runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tina Bostrup (RV), 2005-12-15:
Jeg vil gerne høre hr. Jesper Langballe
: Når nu det forholder sig sådan, at 55 pct. af de kvinder, der sidder på krisecentrene, er blevet tæsket og slået af danske mænd, hvordan vil hr. Jesper Langballe så forklare udlændinge, at denne erklæring desværre ikke gælder for danskere?
Der er jo stadig væk den forskel, at der er nogle, der tilsyneladende skal skrive under på det, og så er der andre, der ikke skal.
For indholdet af den erklæring viser, at der en meget stor forskel på, om man er udlænding, eller man bare er dansker og bor her i landet.
Jeg kan forstå, at hr. Jesper Langballes egen hustru har valgt at være hjemme og passe børnene, og det har jeg fuld respekt for.
Hvordan kan det så være, at de udlændinge, som kommer til landet, ikke får den samme mulighed, for de skal skrive under på, at de har pligt til at uddanne sig og til at tage et arbejde?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-12-15:
Nu er ordet integration jo blevet brugt meget i dag, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre den konservative ordførers mening om, hvad der rent faktisk kan gøres helt konkret for at fremme integration på arbejdsmarkedet.
Jeg kunne godt tænke mig at høre Det Konservative Folkepartis ordførers holdning til forslaget fra Dansk Folkeparti om, at den ældre skal kunne rekvirere en hjemmehjælper af en bestemt etnisk oprindelse, hvis den ældre ønsker det.
Jeg kunne også godt tænke mig at høre Det Konservative Folkepartis ordførers holdning til det, vi har kunnet læse i aviserne om, at automekanikerlærlinge af en bestemt etnisk oprindelse altid kommer bagest i køen, når der skal indgås uddannelsesaftaler.
Hvad vil man gøre lidt mere konkret i stedet for at komme med de meget, meget luftige forslag, som man tror og håber og drømmer kan gøre noget for integrationen?
Henriette Kjær (KF), 2005-12-15:
Jeg vil lige starte med at sige, at årsagen til, at vi har haft en så lang debat i dag, er jo, at forslagene ikke er luftige.
De er sådan set meget konkrete, og det er der nogle der er meget uenige i, fordi de synes, de skal være mere løst formulerede.
Med hensyn til integration på arbejdsmarkedet er jeg fuldstændig enig med hr. Jørgen ArboBæhr i, at det er helt, helt utilstedeligt, at man prøver at holde nogle ude fra arbejdsmarkedet.
Jeg synes også, at de mennesker, der benytter sig af de ydelser, der nu engang tilbydes, selvfølgelig må acceptere, at der kommer nogle af en anden etnisk herkomst end ens egen, og jeg bryder mig bestemt ikke om, at man vælger og vrager.
Jeg har selv set en udsendelse, hvor en automekaniker sagde, at han ikke vil have en lærling af anden etnisk herkomst end dansk.
Det bryder jeg mig bestemt ikke om, og det skal vi tage afstand fra.
Men jeg mener også, jeg har hørt Dansk Folkeparti forklare, hvad det egentlig er, der er blevet sagt.
Det er noget med, at man skal kunne bede om en hjemmehjælper, hvis kemi passer godt sammen med ens egen, og det er jeg sådan set enig i.
Hvis kemierne slet ikke passer sammen, må kommunen prøve at skaffe en anden.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-12-15:
Jeg er da glad for, at De Konservatives ordfører ikke er ubekendt med, at der finder diskrimination sted på det danske arbejdsmarked.
Det kunne måske godt være, at det så kunne gå op for Det Konservative Folkeparti, at baggrunden for og årsagen til, at så mange af anden etnisk herkomst står uden for arbejdsmarkedet i dag, netop er den diskrimination.
Jeg vil spørge: Holder Det Konservative Folkeparti fast ved, at folk ikke vil arbejde, når de er af en anden etnisk herkomst, og at det skyldes, at der findes et helt specielt gen hos de mennesker?
Eller vil fru Henriette Kjær give mig ret i, at det er diskrimination på arbejdsmarkedet, der er hovedproblemet?
Henriette Kjær (KF), 2005-12-15:
Jeg mener, at der i nogle tilfælde er tale om diskrimination og også om fordomme med hensyn til, hvad unge mennesker, der ser anderledes ud end danskere, kan.
Det er rigtig, rigtig ærgerligt, for det gør det svært for dem at komme ind på arbejdsmarkedet, og derfor skal vi tage fat i det problem.
