runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Fischer (RV), 2006-11-24:
Jeg vil godt stille to spørgsmål.
Det ene handler om, hvornår Socialdemokraterne forlod princippet om, at Landsbyggefonden kan bidrage til nybyggeri.
Som jeg kan se det, er det et år siden.
I oktober sidste år sagde Socialdemokraternes Rasmus Prehn, at Socialdemokraterne er parate til at acceptere, at staten snupper penge fra Landsbyggefonden til at bygge nyt for, men det skal være langt mindre end de 4,4 mia. kr.
Det må være et udtryk for, at man i oktober sidste år var klar til at tage penge fra Landsbyggefonden til nybyggeri.
Er det ikke sandt?
Det andet spørgsmål: Hvad for en aftale kan hr. Carsten Hansen bedst lide, den, han selv var med til at indgå i 2002, hvor 71 pct. af Landsbyggefondens midler gik til nyt byggeri og kun 1 mia. kr. til renovering, eller den, vi lige har indgået, hvor 25 pct. går til nybyggeri og 2,4 mia. kr. går til renovering?
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-11-24:
Det var et fint forsøg på at snakke udenom om noget, man selv har sagt tidligere.
Desværre gik det ikke helt godt.
Det, jeg vil spørge om, er: Hvad med i forhold til nybyggeri, var det så også et spørgsmål om renovering?
Det skulle jo følges ad.
Skulle det så også først være om 35 år?
Det vil sige, at om 35 år skulle vi altså så at sige ikke bruge en krone på renovering.
Jeg kan sagtens forstå det, hr. Carsten Hansen siger, om, at der er delt mange pjecer ud, dem har jeg også selv set.
Socialdemokratiet prøver at gøre sig til bannerfører mod noget, som de faktisk selv har haft som politik i tidligere tider.
Er det her ikke bare et forsøg på at score billige point på noget, som man ellers selv har kæmpet for, dengang man havde regeringsansvaret?
Carsten Hansen (S), 2006-11-24:
Nu er hr. Michael Aastrup Jensen jo forholdsvis ny i Folketinget, men det, der skete dengang, var jo, at vi sagde, at om 35 år – altså en langsigtet aftale – ved lejerne, at der bliver en anden fordeling.
Men vi har ikke rørt en eneste krone.
Jeg kan ikke forlange, at man, når man er så ny, skal kunne skelne mellem aftaler, der ligger 35 år ud i tiden, og så det nugældende lejerbehov.
Men det tror jeg godt lejerne kan.
Vi har i den seneste tid uddelt 50.000 foldere hos lejerne i den almene sektor, og jeg har ikke fundet et eneste sted, hvor man synes det er med til at mindske uligheden, jeg har ikke fundet et eneste sted, hvor der er sympati for Venstres udmeldinger, og jeg forstår slet ikke de seneste meldinger om, at lejerne overhovedet ikke må få den samme finansieringsform, som man har på det private marked.
Det her ligger jo fint i tråd med hr. Michael Aastrup Jensens liberalistiske sindelag, det vil jeg gerne rose ham for, men det er ikke den måde, vi Socialdemokrater driver politik på.
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-11-24:
Det er jo lidt som at kaste med sten højt oppe fra toppen af et glashus, det, hr. Carsten Hansen har gang i.
Nu vil jeg citere noget fra forhandlingerne den 3. november 1998 under førstebehandlingen af forslag til ændring af lov om almene boliger: »Derudover foreslås der som noget nyt indførelse af en nybyggerifond ... Den skal yde støtte til finansiering af nyt alment boligbyggeri.«
Sagt af hr. Carsten Hansen.
Jeg har bare et spørgsmål til hr. Carsten Hansen: Er det dybt usympatisk, det, der blev sagt dengang i 1998?
Eller er der siden da sket noget, som vi andre ikke kender til?
Carsten Hansen (S), 2006-11-24:
Jeg har lige redegjort for, at vi ikke vil være med til at udskrive tvangsskatter.
