Kuupik Kleist (IA), 2003-05-26:
Der er da heldigvis plads til forskellige opfattelser af den virkelighed, som vi alle sammen lever i.
Jeg synes, at udenrigsministerens lyserøde maleri af hele forløbet og den situation, vi står i i dag, ingenlunde er et fyldestgørende billede af, hvordan situationen ser ud.
Vores mistænkeliggørelse, som udenrigsministeren kalder det, jeg vil hellere sige kritiske holdning til tingene, men mistænkeliggørelsen, som udenrigsministeren siger, har jo baggrund i hele historien.
Den har baggrund i de sidste 55 års gøren og laden i Grønland og den måde, de skiftende danske regeringer har behandlet sagerne på.
Der skal meget til for at vende det billede.
Jeg vil da gerne kvittere for de bestræbelser, som regeringen inklusive udenrigsministeren gør sig for at ændre billedet af gensidig mistillid.
Men vi må have nogle bedre ting på bordet.
Da den amerikanske henvendelse blev modtaget i Danmark og i Grønland i december 2002, for ca. 4-5 måneder siden, hastede det jo enormt med at tage en beslutning om vores deltagelse i missilskjoldet og inddragelsen af Thulebasen i missilskjoldskonceptet.
Og der var jo nærmest også beundring over for, hvor hurtigt det lykkedes Storbritannien at tage stilling til deres rolle i missilskjoldssagen - og lidt misundelse måske også.
Men der kom nogle forhandlinger i vejen, og der kom også en rask Irakkrig i vejen.
Det må jeg så indrømme har arbejdet til fordel for den holdning, som jeg og mit parti har stået for: at vi skulle få os så meget tid som overhovedet muligt for at afdække alle eventuelle aspekter af det her projekt.
Uanset at der er gået de her 4-5 måneder, så mener jeg ikke, at missilskjoldets evner, begrænsninger og konsekvenser er fuldt afdækket endnu. Kinaaspektet er ikke fuldt afdækket.
Der er ikke klarhed over, om missilskjoldet kan beskytte Europa inklusive Danmark Og der er vel endnu mindre klarhed over, om missilskjoldet eventuelt vil kunne beskytte Grønland, hvilket jo er dybt relevant for os, der bor der.
Med andre ord: De indlysende fordele ved missilskjoldet er stadig skjulte - for mig i hvert fald.
Forhandlingsmæssigt har det været et forløb mellem Danmark og Grønland.
Der er underskrevet en såkaldt principaftale mellem udenrigsministeren og landsstyreformanden, en principaftale, som er blevet fortolket på utallige måder.
Især i den danske presse har man jo udråbt principaftalen til at være et grønlandsk ja til missilskjoldet og et grønlandsk ja til inddragelsen af Thulebasen i missilskjoldet.
Det er ingenlunde tilfældet.
Principerklæringen er for mig at se først og fremmest en cementering af eksisterende forhold.
Det har jo været meget magtpåliggende for regeringen, at den principaftale selvfølgelig hverken gik ud over grundloven eller ud over hjemmestyrelovens ordlyd med hensyn til de begrænsninger, der ligger for Grønlands landsstyre til at føre udenrigs- og sikkerhedspolitik.
Jeg vil da indrømme, at det er godt at få sat
sådan nogle begreber på tryk og få underskrevet og få cementeret, at Grønland er inddraget i de her forhandlinger, og at grønlandske holdninger har en betydning i denne her proces. Der er til gengæld så også afdækket en masse andre ting
undervejs, som det altid er tilfældet, når vi snakker om Thule Air Base, og når vi snakker om USA i Grønland
Der er i den forløbne tid afdækket en stor forureningssag, og mit parti, IA, har i den forbindelse sagt, at vi ikke mener, at der er ræson i at forhandle flere aftaler, før det samlede amerikanske svineri i Grønland er afdækket.
Vi vil have kortlagt, hvad der ligger af efterladenskaber, ikke alene omkring Thule, men i hele landet. Det er jo en kendt sag, at amerikanerne har været utallige steder gennem årene, og der har ikke været nogen oprydningsforpligtelse for amerikanerne.
Så jeg håber, at udenrigsministeren kan give os lidt klarhed over, om der er planlagt nogen form for kortlægning af miljøsvineriet i Grønland, på indlandsisen, på kysterne og fjeldtoppene.
Som sagt er hastværket, som var på dagsordenen for 4-5 måneder siden, afløst af nogle mere eller mindre påtvungne pauser.
Det spændende bliver jo så i dag, om Folketinget reelt vil tage stilling på grundlag af det forslag til vedtagelse, der er fremsat af en række partier.
Jeg må sige, at jeg kan ikke i dag, og mit parti kan ikke i dag deltage i en beslutning, som giver USA ret til at bygge et missilskjold, som inkluderer Grønland.
Endnu mindre kender vi resultaterne af det forhandlingsforløb mellem Grønland og Danmark på den ene side og USA på den anden side.
Jeg bliver nødt til at se forhandlingsresultater, ikke mindst vedrørende forsvarsaftalen fra 1951, før jeg kan deltage i den videre proces, som hedder beslutning om inddragelsen af Thulebasen i missilskjoldplanerne. Så vil jeg til sidst sige, at vedtagelsesforslaget, som det ligger, for mig at se endnu ikke er forklaret ordentligt, og derfor håber jeg, at bl.a. udenrigsministeren kan kaste lidt mere lys over, hvad det egentlig betyder.