runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Svend Erik Hovmand (V), 2004-02-04:
Det er i hvert fald et skridt, synes jeg, der retssikkerhedsmæssigt er i en retning, som ikke tidligere har været Socialdemokratiets retning.
Men O.k., det er jo fair nok.
Så vil jeg sige noget til det med, at ordføreren siger, at vi lader det sejle.
Men vil det sige, at ordføreren helt har overset, at der er kommet en regering, som har taget en stribe initiativer på det her område?
Det er en regering, som har mobiliseret kommuner og organisationer i kampen mod misbrug.
Har ordføreren fuldstændig overset den ottepunktsplan, der nu lægges op til at gennemføre?
Jeg synes nok, at en vis saglighed burde høre hjemme i en debat af denne karakter.
Jeg glemte lige at svare på hr. Vernersens spørgsmål om 1.200 selskaber, og hvor mange af dem der er gennemgået.
Foreløbig har hr. Vernersen altså som formand for udvalget modtaget et stykke papir, hvoraf det fremgår, hvor mange selskaber der er gennemgået.
Jeg tror, at vi har givet oplysning af den type 3-4 gange inden for de sidste 2 år.
Heraf fremgår nøjagtig, hvor mange selskaber det er.
Jeg tror, vi har gennemgået, nu husker jeg det ikke helt nøjagtigt, små 500 selskaber, og det fortsætter vi selvfølgelig med.
Som jeg sagde før: Vi går efter, hvor æblerne hænger lavest, der, hvor der er mest at komme efter.
Det er klart.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-02-04:
Jeg må sige til skatteministeren, at det faktisk er det papir, vi har henvist til dagen igennem her i Folketingssalen, som er fremlagt som bilag.
Så vil jeg sige: I skatteministerens eget bilag eller redegørelse har man jo bestemt beskrevet omvendt bevisbyrde, som man har i USA, Canada og Australien.
Det er ikke det, som vi nævner.
Vi nævner, at man måske kunne være inspireret af, at skatteyderne, disse store selskaber, lægger deres dokumenter frem, så skattemyndighederne bare fik en rimelig fair chance for at se det, der sker, igennem.
Så spørger jeg en gang til, og jeg tror egentlig, at skatteministeren kunne tjene sig selv ved også at svare på nogle af de spørgsmål: Vil skatteministeren sikre, at der årligt også fremover bliver givet en redegørelse for antal kontroller og også for, hvilke ændringer de indebærer, præcis på samme måde, som vi nu har fået oplysning om disse 186 selskaber, hvor der er 50, der så har givet 600 mio. i provenu godt og vel.
At det i hvert fald bliver forelagt for Folketinget synes jeg er væsentligt.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-02-04:
Til det sidste kan jeg sige, at vi altid har haft den holdning, at vi kommer med alle de oplysninger, der er brug for.
Foreløbig har vi altså inden for de sidste par år givet, jeg tror disse oplysninger 3-4 gange, så det er altså mere end en gang om året.
Derudover vil jeg sige: Jamen det er jo godt nok, at man sammenligner med andre lande, men så skal man også gøre det på en fair måde.
Hr. Vernersen siger: Man har jo bøder i en række lande, og derfor er vi langt bagefter.
Jamen hvordan kan man helt overse, at det meget stærke krav, vi stiller til virksomhederne, nemlig dokumentationspligten, har man til gengæld ikke i lige så mange lande?
Det er efter vores opfattelse kolossalt vigtigt at holde fast i det med dokumentationspligten.
Jeg ved godt, det er besværligt, og jeg ved også godt, at mange mindre og mellemstore virksomheder har lidt svært ved at forstå den problemstilling og de komplicerede oplysningskrav, der er tale om.
Derfor havde vi oplysningskampagnen, som hr. Vernersen nærmest gjorde lidt grin med.
Jeg synes altså, det er nødvendigt at gøre opmærksom på, at vi faktisk har gjort meget i Danmark.
Vi gør nu endnu mere, og vi mobiliserer styrkerne rundtomkring i landet i et omfang, som aldrig nogen sinde er sket tidligere, og som adskiller sig meget fra, hvad den tidligere regering foretog sig.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-02-04:
Ministeren stillede mig et spørgsmål, og det havde jeg sådan set tænkt mig at svare på.
