runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (RV), 2002-12-04:
Jeg må også sige, at jeg stiller mig noget undrende.
For et par uger siden lancerede Det Radikale Venstre et begreb, som vi kalder det intelligente skattestop, og det blev selvfølgelig meget forventeligt negativt modtaget af regeringspartiet Venstre, men det blev faktisk ret positivt modtaget af Det Konservative Folkeparti.
Og det kan måske hænge sammen med, at der ikke helt er koordinering mellem finansordfører og skatteordfører.
Jeg har nemlig et citat fra Børsen af fru Gitte Seeberg, som siger: »Der er ingen tvivl om, at der skal ske en markant skatteforenkling, for som reglerne er i dag, er det stort set kun revisorer, der kan finde ud af dem.«
Det er da noget af et positivt tilsagn.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-12-04:
Jeg kan forstå, at hr. Anders Samuelsen åbenbart kun har lyttet efter en del af min ordførertale, hvor jeg roste de positive konsekvenser, som f.eks. en lettelse ville have.
Det første element, jeg talte om, var forenklingen.
Og der talte jeg faktisk også for, at det er noget, vi flere gange har været meget positive over for og stadig væk er meget positive over for i Det Konservative Folkeparti
Jeg refererede til, at det tidligere i dag var blevet nævnt her fra talerstolen, at vi netop værdsætter dette element, og da refererede jeg til, at andre ordførere havde citeret netop fru Gitte Seeberg her fra Folketingets talerstol.
Til hr. Ole Stavad: Nu er det jo ikke sådan, at jeg er boligordfører, og derfor skal jeg selvfølgelig også sætte mig ind i teknikken i de her forslag.
Derfor har jeg netop forhørt mig specifikt om det her med afskrivningerne, og om det havde en påvirkning også på lejeboligerne, og har fået tilsagn om, at ja, det har det lige netop.
Derfor fremfører jeg så også det.
Det, jeg selvfølgelig henviser til, er den del af boligforliget, hvor der er mulighed for at få et fradrag, hvis man bygger et vist antal lejeboliger under bestemte forhold.
Så skal jeg sige, at nej, vi er bestemt ikke afvisende over for omlægninger.
Jeg troede faktisk også, det fremgik af min ordførertale - og jeg nævnte det for hr. Anders Samuelsen - at vi meget gerne ser forenklinger også på det her område og i det hele taget på skatteområdet.
Og som ministeren også tidligere har nævnt, er vi jo allerede i regeringen i gang med at lave forenklinger, og dem ser vi selvfølgelig meget gerne fortsætter også på det her område.
Der skal heller ikke herske nogen tvivl om, at vi i Det Konservative Folkeparti meget gerne vil arbejde for en decideret skattereform - og det har jeg også nævnt flere gange både her i salen og andre steder - at vi har brug for at ændre det stive, socialdemokratiske system, som var før.
Men vi har det altså også sådan, at vi prioriterer at få sænket personskatten her og nu.
Det har vi desperat brug for for at få flere i arbejde, for at få flere til at arbejde mere og for at bevare den velfærd, vi har her i landet.
Ole Stavad (S), 2002-12-04:
Jeg synes ikke, vi skal bruge tiden til at banke hinanden oven i hovedet med, at der er en eller anden regel.
Der er så mange regler, vi skal prøve at sætte os ind i, så fair nok.
Men det her har ingen påvirkning; det er helt andre regler, man er inde i, end dem, der vedrører det boligforlig, vi har lavet, og derfor kan det ikke påvirke.
Men i forhold til omlægninger synes jeg, der var noget positivt at høre.
Jeg ved godt, at Det Konservative Folkeparti i øjeblikket er bundet af en regeringsaftale og af regeringsgrundlaget, der siger skattestop og sådan noget, men den principielle holdning er fuldstændig afgørende, hvis vi skal kunne komme videre med reelt at gøre noget i forhold til skatten på arbejde.
Hvis det skal hentes alene ved nedskæringer på udgiftssiden, kan man sådan set godt glemme det, når vi ved, at 1 procentpoint på bundskatten koster over 6 mia. kr. Og det her er ikke noget med, om systemet er stift, socialdemokratisk eller noget andet.
Det er et spørgsmål om, at vi skal prøve at få skattesystemet til at hænge sammen på tværs og i øvrigt også passe internationalt sammen med den verden, vi er en del af.
Der hørte jeg det sådan, at De Konservative fortsat gerne vil diskutere med vi andre, hvordan vi kan nå de mål.
