runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-25:
Jeg fik ikke rigtig svar på, om det var en invitation til følgegruppen.
Det ville egentlig glæde mig at høre, for så kunne jeg i hvert fald også der arbejde for, at vi fik genåbnet sagen.
Jeg forstår godt, at vognmændene sådan set er ligeglade med, om der er store trafikproblemer på Køgemotorvejen, for så kan de bare kræve, at hr. Ikast skal skaffe dem en ny motorvej.
Og det gør han sikkert desværre også nok.
Men det kan da ikke være seriøst, at man skal arbejde på den måde.
Hr. Kaj Ikast ved godt, at trafikken udmærket kan afvikles i København, og jeg har ikke hørt nogen indsigelser fra Københavns Havn overhovedet.
De har et anlæg under opbygning, som sagtens kan tage Bornholmstrafikken ind.
Og det vil endda blive billigt for Bornholmstrafikken i sammenligning med Køge, fordi man i forvejen skal lave en stor færgeterminal i Nordhavnen.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-25:
Fru Margrete Auken siger, at det bare er følelser, at der ingen saglige argumenter kommer fra Bornholm.
Det synes jeg nu nok er meget stærke udtalelser.
Så laver fru Margrete Auken et lille fif, for når hun så skal sammenligne, hvor lang tid det tager at komme ind i København ved hjælp af S-banesystemet fra Nordhavn Station, så lægger hun den tid til, som natfærgen skal bruge for at sejle den afstand, der er fra Køge til København.
Jo, men det var det lille fif, fru Margrete Auken lavede for at få sit regnestykke til at gå op.
Men selvfølgelig starter man, når man kommer ind med natfærgen, dér, hvor den ligger.
Det tidspunkt afpasser man jo, så det kan man ikke medregne i sammenligningen.
Derfor må man sammenligne med, at man går hen til Nordhavn Station, og så er man inde i det centrale S-togsystem og har ganske kort afstand også til metroen.
Så det er en dårlig løsning for passagererne og pendlerne.
Fru Margrete Auken kan så sige, at det vil SF ikke tage hensyn til, men at stå her og forsøge på at bortforklare det, synes jeg ikke er smukt.
Margrete Auken (SF), 2003-03-25:
Jamen det er, fordi jeg lige har fået et chok, for jeg troede faktisk, jeg havde Enhedslisten på min side i kampen mod den dér åndssvage metroring.
Og så hører jeg pludselig, at nu har hr. Keld Albrechtsen lagt en metro ud til Nordhavn.
Og så vil jeg lige sige med hensyn til det andet.
Det er da klart, at jeg lægger den sejltid til, der er.
Jeg vurderer tiden fra Rønne til København.
Det er det, jeg gør, det er fuldstændig rigtigt.
Det er da ikke noget fif; det er da ærlig snak.
At hr. Keld Albrechtsen mener, at det er ligegyldigt, hvor længe man sejler, bare man kan komme kortere eller længere på den anden side, det er et fif.
Nej, det gider jeg ikke sige, for jeg vil ikke anvende den sprogbrug i denne her sammenhæng.
Det er da klart, at jeg siger: Hvor lang tid tager det
at komme fra Rønne til København?
Og vi kan jo konstatere, at der er altså ikke ret mange, der gider rejse den rute i dag.
Nu vil jeg ikke bruge det imod hr. Keld Albrechtsen, men han kan da huske, da vi sad på færgen og var spærret inde, da vi sad og var belejret, da snakkede jeg med mange, der skulle have været til København næste morgen.
Jeg spurgte: Hvorfor tager I ikke natfærgen?
Nej, nej, det gad de alligevel ikke.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-25:
Jeg må indrømme, hvis fru Margrete Auken er derude, hvor hun indregner sejltiden i en S-togssammenligning, så er vi langt ude.
Men lad os se bort fra det og så sammenligne med, hvor lang tid det tager at komme ind i metrosystemet, hvis man gerne vil med metroen til Amager.
Og lad os så ikke tage diskussionen om metroringen, det er jo noget pjat at bringe ind i det.
Hvis man kommer fra Køge, skal man altså de 40 minutter ind til Nørreport Station.
Hvis man kommer fra Nordhavn Station efter 300 m gang fra færgen, tager det måske 3 eller 4 minutter, så er man på Nørreport Station, og Nørreport Station er den centrale station i metro- og S-togssystemet.
Det kan fru Margrete Auken da ikke bortforklare.
