runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan Petersen (S), 2002-03-21:
I sidste valgperiode var vi nogle stykker, der gjorde lidt ud af det her med lovkvalitet.
Det var et hovedtema for Folketingets arbejde.
Jeg vil indlede dette lille indlæg med at minde om det.
Det skal ikke gå i glemmebogen, fordi vi nu har haft regeringsskifte og valg.
Jeg er ikke helt tilfreds med, at vi får et lovforslag, hvor der er så forskelligartede forslag, som der er i dette.
De her bunker er ikke så kønne.
Men når det så er sagt, vil jeg gå ind og gøre bemærkninger til hvert af de emner, der så er behandlet heri.
Den første del af lovforslaget ændrer i lov om aktiv socialpolitik og er et forslag om at indføre bagudbetaling af kontanthjælp samt en konsekvensrettelse af dette i integrationsloven.
Det er denne aftaletekst, som regeringen nu giver sit bud på, og Socialdemokratiet medvirker gerne til, at den nu kan udmøntes, men ikke nødvendigvis i den konkrete udformning, som regeringen foreslår.
Regeringen erkender, at en ren overgang til bagudbetalt kontanthjælp kan medføre, at der vil være mennesker, som vil stå uden et forsørgelsesgrundlag den første måned, og regeringen giver så sit bud på, hvordan det problem kan løses.
Jeg er ikke sikker på, at regeringens bud er godt nok.
Forslaget om en midlertidig forsørgerydelse på maksimalt 4.231 kr. i en måned sammenholdt med, at der ikke kan udbetales supplerende hjælp, kan være utilstrækkeligt at leve for. Derfor vil vi under udvalgsarbejdet have en mere omfattende belysning af de mulige persongrupper, der kan komme i klemme, og ligeledes de forsørgelsesmæssige konsekvenser af den lavere forsørgerydelse.
Så vi vedkender os aftalen, men vi vil gerne i diskussion om den konkrete udmøntning for at være sikre på, at vi ikke begår noget, som vi ikke ønsker.
Jeg kan også se, at Kommunernes Landsforening i sit høringssvar beskæftiger sig med nogle af de problemstillinger, som jeg rejser her.
Så det fortjener en lidt dybere behandling, og den er der jo gode muligheder for at lave.
Derfor vil vores stillingtagen til det selvfølgelig være afhængig af, hvad vi kommer frem til dér.
Den anden del af lovforslaget vedrører ledighedsydelsen.
Her kan vi støtte regeringens forslag, der jo er en følge af forliget om førtidspension, som blev indgået under den tidligere regering, og hvor vi også aftalte, at ved overgang fra fleksjob til ustøttet arbejde skulle der også kunne ske en uproblematisk overgang fra ret til ledighedsydelse til ret til arbejdsløshedsdagpenge.
Vi synes som forligsparti i denne her sag, at vi lige skal have lejlighed til at drøfte denne her varighedsbegrænsning, og om det nu også skal være 52 uger.
Det håber jeg.
Vi må have sikkerhed for, at der ikke er arbejdsløse, der kommer i klemme her, og da lovforslaget ikke på forhånd har været drøftet med forligspartierne, går jeg ud fra, at vi kan drøfte netop det tema med regeringen.
Den tredje del af lovforslaget vedrører honorering af læger i koordinationsudvalg.
Denne del af lovforslaget følger direkte af satspuljeforliget fra 2001, og det støtter vi naturligvis.
Og så er der endelig forslaget, der udmønter en aftale
Det støtter vi selvsagt også.
Flemming Oppfeldt (V), 2002-03-21:
Dette lovforslags vigtigste idé er, at kontanthjælpen fremover skal bagudbetales i stedet for forudbetales, ligesom de fleste af os på arbejdsmarkedet lønnes ved månedens udgang for det udførte arbejde. Dermed ligestilles kontanthjælpsmodtagerne med de øvrige lønmodtagere og med dagpengemodtagere, når det gælder udbetalingstidspunktet.
Man skal huske, at de fleste, der kommer på kontanthjælp, i forvejen var bagudlønnede.
