runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (V), 2005-12-14:
Jeg er meget uenig med fru Elsebeth Gerner Nielsen i, at vores udlændingepolitik skulle være en trussel mod vores velfærdssamfund, tværtimod.
Hvis man kigger på beskæftigelsesfrekvensen for alle dem, som fru Elsebeth Gerner Nielsen hidtil har ment skulle komme ind i vores samfund, så kan man jo også se, at det måske er lige omvendt: Vores udlændingepolitik er rent faktisk forudsætningen for, at vi også i fremtiden har en velfærd, vi kan betale, og at vi har chancen for at få folk, der kommer her til landet, ind på arbejdsmarkedet.
De mennesker, som er velkvalificerede, synes vi selvfølgelig også er attraktive at kunne få hertil.
Vi har jo som liberale det udgangspunkt, at hvis folk kan bidrage til noget i det danske samfund, så skal de være hjertelig velkomne.
Derfor står det i regeringsgrundlaget, og derfor kan jeg bekræfte, at vi meget gerne vil være med til at arbejde på sådanne ordninger, der kan sikre bedst mulig kvalificeret arbejdskraft til Danmark.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-12-14:
Det er jo glædeligt, at de fire Venstrefolk har opbakning hos Venstres ledelse.
Det er jo ikke altid sådan, det forholder sig, når enkelte medlemmer kommer med deres egne forslag.
Men det vil sige, at Venstre vil være med til, at vi arbejder med at gennemføre et sådant pointsystem, der altså sikrer, at vi får mulighed for at tiltrække veluddannet arbejdskraft fra udlandet.
I den sammenhæng vil jeg gerne spørge hr. Jens Rohde, om hr. Jens Rohde er opmærksom på, at Danmark i dag har nettoudvandring af veluddannet arbejdskraft.
Vi mister ca. 500 mennesker om året takket være bl.a. vores udlændingepolitik, som er en af de mest restriktive i verden.
Er Venstre opmærksom på, at en af de største trusler mod den fremtidige velfærd rent faktisk er vores udlændingepolitik, fordi den forhindrer os i at tiltrække talent fra udlandet, og fordi den er med til at landsforvise også veluddannede danske statsborgere, der ikke har mulighed for at vende tilbage til Danmark sammen med deres familie?
Jens Rohde (V), 2005-12-14:
Det vil vi jo gerne.
Hvordan det skal skrues sammen, har jeg ikke lige mulighed for at overskue, men det står allerede i regeringsgrundlaget.
Jacob Jensen (V), 2005-12-14:
Jeg kunne i den her sammenhæng godt tænke mig, når der nu bliver talt om Socialdemokraternes skatteloft, at vide, hvad det sådan helt konkret betyder.
Betyder det, at skatteloftet, at kronebeløbet også låses fast, altså vil hr. Henrik Sass Larsen her konstatere, at Socialdemokraternes skatteloft betyder, at kronebeløbet også holdes fast?
Det kunne jeg godt tænke mig at få et klart svar på.
Henrik Sass Larsen (S), 2005-12-14:
Skal man nu ikke holde fast i, at der kommer stigende vurderinger af grundpriserne, og at det giver sig udslag i en stigende grundskyld?
Det vil jeg tro at en del villaejere vil kunne nikke bekræftende til.
Det er jo det, der sker.
Derfor kommer de jo til at betale mere i grundskyld, det er jo det, regeringens politik medfører.
Modsat har man iværksat en fastfrysning af ejendomsværdiskatten, mens man til gengæld lader grundskylden stige.
Det er jo det, der sker i øjeblikket.
Jacob Jensen (V), 2005-12-14:
Når hr. Henrik Sass Larsen åbenbart ikke er enig i regeringens skattepolitik, herunder regeringens skattestop, kunne det jo være interessant at høre, hvilken politik Socialdemokraterne ville føre på andre dele af skatteområdet, ifald de fik magt, som de har agt.
Derfor vil jeg igen henvise til den omtale, som fru Gitte Lillelund Bech henviste til, i Børsen i fredags, hvor Socialdemokraternes skatteordfører udover at nævne, at boligskatten skal stige, også nævnte, at topskatten skal stige, altså både øgede skatter på bolig og øgede skatter på arbejde.
Er det virkelig den skattepolitik, Socialdemokraterne vil føre, hvis de får magt, som de har agt?
Henrik Sass Larsen (S), 2005-12-14:
Jeg tror bare, Venstres ordfører skal bekræfte over for sig selv, finansministeren og andre, at det, der sker i øjeblikket, er, at grundpriserne stiger kraftigt.