Anders Samuelsen (RV), 2002-12-04:
Jeg vil da også godt kvittere for den - sådan hørte jeg det - klare afstandtagen fra det rigide skattestop, som vi lever under i Danmark i øjeblikket, som den konservative ordfører gav udtryk for.
Det ligger på det her punkt jo også fuldstændig i forlængelse af, hvad fru Gitte Seeberg sagde i samme artikel, som jeg henviste til før.
Der står: »De Konservative har skrevet under på skattestoppet, alligevel siger partiets finanspolitiske ordfører, fru Gitte Seeberg, at det er værd at undersøge det radikale forslag nærmere.«
Den nærmere undersøgelse har så, kan jeg forstå, ført til, at Det Konservative Folkeparti på nuværende tidspunkt vender tommelen nedad.
Hvorfor?
Som jeg forstod på det første indlæg, var det, fordi der ikke samlet var tale om nettolettelser, der var bare tale om omlægninger.
Vi har lige hørt, at omlægninger går man så alligevel ind for.
Det er meget svært at finde ud af, hvad det egentlig er, Det Konservative Folkeparti mener på det her område.
I hvert fald er der én ting, der er helt sikker, og det er, at direktøren for Dansk Aktionærforening Claus Silfverberg bliver meget, meget skuffet, for hans kommentar til Det Radikale Venstres forslag var følgende i Børsen: »Vi klapper i hænderne, hvis forslaget vedtages af Folketinget.«
Han bliver skuffet sammen med en række andre fra dansk erhvervsliv, som har efterlyst lige netop det, som Det Radikale Venstre lægger op til her.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-12-04:
Til hr. Ole Stavad kan jeg sige, at jeg muligvis ikke har udtrykt mig klart nok.
Jeg henviste ikke til afskrivningstanker i forbindelse med boligforliget.
Jeg henviste dog til, at der her var tale om afskrivning, og at der i boligforliget var tale om fradrag, altså at man forsøger at tilskynde til boligbyggeri.
Så vil jeg godt garantere hr. Ole Stavad, at vi nok skal få skattelettelser pr. 1. januar 2004.
Vi vil have et forenklet skattesystem, vi vil have et internationalt konkurrencedygtigt skattesystem, som hr. Ole Stavad også nævnte, og så vil vi sikre flere i arbejde.
Men jeg er faktisk meget enig i, hvad ministeren sagde i sin tale, at vi ikke bare skal have små, finurlige omlægninger.
Vi skal have en egentlig reform.
Det er det, vi gerne vil i Det Konservative Folkeparti, at vi får en egentlig reform, hvor vi får et lettere, mere gennemskueligt skattesystem, og hvor vi har nettoskattelettelser i de omlægninger, vi laver.
Ole Stavad (S), 2002-12-04:
Jeg vil kun sige til fru Charlotte Dyremose, at hun jo spænder vores forventninger meget.
Nu har vi jo fået noget af et løfte om, at der kommer forslag, som betyder, at man nedsætter skatten på arbejde den 1. januar 2004.
Det vil vi være meget, meget spændte på.
Men jeg ved ikke, om fru Charlotte Dyremose er opmærksom på, at det første år, hvor skatten på arbejde ikke er faldet, er i forbindelse med de skattekort, der kommer ud nu, altså det første år siden 1994.
Det koster ca. 6 mia. kr.
Så venter vi i spænding på, hvad det er, Det Konservative Folkeparti sammen med skatteministeren kan præstere af forslag med virkning fra den 1. januar 2004.
Anders Samuelsen (RV), 2002-12-04:
I forlængelse af det vil jeg også gerne fuldt ud vedstå, hvad vi i Det Radikale Venstre har været med til at gennemføre i de senere år, bl.a. at vi - for nu at tage et andet element af skatteskalaen - har fået nedsat den samlede topskat fra ca. 70 pct. og så ned til omkring de her 62-63 pct.
Så det er vel også et element, som jeg tror, at De Konservative må kigge misundeligt efter, for det var jo netop noget, vi overtog efter en borgerlig regering.
Men det samlede skatteforslag har De Konservative tidligere afvist - dér, hvor vi letter skatten på arbejde med 5 pct. og faktisk i løbet af 3 år kan komme i en situation, hvor vi ligger med en maksimal skatteprocent på 42 pct. for langt den største del af befolkningen.
Nu lægger vi så det her frem, og hvis det her forslag ikke er en markant forenkling, hvor der kun er én skattesats tilbage - det er jo det, som den konservative ordfører efterlyste, nemlig markante forenklinger - hvad er det så?
