runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2005-03-29:
Det sidste var nu et superpolemisk spørgsmål.
Jeg tror sådan set, at vi alle sammen godt ved, at der er flere forskellige formål med uddannelse.
Jeg mener, at man gør en meget, meget stor fejl, en meget, meget, meget stor fejl, hvis man ser bort fra den væsentlige samfundsøkonomiske gevinst, der er ved, at folk tager en uddannelse.
Hvis man vælger at vende det blinde øje til det, så vælger man at lægge en bombe under muligheden for, at vi kan have vores solidariske velfærdsmodel i fremtiden.
Så jeg mener sådan set, at det i denne her diskussion om, hvordan vi strukturerer uddannelsessystemet i Danmark, er et endog temmelig væsentligt element.
Når vi så går ind i indholdet, og det har vi f.eks. gjort omkring gymnasiereformen, er vi jo inde at tale om indholdet af den enkelte uddannelse, men her taler vi om rammerne.
Når vi taler om indholdet af uddannelserne, så er der selvfølgelig stadig en vekselvirkning mellem det almendannende og det erhvervsrettede.
Men jeg mener, at det er blindt, hvis man tror, at man kan tage denne her diskussion uden at have for øje, at det har samfundsøkonomiske konsekvenser, hvis vi forringer uddannelsessystemet i den grad, som denne lovgivning lægger op til.
Jesper Langballe (DF), 2005-03-29:
Fru Pernille Rosenkrantz-Theil sagde undervejs, at der også i den her debat er et ideologisk moment, og det var i hvert fald det, jeg egentlig gerne ville tage fat på, idet jeg går ud fra, at fru Pernille Rosenkrantz-Theil mente det, hun sagde, alvorligt.
Ordføreren så i den model, der ligger som lovforslag, at det her var konkurrencen, der var det afgørende.
Jeg har lidt svært ved at se, hvad der skulle være galt med det, jeg mener, overalt hvor man prøver at gøre noget så godt som muligt, vil man jo egentlig gerne konkurrere med andre om at gøre det bedre.
Det er i og for sig ikke så meget dét, men så siger fru Pernille Rosenkrantz-Theil som sit eget synspunkt, at uddannelse skal få velfærdssamfundet til at hænge sammen.
Mener fru Pernille Rosenkrantz-Theil virkelig, at det er uddannelsens mål?
Jeg troede, at det var at dygtiggøre den enkelte elev og også at nøde den enkelte elev til kritisk selvbestemmelse, selvbesindelse.
Der var engang, da socialisme stod for noget med oprør, revolution, noget, der var bevægelse og lidenskab i.
Men det lyder mere som en filosofi for mætte, tryghedssøgende velfærdsborgere, at uddannelsen skal få velfærdssamfundet til at hænge sammen.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2005-03-29:
Jeg synes, at vi skal vende den om: Hvis man nu giver Gymnasieskolernes Lærerforening et tilbud om at få lov til at indgå i de fantastiske frie rammer med den fantastiske økonomiske situation, som man har på de tekniske skoler, hvordan kan det så være, at de ikke siger ja tak?
Hvordan kan det være, at GL løber skrigende bort ved tanken om denne her model?
Det synes jeg da at fru Tina Nedergaard skal svare på, hvis det er så fantastisk ovre i erhvervsskolesektoren.
Jeg kan kun svare for, hvordan eleverne og deres analyse af det har været.
Jeg ved også godt, hvordan den anden del af analysen har været, jeg ved godt, at der ikke er enighed om det i den sektor.
Det er rigtigt, at det er dyrere med en tømreruddannelse, end det f.eks. er med en gymnasieuddannelse, fordi man har en helt anden grundbevilling, men det ændrer jo ikke på, at der nu sidder 40 elever i en klasse, som tilfældet er på nogle af de tekniske skoler.
Fru Tina Nedergaard kan godt sidde og ryste på hovedet, og jeg ved godt, at det ikke er en gennemsnitsbetragtning, men på nogle tekniske skoler sidder man i den situation, at der er 40 elever i klassen som gennemsnit på den skole.
Det kan godt være, at tømreruddannelsen er dyrere, men alt andet lige vil det, man får ud af undervisningen i en situation, hvor klassekvotienten er så høj, være ringere end i en situation, hvor den f.eks. er 33, som den er de værste steder på gymnasieskoleområdet.
