runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrete Auken (SF), 1997-11-28:
Da sagen ikke har været gennemgået i denne sal, men kun i pressen, skal vi lige for fuldkommenhedens skyld fortælle, hvad det var, der skete. Der kom et pres på Borgerrepræsentationens mindretal/flertal, hvad det nu var, den 17. april.
Hvis man makkede ret, og det vil sige stemte for de dér meget, meget store overtrædelser af lokalplanen, og det er en overtrædelse af byggereglementet, der er virkelig en overtrædelse af så meget - jeg siger det bare - hvis man makkede ret, var det i orden, så kørte den bare videre.
Men hvis man ikke gjorde det, hvis man ikke gjorde det - og det ved jeg skete aftenen før - så ville man udsætte hele sagen eller skrinlægge den.
Jeg kendte godt planen, for jeg havde hørt den fra Michael Christiansens, altså teaterchefens, rådførerinde.
Jamen det kan godt være, at kulturministeren ryster på hovedet, men sådan var det.
Den 18. april om formiddagen går beskeden ud om, at det her udsættes, med den mest absurde begrundelse vi endnu har set - af hensyn til byggestoppet.
Det er ministerens påberåbelse af respekten for det lokale folkestyre, som jeg synes er lige på kanten af at være kvalm.
Da vi i sin tid i SF prøvede at få det her gjort til en lovsag og simpelt hen få en anlægslov om det her, blev vi afvist, ikke mindst fra regeringens side, ikke mindst fra Socialdemokratiets side - må jeg så også sige til hr. Søren Hansen - med, at det ville være manglende respekt for det lokale selvstyre.
Jeg synes måske, det var en lidt tynd begrundelse at sige, at det hele skulle ende i en lokalplandebat.
Men det klamrede man sig til på det tidspunkt.
Da så kulturministeren, som åbenbart bliver gennet lidt rundt i manegen af forskellige, finder ud af, at nu har han altså pligt til at køre det her igennem, går han ud og knægter det lokale selvstyre, så det simpelt hen er en pinlighed uden lige.
Og jeg ved, at rundt om i kredsene siger man: Hvad er det, den mand gør? Hvad er det, den mand gør?
Han tror, at han bare sådan kan flytte på det og så håbe på et bedre resultat efter borgerrepræsentationsvalget.
Det lokale folkestyre har så også svaret igen ved at sammensætte en borgerrepræsentation, som jeg synes at kulturministeren nu skulle tage at være en lille smule lydhør over for.
Så vil jeg godt rose Venstres ordfører for, at man ikke bare har været lydhør over for det lokale folkestyre, men også over for argumenter, hvor altså Kulturministeriet stort set har været argumentresistent.
Ester Larsen (V), 1997-11-28:
Jeg synes, det har været ubehageligt at følge de mange trusler, der fra regeringspartiernes side har været rettet mod Borgerrepræsentationen i København.
Man har sagt, at hvis man ikke accepterede den model, der var til behandling, fik man ikke noget.
Jeg efterlyser, på hvilken baggrund man er kommet med disse trusler, når Venstre og for øvrigt også Det Konservative Folkeparti har udtalt, at man fortsat ønsker en løsning af teatrets problemer.
Jeg synes, det har været upassende.
Det har været lige så upassende som de afsløringer, der har været om, hvorfor og hvem der har lovet hvem, hvor teatret skulle bygges.
Men Venstre står fortsat ved, at vi ønsker teatrets problemer løst på den måde, som bedst sikrer opgavevaretagelsen.
Søren Hansen (S), 1997-11-28:
Mange tak for den historiske gennemgang - overordentlig spændende.
Det har nu ikke meget med sagen at gøre.
Tak for meldingen om, at Venstre fortsat gerne vil have løst Det Kongelige Teaters problem, men har det noget som helst med sagen at gøre?
Det, der har med denne sag at gøre, er, at vi, efter at have drøftet sagen igennem en lang periode, bøjet os mod hinanden, fandt et flertal, som kan løse den opgave, vi står over for.
Står Venstre bag den aftale, eller står Venstre ikke bag den aftale?
Det er spørgsmålet.
Ole Stavad (S), 1997-12-02:
Man skulle måske minde om, at justitsministeren lige har lavet et tillæg til politiforliget, som angiveligt betyder, at vi får flere ressourcer også til at overvåge, at der ikke er nogen, der kommer ind i Danmark - også efter Schengen er en del af vores grundlag - som ikke er berettiget til at komme ind i Danmark.