Ministeren mente, at jeg skylder at fortælle, at regeringen har iværksat tiltag.
Jeg tror, at jeg er oppe på at have sagt det ti gange under denne debat.
Det kan selvfølgelig godt være, at ministeren ikke lytter efter, hvad der bliver sagt i debatten, men det er faktisk sådan, at jeg allerede helt fra begyndelsen tog hatten af for de initiativer, der er taget.
Jeg synes, det er helt fint, at man tager de her bittebittebittesmå skridt i den rigtige retning.
Det har jeg sådan set hele tiden rost.
Der er to metoder, man kan bruge.
Man kan bruge gulerod, og man kan bruge pisk.
Det, der er problemet i den her sammenhæng, og grunden til, at jeg mener, at det her sejler - det var præcis det udtryk, jeg brugte, og jeg vil gerne gentage det, nemlig at jeg mener, at det her område sejler - er, at regeringen ikke er villig til at bruge pisken.
30 pct. af de selskaber, som er blevet bedt om at indlevere dokumentation, har indleveret åbenlyst mangelfuld dokumentation.
Han gør intet for at rette op på den del af situationen.
Der bliver ikke leveret ét værktøj til medarbejdere i Told og Skat for at tvinge de selskaber til at indlevere dokumentation, ikke ét redskab.
Det vil sige, at vi blot kan konstatere, at 40 pct. indleverer enten mangelfuld eller slet ingen dokumentation.
Det kan vi blot konstatere, men vi kan intet gøre ved det, for vi har ikke værktøjerne.
Det er grunden til, at jeg mener, at det her sejler.
Så lad mig læse navnene på de selskaber, vi taler om.
Det er Coca-Cola, det er McDonald's, det er Kraft Foods, det er Nestlé, det er Unilever, det er Shell Service, det er Statoil Detailhandel, det er Q8, det er Hydro Texaco, det er Aldi, det er Kemira, det er Kellogg's, der er Elgiganten, det er Fiat, det er Blockbuster.
Det er de selskaber, vi har undersøgt.
Det er de selskaber, der fortsat slipper med enten at betale en promille - for tos vedkommende - eller ingenting i skat.
Det betyder altså, at den danske befolkning fortsat skal være dem, der bøder for, at de tungeste skuldre ikke bærer det tungeste læs.
Det mener jeg er et kæmpeproblem.
Det er penge, vi kunne bruge til velfærd.
Det er en måde, hvorpå man kunne have finansieret skattelettelser i bunden.
Når jeg siger, at de her ting sejler, er det, fordi vi stadig væk ikke har set en regering tvinge de her selskaber til at betale skat.
Det synes jeg at man skylder at gøre.
Jeg synes, man skylder den danske skatteyder det.
Jeg synes, man skylder de små virksomheder det, som troligt betaler deres skat.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-02-04:
Det fremgår af det bilag, vi har lagt frem.
Og vi fortsætter med at tvinge en række virksomheder til at betale skat.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-02-04:
har den her regering tænkt sig at trække igennem ligningen?
Det er jo relevant, når skatteministeren siger det her.
Hvor mange selskaber har man tænkt sig at trække igennem den ligning?
Det nytter jo ikke noget, at man tager en stikprøve, og så finder man ud af, at her ligger der en hel masse penge, som vi kunne kratte ind i statskassen, hvorefter man intet gør.
Som jeg kan se det ud af de otte pinde, lægges der op til en mere forfinet udvælgelsesmetode, men der lægges ikke op til, at alle de store selskaber skal igennem den her ligning.
Det vil jeg gerne have skatteministeren til at bekræfte.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-02-04:
Jeg vil ikke begrænse myndighedernes muligheder for at ligne et hvilket som helst selskab, de finder anledning til at ligne.
Jeg mener, at man skal gå efter dér, hvor der er noget at gå efter, og derfor laver vi nu en mere forfinet mulighed for at ramme plet.
Det bruger vi vores ressourcer på, og vi vil ikke under nogen omstændigheder holde hånden over nogen virksomhed, og vi vil ikke sætte tal på, hvad vi skal holde os inden for.
Vi er parat til at gennemføre den ligning, som er nødvendig, hensigtsmæssig og effektiv.
Vi ønsker at gå videre, end vi har gjort hidtil her i Danmark, og jeg synes, at jeg har lagt initiativer frem, som klart viser, hvilken vej denne regering ønsker at gå.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-02-04:
Undskyld mit ordvalg, men det virker altså en anelse naivt.