Så kan hun sige, at hun synes, det er bedre for folk at komme til Køge.
Jeg har også været i Køge, jeg har holdt taler på torvet i Køge, det er et meget dejligt sted at holde tale.
Jeg håber, jeg kan komme til det igen.
Men heller ikke det er det, den her sag handler om, må jeg sige til fru Margrete Auken.
Margrete Auken (SF), 2003-03-25:
Så er der spørgsmålet om, hvor lang tid det tager at komme ind på S-togsnettet, og der synes jeg altså, men det er vi så uenige om, at jeg til hver en tid vil vurdere min samlede rejsetid.
Når jeg skal se, hvor lang tid det tager at komme fra det ene sted til det andet, vil jeg se: Hvor lang tid tager det?
Og jeg kan ikke se rettere, end at sejlturen er kortere, og det går jeg ud fra at hr. Keld Albrechtsen er enig med mig i.
Jeg ved godt, at i et af de breve, vi har fået, står der: Hvorfor skal man en omvej til Køge?
En af dem, der har skrevet til os, spørger: Hvorfor skal man en omvej til Køge?
Og jeg sad og tænkte på, at hvis man nu kalder det en omvej til Køge, når man kommer forbi Køge på vejen, så er det da helt mærkværdigt.
Man kommer til Køge, og så går vi ud fra, at Køge lever op til deres løfter om at sørge for, at forbindelsen til stationen er velfungerende, og så er man inde på f.eks. Nørreport Station tidligere, end man ellers ville have været.
Under forudsætning selvfølgelig af, at man tager af sted samtidig fra Rønne, er man på Nørreport tidligere, end man ville have været, hvis man var taget via Nordhavn.
Og der er bare det at sige om den sag.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-25:
Jeg må gøre fru Margrete Auken opmærksom på, at det er sådan med en natfærge, at dér kan man strække eller indskrænke tiderne, sådan at det kommer til at passe med, hvornår det er fornuftigt at ankomme.
Det er det gode ved en natfærge, at der er det muligt at være fleksibel, og så kan man drøfte med Bornholm, hvornår den rigtige anløbstid i Nordhavn er, således at det passer med, at man kommer hurtigt ind i S-togs- og metrosystemet og dermed også hurtigt frem til, hvor man skal i Københavnsområdet.
Fru Margrete Auken kan blive ved fra nu af og resten af eftermiddagen, men hun vil aldrig kunne overbevise mig om, at hvis man skal et sted hen i hovedstadsområdet, så er det
bedre at starte fra Køge Station end fra Nørreport Station; det kan hun altså ikke overbevise mig om, simpelt hen ikke.
Så vil jeg bare gøre opmærksom på, at fru Margrete Auken hævdede, at det var ligegyldigt, det med, at der er situationer, hvor man ikke kan sejle på Ystad på grund af vejr og vind.
Det er altså ikke helt ligegyldigt, og med den Køge-løsning bliver det jo helt håbløst at løse trafikproblemet i de perioder, hvor man ikke kan sejle med hurtigfærge til Ystad.
Det er et af de store problemer i færgeforlig II.
Margrete Auken (SF), 2003-03-25:
Jeg har ikke hørt andet modargument, end at man ikke vil til Køge.
Og det, hr. Keld Albrechtsen her bekræftede, var: Der er ikke andre argumenter, end at man ikke vil til Køge, for det er ikke et sted, man kan lande.
Altså jeg prøver ikke at overbevise nogen om, at man kommer hurtigere til Nørreport Station fra Køge Station end fra Nordhavn Station; det tror jeg nu heller ikke jeg har prøvet at sige.
Jeg tager den samlede rejsetid, og det gør vi altså i de sammenhænge her.
Så er det fint nok, at hr. Keld Albrechtsen siger, at det spiller ikke nogen rolle med den samlede rejsetid, det ser anderledes ud.
Men så vil jeg godt lægge én ting til i det også, nemlig at det her er altså en godsforbindelse.
Det er i meget, meget begrænset omfang en passagerforbindelse.
Jeg er selv lidt betænkelig ved, at vi nu har lavet et forlig, hvor der ligger en færge, som der gør i dag, en hel dag i Køge, det må jeg indrømme, at det er jeg altså ikke ret vild med.
Jeg synes, det er en udgift og noget af det, vi skulle have sparet, og som lå i det første forlig.
Men der var jo et voldsomt pres på, at man skulle kunne rejse om natten begge veje, at det argument tog vi til os, og så har vi altså nogle færger, der ligger på Sjællandssiden en hel dag.
