Bertel Haarder (V), 2005-11-30:
Til den allersidste bemærkning vil jeg sige, at jeg er taknemlig over for enhver, som prøver at lede mig på den rette vej.
Det er der mange andre der kunne lære af her i Tinget.
Så vil jeg sige tak for en rigtig god debat, som jo handler om nogle af kernepunkterne i forslaget.
Sammenlignet med det lidt brogede billede, der var i sommeren og det tidlige efterår i Kristeligt Dagblad, kan man jo nu, hvor vi står her ved førstebehandlingen, sige, at vi lander, tror jeg, et sted i nærheden af det, der er foreslået.
Men jeg har også lyttet til spørgsmålene, og for at tage dem bagfra, så havde fru Pernille Vigsø Bagge jo fem punkter, som jeg synes lød konstruktive, og som jeg synes vi skulle gå igennem.
Fru Bente Dahl nævnte i øvrigt nogle af de samme ting.
Hun rejste spørgsmålet om udligning, og det har optaget både mig og regerings partierne meget.
Men når vi ikke er bekymrede over udligningen, er det, fordi det viser sig, at det, når man tager dette lovforslag sammen med strukturreformen, altså de nye kommuner, så vil være sådan, at den største variation fra den nuværende kirkeskatteprocent vil være 0,05 pct.
Så der er altså ikke tale om, at skatten vil stige nogle procentpoint, som fru Bente Dahl kom til at sige.
Den højeste variation vil være 0,05 pct., og jeg kan i øvrigt tilføje, at det især vil være små øer, som vil få kirkeskattenedsættelser, og at det især vil være større byer med lave kirkeskatteprocenter, som får en lille stigning.
Derfor er jeg ret rolig, når det gælder udligningen.
Jeg er også glad for det, der er blevet sagt om, at vi her prøver at få styr på Fællesfonden ved at normalisere de forskellige ting, som Fællesfonden finansierer: forsikring, pension osv.
Og jeg vil godt understrege over for fru Karen J. Klint, at vi ikke forgriber os på gravstedskapitalerne.
Det er blot den likviditet, der opstår, ved at man lader pengene komme til udbetaling, samtidig med at de bliver brugt.
Det er blot den likviditet, som kan bruges til at opveje de øvrige konsekvenser af især omlægningen af pensionsbetalingerne.
Som sagt synes jeg, at der virkelig er noget at drøfte i udvalget og også ved de forhandlinger, vi skal have.
Jeg tror, vi kan få et meget bredt flertal.
De eneste talere, som har stillet sig lidt udenfor, er naturligvis hr. Jesper Langballe og hr. Søren Krarup.
Og det har jeg forstået er ud fra en frygt for, om vi nu i virkeligheden er ved at skille stat og kirke, og om disse midlertidige præster, eller rettere sagt, om disse præster, der ansættes i stillinger, der muligvis er midlertidige, nu vil blive nogle andenrangspræster, som er nødt til at tale menigheden efter munden, fordi de ikke sidder på livstid i deres stillinger.
Jeg respekterer holdningen, og jeg tager det som en understregning af noget, der er meget vigtigt i vores folkekirkeordning, men jeg synes, at bekymringen er vel overdrevet, fordi jeg jo netop, og rent ud sagt på foranledning af så vel fru Charlotte Dyremose som hr. Søren Krarup og hr. Jesper Langballe, har lagt meget vægt på her i den endelige udformning, at man kun kan komme af med den midlertidige præst, hvis man nedlægger hele den midlertidige stilling.
Man kan ikke bare året efter genoprette den med en ny præst.
Derved synes jeg at vi har fået en garanti for, at disse ekstra præster er lige så gode, og at de er så trygge i deres stilling, som de nu kan være, hvis der overhovedet skal komme noget ud af ordningen.
For hvis det er en evighedsstilling, eller i hvert fald en livstidsstilling, menighedsrådet skal skaffe penge til ved at spare andre steder, så tror jeg ikke, der bliver ret mange stillinger ud af det.
Jeg kan forstå på Præsteforeningen, som jo har kørt noget, der næsten ligner en kampagne her i efteråret, at der er mange præster, der er temmelig trætte af at passe to embeder, og at nogle også mener, at de generelt er nedslidte.
Og hvis det skal blive til noget, så nytter det ikke noget, at det kun er livstidsstillinger, man kan ansætte i, for så bliver det til for lidt.
Det er i hvert fald det, der er afgørende for, at vi i regeringen eller i regeringspartierne har fremlagt denne model.
Men som sagt, det skulle ikke undre mig, om vi alligevel alle sammen kan blive enige, når vi nu har drøftet det igennem, og derfor vil jeg godt takke samtlige ordførere for både en god debat og en meget konstruktiv holdning til de ting, der foreslås.