Svend Auken (S), 2001-05-08:
Jeg vil gerne starte med at sige tak til partierne, der har rejst denne forespørgsel.
Jeg synes, det er naturligt, at vi i tilslutning til energiredegørelsen, som jeg har afgivet, giver Folketinget lejlighed til ikke bare at drøfte redegørelsen og dens synspunkter, men også til at føre en almindelig diskussion med mulighed for en vedtagelse.
Energien og den energipolitik, som vi fører i Danmark, har en afgørende betydning for vores samfund i dag.
Vi kan tydeligt se, hvor sårbart samfundet er, når energiforsyningen svigter.
Og jeg vil gerne her fra start sige, at vi har mange og meget vigtige målsætninger, miljømæssige og økonomiske målsætninger, men den helt, helt afgørende bag ved enhver dansk energipolitik liggende betragtning er, at energien skal være til stede, forsyningssikkerheden skal være i orden. Også selv om det koster nogle øre på strømprisen, vil vi aldrig bringe Danmark, uanset al mulig liberal ideologi, i en situation, hvor der ikke er strøm til virksomhederne og til familierne.
Vi lægger vægt på, at man tilgodeser alle tre hensyn, forsyningssikkerhed, miljø og økonomi, men jeg vil gerne betone det med forsyningssikkerheden.
Jeg tror, at det er helt, helt afgørende, at det synspunkt altid bliver tilgodeset. Omkring den nationale målsætning, 2005-målsætningen, altså den målsætning, der i sin tid blev fastlagt af Schlüter-regeringen, viser de nyeste fremskrivninger nu for første gang, at vi kan opfylde vores nationale CO2-mål i 2005 med de tiltag, der allerede er sat i værk.
At vi vil opfylde målsætningen, er ikke noget nyt.
Det har denne regering hele tiden sagt at den ville.
Det, der er det nye, er, at nu viser fremskrivningerne, hvis vi i øvrigt holder fast, at det er muligt at nå målet om de 20 pct.
Må jeg i øvrigt i relation til den diskussion omkring basisår og korrigerede tal osv., som vi havde her for nylig, sige, at de 20 pct., vi taler om, er det retvisende tal.
Det er på basis af de korrigerede tal, og sådan har det været hele vejen igennem, og det er selvfølgelig på det grundlag, vi når målet på de 20 pct. Jeg synes, at de tal, vi nu ser, er beviset på, at den førte energipolitik i henseende til de ambitiøse miljømål har båret frugt.
Det kan hurtigt gå den forkerte vej.
Partierne bag energireformaftalen er bundet frem til og med 2003 til dette system.
Der skal ikke herske den sarteste tvivl om, at regeringen naturligvis ikke mener, at det er forsvarligt, hvis vi skal opfylde vores internationale miljøforpligtelser, at opgive denne reguleringsform, som vi i øvrigt har fået stor international anerkendelse for, efter 2003.
Når målet nu er i sigte, er det ikke mindst takket være
den omfattende udbygning med vindmøller, der har fundet sted i det seneste år, sammen med en fornuftig indsats for at begrænse energiforbruget.
Og når vi er fremme i 2005, vil vi nærme os en tredjedel af vores energiforsyning fra vedvarende energi.
Dermed er målet, som vi stillede os på de 20 pct. i 2003 i energireformen, jo flot nået, og jeg synes, der er grund til at ønske hinanden tillykke med dette flotte miljømæssige resultat, som samtidig jo har givet sig udslag i en stor tilvækst i dansk økonomi.
Nogle af de stærkeste aktier og investeringer findes på det her område, tusindvis af arbejdspladser, tocifrede milliardbeløb i eksport - en virkelig vellykket politik.
Udbygningen med vedvarende energi og kraftvarme i elforsyningen har selvfølgelig rejst spørgsmålet om, hvorvidt vi i perioder vil producere mere strøm, end vi selv kan bruge i Danmark, som følge af varmebehovet, som følge af blæst herhjemme.
Det kalder man eloverløbsproblematikken.
Der er der nedsat en særlig gruppe under Energistyrelsen, hvor alle de berørte parter er med, for at se, hvordan vi kan få mest muligt ud af vores strøm og håndtere det såkaldte eloverløbsproblem, og det, vi skal undersøge, er naturligvis, hvor vi får mest miljø, forsyningssikkerhed og økonomi for pengene.