Derfor er det mest logisk at fortsætte i det system, det er mest overskueligt for den enkelte, det er nemmest at forstå, og det giver mindst administrativt besvær.
Endelig fastslås det i denne lov, at dersom man er ramt af ledighed og ikke er forsikret, skal man tilmelde sig, 1 måned før man skal have hjælp hos kommunen.
Dermed får man den kontakt, der skal til, for at få hjælp hos arbejdsformidlingen, og i de tilfælde, hvor arbejdsformidlingen har uddelegeret opgaven til kommunen, får man dem til at hjælpe med at skaffe et job, som kan passe den pågældende. Vi kan samtidig afskaffe reglen om 30 pct. nedsættelse af bistandshjælpen ved udeblivelse fra aktivering.
Der er ikke nogen grund til at have den forebyggende kontrolbestemmelse, for man kan jo ikke blive bagudlønnet for en kontanthjælp, hvis man ikke møder op.
Forslaget her er en del af aftalen med kommunerne for år 2002.
I høringssvaret fra Kommunernes Landsforening er der også anerkendelse af forslagets udformning.
Derfor er der i forslaget bestemmelser, som sikrer, at de personer, der går fra fleksydelse til ustøttet beskæftigelse, får mulighed for at bevare deres ledighedsydelse, så de kan optjene ret til dagpenge.
Endvidere fremsættes der forslag om, at et antal personer, der pr. 1. oktober 2001 ikke var tilmeldt fleksydelsesordningen, stadig kan nå at komme med.
Begrundelsen er, at kommuner og a-kasser ikke på det tidspunkt havde bidraget med de nødvendige oplysninger, og det er jo selvfølgelig ikke noget, borgeren kan gør for.
Så alt i alt er det et godt lovforslag, som følger op på aftaler med kommunerne og med Folketingets partier, og Venstre anbefaler forslaget.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-21:
Jeg kan forstå, at fru Carina Christensen sådan set ikke mener, at vi har haft nogen videre gavn af den beboerrådgiverordning, der har været, og at det i virkeligheden heller ikke bekymrer Det Konservative Folkeparti noget videre, hvis kommunerne og andre, som man har talt om fra de borgerlige partiers side, ikke skulle komme ind og videreføre det.
Det bekymrer ikke Det Konservative Folkeparti
ret meget
Det synes jeg er interessant, hvis det virkelig er Det Konservative Folkepartis vurdering af det projekt.
For hvad er realiteten?
Realiteten er, at i kraft af at man har kunnet have et samspil mellem det frivillige arbejde og disse beboerrådgivere, har man kunnet fremkalde en integration i disse områder.
Ofte med betydelig succes.
Men mener Det Konservative Folkeparti, og det var jo næsten sådan, jeg hørte det, at det er man ikke enig i?
At man underkender det arbejde, der er gjort?
Carina Christensen (KF), 2002-03-21:
Jeg vil prøve at besvare de to spørgsmål samlet.
Vi underkender på ingen måde det arbejde, der er gjort.
Det var ikke et forslag, vi måske syntes var det bedste, men der er kommet nogle ganske udmærkede resultater ud af det.
Jeg ser også meget gerne, at ordningen kan køre videre.
Jeg håber da, at enten kommunerne eller lejerforeningerne selv vil gå ind og køre ordningen videre.
Jeg mener ikke, at det er noget, staten skal finansiere, men jeg anerkender det arbejde, der er gjort, og jeg synes også, at det har været udmærket, men der er altså en række andre tiltag på vej.
Det ligger så under det nye Integrationsministerium, og hvad de konkret arbejder med, er jeg så ikke inde i; der skal vi have fat i vores integrationsordfører, men der er noget på vej med kvarterløft osv., osv. Så det handler ikke om, at der ikke bliver gjort noget.
Man tager jo også stadig væk udgangspunkt
i Byudvalgets arbejde.
Så man får det til at lyde, som om vi opgiver det hele.
Det er ikke det, det handler om.
Med hensyn til den her ordning
: Ja, vi fjerner den statslige medfinansiering, men vi forhindrer ikke ordningen i at kunne køre videre.