Er det her så ikke en forbedring? spørger hr. Martin Henriksen.
Nej, det er ingen forbedring, for man kunne jo have brugt pengene, de 1,6 mia. kr., til noget andet.
Der er i øvrigt ikke sikkerhed for, at det ender med at blive det beløb, man opkræver,
det kan lige så godt blive 2 eller 3 mia. kr., hvis byggeriaktiviteten stiger i samfundet, det kan lige så godt blive mere, der er ingen garanti for, at det kun bliver 1,6 mia. kr., man opkræver yderligere ud over de 8 mia. kr., der er opkrævet.
Det er ingen forbedring.
Det betyder, at man kommer til at mangle penge til renovering, det betyder, at ghettoindsatsen bliver forringet i forhold til, hvad den kunne have været, og det betyder, at man ikke kan nedsætte huslejen der, hvor det er allermest nødvendigt.
Vi forstår ikke, at det er beboerne i den almene sektor, der skal betale for det her.
Må jeg så ikke sige, at der var en meget, meget dårlig aftale i 2002, ja.
Den gik vi med i, efter at Boligselskabernes Landsforening bad os om at være med til at forbedre den.
Vi fik 400 mio. kr. mere om året til renovering.
Og så sagde jeg: Det er sidste gang, vi gør det.
Det var i øvrigt den aftale, som hr. Martin Henriksens parti havde indgået med det liberale parti Venstre.
Martin Henriksen (DF), 2006-11-24:
Nu kan man altid diskutere de tiltag, som er blevet en del af virkeligheden i forbindelse med de sidste par års finanslove, men der er da i hvert fald sat forbedringer af til nogle af de grupper, som hr. Carsten Hansen nævner, og det er der i hvert fald nogle mennesker der sætter pris på, og det synes jeg da er ganske fortræffeligt.
Er det ikke sådan, at i 2001 fremsatte SR-regeringen forslag om at medfinansiere opførelse af familie- og ældreboliger med penge fra Landsbyggefonden, og er det ikke sådan, at i boligaftalen fra 2002, som hr. Carsten Hansen også var inde på, medvirkede Socialdemokratiet til et bidrag til nybyggeri, som var væsentlig større end det bidrag, som var en del af aftalen, som vi lige har indgået?
I den henseende kan man et eller andet sted sige, at Socialdemokraterne jo sådan set med den her aftale har fået det, som hr. Carsten Hansen står og efterlyser, men Socialdemokraterne er så alligevel ikke med i aftalen.
Endnu en gang vil jeg bare spørge: Hvad er det, der er sket, siden man sad i regering?
Der ville man godt være med til i overensstemmelse med Landsbyggefondens formål at bruge nogle af pengene til nybyggeri, herunder også alle mulige andre ting, men i dag vil man lige pludselig ikke.
Er det ikke, fordi Socialdemokraterne ligesom kører lidt Enhedslistestil: Det er nemmere at stille sig udenfor og bare pege fingre og være utilfreds i stedet for at sætte sig ind ved forhandlingsbordet og forsøge at opnå nogle resultater og så tage et medansvar?
M023S15441643KAJE.FM Page 1620
Carsten Hansen (S), 2006-11-24:
Jeg vil sige til hr. Martin Henriksen, at det faktisk er sådan, at vi i 1978 indgik en aftale med det daværende Venstre i Folketinget, hvor vi aftalte, at pengene fremover skulle gå til lejerne, til renovering, til huslejeindsats osv.
Og det forlig har vi overholdt indtil nu.
Man inviterede os indenfor i et forlig, hvor vi sagde o.k., men betingelsen for, at vi gik med den ene gang for de 3 år, var i virkeligheden, at vi fik 400 mio. kr. mere om året til en renoveringsindsats, og så sagde vi, at så må det være slut.
Men vi kan ikke komme uden om, at det her med, at man bliver ved med at tage fra lejerne, øger uligheden, og det rammer også Dansk Folkepartis vælgere ude i boligområderne.
