Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Jeg vil gerne kvittere over for statsministeren for en tale, som klart understreger, at vi har en regering, der udviser det mod og den handlekraft, som Danmark har brug for.
Vi har en regering, der holder, hvad den lover; en regering, der udviser mod og evne til at gøre holdning til handling; en regering, der siger, hvad den mener, og gør, hvad den siger.
Hvor ofte hørte vi ikke, at det skulle blive bedre for den enlige mor på cykel?
Hvor ofte hørte vi ikke, at der skulle flere lærere i folkeskolen, og at man ikke ville finde sig i voldelige elementer?
Hvor ofte hørte vi ikke, at regeringen ville nedbringe ventelisterne på sygehusene?
Og hvor ofte hørte vi ikke regeringen love, at skatterne skulle holdes i ro, og at investeringerne i fremtiden skulle ske i form af forskning, uddannelse og integration? Men hvad skete der?
Nuvel, ret skal være ret: På en række områder gjorde den tidligere regering gode ting for Danmark og danskerne - det hverken kan eller skal benægtes - men på de områder, jeg netop har nævnt, skete der i bedste fald for lidt, og i værste fald gik det på trods af en hidtil uset lang periode med internationalt opsving i den helt forkerte retning. Indvandringen og ghettodannelsen fik lov at fortsætte med større og større styrke; der blev ikke gennemført højere straffe og konsekvens over for voldsforbrydere; der blev ikke oprettet en fond til forskning; det frie valg til sygehusene og hjemmeplejen blev i enhver henseende undertrykt med argumenter om egoisme og ussel privatkapital; ventelisterne steg; familiesammenføringerne steg; skatterne steg, og hver eneste måned fik danskerne en ny afgift, som udhulede ikke mindst de lavtlønnedes købekraft og dermed tvang dem til at cykle hurtigere.
Sådan var det jo.
Kl. 9.40 Befolkningen oplevede sammen med resten af den vestlige verden en stigende velstand; men danskerne oplevede også en regering, der ikke tog folks bekymringer alvorligt og i stedet forsøgte at pakke dem ind i bedrevidende argumenter, håndtasker, pisk og belæring.
Hvad er der så sket på bare 2½ år under statsminister Anders Fogh Rasmussens ledelse?
Antallet af familiesammenføringer og asyltildelinger er mere end halveret; der er for alvor sat fokus på integrationen; voldsforbrydere bliver idømt strenge straffe, og forskningen får et løft på 16 mia. kr. med regeringens forskningsfond; der er i dag ansat 1.100 flere lærere i folkeskolen; patienter, der ikke kan få behandling inden for 2 måneder af det offentlige sygehusvæsen, kan kvit og frit blive opereret på et privathospital; ventelisterne til de 18 mest almindelige operationer er faldet, og sygehusene har fået et økonomisk løft på 3,9 mia. kr.; på de offentlige sygehuse er der ansat 1.100 flere personer, end der var under Nyrup
Rasmussen; børnefamilierne har fået 1 års barselorlov, og der er frit valg af dagtilbud over kommunegrænserne og tilskud til pasning af eget barn. Regeringen vil samtidig sikre, at alle på det private arbejdsmarked fra næste år bliver omfattet af den såkaldte barselfond.
Det frie valg er gennemført, og det samme er skattestop og skattelettelser, der giver den enkelte større frihed til at disponere over sit eget liv.
Det manglede da også bare, vil den bevidste borger selvfølgelig sige, og ja: Det manglede bare, for det var jo, hvad danskerne blev lovet.
Det nye er, at vi siden november 2001 har haft en regering, der holder løfterne til punkt og prikke, og det nye er, at løfterne holdes, uden at danskerne bliver påført én eneste ny skat eller afgift.
Danmark har nu haft et skattestop i 919 dage, og for hver måned, der går, sparer danskerne på den måde flere og flere penge.
Skattestoppet er historisk, og finanslovene, som denne regering har gennemført, er de første siden 1970 uden nye skattestigninger.
I dette år har regeringen oven i skattestoppet øget danskernes rådighedsbeløb med godt 14 mia. kr.
Skattelettelser og suspension af Den Særlige Pensionsopsparing svarer til, at en gennemsnitsfamilie får godt 11.000 kr. ekstra til rådighed om året, og skattestoppet forhindrer samtidig, at skattelettelserne bliver spist op af snigende stigninger i kommunale skatter og af grønne afgifter.
Jo, det har vi primært gjort for at skabe arbejdspladser.
Både i år og næste år skønnes regeringens forårspakke og finanslov at betyde et fald i ledigheden på 22.000 personer.
Der er ingen grund til at skjule, at de sidste års udvikling i arbejdsløsheden har bragt mange mennesker i en ulykkelig og frustrerende situation.
Men udviklingen er vendt nu, beskæftigelsen stiger, og det samme gør danskernes optimisme.