Tina Nedergaard (V), 2005-03-29:
Jeg samtaler også med elever i erhvervsskolesektoren, så det er ikke forbeholdt Dansk El-Forbund Ungdom at stille information til rådighed.
Faktisk er det jo også sådan, at de tekniske uddannelser i vid udstrækning har en langt bedre økonomi end dem, vi ser i det almene gymnasium, alene fordi materialet er meget dyrt.
Det burde man være bekendt med, hvis man af og til læser finansloven.
Jeg skal bare lige spørge en gang mere: Hvad er det, der gør, at ledere og lærere i erhvervsskolesektoren skulle være så uvidende om deres egen dårlige situation, at de ikke ønsker sig henlagt under amterne, hvis det ville være så meget bedre for lærere og ledere og for skolerne som helhed?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2005-03-29:
Jamen det er måske, fordi jeg lytter til nogle andre end fru Tina Nedergaard.
Dem, jeg lytter til, er de elever, der har deres hverdag på skolerne, og hvis fru Tina Nedergaard prøver at spørge Erhvervsskolernes Elev-Organisation, hvad de mener om regeringens måde at køre erhvervsskole på i Danmark, så tror jeg nok, billedet ser en lille bitte smule anderledes ud.
Det, de bliver præsenteret for, er jo f.eks. lærerfri undervisning, for det er jo rigtigt, som fru Tina Nedergaard siger, at der har været masser af nytænkning på erhvervsskolerne, man har f.eks. opfundet begrebet lærerfri undervisning.
Det har eleverne en lille bitte smule svært ved at forstå, og de har en lille bitte smule svært ved at forstå, hvorfor det er sådan, at bare fordi de har valgt en teknisk skoleuddannelse eller en handelsskoleuddannelse, skal de have ringere vilkår end deres medstuderende ovre på gymnasierne.
Det har de meget, meget svært ved at forstå.
Nu har jeg et par år i træk sammen med fru Anne Baastrup været hos Dansk El-Forbund Ungdom, som organiserer elever, der går på de tekniske skoler.
Der har fru Tina Nedergaard som erhvervsskoleordfører også været inviteret, men er ikke dukket op, og da jeg for ganske nylig deltog i et arrangement, som også var lavet af Erhvervsskolernes Elev-Organisation, bare centralt, brillerede regeringspartierne også ved deres fravær.
Så igen: Det kommer jo altså an på, hvem man lytter til.
Lytter man til de elever, som vi bagefter skal basere vores velfærdssamfund på, så har de altså en lidt anden analyse af situationen end den, fru Tina Nedergaard beretter om her.
Tina Nedergaard (V), 2005-03-29:
Den har faktisk forstået at nytænke og udvikle sig selv i forhold til det behov, der er i det omkringliggende samfund.
Den håndterer nogle meget store grupper af elever i det danske samfund, som måske har lidt vanskeligere ved det, end gennemsnitseleven har i det almene gymnasium.
Jeg synes, at erhvervsskolerne har gjort det ganske fremragende, og jeg synes faktisk, det er lidt kritisabelt, at venstrefløjen her fra talerstolen har været med til at tale erhvervsskolesektoren ned.
Jeg synes, den fortjener bedre end det.
Fru Pernille Rosenkrantz-Theil er så bekymret for, at det almene gymnasium m.v. lægges ind under samme rammevilkår som erhvervsskolesektoren, og fru Pernille Rosenkrantz-Theil foreslår, at man i stedet gjorde det omvendte, altså tog erhvervsskolesektoren og lagde den ind under det, der i dag er det almene gymnasiums hverdag, altså amterne.
Jeg skal bare spørge: Hvis nu det var så godt et forslag, hvorfor er det så, at der ikke er nogen erhvervsskoler overhovedet, som har udtrykt ønske herom?
Det er da givet, at der er erhvervsskoler, der har ment, at de fik for få penge til at løse deres opgaver, men der er jo ingen erhvervsskoler, der har påstået, at de ønsker sig lagt ind under en anden styringsmodel.
Faktisk er det min erfaring fra gentagne dialoger med erhvervsskolesektoren, at styringen som sådan, finansieringen i strukturen m.v. er hensigtsmæssig.
Man kan så altid diskutere beløbets størrelse, men de har ikke ønsket sig lagt ind under regionerne.