Jeg har læst Velfærdskommissionens rapport med et meget åbent sind, og den lægger jo også op til en diskussion om, hvorvidt der skal laves en ordning, som gør det tvungent at antage unge efterkommere af indvandrere som fttm032.fm Page 2311 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM lærlinge på arbejdspladserne.
Det skal vi jo i gang med at diskutere.
Morten Østergaard (RV), 2005-12-15:
300-timers-reglen, som den konservative ordfører talte varmt for i sit ordførerindlæg, gælder jo også for ægtefæller på kontanthjælp, og det fremgår også klart af lovforslaget, at den har et negativt ligestillingsmæssigt sigte, fordi man godt er klar over, at det er kvinderne, der vil blive ramt af reglen.
Det står i bemærkningerne om den ligestillingsmæssige vurdering, at det vil være kvinderne, der bliver ramt af den.
Derfor spørger jeg: Reglen gælder kun fra den dag, man bliver gift, men hvad med samlevende?
Er det et udtryk for en ny konservativ familiepolitik, at folk, som risikerer at komme på kontanthjælp, skal undlade at gifte sig for at sikre sig mod at blive ramt af 300-timers-reglen?
Ønsker man en familiepolitik, som er præget af folk, som ikke er gift med hinanden?
Det er jo sådan set det, der lægges op til med 300-timersreglen: Hvis man bare lader være med at gifte sig, bliver man ikke ramt af den.
Henriette Kjær (KF), 2005-12-15:
Jeg synes altså, det er noget af et goddag mand økseskaft-spørgsmål.
Nu er en bestemt gruppe omfattet af reglerne, og så kunne man jo blive ved med at udvide og gøre alt muligt, men jeg synes, vi har fundet en meget fornuftig afgrænsning.
I det hele taget står vi over for en kæmpeøvelse – det sagde jeg i øvrigt også i min ordførertale – når det gælder om at få flere etniske kvinder ud på arbejdsmarkedet.
Det er en meget lille andel af kvinderne af anden etnisk herkomst end dansk, som er aktive på arbejdsmarkedet, og det er utilfredsstillende, så der er andre elementer i sagen.
Jeg mener altså, at den radikale ordfører bør acceptere, at her er vi uenige, og at man ikke kan blive ved med at spørge og bare sige, at man ikke får svar.
Vi er uenige med Det Radikale Venstre i, at produktionsskoler er en rigtig god ting.
Jeg mener, et produktionsskoleophold kan være med til at modne et ungt menneske, der har svært ved at finde sin rette hylde, men det giver jo ikke noget afsæt til, at man kan komme videre i systemet.
Hvis man ser på produktionsskolernes udbud af fag, er det jo meget kreative fag, der lægger op til, at man skal kunne søge ind på uddannelser, som det i forvejen er meget, meget svært at komme ind på, og derfor er det ikke relevant.
Vi skal have disse unge mennesker ud i ordentlig, reel beskæftigelse, vi skylder dem at guide dem i den rigtige retning, og den kommer de ikke i ved at gå på produktionsskole.
Morten Østergaard (RV), 2005-12-15:
Jeg vil gerne have den konservative ordfører til at bekræfte, at det fremgår af bemærkningerne til lovforslaget, at det forventeligt bliver kvinderne, der mister kontanthjælpen.
Det blev sagt, at det er et goddag mand økseskaft-spørgsmål, men når vi gerne vil have tingene afdækket, skyldes det, at grunden til, at der er zoomet ind på ægtefæller på kontanthjælp, er, at der for en stor dels vedkommende er tale om indvandrere, altså om folk af anden etnisk baggrund.
Den konservative ordfører ved jo ligesom vi, at det var et tema i forhandlingerne, og selv om vi hører, at alle her i samfundet kan få et arbejde, hvis de bare selv vil, ville man aldrig drømme om at byde almindelige, gode danske kontanthjælpsmodtagere de vilkår, som ligger i 300-timers-reglen.
Elisabeth Geday (RV), 2005-12-15:
Jeg vil gerne fortsætte, hvor hr. Morten Østergaard slap, og spørge den tidligere social- og ligestillingsminister og den tidligere familie- og forbrugerminister, som jo ved meget om dette emne, om hun kan forklare mig, hvorfor 300-timers-reglen gælder for ægtepar på kontanthjælp, men ikke for samboende kontanthjælpsmodtagere.
