Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-08:
Jeg kan til hr. Martin Lidegaard oplyse, at debatten om offentlige kontra private organisationsformer indtil videre har varet i et par hundrede år og sikkert også vil vare et par hundrede år mere.
Dette blot til underretning.
Så vil jeg gå over til det spørgsmål om natfærgen, som fru Margrete Auken også var inde på, for når vi ser på spørgsmålet om indholdet i den aftale, som nu er lavet mellem de øvrige partier her i Folketinget, så er det helt store problem jo, at natfærgen var en overordentlig god mulighed,
især selvfølgelig for den del af befolkningen, der ikke har så store indkomster.
Det er jo klart, at de, der har en større indkomst, så nemmere kan få råd til at tage flyet, men for andre mennesker var natfærgen jo en oplagt god ting og også den transportform, som miljømæssigt er den mest forsvarlige. Hurtigfærger og fly er jo ikke miljømæssigt nogen god idé.
Det er natfærger derimod.
Og hvis man f.eks. skal frem og tilbage til hovedstaden fra Bornholm, så ville en natfærgeforbindelse, som går begge veje om natten, helt oplagt være en rigtig god idé.
Der er nok ikke blevet satset nok på det.
Fru Margrete Auken kan sikkert have ret i, at det så skal opprioriteres.
Men det er jo da en indlysende rigtig transportform.
Så kan man bruge de timer, hvor man sover, til at blive transporteret.
Det er altså en god transportform at kunne bevæge sig, mens man sover og møde frisk og opladt dér, hvor man skal hen, i stedet for at have siddet stuvet sammen i et miljøødelæggende fly og møde stresset og ubehagelig til mode frem til det, man skal.
Så den del af det betyder altså, at vi også, når vi ser på indholdet, synes, at det her er skruet uheldigt sammen.
Så ved jeg godt, at man så omfordeler pengene, så man får en takstnedsættelse, men der ligger jo så det problem, at privatiseringen altid hviler på urealistiske forestillinger om besparelser.
Og det vil sige, at man må regne med, at de penge, som nu er afsat til takstnedsættelser, forsvinder, efterhånden som de negative virkninger af privatiseringen så træder ind.
Derfor tror jeg, at hvis jeg var bornholmer, så ville jeg desværre nok måtte se i øjnene, at de løfter om takstnedsættelser må betragtes som midlertidige. Men det ved jeg ikke.
Det kan være, partierne kan garantere dem, uanset hvordan økonomien så i øvrigt udvikler sig.
Det kan jo være, man har sådan en aftale.
For nogle mennesker vil det så give det yderligere problem, at de ikke uhindret kan bevæge sig på svensk territorium.
Jeg ved så ikke, om man kan gøre noget for at løse det problem.
Det gælder vist endda også medlemmer af forsvaret, tror jeg, men det kan ministeren oplyse.
Men det kan ministeren oplyse om.
, således at hvis de bornholmske myndigheder synes, at det her er en dårlig idé, så skal man ikke lave det.
Det kan så godt være, at de to bornholmske folketingsmedlemmer kan få banket det igennem derhjemme.
Man må så bøje sig for, hvis det sker.
Jeg synes, at forligskredsen på en eller anden måde burde give bornholmerne et tilsagn om, at når de ser resultatet af udbuddet, hvilket selskab det bliver osv., får de en mulighed for at sige nej tak.
Det synes jeg ville være en god idé, og jeg vil gerne opfordre til, at det under alle omstændigheder kommer med.
Jeg vil spørge ministeren, om det kan lade sig gøre at få det ind.