Er det her ikke en markant forenkling?
Kan vi ikke godt prøve bare at få en lille forklaring fra Det Konservative Folkeparti på, hvorfor man afviser den finansiering, som vi lægger op til her, hvor det er erhvervslivet, der er med til selv at betale, og hellere vil have, at det skal være lønmodtagerne, der skal betale finansieringen?
Charlotte Dyremose (KF), 2002-12-04:
Jeg skal endnu en gang sige til hr. Ole Stavad, at vi Konservative nok skal arbejde for de skattelettelser, bare rolig.
I forbindelse med at der nu er blevet remset alt det her op med, hvad de her skattesatser har ændret sig til, kan jeg nævne, at samtidig er det jo f.eks. blevet sådan, at flere og flere kommer op og betaler de højere satser.
Det er jo en af de ting, det er bemærkelsesværdigt at se.
Så taler hr. Anders Samuelsen om Det Radikale Venstres samlede forslag.
Det var det forslag, som jeg tidligere nævnte, hvor man letter skatten på arbejde for 1,5 mia. kr. og så finansierer det ved at lægge en byrde på 2 mia. kr. på erhvervslivet.
Det er ikke nødvendigvis sådan, vi i Det Konservative Folkeparti ønsker at lave skattelettelser. Vi ønsker at lave reelle skattelettelser.
Og det er jeg helt sikker på og overbevist om nok skal lykkes i samarbejde med vores udmærkede regeringspartner Venstre.
Foreløbig er det i hvert fald lykkedes ikke at hæve nogen som helst skatter og afgifter i den tid, vi har været i regering.
Det er vi faktisk også lidt stolte af.
Ole Stavad (S), 2002-12-04:
Jeg synes, hr. Keld Albrechtsen kammer stærkt over i sin sidste del af talen i forbindelse med det med bistanden, men det kan vi tage en diskussion om en anden dag, når vi har en anden sag på dagsordenen.
Men jeg er sådan set meget enig med hr. Keld Albrechtsen i, at der må være sket en vildførelse her, for det her svarer bestemt ikke til den radikale sjæl, som jeg oplever den, og som jeg kender den fra mange års godt samarbejde - også på skatteområdet - i regering.
Derfor skal vi jo passe på, at hr. Keld Albrechtsen ikke deltager i vildførelsen.
Den der med at sætte satsen for kapitalafkast op til almindelig indkomstbeskatning skal hr. Keld Albrechtsen lige vende en ekstra gang i hovedet.
Da vi har mest negativt kapitalafkast, vil det betyde, at vi yder større fradrag.
Vi har jo allerede i dag den regel, der siger, at hvis man har mere i renteindtægter, end man har i renteudgifter - det vi kalder positiv nettokapitalindkomst - beskattes man med den højeste sats.
Og det tror jeg er en rimelig fornuftig model, som jeg tror, hr. Keld Albrechtsen vil være enig med mig i, at vi skal holde fast i.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-12-04:
Nu er jeg jo kun vikarierende skatteordfører og ingenlunde en ekspert i samme kategori som hr. Ole Stavad
, så jeg skal undlade at rode mig ind i en diskussion om den der teknik.
Og det hørte jeg faktisk også hr. Stavad sige.
Jeg er så ikke umiddelbart helt overbevist om, at hr. Stavad har ret i den fremstilling, at sådan er det i dag, men det vil jeg så spørge min skatteordfører om med henblik på at få undersøgt, om det virkelig kan være rigtigt, for jeg har fået at vide, at det er det ikke.
Men lad os tage den diskussion ved en anden lejlighed.
Det, jeg hæfter mig ved, og som jeg synes er positivt, er, at Socialdemokratiet og Enhedslisten har det fælles udgangspunkt, at vi i hvert fald skal sikre, at vi ikke, om jeg så må sige, indfører en situation, hvor vi ved at sænke beskatningen af kapitalindkomster fremkalder nye skævheder i skattesystemet.
Ole Stavad (S), 2002-12-04:
Jeg er enig med hr. Anders Samuelsen i, at vi kan vende tilbage til en bearbejdning af de problemer, som har været rejst under debatten her; det er udvalgsarbejdet ganske meget bedre egnet til.
Når hr. Anders Samuelsen så mener, at det her er, fordi vi ikke har set Jullerup Færgeby første gang, må jeg sige for mit eget vedkommende, at jeg sådan set har undret mig, helt fra jeg så det første gang, over, at det her virkelig kunne være gennemtænkt radikal politik.