Det siger vi nej tak til.
Martin Henriksen (DF), 2006-11-24:
Er det ikke korrekt, at til og med 2005 har Socialdemokratiet været tilhænger af, at Landsbyggefondens midler i overensstemmelse med Landsbyggefondens formål bl.a. anvendes til nybyggeri?
Er det ikke korrekt?
Er det ikke fuldstændig korrekt?
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-11-24:
Og vi har ikke taget den lille løsning, for det syntes vi faktisk ikke var så godt; vi har tværtimod taget den, der var mellemløsningen for renoveringsindsatsen, og opprioriteret den, så det er det, der vil blive gennemført de næste 20 års tid.
At mene, at det at gå fra 1,2 mia. kr. til 2,4 mia. kr. er en lille stigning, tror jeg man skal være socialdemokrat for.
Jeg synes nu, det er en procentvis meget stor stigning.
Carsten Hansen (S), 2006-11-24:
Jeg er nødt til at sige til hr. Michael Aastrup Jensen, at det faktisk er sådan, at vi ikke i vores regeringstid på noget tidspunkt har brugt lejernes penge til ydelsesstøtte.
Det, der er fakta, er, at vi sagde, at om 35 år laver vi en anden fordeling, det er rigtigt, men det har jo intet at gøre med M023S15441643KAJE.FM Page 1621 Wednesday, February 7, 2007 12:50 PM eksisterende lejemål, det har intet at gøre med, at regeringen, når den her aftale er overstået om nogle år, har taget over 10 mia. kr., det er 19.000 kr. pr. lejer, der kunne være brugt til at forbedre forholdene for den almene sektor.
Der er ikke en eneste krone i Landsbyggefonden.
Nu har regeringen tømt den frem til 2025.
Det må jeg nok have lov til at sige er noget af en bedrift.
Hvorfor er det kun lejerne, der skal betale ydelsesstøtte til nye ældreboliger, regeringens plejehjemsgaranti?
Det fatter jeg simpelt hen ikke.
Men det ligger vel godt i tråd med de vedtagelser, man beslutter på Venstres Landsmøde: Lejerne må ikke få glæde af de nye finansieringsformer, og det er lejerne, der skal betale for nye gode og ordentlige ældreboliger.
Det burde da være de bredeste skuldre, der bærer de største byrder, nemlig os i samfundet, der tjener en god skilling, og ikke kun førtidspensionisterne, folkepensionisterne osv.
Line Barfod (EL), 2006-11-24:
Man kunne jo dels give de almene selskaber mulighed for at få nogle af de nye lånetyper, så man kunne finansiere at få sat huslejen ned, ligesom ejerne gør det, dels kunne man sige, at det ikke er Landsbyggefonden, der skal være med til at betale.
Det er ikke lejernes penge, der skal bruges til at betale det nye byggeri.
Det kunne man tage over skatterne og bl.a. så sige, at man sørgede for, at de, der har haft de store skattefri gevinster på at eje boliger i de her år, kunne være med til at finansiere nybyggeri, frem for at det er lejerne, som ikke har haft mulighed for at have de store skattefri gevinster, der skal betale.
Jeg vil bare gerne høre, hvordan Dansk Folkeparti – og ikke alle milliardbeløbene rundtomkring – helt grundlæggende politisk ser på, at man siger, det er lejerne, der skal være med til at betale ekstra beløb, frem for at sige, at man skal lave fuldt skattefinansieret udgift til nybyggeri.
Anita Knakkergaard (DF), 2006-11-24:
Over skatterne?
Vi tager da penge.
Jeg kan godt gentage det en gang til, det vil jeg gerne: Staten betaler ydelsesstøtte i 2007 på 1,262 mia. kr.; i 2008 1,262 mia. kr.; i 2009 1,099 mia. kr.; i 2010 1,099 mia. kr.
Det er, hvad skatteyderne betaler til det almene boligbyggeri.
