runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Peter Vernersen (S), 2003-11-19:
Nej, men vi vender jo alligevel tilbage, for statsministeren siger nu, at der ikke er afvist en konkret sag, og at der derfor ikke er taget noget konkret initiativ.
Men når man nu er bekendt med, at der ligger et problem, så burde det vel give anledning til lovgivning.
Og så siger statsministeren, at man ikke har afvist at lukke det her hul. Der må jeg sige, at hvis det er den oplysning, som statsministeren har fået fra Skatteministeriet, så har man ikke citeret svaret i bilag 71 korrekt. Heraf fremgår det helt konkret, at man tager det afsnit ud.
Så skriver man også videre og understreger, at man da ikke vil afvise senere at vende tilbage for at løse det problem.
Det kan man da kun skrive, hvis man er bekendt med, at der er et problem.
Og det der med at vende tilbage senere, ja, det er så 2 år, der er gået nu
Man kan vel sige det på den måde, at det er 2 år og flere milliarder kroner for sent, at skatteministeren nu fremsætter et lovforslag.
Det synes jeg at statsministeren burde have en sådan mere præcis reaktion på, ikke mindst også i forhold til det spørgsmål, som hr. Frank Jensen stiller om statsministerens tilsynspligt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-19:
Jeg afviser hr. Jens Peter Vernersens fremstilling af skatteministerens holdninger i den sag.
Konkret til det spørgsmål, hr. Jens Peter Vernersen nu stiller,
Det er det, skatteministeren har oplyst, og det kan jeg henholde mig til.
Så kan jeg i øvrigt henvise til de besvarelser, jeg gav under sidste spørgsmål, og jeg har ikke yderligere at tilføje til den sag.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-11-19:
Begrundelsen ligner for så vidt begrundelsen til første spørgsmål, men jeg synes også, det er interessant at få oplyst, hvad statsministerens reaktion på det her problem så er, altså reaktionen på, at skatteministeren i et svar til Skatteudvalget afviser at tage initiativ til omgående at lukke et skattehul, som skatteministeren var informeret om.
For det fremgår jo af svaret til Skatteudvalget, at man tager det afsnit ud.
Det må dog aftvinge en reaktion hos statsministeren.
Jeg kan da i hvert fald ikke under nogen omstændigheder acceptere og forstå, hvis statsministeren siger, at det her er ligegyldigt.
»Hvad er statsministerens reaktion på, at skatteministeren i et svar til Skatteudvalget den 22. april 2002 afviste at tage initiativ til omgående at lukke et skattehul, som han var informeret om, og bevidst fjernede bestemmelsen fra tidligere fremsat lovgivning, som havde til hensigt at lukke skattehullet - en disposition, der efterfølgende viste sig at påføre staten en milliardudgift?«
Skriftlig begrundelse
Der henvises til begrundelsen for spørgsmål nr. S 703.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-19:
Svaret på hr. Frank Jensens spørgsmål ligger jo i de redegørelser, jeg har afgivet her, som er baseret på de oplysninger, vi har indhentet hos Skatteministeriet.
Mere er der ikke at føje til den sag.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Frank Jensen (S), 2003-11-19:
Det fremgår jo af den lovgivning, vi har i Danmark, at statsministeren har en særlig tilsynsforpligtelse over for sine ministre.
Jeg skal spørge, om statsministeren har benyttet sig af og har udfyldt sin rolle som tilsynsførende over for sine ministres gennemførelse af de initiativer, som statsministeren her på regeringens vegne har sagt, at man skal tage, nemlig at gribe ind over for huller i skattelovgivningen.
Har statsministeren på baggrund af den presseomtale, der har været i den pågældende sag helt tilbage fra, hvor hr. Dyremose som direktør i teleselskabet meddeler, at myndighederne var fuldt bekendt med de forhold, som hr. Jens Peter Vernersen har ridset op i den her sag, udfyldt sin rolle som tilsynsmyndighed?
Jens Peter Vernersen (S), 2003-11-19:
Vi ved i øvrigt ikke, hvor mange andre virksomheder der har brugt det samme hul.
Men jeg kan love statsministeren, at det har vi spurgt ind til, og det vil vi selvfølgelig også forfølge.