Tror skatteministeren selv på, at det antal mennesker, der i dag er ansat til ligningen af de store selskaber, er nok til, at de ville kunne ligne samtlige selskaber?
Det vil altså sige, at skatteministeren og den her regering lægger en begrænsning på, i hvilket omfang myndighederne kan skride ind over for de store selskaber og ligne dem.
Den begrænsning ligger i antallet af hoveder, der er sat til at gøre det.
Det antal hoveder, der er ansat i dag,
ville ikke kunne foretage en ligning af samtlige TP-selskaber i Danmark.
Det er der ganske simpelt ikke ressourcer til.
Hvor mange ekstra ressourcer vil man sætte af?
Hvad taler vi om?
Skal vi op på halvdelen eller hundrede procent af dem?
Hvad er målsætningen?
Svend Erik Hovmand (V), 2004-02-04:
Jeg vil gerne sige to ting.
For det første kender jeg ikke noget land, der har et system, som indebærer, at alle skatteborgere lignes på den måde, som fru Rosenkrantz-Theil lægger op til her.
Det, man gør, er jo, at man finder nogle metoder til at trække dem ud, som det er relevant at gennemgå, og så skyder man efter dem for at være sikker på at ramme rigtigt.
Dér er det, jeg siger, at de metoder, som ligningsfolkene anvender, nu vil blive forfinet, forbedret og give muligheder for i større omfang at ramme de rigtige.
Foreløbig er der altså gennemgået omkring 500 sager, og det fortsætter vi med, og der er ingen, som vi holder hånden over.
Hvad var nu det andet spørgsmål?
Jeg tror, at spørgeren bliver nødt til at stille det en gang til, for jeg fik faktisk ikke noteret det ned i farten.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-02-04:
Her mod slutningen synes jeg i hvert fald, at det må være helt afgørende, at skatteministeren også oplyser: Hvis der nu fortsat ikke er den dokumentation, som jo hidtil har været fuldstændig manglende, hvad vil skatteministeren så gøre?
Har man en plan for at gennemgå de store selskaber?
Det mindste må vel være hvert tredje år.
Det er et almindeligt anerkendt krav, at de gennemgås hvert tredje år. Har skatteministeren ideer til, hvordan man i øvrigt får disse multinationale selskaber til at betale skat, hvis ikke det kan lade sig gøre i de systemer, vi har, for noget må de vel betale til vores fælles danske samfund?
Svend Erik Hovmand (V), 2004-02-04:
Netop det sidste spørgsmål bragte spørgsmålet fra fru Rosenkrantz-Theil frem i min erindring, nemlig spørgsmålet om flere ressourcer.
Aldrig nogen sinde har der været mulighed for at gøre så stor en indsats på det område.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-02-04:
Det er åbenbart meget vanskeligt at få skatteministeren til at svare.
Derfor vil jeg kun spørge om én ting: Vil skatteministeren sikre, at disse selskaber bliver gennemgået hvert tredje år?
Svend Erik Hovmand (V), 2004-02-04:
Jeg vil sikre, at vi gennemfører den mest effektive kontrol af disse selskaber.
Om det skal være hvert andet år, hvert tredje år for nogles vedkommende, og måske hvert år for andres vedkommende eller hvert femte år for nogle helt tredjes vedkommende,
er lige præcis det, som det forfinede ligningsredskab skal bidrage til. Vi skal ikke lægge bånd på os selv i spørgsmålet om at komme efter de virksomheder, som ikke opfylder reglerne, under ingen omstændigheder.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-02-04:
Ja, nu synes jeg jo egentlig, at hverken hastighedsbøder eller trafikbøder og sådan noget kommer den her sag ved, men jeg vil gerne have hr. Morten Homann til at bekræfte, at ganske almindelige skatteydere, ganske almindelige selskaber ikke normalt kommer til at betale bøder, selv om de får deres indkomst forhøjet ved en ligningsmæssig gennemgang
Der får man normalt ikke bøder.
Kan hr. Morten Homann bekræfte det?
Kristian Jensen (V), 2004-02-04:
Men er det slet ikke gået op for hr. Jens Peter Vernersen, at der er blevet reageret på den viden, at der er blevet lavet en 8-punkts-plan for, hvorledes man tager fat på spørgsmålet om transfer pricing, at der er blevet samlet den viden om ligning af transfer pricing i ti centre, sådan at vi netop får højnet niveauet?