Så der bliver betalt.
Vi kan så sige: Hvad betaler Landsbyggefonden?
De betaler 421 mio. kr. i 2007; 421 mio. kr. i 2008; 366 mio. kr. i 2009; 366 mio. kr. i 2010.
For der er i allerhøjeste grad behov for renovering.
Der bliver også mulighed for, at man med dispositionsfondene kan tage nogle penge der, hvor man ellers førhen betalte den renovering, og nu bruge midlerne til at betale ydelsesstøtte for det lån, man tager.
Line Barfod (EL), 2006-11-24:
Fru Anita Knakkergaard sagde lidt tidligere i debatten: Det duer ikke.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Det duer ikke at tage pengene fra lejerne.
Derfor vil jeg gerne høre, hvordan Dansk Folkeparti selv har det.
Nu har vi hørt meget om skænderiet mellem Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne om, hvor meget indflydelse man kan få ved bordet.
Jeg vil gerne høre, hvordan Dansk Folkeparti har det med at sidde med ved bordet og tage pengene fra lejerne frem for at sige, at vi mener, at de penge, som lejerne er med til at betale ind til Landsbyggefonden, skal gå til lejerne til renovering af deres boliger, og så skal vi over skatterne sørge for at finansiere de fælles opgaver, vi har i samfundet, bl.a. at få bygget noget nybyggeri med nogle billige lejligheder.
Anita Knakkergaard (DF), 2006-11-24:
Vi tager jo mindre og færre procentdele i forhold til dengang, Socialdemokraterne var med til at gøre nøjagtig det samme.
Til nybyggeri tager vi i den her boligaftale 22 pct., hvor man, dengang Socialdemokraterne var med, tog 60 pct.
Til renovering tog man 39 pct., dengang Socialdemokraterne var med,
nu tager vi 58 pct.
Det er de der 2,4 mia. kr. årligt, som lejerne nu kan glæde sig over, at de får renoveret deres byggeri med.
Så jeg fatter det sådan set ikke.
Ghettoindsatsen var på 1 pct., dengang Socialdemokraterne var med.
Nu er den på 20 pct. Og der er der altså også huslejenedsættelser.
Så jeg fatter egentlig ikke, at Socialdemokraterne ikke er gået med – eller har forsøgt i hvert tilfælde.
Måske kunne de have forbedret aftalen på lejernes vegne.
Men man forsøgte ikke engang, fordi det var det populistiske, der skulle frem.
Det var kedeligt.
Simon Pihl Sørensen (S), 2006-11-24:
Ja, det skal vi jo, og vi er også alle sammen med til at betale, det har jeg forstået, men oven i det er de almene lejere så med til at betale yderligere, og det er det, der er humlen.
Dansk Folkeparti har jo været meget optaget af, at der er nogle i det her samfund, nemlig f.eks. de svageste pensionister – og de fleste af de svageste pensionister bor alment – der har det for skidt; de får nu en ældrecheck.
Med den anden hånd tager man så i denne omgang 3.000 kr. fra dem, som de bl.a. skal være med til at betale til statens andel i forbindelse med opførelse af plejehjem.
Det vil sige, at når fru Hansen ude på Strandvejen flytter fra sin villa og har en friværdi på 5 M023S15441643KAJE.FM Page 1629
Wednesday, February 7, 2007 12:50 PM mio. kr., er fru Jensen i det almene byggeri med til at betale.
Hvis Dansk Folkeparti ikke kan se, at det er ulighed, så ved jeg ikke hvad.
Man tager også denne gang fra dispositionsfonden.
Er det ikke rigtigt?
Kan Dansk Folkeparti ikke bekræfte, at man skal betale yderligere fra dispositionsfonden til Landsbyggefonden og der dermed lokalt bliver færre midler til at bygge nyt og renovere for?
Anita Knakkergaard (DF), 2006-11-24:
Jeg kan kun gentage, hvad jeg sagde før, og jeg kan da godt komme med tallene en gang til.