Jeg er selvfølgelig glad for, at hr. Anders Samuelsen siger, at han vil tage beskeden med og give den videre til hele baglandet.
Nu har De Radikale jo en meget stolt tradition for en gang imellem at invitere folk udefra, når de har deres Nyborg Strand-møder.
Jeg tror såmænd, det kunne være særdeles spændende, hvis vi tog denne diskussion med det radikale bagland, ikke kun for at kritisere det radikale udspil på de punkter, der er, men for at se på alternativerne.
Hvis der skal komme en skattereform, som virkelig fører nogen steder hen, rækker min fantasi ikke til, at den ikke skal rumme både Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet.
De eneste to partier, der har deltaget i dem alle sammen fra midtfirserne og frem til nu, er vore to partier, og jeg tror også, at det bliver os, der bliver bærende på det, vi skal have lavet, der skal være konstruktivt fremover.
Morten Homann (SF), 2002-12-04:
Jeg vil også beklage og sige, at det også er min første chance for at se Jullerup Færgeby, eftersom forslaget mig bekendt ikke har været fremsat her i Folketingssalen før.
Men jeg vil godt have lov til at fastholde min undren og spørge hr. Anders Samuelsen, om ikke det er korrekt, at man godt kunne forestille sig, at man med en ambition om at ville lave forenkling på det her område kunne gennemføre det uden samtidig at skulle lave en lettelse på de 2,2 mia. kr., at man kunne gennemføre en forenkling, uden at det samlet set ville kunne komme til at give en lettelse i den størrelsesorden, og at vi så derefter sammen ville kunne lave velfærdsforbedringer for 2,2 mia. kr. eller kunne gå ud og sige, at vi ville lette skatten på arbejde, helst for de laveste indkomster, med de 2,2 mia. dejlige kroner, vi fik ud af det.
Det kunne da være en god ambition, og det ville jo være muligt, er det ikke rigtigt?
Anders Samuelsen (RV), 2002-12-04:
Jeg skal ikke afvise, at det er en mulighed, men jeg har ikke set SF komme med det forslag endnu, så jeg vil da opfordre SF's skattepolitiske ordfører til at trække i arbejdstøjet og se at komme i sving, så skal vi da gerne tage stilling til det.
Man kan jo forenkle på mange måder.
Man kan bare lægge én skattesats på 100 pct., så vil der ikke engang være 2,2 mia. kr. i underskud.
Men lad os se på det, når SF trækker i arbejdstøjet og kommer med et godt forslag.
Til hr. Ole Stavad vil jeg sige, at sådan en næsten omvendt invitation, som der blev lagt op til, tager jeg gerne imod, og vi kunne jo starte, for nu at nå et større publikum end Nyborg Strand-stævner i Det Radikale Venstre, i Det Radikale Venstres medlemsblad med en debat, der er frem og tilbage. Men i øvrigt er jeg helt enig i, at sådan som tingene ser ud på nuværende tidspunkt, og som jeg kunne forestille mig de ser ud de næste par hundrede år, har jeg i hvert fald også svært ved at forestille mig, at det ikke bliver skattereformer, hvori både Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre indgår, som kommer til at drive udviklingen frem - ikke mindst når vi som på nuværende tidspunkt er oppe imod et skattestop, som er blokerende for alt.
Marianne Jelved (RV), 2002-12-04:
Jeg forsøgte simpelt hen at sige det samme, som vi sagde i 1995, at begrebet etnisk minoritet og registrering er noget, vi er lidt betænkelige ved.
Men det har ikke noget med bureaukrati at gøre.
Hvordan afgrænser man det?
Dernæst forekommer det os lidt betænkeligt, i hvert fald noget, man bør overveje meget nøje, hvorvidt det offentlige skal registrere på baggrund af etnisk minoritet.
Det er vi tilbageholdende over for; derfor kan vi ikke støtte SF's forslag, som det ligger. Men vi vil meget gerne gå ind i en konstruktiv dialog
om, hvordan vi kan fremme den ædle kappestrid imellem kommunerne, i virkeligheden efter samme devise, som politiet har lagt ud med ved at ønske sig en sammensætning af politikorpset, som afspejler det danske samfund
Mikkel Dencker (DF), 2002-12-04:
Jeg synes, det er et udmærket udtryk for den fordelingspolitik, vi står for: Når der skal deles gaver ud i form af skattelettelser, vil vi gøre det på arbejdsindkomster.
Og det skal være de laveste
arbejdsindkomster, der først og fremmest skal have glæde af det.