Hr. Jens Peter Vernersen snakker, som om han har taget skyklapper på og sat dem helt ind foran øjnene og tror, at der ikke er sket noget i verden, siden dengang SR-regeringen trådte af.
Det er der heldigvis.
Der er bl.a. taget fat på at højne niveauet i ligningen af transfer pricing ved at samle det i ti centre.
Derfor har hr. Jens Peter Vernersen et fuldstændig forkert udgangspunkt for sit syn på transfer pricing.
Hr. Jens Peter Vernersen snakker, som om der ikke er sket noget, og derfor må jeg bare spørge ganske kort: Er det hr. Jens Peter Vernersen ubekendt, at der er fremlagt en 8-punkts-plan for en øget indsats inden for transfer pricing?
Mikkel Dencker (DF), 2004-02-04:
Siden vi sidst havde en forespørgselsdebat om transfer pricing, dengang var det på foranledning af SF, Enhedslisten og også Socialdemokratiet, er der kun gået godt et år.
Egentlig kan jeg godt undre mig over, at vi allerede igen skal have en lang debat om det samme emne, især i betragtning af, at der sikkert ikke er nogen af partierne i Folketinget, der har ændret standpunkt siden da.
I virkeligheden er der nok mest tale om en strid om ord, for vi er jo alle enige om, at alle selskaber, det være sig både store og små, skal betale deres andel til den fælles husholdning.
Det, diskussionen mest handler om, er, hvilke midler der skal tages i brug for at nå målet.
I Dansk Folkeparti har vi tillid til, at regeringen foretager sig det nødvendige for at inddrive de skatter, som de multinationale selskaber skal betale.
Vi har konstateret, at regeringen har udarbejdet en redegørelse for området, som bl.a. analyserer de danske regler i forhold til andre landes regler.
Den rapport er oversendt til Folketinget sidste efterår.
Desuden er der udarbejdet en rapport af Told og Skat i samarbejde med Kommunernes Landsforening og Københavns og Frederiksberg Kommuner.
Den anbefaler en løsningsmodel for at opnå en bedre ligning af TP-området.
Løsningsmodellen går ud på, at der etableres ti ligningscentre, som fremover skal tage sig af ligningen af de multinationale selskaber.
Ved at samle ligningen i særlige centre opnår man, at al ekspertisen inden for området centreres om at løse de opgaver, der er, samtidig med at der skabes et miljø af høj faglig kvalitet.
I Dansk Folkeparti har vi med tilfredshed konstateret, at arbejdet med at etablere ligningscentrene allerede er påbegyndt, og at den konkrete ligning allerede påbegyndes i 2005.
Senere, i 2007, er den nye ordning fuldt ud implementeret og virker
hundrede procent.
I Dansk Folkeparti ligger det os som nævnt stærkt på sinde, at alle kommer til at betale deres andel til fællesskabet.
Derfor vil vi også fortsat holde regeringen fast på, at området kontinuerligt skal overvåges.
Det skal ske for at sikre, at der er den fornødne personalemæssige kapacitet til stede i ligningsarbejdet, ligesom det hele tiden skal overvejes, om man skal udstyre ligningsmedarbejdere med flere instrumenter for at sikre en korrekt og fyldestgørende ligning.
I den forbindelse stiller Dansk Folkeparti gerne sine mandater til rådighed for at indføre nye tiltag, og det kan være både pisk og gulerod, hvis det skulle vise sig at være nødvendigt.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-02-04:
Jeg kan sådan set godt forklare, hvorfor vi skal have denne her debat en gang til.
Det er vel et spørgsmål om, at statskassen går glip af et milliardbeløb hvert evig eneste år, fordi der ikke bliver lavet nok på det her område.
Derfor skal vi have debatten igen.
Så har regeringen lagt op til en gang sødsuppepædagogik over for de store virksomheder, men har ikke taget initiativ til at indføre nogen af de værktøjer, man bruger i de andre lande.
Derfor er det væsentligt at tage debatten igen.
Jeg kan så fortælle hr. Mikkel Dencker
de fortsat ikke én krone i skat i Danmark.