Men jeg synes i øvrigt, det var ret smukt at se, hvordan de tidligere alliancepartnere, Dansk Folkeparti og Fremskridtspartiet, støtter hinanden.
Men når man spørger, om ikke det betyder, at dele af Schengensamarbejdet flyttes over i søjle 1,
vil jeg sige: Ja, det gør det.
Men det betyder også, at der stadig væk er et fuldt mellemstatsligt grundlag for Danmarks vedkommende.
Man står efterhånden og funderer over, om det er sådan, at anken egentlig er, at vi har et forbehold, der betyder, at vi ikke kan stemme på det her område.
Er det det, der er problemet?
Er problemet, vil jeg spørge hr. Thulesen Dahl, at Danmark har fraskrevet sig retten til at stemme på de her områder, fordi vi har et forbehold, og at man så er enig på modstanderside om at rejse landet rundt og sige, at man vil ud af Schengen?
Det har bare ikke noget med Amsterdam at gøre, men det er da godt, at der er et enkelt punkt, som modstanderne er enige i.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-12-02:
Det er jo egentlig pudsigt, vil jeg sige til hr. Ole Stavad, at her har tilhængerne af Amsterdamtraktaten gået og påstået
i månedsvis, at unionsmodstanderne var ikke enige om én eneste ting
Hvad skulle man dog gøre, hvis man fik et nej?
Man kunne jo ikke svare nogen som helst, der spurgte: Hvad var det I ville?
Så har vi her ét punkt, hvor jeg har hørt, at alle unionsmodstandere, alle, der anbefaler et nej, faktisk er enige om, at det er et ret væsentligt punkt, at vi ikke vil afskaffe vores grænsekontrol. Så siger hr. Ole Stavad nu, at det er et problem i forbindelse med afstemningen, at vi render rundt til møder og siger, at det vil vi gerne være fri for.
Jeg synes, at det er en forunderlig måde at debattere på.
Jeg må også sige til hr. Ole Stavad, at selvfølgelig er der en sammenhæng.
Det er der, al den stund den nye traktat gør grænsespørgsmålet til et overstatsligt spørgsmål.
Så er det rigtigt, at der er en særlig tekst, som knytter sig til Danmarks forhold til det overstatslige samarbejde, men jeg har ikke hørt hr. Ole Stavad med ét eneste argument fornægte, at det overstatslige samarbejde om grænsespørgsmål vil lægge et pres på Danmark for at følge de samme regler, uanset hvad det så i øvrigt er for et grundlag, Folketingets flertal siges at basere sin tilslutning på.
Det vil skabe et pres, og derfor er det fornuftigt, at vi siger nej til, at grænsespørgsmål skal være overstatslige i EU.
Så vil jeg sige til hr. Svend Aage Jensby, som siger, at det er uansvarligt og naivt af mig at sige, at vi kommer den organiserede kriminalitet til livs ved at have nogle mennesker siddende ved grænsen og kigge efter biler, st det sagde jeg ikke.
Jeg sagde bare, at en af måderne at være med til at forhindre grænseoverskridende kriminalitet på, naturligvis er at have grænsepoliti.
Det er selvfølgelig at have kontrol ved grænsen.
Det udelukker da ikke, at man gør nogle af de andre ting.
Han siger først, at vi skal afskaffe grænsekontrollen, og så siger han, at vi er nødt til at sætte noget andet i stedet.
Jeg siger: Hvorfor i alverden ikke gøre noget af begge dele?
Holger K. Nielsen (SF), 1997-12-02:
Jamen det har da ikke noget med den her sag at gøre.
Det har noget at gøre med nogle fuldstændig legitime krav om at få indsigt i, hvordan registrene bygges op, om at have sikkerhed for, at det sker på en ordentlig måde.
Det er målsætninger, som regeringen jo selv er enig i.
Hvorfor det skal kædes sammen med halvfjerdserteknologifjendskhed, er mig fuldstændig uforståeligt.
Det viser måske noget om, hvor dårlig en sag
ministeren har på det her punkt, når han ser sig nødsaget til at bruge så usaglige og så demagogiske argumenter. Til hele debatten om proceduren i det her: Ministeren siger, at han ikke vil dynge Folketinget til med papirer.
Nej, det er jeg fuldstændig enig i, men når der er tale om relevante papirer, så har regeringen en klar forpligtelse til at give Folketinget fyldestgørende oplysninger.
