runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Svend Heiselberg (V), 2001-05-16:
Jeg bemærkede, at hr. Ole Vagn Christensen gav udtryk for, at man ønskede et tæt samarbejde med fiskeriorganisationerne, og det kunne man også have ønsket sig i en sådan situation, hvor man nu vil fremkomme med et forslag om, hvordan dansk fiskeri fremover skal administreres.
Men jeg vil da gerne sige, at Danmarks Fiskeriforening siger, at de finder det yderst uheldigt og nærmest ulykkeligt, hvis der tages politiske beslutninger på basis af det ufuldstændige forslag, som nu ligger, og de peger også på, at man jo her ser bort fra sammenhængen med EU's fiskeripolitik, genopretningsplaner og EU's grønbog.
Jeg finder, det er stærkt kritisabelt, at man kommer her med et forslag, som fiskeriorganisationerne overhovedet ikke står bag ved, men som er udarbejdet af embedsmænd og en fiskeriminister, som overhovedet ikke har baggrund i eller kendskab til fiskeriet.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-16:
Jeg vil også gerne spørge har. Ole Vagn Christensen, hvad det er for interesser, der har drevet regeringen til at fremkomme med det her ulyksalige forslag om de overdragelige kvoter og endda efter en model, som tilsyneladende ingen af fiskeriets organisationer bryder sig om, og som man ikke har ønsket at drøfte med venstrefløjen.
Hvorfor skal det udformes på en sådan måde, at der med al sandsynlighed bliver tale om meget betydelige og sandsynligvis skattefri kapitalgevinster til en håndfuld velstående fiskerfamilier - uden beskatning endda, så vidt jeg har forstået? Det har vi fra venstrefløjens side bragt ind i debatten.
Det blev pure afvist af hr. Ole Vagn Christensen.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvad det er for nogle interesser, der driver Socialdemokratiet i den her sag, og hvad det er for et hastværk, der gør, at vi ikke kan sætte os ned og udforme en ordentlig, gennemtænkt fiskeripolitik og absolut skal træffe en beslutning i dag, som ingen tilsyneladende bryder sig om uden for dette hus.
Christian H. Hansen (DF), 2001-05-16:
Jeg bliver nødt til at spørge den socialdemokratiske ordfører om en ting.
Når man nu selv er medforslagsstiller på sådan et forslag til vedtagelse og det har været drøftet sagligt og der egentlig har været nogle saglige drøftelser af det hele, kan der jo ske det, at man måske misforstår noget.
Men sådan som jeg har forstået det - og det vil jeg gerne have at den socialdemokratiske ordfører bekræfter mig i - så er dét, vi laver nu, en form for et referenceår, hvor vi på nuværende tidspunkt har to modeller.
Når det år så er gået - og det år skal man netop bruge til at tale sammen; organisationer og politikere skal tale sammen om, hvad det er for en model, det skal ende med - beslutter man ud fra det.
Er det sådan?
Ole Vagn Christensen (S), 2001-05-16:
Til hr. Christian H. Hansen kan jeg svare, at det er det ikke.
Og det ligger også klart i teksten.
Men der er mulighed
for, hvis organisationerne kan blive enige om at komme med et forslag, at dette forslag så skal indpasses.
Og det er også et svar til hr. Svend Heiselberg. Der er jo flere måder, man kan få fremmet et samarbejde på, som ikke eksisterer, som hr. Heiselberg sagde.
Vi har valgt den model nu at sige, at inden den 1. november 2002 har organisationerne mulighed for at komme med på banen, og vel at mærke hvis de kan blive enige med hinanden derom.
Det synes jeg er en metode, som lægger op til, at man skal vise det ansvar, at man sådan set mener noget med, at man også vil være med til at forme fremtidens fiskeri.
Så spørger hr. Keld Albrechtsen
... jeg kan se, at tiden er udløbet.
Jeg må hellere respektere det den her gang.
Ritt Bjerregaard (S), 2001-05-16:
Jeg vil tage fat på en enkelt af de ting, som hr. Keld Albrechtsen nævnte, for det giver hr. Albrechtsen lidt tid, før han skal på talerstolen som ordfører.
Og det er, at jeg ville sætte meget pris på at høre, hvad det var for løsninger, hr. Keld Albrechtsen havde vedrørende det pelagiske fiskeri.
Så vil jeg gerne sige, at der også faldt en bemærkning om, at regeringen og partierne ikke havde haft tid til at drøfte sagen med venstrefløjen.
