Margrethe Vestager (RV), 2001-05-02:
Vi er jo, tror jeg, i dag samlet om et spørgsmål, der har
hele kredsens opmærksomhed og interesse
De unges interesse for teknik, matematik og naturvidenskab og deres søgning til uddannelserne inde på de forskellige områder
har jo også stået på Folketingets dagsorden i en længere årrække. Efter forespørgselsdebatten i Folketinget i januar 1996 blev der udarbejdet en redegørelse til Folketinget med den optimistiske titel »Den svigtende søgning til de tekniske og naturvidenskabelige fag«, men det, som blev dens afsæt, var en lang række forskellige initiativer. Mange af de initiativer, som skal indgå i en handlingsplan, er således allerede sat i værk.
Erfaringen viser jo så desværre også, at der ikke er nogen mirakelkur
Men uanset disse ganske små og forsigtige tegn på en ny tendens er det nødvendigt med et langt, sejt træk, og derfor er jeg da også fortsat meget opmærksom på problemerne.
Beslutningsforslaget fremhæver, at der skal skabes rammer, som sikrer, at vi også fremover har tilstrækkeligt med undervisere i de naturvidenskabelige fag.
Jeg er ikke i tvivl om, at mange af de lærere, der i dag underviser i uddannelsessystemet, er både entusiastiske og inspirerende.
Desværre synes de at kæmpe mod en tendens blandt de unge, der betyder, at mange i sidste ende fravælger de naturvidenskabelige fag.
Den tendens ses i næsten alle de lande, som vi i øvrigt plejer at sammenligne os med. Set i lyset af det problem er jeg naturligvis ekstra opmærksom på, hvordan vi styrker det, man kunne kalde fødekæden, men faktisk hele uddannelsessystemet i forhold til det naturvidenskabelige og dermed også skaber de nødvendige rammer, der sikrer, at vi fremover har tilstrækkeligt med undervisere i de naturvidenskabelige fag.
Men jeg vil gerne her nævne i hvert fald nogle af de initiativer, der er sat i værk, om end tiden ikke tillader dem alle. Efter den ny læreruddannelseslov, som vi netop har haft lejlighed til at drøfte, skal de studerende jo vælge fire linjefag mod før to, og samtidig er faget natur/teknik gjort til et linjefag.
Det finder jeg faktisk meget afgørende, fordi der nu uddannes lærere med en speciel faglig kompetence til at undervise i natur/teknik.
En af grundene, tror jeg, til at faget måske fik en lidt snublende start, var, at det faktisk var en meget stor opgave for lærere at løfte dette nye fag.
I det almene gymnasium og hf har vi udvidet
den nuværende dimensionering af pædagogikumpladser
, og der er således taget højde for det større behov netop for gymnasielærere.
Samtidig er det også nødvendigt at overveje, hvordan vi kan tiltrække og optage flere ansøgere til pædagogikum, herunder om den nuværende ordning skal justeres, så den bliver mere attraktiv for universiteternes kandidater.
De overvejelser foregår i øjeblikket sammen med alle parter inden for området.
For de videregående uddannelser har de udviklingsmidler, der blev afsat til naturvidenskabelige og tekniske uddannelser som led i finanslovaftalen for 1997, bidraget til at gøre det muligt at øge lærerkræfternes pædagogiske og faglige kompetencer og dermed også skabe en fornyelse af undervisningen i de naturvidenskabelige fag på universiteterne.
I samarbejde mellem en række seminarier og universiteter gennemføres en forsøgsuddannelse med lærerbachelorer i naturvidenskab.
Formålet er at styrke naturfagene i folkeskolen.
Forsøget er for nylig blevet justeret for at øge søgningen til det og konsolidere det.
Efteruddannelsesaktiviteterne vil efterhånden skulle gennemføres på de nye centre for videregående uddannelse, hvoraf de første er dannet.
Et andet punkt i forslaget er, at interessen for naturvidenskab skal styrkes på alle niveauer.