Hvorfor er det, at fru Pernille RosenkrantzTheil mener, at det vil være så utrolig godt for dem at blive lagt ind under regionerne?
Pernille Blach Hansen (S), 2005-03-29:
Det er ikke spor urealistisk, at man kan få den ekstra klasse på Katedralskolen, og der vil måske også være nogle, der søger dertil, hvis den ekstra klasse er der.
Jeg synes nok, man er lidt ude på de vilde vover, men hvis vi kan få på skrift, at det er sådan, bemyndigelsen vil blive brugt, ville jeg blive meget, meget glad for det.
Så vil jeg gerne spørge angående den kollektive trafik: Kan vi også i den forbindelse, som vi har spurgt til tidligere, få sikkerhed for, at der reelt er busser, der kører til de gymnasier, der ligger i yderområderne, på tværs af regionsgrænser og på tværs af kommunegrænser?
En del af den kollektive trafik overgår jo nu i stigende grad til kommunerne, og hvorfor skulle den nye Silkeborg Kommune sende busser til Bjerringbro Gymnasium, der ligger i en anden kommune?
Har Det Konservative Folkeparti en løsning på det problem, ville jeg blive meget tak nemlig, hvis det også var tilfældet for regeringens vedkommende.
Carina Christensen (KF), 2005-03-29:
Nej, jeg tror snarere, det handler om, hvordan man læser det, der står i lovforslaget.
Det, jeg henviste til, står i § 1, nr. 10, nåede jeg lige at notere, inden jeg gik herop.
Det handler ganske rigtigt om, at ministeren har denne nødbremse over for de bestyrelser, der måtte sætte et urealistisk højt kapacitetsniveau til skade for et gymnasium i et udkantsområde, og vi mener fra konservativ side, at ministeren netop skal bruge denne bemyndigelse til at sikre, at bestyrelserne opfører sig ansvarligt.
Jeg er rent faktisk meget sikker på, at han kun yderst sjældent og forhåbentlig aldrig bliver nødt til at bruge den nødbremse, for selvfølgelig vil man da ude lokalt opføre sig ansvarligt og til gavn for det lokalsamfund, man er en del af.
Jeg synes, det er lidt i retning af at gå ind i enkeltsager, hvis vi skal drøfte, hvad der lige nøjagtig skal ske i Faaborg.
Jeg kan sige, at vi som udgangspunkt er meget glade for, at alle ungdomsuddannelser nu samles i staten, og at der bliver ens myndighedsansvar, ens regelsæt og ens økonomistyringssystemer.
Det giver institutionerne mulighed for at arbejde tæt sammen og eventuelt lægge sig sammen, hvis det er det, de ønsker.
Jeg kan jo ikke vide, om der er nogen af de ni VUC'er på Fyn, måske det i Faaborg, der ønsker at lægge sig sammen med andre, måske om 10 år.
Jeg mener, vi giver institutionerne det allerbedste redskab, de kunne ønske sig, med dette lovforslag.
Det er også derfor, vi er glade for det, og det er derfor, vi støtter det.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-03-29:
Jeg er ked af, at fru Tina Nedergaard desværre slet ikke har forstået sammenhængen her, for sagen er jo den, at hvis man lukker gymnasiet på Mors, så vil der altså være unge på Mors, der ikke får en ungdomsuddannelse.
Det er ikke sådan, at de alle sammen kommer til at vælge noget andet.
Vi ved jo godt, hvad der sker, hvis man lukker lokale uddannelsesinstitutioner.
Nogle af dem, der ellers ville have gået der, søger et andet sted hen, men andre får aldrig taget en ungdomsuddannelse.
Det, der er min bekymring, er, at det her reelt kan risikere at betyde, at man lukker institutioner i de tyndt befolkede områder, hvor de unge ikke har så mange andre muligheder, og det vil betyde, at nogle af dem så ingen ungdomsuddannelse får.
Det troede jeg at vi havde en fælles interesse i at undgå, det har jeg så forstået her at vi ikke har.
Men det, jeg undrer mig meget over, er: Vi har lige siddet for mindre end et år siden og forhandlet om en stor gymnasiereform, hvori man laver særlige vilkår for de 40 mindste skoler uden for storbyerne for at tilgodese dem med hensyn til at udbyde ekstra studieretninger.
Det må man have gjort, fordi man vurderede, at de havde et behov for en særlig håndsrækning.