Henriette Kjær (KF), 2005-12-15:
Nej, det gør man ikke altid.
Der sker en vurdering fra sag til sag og fra lovforslag til lovforslag.
Man diskuterer altid, og der er ikke nogen overordnede regler.
I dette tilfælde har vi også diskuteret og er nået frem til, at reglen skal omfatte ægtefæller.
Det tillæg, man fik før, og som vi nu har fjernet, hed jo også ægtefælletillæg, så jeg synes egentlig, det er meget naturligt.
Elisabeth Geday (RV), 2005-12-15:
Set fttm032.fm Page 2312 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM
med mine øjne må det nærmest være i strid med god konservativ familiepolitik, som sætter ægteparrene forrest.
Henriette Kjær (KF), 2005-12-15:
Nu er det altså bare sådan, at jeg ikke synes, man diskriminerer ægteparrene.
Jeg synes faktisk, det er rigtig, rigtig godt, for det betyder jo, at vi får nogle af kvinderne ud på arbejdsmarkedet, og så er det jo lige før, man diskriminerer dem, der kun er samboende.
Resultatet skulle jo gerne blive, at kvinden får argumenter nok til at sige: Jeg skal altså ud på arbejdsmarkedet, for ellers kan vi ikke klare os økonomisk.
Det er det, der er hele ideen i det, og vi gør det for at fjerne den isolation, der findes i dag.
Martin Lidegaard (RV), 2005-12-15:
Jeg kan altså ikke lade være med at tænke på, at det ikke er meget mere end 10 dage siden, vi behandlede et lovforslag, som lige præcis ændrer reglerne for førtidspensionister, så der ikke bliver gjort forskel på gifte og samboende.
Her var argumentationen fra De Konservative lidt anderledes, men fred være med det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge den konservative ordfører, som jo er tidligere socialminister, hvordan hun har det med at stå bag et lovforslag, der med sikkerhed vil gøre flere folk i Danmark fattige.
Det er jo sådan, at Institut for Menneskerettigheder har påpeget, at når et ægtepar bliver ramt af denne 300-timers-regel, skal det leve for godt 10.000 kr. om måneden, altså godt 5.000 pr. person, hvilket er langt, langt under den fattigdomsgrænse, som Den europæiske komité om sociale rettigheder arbejder med.
Det betyder faktisk, at Danmark igen kommer på kant med en af FN’s konventioner, i dette tilfælde FN’s konvention om økonomiske og sociale og kulturelle rettigheder, og hvordan har en tidligere socialminister det med det?
Henriette Kjær (KF), 2005-12-15:
Jeg har det naturligvis godt, for ellers var jeg jo ikke ordfører på forslaget, og så havde jeg heller ikke siddet med ved bordet og forhandlet mig frem til et resultat.
Jeg synes, som jeg sagde i min ordførertale, at forslaget er et godt instrument, og vi skal jo netop nå frem til at finde nogle instrumenter, der kan ophæve den isolation, de kvinder er i, og få dem ud på arbejdsmarkedet.
Det vil simpelt hen betyde, at man bliver nødt til at søge et job og komme ud på arbejdsmarkedet.
Som jeg sagde før, kan jeg simpelt hen ikke forstå denne bagvendte diskussion.
Det er, som om man i misforstået godhed prøver at beskytte denne gruppe, men man gør den jo en bjørnetjeneste, hvis man følger radikal tankegang og siger: Åh, hvor er det synd for dem, de skal have lov til at blive ved med at gå derhjemme.
Nej, de skal ud og have en uddannelse og have et job, så de også kan være med til at sikre en bedre integration af deres børn.
Selvfølgelig vil man da det, og der er da også mange danske kontanthjælpsmodtagere, der bliver ramt.
De fleste ægtepar på kontanthjælp er ikke danskere, indvandrerne fylder mest i den gruppe, men der er også en række danskere, der bliver ramt, så hvad er det dog for noget?
Der er fuldstændig ligebehandling.
Jesper Langballe (DF), 2005-12-15:
Det vil jeg sandelig heller ikke prøve at forklare dem.
Altså, hvad er problemet?
Der er da ikke nogen, der har hævdet, at der ikke findes voldelige danske mænd.
Det ville da også være en fuldstændig skør påstand.
Men der er måske nok alligevel den forskel, at her i Danmark bliver det sagt, og der mener vi, at det er fordømmelsesværdigt.
Det at øve vold mod kvinder er noget uhyrligt, noget uanstændigt, og det skal siges igen og igen.