Det er ikke specielt genialt, da det er en godsforbindelse, men lad os sige, at det har vi så gjort.
Tove Videbæk (KRF), 2003-03-25:
Ja, natfærgen er hjerteblod for mange bornholmere; det tror jeg vi alle sammen er blevet klar over.
Den er næsten som en del af den bornholmske identitet, og det er da også den samt et eventuelt tab af arbejdspladser på Bornholm, man frygter mest.
Når vi kommer til det her punkt, der vedrører det bornholmske erhvervsliv generelt og i det hele taget mulighederne på Bornholm, må vi selvfølgelig her i Folketinget blive endnu bedre til at tænke i regionalpolitik, tænke på at udflytte statslige arbejdspladser, tænke på, at der er mange institutioner, arbejdspladser og uddannelsessteder, som lige så godt kunne ligge på Bornholm eller i Hvide Sande i stedet for midt i København.
Her bør der virkelig tænkes kreativt, så regionerne og de tyndtbefolkede områder og dermed også Bornholm styrkes.
Bornholm har i de senere år mistet en del arbejdspladser, og det er klart, at det giver anledning til bekymring.
Bornholm er jo Danmarks solskinsø, men p.t. ser bornholmerne nogle skyer for solen.
Kristeligt Folkeparti vil også i fremtiden fortsat kæmpe for regionalpolitikken og for mulighederne for uddannelse, arbejde og gode levevilkår for menneskene, for borgerne i de tyndtbefolkede områder af Danmark, også på Bornholm.
Men når det så er sagt, vil jeg også gerne sige, at det, som vi decideret taler om her i dag, det, som erhvervslivet på Bornholm har understreget, også i adskillige indlæg i aviserne efter nytår, er, at Køge er det rette valg for en anløbshavn, den rette havn af hensyn til erhvervslivet på Bornholm.
Den 18. december var Trafikudvalget på rejse til Bornholm for at tale med flere forskellige interessegrupper på Bornholm.
Vi havde en række nyttige og gode møder, hvorefter flere af os var enige om, at Bornholm var nødt til at have, ja, havde brug for en natfærge til Københavnsområdet eller Sjælland hver nat.
Derudover var vi klar over, at der var brug for flere afgange på spidsbelastningstidspunkter.
Dette stillede jeg selv og flere andre trafikordførere nogle spørgsmål til ministeren om midt i den søde juletid, og den 2. januar lavede vi så en fornyet aftale, hvor disse elementer var med.
Nu troede vi så, at alt var vel.
Det var en natfærge begge veje og nogle udvidelser.
Vi mente virkelig, at vi havde efterkommet bornholmernes ønsker, men desværre viste det sig, at det ikke helt var tilfældet, og det kan jeg kun beklage, også for de to bornholmske MF'eres skyld.
Jeg beklager, at man på Bornholm indbyrdes er uenig om, hvad der er det bedste for Bornholm, og hvad der tilgodeser de bornholmske ønsker bedst.
Det beklager jeg og håber
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-25:
Jeg vil gerne sige tak for debatten.
Jeg havde også forventet, at de to bornholmske folketingsmedlemmer endelig ville tilkendegive sig i denne debat.
Jeg vil godt sige: Når man nu ser på sagen, som vi havde tidligere i denne folketingssamling om hr. Heiselbergs omfartsveje, Nors-omfartsvejene, ja, her bevilgede Folketinget uden at blegne millioner af kroner til at bygge en vej, som ingen vil kunne påstå er trafikalt begrundet.
Den kan være begrundet i forskellige hensyn til hr. Heiselberg, men trafikalt begrundet kan den ikke være.
Så der er nogle områder i landet, som ligger langt fra København, og som trafikalt får en god behandling, i hvert fald en masse vejbyggeri, hvis det så kan siges at være en god behandling.
Men hvad angår Bornholm, kan man altså ikke tilgodese selv beskedne ønsker.
I realiteten ønsker man at få en pause, således at det bliver muligt at finde en ordning, som man også kan tilslutte sig fra Regionsrådet på Bornholm.
Så siger fru Videbæk her til sidst, at der ikke har været enighed på Bornholm.
Men jeg har studeret sagen grundigt.
Jeg har også, som en anden ordfører gjorde opmærksom på, lige været på Bornholm.
Og der har jeg også mødt bl.a. borgmesteren.