Lissa Mathiasen (S), 2002-03-21:
Det forekommer mig, at der er lidt misforståelser her, når der bliver talt om kvarterløft, og vi kan nævne modelområder.
Det er jo netop der, denne regering har valgt at sige: Nu stopper vi.
Så det er ikke det, der skal henvises til.
Men jeg synes egentlig, det ville være interessant, hvis man fra konservativ side godt ville forklare, hvad forskellen er på, om det er staten eller det er kommunen, der betaler de her boligrådgivere?
Dybest set
må det vel komme ud på ét, hvis man vil anerkende, at det er en offentlig opgave, bortset fra det er lidt urimeligt, at det er visse kommuner, der så får udgiften.
Men er det en offentlig opgave?
For jeg hører også fru Carina Christensen sige: Jamen så lad lejerforeningerne.
Det er jo beboerne, det er lejerne.
Det var det, jeg spurgte om før, hvor jeg heller ikke fik svar.
Er det det, man mener fra konservativ side?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-21:
Jeg er glad for, at Det Konservative Folkeparti anerkender den indsats, der er blevet gjort, og som regeringen nu vil spænde ben for. Med hensyn til om kommunen vil gå ind, så behøver vi jo ikke at stå her og opføre et større skuespil omkring det, for vi ved jo godt, at sådan ligger den kommunale økonomi ikke, at der midt i et budgetår, hvor der ligger et skatteloft, som regeringen har indført, og aftaler om nedskæring og alt mulig, så pludselig skulle komme nogle penge væltende fra kommunerne til det, det ved vi jo godt.
Så lad være med at opføre det skuespil.
Det er lidt for patetisk efter min opfattelse i hvert fald.
Så sagen er, at det så er huslejen, der skal holde for.
Er man ikke klar over fra konservativ side, at en af de vigtigste dele af bypolitikken var huslejenedsættelser, som førte til en social stabilisering af disse boligområder?
Nu vil man sætte huslejespiralen i gang igen ved at vælte udgifterne over på beboerne.
Er det særlig fornuftigt?
Kamal Qureshi (SF), 2002-03-21:
Jeg vil gerne spørge fru Elisabeth Arnold yderligere, idet fru Elisabeth Arnold lige kom ind på det her afslutningsvis: Er det ikke bekymrende for fru Elisabeth Arnold at opleve, at der er personer med antidemokratiske tendenser meget, meget tæt på hjertet af det danske folkestyre?
Bekymrer det ikke fru Elisabeth Arnold?
Bendt Bendtsen (KF), 2002-03-21:
Når hr. Frode Sørensen taler om de meget alvorlige sager, som går videre op i systemet, er det faktisk ganske få sager, vi taler om.
Mange af de sager, som går videre, som bliver anket videre op i systemet, er jo netop sager, hvor man går ind og fratager folk deres muligheder.
Jeg har ikke tallet lige præsent, men det kan jeg finde til udvalgsbehandlingen.
Det er ganske få sager.
Frode Sørensen (S), 2002-03-21:
Jamen mener erhvervs- og økonomiministeren ikke, også under hensyntagen til den forrige underholdningsværdi, at man nødvendigvis må se alvorligt på det, når de implicerede parter, Advokatrådet og revisorerne, selv går ind og påpeger det her?
Og er erhvervs- og økonomiministeren ikke enig i, at antallet af sager, der kommer for domstolene, vil stige, når Revisornævnet nedlægges, idet Revisornævnet jo nok har taget en del af de sager, der ellers ville ryge længere op og til domstolene?
Derfor vil jeg også sætte et stort spørgsmålstegn ved, at det her forslag overhovedet indeholder de der 230.000 kr. til hofter og knæ.
Jeg vil næsten påstå, at det bliver en udgift for regeringen.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-03-21:
Det er jo regeringens ønske at slanke og effektivisere den offentlige administration, og derfor har vi gennemgået den statslige sektors råd, nævn, centre og puljer.
