have en forskellig indstilling til, men jeg vil blot sige, at jeg synes, vi har et godt udgangspunkt for forhandlingerne om en revision, fordi så mange ansatte i butikkerne og så mange detailhandlere kan stå sammen om en øget liberalisering.
Det er jo den vej, vinden blæser, og det er det, der er udgangspunktet for mine forhandlinger.
Men jeg har klart markeret, at jeg ikke mener, at lukkeloven skal afskaffes i løbet af 1-2 år.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Colette L. Brix (DF), 2004-02-17:
Jeg vil gerne spørge økonomi- og erhvervsministeren om Iværksætterfonden.
Jeg tænkte på, om det kunne være, fordi opgaven med Iværksætterfonden er alt, alt for vanskelig at løse, eller om det kunne være, fordi manden havde fået for lidt i løn.
Der må jo være en eller anden årsag til, at manden er gået så hurtigt, bare efter 4 måneder, og ministeren kunne måske løfte sløret en lille smule?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-02-17:
Jeg vil gerne sige til fru Colette Brix, at jeg ikke ved, om manden har fået for lidt i løn, siden han forlader sin stilling.
Jeg vil blot sige, at regeringen er utrolig optaget af, at vi bruger en ordentlig palet for at skabe flere job i Danmark, og her er Iværksætterfonden netop et redskab, som skal være med til at bidrage til, at vi kan få skabt nogle flere arbejdspladser.
Men direktørens helt personlige forhold kan jeg ikke udtale mig om.
Colette L. Brix (DF), 2004-02-17:
Nu har Iværksætterfonden eksisteret i ca. 1½ år, og jeg ved ikke, om ministeren her i dag kan oplyse, om der er startet en del gode projekter, om der er nogle, der har søgt, og om der er nogle, der har fået deres ansøgning bevilget.
Jeg kan se, at der er en stor investor, som har forladt projektet i allersidste øjeblik, og det vil sige, at man faktisk står og mangler et tocifret millionbeløb for overhovedet at få fonden til at fungere.
Jeg vil godt spørge ministeren: Er der en eller flere nye investorer på banen?
Jeg undrer mig meget over, hvor alle de gode historier bliver af.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-02-17:
Jeg vil gerne sige til fru Colette Brix, at jeg gerne vil komme tilbage med en skriftlig redegørelse, men jeg kan desværre ikke give fru Colette Brix den fra min plads her i dag.
Det ligger helt klart, at vi fra statens side ønsker at få private til at deltage i den innovation og udvikling, der skal ske, når vi taler om nye vækstskabende tiltag.
Det har altid været svært, og det er det også denne gang, at få private investorer til at være med til at investere, men det er en del af den palet, som regeringen gerne vil udnytte for at skabe flere job.
Det har også en lille smule sammenhæng
med det seneste tiltag, nemlig at vi gerne vil bruge nogle af de ekstra midler, vi får ind fra Nordsøen, til at lave en forskningsfond på 16 mia. kr.
Vi prøver altså på mange ledder og kanter, og jeg er fuldstændig enig med fru Colette Brix i, at der også skal være plads til, at små iværksættere kan komme i gang for midler fra den fond.
Colette L. Brix (DF), 2004-02-17:
Tak for svaret.
Jeg har et spørgsmål mere til ministeren.
Det kunne jo godt være, at det efterhånden blev lidt for bøvlet.
Man har i mange, mange år forsøgt med iværksættere, men det var måske en idé efterhånden at gå helt nye veje og satse på nogle mennesker, der aldrig nogen sinde før har været iværksættere, og finde nogle helt andre typer, som måske kunne sætte gang i tingene.
Det var måske også en meget, meget bedre idé, når spørgsmålet nu er oppe at vende en gang til, hvis de 200 mio. kr., der er bevilget, blev givet direkte, så den lille iværksætter med det samme kunne mærke, at der var en gulerod.