Det betyder jo ikke, at vi ikke tager hatten af for de initiativer, der er taget.
Det betyder ikke, at vi ikke tager hatten af for det, der kommer til at blive iværksat.
Det betyder blot, at vi måske synes, at vi skulle lære lidt af de andre lande og tage initiativ til at bruge nogle af de værktøjer, som de har taget i anvendelse.
Mikkel Dencker (DF), 2004-02-04:
Jamen jeg anerkender da Enhedslistens omsorg for, at alle selskaber kommer til at betale den skat, de skal.
Nu forstod
Der foregår jo en undersøgelse af Dansk Folkepartis byrådsmedlemmer en gang om året, og der fremsættes i de såkaldte rapporter, der kommer ud af den undersøgelse, nogle påstande, som er på kant af sandheden.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-02-04:
Men nogle påstande, som Dansk Folkeparti ikke en eneste gang har kunnet tilbagevise.
Det er jo interessant, så tavs
Dansk Folkeparti har været oven på den undersøgelse.
Men lad nu den undersøgelse ligge.
Hvorfor tror hr. Mikkel Dencker, at vi stiller krav om, at Folketinget hvert år skal have en redegørelse?
Hvorfor tror hr. Mikkel Dencker, at vi har fremsat det forslag?
Det er, fordi vi gerne vil have en uvildig undersøgelse af de virksomheder, sådan at det ikke kun er vores tal.
Desværre er det bare sådan, at vi har en regering siddende, som ikke er interesseret i at give de oplysninger.
Derfor bliver vi nødt
til at foretage de undersøgelser selv. Det ville sådan set også have været nemmere, hvis Dansk Folkeparti selv fortalte vælgerne, at deres byrådsmedlemmer sidder og stemmer for nedskæringer for pensionisterne ude i kommunerne.
Så var vi sluppet for at lave arbejdet.
Så siger hr. Mikkel Dencker i sit ordførerindlæg, at Dansk Folkeparti sådan set også ville være interesseret i at bruge pisken, hvis det var nødvendigt.
Så vil jeg gerne spørge hr. Mikkel Dencker: Hvis det nu viser sig om 1 år, hvor Enhedslisten igen vil rejse den her forespørgselsdebat, at de her selskaber stadig væk ikke betaler skat,
vil hr. Mikkel Dencker så være indstillet på sammen med Dansk Folkeparti at lægge mandater til at stemme for den vedtagelse, som Enhedslisten har fremsat i dag sammen med en række andre partier?
Mikkel Dencker (DF), 2004-02-04:
Men der vil jeg så sige, at jeg vil ikke love noget på forhånd.
Hos os har vi det sådan, at vi stemmer for forslag til vedtagelse, der har det rigtige indhold, og som passer til situationen, og det må så komme an på, om indholdet af det forslag til vedtagelse, som Enhedslisten vil fremsætte til den tid, passer til den situation, der er på TP-området til den tid.
Det tror jeg bare ikke er nødvendigt med de tiltag, som jeg kunne forestille mig at Enhedslisten ville komme med.
Men Dansk Folkeparti har jo tillid til det arbejde, regeringen gør, og så længe det ikke viser sig, at det er utilstrækkeligt, holder vi jo fast på at bakke regeringen op.
Morten Homann (SF), 2004-02-04:
Nu sagde Venstres ordfører meget klart i sin ordførertale, at det er meget utilfredsstillende, at der er så få selskaber, der har været i stand til at levere noget, der bare minder om fyldestgørende dokumentation, kun halvdelen har kunnet gøre det.
Mener hr. Mikkel Dencker ligesom Venstres ordfører, at det er klart utilfredsstillende?
Hvis vi kan være enige om det, skal vi så ikke begynde at overveje, hvad det er for nogle redskaber, vi skal bruge for at få bragt orden i det?
Der synes jeg, at det er helt oplagt at kigge på sådan noget som bøderedskabet.
Hvis der er selskaber, der kan finde ud af at lave den dokumentation, de skal ifølge loven, så får de ingen bøder, men hvis der er andre, der er slappe og konsekvensløse, ser jeg ikke nogen grund til, at vi også skulle være det, så kunne vi pålægge dem bøder, hvis ikke de kan leve op til deres forpligtelser.
Kunne hr. Mikkel Dencker og vi ikke blive enige om, at de, der ikke lever op til deres forpligtelser, i det mindste kan få bøder?