Det her er jo altså milliardudstrømning, fordi regeringen simpelt hen ikke følger op på at få lukket hullet.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-19:
Jeg tror ikke, der kan føjes meget nyt til, men jeg vil blot sige, at regeringens politik jo klart er, at bliver vi opmærksomme på huller i skattelovgivningen, skal de selvfølgelig lukkes, og de skal lukkes med det samme.
Dermed afviser jeg også fuldstændig hr. Vernersens påstand om, at skatteministeren bevidst skulle have holdt et skattehul åbent, for det er naturligvis ikke tilfældet.
Hr. Ole Stavad påstår, at svarene strider mod al form for logik.
Ole Stavad (S), 2003-11-19:
Jeg synes, at de fleste af de oplysninger, som statsministeren videregiver, strider imod al form for logik.
Den tidligere skatteminister, hr. Frode Sørensen, fremsatte et lovforslag, fordi Skatteministeriet vidste, at der var en mulighed for at få nogle store fradrag uden at have omkostninger, altså et hul i lovgivningen.
Derefter fremsætter den nuværende skatteminister et lovforslag, efterfølgende spørger Folketinget, hvorfor det hul ikke er lukket, og så påstår man, at man ikke var vidende om, at der var en spekulationsmulighed, at der var et hul.
Det passer da ikke med den virkelighed, vi normalt forholder os til.
Med hensyn til den konkrete sag kan man sige, at både statsministeren og jeg ved, at hvis der er et stort hul og en stor spekulationsmulighed i skattesystemet, er det kun et spørgsmål om tid, hvornår det bliver udnyttet.
Det er sådan set sagen uvedkommende, men undrer det ikke statsministeren, at man sender sagen til Ligningsrådet den 28. maj 2002, og at der, så vidt jeg ved, først træffes beslutning i august 2003? Der er altså 1 år og 3 måneder, hvor skatteministeren intet, intet som helst, foretager sig, og ifølge det, vi er vidende om, har det vel indtil nu kostet i størrelsesordenen ca. 2 mia. kr.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-11-19:
Nu var spørgsmålet jo, om statsministeren finder det acceptabelt, at skatteministeren bevidst holder et hul i skattelovgivningen åbent.
Jeg kan forstå, at det mener statsministeren ikke er tilfældet.
Men det er jo underligt, når man forud for valget laver et lovforslag, der skal sikre mod den problemstilling, som statsministeren også her ridser op - ikke fordi man havde en konkret sag, som man nu også hører statsministeren sige, men fordi man generelt kunne se, at der var et problem.
Jeg vil også spørge statsministeren: Vil man først tage vare på sagen, når man ser, at der foreligger noget konkret, i stedet for at udvise omhu og forud forsøge at få lukket et sådant hul?
Det er jo det, man forsømmer, og statsministeren må da medgive, at det er et problem. Jeg må sige, at den uvidenhed, der nu lægges for dagen, undrer mig meget, når det rent faktisk er dokumenteret, og når der også svares fra skatteministeren, at man ikke har til hensigt at lukke det hul.
Det er jo det, der fremgår af bilag
71 til L 99
Man havde ikke til hensigt at gøre det på daværende tidspunkt.
Det er også rigtigt, som statsministeren siger, at man måske ville se på det senere, men det har man altså ikke gjort i 2 år.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-19:
Må jeg først sige til hr. Stavad, som siger, at skatteministeren var bekendt med problemet og advaret, at jeg har modtaget følgende oplysninger fra Skatteministeriet, og jeg citerer: »Da den tidligere regering den 24. oktober 2001 fremsatte L 61, havde man ikke kendskab til konkrete overvejelser om via koncerninterne overdragelser at forhøje indgangsværdien for et datterselskab under sambeskatning og dermed i ganske væsentlig udstrækning forøge de skattemæssige afskrivninger m.v. ud over, hvad den faktisk anskaffelsessum kunne berettige til.
Heller ikke den nuværende regering havde kendskab til sådanne konkrete overvejelser, da regeringen den 7. februar 2002 fremsatte L 99.
Lad mig gentage, hvad jeg citerede fra Skatteministeriets redegørelse.
Det anføres klart, at skatteministeren ikke, som det anføres i begrundelsen for spørgsmålet, er blevet advaret af sine embedsmænd om et hul, og jeg kan helt henholde mig til de oplysninger, jeg har fået fra Skatteministeriet.