Også her er jeg meget enig, og jeg vil derfor nævne en række eksempler på initiativer, der allerede er taget inden for forskellige uddannelsesområder. På grundskoleområdet er der i perioden 1995-2000 taget en lang række initiativer for at støtte naturfagene.
Mange af dem er i gang og er endnu ikke evalueret.
Folkeskoleloven fra 1993 indførte et nyt obligatorisk fag, natur/teknik, i 1.- 6. klasse, og det har gjort, at naturfagenes kerneområder bliver introduceret på et tidligere tidspunkt, hvor børnenes nysgerrighed er stor og skal næres.
Handlingsprogrammet »Folkeskolen år 2000«, der som bekendt må afsluttes som centralt initiativ, efterfølges bl.a. af en proces, hvor kommunerne skal tydeliggøre den faglige proportion i læseplanerne.
Som efterspurgt af forslagsstillerne vil der blive udarbejdet nye beskrivelser af de obligatoriske fag, natur/teknik, biologi, geografi, fysik, kemi, så de kan træde i kraft i skoleåret 2002/2003.
Nye beskrivelser af matematik er allerede udarbejdet og træder i kraft fra førstkommende skoleår.
På grundskoleområdet deltager Danmark i det verdensomspændende PISA-evalueringsprojekt under OECD.
Projektet omfatter bl.a. matematik og science.
Herudover har Undervisningsministeriet selv evalueringer i gang på området.
Mange projekter er således iværksat bl.a. også med støtte fra fonde.
Undervisningsministeriet støtter udviklingen af undervisningsmidler, der bl.a. inddrager IT.
Også inden for de tekniske erhvervsuddannelser har naturfag en stærk position både som grund- og som områdefag.
I forbindelse med »Reform 2000« er der skabt yderligere muligheder for som påbygning at vælge naturfag på højere niveau, nok mest realistisk på C-niveauet.
Det skal styrke adgangsmulighederne for faglærte til at tage de nye KVU-uddannelser.
En ny vejledning til faget er under udarbejdelse, og der gøres på de tekniske skoler meget store bestræbelser på at integrere det almene naturfag i det faglige indhold i de enkelte uddannelser. Også på det gymnasiale område er de initiativer, der ifølge beslutningsgrundlaget skal indgå i handlingsplanen for de naturvidenskabelige fag, allerede i meget høj grad i fokus gennem de mange initiativer, der er iværksat inden for de senere år.
Hovedindsatsen har især været koncentreret om fysikfaget i det almene gymnasium.
Det er nemlig især her, man har kunnet konstatere en vigende elevtilgang, mens der har været en stor og øget søgning til det tekniske gymnasium htx.
Det har i betydeligt omfang afspejlet sig i de ansøgninger, der er indkommet til Undervisningsministeriet i programmets to første ansøgningsrunder.
Som inspiration hertil har Undervisningsministeriet udsendt et oplæg om fornyelse af fysikundervisningen i det almene gymnasium, og udspillet er heldigvis blevet meget positivt modtaget, og der har meldt sig mere end 100 gymnasier, der vil medvirke i udviklingen af et nyt og mere spændende fysikfag i det almene gymnasium. Danmarks Evalueringsinstituts program for 2000/2001 omfatter en evaluering af fysikfaget i det almene gymnasium, som forhåbentlig vil indgå som inspiration i det arbejde.
På det videregående uddannelsesområde spiller universiteterne en central rolle for naturvidenskabernes placering og anseelse i samfundet.
Universiteterne er da også godt i gang med at udvikle nye uddannelser, der kombinerer naturvidenskab med andre fag. Som eksempel kan nævnes ingeniøruddannelsen i sundhedsteknologi ved Aalborg Universitet og de 2-årige kandidatuddannelser på IT-højskolerne, som også har formået at tiltrække mange kvinder. I forhold til videre- og efteruddannelse er der via Undervisningsministeriets VEU-pulje ydet midler til udvikling
af en række masteruddannelser.
Også turnusevalueringer af de naturvidenskabelige uddannelser mener jeg har fungeret som en katalysator for en række meget positive forandringer af de naturvidenskabelige uddannelser.