Samtidig med den energipolitiske redegørelse har regeringen fremlagt et forslag til, at Folketinget giver regeringen sit samtykke til at ratificere Kyoto-protokollen på Danmarks vegne.
Når Danmark allerede nu forbereder sig til at ratificere Kyoto-protokollen, vil det give et signal til omverdenen om, at Danmark støtter en hurtig ikrafttræden af protokollen.
Jeg vil gerne sige, at Danmark under alle omstændigheder ratificerer protokollen, og vi holder fast ved målsætningen om de 21 pct., og det er vores bestræbelse, at den skal nås ved indsats her i landet.
Vi får nogle nye mekanismer, og dem har vi selv arbejdet konstruktivt med, men det er vigtigt, at vi holder fast i, at vi har en chance og kan vise, at det kan nås her i landet.
Danmark vil fastholde sin rolle som foregangsland i forhold til den globale reduktion af drivhusgasudledning.
Jeg vil gerne kvittere i forhold til de politiske partier også til højre i salen for den meget positive melding, vi fik i forbindelse med diskussionen omkring Kyoto-protokollen.
På elområdet er de systemansvarliges opgaver omkring forsyningssikkerhed blevet præciseret ved en ændring af elforsyningsloven i december 2000.
På olie-gasområdet opretholdes et højt efterforskningsniveau, og de seneste oliefund i Nordsøen giver grund til at tro, at det i flere år frem vil være attraktivt for olieselskaber at investere i efterforskning i Danmark.
Samtidig betyder energibesparelser og satsning på vedvarende energi selvfølgelig også større forsyningssikkerhed.
Også i EU er spørgsmålet om forsyningssikkerhed nu kommet på dagsordenen.
Med vedtagelsen af energispareloven i 1999 blev der lagt et godt grundlag for en stærkere koordineret indsats for at fremme energibesparelser.
Et af de elementer, der indgår i loven, er fastsættelse af energisparemål for de enkelte sektorer.
Regeringen lægger vægt på, at de offentlige institutioner går forrest i indsatsen for at fremme energibesparelsen, selv om det en gang imellem kan være et trægt system at operere i.
Regeringen vil sikre indsatsen igennem pålæg til de statslige institutioner og gennem aftaler med kommunerne.
Baggrunden for de ambitiøse mål på spareområdet er, at der stadig er mange fordelagtige muligheder for at reducere energiforbruget.
Indførelse af mærkningsordninger og normer f.eks. for elapparater og for vinduer er tiltag, hvor der er store besparelser at hente, men også ved andre typer af tiltag, f.eks. rådgivning og kampagner, kan der opnås en betydelig effekt.
Elnetselskaberne og naturgas- og fjernvarmeselskaberne skal fremover sammen med Elsparefonden varetage energispareaktiviteter rettet mod forbrugerne, bl.a. ved rådgivning og ved kampagner.
Også på transportområdet er der et stort potentiale for energibesparelser.
Planen indeholder en række nye initiativer, der vil medvirke til at reducere energiforbruget og CO2-udledningen i transportsektoren.
Jeg skal bare nævne et enkelt forhold, som gør, at vi kan imødese betydelige reduktioner i CO2-udledningen på det her område.
De foreløbige resultater af afprøvning af filtre i forhold til dieselbiler viser heldigvis, at det er muligt at opsamle sodpartiklerne fra dieselbiler og gør det derfor ansvarligt at anbefale, tror jeg, i løbet af få år, at man tvinger fra benzin til diesel herhjemme.
Alene deri ligger der en betydelig brændstofbesparelse og dermed en betydelig besparelse på CO2, som i allerhøjeste grad gør det sandsynligt, at vi kan nå vores CO2-mål på transportens område.
Man har en gang imellem indtryk af, når man diskuterer det her, at det nærmest er håbløst at gøre noget ved det her problem, men det er altså ikke håbløst at gøre noget ved problemet, bare det er en mangesidet indsats, man foretager.
Europa-Kommissionen fremlagde i midten af marts en pakke
for øget liberalisering af el- og gasmarkederne.