Mikkel Dencker (DF), 2004-02-04:
Jeg kan sige, at jeg er fuldstændig enig med hr. Peter Christensen i, at det er klart utilfredsstillende, hvis der er nogle firmaer, der har mangelfuld eller helt manglende dokumentation.
I den forbindelse vil jeg gerne sige, at jeg jo nævnte pisk i mit orførerindlæg, og hvis det på et tidspunkt viser sig, at det er bøder, der skal til for at få bragt tingene i orden, jamen så vil vi ikke være tilbageholdende med at bruge det instrument. Nu troede jeg, at det var almindelig kendt, at Dansk Folkeparti normalt ikke holder sig tilbage, når det gælder om at skride ind over for folk, der ikke overholder de gældende regler.
Morten Homann (SF), 2004-02-04:
Det er netop derfor, jeg stiller spørgsmålet, for når kameraerne snurrer, er der selvfølgelig ikke nogen tvivl om, hvad Dansk Folkeparti siger.
Nu er der også en chance for at gøre noget ved det, så jeg vil godt bede hr. Mikkel Dencker prøve at forklare, hvad der taler imod, hvad der er grunden til, at Dansk Folkeparti vil holde hånden over de virksomheder, der ikke kan finde ud af at lave dokumentation.
Det er næppe manglende kompetence, der gør, at man ikke kan finde ud af at lave dokumentationen, ellers ved jeg, at der er rig mulighed for at få rådgivning og svar på spørgsmål, men hvis der på trods af det er virksomheder, der ikke kan finde ud af at lave den nødvendige dokumentation, hvorfor holder Dansk Folkeparti så hånden over dem?
Kan vi ikke være enige om, at de, der ikke kan finde ud af at lave det, de skal ifølge loven, i det mindste skal sanktioneres med bøder, alt andet er da slapt og konsekvensløst?
Jens Peter Vernersen (S), 2004-02-04:
Nu ved vi, at der er 4.400 af disse transfer pricing-selskaber, og vi ved med den undersøgelse, at halvdelen sådan set er bedøvende ligeglade, de indsender ikke dokumentation, de tager intet hensyn til skattemyndighedernes henvendelse.
Vil hr. Mikkel Dencker være med til at sikre, at disse selskaber bliver gennemgået regnskabsmæssigt, så man ved, hvordan det står til?
Det kunne jo være interessant, i og med at man ved, med den lille prøve man har lavet, at der var store fejl i 50 ud af 186 selskaber. Det gav jo over 600 mio. kr.
Kunne man i det mindste ikke sige, at man vil bidrage til, at de selskaber bliver gennemgået, eller synes man, at det her problem kan løses ved et fyraftensmøde ovre i Dansk Industri?
Mikkel Dencker (DF), 2004-02-04:
Vi har en klar interesse, og det har vi alle sammen, i, at alle virksomheder bliver gennemgået, og at alle kommer til at betale den skat, de nu engang skal.
Jeg har fuld tillid til, at det i hvert fald er noget, der bliver gjort endnu bedre, end det er tilfældet nu, i de nye ligningscentre, der tages i brug ved årsskiftet.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-02-04:
Jamen det hænger jo ikke sammen, når det på 1 år kun er ganske få selskaber, der kontrolleres, og der er 4.400 af dem.
Hvis hr. Mikkel Dencker skulle gøre noget som helst fornuftigt i den her sag, så skulle han gå ned og stemme for det forslag til vedtagelse, vi har fremsat, hvor vi siger, at hvis ikke de opfylder reglerne, så må man da kunne give en bøde.
Præcis på samme måde, som man gør i stort set alle landene omkring os.
Jeg har jo nævnt, at man gør det i USA, i Canada, i Australien, i Japan, i Storbritannien, i Portugal.
Er der nogen som helst, der tror på, at man skulle rette sig efter reglerne i Danmark, når man stort set bare kan gøre, som man vil?
Mikkel Dencker (DF), 2004-02-04:
Jamen jeg kan kun sige til hr. Vernersens sidste indlæg her, hvad jeg allerede har sagt til et par af de andre spørgere, fru Rosenkrantz-Theil og hr. Homann, at vi vil tage de midler i anvendelse, der er nødvendige for at få alle virksomheder til at overholde reglerne.
Så enkelt og klart er det.