Kamal Qureshi (SF), 2006-02-24:
Jeg mener, at det er vigtigt med indfødsrettildeling, at det bliver givet som en aktiv del af integrationsprocessen.
Vi ved, at det betyder meget for folk, og nogle har jo snakket om, hvad forskellen er, for når man har en fast opholdstilladelse i Danmark, så har man jo en lang række rettigheder.
Forskellen er sådan set den samme som mellem dem, der bor til leje, og dem, der bor til fremleje.
De, der bor til fremleje, har sådan set også de samme rettigheder i deres bolig.
De vil ikke nødvendigvis blive smidt ud.
De har en opholdstilladelse, kan man sige, i den lejlighed, men de går ikke i gang med at male, de går ikke i gang med at lave det store arbejde i den lejlighed, de bor til fremleje i.
Det gør man, når man har fået kontrakten på sin egen bolig.
Det samme gælder statsborgerskab.
De, der får statsborgerskab, oplever, at de er en del af et fællesskab, som de aktivt også vil bidrage til. For os i SF er det afgørende, at det danske fællesskab bygger på nogle grundprincipper, som handler om demokrati, som handler om menneskerettigheder, som handler om internationalt samarbejde og evnen til at kunne kritisere andre lande, når de overtræder nogle internationale spilleregler, men ikke mindst også at kunne modtage kritik, når andre lande siger noget til os, og når vi gør noget forkert.
Det handler om europæisk samarbejde for os, det handler om ligestilling og respekt for andres tro, det handler om respekt for homoseksuelle, det handler om respekt for andres politiske overbevisning, og det handler om en skarp adskillelse af politik og religion.
Det står sådan set i meget skarp kontrast til de værdier, som Dansk Folkeparti bygger på, som jo sådan næsten er det modsatte af det, som SF ønsker.
SF ønsker demokrati, hvor folk, der bor i Danmark, kan deltage i demokratiet.
I modsætning til os ønsker Dansk Folkeparti at fratage 200.000 mennesker i det danske samfund retten til at kunne stemme ved lokalvalgene, fordi, som fru Pia Kjærsgaard begrundede det, de stemmer på et forkert parti.
Dansk Folkeparti er, som vi også hørte tidligere fra hr. Søren Krarups side, imod menneskerettigheder.
Dansk Folkeparti er ikke tilhænger af europæisk samarbejde, det er vel ikke nogen hemmelighed.
Dansk Folkeparti mener, at homoseksuelle er handicappede, som også et af deres medlemmer har udtalt.
Og Dansk Folkeparti er meget skarp tilhænger af en kobling imellem politik og religion, for som hr. Søren Krarup sagde i et interview: Tilhørsforhold til den danske folkekirke er meget afgørende for det at være dansk.
Så på den måde kan man sige, at det ikke er underligt, at folk, der kommer til Danmark og ønsker at søge opholdstilladelse og ønsker at få indfødsret, bliver forvirrede, når de får smidt i hovedet, at de skal være danske, eller de skal opfylde de danske kriterier eller de danske værdier, for det, SF og en lang række af de partier, som står bag den vedtagelse, som vi fremlægger, ønsker, er et helt andet Danmark, et andet værdisæt end det, som Dansk Folkeparti er eksponenten for.
Vi er jo heller ikke i tvivl om, at det, der har været ønsket fra Dansk Folkepartis side, hele tiden har været at få antallet af personer, der får tildelt indfødsret, ned.
Og der har man så stillet nogle krav, som skulle gøre, at de personer, der søger indfødsret, kommer ned på et passende antal og ikke nødvendigvis er et udtryk for, hvad man skal kunne.
Vi ønsker, at der skal være nogle sprogkrav, der passer til virkeligheden, nogle sprogkrav, der gør, at man skal kunne fungere i det danske samfund, men også nogle sprogkrav, der gør, at hvis man går ud på en normal dansk arbejdsplads, så skal hovedparten af dem, der er der, også kunne bestå og kunne overholde de krav, vi stiller til de nye danskere, der kommer til Danmark.
Derfor er det fælles forslag til vedtagelse, som ligger fra SF, Socialdemokratiet, De Radikale og Enhedslisten, også noget, som vi mener står inde for de kriterier, som vi synes skal være gældende for tildeling af indfødsret fremover, når der engang kommer et andet politisk flertal.
Jeg vil sådan set bare meget gerne sige til ministeren, at vi faktisk mener, at når man får dansk statsborgerskab, er man en fuldgyldig borger i samfundet.
Det er en misforståelse, hvis ministeren tror, at vi bare gerne vil give folk statsborgerskab og har en forventning om, at de efterfølgende bliver fuldgyldige borgere.
Vi vil gerne give statsborgerskab til folk som en anerkendelse af, at de kan det danske sprog, og at de kan leve op til de kriterier og alt det andet, der er nødvendigt for at være borger i samfundet.
Vi er sådan set enige med ministeren, når hun siger, at man skal kunne det danske sprog for at få dansk statsborgerskab, og at man skal være integreret i det danske samfund for at få dansk statsborgerskab, er vi sådan set også enige i.
Men uenigheden dukker op, fordi vi meget gerne ser, at det, vi forventer, man skal kunne for at blive en fuldgyldig borger i det danske samfund, skal hovedparten af den danske befolkning også kunne leve op til.
Hvis man går ud på en normal arbejdsplads, en byggeplads, eller hvilken virksomhed det nu kan være, og laver en test her, skulle det gerne være sådan, at i hvert fald hovedparten af medarbejderne kan bestå de forskellige lakmusprøver, vi udsætter indvandrere for, inden de kan få statsborgerskab, og det er klart, at i det øjeblik, man gør det til et problem ...
Lad os afprøve det, for hvis det viser sig at holde stik, så kan jeg her i Folketingssalen fortælle, at så vil vi fra SF's side godt tilslutte os den aftale.