Vi har så inden for Erhvervsministeriets område de nævnte: Fragtskibsgarantiudvalget, Revisornævnet, Det Rådgivende udvalg vedr. Ejendomsomsætning, Eksamenskommissionen for Navigatøruddannelsen, Eksamenskommissionen for Maskinmesteruddannelsen og til sidst Forsikringsmæglerudvalget.
Og jeg kan næsten forstå på hr. Keld Albrechtsen, at han mener, at vi sparer for lidt, men mange bække små gør en stor å.
Vi ser nøje på regeringens udgifter.
Jeg vil gerne sige til hr. Frode Sørensen, at underholdningsværdien i talen var jo høj.
Jeg mener selvfølgelig, at der er en sammenhæng i det, der bliver sagt her fra Folketingets talerstol fra regeringens side.
Og når man specifikt spørger til Revisornævnet, må vi jo sige, at den mulighed, der i dag er for to administrative led, kommer ned på ét.
Det blev jo også nævnt fra Venstres ordfører, at det er det samme, vi har på advokatsiden og for arkitekterne.
Derfor mener vi, at når muligheden er der for at prøve det ved domstolene, er det helt rimeligt også på det her område.
Så kunne jeg forstå, at SF og De Radikale mener stort set det samme som Socialdemokratiet.
Det har vi været vant til i flere år, så det var ikke nogen overraskelse.
Men tak til dem, der støttede forslaget.
Jann Sjursen (KRF), 2002-03-21:
Jeg tror, at hvis jeg var minister, ville jeg tage Enhedslistens tilsagn som en trussel.
Bortset fra det skal jeg, da hr. Ole M. Nielsen, Kristeligt Folkepartis ordfører på området, ikke kan være til stede, forsøge at redegøre for
Kristeligt Folkepartis holdning til forslaget
Kristeligt Folkeparti har jo helt generelt tilsluttet sig regeringens ønske om at sanere i råd, nævn og puljer.
Vi mener grundlæggende, at det er en sund øvelse på baggrund af, at der selvfølgelig over tid sker en vis knopskydning på et sådant område, men det er også en øvelse, der på nogle områder er gået for vidt.
I forhold til nærværende lovforslag, som omhandler seks råd og nævn, som ønskes nedlagt fra regeringens side, så kan jeg oplyse, at vi fra Kristeligt Folkepartis side finder, at Fragtskibsgarantiudvalget og Eksamenskommissionen for Navigatøruddannelsen og Eksamenskommissionen for Maskinmesteruddannelsen med fordel kan nedlægges, sådan som vi vurderer det.
Når det derimod gælder Revisornævnet, Det Rådgivende Udvalg vedr. Ejendomsomsætning og Forsikringsmæglerudvalget, mener vi ikke, at der er nogen grund til at nedlægge disse udvalg.
Tværtimod mener vi faktisk, at det er et udtryk for et ønske om centralisme.
Disse tre fora har nemlig en bred sammensætning rent medlemsmæssig, og ved at nedlægge disse vil man i virkeligheden i stedet for samle beslutningerne i ministerregi.
Jeg skal så også sige i forhold til de økonomiske konsekvenser af lovforslaget, og det er ikke kun inspireret af hr. Keld Albrechtsen, men også inspireret af det forlæg, jeg har fået af hr. Ole M. Nielsen, at det er lidt pudsigt, når der i bemærkningerne til lovforslaget anføres, at forslaget skal bidrage til at skaffe penge til hofter og knæ.
Det er faktisk argumentationen i lovforslagets bemærkninger, som jeg har forstået det.
Jeg skal ikke her og slet ikke på nuværende tidspunkt gøre mig klog på, hvor mange hofter og knæ man kan få for omkring en kvart million kroner, men det er måske ikke ligefrem det lovforslag, som bidrager allermest til det løft, som regeringen ønsker på sygehusområdet sådan helt generelt, men lidt har selvfølgelig også ret.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-21:
Da vi i Enhedslisten drøftede det her forslag, kunne vi jo konstatere, at den samlede besparelse løber tæt op i nærheden af, hvad der svarer til én fuldtidsstilling om året.
Det tror jeg at ministeren kan bekræfte.
Vi har altså her et lovforslag, hvis samlede virkning er tæt på at omfatte, men ikke helt, én fuldtidsstilling om året.
