Ole Stavad (S), 2000-11-16:
Jamen det er jo godt at vide, at hr. Kim Behnke har adgang til alle i øvrigt fortrolige oplysninger, der findes hos Coca-Cola, for så kan vi jo spørge hr. Kim Behnke, hvis det er sådan, at vi ikke kan hente oplysningerne hos virksomheden, hvad vi er overbevist om at vi ikke kan.
Med hensyn til det, hr. Flemming Hansen siger, kan jeg jo sige, at momsforskellen mellem Danmark og Tyskland ikke er 10 pct., den er 9 pct.
Oplysningen om lønforskellene tror jeg hr. Flemming Hansen har uret i, for hr. Flemming Hansen glemmer, at der er store arbejdsgiverafgifter, som ikke ses på lønsedlen i Tyskland, men som sendes direkte til statskassen.
De undersøgelser, jeg har set senest, viser, at når man går ind og ser på en række erhvervsgrupper, er lønforskellene ofte i tysk disfavør.
Det vil sige, at der er en højere løn på en lang række områder, almindelige jævne lønninger i Tyskland, når man indregner de arbejdsgiverafgifter, der skal betales.
Så jeg tror, det giver en meget lille del af forklaringen, men derfor kan det jo godt være, at der er de store lande, der har mulighed for at lave de gode aftaler med de store multinationale virksomheder.
Men det er jo ikke i den ånd, vi samarbejder inden for EU; så bør det kunne flyde over grænserne også på den danske side af grænsen, så vi får en konkurrencesituation, hvad der jo tilsyneladende ikke må være i dag, når der kan være så store avanceforskelle inden for en afstand af 10 km.
Når vi regner provenu og sammenligner, tager vi, som det fremgår af lovforslaget, udgangspunkt i, hvordan den samlede pensionskapital ser ud i dag.
Der er så stort et tal som i størrelsesordenen 1.500 mia. kr. i pensionsopsparing. Der er et så stort tal som i størrelsesorden 1.500 mia. kr. i pensionsopsparing, og i øjeblikket ligger ca. 42 pct. af den i aktier og ca. 58 pct. i andre aktiver, fortrinsvis obligationer og indexobligationer, men også lidt fast ejendom.
Når vi så regner på, hvor meget vi vil få ind i 2001 med den sammensætning, pensionsopsparingskapitalen har, efter både de gamle regler og de nye regler, skulle det gerne give det samme beløb.
Men det gør det faktisk ikke, for vi mister
faktisk efter mit bedste skøn 1,2 mia. kr. næste år.
Når vi laver provenuberegningerne, er det ud fra den fordeling, der
er i dag, for
jeg tør i hvert fald ikke skønne over, hvordan man vælger at disponere hos pensionsforvalterne.
Vi giver nogle muligheder, og i den udstrækning, de muligheder bliver brugt til at skabe et større provenu og et større afkast til pensionsopsparerne, får staten en lillebitte andel på 15 pct.
Fru Mariann Fischer Boel siger: Ministeren siger, at der er 85 pct. tilbage til pensionsopspareren, hvis det er sådan, at man får et højere afkast, men der er jo 95 pct. tilbage i dag, fordi der kun er en aktieafgift på 5 pct.
Det er ikke rigtigt, for i dag er der et aktieloft, der stort set er fuldt udnyttet.
Men den mulighed, vi åbner, vil ikke være der, hvis fru Mariann Fischer Boel og Venstres gruppe får magt her i Folketinget til at stemme lovforslaget ned. Så spørger fru Mariann Fischer Boel til de små og mellemstore virksomheder: Om jeg ikke kunne være bekymret for, om man fravælger at investere her?
Jo, det har vi sådan set været meget optaget af, for vi synes, det er vigtigt, at de også yder et vægtigt bidrag til hele vores erhvervsstrategi, som ikke mindst i erhvervsministerens redegørelse om dk21 er præsenteret som et væsentligt element.
Derfor har vi været optaget af at sikre særlige instrumenter, der fortsat skulle gøre det attraktivt og endda i endnu højere grad end i dag, at de store investorer og pensionskasser m.v. investerer i de mindre og mellemstore virksomheder.
Det er derfor, som økonomiministeren var inde på tidligere, man får et fradrag på 5 pct. af alt det, man investerer i 5 år, samtidig med at man får fradrag for de omkostninger, der netop er forbundet med at investere i de små og mellemstore virksomheder.
Det er her, de betyder noget, hvorimod omkostningerne er ret uvæsentlige i forhold til afkastet, når virksomheden er børsnoteret.
Vi har altså forsøgt at tage højde for alle de gode spørgsmål, som vi vidste, Venstres ordfører med sin tænksomhed altid ville holde os op på, og jeg mener, vi har meget gode svar.
Derfor vil jeg stadig håbe på en vis åbenhed, så vi kan gøre noget klogt sammen.