De vil blive reguleret hvert eneste år med et årligt loft på maks. 7 pct., og det vil betyde, at man kommer til at betale mere i grundskyld i årene fremover.
En stor del af den rabat, man får i ejendomsværdiskatten, fordi den er frosset fast, bliver overvæltet på grundpriserne.
Det er vores udgangspunkt, og det hjælper ikke noget, at Venstres ordfører griner, for
Man kan downloade vores oplæg, man kan læse det igennem, og her står det soleklart.
Jens Rohde (V), 2005-12-14:
Jamen så er det, hr. Henrik Sass Larsen sagde lige før, jo helt forkert.
Hvis der er en pris- og lønregulering, vil det jo være sådan, at hvis grundprisen stiger, bliver grundskylden også reguleret derefter, for ellers er det jo ikke en PL-regulering.
Det må vi vel kunne være enige om.
Vi har fastlåst grundskyldpromillen, og vi har fastlåst ejendomsværdiskatten i kroner og øre.
Men det, der ligger i et skatteloft, er, at både ejendomsværdiskatten og – som jeg forstår hr. Henrik Sass Larsen – grundskylden skal kunne stige med prisudviklingen, for ellers giver det ikke nogen mening.
Både ejendomsværdiskatten og grundskylden skal kunne stige med pris- og lønudviklingen, det er det, hr. Henrik Sass Larsen siger.
Men det betyder jo, at hvis man gør ejendomsværdiskatten fri og mener, som hr. René Skau Björnsson siger, at der skal betales skat af den værdi, som boligen har i dag, får boligejerne ejendomsværdiskattestigninger i mindst 10 år fremover.
Kan hr. Henrik Sass Larsen bekræfte det?
Henrik Sass Larsen (S), 2005-12-14:
Venstres politiske ordfører mener at skulle kritisere mig for, at jeg kritiserer Venstre for ikke at melde noget ud: Ja, jeg synes da, det er pinligt.
Jeg mener da, at samtlige partier minus Venstre jo faktisk har tilkendegivet, hvad deres holdninger er på velfærdsområdet.
Så kommer der en rapport, og så tør man igen ikke rigtig mene noget.
Jeg synes, det er pinligt.
Jeg tror, det var en god kollega, hr. Svend Auken, der på et tidspunkt sagde, at alle de unge Venstreløver har fået brøleforbud.
Ja, det brøleforbud må da gælde en del af dem også stadig væk.
Samtidig med skattestoppet er der måske indført brøleforbud.
Jeg mener, det må da være pinligt at være Venstremand nu om dage og så mene så lidt, det synes jeg.
På spørgsmålet om skat og grundskyld og ejendomsværdiskat: Vores skatteloft tillader en pris- og lønregulering på både grundskyld og ejendomsværdiskat, begge ting.
Dette loft sætter vi ind, det er princippet med hensyn til skatteloftet modsat skattestoppet, hvor det øverste loft på grundskylden er 7 pct.
Jens Rohde (V), 2005-12-14:
Hr. Henrik Sass Larsen efterlyser, at regeringen melder samlet ud.
Jeg kunne godt tænke mig, at der bare én gang kom en samlet udmelding fra Socialdemokratiet om, hvad det egentlig er, man vil.
Altså, det er jo i den grad meget vanskeligt at finde ud af.
Og derfor må jeg jo spørge, hvis det skal give mening, hvad hr. Henrik Sass Larsen siger om grundskylden, om det betyder, at Socialdemokraterne betragter det skatteloft, man har vedtaget med Det Radikale Venstre, som værende sådan skruet sammen, at man låser grundskylden fast i kroner og øre.
Det kan jo ikke være andet, det kan det ikke.
Det må være en fastlåsning af grundskylden i kroner og øre på lige fod med, hvad vi har gjort med ejendomsværdiskatten.
Det er det ene spørgsmål.
Dernæst vil jeg spørge, om hr. Henrik Sass Larsen kan bekræfte det, som skatteordføreren, hr. René Skau Björnsson, siger i Børsen den 9., nemlig at man vil øge ejendomsværdiskatten, og at det skal ske ved at lade den årlige skatteregning stige med lønudviklingen, indtil ejeren betaler skat af hele den værdi, som hans hus har.
Ifølge tal fra Realkredit Danmark er huspriserne steget 37 pct. på landsplan og 53 pct. i hovedstaden, og det vil sige, at der er lagt op til stigende ejendomsværdiskat for den enkelte boligejer i mindst 10 år og formentlig i langt flere år.