Det mener man at de har, når man snakker gymnasiereform, men så snart det handler om strukturreform, er det lige meget med de 40 små, for de klarer bare sig selv.
Jeg kan ikke forstå, at vi ikke har en fælles interesse i at sikre, at der er gode tilbud til alle unge, uanset hvor de bor.
Tina Nedergaard (V), 2005-03-29:
Jeg skal bare høre, hvor langt fru Pernille Blach Hansen vil gå i sin systembevarende tænkning, og simpelt hen sådan helt hypotetisk spørge: Hvis vi nu har et gymnasium, hvor der ikke er én eneste, der ønsker at gå, ikke én, fordi de hellere vil ind på de faglige retninger, der er på en anden skole, eller de gerne vil gå i en erhvervsskole i stedet for og derfor så fravælger det lokale gymnasium, er det så fuldstændig afgørende for fru Pernille Blach Hansen som et sådan systembevarende element, at institutionen bevares?
Strejfer det aldrig den socialdemokratiske ordfører, at det også kunne være interessant at se på, hvad borgerne, altså brugerne af udddannelsesinstitutionerne, efterspørger?
Hvis det er sådan, at den enkelte unge rent faktisk ønsker et andet tilbud, det kan være på en erhvervsskole eller på et andet gymnasium, er der så slet ikke nogen klokker, der ringer hos Socialdemokraterne, så de siger, at det for så vidt også er i orden, for det er de unge, der skal bruge uddannelserne, ikke bare nu og her, hvor de går der, men også efterfølgende?
Pernille Blach Hansen (S), 2005-03-29:
Nu ved jeg ikke, om Venstres ordfører har læst høringssvarene, men hvis Venstres ordfører har det, vil hun deri kunne se, at der er adskillige institutioner, der peger på, at det, at økonomien er usikker, og det, at der ikke er nogen samlet kapacitetsfastsættelse, gør, at der er risiko for, at nogle af de mindre institutioner kommer i fare zonen.
Det synes jeg er væsentligt, og det er faktisk noget, der gør sig gældende i stort set samtlige høringssvar, vi har fået fra de institutioner, der har med gymnasieområdet at gøre.
Der er ikke i dag en garanti for, at ingen institutioner lukker, men hvis vi nu tager udgangspunkt i, hvordan vilkårene er i dag, forringer eller forbedrer det her lovforslag så forholdene for de mindre gymnasier?
De forringer vilkårene for de mindre gymnasier.
Det, vi forhandler om i dag, er jo ikke de eksisterende vilkår.
Det, vi forhandler om, er, hvad betydningen bliver af det her lovforslag.
Der står det ganske klart i flere af de høringssvar, der er kommet, f.eks. det fra GL, altså Gymnasieskolernes Lærerforening, at hvis ikke man får en anden styring af kapaciteten, risikerer man, at de store skoler suger op på bekostning af de små.
Det er det, vi diskuterer i dag.
Tina Nedergaard (V), 2005-03-29:
Jeg kan forstå, at Socialdemokraterne mener, at det er et stort problem, at vi gennemfører det her lovforslag, fordi det på sigt skulle kunne føre til, at vi lukker mindre gymnasier.
Det er vist slået fast, at det ikke er intentionen, og der er ikke noget i lovforslaget, der ligesom indicerer, at det er det, der vil ske.
Jeg skal bare lige spørge, om fru Pernille Blach Hansen kan meddele mig, hvor garantien for ikke at nedlægge små lokale gymnasier er i dag.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-03-29:
Med hensyn til selveje og med hensyn til erhvervsskolerne er jeg fuldstændig enig med spørgeren i, at erhvervsskolerne på forskellige meget væsentlige områder har dårligere forhold end gymnasierne.
Vi har selv diskuteret tidligere i dag, hvor mange elever der er i klasserne, og antallet af lærerfri timer kunne man også tage som et eksempel på ting, der ikke fungerer.
Det er klart, at de dårlige erfaringer er vi ikke interesseret i at gymnasierne nu også skal udsættes for.
Vi mener for øvrigt også, at den økonomiske aftale, der er for erhvervsskolerne, er for dårlig, så vi synes egentlig, at man skulle gå den anden vej også på erhvervsskolerne.