Men udviklingen stopper naturligvis ikke her.
Også flerårsaftalen for de naturvidenskabelige uddannelser fremhæver de tekniske og naturvidenskabelige områder.
Som en del af finanslovaftalen skal universiteterne gennem dialog med Undervisningsministeriet udforme tillæg til de udviklingskontrakter, der blev udarbejdet sidste år, og også herigennem vil de naturvidenskabelige uddannelser og de naturvidenskabelige miljøer kunne styrkes.
Jeg kan også nævne, at Københavns Universitet for nylig har etableret et formidlingscenter for naturfag ved H.C. Ørsted Institutet.
BRIC er samtidig et eksempel på et øget samspil mellem universiteterne og erhvervslivet, som også efterspørges af forslagsstillerne.
Der forgår også i dag et sådant frugtbart samarbejde, der bidrager til at gøre de naturvidenskabelige uddannelser mere attraktive og langt mere vedkommende for unge.
Det sker især på uddannelser, hvor projektarbejde er en stor del af arbejdsformen, hvor virksomhederne og de studerende samarbejder om nye løsninger på f.eks. teknologiske problemer.
Det sker f.eks. på Aalborg Universitets teknisk-naturvidenskabelige fakultet.
Andre eksempler på samarbejde med erhvervslivet findes på Syddansk Universitet med Mærsk Instituttet, The Maersk Mc-Kinney Moller Institute for Production Technology, og Mads Clausen Instituttet for produktinnovation. Forslagsstillerne ønsker, at der etableres et Center for Naturvidenskab.
Regeringen kan ikke støtte et sådant udgiftskrævende center med det beskrevne formål.
Vi finder det langt mere hensigtsmæssigt at øge de eksisterende uddannelsesinstitutioners og andres opmærksomhed på de målsætninger, som ønskes fremmet.
I bemærkningerne til forslaget nævnes Center for Naturvidenskabsdidaktik, og centret har netop til formål at udvikle og styrke den pædagogiske og faglige kvalitet af de naturvidenskabelige videregående uddannelser.
Centret er et netværk mellem syv universiteter, og dette skal gennemføre aktiviteter, der understøtter opbygning af et pædagogisk miljø på de enkelte institutioner.
Generelt har etableringen været med til at sætte fokus på naturvidenskabsdidaktik på de lange videregående uddannelsesinstitutioner.
Centret har i forbindelse med Forskningsstyrelsens opslag af udbud af i alt 275 mio. kr. til større tværgående forskergrupper søgt om midler til at videreføre og styrke centrets aktiviteter på netop forskningssiden.
Det bliver således forskningsrådene - og det synes jeg er vigtigt - der ud fra en samlet prioritering og vurdering af forskningens kvalitet samt det opbyggede netværk afgør, om centret skal tilføres yderligere midler.
Jeg tror ikke, tiden tillader det, men havde den gjort det, ville jeg nævne nogle af de mange ting, som forslagsstillerne og regeringen og den øvrige opposition faktisk har haft et udmærket samarbejde og samtale om, også i forhold til finansieringen af det.
og den store betydning, de betyder for den generelle viden om naturvidenskab, det gælder Naturvidenskabsfestivalen, som kommer til at køre igen, og jeg synes også, det er værd at notere sig, at Folkeuniversitetet har fået et nyt afsæt med den nye lov om folkeoplysende arbejde
Det venter jeg mig meget af, for jeg tror, det er vigtigt, at Folkeuniversitetet fortsætter dets arbejde, også inden for det her felt.
Regeringen finder derfor, at der er iværksat en lang, lang række af de efterlyste initiativer.
Det er vigtigt, at vi forholder os til dem, men det er også vigtigt, at vi giver de mange mennesker, som er optaget af det, arbejdsro til at yde den indsats, før der træffes beslutninger om nye foranstaltninger.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget, men takker naturligvis for det gode samarbejde, vi har haft hidtil, men også for det, det forhåbentlig bliver i fremtiden.