Henrik Sass Larsen (S), 2005-12-14:
Det skal dels forstås sådan, at det, jeg prøvede at ironisere lidt over, var, at man har siddet i 2 år eller mere og ventet på, at en kommission skulle afgive en rapport, og ved først givne lejlighed – det var ikke mange timer, den holdt – så banker man det hele minus nogle enkelte punkter ned.
Der har jeg sådan tænkt på, at man måske nok kunne have forudsagt, at det var de punkter, man ville ende med – hvad skulle vi dog så vente på i så lang tid?
Så det var mere det, min bekymring gik på.
Jeg synes, man skal være meget ambitiøs i forbindelse med velfærdsreformer, men vi kommer til de forhandlinger, som vi bliver indbudt til, og vi vil da gerne være med til at sætte dagsordenen på en række forskellige områder.
Vi kan konstatere, hvad statsministeren indtil videre har fremlagt, men vi vil da også komme med vores egne forslag.
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-12-14:
Det var ikke det, jeg spurgte om.
Det, der står i Velfærdskommissionens delrapport, er et stop for den fremtidige indvandring.
Det var det, jeg spurgte om, og det er det, jeg godt vil høre Socialdemokraternes mening om.
Socialdemokraterne har jo været mere end ansvarlige på et dårligt grundlag ved at tillade den meget, meget store indvandring op igennem 1960’erne, 1970’erne, 1980’erne og op i 1990’erne indtil 2001.
Så jeg vil godt spørge hr. Sass Larsen, om det ikke egentlig var godt – vi synes jo i Dansk Folkeparti, at det var rigtig godt – at landets statsminister koncentrerede denne her justering, reform, til nogle meget væsentlige punkter.
Jeg opfattede lidt hr. Sass Larsens tale, som om det var til irritation, og at hr. Sass Larsen egentlig synes, at man skulle være gået ind i alle de andre ting.
Der var brugerbetaling på hjemmehjælpen, man skulle afskaffe særydelser for ældre, og man skulle have brugerbetaling på sundhedsvæsenet.
Der sagde vi fra, og vi synes, det var godt, at landets statsminister efterfølgende koncentrerede sig om at komme ind på nogle væsentlige punkter, som vi så skal diskutere, men jeg opfattede lidt en irritation hos hr. Sass Larsen over, at vi ikke nu skal tage fat på det hele, og at der lå virkelig en masse gode ting, som man kunne tage fat på.
Er det korrekt opfattet?
Henrik Sass Larsen (S), 2005-12-14:
Jeg glæder mig allerførst over, at Dansk Folkepartis leder ser mildt på, at vi kan komme med i velfærdsforhandlingerne.
Jeg håber, at det også må omfatte andre politikområder, for jeg forstår, at der ligesom er indgået en eller anden pagt mellem regeringen og Dansk Folkeparti, som der vist skal nogle andre til at dirke op end De Konservative. Så det glæder vi os da over.
Men til spørgsmålet om indvandrerne: Ja, det er jo et af hovedproblemerne, det nævnte jeg også i min tale.
Hvis vi sørger for at få indvandrere lige så meget i arbejde og lige så meget i uddannelse og får stor succes med integrationen, så vil vi virkelig have løst mange problemer fremover.
Derfor skal alle gode kræfter sættes ind på virkelig at få de problemer løst.
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-12-14:
Det er jo rart at høre, at Socialdemokraterne vil tage et ansvar.
Der har ikke været meget af det, specielt ikke efter at den nye ledelse trådte til.
Man har ikke været med i strukturreformen, man løb skrigende væk fra integrationsforliget, man er ikke med i finansloven.
Jeg ser meget gerne, at Socialdemokraterne tager et ansvar, når vi skal til at diskutere velfærdsreformer, som hr. Henrik Sass Larsen sagde; Dansk Folkeparti foretrækker at kalde det justeringer.
Jeg vil godt spørge hr. Sass Larsen, om man er enig i det, som Velfærdskommissionen jo også har været fremme med, i hvert fald i en delbetænkning, at tre fjerdedele af det fremtidige finansieringsproblem faktisk skyldes den fremtidige indvandring.
Er Socialdemokraterne enige i, at det er der, vi skal tage meget, meget hårdt fat, hvis vi skal sørge for, at vores efterkommere, vores børn og børnebørn, får en god og allerhelst forbedret velfærd?