Jeg vil sige, at regeringens ambitionsniveau med hensyn til lovgivning ikke er højt.
Vi vil naturligvis indgående i Enhedslisten analysere de enkelte elementer i et så perspektivrigt forslag.
Det skal der ikke herske nogen tvivl om.
Det tilsagn kan jeg give ministeren.
Der er jo rejst mange berettigede synspunkter og indvendinger i den her debat.
Jeg kan sige til ministeren, at vi vil lytte overordentlig grundigt til alt, hvad der kommer frem i denne overordentlig perspektivrige sag.
Carina Christensen (KF), 2002-03-21:
Det her lovforslag er en del af regeringens samlede plan til at få ryddet op i det overflødige bureaukrati, der alt for længe har fået lov at eksistere - og også på det erhvervspolitiske område.
I Det Konservative Folkeparti mener vi, at der er særdeles god grund til at se med kritiske øjne på ethvert udvalg, råd eller nævn, der varetager nogle opgaver, som sagtens effektivt kan løses andre steder i den statslige administration, eller som ganske enkelt er overflødige.
Fragtskibsgarantiudvalget administrerer i dag en ordning om statslige garantier til bygning af mindre fragtskibe, som må siges at falde ind under kategorien overflødig.
I hvert fald er der ikke fremkommet ansøgninger om garantistillelse
Det er kun på tide, at et sådant udvalg nedlægges.
I Det Konservative Folkeparti bakker vi fuldt op om regeringens ønske om en administrativ forenkling og en forenkling af en offentlig organisation.
For alle de øvrige fem råd, nævn og udvalg, der nu ønskes nedlagt, gælder det, at de varetager nogle opgaver, der sagtens effektivt kan løses andre steder i den statslige administration.
Alt i alt er vi i Det Konservative Folkeparti meget tilfredse med forslaget.
Vi støtter det, og vi kan absolut anbefale det til vedtagelse.
Louise Frevert (DF), 2002-03-21:
Ordføreren på området, fru Colette Brix, kan desværre ikke være til stede, hvorfor jeg hermed på ordførerens vegne vil fremføre følgende: Denne samlelov er et led i sanering af råd, nævn og puljer inden for erhvervsområdet. Formålet er en klar politisk prioritering af statens midler med henblik på besparelser og forenkling af administrationen.
Forslaget reducerer de statslige udgifter med 230.000-255.000 kr. årlig.
Forslaget skønnes ikke at have væsentlige økonomiske konsekvenser for erhvervslivet.
Fragtskibsgarantiudvalget har ikke siden 1998 modtaget nogen ansøgning om garantistillelse.
Revisornævnets arbejdsopgaver vil fremover blive varetaget af disciplinærnævnene for henholdsvis registrerede og statsautoriserede revisorer.
Advokatrådet, Foreningen af Statsautoriserede Revisorer og Foreningen af Registrerede Revisorer har kritiske kommentarer til nedlæggelsen af Revisornævnet.
Der er frygt for, at domstolene og andre nævn ikke kan løfte opgaverne, men det har ikke fået regeringen til at ændre mening i sagen, da den skønner, at afskaffelsen ikke vil have indflydelse på retssikkerheden.
Ejendomsomsætningsudvalgets opgaver overgår til Erhvervs- og Selskabsstyrelsen, idet man skønner, at nedlæggelsen af udvalget vil være uvæsentlig for administrationen af loven.
Forsikringsmæglerudvalget nedlægges, samtidig med at Det Finansielle Virksomhedsråd fremover vil varetage det nedlagte udvalgs opgaver.
Foreningen af Forsikringsmæglere mener, at Forsikringsmæglerudvalget har sin eksistensberettigelse.
Regeringen derimod finder, at Det Finansielle Råd i forvejen har opgaver, som på en del områder svarer til Det Rådgivende Forsikringsmæglerudvalg.
Generelt kan man sige om lovforslaget, at det vil spare staten for ca. en kvart million kroner årlig, samtidig med at man forenkler administrationen. Hvad der heller ikke er helt uvæsentligt, så vil lovforslaget hverken have økonomiske eller administrative konsekvenser for erhvervslivet.