Der er ganske givet nogle fra andre kulturer, som ikke er så fuldkommen sikre på, at det ikke er helt i orden.
Til dem må det siges, at det er det altså ikke.
Margrethe Vestager (RV), 2005-12-15:
Det er altså meget mærkeligt, hvis det kan læses af lovteksten.
Her står der nemlig meget tydeligt, at unge, der alene har et produktionsskoleforløb, er omfattet af uddannelsespligten, altså at et produktionsskoleforløb ikke tæller med.
Det tæller ikke med som noget, man har brug for, hvis man har andre problemer end at være ledig, og det tæller heller ikke med som uddannelse.
Det er med andre ord fuldstændig fjernet fra det, der kan være relevant.
Det samme gælder forberedende voksenundervisning.
Man kan jo sagtens være i stand til at tage et arbejde, selv om man har brug for forberedende voksenundervisning, man er ikke pr. definition et socialt tilfælde, hvis man har brug for produktionsskole eller forberedende voksenundervisning, og derfor synes jeg, der er lavet et fuldstændig besynderligt hul, som jeg synes er meget overraskende, når jeg tænker på den retorik, vi i øvrigt har hørt i forbindelse med den forberedende voksenundervisning og også af og til angående det store arbejde, produktionsskolerne gør.
Hvorfor tæller de to forløb, der netop giver afsæt til at komme i gang med kompetencegivende uddannelse, ikke med ved opfyldelsen af uddannelsespligten?
Det er altså et meget stort spørgsmål, ordføreren lader stå åbent her, i øvrigt ligesom andre ordførere.
fttm032.fm Page 2310
Jeg må indrømme, at jeg ikke deler ordførerens optimisme.
Altså, hvis man skal snakke om en nystart af noget, så vil det vel snarere være udskillelsesprocessen.
Hvis man f.eks. alene ser på den uddannelsespligt, som man pålægger, så udskiller man med velberåd hu de forløb, der kan give unge, som mangler basale kundskaber, mulighed for at gennemføre f.eks. en ungdomsuddannelse, en erhvervskompetencegivende uddannelse.
Det gælder både produktionsskoleforløb og forberedende voksenundervisning, som ikke giver mulighed for at leve op til kravet om uddannelse, men det er nogle grundlæggende forløb, der giver mennesker, der har været sat uden for det danske samfund, mulighed for at leve op til nogle af de krav, der er sat ind i integrationskonktrakten, f.eks. pligten til at følge med i det danske demokrati og sætte sig ind i, hvad der foregår.
Det er altså meget svært, hvis man ikke kan leve op til kravet om uddannelse ved f.eks. at tage et grundlæggende kursus i, hvordan man kan lære at læse så godt dansk, at man kan følge med i en avis.
John Dyrby (S), 2005-12-15:
Jeg tror ikke, der er ret mange, der er uenige i, at det selvfølgelig er dem, der kommer hertil og vil bo i Danmark, der skal integrere sig her.
Det tror jeg vi alle sammen er enige i.
Og når de så gerne vil det, så skal de altså underskrive en erklæring om aktivt medborgerskab, hvori der står: Både mænd og kvinder har således pligt til at uddanfttm032.fm Page 2306 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM ne sig, arbejde og betale skat.
Den har vi haft fat i før.
Må jeg ikke have lov til at spørge: Hvordan i alverden skal det så fortolkes?
Hvis det skal fortolkes anderledes, end der står, er man så ikke nødt til at skrive hr. Jesper Langballes telefonnummer bag på lovforslaget, så man kan ringe til hr. Jesper Langballe og spørge om den fortolkning, man nu har af de enkelte punkter, er rigtig?
Jesper Langballe (DF), 2005-12-15:
Det sidste vil jeg meget gerne være fri for.
Men jeg vil så godt sige, at når jeg om lidt går ned fra talerstolen, så vil jeg måske gå hjem og overveje, om jeg synes, at den formulering er helt heldig.
Det er jo helt klart, hvad der har været intentionen i den.
Spørgsmålet er, hvor præcist det er at sige, at man her i landet har pligt til at uddanne sig og arbejde.
Men altså, det er jo helt klart, at hovedintentionen faktisk er at fastslå, at det har man ret til, og at hvis man vil være en ordentlig medborger, så lever man ikke bare på nas hos samfundet, så lever man ikke bare af passiv forsørgelse, men så deltager man.
Ingen kan være i tvivl om, at det er det, der er intentionen i den.