Det går jeg ud fra simpelt hen var en fortalelse, for Enhedslisten har været inddraget løbende i de drøftelser, der har været både hos mig og i forbindelse med det forslag til vedtagelse, vi drøfter her i dag.
Kristen Touborg (SF), 2001-05-16:
Jeg vil gerne bede hr. Ole Vagn Christensen om at præcisere forskellen på individuelle omsættelige kvoter og overdragelige kvoter.
Jeg må jo erkende, at jeg kun har gået i skole i 7 år, så det er muligt, at der har nogle ting, jeg ikke kan overskue.
Men for mig at se er det altså ikke sådan, at nye ord ændrer på, at der i den her forbindelse er og bliver tale
om en kapitalisering af et samfundsgode.
Lene Espersen (KF), 2001-05-16:
Jeg har et spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører, fordi der pludselig i debatten bliver en diskussion om, at vi sådan haster tingene igennem.
Hvis vi f.eks. ser på det notat, som er tilgået alle fiskeriordførere her i Folketinget, så er det helt store problem, at man ikke i de sidste mange, mange år har sikret, at vi fik den fornyelse af fiskeriflåden, der var nødvendig.
Og det er ikke engang et spørgsmål om at haste tingene igennem.
Vi er allerede mange år for sent på den.
Det seneste notat fortæller, at for fartøjer over 12 m er den gennemsnitlige - den gennemsnitlige - alder 34 år.
Så den debat, vi har i dag, er faktisk en, Folketinget selv har bedt om.
Ole Vagn Christensen (S), 2001-05-16:
Hr. Svend Heiselberg svinger sig højt op, og det synes jeg også er meget fint.
Det er godt, at der kommer lidt humor og sådan noget ind i politik.
Det er meget rart.
Men sandheden er jo, som fru Lene Espersen sagde, at for nogle måneder - måske et halvt år - siden kom der et udspil fra ministeren.
Folketinget vedtog et forslag til vedtagelse om, at nu skulle man i gang med de der drøftelser med erhvervet, og at man, når man havde været igennem de drøftelser, skulle komme her og fremlægge, hvad man så som mulighederne for at løse alle de problemer, der er.
Jeg kan altså ikke se, at det er noget med at føre husmandspolitik eller noget med, at man har lænet sig tilbage, eller at man ikke har villet lade erhvervet få mulighed for at få indflydelse.
Derfor må jeg sige til hr. Svend Heiselberg, som også er gammel organisationsmand: Man vinder altså ikke noget ved ikke at sætte sig ved det bord, hvor tingene skal drøftes.
Nu har vi givet mulighed for, at hele erhvervet kan gå sammen og blive enig om, hvad det er for nogle forslag, det ønsker at få indpasset i situationen.
Så der er altså ikke tale om, at der er nogen, der har trukket noget ned over hovedet på nogen.
Men vi har sagt, hvad vi mener bør være retningslinjerne, hvorindenfor vi sådan set finder, at det er fornuftige forslag.
Det kan da godt være, at hr. Svend Heiselberg har ret i, at fiskeriet er blevet ødelagt, når vi ser på det pelagiske fiskeri, ved det, at den tidligere borgerlige fiskeriminister sådan set lod en hel masse både få lejlighed til at gøre indhug i dette fiskeri til skade for nogle andre og i hvert fald til skade for den fornyelse, som skulle have fundet sted i fiskeriet.
Det er de problemer, vi står med, som vi i fællesskab med organisationerne skal have bragt på plads.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-16:
Jeg vil gerne gentage mit spørgsmål til hr. Ole Vagn Christensen: Hvad er det for interesser, der driver Socialdemokratiet i den her sag?
Og så kan jeg oplyse til ministeren, som åbenbart ikke er blevet orienteret af hr. Ole Vagn Christensen, at jeg faktisk for et par dage siden skrev et brev til hr. Ole Vagn Christensen, hvori jeg også skitserede, at hvis man skulle
ind på noget som helst i retning af disse kapitalgevinster, så skulle de naturligvis beskattes fra starten.
Men man vil åbenbart ikke være med til at beskatte arbejdsfri kapitalgevinster i Socialdemokratiet. Så jeg har anvist veje til i hvert fald at moderere skadevirkningerne af det forslag, men vi var selvfølgelig helst fri for det afsnit i en vedtagelse, som vedrører disse overdragelige kvoter.
Det har vi også klart tilkendegivet.
Så vi har anvist løsninger, vil jeg sige til ministeren.