Svend Aage Jensby (V), 1997-12-02:
Det er kun en kort bemærkning til hr. Thulesen Dahl.
Jeg synes faktisk, det er måske et stærkt ord at bruge, at det er ved at være politisk uansvarligt, når man vil bilde folk sådan noget ind, som hr. Thulesen Dahl tager rundt i landet og gør, nemlig at det vil vælte ind over landets tidligere grænse med kriminelle, fordi vi nu har fjernet grænserne, hvad vi i øvrigt gjorde i 1986.
Det vidner om, vil jeg sige til hr. Thulesen Dahl, en total mangel på, hvordan den internationale kriminalitet udvikler sig.
Jeg har stor respekt for de brave toldere og politifolk, der har opereret ved grænsen i tidligere tider, men hvor er det naivt at tro, at fordi man sidder i en grænseboks og kigger efter nogle pas og nogle tilfældige biler, at så skulle den organiserede kriminalitet, som udøves på et højt niveau med metoder udtænkt af dygtige mennesker, gå lige i fælden, fordi der sidder en tolder og en politimand nede ved grænsestationen.
Det tillader jeg mig at kalde naivt.
Det kan vi undgå; vi kan fange dem ved det her system.
Ole Stavad (S), 1997-12-02:
På sin vis har jeg en vis forståelse for hr. Thulesen Dahls og andres lyst til at prøve at få diskussionen om Amsterdamtraktaten forvirret ved at bringe elementer - og i øvrigt på et forkert grundlag - ind i diskussionen.
Derfor vil jeg godt stille et afklarende spørgsmål til hr. Thulesen Dahl.
Er hr. Thulesen Dahl ikke enig i, at fuldstændig uafhængig af, om et flertal af danskerne stemmer ja eller nej den 28. maj, er det det danske Folketing, der på et mellemstatsligt grundlag kommer til at tage stilling til eventuelle ændringer i det fremtidige Schengensamarbejde?
Det mener jeg står fuldstændig klart efter denne debat
her i Folketinget
, i og med at et klart flertal har tilkendegivet, at vi ønsker dette Schengensamarbejde og helt uafhængigt af folkeafstemningen den 28. maj.
Derfor er det et forsøg på at bilde befolkningen ind, at de tager stilling til noget, som de ikke kommer til at tage stilling til.
Annette Just (FP), 1997-12-02:
Jeg vil gerne spørge hr. Kristian Thulesen Dahl, om han ikke er enig med mig i, at når Danmark nu har fået sagt nej den 28. maj, har vi derved forhindret, at dele af Schengenaftalen bliver ført over i søjle 1 og derved bliver et overnationalt område for den største del af EU.
Kent Kirk (KF), 1997-12-02:
Selvfølgelig er det godt, at der er et enkelt punkt, modstanderne er enige i.
Men det skulle så bare gerne være et punkt, som stod til troende.
Det dér med at konstruere et eller andet punkt, og så sige, at det er vi så enige om, det nytter jo ikke ret meget.
For hvad er kendsgerningen, hr. Thulesen Dahl?
Hvis det flertal, der har vedtaget Schengenkonventionen her i Folketinget, står ved, også efter folkeafstemningen den 28. maj, at vi vil være med i det samarbejde, så kan hr. Thulesen Dahl og de forenede modstanderpartier jo ikke gøre noget ved det.
Så enkelt er det.
Det er situationen.
Det gør vi ud fra den betragtning, at der er 80 millioner grænsepassager over den danske grænse om året, og vi synes, det er godt, at de 80 millioner eller de fleste af de 80 millioner kan foregå frit, at befolkningen kan bevæge sig frit.
Er der så nogle få, der vil misbruge den frihed,
vil vi sætte ind på en anden led, og det er så det, vi gør med Schengensamarbejdet.
Så den enighed, der er konstrueret her, kan ikke bruges til ret meget efter den 28. maj.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-12-02:
Jeg håber, det en dag lykkes os at få vedtaget, at borgerne - ved at tilkendegive det med et vist antal underskrifter - kan kræve folkeafstemning om et bestemt emne, for så ville det lykkes Dansk Folkeparti, tror jeg, at få en folkeafstemning alene omkring Schengenspørgsmålet og det her med afskaffelse af grænsekontrol.
Jeg tror faktisk, der vil være et meget stort flertal i den danske befolkning for at stemme for, at det skal Danmark ikke være en del af.