Så må jeg sige til hr. Vernersen, som citerer TDC for, at skattemyndighederne kendte til deres fremgangsmåde,
at også her har jeg modtaget oplysninger fra Skatteministeriet: »L 99 er fremsat den 7. februar 2002 og vedtaget den 17. maj 2002.
TDC anmodede først den 28. maj 2002 Ligningsrådet om bindende forhåndsbesked om, hvorvidt handelsværdien ved indtrædelse under sambeskatning kan anvendes som indgangsværdi.
Dette spørgsmål havde ikke tidligere været forelagt skattemyndighederne.
Det er først på dette
tidspunkt, at skattemyndighederne bliver opmærksomme på, at handelsværdien ved indtrædelse under sambeskatning bliver anvendt som indgangsværdi for goodwill
, og Skatteministeriet kan dermed afvise, at man på tidspunktet for fremsættelsen af L 99 havde kendskab til koncernens fremgangsmåde.«
Så vidt redegørelsen fra Skatteministeriet, og jeg kan helt henholde mig til den.
Ole Stavad (S), 2003-11-19:
Men statsministeren bliver nødt til at forholde sig til den virkelighed, vi helt konkret har her, nemlig at den tidligere skatteminister af sit embedssystem - der er det samme, som den nuværende skatteminister har - var blevet gjort bekendt med, at det var nødvendigt at foretage en lovændring.
Af de offentlige oplysninger i sagen, der er fremme i Jyllands-Posten, er det også fremgået, at embedsmændene havde fortalt skatteministeren om sagen.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-11-19:
Jeg vil godt sige, at det kan undre meget, at skatteministeren skulle være så uvidende.
Her siger man fra det selskab, det drejer sig om her, at Dyremose blandt andet sagde, at koncernen ikke vil benytte sig af metoder i strid med dansk lovgivnings intentioner.
At regeringen - og det er altså VK-regeringen - valgte ikke at fremsætte det lovforslag, som den tidligere regering rent faktisk havde fremsat tidligere, men som bortfaldt på grund af folketingsvalget i 2001, og så var der givet grønt lys for, at teleselskabet kunne få det fradrag.
« Jeg må sige, at jeg er meget forbavset, meget forundret over, at statsministeren kan sige her, at det var der ikke nogen som helst der vidste noget om, og slet ikke når man ser på, at der rent faktisk før valget i 2001 blev produceret et lovforslag, som havde til hensigt at lukke det hul.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-19:
Jeg er jo så nødt til at stille spørgsmålet: Hvad er det hr. Villy Søvndal vil?
Vil hr. Villy Søvndal virkelig ønske sig Saddam Hussein tilbage?
Jeg går ud fra, at svaret er nej, det vil hr. Villy Søvndal ikke.
Det går jeg trods alt ud fra.
Anderledes kan jeg ikke opfatte det.
Hr. Villy Søvndal er også enig i, at det var godt at komme af med hr. Saddam Hussein. Hvis vi er enige om det, så er spørgsmålet: Hvordan kommer man bedst af med ham?
Jeg må altså sige, at det er naivt at tro, at Saddam Hussein selv ville gå af.
Nu har han i 12 år leget kispus med det internationale samfund og pint, plaget, undertrykt og forfulgt sit eget folk.
Der har det internationale samfund en forpligtelse til at gribe ind.
Det var vi altså nogle der mente, og det var vi nogle der bakkede op.
Og det er en regulær politisk uenighed mellem hr. Villy Søvndal og mig. Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-11-19:
Spørgsmålet er stillet på baggrund af, at det nu er oplyst, at skatteministeren ved sin tiltræden var advaret om et hul i skattelovgivningen, som kunne medføre utilsigtede fradrag, samt at skatteministeren umiddelbart efter sin tiltræden i forbindelse med behandlingen af lovforslag nr. L 99 i foråret 2002 i et svar til Skatteudvalget afviste omgående at lukke dette hul.
Det synes vi naturligvis er ganske problematisk, ikke mindst efter at det nu er kommet frem, at efter en konkret afgørelse har en koncern fået et meget, meget stort fradrag.
Jeg skal også nævne som begrundelse, at der fra den tidligere regering lå et lovforslag, der på baggrund af de oplysninger, der cirkulerede i det økonomiske miljø, havde til formål at lukke dette hul.