Jeg vil godt bede hr. Ole Vagn Christensen forklare, hvad der skulle være lykkeligt ved at få koncentreret sildefiskeriet på omkring 40 både i 100-millionerkronersklassen med det resultat, at nogle få mennesker bliver stenrige og indkasserer skattefri kapitalgevinster.
Det synes jeg ikke er nogen god idé, og det er ikke lykkedes hr. Ole Vagn Christensen at forklare mig, hvorfor det skulle være en god idé.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-05-16:
Jeg synes, det er en skam, at hr. Keld Albrechtsen har så travlt med at bekræfte sine egne formodninger og skrive breve om dem, at han glemmer at læse de papirer, vi får i Fiskeriudvalget.
Vi har faktisk fået et notat fra Skatteministeriet, der siger, at salg af fiskerikvoter beskattes, som de immaterielle aktiver de er.
Det er der ingen diskussion om.
Det var hr. Keld Albrechtsen, der rejste det på et møde ovre hos fiskeriministeren, og det er blevet bekræftet, at det er forkert.
Jeg vil gerne, om hr. Ole Vagn Christensen kan bekræfte, at vi har fået sådan et papir.
Så det væsentligste argument i hr. Keld Albrechtsens tale her falder til jorden.
Christian H. Hansen (DF), 2001-05-16:
Det er ikke hver dag, at et svar fra hr. Ole Vagn Christensen gør mig glad, men det gjorde det faktisk i dag.
Hvis hr. Ole Vagn Christensens svar havde været ja til det, jeg spurgte om, så var vi nemlig ikke kommet længere, end vi var i februar, og det var jeg anklager af. Det, vi har fået lavet i dag, er nogle løsningsmodeller, som gør, at vi kan komme videre.
Og jeg har så også forstået ret, at der kan laves nogle ændringsforslag.
Det vil sige, at man har overhovedet ikke skåret nogen væk fra noget som helst.
Man har organisationerne med i det, man har politikerne med i det, og vi kan forsætte nogle drøftelser.
De, der er med i forslaget til vedtagelse, kan være med til at præge dansk fiskeripolitik fremover.
Tak for svaret.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-05-16:
I forlængelse af hr. Kristen Touborgs spørgsmål vil jeg spørge hr. Ole Vagn Christensen, om ikke det i stedet hedder, at man har lejet en fiskekvote ud, som man havde for en periode.
Jeg vil kalde det en forpagtning.
Er det ikke det samme som en kapitalisering?
Det er mit spørgsmål til hr. Ole Vagn Christensen.
Så vil jeg spørge hr. Ole Vagn Christensen, om han kan bekræfte, at det heldigvis ikke er alt det, som hr. Keld Albrechtsen frygter, der går i opfyldelse.
Så ville det også have set skidt ud.
Ritt Bjerregaard (S), 2001-05-16:
Der har i hele dette forløb været inviteret samtlige ordførere på fiskeriområdet.
Det har været diskuteret på en række møder i Fødevareministeriet.
om et forslag til vedtagelse.
Det er da helt klart, det ligger allerede i forslaget til vedtagelse, at der ligger en forpligtelse over for de partier, der stemmer for forslaget til vedtagelse, til at vurdere resultatet af det, vi nu skipper os ind i med mulighed for en revision og nogle andre forslag.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-16:
Nu fremkommer hr. Ole Vagn Christensen med nogle oplysninger
om, hvad SF har sagt til regeringen.
Men det er fuldstændig korrekt, at jeg naturligvis har tilsluttet mig et ønske om at få vetoret, for man kunne da ikke forestille sig, at et sådant eksperiment - hvis det går sådan, som vi frygter,
nemlig at det medfører en voldsom kapitalkoncentration inden for de store både -
skulle kunne få lov til at fortsætte til evig tid, uden at man kunne trække i nødbremsen.
Det er da fuldstændig urimelige krav at stille venstrefløjen over for.
Så jeg vil fastholde det synspunkt, at det har været på regeringens dagsorden, at det her skulle laves sammen med Venstre og De Konservative og også hen over hovedet på fiskeriorganisationerne, og hvilke interesser der har ligget bag ved det, kan man jo gisne om.
Vi har forsøgt at komme ind og minimere de skadelige virkninger, vi mener, det her forslag giver, fordi vi ikke ønskede at se en situation, hvor det havnede hos Venstre og De Konservative, men regeringen har været fuldstændig umulig at få i tale, det må man altså sige.
Men det vil formentlig også være oplevelsen ude i fiskeriets organisationer.
Jeg synes ikke, man har haft en heldig hånd.