Der bliver igen investeret, der er igen vækst i detailhandelen, der bliver igen ansat mennesker i danske forretninger og virksomheder, og der er igen råd til at forsøde tilværelsen for de danske familier.
Alt dette sker, samtidig med at Danmark har EU's næsthøjeste overskud på de offentlige finanser.
Alle prognoser og forudsigelser til trods står det danske samfund på en solid økonomisk grundvold, og denne regering beviser, at skattelettelser går fint hånd i hånd med vækst, optimisme og velfærd.
Det er faktisk også historisk, for hidtil har den offentlige debat i Danmark jo taget udgangspunkt i, at vækst, velfærd og beskæftigelse kun kan skabes gennem en større omfordeling af folks indtægter, altså gennem et større offentligt forbrug.
Oppositionens svar har ikke uventet været noget diffuse.
Man råber op om, at skattestoppet er asocialt, og at skattelettelser fører lige lukt til den sociale massegrav, men alligevel siger Socialdemokratiet og De Radikale nu, at de også vil have skattestop og skattelettelser.
Men samtidig skal der milliarder af ekstra kroner på bordet til ulandsbistand, naturreform, folkeoplysning, fjernsyn, madordninger, økologi, boliger, selvrealiseringskurser osv. SF's formand, hr. Holger K. Nielsen, som jo ikke ligefrem er et af regeringens hoforganer - det kan man vist godt sige - sagde på et møde med Socialdemokraterne og De Radikale for nylig, at S og R bruger pengene to gange, og han fandt det i den forbindelse en smule grotesk, at det nu var ham, der skulle lege økonomisk ansvarlig.
Det er jo lidt af en tilståelsessag, men hr. Holger K. Nielsen har jo ret.
Socialdemokraternes skatte- og udgiftsforslag er underfinansieret med hele 20 mia. kr. Kl. 9.45 Måske er det derfor, vi i dag kan læse i Børsen, at Socialdemokraterne vil beskatte boligejerne yderligere gennem en skat på avancen ved salg af boliger.
Der er grund til at holde godt fast på tegnebogen, hvis hr. Lykketoft og fru Jelved får magt, som de har agt.
En gennemsnitsfamilie kan regne med en skattestigning på godt 7.000 kr., for forslagene skal jo finansieres før eller siden. VK-regeringen har vist evne og vilje til at skabe vækst, beskæftigelse, velfærd og optimisme på en anden måde end den traditionelle socialdemokratiske med højere udgifter og højere skatter.
Regeringen fortsætter nemlig med at arbejde på at bringe ledigheden yderligere ned på både kort og lang sigt.
Stort set alle internationale undersøgelser viser, at Danmark ligger i top, når det gælder konkurrencedygtighed, og det er Venstres mål, at Danmark fastholder og udbygger den position.
Vore virksomheders vilkår er blevet forbedret væsentligt under denne regering, og det er sket på grund af regeringens iværksætterfond, erhvervsservicereformen, landsdækkende netværk til rådgivning for iværksættere, etablering af iværksætterakademi, bedre generationsskiftevilkår, færre administrative regler og ikke mindst skatte- og afgiftslettelser.
Vi vil fortsætte utrætteligt med at forbedre konkurrenceevnen for vores virksomheder, for gode virksomheder giver Danmark arbejdspladser og dermed også penge til at forsørge dem, som har behov for offentlig støtte, omsorg og forsørgelse.
Regeringens forskningsfond på 16 mia. kr. er den hidtil mest ambitiøse satsning på forskning og udvikling, der er set i Danmark.
Det kan godt være, at nano-, informations- og bioteknologi ikke lyder specielt sexet, men udtrykker
specielt bløde værdier.
Men ved at målrette forskningen kan Danmark fostre en viden, der ikke alene giver os mulighed for at skabe arbejdspladser i alle dele af vores samfund i fremtiden, men også kan bruges til at forbedre behandlingen af kræft, blodpropper og en lang række andre sygdomme, som skaber lidelse og sorg for mange mennesker.
Regeringen viser med denne fond vejen til revolutionerende dansk forskning, der for alvor kan skrive historie, men desværre har oppositionens svar på forskningsfonden været et larmende nej - forstå det, hvem som kan.
Når det gælder uddannelser, har denne regering tilført Danmarks elever og skoler mere end blot penge.
Regeringen satser målrettet på nytænkning i folkeskolen, på voksen- og efteruddannelse og på rigtige praktikpladser i virksomhederne.
Vores mål er større faglighed i folkeskolen, bedre erhvervsuddannelser, reelle praktikpladser og bedre efteruddannelse, der har reel værdi for medarbejdere og virksomhed.
Det er helt rigtigt, at regeringen har valgt at tage et opgør med skolepraktikken.
Det er også i det lys, vi skal se, at regeringen nu foreslår at genindføre den gamle, hæderkronede mesterlære, og regeringens tiltag virker.