Men hr. Kent Kirk vil jo ikke give os den chance.
Hr. Kent Kirk og hr. Ole Stavad vil jo ikke sikre, at vi får en folkeafstemning specifikt om det emne.
Det vil jeg meget gerne udfordre de to herrer til.
Så vil jeg sige: Dansk Folkeparti tror faktisk på, at det har en præventiv effekt at have grænsekontrol.
Der er ingen tvivl for os om, at selv om det ikke standser al organiseret kriminalitet at have grænsekontrol, så har det en præventiv effekt, og den præventive effekt kan man ikke tale sig fra, uanset hvor meget man forsøger.
Man kan sagtens henvise til nogle kriminalitetsformer, som jeg anerkender man ikke tager ved grænsen, som man skal samarbejde om på andre leder og kanter, men det gør altså ikke, at selve det at have grænsekontrol ikke giver en præventiv effekt.
Men sådan ser vi ikke på det i Dansk Folkeparti.
Vi ser på, at hvis man skal have selvstændige, suveræne lande, er det naturligt, at der er grænsekontrol mellem de selvstændige, suveræne lande.
Det har ikke noget at gøre med en debat om, om der i et samfund i øvrigt skal være grænsekontrol internt i landet.
Det går vi selvfølgelig ikke ind for.
Ole Stavad (S), 1997-12-02:
Jeg synes, det er lidt ærgerligt i nogle af de her diskussioner, at det stort set er umuligt at komme til at diskutere realiteter, fordi der tilsyneladende er nogen, der har så utrolig stor lyst til at forsøge at forvirre - og ikke engang forvirre folk på et højere niveau.
For det, der ligger i det her samarbejde, rummer jo netop det, at man får en forstærket grænsekontrol ved vore ydre grænser.
Derfor er det i fuldstændig overensstemmelse også med de anbefalinger, diverse er kommet med, at der er et behov, samt at vi så sætter ind og sikrer, at vi i fællesskab opbygger muligheder for at bekæmpe den internationale kriminalitet.
Altså det er jo en illusion fra fortiden, hr. Thulesen Dahl lever på, fra dengang man agede med stude, hvis man tror, at man kan foretage effektiv kontrol ved grænsen af det, der foregår imellem lande, der samarbejder så massivt, som det sker inden for EU.
Derfor er det, vi laver her, et forsøg på at bekæmpe international kriminalitet med et grænseoverskridende samarbejde, og hvis man ikke gør det, er man nyttige idioter for dem, der forestår den internationale kriminalitet.
Kent Kirk (KF), 1997-12-02:
Jeg forstår, at Dansk Folkeparti i virkeligheden ønsker sig tilbage til det gamle Sovjetunionen.
Dér havde man jo virkelig kontrol med folks bevægelighed.
Altså hvis man skulle rejse fra Moskva til Skt. Petersborg, skulle man opgive, hvornår man kørte ud af byen, og man blev kontrolleret hen ad vejen osv. Da var det virkelig et kontrolsamfund, som fungerede. Det er ikke det samfund, vi går ind for.
Vi går ind for, at borgerne skal have fri bevægelighed, og så må vi gribe til andre midler for at bekæmpe den grænseoverskridende kriminalitet, og der har hr. Ole Stavad jo ret i, at den grænseoverskridende kriminalitet har aldrig respekteret grænser, selv om man har kontrolleret alle lovlydige borgere.
Det har jo aldrig været tilfældet.
Men jeg må altså konstatere, at den enighed, som hr. Thulesen Dahl har beskrevet her fra talerstolen, er en enighed, som bygger på luftkasteller.
For det vil jo stadig væk være sådan, at efter den 28. maj står de partier, som har sagt ja til Schengenkonventionen, ved deres ja - også efter den 28. maj.
Derfor kan man ikke stikke befolkningen blår i øjnene og sige: Stemmer man nej til Amsterdam, slipper man
også for Schengenkonventionen
Det passer ikke.
Ole Stavad (S), 1997-12-02:
Først vil jeg sige, at jeg synes, vi kan tage en vældig nyttig diskussion om, hvordan vi skal have grænsekontrollen.
Men det, der fik mig til at bede om ordet, var sådan set for at rette en tak til hr. Thulesen Dahl.
Men det er jo det gode og glade og endelige bevis på, at den afstemning, som vi får den 28. maj, ikke er og aldrig kan blive nogen form for folkeafstemning om Schengen.