Jeg synes, man skal give det en chance med en fornyet debat og så vende tilbage med noget mere gennemarbejdet til efteråret.
Henning Grove (KF), 2001-05-16:
Det var hr. Ole Vagn Christensen, der kom med en bemærkning om den borgerlige regering og dens fiskeriminister.
Da vi overtog regeringen i 1982, var det jo ikke kun et fallitbo med det økonomiske, det var det så sandelig også med hensyn til fiskeriet.
Der var sildestop, og det var lykkedes den daværende fiskeriminister at forhandle sig ind i en krog dernede, så der ikke var andre, der ville forhandle.
Så det var virkelig et fallitbo at overtage.
Men på trods af det lykkedes det jo at få en vældig god sildekvote - på trods af det.
Så jeg synes nok, at hr. Ole Vagn Christensen hellere skulle tage at se frem og finde på gode argumenter for fremtiden i stedet for at rende rundt og lure i fortiden med dårlige argumenter, som ikke er sande.
Kristen Touborg (SF), 2001-05-16:
Hr. Ole Vagn Christensen siger, at i forslaget til vedtagelse her er der ikke tale om en kapitalisering.
Jeg vil godt bede hr. Ole Vagn Christensen om at svare på, om han ikke er enig i, at hvis en individuel omsættelig kvote sælges om f.eks. 2 år, så er den kvote blevet kapitaliseret.
Er hr. Ole Vagn Christensen enig i, at der her er tale om, at fiskeretten i havet kapitaliseres?
Svend Heiselberg (V), 2001-05-16:
Man må sige, at det forslag indeholder mange spændende elementer.
Hvis det er sådan, at man af forskellige årsager ikke har brugt sit fartøj i 2 år - det kan være sygdom, det kan være større reparationer af skibet osv. - ja, så bliver man slettet af fartøjsregistret, dvs. der foretages rent faktisk en ekspropriation.
Nu har vi levet med kvoter i flere år.
Men det har jo mange gange været sådan, at man gerne har villet gemme en del af kvoten, for på visse tider af året er fisken dyrere.
Men den sidste måned vil det nu være sådan, at hvis man ikke har fisket op, bliver det samlet og fordelt til højre og venstre. Det er et fuldstændig umuligt forslag, man er kommet med her, som fiskerne ikke kan leve med.
Men jeg har jo registreret, at forskellige egne, deriblandt Thy, skal laves om til en naturpark, så jeg vil sige, at fiskeripolitikken passer fint til sådan en naturpark.
Kristen Touborg (SF), 2001-05-16:
Jeg er lidt forundret over, at Folketingets formand siger, at vi ikke må få mere end to indlæg.
Men det kan godt være, at jeg ikke er godt nok inde i processen til at vide, hvad der plejer at være praksis, men jeg mener, at det plejer at være tre.
Jeg bad faktisk om at få en præcisering af forskellen imellem individuelle omsættelige kvoter og overdragelige kvoter.
Det var måske en god idé, hvis hr. Ole Vagn Christensen svarede på nogle af de spørgsmål, der bliver stillet, i stedet for at vikle sig ind i at offentliggøre, hvordan forhandlingsproceduren i øvrigt har været.
Jeg tror ikke, at det er sædvanlig fremgangsmåde, men det er det måske ved at blive i Socialdemokratiet!
Jeg vil yderligere sige til hr. Ole Vagn Christensen, at jeg er enig i, at det her ikke er udtryk for husmandspolitik.
Jeg er fuldstændig enig med hr. Ole Vagn Christensen i, at det er det ikke udtryk for. Jeg mener, at spørgsmålet langt mere er, om den politik her ikke er udtryk for herremandspolitik.
Det vil jeg gerne spørge om hr. Ole Vagn Christensen er enig i.
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-05-16:
Jeg vil lige spørge hr. Ole Vagn, for at det hele ikke skal gå i fisk for mig, om det forslag til vedtagelse, som vi vedtager i dag: Hvis vi går ind for den ordning, der står i pind 4, spænder den ikke vel ikke ben for den fiskeriordning, der kommer i EU i 2003?
Det vil jeg gerne have bekræftet, så vi ikke skal til at lave tingene om.
Er det, fordi vi vil være lidt på forkant, at vi prøver de to metoder, der ligger i pind 4?
Og så mener jeg jo også, at organisationerne har en god taleret og eventuelt kan ændre nogle ting, når vi når dertil, hvis jeg har forstået pind 4 rigtigt.