Henrik Sass Larsen (S), 2005-12-14:
Nu vil der ifølge vores forslag ske det, at man får god tid til at indrette sig på arbejdsmarkedet.
Det vil i første omgang ifølge den model, vi har fremlagt, være dem, som er 50 år eller derunder i dag, som overhovedet vil blive berørt af, at vi begynder at hæve pensionsalderen gradvis.
Så det har man god tid til at forberede sig på.
Det er ikke bare noget, som bliver lavet fra den ene dag til den anden, det er vigtigt at forstå.
Der har vi så peget på den indgangsvinkel til at løse problemerne, og det har været logisk og naturligt for os.
Andre partier, herunder Dansk Folkeparti, kan komme med deres forslag, dem lytter vi meget gerne til, men så vidt jeg kan forstå Dansk Folkeparti, så mener man jo overhovedet ikke, at der er et problem.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-12-14:
Nu havde hr. Henrik Sass Larsen faktisk lige i sit ordførerindlæg skoset nogle andre partier for at indsnævre mulighederne med hensyn til en rapport, der kom i sidste uge, der jo havde 43 forskellige bud på, hvordan man kunne løse fremtidens udfordringer.
Men det, jeg nu kan forstå, er, at hr. Henrik Sass Larsen faktisk mener, at det er godt, at man på forhånd indsnævrer mulighederne til nogle få, for hr. Henrik Sass Larsen har stillet sig i spidsen for, at et af de områder, der i hvert fald skal spares på, der i hvert fald skal skæres ned på, før vi overhovedet går ind i en debat om, hvordan vi skal prioritere de økonomiske midler, vi har, er efterlønnen.
Den skal der i hvert fald skæres på.
Det er socialdemokraternes hovedbud, det er det, der først og fremmest er lanceret fra socialdemokratisk hold.
Det, jeg ikke forstår ved det, og grunden til, at jeg udfritter hr. Henrik Sass Larsen lidt omkring det her, er, at lige præcis det er et af de punkter, hvor Socialdemokratiet tidligere har sagt, at man gjorde noget langtidsholdbart.
Man tænkte altså langsigtet ligesom med pensionsalderen, den havde man jo lige sænket til 65.
Det er jo også udtryk for en langsigtet politik, at man i 1998 bestemte, at den skulle sænkes fra 67 til 65.
Nu vil man hæve den igen.
Det er det med, at vi skal tro på, at Socialdemokratiet fører nogen form for langsigtet politik, når man selv på sådan nogle kerneområder ikke kan regne med det, Socialdemokraterne siger.
Der går så få år, og så har man en anden politik.
Hvorfor skal vi tro på, at det nu er sidste gang, man i virkeligheden foreslår nedskæringer i efterlønnen?
Henrik Sass Larsen (S), 2005-12-14:
Vi har taget et initiativ gående på, at vi ønsker at bidrage til debatten og løsningen af de fremtidige velfærdsproblemer, vi står over for, modsat andre partier, som ikke mener, at der foreligger en problemstilling.
En af de ting, vi kan se, er, at levealderen stiger, og at vi får behov for, hvis det hele skal hænge sammen, at der er nogle folk, der tager nogle flere år på arbejdsmarkedet.
Og så vil vi som ansvarligt parti være at finde der, hvor vi kommer med konkrete løsningsforslag.
Det er udgangspunktet.
En anden pointe i forbindelse med det er, at hvis vi lader arbejdsmarkedet løse en del af problemet, så er vi også fri for at skære så hårdt ned på velfærden her og nu og følge den sparestrategi, der ligger bl.a. med den meget beskedne udvikling i den offentlige service.
Derudover vil de forslag, vi er kommet med, betyde, at man har god tid til at kunne indrette sig på, hvordan det vil komme til at se ud i årene fremover.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-12-14:
Jeg tager ordet for en kort bemærkning, fordi der er noget, jeg ikke kan forstå.
Jeg kan ikke forstå, at Socialdemokratiet har stillet sig i spidsen for en nedskæring af efterlønnen.
Hvis vi ser tilbage til 1998, da Socialdemokraterne sidst sad i spidsen for en nedskæring af efterlønnen, gjorde man det med den begrundelse, at man nu skulle lave en efterløn, som folk kunne regne med, som var langtidsholdbar, og som sikrede imod fremtidige nedskæringer af efterlønnen specielt med udgangspunkt i Venstres og De Konservatives politik.
Det var hovedargumenterne dengang.
