Margrethe Vestager (RV), 2000-03-21:
Akademiske evner som refleksion, kritisk stillingtagen, indføring af videnskabelig metode står centralt i de overvejelser, som for tiden gøres rundt omkring i de forskellige universitetsuddannelser.
Endvidere fremhæves et øget behov for, at de studerende kan sætte deres fag, deres uddannelse ind i en større sammenhæng, således at faget/uddannelsen til stadighed tilgodeser både samfundets og den enkeltes behov.
Det kan f.eks. fremmes ved brug af videnskabsteori, videnskabshistorie, etik, filosofi, den type af faglighed, som kan give en baggrund for at vurdere ens kernefag.
I flere uddannelser på en række universiteter indgår allerede i dag filosofilignende elementer, og det er mit indtryk, at det går i retning af, at flere uddannelser inddrages.
Man håber derved fra universiteternes side at kunne bidrage til en faglig integration for de studerende i de første studieår, således at overgangen fra at være elev til at blive studerende bliver tydeligere.
Tankegangen er, at den studerende bl.a. skal opnå følgende: For det første at sætte faget ind i en større sammenhæng.
For det andet at opnå en kritisk stillingtagen til faget.
For det tredje at reflektere over, hvad faget kan bruges til, herunder videnskaben for fagets skyld eller for samfundets skyld.
Problemstillingen hænger sammen med universiteternes arbejde med kvalitetssikring, kvalitetsudvikling af deres uddannelser.
I dette arbejde indgår bl.a. målsætninger for den enkelte uddannelse, både den overordnede målsætning for uddannelserne og delmålsætninger for hvert af fagene, der indgår i uddannelserne, og indhold.
om, hvorvidt indholdet er hensigtsmæssigt prioriteret i forhold til målsætningerne og i forhold til de faglige kerneområder.
Målsætning og indhold er blandt de kvalitetskriterier, som turnusevalueringerne på de videregående uddannelser har set på.
Derfor har jeg også i nogen tid haft tanker om, hvad jeg ville kalde genfortolkning af filosofikum.
Og hermed vil jeg gerne signalere, at det ikke er genindførelse af det gamle filosofikum, som bortfaldt i 1971, jeg har planer om.
Genfortolkning af filosofikum betyder for mig fagrelaterede filosofikurser, der gennemføres inden for gældende studietidsrammer.
Et moderne filosofikum må efter min mening være en studiedel, hvor den universitetsstuderende får lejlighed til at reflektere over, hvad videnskabelighed er, og over sammenhængen mellem videnskaberne og den omliggende verden, det vil sige en mere videnskabsteoretisk orientering end et egentligt filosofihistorisk kursus, som det gamle filosofikum vel egentlig var endt i.
Det skal være en fagrelateret filosofi, det vil sige med hovedvægt på fagets eller uddannelsens idéhistorie og videnskabsteori.
Det kan, bør
måske også, tilrettelægges fælles for flere fag, eventuelt fælles for alle fag inden for et hovedområde svarende til alle fag inden for et fakultetsområde.
Det nærmere indhold og omfang såvel som placeringen i studieforløbet må derfor afhænge af eller tilpasses de enkelte universitetsuddannelser.
Og derfor finder jeg det også væsentligt, at de nye filosofikurser etableres i tæt dialog med universiteterne og også ses i sammenhæng med vores overvejelser om at sikre en stærkere profil af universitetsuddannelserne i lighed med den klare profilering
på andre uddannelsesniveauer
Det gælder både ungdomsuddannelser, korte og mellemlange videregående uddannelser.
På et møde med universitetsrektorerne for nylig, den 24. februar, orienterede jeg igen om mine overvejelser om en genfortolkning af filosofikum.
Og når jeg siger igen, er det, fordi idéen blev lanceret ved en større konference, som vi holdt i efteråret som den foreløbige afrunding på et langt tema om de videregående uddannelser.
Det var mit indtryk, at rektorerne synes, det er en god idé.
Og de er meget indstillet på at arbejde videre med sagen. Som jeg allerede har nævnt, indgår filosofilignende kurser i flere universitetsuddannelser.
Men hverken i Undervisningsministeriet eller på universiteterne er der i dag et overblik over, i hvilke uddannelser de indgår, og heller ikke over omfanget af elementerne.
Og derfor har jeg nu aftalt med rektorerne, at de nedsætter en arbejdsgruppe.
Denne skal dels kortlægge, hvad der i universitetsstudierne i dag eksisterer af filosofikumlignende kurser, dels skal de komme med forslag
Det er så tanken, at vi i fællesskab kan synliggøre allerede kørende initiativer og kurser og også afvikle pilotprojekter, som kan give os erfaring, før vi generaliserer noget.
Målet er det fælles at etablere et nyt filosofikum.
Med de bemærkninger håber jeg, at jeg har begrundet min konklusion, nemlig at jeg ikke er enig med forslagsstillerne i, at filosofikum skal indgå i universitetsuddannelserne som et selvstændigt obligatorisk fag af 1 semesters varighed placeret på den studiemæssige grunddel i 3.-6. semester.
Og regeringen kan derfor ikke tilslutte sig beslutningsforslaget sådan som det foreligger, da vores tilgang er en anden.
Derimod mener regeringen, at en genfortolkning af filosofikum bør betyde indførelse af et fagrelateret filosofiforløb i de eksisterende universitetsuddannelser, det vil sige et forløb, der ikke medfører en forlængelse af de normerede studietider, og et forløb, der ikke nødvendigvis skal have samme omfang i alle uddannelser, ligesom placeringen i uddannelsesforløbet kan variere fra uddannelse til uddannelse.
Og jeg vil nu gerne se et resultat af det arbejde, som universiteterne har sat i gang.
Afslutningsvis vil jeg gøre opmærksom på, at der naturligvis intet er i vejen for, at universiteterne ud over et fagintegreret filosofiforløb udbyder filosofi, fagrelateret filosofi, som et selvstændigt valgfag af f.eks. 1-2 semestres varighed.
Det kan universiteterne allerede gøre i dag.
Det er der intet som helst til hinder for.
Forslagsstillerne nævner i deres bemærkninger til forslaget, at undervisningen i filosofikum kan samles i valgfag.
Jeg vil gøre opmærksom på, at den mulighed kun er relevant i de universitetsuddannelser, der har en valgfagsstruktur.
Og det er ikke alle uddannelser, der har dette, og slet ikke med plads til det i et helt semester, hvis der også skal være plads til andre valgmuligheder.
Og derfor mener jeg ikke, at vi kan nøjes med at udbyde filosofi som et valgfag.
Det giver os heller ikke noget filosofikum, og det opfylder i hvert fald ikke målsætningen om at give de studerende en bredere ramme i forhold til deres faglighed.
Men jeg synes, mulighederne, som vi allerede har, selvfølgelig skal være der, og tilsvarende vil der også fortsat være behov for, at filosofi udbydes sammen med et andet fag med henblik på at opnå tofaglig kompetence til at kunne undervise i gymnasieskolen.
Det vil sige filosofi som enten et 3½-årigt hovedfag eller et 1½-årigt sidefag.
Men arbejdet med filosofikum som sådan synes jeg må afstemmes med den forskellighed, som fakulteterne indebærer, og må også afspejle, at nogle universiteter er ganske langt og derfor allerede har draget erfaringer på området, før man breder noget ud over den samlede universitetsverden.