Jan Petersen (S), 2004-11-23:
I 1990'erne havde vi jobfest i Danmark.
Ikke mindst i den private sektor blev der skabt job.
Ja, der blev skabt så mange job, at arbejdsløsheden reelt blev halveret, og i 2001 stod vi med den højeste beskæftigelse nogen sinde.
Så skiftede Danmark regering, og nu ved vi, hvad vi fik.
Vi fik jobtab, og nu kender vi tallene, for jobtabet er alene i den private sektor på godt 53.000.
Venstre burde gå til valget på sloganet: Flere arbejdsløse, så ved du, det bliver til noget.
Kunne vi have undgået dette?
Ja, hvis Danmark havde en regering, der prioriterede beskæftigelsen og var parat til at bruge sit økonomiske råderum til at skaffe job.
Der er ingen tvivl om, at vi har mødt modstand på de udenlandske markeder, men det er ingen undskyldning.
I stedet for 8 mia. kr. i skattelettelser med tvivlsom effekt på beskæftigelsen, kunne vi have fremrykket offentlige investeringer i skoler og kloakker og mange andre gode ting med den sikkerhed, vi så havde for, at jobbene blev skabt i Danmark.
Vi kunne forbedre mulighederne for en hurtig og effektiv indsats over for medarbejderne i virksomheder, som gennemfører massefyringer, og vi kunne gennemføre en mere offensiv erhvervs- og regionalpolitik, som kunne hjælpe nye job frem i områder, hvor der nedlægges job.
Vi kunne indføre servicejob, så arbejdsløse seniorer kunne få ordinært arbejde og samtidig forbedre den offentlige service og reducere arbejdsløsheden.
Den nuværende regering har gjort for lidt.
Det, den har gjort, har den gjort for sent, og det, den har gjort, har den også gjort på en forkert måde.
Ved årsskiftet lovede statsministeren, at opsvinget nok skulle komme.
Det var ikke længere oppositionens skyld, at arbejdsløsheden steg.
Men var det arbejdsløsheden, regeringen reelt ville bekæmpe?
Var det ikke oppositionen, der jo stod med danmarksrekorden i jobfest?
Nej, noget måtte der jo ske.
Så fik vi en bestikkelsespakke i marts, der lovede et fald i arbejdsløsheden, så det samlede arbejdsløshedstal i 2004 ville være 165.000 arbejdsløse.
Og vi har lige fået at vide, at det aktuelle arbejdsløshedstal er 173.300.
Hvordan når man målet, inden året er omme?
Hvordan synes beskæftigelsesministeren egentlig, det går med det løfte?
Holder det, eller er sandheden ikke nøjagtig den, som omtales i Børsen i dag, nemlig at vi fik skattelettelser uden nye job?
Og holder det, når også finanshuset Nordeas cheføkonom som tidligere citeret i dag siger til Børsen: Meget tyder på, at der ikke skabes nye job i private virksomheder i år?
Spørgsmålet er så, hvad det er for prognoser, regeringen betjener sig af.
For da Danmarks Statistik offentliggjorde arbejdsløshedstallet fra august, ja, endda før det blev offentliggjort torsdag den 7. oktober, viste der sig jo at være en stigning, og så var svaret, at vi var udsat for et statistisk fænomen.
Her mente statsministeren nemlig, at vi i 2005 ville have en højere beskæftigelse end i 2001.
Og det er i den sammenhæng, vi skal bedømme det jobflop, som regeringen har gang i.
I bestikkelsespakken var det afgørende indgreb, at der skulle gang i løntilskudsjobbene.
AF-medarbejderne skulle til at føre valgkamp for Venstre.
Det er jo en statistisk kendsgerning,
at når arbejdsløse sendes i løntilskudsjob, så registreres de ikke længere som arbejdsløse.
Derfor vil arbejdsløsheden falde.
Men hvad sjældent finder vej til den offentlige debat er, at løntilskudsjobbene også tæller med i beskæftigelsen.
Så når Venstre derfor tidligere på året pralede af flere offentligt ansatte, så glemte samme parti at fortælle, at det var en stigning i løntilskudsjobbene i den offentlige sektor, der gav den flotte stigning.
Og da dette statistiske fænomen blev offentliggjort i dyre annoncer, glemte man i øvrigt også at fortælle, at den del af det, der alligevel var ordinære job, skyldtes fru Pia Gjellerups kommuneaftale for 2002.
Så når cheføkonomen fra Nordea, jeg glemte at nævne navnet på før – han hedder Helge Petersen – i dag siger til Børsen, at den offentlige beskæftigelse er steget med omkring 5.000 i år, så vil jeg godt spørge beskæftigelsesministeren, hvor mange af disse 5.000 der skyldes støttet beskæftigelse.
Nu får vi så en bestilling fra ministeren til Arbejdsmarkedsstyrelsen i lighed med den fra 29. marts 2004, hvor der efterlyses data og resultat af beskæftigelsesindsatsen i kommuner og AF, der kan bruges til at vende debatten.
Måske skal vi også have en særlig kommunikationsplan som den fra den 7. april 2004 om, hvorledes strukturreformens beskæftigelsesdel kan sælges til offentligheden.
Men når regeringen og dens spindoktorer er færdige, så står kendsgerningerne tilbage.
Denne regering møder vælgerne med færre beskæftigede og flere arbejdsløse.
Statsministerens og regeringens bestikkelsespakke blev et jobflop, og forsøgene på at anvende statistiske fænomener vil aldrig kunne fjerne det, den almindelige dansker møder, nemlig at truslen om at miste jobbet lever i bedste velgående, fordi det er en del af tusindvis af danskeres hverdag.
Denne regering har gjort for lidt.
Det, den har gjort, har den gjort for sent, og det, den gjorde, var forkert, når det gælder kampen mod arbejdsløsheden.
Jobfesten udeblev.
Vi fik et jobflop i stedet for.
Jeg skal så til slut sige, at vi selvfølgelig kan stemme for det forslag, som er fremsat til vedtagelse af Enhedslisten m.fl.