Men altså, formuleringer skal være knivskarpt præcise, det medgiver jeg, og jeg vil så gå ned og overveje, om det her kunne have været formuleret heldigere.
John Dyrby (S), 2005-12-15:
Jeg vil godt kvittere for den åbenhed hos hr. Jesper Langballe, men kunne jeg så ikke bede om, at hr. Jesper Langballe også gennemgik de øvrige dele af erklæringen med tættekam, for det kunne være, man også kunne få noget præciseret der – det tror jeg faktisk man kunne.
Derudover vil jeg godt spørge hr. Jesper Langballe, om de høringssvar, der er kommet ind, ikke gør en smule indtryk; de fortæller jo stort set alle sammen noget om tonen, at man gerne så en anden tone.
Man er sådan set ikke imod ideen, men man så gerne en anden tone.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad hr. Jesper Langballe mener om de høringssvar, og hvilke kommentarer hr. Jesper Langballe har til dem.
Henriette Kjær (KF), 2005-12-15:
Jamen det er da fuldstændig rigtigt, og det er jo også derfor, jeg forsøgte at betone i min ordførertale, at vi her taler om unge mennesker, der ikke har andre problemer end ledighed.
Har man problemer med at læse, fordi man f.eks. er ordblind eller ikke kan dansk, skal man ikke presses ind i en uddannelse.
Det står klokkeklart i lovforslaget, at det kun omfatter de unge, der ikke har andre problemer end ledighed.
Jesper Langballe (DF), 2005-12-15:
Jamen jeg kunne da også godt have lyst til at spørge hr. John Dyrby om det samme, i betragtning af at hele erklæringen er tiltrådt af Socialdemokraterne, som dengang ikke havde nogen problemer med tonen.
Det er rigtigt – fru Irene Simonsen sagde det også – at erklæringen er temmelig lang, det vil jeg gerne medgive, og når man læser ned over den side der, så ville jeg også føle, især hvis jeg nu skulle skrive den under som amerikaner eller englænder eller skandinav, der var kommet hertil, at man blev talt lidt ned til.
Det synes jeg i og for sig nok.
Men jeg vil også sige, som fru Irene Simonsen også føjede til, at når man så fik tænkt sig om, ville man se, hvor pinende nødvendigt det er i det kultursammenstød, der foregår i Danmark lige nu, at lige netop de ting bliver læst og underskrevet.
Nej, det tror jeg ikke jeg gør.
Vi kan jo alle sammen leve lidt med sådan en uvirkelig ønsketænkning, og der kunne jeg godt drømme om, at jeg kunne rulle tiden tilbage, så revselsesretten aldrig var blevet ophævet.
Men det er jo ikke ensbetydende med, at jeg vil gøre noget for at genindføre den.
Herregud, forældrene er jo fttm032.fm Page 2307 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM
langt, langt fornuftigere end lovgiverne.
Det skal man huske.
Det er helt utrolig vigtigt, når vi snakker opdragelse, at huske, at forældrene godt kan finde ud af det selv.
Det kan de såmænd også, selv om Folketinget kvajer sig.
Det var bare et andet udtryk for forældrenes opdragelsesmandat.
Angrebet mod revselsesretten, som bl.a. kom fra fru Lone Dybkjær, var det, vi gik imod, hvor vi sagde, at vi vil fastholde, at børnene er forældrenes og ikke statens.
Lone Dybkjær (RV), 2005-12-15:
Det er de jo; i hvert fald er de jo forældrenes ansvar.
Men det, jeg så godt vil spørge om, er: Synes hr. Jesper Langballe, at det er i orden, at forældre f.eks. tager ungerne og rusker dem en tur, giver dem en på siden af hovedet, giver dem en bagi eller bruger andre sanktioner, stuearrest f.eks.?
Er det i orden i forbindelse med den eksisterende lovgivning, eller hvad mener hr. Jesper Langballe?
Jesper Langballe (DF), 2005-12-15:
Ja, det kan jeg forsikre fru Lone Dybkjær for at jeg synes det er.
Jeg synes altså, at når man begynder at ville lovgive om, hvilken farve skoven skal have, eller hvordan forældre skal opdrage deres børn, så overskrider man nogle grænser, hvor man må finde sig i, at lovgivningen ikke virker.
Det er, fordi vi har en retstradition her i Danmark, i Norden, der bygger på sædvaneret.