Men som sagt: Der skete intet, og derfor er spørgsmålet stillet.
Hvordan ser statsministeren på det?
»Finder statsministeren det acceptabelt, at skatteministeren bevidst holder et hul i skattelovgivningen åbent, når han ved sin tiltræden af embedsværket blev advaret imod hullet i skattelovgivningen, et hul, som nu 2 år efter medfører et milliardtab for statskassen i form af mistede skatteindtægter?« Skriftlig begrundelse
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-19:
Jeg kan kun gentage, at regeringens holdning selvsagt er den, at hvis man bliver opmærksom på et hul i skattelovgivningen, så skal dette hul naturligvis lukkes, og det skal ske med det samme.
Der foreligger ikke oplysninger for mig, der begrunder, at der skulle foretages nogen særlig undersøgelse af den her sag.
Med hensyn til tidspunktet for, hvornår skattemyndighederne bliver opmærksomme på, at der er en konkret sag, kan jeg henvise til de besvarelser, jeg allerede har givet under det forrige spørgsmål.
Og jeg har ikke mere at tilføje.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-11-19:
Den begrundelse, som statsministeren gav før, var en ynkelig fremstilling, nemlig at prøve på at trække frem, hvad man siger i nogle debatter om fremtidens systemer, for at kunne svare på et meget enkelt spørgsmål, der hedder: Er statsministeren enig i, at han har begået et løftebrud i henhold til det, som han har udtalt til B.T.? Så enkelt er det, og man burde kunne svare på, om man mener, der er et løftebrud, og om man mener, at man kan leve videre med dette løftebrud.
Det er to korte spørgsmål, og dem håber jeg vi kan få svar på, for det er jo det, der er blevet spurgt om hele eftermiddagen.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-11-19:
Jamen nu ved vi jo konkret - det har statsministeren oplyst - at sagen er indgivet til Ligningsrådet i maj 2002.
Der må der i hvert tilfælde være en opmærksomhed på, at der er en sag.
Statsministeren siger, at er der et hul, så skal det lukkes med det samme.
Der går altså 1 år, fra 2002 til maj 2003, inden sagen behandles i Ligningsrådet.
Man kan vel også gå videre og sige, at det svar, der blev givet i foråret 2002, jo viste, at man var gjort opmærksom på problemet.
Det vil sige, at der i hvert fald gik
ca. 1½ år.
Det er da ikke at lukke et hul med det samme.
Det er da en indrømmelse fra statsministerens side af, at man her har forsømt sit arbejde i Skatteministeriet, at skatteministeren har forsømt sit arbejde.
Ole Stavad (S), 2003-11-19:
Statsministeren sagde i sit svar, at der intet er, der for ham begrunder, at man skal foretage sig videre.
Så ved jeg egentlig ikke, hvad der skal til, for at statsministeren mener, der skal foretages videre i en sag.
Alt peger i modsat retning af det svar, som statsministeren har afleveret i dag.
Alle indicier siger, at der var en sag, der foranledigede, at den tidligere regering kom med et lovforslag for at lukke et hul.
Den nuværende skatteminister tog det konkret ud af lovforslaget.
Der blev fra Folketinget spurgt hvorfor.
Der kom en ligningsrådssag ind i maj 2002.
Hr. Henning Dyremose, tidligere finansminister, siger, at regeringen var bekendt med sagen.
Embedsmænd har offentligt udtalt, at skatteministeren var bekendt med sagen.
Statsministeren benægter alt og siger, at der ikke er grundlag for at gå videre.
Mener statsministeren ikke, at når vi er inde i en sag, der koster samfundet foreløbig med den viden, vi har, i størrelsesordenen 2 mia. kr. og måske meget mere, så må der da være et grundlag?
Hvornår mener statsministeren, at der er
et grundlag for at gå videre med den sag?
Ole Sohn (SF), 2003-11-19:
Spørgsmålet her er sådan set stillet for at give regeringen mulighed for at handle med rettidig omhu.
Nu har finansministeren efter statsministerens hjemkomst fra det store udland også bekræftet, at der ikke foretages indgreb i dagpengesystemet i indeværende valgperiode, og at man nu ser frem til Velfærdskommissionens arbejde.