Så blev vi måske fri for alt det administrative bøvl og alle de bøvlede og indviklede regler og skemaer, der findes.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-02-17:
Jeg vil gerne sige om de nye regionale erhversservicecentre, som regeringen har etableret sammen med de regionale parter, og som medfinansieres af de regionale parter, at vi netop har analyseret, hvad der skal til, for at en iværksætter fremover kan starte sin egen forretning.
Man har sagt, at der er behov for en offentlig afklaring, og derefter skal man viderestilles til kompetente mennesker.
Men fru Colette Brix ved jo også, at det, der faktisk har givet de iværksættere, der er kommet videre og har skabt deres egen virksomhed, skubbet, er det netværk af private, der har drevet virksomhed i mange, mange år, og at den nye ordning netop baserer sig på, at man prøver at skaffe sådanne netværk til nye, unge iværksættere.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Lissa Mathiasen (S), 2004-02-17:
Vi ved jo, at mangelen på boliger betyder, at i store dele af landet har man et meget presset boligmarked, og vi kan også se i Ugebrevet Mandag Morgen fra den 16. februar 2004
, at det desværre medfører, at en sort økonomi kommer til at belaste boligmarkedet.
I Mandag Morgen er det beskrevet, at man vurderer, at det drejer sig om helt op omkring 5 mia. kr., og at det bl.a. skyldes, at man ikke har åbne ventelister hele vejen rundt på andelsboligmarkedet.
Jeg kunne så høre i TV 2-nyhederne søndag, her den 15/2, ministeren sige: Jamen der er meget større problemer.
Så det er ikke nok bare at gribe fat i det, der allerede er foreslået at gribe fat i, og som vi fra Socialdemokraternes side har ønsket at gribe fat i, netop det at få de åbne ventelister.
Problemerne er meget større.
Jeg vil godt bede om en beskrivelse af i dag
, hvad det egentlig er for problemer, ministeren tænker på.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-02-17:
Jeg kan sige til fru Lissa Mathiasen, at jeg selvfølgelig også har læst Mandag Morgen.
Jeg kan ikke stå inde for, at de 5 mia. kr. er et reelt tal.
Det er jo så det, man mener, det er, ud fra at have spurgt en række mennesker.
Men det er jo noget, der popper op indimellem hele tiden, når det gælder mangelen på boliger.
Det er jo specielt et problem her i storbyområdet, og når man taler om sort økonomi, som jeg overhovedet ikke kan lide, fordi det er forkasteligt, det er ikke retlinet, det kan jeg ikke lide, så kan man spørge: Hvad gør vi så for at håndtere det?
Jeg kan forstå, at Socialdemokratiet har fokuseret meget på de 5 pct. af andelsboligforeningerne, der ikke kører med ventelister.
Nu er der tale om en privat forening, og da det så drejer sig om den private ejendomsret, kan vi diskutere, om det er noget, staten skal blande sig i.
Når alle de tiltag fra TV 2 og Mandag Morgen, og hvad de hedder alle sammen, kommer, så tror jeg altså ikke, vi kan isolere problemet til de 5 pct., der ikke kører med ventelister.
Så tror jeg, at der mangler noget gennemsigtighed, også på de steder, hvor man har en venteliste.
Jeg kan sige, at jeg faktisk i øjeblikket arbejder med at lave større gennemsigtighed på de ventelister, sådan at de mennesker, der står på en venteliste, kan se, hvor de står.
Jeg mener også, at man i andelsboligforeningen skal have mulighed for at se denne her venteliste.
Det er ikke det samme som at smide alle ventelister ud på internettet, men altså at prøve på at lave noget mere gennemsigtighed.
Jeg er klar til at diskutere det her.
Jeg er glad for, at 95 pct. af dem har en venteliste, men jeg tror altså ikke, at man kan isolere problemet til de sidste 5 pct., som fru Lissa Mathiasen gør.
Lissa Mathiasen (S), 2004-02-17:
Nej, men det, der egentlig undrer mig, og det, mit spørgsmål faktisk gik på, og som jeg ikke fik svar på, er, at ministeren i nyhederne på TV 2 den 15/2 sagde: Nej, der er langt større problemer.