Nu, hvor vi ikke engang for alvor er gået i gang med forhandlinger og diskussioner om kommende velfærdsjusteringer, stiller Socialdemokraterne sig selvstændigt i spidsen for en beskæring af den efterløn, man havde lovet folk var langtidsholdbar.
Kan hr. Henrik Sass Larsen ikke forklare mig, hvorfor i alverden man gør det?
Henrik Sass Larsen (S), 2005-12-14:
Der er to ting i det.
Det ene er: Hvorfor har man ikke den samme bekymring for den private vækst, hvis det er, man mener, at man er ved løbe ind i en overophedning af arbejdsmarkedet?
Det er jo det, vi taler om.
Vi har foreslået, at vi i stedet for at have en vækst på 0,5 pct. skal have en vækst på omkring 1 pct., og vi vil lave nogle engangsløft, så vi kommer op på 1,9 pct. i alt.
Men set i forhold til væksten i folks privatforbrug og andet i øjeblikket, så skulle man jo have den samme bekymring der.
Vi ønsker bare at reservere en del af væksten i samfundet, sådan at den offentlige sektor fortsat får en uændret andel i årene fremover.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-12-14:
Jeg tror, at ordføreren har helt ret i, at der her ligger en af de store forskelle mellem oppositionen og regeringspartierne.
Men der er jo altså ingen tvivl om, at hvis man øger de offentlige udgifter i et tempo, som Socialdemokratiet vil, og man ser på den demografiske udvikling, så kan det jo ikke undgås, at vi løber ind i en situation, hvor det er nødvendigt at gennemføre ganske omfattende reformer eller skattestigninger.
Henrik Sass Larsen (S), 2005-12-14:
Det er jo korrekt, at regeringen arbejder med en målramme, der hedder 0,5 pct. vækst.
Lad os nu se, om man overholder det.
Det har jo knebet de andre år.
Og ordføreren har da sådan set også ret i at pege på, at der jo ikke er nogen naturlov, der siger, at væksten skal være mere.
Det er jo et politisk valg, hvor stor den fælles service skal være, hvor stor den offentlige sektor skal være.
Og der er det, vi peger på, at vi gerne vil have, at den skal udgøre en uændret andel – en uændret andel – af samfundsproduktionen.
Det er udgangspunktet for os.
Der ønsker regeringen, at den skal blive mindre, og derved er der forskel i dansk politik.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-12-14:
I finansloven er der indarbejdet en begrænsning af stigningen i de offentlige udgifter til 0,5 pct.
Det giver anledning til, at den socialdemokratiske ordfører siger, at den offentlige andel af økonomien ikke må falde.
Det vil sige, at den skal stige med samme takt, som økonomien stiger realt.
Men derved bliver der jo ikke mulighed for at fortsætte den gældsnedbringelse, der er tale om.
Der bliver tale om øget efterspørgsel på arbejdskraft med risiko for lønstigninger og stigende omkostninger.
Hvorfor er det egentlig en naturlov, at den offentlige økonomi skal vokse i det tempo?
Henrik Sass Larsen (S), 2005-12-14:
Skatteloftet indebærer, at vi kan lade ejendomsværdiskatten og en lang række andre punktafgifter stige i takt med pris- og lønudviklingen.
Der står ikke, at vi skal.
Og hvis man kigger på de sidste 4 års oplæg fra Socialdemokraterne til finansloven, har de her stigninger ikke været aktiveret.
Det er helt klart.
Så til spørgsmålet om topskat.
Vi har ingen planer om at sætte topskatten op.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-12-14:
Velfærdskommissionen konkluderer jo, at det største problem, Danmark har nu og i fremtiden, er mangel på arbejdskraft.
Velfærdskommissionen konkluderer også, at det bedste, man kunne gøre i den sammenhæng, var at gennemføre en skattereform, der kunne sænke skatten på arbejde dramatisk.
Skat er noget, man betaler, ikke noget, man taler om.
Derfor står spørgsmålet selvfølgelig tilbage: Hvad er det så, Venstre mener vi skal gøre for at øge arbejdsudbuddet?
Et forslag kunne jo være, at vi forsøgte at tiltrække arbejdskraft fra udlandet, og mit konkrete spørgsmål er: Vil Venstre være med til at indføre et pointsystem, der gør, at det bliver nemmere for udlændinge at søge arbejde i Danmark, altså få en arbejdstilladelse i Danmark?
Vil Venstre gøre noget aktivt for at sikre, at Danmark tager del i konkurrencen om talenter, altså at vi går globaliseringen åbent i møde?