Det, der var fuldstændig krystalklart, var, at man var fuldstændig enig, og at Regionsrådet har truffet to beslutninger, vedtaget to resolutioner.
Og så bliver man ved
med her i Folketinget at sige, at der ikke er enighed på Bornholm
Det er ikke en rimelig måde at gribe sådan en debat an på.
Man kan så sige, at man ikke vil imødekomme de ønsker, der er fra Bornholm.
Så var der en ordfører, der sagde, at Bornholm havde såmænd lige så gode trafikforbindelser, som vi har i Midtjylland.
Jeg bor faktisk i Århus, det vil sige tæt på
Midtjylland
Jeg har altså væsentlig bedre trafikforbindelser
til København.
Jeg kan hver halve time gå ind i et tog stort set døgnet rundt og så være i København mindre end tre timer efter, at jeg står på toget.
Så man skal altså ikke komme med den melodi om, at der skulle være trafikal ligestilling til Bornholm som følge af det her færgeforlig II.
Jeg synes, man behandler Bornholm dårligt.
Jeg kan i hvert fald give tilsagn om - nu ved jeg jo så ikke, om disse antydninger om, at jeg skulle inviteres til følgegruppen, har noget som helst på sig - men jeg kan i hvert fald sige, at jeg under alle omstændigheder vil fortsætte mit arbejde med den her sag og håbe på, at det trods alt vil vise sig, at der åbner sig nogle muligheder, inden vi står med en ny Arrivaskandale her i Danmark.
Tove Videbæk (KRF), 2003-03-25:
Det var bare en lille kort bemærkning til hr. Keld Albrechtsen, som siger, at det ikke er rimeligt at sige, at der er uenighed på Bornholm.
Det var det, jeg sagde i slutningen af min ordførertale.
Men der er det så, at jeg må spørge hr. Keld Albrechtsen: Hvordan skal vi tolke det anderledes, end at der er uenighed på Bornholm, når én gruppe på Bornholm siger, at Københavns Nordhavn er den rette anløbshavn, mens en meget stor del af erhvervslivet på Bornholm siger, at Køge er den rette havn?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-25:
På de møder, jeg har deltaget i på Bornholm og med bornholmere, er det altså ikke lykkedes mig konkret at møde nogen af dem, som angiveligt skulle støtte færgeforlig II.
Det kan være, der har været nogle fordækte erhvervskredse, som holder en lav profil, når vi andre kommer;
det ved jeg ikke.
Der var over 30.000, der skrev under, det vil sige stort set alle voksne på Bornholm skrev under imod færgeforliget.
Men jeg indrømmer, at der kan da inden for befolkningstallets rammer være nogle ganske få tilbage, som ikke har skrevet under, og som tilhører dette meget omtalte erhvervsliv, som man ikke rigtig kan sætte navn på, og som jeg tror hedder Vognmandsforeningen.
Jeg tror ikke, det handler ret meget om København, men om nogle erhvervsinteresser, som hr. Heiselberg og hr. Ikast plejer at lytte meget til, men som vist ikke er stærkt repræsenteret på Bornholm.
Jeg tror, det snarere er dér, man skal søge, hvis man skulle finde nogle tilhængere og noget opbakning til det her færgeforlig.
Men at sige, at de findes på Bornholm, der skal man altså foretage nogle grundige studier for at finde dem, vil jeg sige.
Margrete Auken (SF), 2003-03-25:
Jeg er altså nødt til at sige til hr. Keld Albrechtsen, at det er ikke rigtigt.
For det første er det jo rigtigt, at man også skal tilgodese erhvervsinteresserne, det ville være en katastrofe for Bornholm, hvis ikke vi gjorde det - en
Men for det andet er der altså faktisk ret mange tilhængere.
Det er rigtigt, at man ikke kan komme til Køge.
Men den holder altså ikke mere end til, at man kommer til at grine i næste runde.
Altså i modsætning til hos hr. Keld Albrechtsen så breder latteren sig altså forholdsvis hurtigt, hvis man tager det lidt gelinde. Og bortset fra det, hvis vi løser kapacitetsproblemerne, er der ikke andre argumenter.
Det er altså ikke rigtigt.
Jeg tør godt rejse derover.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-25:
Jeg skal blankt erkende, at jeg ikke ved, om alle på gymnasiet på Bornholm har skrevet under.
Men de fleste har nu nok.
Og så skal jeg bare gøre fru Margrete Auken opmærksom på, at jeg har også haft mulighed for at høre, hvad SF's repræsentanter i Regionsrådet på Bornholm mener om den her sag.