Altså, staten betaler ydelsesstøtte – og det gør de fortsat – med 1,262 mia. kr. i 2007 og det samme i 2008 og med 1,099 mia. kr. i 2009 og 1,099 mia. kr. i 2010.
Der er da ikke noget nyt i det.
Altså, vi bygger jo nybyggeri, det har altid været meningen – siden 1967.
Så jeg kan ikke se, der er noget nyt i det.
Vi aktiverer bare pengene.
Der står da mennesker på gaden uden boliger.
Skal de ikke have nogen boliger?
Vi er da nødt til at bygge nybyggeri.
Simon Pihl Sørensen (S), 2006-11-24:
Nu var det i 1987 under den borgerlige regering, loven blev lavet om, så man skulle opføre plejeboliger efter almen lovgivning.
Det er der sådan set ikke noget galt i, det kan der være meget fornuft i.
Det, der er problemet her, er jo, at ligesom vi alle sammen betaler licens for at se tv, så har vi også alle sammen mulighed for at komme på de her plejehjem.
Er det så ikke rimeligt, at vi alle sammen er med til at betale statens andel?
Men de rige pensionister og de, der bor i ejerboliger, skal ikke være med til at betale statens andel.
Er det ikke en særskat?
Anita Knakkergaard (DF), 2006-11-24:
Jeg kan igen sige: Der er jo ingen særskat i det her.
Fru Lissa Mathiasens parti gjorde det sådan, at det blev muligt at bygge plejehjemsboliger og sådan noget efter almenboligloven.
Jeg tror, det skete i 1998.
Nå, o.k., men i hvert fald begyndte man i byrådene at bygge de almene boliger på det tidspunkt; der begyndte vi rigtig at bygge.
Så der er vel ikke noget nyt i, at man skal have lov til at bruge lovgivningen, som den ligger, nemlig at man indbetaler til Landsbyggefonden, og så skal man altså også være med til at finansiere nybyggeri.
Det har været meningen siden 1933, og det stod der også i det, jeg læste op fra hr. Carsten Hansens ordførertale i 1998.
Lissa Mathiasen (S), 2006-11-24:
Jeg må konstatere, at lejerne i 2002 fik den fordel, at de fik lov til at bruge 400 mio. kr. mere om året, dvs. 1,5 mia. kr. om året, til renovering.
Det var det, vi fik ud af at tilslutte os den aftale, der allerede var indgået mellem de andre partier, inklusive Dansk Folkeparti.
Hvorfor skal de betale en særskat, for at der kan blive bygget plejehjem?
Hvorfor skal de betale en særskat nu til at bygge friplejehjem for?
Parcelhusejere, alt andet godtfolk, andelsboligfolk betaler jo ikke en særskat for at sikre, at vores plejehjem bliver bygget.
De betaler den normale skat, og selvfølgelig bør det også være sådan.
Hvorfor skal lejerne betale særskat?
Lissa Mathiasen (S), 2006-11-24:
Jeg bemærkede, at fru Anita Knakkergaard sagde, at man fra Dansk Folkepartis side var glad på lejernes vegne.
Hvorfor skulle lejerne være glade for det her?
Dansk Folkeparti medvirkede med stemmer i 2002, hvor der blev indgået et forlig mellem regeringen, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Kristendemokraterne, et forlig, som Dansk Folkeparti mente alene var indgået af de partier; man nåede endda fra Dansk Folkepartis side at sende en pressemeddelelse ud om, at forliget var indgået, og det var underforstået, at vi fra Socialdemokratiets side dermed ikke havde mulighed for at ændre på tyveriet af de 5,7 mia. kr. – det forlig var indgået.
Vi gik med og fik 400 mio. kr. mere om året til renovering.
Det håber jeg fru Anita Knakkergaard kan bekræfte.
Men hvad skulle gøre, at lejerne er glade?