Forslaget har heller ingen miljømæssige konsekvenser, ingen administrative konsekvenser for borgerne og ingen EU-retlige aspekter.
Derfor kan Dansk Folkeparti varmt støtte forslaget.
Karen J. Klint (S), 2002-03-21:
Jeg er opmærksom på, at det er tredje gang, og at klokken er mange, men jeg vil alligevel sige til beskæftigelsesministeren, at der er meget stor forskel på, at vi altid kan tage en lov op, og at vi har indbygget i loven, at der er en evalueringsfrist.
Det er der faktisk god tradition for her i Folketinget at vi gør, og den tradition så jeg da gerne at den nye regering fortsætter med, og at der netop er en bevidsthed om, at den her lov skal evalueres.
Rikke Hvilshøj (V), 2002-03-21:
Dette lovforslag er et led i regeringens initiativ til at få ryddet op i diverse råd og nævn.
Konkret handler
dette lovforslag om nedlæggelse af Fragtskibsudvalget, Revisornævnet, Det Rådgivende Udvalg vedr. Ejendomsomsætning, Eksamenskommissionen for Navigatøruddannelsen, Eksamenskommissionen for Maskinmesteruddannelsen og endelig Forsikringsmæglerudvalget.
Forslaget har da også givet anledning til roser i høringssvarene.
Jeg vil knytte nogle få bemærkninger til de enkelte råd.
Fragtskibsudvalget nedlægges, fordi der ikke siden 1998 har været ansøgninger om garantistillelse, og vi må derfor konkludere, at ordningen ikke længere har interesse for erhvervslivet.
Revisornævnet er et administrativt ankenævn, der behandler sager, der er afgjort i de to disciplinærnævn for henholdsvis statsautoriserede revisorer og registrerede revisorer.
Det giver to administrative led i behandlingen af disciplinærsager for revisorer.
Til sammenligning er der kun én administrativ disciplinærinstans for arkitekter og advokater, og vi mener derfor, at det er fuldt forsvarligt retssikkerhedsmæssigt også at have én administrativ disciplinærinstans for revisorerne.
Hvad angår Det Rådgivende Udvalg vedr. Ejendomsomsætning og Forsikringsmæglerudvalget, er vi i Venstre helt trygge ved, at de relevante interesseorganisationer fortsat vil blive inddraget i relevante sager, uden at det kræver tilstedeværelsen af permanente udvalg. Endelig mener vi ikke, at nedlæggelsen af eksamenskommissionerne for henholdsvis navigatøruddannelsen og maskinmesteruddannelsen vil få nogen negativ betydning for kvaliteten af de to uddannelsers eksamener.
Venstre er tilfredse med, at der bliver ryddet op i overflødige råd og nævn, og vi kan tilslutte os lovforslaget, som det ligger her.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-03-21:
Jeg kan sige, at dette lovforslag har været kendt i et godt stykke tid, også før aftalen med satspuljen blev indgået, men jeg skal på baggrund af fru Lissa Mathiasens bemærkninger gå hjem og undersøge nærmere, om det strider mod de indgåede aftaler.
Lissa Mathiasen (S), 2002-03-21:
Jeg skal gøre det kort, men jeg synes ikke rigtig, jeg fik et fyldestgørende svar fra ministeren vedrørende det spørgsmål, jeg havde omkring afskaffelsen af § 146, forsøgsparagraffen, der specifikt henviser til spørgsmålet omkring hjemløse og andre vanskeligt stillede grupper.
Lige nøjagtig den gruppe er der lavet aftale om i satspuljeforliget.
Men samtidig er der også lavet en tillægsklausul, som siger, at der ikke på anden måde må fjernes midler fra de områder, hvor man er gået ind fra satspuljen og har lagt penge i.
Derfor spørger jeg: Hvordan harmonerer det med, at man kan nedlægge den her forsøgspulje?
Jeg mener, det må være i strid med tillægsklausulen, og det var egentlig det spørgsmål, jeg godt ville have svar på.