Og det tror jeg fru Margrete Auken skal være varsom med at betegne som den helt store opbakning, for nu at sige det mildt.
Så derfor er der da to bornholmere, navngivne bornholmere, som åbenbart støtter færgeforlig II.
To er der.
Marianne Pedersen (V), 2003-03-25:
Jeg sagde jo netop, at jeg var bekendt med Kommunernes Landsforenings indsigelser.
Jeg præciserede netop i min ordførertale, at vi godt er klar over, hvad Kommunernes Landsforening sagde i forhold til det her. Så vil jeg sige til hr. Ole Stavad, at bloktilskuddets størrelse jo ikke er forhandlet endnu, og det er bloktilskuddets størrelse, det kommer an på, når vi ser på, hvordan kommunernes endelige økonomi bliver for 2004.
Bloktilskuddets størrelse bliver forhandlet her i maj og bliver sandsynligvis og forhåbentlig besluttet i juni måned.
Så det har vi til gode.
Det kan da godt være, at kommunerne vil blive tilfredse med den aftale, de laver, det ved vi ikke noget om endnu, men det var de sidste år, og det var de forrige år.
Men som sagt stjæler vi ikke noget fra kommunerne.
Vi har bare omlagt det her, så det er bloktilskuddet, der kommer til at finansiere det i første omgang.
Så finder man efterfølgende ud af, hvor stort bloktilskuddet skal være.
I og med, at der så voldsomt bliver efterlyst en udligningsreform, stiller jeg mig ganske uforstående over for de indsigelser, der er kommet fra Socialdemokratiet.
Svend Erik Hovmand (V), 2003-03-25:
Jeg vil gerne benytte denne lejlighed til at takke udvalget for en saglig og ganske omfattende udvalgsbehandling.
Det drejer sig faktisk om dansk hestesport.
Jeg mener, at den nye lov skaber et godt grundlag for hestesporten at arbejde videre på.
Redningsplanen gælder allerede fra 2003.
Der er to hovedelementer.
For det første går overskuddet fra hestespil for fremtiden ind i Tipstjenesten, mens hestevæddeløbssporten medtages i fordeling af tips- og lottomidlerne.
Og for det andet får banerne selv lov til at beholde overskuddet fra totalitatorspil på de enkelte hestevæddeløbsbaner.
Det skal skabe et incitament for at øge publikums interesse for at møde frem og være med i den aktivitet, der foregår, frem for at det hele foregår elektronisk.
Den nye lov indeholder samtidig en skærpet indsats imod ulovligt spil på internettet og dermed imod ludomani.
Jeg vil gerne sige om det sidste, som jo er en af de væsentligste årsager til, at vi har et kontrolleret spillesystem i Danmark som i en lang række andre lande, at det er en meget, meget vigtig ting, men det er det også i forhold til kriminalitet, så vi har en styring af, hvad det er, der foregår. Jeg vil godt i den forbindelse gøre opmærksom på, at der faktisk er tale om, at vi har gjort en mærkbar indsats, men jeg er ikke tilfreds.
Jeg vil gerne, at vi går endnu videre.
Jeg vil gerne sige
om de bemærkninger, som den radikale ordfører har anført under henvisning til en avisartikel i Jyllands-Posten i dag, der citerer nogle udtalelser fra generaladvokaten, Siegbert Alber: Nu er generaladvokaten ikke en domstol.
Derfor er det vigtigt for mig over for Folketinget i dag at understrege, at den gældende lovgivning og det fremsatte lovforslag er i overensstemmelse med den retspraksis, som EF-Domstolen har fastlagt indtil dette øjeblik.
Det er det, vi bygger på.
Det er det, vi har taget stilling til.
Det er det, som er baggrunden for de beslutninger, som vi skal tage stilling til om et øjeblik.
Med disse bemærkninger vil jeg endnu en gang sige tak
for et konstruktivt udvalgsarbejde.
Jeg er helt overbevist om, at vi ikke har sluttet enhver diskussion om spil og fremtiden for spil og monopoler osv. Jeg har faktisk allerede under førstebehandlingen selv gjort opmærksom på det.
Men jeg føler mig overbevist om, at vi med den beslutning, vi træffer i dag, tager et vigtigt skridt for at sikre hestesport i Danmark, og det var sådan det, der var det væsentligste.
Flemming Hansen (KF), 2003-03-25:
Det var ikke for at knipse ad formanden, hvis det blev opfattet sådan.