Anni Svanholt (SF), 2001-05-17:
Som helhed er der kun få kvinder i eliten.
Det er gjort op, at det i 1999 var 12 pct. Så vi har ærlig talt ikke så meget
at prale af i Danmark
Der er nuancer, for når vi ser på det politiske liv, er der jo en rimelig repræsentation, men når det gælder de magtfulde pladser i det private erhvervsliv, er der meget, meget dårlig repræsentation.
Så vi skal fortsat også i Danmark gøre en stor indsats
for at få ligestilling og få kvinderne meget stærkere placeret som helhed i vores samfund.
Endelig vil jeg gerne sige, at vi i SF lægger afgørende vægt på, at vi fortsætter rækken af verdenskvindekonferencer og forhåbentlig kan få den næste i år 2005.
Hugo Sørensen (S), 2001-05-17:
Tanken bag forslagsstillernes lovforslag er absolut sympatisk.
Vi ønsker vel alle at forbedre og forenkle de tunge og besværlige love, ikke mindst inden for skatteområdet.
Flere af de foreslåede ændringer kan meget let vise sig at virke stik imod intentionerne, f.eks. punktet om skattefrie indkomster; den valgte formulering virker mere uklar end den oprindelige formulering.
Socialdemokratiet mener, at der skal foretages en grundigere analyse af fordele og ulemper, inden en lovændring sættes i værk.
Det fremgår også af forslagsstillerens begrundelse, at forslaget kan indeholde fejl.
Lotte Bundsgaard (S), 2001-05-17:
Jeg kan svare ganske kort på fru Anni Svanholts spørgsmål: Uanset hvor det foregår henne, er vi i regeringen meget modstander af udnyttelse af kvinder.
Brian Mikkelsen (KF), 2001-05-17:
Det er et prisværdigt initiativ, forslagsstillerne har taget med hensyn til L 221.
Gennemskuelighed, forståelighed er jo altid vigtige egenskaber for lovforslag og også for skatteforslag.
Men vi må sige, der er tale om et ret kompliceret forslag, som vi vil bruge meget tid på at dyrke under udvalgsarbejdet, som vi håber på bliver grundigt.
Vi er indstillet på under udvalgsarbejdet at gå ned i lovforslagets detaljer og vil efter udvalgsarbejdet tage stilling til, om vi vil stemme ja eller nej til lovforslaget.
Klaus Kjær (DF), 2001-05-17:
Lovforslaget er særdeles detaljeret, og der er efter min mening lagt et meget stort og seriøst stykke arbejde i forberedelsen af dette lovforslag.
Hensigten med forslaget er at skabe enklere og klarere skatteregler, og at borgerne, erhvervslivet og myndighederne kan få et bedre overblik over skattelovgivningen.
Der er anført tre årsager til, at lovforslaget er fremsat: For det første virker det uforståeligt, at der findes to love om statsskat, nemlig statsskatteloven og ligningsloven.
For det andet er det anført, at der ikke er tradition for at udarbejde lovbekendtgørelser af statsskatteloven, hvilket bevirker, at der ikke er en offentligt tilgængelig udgave af statsskatteloven, der er hundrede procent korrekt.
Endelig anføres det for det tredje, at der ikke er tradition for at ajourføre statsskatteloven, selv om den indeholder forældede bestemmelser.
Lovforslaget går ud på, at statsskatteloven ophæves, og at de tilbageværende bestemmelser overføres til ligningsloven i sproglig ajourført form, i det omfang de ikke er forældede.
Hovedparten af reglerne om afskrivninger flyttes dog til afskrivningsloven.
Herudover foretages der en række konsekvensændringer i love, som indeholder henvisninger til statsskatteloven.
De skattemæssige bestemmelser for en af finanslovens tekstanmærkninger er dog i stedet indskrevet i ligningsloven, og lov om midlertidig formueafgift af visse pensionskapitaler m.v. ophæves helt.
Som nævnt er lovforslaget særdeles detaljeret og teknisk præget, og det levner ikke tid til en nærmere uddybning af hele lovforslagskomplekset, men som det er anført under bemærkningerne til forslaget, vil der naturligvis under udvalgsarbejdet kunne indarbejdes ændringsforslag, hvis det viser sig, at der er mindre fejl eller mangler i forslaget.
Jeg vil foreslå, at der fra Skatteministeriets side udarbejdes en liste over de forhold, som måtte kunne medføre lovtekniske uoverensstemmelser eller bemærkninger om eventuelle uhensigtsmæssigheder.