Fremmedgørelsen over for skattesystemet svækker følelsen af retfærdighed i skattebetalingen.
Og uoverskueligheden i skattelovgivningen gælder også kapitalbeskatningsområdet og aktieavancebeskatningen, som det foreliggende forslag vedrører.
Så langt er Dansk Folkeparti enig med forslagsstillerne.
Til gengæld kan vi ikke tilslutte os
forslagsstillernes finansiering.
Forslagstillerne vil have beskattet kapitalindkomst og aktieindkomst med samme sats, nemlig kommuneskattens.
Og ved positiv nettoindkomst over 100.000 kr. inden for de nævnte områder beskattes den del, der er over 100.000 kr., med yderligere 10 pct. Dermed beskattes nogle hårdere, mens andre slipper billigere i forhold til den nuværende ordning.
Omlægningen af beskatningen giver dog en nettoudgift på over 2 mia. kr.
Derfor har lettelsen på kapital- og aktiebeskatningen en lavere prioritet, og Dansk Folkeparti kan ikke tilslutte sig skattelettelser på dette område, da vi mener, at det sker i den forkerte rækkefølge. Hvad angår finansieringen, vil Dansk Folkeparti ikke
være med til at stille erhvervslivet ringere, som man gør ved at ville forringe afskrivningsmulighederne.
På den baggrund agter Dansk Folkeparti at stemme imod beslutningsforslaget.
Ole Stavad (S), 2002-12-04:
Nu har jeg ikke lukket øjnene og sagt, at vi godt kan nedsætte bygningsafskrivningerne til 3 pct., men jeg har sagt, at 5 pct. nok er i overkanten.
Det var det sådan set også, da vi indførte det.
Jeg var selv skatteminister på det tidspunkt, og det kompromis, jeg måtte indgå, endte på 5 pct. Det er næsten, så jeg ikke kan få mig selv til at sige det, men det var ikke mindst landbrugsmafiaen i SF, der var årsag til, at det kom til at hedde 5 pct. i stedet for 4 pct.
Regeringens forslag var faktisk, at vi landede på 4 pct.
Det mener jeg stadig væk ville være en ordentlig og fornuftig afskrivningsprocent, der tilgodeser muligheden for, at man løbende har fradrag for den værdiforringelse, der sker. Det er ikke noget, vi har stående som et forslag, vi er kommet med.
Vi siger bare, at finansieringselementet er vi helt parat til at diskutere, både med De Radikale og med De Konservative, som jo også gerne vil have nedsat skatten på arbejdsindkomster.
Der bliver vi i hvert fald enige, som jeg har forstået det.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2002-12-04:
Vi mener også, at magten skal deles imellem de forskellige politiske niveauer i samfundet.
Klaus Hækkerup (S), 2002-12-04:
Jeg er jo i den for mig beklagelige situation, at jeg ikke kan takke for nogen velvillig modtagelse af vores i øvrigt, synes jeg selvfølgelig, udmærkede forslag.
Jeg skal dog sige, at jeg synes, der var gode takter i både det, hr. Knud Erik Kirkegaard og det, hr. Mogens Nørgård Pedersen tilkendegav som holdninger.
Lad mig allerførst sige til fru Gudrun Laub - og rette en misforståelse - som mener, at det forslag, der er fremsat her, svarer til Socialdemokratiets regler, at det gør det ikke.
Så det svarer ikke til vores regler.
Og så må jeg også sige, at der ligesom har været en opfattelse af, at det var et andet lovforslag end det, vi faktisk har skrevet - selv om vi har gjort os meget umage med det - vi har debatteret i dag.
Jeg vil gerne understrege, at det her lovforslag alene omfatter fuldtidsaflønnede heltidsjob i det offentlige.
Det omfatter ikke formænd for udvalg, bortset fra den der specialitet, at der er nogle kommuner, hvor udvalgsformændene er borgmestre, men kaldes udvalgsformænd.
Det er udelukkende heltidsjob, der er fuldtidsaflønnede, vi sigter mod med lovforslaget.
Når de to misforståelser er rettet, vil jeg også godt sige, at vi synes, det var naturligt at følge op på den enstemmighed, der var i Europaudvalget om at indføre forbud mod dobbeltmandater mellem folketingsmedlemmer og europaparlamentsmedlemmer, med også at indføre forbud mod, at man kunne være borgmester i en kommune og medlem af Folketinget eller borgmester i en kommune og medlem af Europa-Parlamentet.