Med hensyn til det at hegne ind må jeg sige, at det, jeg mener, når jeg siger, at man skal have en eller anden overordnet koordinerende myndighed med beføjelser, særlig går på at fastsætte kapaciteten på de enkelte skoler, så det sikres, at der er et bæredygtigt miljø på de enkelte skoler, at der simpelt hen er elever til at oprette det nødvendige antal klasser, og at fordelingsudvalgene reelt kommer til at fungere, sådan at det ikke er den enkelte skole, der selv sidder og beslutter. Jeg synes, at det er helt afgørende for, at man ikke får lukket skoler hen ad vejen.
Og så synes jeg i øvrigt, det er væsentligt, som jeg har pointeret her tidligere i dag, at man også samtænker det med de andre områder, der betyder noget for gymnasierne, som f.eks. at bussen kører til døren og hjem igen, også når det passer for skolerne og eleverne.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2005-03-29:
Det lyder jo meget fint, men når man kigger på erhvervsskolerne, som også under den socialdemokratisk ledede regering havde den her model, så bekymrer det mig jo, hvad Socialdemokraterne mener med at hegne ting ind.
Jeg kan konstatere, at i virkelighedens verden har erhvervsskolerne og erhvervsskoleeleverne væsentlig dårligere betingelser, end gymnasieeleverne har.
Jeg er godt klar over, at gymnasieeleverne har været bedre til at råbe højt end erhvervsskoleeleverne, men det er nok ikke den eneste grund til, at vilkårene er så væsentlig dårligere på erhvervsskolerne.
Så jeg vil gerne bede Socialdemokraternes ordfører fortælle mig, hvad det er at hegne ind.
Og så vil jeg gerne spørge, om Socialdemokraternes ordfører opfattede det sådan, at man i forhandlingerne havde hegnet det ind, da man valgte at vende på en tallerken og sige ja til selveje.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-03-29:
Jeg er fuldstændig enig med fru Pernille Rosenkrantz-Theil i, at den fare er der ved selveje, hvis ikke man får hegnet det ind af nogle overordnede koordinerende organer, som reelt har nogle magtmidler, og det er også det, jeg har forsøgt at beskrive her.
Jeg mener sådan set godt, at man kan lave en kombination, hvor det er til at leve med, men det kræver bare, at man f.eks. omkring kapacitetsfastsættelsen får sikret, at de store skoler ikke bare kan skrue op for deres kapacitet med den konsekvens, at det lukker de små.
Det er faktisk det, vi har været optaget af hele tiden at sikre, at der stadig væk er nogle, der har et ansvar for at se på det fra en lidt mere overordnet synsvinkel, end den enkelte institution har selv.
Det har hele tiden været vores synsvinkel på det her.
Det er det fortsat.
Og hvis vi kan dele den intention med Enhedslisten, ville det være rart.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2005-03-29:
Der var jo et noget mudret forløb, må man sige, omkring forhandlingerne om det her – også, skulle jeg måske sige, på det her område.
Og noget af det, som bestemt ikke begejstrede mig, var at opleve Socialdemokratiet lave et knæfald for, hvad jeg mener er borgerlig uddannelsespolitik af værste skuffe, nemlig på hele selvejeområdet.
Derfor synes jeg da, det er interessant i positiv retning at høre Socialdemokraternes ordfører tale om, at selvejet vil have den konsekvens, at uddannelsesinstitutionerne alene tager hensyn til egen drift og egen kapacitet.
For det er præcis den største anke mod hele den model, altså at man går fra at have en samarbejdssituation, hvor et demokratisk valgt organ planlægger, hvordan skolerne skal styres, og så kommer over i en konkurrencesituation.
Så det synes jeg er en fantastisk argumentation.
Hvorfor valgte Socialdemokraterne så under forhandlingerne at acceptere selvejemodellen?
Bertel Haarder (V), 2005-03-29:
Mit gæt er, at i værkstedsundervisningen har de tekniske skoler meget små holdstørrelser, hvorimod de i den almene undervisning starter med ret store holdstørrelser, bl.a. fordi frafaldet er så forholdsvis stort, at man prøver så at sige at overbooke fra starten for at undgå at sidde med alt for små hold til sidst.
Det er mit gæt, men jeg tror, det er et ret kvalificeret gæt.
På handelsskolerne er driftsudgifterne pr. elev måske omkring 60 pct. af, hvad driftsudgifterne er på gymnasierne, og det hænger sammen med, at holdstørrelserne er større på handelsskolerne, men det hænger også sammen med, at man på gymnasierne jo har flere valgmuligheder og dermed flere små hold.