Pakken indeholder bl.a. et direktivforslag, der indebærer, at markedsåbningen skal fremskyndes.
Regeringen er positiv over for en fremskyndet markedsåbning, forudsat at der sikres en reel ikkediskriminerende adgang til både el- og gasnettet i EU, altså ikke bare i vores land, men også i hele EU.
På elområdet er udviklingen længere fremme i Danmark og de øvrige nordiske lande, end den er i resten af EU.
På gasområdet vil produktion og udbud af gas fortsat være kendetegnet ved få dominerende aktører, og det er derfor vigtigt med en effektiv EU-regulering, der kan sikre danske selskaber ligeværdige konkurrencemuligheder, og jo altså i det hele taget sikre, at vi får en fri konkurrence.
Så flytter man bare fra ét monopol til et andet.
Vi vil selvfølgelig arbejde på, at der sker en åbning af gasmarkedet, i takt med at der skabes rum for en reel og ligeværdig konkurrence.
Det vil være tossegodt af os bare at åbne vores marked, hvis ikke vi fik en tilsvarende åbning andre steder henne, naturligvis.
Nu er elreformen endelig ved at være på plads, og vi kan konstatere, at det faktisk er lykkedes at skabe et effektivt marked, samtidig med at vi sikrer midlerne til at nå vores internationale forpligtelser på miljøområdet.
Størstedelen af det samlede lovkompleks er i dag godkendt af Europa-Kommissionen, og en godkendelse af de sidste elementer venter vi i nær fremtid.
I forlængelse af Kommissionens godkendelse er CO2-kvoteloven trådt i kraft, og vejen er banet for, at elmarkedet for vedvarende energi nu kan søsættes.
Regeringen forventer, at VE-bevismarkedet kan påbegyndes i løbet af 2002 og være i fuld funktion den 1. januar 2003.
De danske planer harmonerer i øvrigt fornemt med de planer, der er i EU på dette område.
Med aftalen af 22. marts sidste år blev der sat rammer
for udmøntningen af biomasseaftalen
, og for havmøllepålægget gælder det, at der nu foreligger et konkret grundlag for fastsættelse af afregningspriserne.
For biomasseaftalen foreligger der desuden konkrete planer for, hvordan udbygningen skal finde sted.
Elreformens forskellige elementer påvirker elprisen i både opad- og nedadgående retning.
Bidraget til forbedringen af statens finanser, som partierne bag elreformen jo i høj grad tog til sig i forbindelse med den finanslov, der blev forhandlet samtidig, som blev udmøntet i indførelse af distributionsafgiften og omlægningen af støtten til vedvarende energi, har selvfølgelig været med til at presse priserne opad, det siger sig selv.
Effektiviseringen vil gradvis påvirke priserne nedad.
Åbningen af det danske gasmarked trådte i kraft den 1. juli sidste år efter vedtagelsen af den nye lov om naturgasforsyning.
Med åbningen fik danske forbrugere med et årligt naturgasforbrug over 35 mio. m3 naturgas ret til frit valg af leverandører.
Kommissionen har nu fremlagt et nyt forslag til mere offensiv regulering af det europæiske naturgasmarked.
Det skal jeg vende tilbage til under det næste punkt på dagsordenen.
Til sidst skal jeg sige, at energipolitikken udformes i dag i stigende grad i et internationalt samarbejde.
Men også samarbejdet i FN og rundt om Østersøen er vigtigt, og vi lægger meget vægt på vores samarbejde ikke mindst med de tidligere kommunistiske stater i Central- og Østeuropa.
Danmark yder en forbilledlig indsats
Udviklingen af et bæredygtigt samfund står også højt på den hjemlige dagsorden, og regeringen er derfor i gang med at udarbejde en national strategi for en bæredygtig udvikling, og vi venter at have denne strategi på plads her inden udgangen af juli måned, så der er et markant oplæg til topmødet om miljø og udvikling i 2002.
Regeringen vil arbejde aktivt på at fortsætte denne proces, ikke mindst for at vi kan fremvise et godt eksempel over for omverdenen, gøre noget godt for den danske befolkning og den danske erhvervsudvikling.
Og jeg vil gerne benytte lejligheden til at sige tak til de partier, vi samarbejder med om at gennemføre dette spændende projekt.