Der må dog være lige så langt at rejse for en borgmester, der er medlem af Europa-Parlamentet, som for et folketingsmedlem, der er medlem af Europa-Parlamentet.
Jeg vil også godt sige til hr. Mogens Nørgård Pedersen
fra Kristeligt Folkeparti, at netop det hensyn, som han fremhævede i sin ordførertale, jo er det, der også er taget ved at skrive i den kommunale styrelseslov, at man ikke kan være borgmester i en amtskommune og borgmester i en primærkommune samtidig.
Her er der fastlagt en klar adskillelse.
Det var den, vi også havde ønsket indført i øvrigt.
Jeg tror, det var fru Gudrun Laub, der også var inde på, at de politiske partier og deres medlemmer selv må afgøre, om man vil opstille folk til dobbeltposter eller ej. Jeg vil for det første sige, at det godt kan ske, at man kan afgøre, om man vil have dem opstillet, men man kan jo ikke afgøre, om de bliver siddende i dem, hvis de bliver valgt til dem.
For det andet har det desværre vist sig at være en alt for usikker kontrolmekanisme, sådan som vi har set det i Farum for nylig.
Hvis man er i tvivl, og hvis fru Gudrun Laub er i tvivl, kan hun jo bare spørge de to Venstreforeninger, hvorfor der nu er to Venstreforeninger i Farum Kommune, nemlig en, der gerne vil have, at man kontrollerer det, og en, der ikke vil have, at man kontrollerer det.
Med disse bemærkninger skal jeg sige, at vi ser frem til udvalgsbehandlingen, og vi skal også nok bede om ministerens kommentar til både det politiske indhold og det juridiske indhold i lovforslaget.
Gudrun Laub (V), 2002-12-04:
Hr. Klaus Hækkerup fremhævede, at Socialdemokraternes interne regler er betydelig strengere end det lovforslag her, og det tror jeg såmænd også er almindeligt kendt.
Man kan stille op og blive valgt flere steder.
Hr. Ole Stavad fremhævede, at ved sidste valg kunne man stille op tre steder og blive valgt tre steder, og først bagefter var det kendt, hvem der blev borgmester, og at det selvfølgelig var besværligt, og så måtte der tages stilling.
Det er vel netop vilkårene i et folkestyre.
Mener hr. Klaus Hækkerup ikke, at det kan være lidt forkert i forhold til vælgerne, når man stiller op og bliver valgt, at man så ikke også er parat til at påtage sig arbejdet?
For man kunne jo lige så godt sige, at når vælgerne har vist en person tillid og f.eks. ønsker, at en bestemt person skal sidde tre steder, er det måske netop, fordi de ønsker den person til stede tre steder.
Klaus Hækkerup (S), 2002-12-04:
Jo, jeg mener da bestemt, at grundholdningen skal være, at man generelt skal påtage sig de job, man stiller op til.
Jeg vil så bare have lov at spørge fru Gudrun Laub: Var det det, hr. Helge Sander gjorde, da han kort tid, efter at han var blevet valgt til borgmester, blev minister?
Gudrun Laub (V), 2002-12-04:
Nu er rækkefølgen vist ikke, at det er hr. Klaus Hækkerup, der stiller spørgsmål til mig, men omvendt.
Men det, hr. Klaus Hækkerup efterlyste, var en form for kontrol med dem, der stiller op og bliver valgt.
Jeg synes, det er noget ufint i forhold til vælgerne, hvis ikke man er klar til også at påtage sig det job, man stiller op til.
Når nu hr. Klaus Hækkerup blander hr. Helge Sander ind i det, er hr. Helge Sander jo ikke medlem af Folketinget.
Der kan ske så meget i løbet af en periode på 3-4 år, og det kan ske for os alle sammen.
Nogle bliver syge, nogle dør, og nogle får andre job, og nogle rykker til udlandet.
Det kan ske undervejs, og der er jo ikke noget ejendommeligt i, at nogen siger ja til at blive minister, og man kan heller ikke før et valg vide, om man har mulighed for det.
Men hvis en person har mulighed for at blive borgmester, mener man så virkelig ikke, at der kan være en vis fordel ved, at der er personer, som kan være flere steder på en gang og binde bro ved at flytte sig?
Klaus Hækkerup (S), 2002-12-04:
Jo, jeg kan bekræfte over for fru Gudrun Laub, at jeg generelt mener og vi generelt mener, at man skal påtage sig de job, man stiller op til.
Og jeg vil også godt sige, vi er helt enige i, at man skal respektere dødsfald.