Det er nemlig vedtaget, og det er der et flertal, der står bag her i Folketinget - også efter 28. maj uanset udfaldet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-12-02:
Jeg glæder mig til den dag, hvor regeringspartierne og de øvrige tilhængerpartier vil fortælle Folketinget, hvad de agter at gøre, når danskerne har stemt nej den 28. maj - hvis det bliver så godt, at danskerne gør det - det har vi nemlig ikke fået noget som helst svar på endnu.
Jeg går imidlertid ud fra, at regeringspartierne og tilhængerpartierne i øvrigt vil sætte sig ned og prøve at fortolke, hvorfor danskerne stemmer nej, ligesom de gjorde det sidste gang i 1992.
Hvis man gør det fra tilhængerside, hvor man sandsynligvis ikke inddrager Dansk Folkeparti i diskussionen, vil man nok nå frem til nogle punkter, man bliver nødt til at revidere i traktaten, hvis man skal prøve at få et ja på et senere tidspunkt.
Det er nok sådan, det vil gå, uanset om vi i Dansk Folkeparti ønsker det eller ej.
Så tror jeg også, at et af de punkter, som hr. Ole Stavad må sande, man bliver nødt til at tage med i diskussionen, bliver Schengensamarbejdet.
Det bliver Schengenkonventionen.
Det tror jeg på.
Jeg vil næsten sige, at hvis det ikke bliver det, så vil det vise en utrolig foragt for en stor del af de danskere, der har stemt nej.
Så jeg håber, at resultatet bliver, at det kommer i spil.
Alt andet vil være en hån.
Sonja Albrink (CD), 1997-12-02:
Ligesom da Schengensamarbejdet blev debatteret i foråret, har Enhedslisten i dag taget en lille brik ud af det store spil og sagt: Her er noget galt!
Men i det informationssystem, som vi selvfølgelig må have i Schengensamarbejdet, må der jo ikke foretages én eneste registrering, som ikke er i overensstemmelse med de almindelige danske registerregler.
Og det er da ikke så skræmmende, at den udvidede brug af de danske registreringer følger den udvikling, der jo sker i den del af verden: Menneskevandringen bliver større og går hurtigere, kriminaliteten stopper ikke ved landegrænserne
, og en masse samfundsforhold bliver mere og mere internationaliserede.
Det stiller selvfølgelig større krav til det samarbejde, der skal ske mellem myndighederne på forskellige niveauer, også til politisamarbejdet, og det kræver altså en udvidelse af samarbejdet omkring registreringer.
Så langt, så godt.
Vi har da heldigvis opnået flertal for, at vi skal være med i samarbejdet, og at vi derfor også skal være med i Schengeninformationssystemet og i det, der hedder SIRENE.
Men jeg har forstået, at man håber på, at Danmark kan komme med i samarbejdet fra år 2000, og i CD håber vi ikke, at man udskyder den dag yderligere, for det samarbejde, der er indgået i Schengenregi, er efter vores mening kun til Danmarks fordel, og den kontrol af informationssystemet, der er aftalt, føler vi os i CD trygge ved.
Så jeg skal slutte med at sige, at CD ikke kan stemme for det af Enhedslisten fremsatte forslag til vedtagelse.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-12-02:
Jeg bliver nødt til at sige til hr. Ole Stavad, at det ikke kun er Dansk Folkeparti, der mener, at der vil være en fordel i at have grænsekontrol.
Det er ikke kun Dansk Folkeparti.
Det er heller ikke kun andre organisationer eller partier, der anbefaler, vi stemmer nej til Amsterdamtraktaten, der mener, at det er en fordel at have grænsekontrol.
Det er faktisk en stor del af dem, der arbejder med det i det daglige.
Det er faktisk G7-landene, som jeg tidligere har refereret til heroppefra, som også mener, at det er en fordel, og som faktisk har lavet en anbefaling med hensyn til, hvordan man kommer international terrorisme og kriminalitet til livs, og en af deres anbefalinger er, at man forstærker grænsekontrollen mellem landene.
Så det er ikke kun Dansk Folkeparti, der har den opfattelse, vil jeg sige til hr. Kent Kirk, at det vil være en fordel, at man forstærker grænsekontrollen
, hvis man altså ønsker at komme grænseoverskridende kriminalitet til livs.
Men sagen er, at både hr. Ole Stavad og hr. Kent Kirk ved jo godt, at rækkefølgen i det her spørgsmål har været helt anderledes.