For det er faktisk en meget ubehagelig form for, skal vi sige, antydning af, at der inden for andelsboligområdet er en langt større stribe af andelsboligforeninger, hvor der bliver betalt penge under bordet.
Jeg synes egentlig, at det ville klæde ministeren, hvis vi her også kunne få at vide, hvad det er for langt større problemer, ministeren ser, end det, der er nævnt her.
Man kan sige, at åbne ventelister, det at give andelsboligforeningens bestyrelse retten og pligten til at stå for salget af andelsboliger, i hvert fald ville lukke det, som jeg tror, man også finder uden for det her hus, og som vi i hvert fald finder er det altoverskyggende problem.
Hvad er det for en mistænkeliggørelse af den øvrige del af andelsboligsektoren, som ministeren rent faktisk lagde op til søndag aften i nyhederne på TV 2?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-02-17:
Jeg vil da gerne starte med at sige til fru Lissa Mathiasen, at jeg ikke anklager nogen mennesker for det her, men denne her større forskel er forskellen på 5 pct. og de 95 pct. Jeg tror måske, at hvis vi prøver på at gøre ventelisterne mere gennemsigtige inden for de 95 pct., så kan vi måske håndtere nogle problemer i denne sag.
Det er faktisk det, som fru Lissa Mathiasen spørger til, og som jeg svarer, at jeg vil godt prøve at se på.
Men så er det måske, at vi har en anden holdning i forhold til den private ejendomsret, og hvordan man fra statens side behandler den private ejendomsret i en privat forening, der ejer sine egne boliger.
Der har regeringens holdning hidtil været, at vi ikke ville gå ind og lovgive hen over hovedet på de mennesker. Jeg vil godt være med til at se på en større gennemsigtighed i det her.
Jeg vil også godt kigge på, om der er nogle bødesanktioner, som vi kan se på i fremtiden.
Lissa Mathiasen (S), 2004-02-17:
Ja, nu mener jeg jo altså ikke, at det forslag, som på Socialdemokratiets vegne blev fremlagt her i Folketinget, ikke kun før valget, men også efter valget, blev gjort hen over hovedet på de her mennesker.
Det var faktisk forhandlet med henblik på andelsboligforeningerne.
Men jeg synes stadig væk, at ministeren søndag aften i tv lagde an til, at man fra ministerens side er vidende om noget, der er langt, langt, langt større problemer i. Det har vi stadig væk ikke fået afdækket.
Jeg synes, vi har brug for at få afdækket, hvad der ligger bag den ubehagelige måde, som ministeren dér lagde op til, at der bliver snydt meget mere på.
Når ministeren så efterfølgende siger, at ministeren nu gerne vil kigge mere generelt på, hvad vi kan gøre og sådan noget, finder ministeren det så ikke værende så problematisk - vi skal ikke hænge os i, om det er 5 mia. kr., eller det er 4 mia. kr., det er lige problematisk set med vores øjne - at hvis vi har noget, der ligner 4-5 mia. kr., som bliver betalt under bordet, fordi mennesker er så pressede, fordi de ikke kan finde en bolig, at man så ikke fra regeringens side, fra ministerens side, har grebet ind hurtigst muligt?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-02-17:
Det her problem er jo specielt et københavner- og et frederiksbergproblem.
altså en andelsbolig, en almenbolig og lignende.
Og det giver altså mulighed for, når vi har valgt at have den model, vi har, og det har vi jo her i Folketinget, at der sker nogle julelege på det her område.
Jeg vil gerne sige, at jeg ikke står og siger, at der er snydt meget mere, og at jeg er vidende om det.
Det, jeg siger, er, at det kunne tyde på, at vi er nødt til at have en større gennemsigtighed i de eksisterende ventelister.
Det er da et tilbud, som jeg synes fru Lissa Mathiasen skulle tage imod med åbne arme og lade os diskutere.