Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-04-19:
SF opfordrer regeringen til snarest at fremsætte lovforslag om en lovændring med henblik på, at tilsynet med amtskommunerne og primærkommunerne, herunder Frederiksberg Kommune og Københavns Kommune, kan varetages af et landsdækkende og uafhængigt juridisk råd, nævn eller udvalg.
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg er meget enig med SF i, at der er god grund til at se på, hvordan kommunaltilsynets struktur skal ændres.
Klagereformudvalget kom jo i januar sidste år med et forslag til, hvordan kommunaltilsynet fremover skal se ud, og i forlængelse af udvalgets forslag er jeg i færd med at overveje kommunaltilsynets fremtidige struktur.
Det ændrer ikke ved, at jeg ikke kan støtte beslutningsforslaget, da det efter min opfattelse er for tidligt at lægge sig fast på, hvordan kommunaltilsynet skal se ud fremover.
Til gengæld vil Folketinget jo få rig lejlighed og anledning til at drøfte det spørgsmål, når jeg i næste folketingssamling, som det allerede er annonceret, fremsætter et lovforslag, og det er bl.a. med ændringer af kommunaltilsynets struktur.
Jeg vil gerne uddybe det synspunkt en smule: I dag er situationen jo den, at tilsynet med kommunerne varetages af de for hvert amt nedsatte tilsynsråd. Hvad angår tilsynet med amtskommunerne og med København og Frederiksberg kommuner, varetages tilsynet direkte af Indenrigs- og Sundhedsministeriet, som jo i øvrigt også er øverste tilsynsinstans i forhold til tilsynsrådene.
Klagereformudvalget foreslår en nedlæggelse af de regionale tilsynsråd, som i dag fører tilsyn med primærkommunerne.
Efter forslaget skal statsamterne føre tilsyn med både kommuner og amtskommuner.
Som overordnet instans på tilsynsområdet foreslås nedsat et centralt uafhængigt tilsynsnævn med syv juridisk uddannede medlemmer.
Nævnets formand skal være højesteretsdommer, og bl.a. de kommunale parter skal indstille medlemmerne til nævnet.
Det er den model, som Klagereformudvalget foreslår, og som ligger på mit bord, men jeg har endnu ikke lagt mig fuldstændig fast på, om jeg vil følge den i alle detaljer.
Jeg kan dog godt gå så langt som til at afsløre, at det i arbejdet med lovforslaget vil blive overvejet, hvilken myndighed der skal erstatte de nuværende tilsynsråd.
Amtsrådspolitikernes deltagelse i tilsynsrådene har jo historiske rødder fra dengang, da en række kommunale dispositioner skulle godkendes af tilsynsrådene. Disse godkendelsesbeføjelser er faldet bort, og kommunaltilsynet fremstår derfor i dag som et hovedsagelig rent juridisk tilsyn med, om kommunerne overholder lovgivningen.
Det er løsningen af denne opgave, jeg vil forsøge at fremtidssikre med det kommende lovforslag, og jeg er derfor helt enig med SF i, at muligheden for politisk prægede afgørelser i tilsynsrådene er uheldig.
Man kan sige, at alene risikoen for, at nogle argumenterer med, at beslutninger, der er juridisk vandtætte og holdbare, kunne være politisk prægede, er uheldig.
Derfor vil det komme til at indgå i det lovforslag, jeg vil fremsætte i næste samling, at der ikke længere skal være lokalpolitisk deltagelse i det kommunale tilsyn.
Jeg vil også gerne benytte lejligheden til i forlængelse af tidligere debatter her i salen og for så vidt også i forlængelse af det sidste punkt på Folketingets dagsorden at tilføje, at mit ministerium er i færd med at nedsætte en ekspertgruppe under ledelse af professor, dr.jur. Jens Peter Christensen.
Kommissoriet er jo alle bekendt.
Det har der været bred opbakning til på det møde, hvor jeg inviterede ordførerne fra den forespørgselsdebat, der var om Farumsagen for et par uger siden.
I øjeblikket er en række organisationer blevet bedt om at udpege medlemmer til dette udvalgsarbejde, som derfor hurtigt kan gå i gang, og som inden årets udgang skal vurdere, om kommunalbestyrelsen, den kommunale revision, tilsynet og Indenrigs- og Sundhedsministeriet har tilstrækkeligt med redskaber til at få indsigt i den kommunale administration.
Hvis ekspertgruppen vurderer, at det ikke er tilfældet, skal gruppen samtidig stille forslag om ændring af den kommunale styrelseslovgivnings regler herom.
Man kan altså sige, at det udvalgsarbejde, der nu er sat i gang, skal afsluttes og vejes med ind i de overvejelser, jeg og regeringen skal gøre os om det kommende lovforslag, som jo derfor forventeligt kan komme til behandling i anden del af næste samling.
Jeg tror, det er fornuftigt at afvente det udvalgsarbejde og veje resultaterne med ind, og det er sådan set baggrunden for, at jeg her afviser beslutningsforslaget.
Det er ikke, fordi jeg er grundlæggende uenig i, at der skal fremsættes lovforslag om kommunaltilsynets struktur, men fordi regeringen ønsker at færdiggøre det arbejde, der nu er sat i gang i forlængelse af Klagereformudvalget og Jens Peter Christensen-udvalget.
Så vil jeg også gerne understrege, hvad jeg også har sagt ved tidligere lejligheder, at jeg lægger stor vægt på at have en bred politisk diskussion og jo også gerne bred politisk opbakning til disse ting.
Jeg tror, det er værdifuldt for kommunestyrets fremtid, at der er det bredest mulige flertal i Folketinget, som står bag det, der er med til at danne rammerne om kommunestyret.
Det er baggrunden for, at jeg har inviteret og løbende vil invitere repræsentanter for alle Folketingets politiske partier til at følge også arbejdet i Jens Peter Christensen-udvalget.
Så det skal ikke tolkes som stor modstand mod grundtankerne i SF's forslag.