Rækkefølgen har været, at man først sagde, at man skulle have fri bevægelighed for personer mellem EU-landene, og dernæst har man sagt: Så bliver vi nødt til at sætte noget i stedet for, som kan prøve at komme den ekstra grænseoverskridende kriminalitet til livs, som selvfølgelig er en følge af det.
At der er øvrig grænseoverskridende kriminalitet, som vi selvfølgelig skal samarbejde med andre lande om at komme til livs,
er vi enige om.
Svend Aage Jensby (V), 1997-12-02:
Ja, det er jeg, fordi jeg har læst aktivitetsrapporten.
Her kan man tydeligt læse på side 8, at der står alt det, som hr. Albrechtsen netop fremhæver.
Men det er jo nogle af de henstillinger, man har gjort, og som jeg forventer, at bl.a. regeringen og de øvrige landes regeringer sikrer bliver bragt på plads.
Annette Just (FP), 1997-12-02:
Jeg lyttede med den største forundring til ministerens besvarelse lige før.
Tænk, ministeren turde ligefrem at gennemgå denne motiverede dagsorden, som ikke hedder sådan mere, punkt for punkt og sagde: Vi er enige i det her, og vi vil prøve på at gøre noget.
Ministeren glemte nu godt nok det sidste punkt, for det havde han allerede i går rent faktisk aftalt med Retsudvalgets formand og Europaudvalgets formand.
Ministeren bruger det som begrundelse for, at han vil gå imod.
Jamen undskyld, hvad er det for en begrundelse: Fordi jeg er enig, går jeg imod?
Det kan den danske regering da ikke stå og sige i Folketingssalen.
Der er da noget helt vanvittigt i det, og hvis folk udeomkring ikke kan se, at nu rabler det for den danske regering, så ved jeg snart ikke, hvad der skal til.
Keld Albrechtsen (EL), 1997-12-02:
Jeg vil gerne sige tak til hr. Kirk for den del, der angik
den parlamentariske kontrol, og jeg forstår, at vi er enige om, at Schengensagerne skal behandles på samme måde i forhold til Folketingets Europaudvalg og Retsudvalg, som EU-sagerne bliver det i dag.
Så har jeg kun ét spørgsmål: Betyder det også, at vi er enige om, at regeringen i væsentlige sager skal søge mandat?
Kent Kirk (KF), 1997-12-02:
Vi har jo en mulighed for, at vi internt kan rejse det i Europaudvalgets underudvalg med henblik på at diskutere de her ting.
Jeg synes altså umiddelbart, at det lyder rigtigt, men har regeringen væsentlige - hvad kan man sige - synspunkter for, at det ikke skal være sådan, er vi selvfølgelig også parat til at lytte til dem.
Frank Jensen (S), 1997-12-02:
Grunden til, at jeg tager ordet på dette tidspunkt i debatten, hænger samme med, at der nu også fra hr. Kent Kirks side er stillet et direkte spørgsmål om regeringens vilje til at indgå en ny procedure med Folketinget, når det drejer sig om forelæggelse af Schengensager over for Folketinget. Jeg har på et meget tidligt tidspunkt tilkendegivet, at det er regeringen indstillet på.
Det gjorde jeg allerede i forbindelse med behandlingen af ratifikationslovgivningen i foråret her i Folketinget.
Jeg kan endvidere oplyse over for Folketinget, at jeg så sent som i går havde et møde med formanden for Europaudvalget og formanden for Retsudvalget, hvor jeg forelagde en ny procedure, der omfatter, at vi går over til at gøre det samme, som vi gør med EU-sager.
Forslaget går ud på, at forud for et eksekutivgruppemøde forelægges sagerne i form af et aktuelt notat for Folketingets Europaudvalg og Retsudvalg, og forud for selve eksekutivkomiteens møde møder jeg op på regeringens vegne - og også indenrigsministeren, når der måtte være sager på, der vedrører indenrigsministerens område - og forelægger sagerne i mundtlig form for først Retsudvalget og derefter for Europaudvalget, og efterfølgende oversender vi, som det også er proceduren nu, et referat til Folketingets Europaudvalg.
Jeg er indstillet på, at vi allerede nu optager denne procedure, også selv om Schengen ikke er integreret i Traktaten om Den Europæiske Union.
Det er altså et klart positivt tilsagn, også til det hr. Kent Kirk var inde på.