Det kan godt være, at de er glade i Dansk Folkeparti, fordi de ikke har fattet, hvor ondt det gør på pensionisten, på førtidspensionisten og på de lavtlønnede at skulle betale den her særskat, og de kan ikke forstå, at Dansk Folkeparti, der plejer at sige, at de gerne vil tage den lille mands parti, rent faktisk vil medvirke til at lægge en særskat, en særlig hård ydelse på dem, der har allermindst.
Carsten Hansen (S), 2006-11-24:
Jeg anerkender, at der er kreativ bogføring her, at man låner pengene i Finansministeriet, og så skal man betale en overfinansiering.
Det var nu ikke det, jeg ville sige.
Det, jeg vil spørge fru Anita Knakkergaard om, er: Hvordan kan det være, at det er sådan, at det er folkepensionisterne, førtidspensionisterne, de ældre, som hovedsagelig er dem, der bor i den almene sektor, der skal betale for ydelsesstøtten til ældreboliger og plejehjemsgarantien?
Hvorfor er det ikke noget, vi alle sammen skal bidrage til?
Var det ikke et godt, solidarisk princip, som Dansk Folkeparti kunne tilslutte sig?
Hvorfor søren er det sådan, at det kun er de mennesker, der bor i den almene sektor, der skal bidrage til ydelsesstøtten af nye ældreboliger?
Var det dog ikke en opgave, alle i det her land burde deltage i?
Og strider det i virkeligheden ikke mod alle de der flotte principper omkring de ældre og ældrecheck, og hvad ved jeg, som DF står for?
Det er pensionisterne, det er førtidspensionisterne, det er de ældre i den almene sektor, der bidrager til, at der skal opføres nye boliger.
Anita Knakkergaard (DF), 2006-11-24:
Jeg kan bekræfte, at den nye boligaftale, vi lige har lavet, vil tage 1,57 mia. kr. til nybyggeri op til 2012.
Det er sådan set, hvad det handler om.
Før, i 2002, blev der sammen med Socialdemokraterne taget 5,73 mia. kr. til nybyggeri, og med boligaftalen for 2005-06 bliver der taget 2,46 mia. kr., men der bliver taget væsentlig mindre med den boligaftale, der er indgået her.
Der bliver brugt betydelig mere på renovering: M023S15441643KAJE.FM Page 1627 Wednesday, February 7, 2007 12:50 PM 2,4 mia. kr. årligt indtil 2012.
Og det er faktisk hårdt tiltrængt.
Jeg kan også se, hvordan det almene boligbyggeri ser ud visse steder, og lejerne skal ikke blive ved med at bo sådan.
Så må vi ud og låne nogle penge, hvilket vi kan, og det er finansieret, som det skal.
Så der er ingen problemer, og der er også penge til nybyggeriet, men der er tænkt anderledes kreativt, det er korrekt.
Carsten Hansen (S), 2006-11-24:
Er det ikke korrekt, at der siden 2001 er brugt 8 mia. kr. til opførelse af nye almene boliger, og at de fleste af de boliger – nemlig 80 pct. ifølge Socialministeriets opgørelse – er ældreboliger og plejehjem?
Er det ikke korrekt, at når den her aftale udløber, har man brugt knap 10 mia. kr. af de penge, der ligger i Landsbyggefonden – eller som ikke ligger der, men som man har lånt penge til?
Er det ikke korrekt, at man har lavet et træk på knap 10 mia. kr., når den her aftale udløber, til at bruge til ydelsesstøtte til nye boliger, hvoraf de fleste af dem er ældreboliger?
Anita Knakkergaard (DF), 2006-11-24:
Det med særskat kan jeg faktisk slet ikke se.
Det er det samme som meget andet, der bliver sagt, f.eks. at regeringen har taget 8 mia. kr. Socialdemokraterne glemmer bare at sige, at de var med til at tage de 5,7 mia. kr.
Det er det samme, der sker gang på gang, og det er også det, der sker her.
Det duer altså ikke.
