Kim Behnke (FP), 1998-01-20:
Forslaget her er et alt for tydeligt eksempel på, at den skattelovgivning, vi har i Danmark, simpelt hen er så kompliceret, at det er ganske horribelt.
Vi har en meget enkel situation som beskrevet i vores lovforslag nr. L 75 fra sidste folketingssamling, nemlig at der er nogle personer, som vil gøre denne utrolig samfundsgavnlige indsats, at de vil starte en virksomhed.
De vil sætte noget nyt i gang.
De vil ikke bare kaste med brosten efter politiet eller være sociale tilfælde, der belaster det offentlige.
Nej, de vil sætte hele deres liv, deres formue, deres familie, alting ind på at starte en ny virksomhed.
Den gestus, skatteministeren så har over for dem, er, at de første år, hvor det ikke rigtig går godt, og hvor der er lidt problemer med at få kunder i butikken, mister de deres personfradrag, hvorimod de, der tosser rundt og drikker sig fra sans og samling og i øvrigt er til stor belastning for samfundet, selvfølgelig får gavn af alle de skatteregler, der gælder for dem.
Derfor var vores budskab meget, meget enkelt.
Vi synes, det vil være en god idé, hvis vi rent skattemæssigt ikke nødvendigvis går ind og begunstiger folk, for det er jo ikke det, der er tale om her, men i det mindste lader være med at straffe dem.
Det glædelige ved behandlingen af vores forslag var, at det var der faktisk et flertal i Folketinget som syntes var en god idé. Ikke ministeren, heller ikke Socialdemokratiet, nej, for hvis vi ikke får klappet nogle iværksættere ned og lukket deres virksomheder, så er man ikke interesseret.
Vi bad ikke om milliarder i statstilskud eller noget som helst.
Vi bad bare om, at de ikke straffes, når de afleverer deres selvangivelse.
Så skal ministeren i gang med at skrive forslaget, og så bliver vi præsenteret for nogle overordentlig komplicerede skatteregler, og ministeren skriver, at det er helt, helt forfærdeligt, så kompliceret skattelovgivningen bliver.
Men det er jo ikke på grund af dette problem, at skattelovgivningen bliver kompliceret.
Det er, fordi den eksisterende skattelovgivning er så problematisk, og fordi ministeren indbygger en masse værnsregler, for tænk nu, hvis der var én, der fik halvanden krone for meget i skattefradrag.
Det kan man ikke have.
Det forslag, der ligger her, er ikke godt nok.
Det glæder mig også, at både Venstre, De Konservative og SF, som var en del af flertallet, er enige i, at det, der ligger her, ikke er godt nok. Ministeren skriver i fremsættelsestalen, at ordningen godt nok vil have positiv effekt på selvstændige erhvervsdrivendes mulighed for at udnytte personfradraget, i det omfang de går ind i virksomhedsskatteordningen, men at ordningen imidlertid ikke vil gavne iværksættere, for hvem det ikke lykkes at skabe en positiv indkomst.
Næh, men de mennesker har jo heller ingen glæde af skattereglerne, som de er i dag, så for dem er der ingen ændring af situationen.
Det, vi kræver, er, at folk går til deres revisor, og at de foretager en meget grundig overvejelse af, om de skal lade sig omfatte af virksomhedsskatteordningen.
Det i sig selv betyder nemlig, at de pågældende fra da af har en kæmpe revisorregning i hælene og besvær med et hav af formularer og skemaer, der skal udfyldes, så alene dér vil der være mange, der siger: Nej, drop det; jeg tror alligevel ikke på, at dette her bliver til noget.
Så derfor behøver man ikke at have den bekymring, som også SF's hr. Jes Lunde gjorde opmærksom på, at dette her vil koste et par hundrede millioner kroner.
Vel vil det ej.
Så er der i selve forslaget også nogle ting, som vi nok med fordel kan få præciseret.
Det er hele definitionen på driftsomkostninger, hvor det er, som om der flere steder er problemer med at skelne mellem omsætning og driftsomkostninger.
Der er sådan noget som rentekorrektion, der er kapitalafkast, hvordan det beregnes og indgår i beregningerne.
Endelig kan der være nogle, der har indkomst, som ikke nødvendigvis starter pr. 1. januar, men som starter midt i et år, og som derfor måske har haft anden indkomst, indtil de starter egen virksomhed.
Det er efter vores mening
heller ikke helt præcist. Men det, vi kan gøre i dag, er at konstatere, at der stadig væk er et flertal i dette Folketing, som ønsker at løse det problem, som vi pegede på med lovforslag nr. L 75 fra sidste folketingssamling, og jeg forventer, at ministeren lever op til ordet ministers egentlige betydning, nemlig tjener, og lover at være tjener for dette flertal i Folketinget, som vil have lavet dette her på en ordentlig måde, frem for at ministeren kaster grus i maskineriet ved at stille med et lovforslag, hvor flertallet må sige, at det ikke lige var det, man havde regnet med.
Lad nu denne her ting få lov til at lykkes.
Det vil være til glæde ikke bare for de iværksættere, vi taler om, men
også for det danske samfund, når deres virksomheder bliver fremtidens Danfoss og Grundfos og A.P. Møller, og hvad det ellers kan udvikle sig til.