Jeg har stor, stor respekt for formanden, naturligvis.
Når hr. Keld Albrechtsen siger noget fra talerstolen, som er lodret forkert, er det rimeligt, at ministeren går ind med en kort bemærkning.
Hr. Keld Albrechtsen sagde, at han ikke havde fået nogen tilkendegivelse af, hvad regeringen og ministeren ønskede.
Jeg forlanger ikke, at hr. Keld Albrechtsen skal høre efter alt, hvad jeg siger, men jeg sagde: »Da turisterhvervet også er vigtigt for beskæftigelsen på Bornholm, finder jeg, at de 8 mio. kr. skal bruges til at øge minimumsbetjeningen med hurtigafgange, hvorfor jeg i morgen vil foreslå den politiske følgegruppe, at puljen med hurtigfærgeafgange forøges med 120 stk.« Så kan man ikke sige, at jeg ikke har sagt det.
Nu håber
jeg i hvert fald, at hr. Keld Albrechtsen hørte efter.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-25:
Nu kan jeg forstå, at hr. Poul Fischer vil bruge de 8 mio. kr. på Ystad-Rønne.
Jeg har aldrig rigtig kunnet få halet ud af ministeren, hvad der skulle ske med de 8 mio. kr. Men vil det så sige, at der kun bliver disse 100 køjepladser, for det må det jo betyde?
Det er det, vi har frygtet ville ske, at kapaciteten simpelt hen på det punkt også bliver for lille.
Det var dette valg mellem pest og kolera, som regionsrådet ikke ville bringes til at tage ansvar for, men jeg kan forstå, at hr. Poul Fischer nu har bragt afklaring på det spørgsmål.
Kristen Touborg (SF), 2003-03-25:
Da der efter at B 58 er blevet behandlet i udvalget, er fremkommet bilag fra Justitsministeriet, der har betydning for sagen, skal jeg anmode om, at forhandlingerne afbrydes.
Nicolai Wammen (S), 2003-03-25:
, og hvis det ikke bliver tilfældet, vil Socialdemokraterne undlade at stemme til det samlede lovforslag ved tredje behandling.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-25:
Der blev jo den 2. januar i år indgået et forlig mellem samtlige partier i Folketinget og ...
Tak, hr. formand.
Der blev indgået forlig den 2. januar med samtlige partier bortset fra Enhedslisten, men det lykkedes ikke efterfølgende trafikministeren at blive enig med Bornholms Regionsråd om en rimelig løsning.
Regionsrådet vedtog den 23. januar, at man ønsker et nyt og tredje færgeforlig, hvor natfærgen sejler Rønne-København i stedet for Rønne-Køge, idet der sikres både tilstrækkelig gods,- passager- og køjekapacitet.
Disse ønsker har ministeren endnu ikke opfyldt, og efter alt hvad jeg har fået at vide, har ministeren ikke formået at få skabt en forhandlingsløsning med Regionsrådet og repræsentanter for Regionsrådet.
Som et plaster på såret foreslog ministeren så, at Regionsrådet kunne få 8 mio. kr. til at lappe på skaderne, men i en beslutning i Regionsrådet den 20. februar vedtog man at sige nej tak.
Så længe destinationen ikke kan ændres, ønsker rådet ikke at prioritere de 8 mio. kr.
Vi ser altså her, at der kommer en minister med 8 mio. kr., men så er den løsning, ministeren bygger det på, så dårlig, at en kommunalbestyrelse er nødt til at sige nej tak til at være med til at forvalte pengene.
Det viser noget om, hvor langt ude ministeren er i denne sag.
Forliget dømmer Bornholm til stagnation, det er der ingen tvivl om.
Væsentlige erhvervssektorer, f.eks. pendlerområdet og turistområdet, som er meget vigtige områder for det bornholmske erhvervsliv, vil ikke kunne udvikle sig i takt med tidens behov, hvis færgeforlig II vedtages, og det vil i almindelighed også betyde betydelige forringelser for passagererne. Færgeforlig II er forkert skruet sammen.
Der er for stor godskapacitet i Køgeløsningen, for lille kapacitet på Ystad i spidsbelastningssituationerne, og så er det helt store problem, at Bornholm vil miste de fleste af de pendlere, der har etableret sig,
fordi de naturligvis ikke vil bydes og ikke kan indrette sig efter den meget uhåndterlige Køgeløsning, som jo vil gøre det helt urimelig besværligt for pendlere at nå frem og tilbage til København.
Besvarelse