Det er det billede, jeg tror er det rigtige.
Skulle jeg have fuldstændig uret, så vil jeg da ikke udelukke, at en erkendelse af en sådan uret vil føre til en ændret opfattelse.
Det vil jeg aldrig udelukke.
Line Barfod (EL), 2005-03-29:
Meget kan man forestille sig, men jeg har aldrig hørt nogen foreslå, at universiteterne skulle være under amterne.
Det undrer mig, hvis fru Tina Nedergaard slet ikke har hørt de mange protester, der har været omkring dårlig økonomi for erhvervsskolerne, for det har jeg da hørt om, også i den seneste valgkamp.
Jeg har også hørt ganske mange gymnasieelever protestere mod, at de skal til at have samme dårlige økonomiske vilkår.
Derfor undrer det mig, hvis det slet ikke er nået igennem til Venstres ordfører, at der faktisk er mange, der synes, at der er en meget dårlig økonomi for erhvervsskolerne.
Det betyder ikke, at alt er godt på gymnasierne, der er bestemt også brug for nogle bedre forhold dér, men det sker jo ikke ved, at man sætter dem ned på de samme ringe økonomiske vilkår, som gælder for erhvervsskolerne.
Er det, at vi får en bedre økonomi på samtlige ungdomsuddannelser, og at der ikke er nogen, der får en ringere økonomi, at der ikke bliver forhøjet brugerbetaling nogen steder, men at vi tværtimod måske kan formindske brugerbetalingen, så vi en dag kunne nå frem til at have et uddannelsessystem, som alle havde mulighed for uden nogen økonomiske barrierer?
Tina Nedergaard (V), 2005-03-29:
Hvis vi nu skal følge argumentet fra Enhedslisten om, at erhvervsskolesektoren har det helt forfærdeligt, hvorimod det almene gymnasium, der har ligget under amterne, har det ganske fantastisk, vil jeg sige, at det så undrer mig en lille smule, at erhvervsskolesektoren på intet tidspunkt har ønsket sig overtaget af amterne.
Hvis nu det var sådan, at oppositionens synspunkter her faktisk var gældende, at det faktisk var sådan, at erhvervsskolesektoren, der altså er under de ordninger, vi nu er ved at gennemføre for det almene gymnasium m.v., var så fantastisk dårligt stillet, er det da forunderligt, synes jeg, at erhvervsskolerne ikke en eneste gang har bedt sig overtaget af amterne.
Det er faktisk ikke tilfældet.
Det fører mig til at overveje, om situationen ikke er den, at erhvervsskolesektoren rent faktisk har været godt tilfreds med de meget frie muligheder, der er for at tilrettelægge undervisningen, tilrettelægge udviklingen, planlægge på længere sigt, træffe egne beslutninger om anlæg, træffe egne beslutninger om samarbejde, og træffe egne beslutninger om lokale uddannelsessteder, som man kan opretholde som følge af f.eks. grundtilskuddet til lokale uddannelsessteder.
Situationen er simpelt hen den, at de, der i dag lever under det system, vi nu udvider til at omfatte det almene gymnasium – VUC'erne, hf'erne m.v. – er ganske godt tilfredse og ikke har ønsket sig overtaget af amterne.
Men det forekommer mig at være sådan en mere politisk diskussion, en sådan lidt mere politisk spekulation over, om det her ikke er noget forfærdelig noget, som gymnasierne nu skal udsættes for.
Situationen er jo den, at de, der i dag lever under de meget friere rammer som statslige selvejende institutioner, ikke ønsker det ændret.
Det gælder, uanset om det er universiteterne, erhvervsskolerne eller andre.
Line Barfod (EL), 2005-03-29:
Ordføreren talte i et tidligere svar om, at ungdomsuddannelserne skulle blomstre side om side, og det lyder jo vældig smukt.
Jeg holder også meget af blomster, men jeg har den erfaring, at hvis blomster skal blomstre, skal de have næring.
Det koster altså nogle penge, hvis uddannelser skal kunne blomstre.
Det er utrolig svært at se, hvad man forventer af penge.
Ordføreren prøvede at snakke udenom før, da fru Pernille Rosenkrantz-Theil spurgte til forskellen mellem erhvervsskolerne og gymnasierne.