Det, der er afgørende, er jo, om regeringen forud for næste valg vil bekendtgøre, hvorvidt man forestiller sig, at der skal foretages indgreb i dagpengesystemet efter et kommende valg, så man ikke kommer i den situation, at der umiddelbart efter valget fra Velfærdskommissionens side kommer nogle ideer, og så gennemfører man dem, uden at det har været til offentlig debat, uden at vælgerne har haft mulighed for at tage stilling til forslaget.
Skriftlig begrundelse
Statsministerens vicestatsminister har talt for nye forsøg på »at komme målrettet misbrug af dagpengesystemet til livs« allerede inden næste valg, og beskæftigelsesministeren forsvarede så sent som mindre end to timer, før regeringen trak dagpengenedskæringerne tilbage, nedskæringerne som retfærdige og nødvendige af hensyn til regeringens skattestop, ventelister m.v.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-19:
Der er jo spørgsmål, der er så selvfølgelige, at svarene giver sig selv.
Det siger jo sig selv, at når regeringen fremlægger sit finanslovforslag, jamen så har man jo også godkendt det.
Det er det ene; det ligger i finanslovforslaget.
Og så kan jeg kun gentage over for hr. Jan Petersen og hr. Ole Sohn, at regeringen ikke har haft til hensigt at bryde nogen løfter.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jan Petersen (S), 2003-11-19:
Jeg synes, statsministeren skal svare på det spørgsmål, jeg stillede, og det spørgsmål, hr. Ole Sohn stillede: Hvornår fik statsministeren kendskab til, at regeringen arbejdede med forslag om disse besparelser, og hvornår godkendte statsministeren dem? Jeg har forstået, at statsministeren ved andre lejligheder har talt for stor åbenhed i regeringssamarbejdet.
Jeg synes, at på dette punkt har befolkningen også krav på at få at vide, på hvilken måde statsministeren har deltaget i beslutninger, og hvornår statsministeren har fået kendskab til dette her.
Ole Sohn (SF), 2003-11-19:
Det er måske også lidt uvant, at det er oppositionen, der ligesom forsøger at sikre, at statsministeren ikke kommer ud i for meget snavs, men det er unægtelig væsentligt at vide, hvordan statsministeren reagerer, når statsministeren i månedsvis ikke bare af oppositionen, men også i fuld offentlighed af alle interessenter inden for dagpengesystemet er blevet gjort opmærksom på, at man ikke kan spare 800 mio. kr. uden at bryde med et valgløfte, uden at nedsætte satserne eller - som i regeringens tilfælde her - ikke bare at nedsætte satserne, men fuldstændig at fjerne dem.
Derfor er det da lidt interessant at vide, hvornår statsministeren blev bekendt med - ikke blev bekendt med, for det skete jo for flere måneder siden, men hvornår statsministeren erkendte, at man var i gang med at foretage et indgreb imod et valgløfte.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-19:
Til hr. Jan Petersen og hr. Ole Sohn kan jeg sige: Regeringen har ikke haft til hensigt overhovedet at bryde nogen løfter.
Til hr. Ole Vagn Christensen kan jeg sige: Regeringen har ikke haft til hensigt at bryde med forsikringsprincippet
i dagpengesystemet.
Jan Petersen (S), 2003-11-19:
Jeg kunne godt tænke mig at høre statsministeren fortælle lidt om, hvornår statsministeren fik kendskab til forslagene om 800 mio. kr. i besparelser på dagpengeområdet, og jeg kunne også godt tænke mig at spørge, om det aldrig har strejfet statsministeren, at der blev afgivet løfter på dette område før valget.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-11-19:
Jeg vil godt takke statsministeren for, at han siger, at fundamentet i dagpengesystemet er et forsikringssystem, og at ydelserne herfra går til at sikre modtageren en understøttelse.
Er de forslag, der er fremsat, så ikke et angreb på dette dagpengesystem, og er det ikke også med de ord, som statsministeren har udtalt her, et udtryk for, at statsministeren er enig i, at det er et angreb imod det dagpengesystem, som statsministeren stod og sagde at han ikke ville angribe?
Ole Sohn (SF), 2003-11-19:
Ved regeringens tiltræden og statsministerens præsentation af ministerkollegiet understregede statsministeren i klare vendinger, at statsministeren forventede hård arbejdsomhed og stor redelighed af ministrene.
800 mio. kr. væk fra dagpengesystemet og på trods heraf overholde et valgløfte
Det må da åbenlyst stride mod hinanden.