Man kan ikke bare fuldstændig ud i den blå luft pludselig indføre nye retsprincipper, grundlæggende nye retsprincipper, og så regne med, at de bliver overholdt.
Det bliver de ikke, og det gør heller ikke noget, fordi, som jeg sagde, forældrene heldigvis er meget, meget klogere med hensyn til de ting, end Folketingets medlemmer er.
Lone Dybkjær (RV), 2005-12-15:
Det er jo fristende at gå ind i de sidste indrømmelser, hr. Jesper Langballe er kommet med, men jeg har nu tænkt mig at tage et andet udgangspunkt, nemlig spørgsmålet om revselsesrettens afskaffelse.
Det gør jeg selvfølgelig, fordi hr. Jesper Langballe tillægger mig meget stor betydning i den sammenhæng.
Det er helt rigtigt, at dengang var der kun én stemmes margen, men nu er situationen i Folketinget desværre – det er min opfattelse, men jo ikke hr. Jesper Langballes – en anden.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Jesper Langballe, om han ønsker at genindføre revselsesretten.
Elisabeth Geday (RV), 2005-12-15:
Nu er det mig fuldstændig uforståeligt, at fordi kommunerne ikke gør deres arbejde ordentligt, så må kontanthjælpsmodtagerne betale prisen ved at blive ramt af kontanthjælpsloftet.
Det håber jeg fru Irene Simonsen kan fortælle mig den dybere retfærdighed i.
Altså, jeg er ikke bange for at sige, at Det Radikale Venstre er blevet klogere.
Jeg spørger bare mig selv: Hvordan kan fru Irene Simonsen få sig selv til at sige, at lige præcis de fire personer, jeg nævnte, kan få det bedre af et kontanthjælpsloft?
Kamal Qureshi (SF), 2005-12-15:
Ministeren bliver ved med at sige, at det skal kunne betale sig at arbejde; det er næsten et mantra.
Jeg ved ikke, om ministeren er klar over, at Catinét for ganske nylig lavede en undersøgelse for Ugebrevet A4, som fastslog, at for mere end ni ud af ti indvandrere er det enten vigtigt eller meget vigtigt at være selvforsørgende, og at tre ud af fire indvandrere hellere vil arbejde end modtage offentlige ydelser, selv om det koster dem penge – tre ud af fire!
Derfor passer de påstande, ministeren hele tiden kører frem med, at det er vigtigt at tage penge fra folk og kun give dem starthjælp og alt muligt andet for at tvinge dem til at arbejde, fordi de ellers ikke vil arbejde, jo overhovedet ikke.
Selvfølgelig betyder det noget, om det kan betale sig at arbejde, sådan er der mange danskere, der ræsonnerer, og sådan er der selvfølgelig også mange indvandrere, der ræsonnerer.
Men det er da lidt underligt akavet, når hr. Kamal Qureshi begynder at påstå, at nogle grupper ser mere helligt på det end andre.
Thomas Adelskov (S), 2005-12-15:
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvordan det kan være, at regeringen nedsætter et råd, som skal rådgive regeringen, og så agter den ikke at følge de råd, den får fra det råd.
Man nedsætter Rådet for Socialt Udsatte, og så agter man ikke at følge rådet.
Det svarer nogenlunde til, da man nedsatte Velfærdskommissionen og brugte 32 mio. kr. på den, og så går statsministeren ud og skyder det hele ned og vil overhovedet ikke lytte til, hvad den siger.
Det er sådan noget med bare at skyde det hele til hjørnespark.
Vi har efter min bedste overbefttm032.fm Page 2362
Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM visning fået klar dokumentation fra SFI-undersøgelserne og fra Rådet for Socialt Udsatte for, at kontanthjælpsloftet ikke virker, at det ikke bringer kontanthjælpsmodtagerne i arbejde, men kun 5 pct. af dem.
Derfor bliver vi nødt til at sige til hinanden, at det bare skaber mere fattigdom, og det er vel ikke det, vi er interesserede i, eller er vi?
Jens Vibjerg (V), 2005-12-15:
Nu har hr. Thomas Adelskov erkendt, at kontanthjælpsloftet er kommet for at blive, og at man ikke her vil stemme for at afskaffe kontanthjælpsloftet.
Så er mit spørgsmål: Er Socialdemokraterne så parate til nu at gå ind i drøftelser om serviceeftersyn af »Flere i arbejde«, så vi kan komme i gang med de forbedringer, der ligger ifølge de drøftelser, vi har haft indtil nu?