Søren Kolstrup (EL), 1999-12-07:
Socialdemokratiet vælger med det her lovforslag at bryde med sine uddannelsespolitiske principper.
Det er en udmøntning af aftalen mellem staten og amterne, og nu skal der altså så indføres brugerbetaling på en række fag på 8.-10. klasses niveau og på HF-niveau for voksne. Gennem det her århundrede har Socialdemokratiet jo sagt, at uddannelse er et redskab til øget lighed og solidaritet.
Det har været overskriften på de socialdemokratiske uddannelsesprogrammer fra først til sidst.
Det var også på den baggrund, at Socialdemokratiet i 1980'erne bekæmpede ethvert forsøg, det være sig nok så lille, og det var ikke et spørgsmål, om det var 100 kr., eller om det var 500 kr., da bekæmpede man ethvert forsøg på at indføre brugerbetaling på det her område.
Det kom til udtryk flere gange, f.eks. i 1989, hvor den daværende borgerlige regering fremlagde lov om almen voksenuddannelse.
I bekendtgørelsen opererede man med et gebyr på 200 kr. Hvad sagde Socialdemokratiet til det?
Socialdemokratiets ordfører, Jytte Andersen, krævede, at brugerbetalingsprincipperne blev fjernet.
Partiet stillede ændringsforslag til loven for at sikre, jeg citerer: »at deltagerne kan modtage undervisning uden deltagerbetaling«, idet man mente, »at brugerbetaling strider mod grundlæggende uddannelsespolitiske principper«.
Man kan kun være enig.
Brugerbetaling skræmmer de kortuddannede bort.
Brugerbetaling, den være sig nok så lille, er udtryk for en glidebane.
Brugerbetaling på det her område, også en delvis brugerbetaling, er af det onde, fordi den bryder med princippet om uddannelse som et alment gode for alle uanset køn og social baggrund, og især når vi taler om almindelig folkeskoleundervisning og almen undervisning.
Dette synspunkt kommer igen frem i partiets udspil til en voksen- og efteruddannelsesreform sommeren 1999.
Her tales om alles ret til at få almene kvalifikationer og et personligt løft, også i voksenlivet.
Jeg mener godt, man kan sige, at hvis man indfører brugerbetaling på folkeskole- og gymnasieniveau, så igangsætter man en politik, som Haarder ikke turde drømme om i gamle dage.
Man vil spare sølle - ja, det er så spørgsmålet, hvad det bliver til, 45 mio. kr., måske mere, 50 mio. kr., som indebærer, ikke mindst uden for København, at man skræmmer kursister bort fra nogle fag, f.eks. psykologi, og gør dem sværere at opretholde med indskrænkning af kursusudbud til følge.
Og hermed retfærdiggør man en borgerlig politik og stimulerer yderligere de borgerlige partier til at fremføre krav om brugerbetaling til almene velfærdsgoder.
Når Socialdemokratiet kan indføre deltagerbetaling på 900 kr., jamen så er der da inviteret til, at de borgerlige partier overbyder. Argumentet for brugerbetaling er en bedre økonomistyring og kvalificering af efterspørgslen.
Ja, jeg ved ikke, hvad jeg skal sige.
Vorherre bevares.
Retten til 12 års almen undervisning for ung som gammel er forsvundet i økonomistyringens hellige navn. I lovforslaget omtales bl.a. dansk, engelsk, tysk, matematik og samfundsfag m.m. Jeg synes ikke, man kan andet end undre sig over det utrolig begrænsede uddannelsespolitiske og pædagogiske syn, der ligger til grund for lovforslaget.
Der må jo være en grund til, at psykologi er et af de fag på VUC, som søges af flest.
6.000 kursister tager det fag hvert år.
Er det for sjov?
Ja, muligvis, men det kunne jo også være, fordi det jo bl.a. for ufaglærte handler om at opkvalificere sig til et arbejde i vuggestue og børnehave eller bruges af folk, der vil ind på et seminarium.
Men hvad enten det er af den ene eller den anden grund, så turde der være god grund til at fastholde den almene undervisning som noget, der er vederlagsfrit. Selv på egne præmisser er dette et dårligt lovforslag, som Enhedslisten ikke kan støtte, og vi vil fortsat gå ud i marken og arbejde sammen med de kræfter, der vil tage den her deltagerbetaling af bordet, og tvinge Socialdemokratiet til at komme på bedre tanker og tvinge regeringen til at komme på bedre tanker.