Så enten må statsministeren have været vidende om det og have tiltrådt, at der skulle foretages et løftebrud, eller også er der af beskæftigelsesministeren og finansministeren foretaget et uredeligt arbejde i forhold til statsministerens lederskab af regeringen.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-19:
jeg ikke, der er meget mere at føje til.
Jeg vil kun sige til hr. Ole Sohn, at det var min klare opfattelse, at de forslag, regeringen havde lagt frem, lå inden for rammerne af, hvad der var sagt før valget, men som det fremgik af debatten i går, har vi konkluderet, at når andre var af en anden opfattelse, ville vi med det samme trække forslaget tilbage, for vi ønsker ikke den diskussion om, hvorvidt løfter, der er afgivet, også bliver overholdt, for er der noget, der er helt afgørende for den her regering, så er det, at man kan have tillid til, at det, vi siger før valget, står vi ved, og det gennemfører vi efter valget.
Derfor blev forslaget trukket tilbage.
Til hr. Ole Vagn Christensen: Ja, dagpengesystemet er principielt et forsikringssystem.
Det er korrekt.
Man må selvfølgelig også sige, at det er et forsikringssystem med et ganske betydeligt offentligt tilskud, men det er et forsikringssystem.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-11-19:
Statsministeren har sagt, at han ikke vil ændre ved dagpengesystemet før valget.
Er statsministeren enig i, at fundamentet for dette dagpengesystem er et forsikringssystem, som sikrer, at modtageren har ret til en arbejdsløshedsunderstøttelse?
Ole Sohn (SF), 2003-11-19:
Jeg er opmærksom på, at beskæftigelsesministeren har betegnet forholdet mellem statsministeren, finansministeren og beskæftigelsesministeren som mellem et gammelt ægtepar.
Og det gør selvfølgelig, at der kan være ting, som man ser igennem fingre med.
Man har fået slebet en masse kanter af, og parterne i et sådant ægteskab skal også have frihed til at slå sig i tøjret.
Men er det ikke lidt underligt, at man kan komme med en så klar udmelding, at der ikke skal gribes ind i dagpengesystemet, og at statsministeren på trods heraf har haft en viden om, at det faktisk var det, regeringen planlagde?
Det vil sige, at statsministeren har sagt dét til vælgerne, men været vidende om i månedsvis, at man faktisk var i gang med at planlægge et brud på det valgløfte.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-19:
Jeg kan kun sige, at jeg har fuld tillid til såvel finansministeren som beskæftigelsesministeren.
Ole Sohn (SF), 2003-11-19:
Jeg har stillet spørgsmålet ud fra de seneste dages debat, hvor det jo er fremgået af medierne, at statsministeren meget klart har tilkendegivet, at der ikke under den her regering ville blive grebet ind i dagpengesystemet.
Så undrer det mig, at statsministeren med den viden og med den klare udmelding kan have tillid til sin beskæftigelsesminister og sin finansminister, som åbenlyst har arbejdet på at foretage et indgreb i dagpengesystemet med 800 mio. kr. Det er faktisk fremgået af finanslovforslaget, siden regeringen offentliggjorde det i august måned.
»Kan ministeren bekræfte, at han forud for sidste folketingsvalg har afgivet et løfte til vælgerne om ikke at ændre ved dagpengesystemet, og at han på trods heraf har haft fuld tillid til sin finansminister og sin beskæftigelsesminister, der har forsøgt at gennemføre nedskæringer i dagpengesystemet for 800 mio. kr.?«
Skriftlig begrundelse
Det er klart fremgået af bl.a. arkivklip fra DR, at statsministeren forud for valget lovede vælgerne ikke at gennemføre ændringer af dagpengesystemet.
Til medierne har statsministeren sagt, at han har taget beslutningen om tilbagetrækning »til efterretning«, og at han har »fuld tillid til, at det er finansministeren, der forhandler finansloven«.
For almindelige mennesker kan det undre, at statsministeren har en sådan tillid til en finansminister og en beskæftigelsesminister, der åbenlyst gør alt, hvad de kan, for at gennemføre store nedskæringer på dagpengesystemet, som for mange mennesker vil betyde, at de ikke kan få den understøttelse, de hidtil har kunnet regne med, hvis de er så uheldige at blive arbejdsløse.