Gitte Lillelund Bech (V), 2002-02-07:
Venstre ser dette lovforslag som et klart forenklingsforslag med fokus på decentralisering til kommunerne.
Samtidig giver loven mulighed for at rydde op i statens detailstyring af området, der oftest bør tilpasses lokalt.
Som det nok er alle bekendt, er Venstre jo et parti, der ønsker, at beslutningerne skal tages i yderste bæredygtige led og med så lidt detailstyring som muligt, hvorfor lovforslaget selvfølgelig er vand på vores mølle.
Lovforslaget indeholder fire hovedelementer, som jeg kort vil knytte nogle kommentarer til.
Venstre har længe ønsket en oprydning i den regeljungle, der i dag regulerer daghøjskolerne med et meget bureaukratisk system.
Overførsel af daghøjskolerne til kommunal finansiering er i øvrigt ikke nogen ny idé, idet det oprindeligt var planen med overførsel inden år 2005.
Her i år 2002 vil vi kunne se, at den kommunale finansiering overstiger Undervisningsministeriets driftstilskud, og regeringens forslag er således blot at tage skridtet fuldt ud på et tidspunkt, hvor kommunerne allerede er foran staten. Hvad angår folkeoplysningsdelen af loven, mener vi i Venstre, at folkeoplysning fortsat skal styrke den enkeltes evne og lyst til at tage ansvar for eget liv og til at deltage aktivt og engageret i samfundslivet.
Det har dog samtidig været et ønske at holde og fuldt finansiere vores valgløfter om skattestop, barselreform samt øgede midler til sygehuse og ældreomsorgen.
De planlagte ændringer i kommunernes tilskudsmuligheder til oplysningsforbundene skal derfor ses i dette lys.
5-pct.s-puljen har efter vores mening aldrig været en succes, hvorfor vi finder det naturligt at fjerne denne.
Vi har derimod prioriteret at fastholde 10-pct.s-puljen til debatskabende arrangementer for at markere og fastholde, at oplysningsforbundene fortsat skal spille en rolle i forbindelse med samfundsbetonet og helhedsorienteret oplysning.
Også for folkeoplysningsdelen ser vi decentraliseringen
til det kommunale niveau som et gode
, idet den enkelte kommune med lovforslaget får større frihedsgrader til at planlægge oplysningsaktiviteterne.
Vi er klar over, at flere oplysningsforbund ser administrative knaster i forslaget, men det er efter vores mening problemer, der skal ses på under udvalgsarbejdet. Endelig ønsker vi at pointere, at der med ændring af tilskudsmodellen til aftenskoleundervisningen er behov for at se på den øvrige fritidsundervisning, VUC og EUD-enkeltfag inden den 1. januar 2003. For Venstre har det altid været et ønske at have et så bredt og fleksibelt udbud af såvel formelle som alment dannende uddannelsestilbud, hvortil der er behov for såvel private kursusudbydere, oplysningsforbund, højskoler og offentlige institutioner.
Konkurrencen mellem udbyderne skal være fri og fair, således at det ikke er størrelsen af det offentlige tilskud, der styrer efterspørgselen.
Vi vil derfor opfordre undervisningsministeren til at sikre den fri og fair konkurrence ved at se på den øvrige fritidsundervisning i sammenhæng med aftenskoleundervisningen.
Tredje del af lovforslaget omhandler den fri ungdomsuddannelse.
Det fremgår da også ganske tydeligt af vores betænkningsbidrag fra den gang, hvor vi sammen med Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkepartis medlemmer af Uddannelsesudvalget gjorde opmærksom på, at en støtte til det daværende lovforslag ikke hindrer, at den fri ungdomsuddannelse efterfølgende yderligere kan ændres.
Vi har desuden noteret os, at ifølge Undervisningsministeriet tager hver tredje elev fra den fri ungdomsuddannelse senere endnu en ungdomsuddannelse, typisk HF eller erhvervsskole.
Derfor er vi ikke nervøse for, at fjernelse af den fri ungdomsuddannelse vil betyde, at der står tusinder af unge, der ikke har noget andet sted at gå hen.
Endelig er den fjerde del af lovforslaget et forslag om omlægning af betalingsordningen for aktivering i uddannelsestilbud.
Også her glæder vi os i Venstre over regelforenkling og decentralisering.
Som nævnt i begyndelsen: Regelforenkling og decentralisering er nu altid sød musik i en Venstrekvindes ører.