Dansk Folkeparti er fuldstændig enig i forslagets intentioner, og vi er positive over for lovforslaget med de forbehold, at der under udvalgsarbejdet kan udbedres eventuelle mindre fejl og mangler.
Anders Samuelsen (RV), 2001-05-17:
Heller ikke fra Det Radikale Venstres side skal der lægges skjul på, at det er tydeligt, at der har været et stort forarbejde forud for det lovforslag, som vi behandler her, men på samme måde, som en række andre partier har været inde på, er vi ikke overbeviste om, at det her er den rigtige måde at gøre det på.
Vi vil selvfølgelig følge op på det under udvalgsarbejdet og nøje følge de bemærkninger, som måtte komme fra ministeren, som siger, at der kan være pointer i noget af det arbejde, som ligger her, som bør følges op.
Det vil vi selvfølgelig kigge positivt på, men i den foreliggende form kan Det Radikale Venstre ikke støtte forslaget.
Frank Aaen (EL), 2001-05-17:
Som andre er vi i Enhedslisten helt enige med forslagsstilleren i, at her er noget, der bør kigges på, og at der er meget, der kunne gøres klarere og nemmere på skatteområdet.
Men det vil være lidt hasarderet at vedtage det lige her inden sommerferien.
Jeg vil i hvert fald ikke turde stå inde for, at vi så ikke lavede nye fejl.
Jeg synes, at der skal arbejdes seriøst med det, og at ministeriet bør tage det som en hjælp til at komme igennem med nogle forbedringer og forenklinger på skatteområdet.
Det mener jeg er helt oplagt. Jeg vil så, når det er sagt, sige, at når vores skattelovgivning er så kompliceret og uoverskuelig, så er det ikke mindst, fordi vi har det problem, der er beskrevet i det her lovforslag.
Hovedproblemet ved vores skattelovgivning og grunden til, at den er så kompliceret, er, at man har rodet mange forskellige hensyn ind, nemlig dem, der først og fremmest hedder at ville føre erhvervspolitik via skattelovgivningen.
Man har en masse lovgivning, der kun er indrettet på at understøtte erhvervsinteresser, og når man så har gjort det, har man opdaget, at man er nødt til at lave en masse værnsregler for at hindre misbrug, som alligevel sker i stort omfang.
Det er en helt anden opgave, end den, der er lagt op til med det her forslag, men det har alligevel vores sympati,
selv om vi ikke lige tør stemme for det i den her måned.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-05-17:
Det allersidste var jeg faktisk meget enig med hr. Frank Aaen i, ikke det med holdningen til de religiøse bygninger, men det med sympati for forslaget.
Jeg synes, at det er et meget anerkendelsesværdigt arbejde, der er lavet her.
Det havde selvfølgelig været dejligt, hvis vi havde fået det til behandling noget tidligere end i den her travle maj måned. Jeg hørte fra mit kontor skatteministerens kommentar til forslaget, og der hørte jeg også en åbenhed over for at se på, om vi kunne, skal vi sige redigere vores lovgivning - der er ikke tale om en indholdsmæssig ændring - så den kom til at fremtræde klarere.
Jeg synes, at der er gjort et godt arbejde her, men jeg tror nok, at på det her sene tidspunkt vil det være svært at lave det nødvendige udvalgsarbejde, så vi kan færdigbehandle forslaget, men det er et godt initiativ, der er taget her, og jeg mener, at vi i næste folketingssamling må arbejde videre med de tanker, der er skitseret her.
Kristian Jensen (V), 2001-05-17:
Der er ingen tvivl om, at det forarbejde, der ligger bag dette lovforslag, har været stort og grundigt.
Vi har jo set forslagsstilleren komme med lignende forsøg på oprydninger i lovgivningen, der også bygger på grundige forarbejder.
Og der er for mig at se ingen tvivl om, at der er behov for at kigge på statsskatteloven for at få klarhed over den. Et godt eksempel er § 42. Nu siges det i øvrigt, at der ikke er nogen fuldstændig retskilde, så det, jeg henholder mig til, er »Danske skattelove« udgivet på forlaget Magnus, hvor der i § 42 henvises til § 40.
Og om § 40 står der, at den er ophævet ved lov den 12. juli 1946.
Så nogen klar og entydig linje i statsskatteloven kan man i hvert fald ikke påstå at der er i dag.
Det, som er problemet med forslaget, er, at forslagsstillerne selv skriver, at det ikke er hundrede procent fuldstændigt, og ikke vil garantere fuldstændigheden i det.
Det vil vi i Venstre afvente.