Der bliver nu oprettet flere og flere reelle praktikpladser.
Det giver unge plads i virksomhederne og dermed udsigt til et reelt arbejde
i disse dage føres mellem stat, amter og kommuner.
Søndag den 13. juni er der valg til Europa-Parlamentet -
et valg, der ikke drejer sig om forfatning eller traktater.
Det drejer sig om, hvorvidt vi ønsker, at Europa skal udvikle sig i liberal retning eller i socialistisk retning.
Europa-Parlamentet har i dag indflydelse på en lang række afgørelser i det Europa, vi jo alle sammen er en del af, og jeg skal på Venstres vegne opfordre alle til at bruge deres demokratiske ret og møde op ved stemmeboksene den 13. juni
Når vi taler om rettigheder, er det nok også på sin plads at nævne Irak.
De seneste måneder har budt på mange gruopvækkende billeder fra Mellemøsten, og jeg er sikker på, at det bliver et varmt tema for debatten senere i dag, så lad mig blot understrege to ting.
For det første vil jeg gerne sige ganske klart, at Venstre tager skarpt afstand fra enhver form for tortur.
Tortur er et grundlæggende brud på menneskerettighederne.
Det burde jo ikke være nødvendigt at sige det, men ikke desto mindre har virkeligheden jo vist sig at overgå fantasien, og derfor skal det også siges her i dag.
Der er i den forbindelse grund til at kvittere for statsministerens klare meldinger i sidste uge til den amerikanske præsident om så vel forholdene for irakiske krigsfanger, fangerne på Guantánamobasen, overgangen til irakisk selvstyre som forholdene generelt i Mellemøsten.
Kl. 9.50 Når det er sagt, vil jeg gerne understrege, at Venstre stadig mener, det var rigtigt at befri irakerne og verden for Saddam Hussein og hans grusomme styre i Irak.
Saddam Hussein var fuldstændig ligeglad med mennesker, han var også ligeglad med FN's resolutioner, og det måtte have en konsekvens.
Verden er et bedre sted at leve uden denne tyran ved magten.
Tirsdag den 27. april fremlagde regeringen efter næsten 2 års forberedelser sit udspil til et nyt kommunalt Danmark.
Når danskerne har behov for offentlige ydelser, skal der være én indgang og én ansvarlig myndighed.
For Venstre er det afgørende, at vi ikke bare lapper på de nuværende problemer.
Bag udspillet til en kommunalreform ligger et ægte ønske om at sikre danskerne grundlæggende forbedringer.
Hvad enten det er hjælp til at få et job, hjælp i forbindelse med sygdom, hjælp til specialundervisning eller til omsorg skal danskerne opleve, at systemet er til for dem og ikke omvendt.
Derfor er det heller ikke udtryk for en religiøs eller ideologisk holdning til amterne, at vi ønsker at erstatte dem med fem regioner.
Det er en logisk konsekvens af, at vi gør kommunerne stærkere og lægger ansvaret for den offentlige service så tæt på det enkelte menneske som muligt.
Vi har i de senere år set en markant stigende centralisering af den offentlige service, og hvis den udvikling ikke skal fortsætte, er der behov for stærkere kommuner, der kan løfte et større ansvar.
Regeringen har i den forløbne uge haft møder
med en lang række organisationer, som repræsenterer alle de mennesker, som bliver berørt af reformen, og jeg vil gerne kvittere for organisationernes konstruktive vilje til at give deres bud på, hvordan vi med reformen sikrer en hverdag for danskerne, som ikke bare lever op til den, vi kender i dag, men også sikrer en bedre service til danskerne i fremtiden. Venstre vil skabe et samfund med større frihed for den enkelte.
Vi vil skabe et samfund med større personligt ansvar, ikke bare for sig selv og sine, men også for fællesskabet.
Vi ønsker et konkurrencedygtigt samfund, så folk kan gå på arbejde, tjene til eget livsophold og bidrage
til fællesskabet, og vi vil skabe en bedre offentlig sektor. Vi har en god offentlig sektor i dag, den er faktisk bedre end sit rygte, men den kan blive endnu bedre, hvis vi tør indrette os på nye måder.
Vi ønsker større faglighed i folkeskolen og på ungdomsuddannelserne.
Vi vil skabe erhvervsuddannelser, der giver reel værdi for virksomheder og mennesker, og vi vil skabe verdens bedste forskning på målrettede områder og sikre Danmark en sund, stabil økonomisk vækst - ikke fordi vækst, uddannelse og bedre systemer er målet i sig selv, men fordi alle disse ting tilsammen skaber større rum for et mulighedernes Danmark, et Danmark med selvværd, optimisme, glæde ved at gå på arbejde, bedre offentlig omsorg og mere frihed.
Regeringen har vist, at den tør sætte handling bag sine ord.
Vi siger, hvad vi mener, og gør, hvad vi siger.
Venstre holder, hvad vi lover.