René Skau Björnsson (S), 2006-11-24:
Det var rart at høre.
Jeg konstaterede bare, at pengene ikke er der, og det blev jeg så bekræftet i.
Pengene er der ikke, så Landsbyggefonden skal ud at låne pengene.
Ja, boligejerne skal også ud at låne penge, men boligejerne skal ikke ud at låne penge til særskat til staten.
Her skal lejerne ud at låne penge, fordi der skal betales særskat til staten.
Det er forskellen.
Den anden vej handler vi heldigvis ikke, og det burde vi heller ikke gøre i den her sammenhæng.
Vi giver ikke særskat til boligejerne, og vi er heller ikke for særskat til lejerne.
Anita Knakkergaard (DF), 2006-11-24:
Altså, nu er det sådan, at der trænger frygteligt til renovering, og man kan sige så meget, at det altid har været meningen, at lige så snart lånene blev udamortiserede, kunne de bruges til bl.a. nybyggeri, og lejerne fortsatte med at betale deres penge.
Sådan har det været lige siden 1967, og meningen har lige siden 1933 været, at der skulle være selvfinansiering.
På grund af manglende renovering og manglende penge i de 10 år, der er forløbet i 1990'erne, hvor der kun blev renoveret for 1,1 mia. kr., er man altså nødt til at begynde at renovere nu, og så låner man.
Det gør boligejerne også, boligejerne låner også, når de skal ud og have renoveret og have ordnet og bygget til, og hvad ved jeg.
Så det er samme princip.
Men det har Socialdemokraterne måske ikke tidligere haft fantasi til at kunne forestille sig kunne gøres på den måde – til glæde for lejerne.
René Skau Björnsson (S), 2006-11-24:
Jeg tror, det var Venstres ordfører, der sagde: Man skal ikke kaste med sten, når man selv bor i et glashus – eller hvordan det var.
Og fru Anita Knakkergaard sagde til mit partis ordfører, hr. Carsten Hansen, at han omgikkes sandheden lemfældigt.
Og så gør fru Anita Knakkergaard nøjagtig det samme lige præcis i det spørgsmål, hun stiller til hr. Carsten Hansen, hvor hun siger, at når nu pengene er der i Landsbyggefonden, så kan vi lige så godt bruge dem til nybyggeri og tage dem ned i statskassen.
Landsbyggefonden skal ud at låne penge, for at fru Anita Knakkergaard og regeringen kan tage 1,6 mia. kr. og putte ned i statskassen.
Anita Knakkergaard (DF), 2006-11-24:
Jamen altså, det er da rigtigt, men der bliver da betalt meget af ydelsesstøtten og betydelig mere, end der gjorde førhen, af staten.
Førhen blev der betalt 50 pct. af Landsbyggefonden, og nu betaler staten 75 pct. Så det er da i allerhøjeste grad en forbedring.
Med hensyn til det andet vil jeg gentage det, jeg har sagt, nemlig at det ikke er os, der afgør, hvad der skal bygges, det sker i et samarbejde mellem kommunerne og boligorganisationerne.
M023S15441643KAJE.FM
Page 1626
Wednesday, February 7, 2007 12:50 PM
Morten Homann (SF), 2006-11-24:
Ja, lige netop.
Når kommunen og boligorganisationen i fællesskab beslutter, hvilke boliger der skal bygges, har det jo ikke noget med det foreliggende lovforslag at gøre.
Det gør de i dag, og det vil de gøre i morgen, uanset om det her lovforslag bliver vedtaget.
Spørgsmålet er derfor alene, hvem det er, der skal have regningen for det.
Jeg er glad for, at fru Anita Knakkergaard bekræfter, at der ikke kommer flere boliger ud af det her forslag, at det udelukkende er sådan et bogholderforslag, som handler om, om det er os alle sammen, der skal betale regningen, eller om det er de almene lejere, den fattigste fjerdedel i det her land, som skal have en væsentlig del af regningen for boligerne.