Ellen Trane Nørby (V), 2005-12-14:
Jeg må ærligt indrømme, at når jeg hører hr. Henrik Sass Larsen i dag, bliver jeg lidt i tvivl om, hvad Socialdemokraternes politik egentlig er, og derfor kunne jeg godt nogle gange tænke mig en samlet udmelding fra Socialdemokraterne.
Hr. Henrik Sass Larsen har netop sagt fra Folketingets talerstol, at Socialdemokraterne ikke går ind for en stigning i topskatten, og det kan jo undre lidt, når man fredag den 9. december kan læse i Børsen, at Socialdemokraternes skatteordfører ønsker at sætte topskatten op fra 15 til 21 pct.
Kan hr. Henrik Sass Larsen ikke komme med en samlet udmelding fra Socialdemokraterne: Ønsker man at sætte topskatten op, eller gør man det ikke?
Jens Rohde (V), 2005-12-14:
Socialdemokraterne var med til at indføre det med det forlig, vi lavede, og jeg har ikke hørt Socialdemokraterne komme med andre forslag, end at man afskaffer kontanthjælpsloftet.
Så siger hr. Thomas Adelskov, at så må man jo komme med nogle andre ideer og andre initiativer, som virker.
Dem har jeg ikke hørt Socialdemokraterne komme med.
Jeg har kun hørt, at de ville afskaffe kontanthjælpsloftet.
Er det den politik, Socialdemokraterne står for, at man skal op at have en løn på over 25.000 kr. om måneden, for at det kan betale sig at arbejde?
Jeg kan kun sige, at det ikke er Venstres politik, og at det ikke er regeringens politik.
Uanset hvad man nedsætter af råd, og hvad man nedsætter af kommissioner, så er det jo i sidste ende en politisk beslutning, der skal foretages om, at man når de og de mål, og hvilke mål man vil nå.
Jeg vil stadig væk huske Socialdemokraterne på, at de var med til at vedtage kontanthjælpsloftet ud fra, at det skulle kunne betale sig at arbejde.
Det skal kunne betale sig at arbejde, fordi det da er den første forudsætning for, at vi kan få flere i arbejde.
Det er jo grundprincippet i det kontanthjælpsloft, og vi står stadig væk med den situation, at man skal arbejde gennemsnitlig 5 timer om ugen for at kunne opretholde eller få en indtægt, der er større end den, man kunne få ved at være på kontanthjælpen før i tiden.
Vi er nødt til at sikre, at for de mennesker, som kan arbejde, skal det kunne betale sig at arbejde.
Når vi diskuterer kontanthjælpsloftet, er det jo sådan, at man kun skal tage 5 timers job om ugen – 5 timers job om ugen – for at få mere i indtægt, fordi man i dag må beholde en større del af sin kontanthjælp, hvis man tager nogle timers arbejde, end man måtte tidligere.
Det er det, der kræves for, at man ikke skal blive ramt af kontanthjælpsloftet.
Jeg erkender, at der i dag er mennesker, der er på varig kontanthjælp, om jeg så må sige, men det har bare aldrig været meningen med ordningen, og derfor skal vi se på, hvad vi kan gøre for de grupper.
Hvis man er psykisk syg eller ikke har en chance for at yde noget til arbejdsmarkedet, hører man nemlig ikke hjemme i kontanthjælpsordningen.
Line Barfod (EL), 2005-12-14:
Jeg kan sagtens forstå, at hr. Jens Rohde med hr. Jens Rohdes privatøkonomi synes, at det ikke gør så stor forskel, om man måler tingene i kroner og øre eller ej.
Men hvad angår de mennesker, vi taler om, har hr. Jens Rohde altså trykket på de knapper herinde, der gør, at de har fået færre penge.
De har ikke råd til at købe de mest basale ting til deres børn, og de har ikke råd til at holde jul, når det om ganske kort tid er jul, for de har ikke råd til at købe julegaver og skal tigge hos forskellige organisationer.
Det er meget fint, at regeringen med asocialministeren i spidsen opretter nogle flere herberger til hjemløse folk og laver gode tilbud til misbrugere osv., men var det ikke bedre at sikre, at familierne havde så mange penge, at de ikke blev hjemløse, og de kunne give deres børn en god opvækst, så de ikke risikerede at blive misbrugere eller på anden måde fik brug for de gode tilbud?
Ville det ikke være bedre at sikre, at vi fik fjernet fattigdommen for børnene i Danmark i stedet for at klappe dem på hovedet bagefter med nogle pæne tilbud?