runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-10-05:
Det er jo fantastisk.
Ambitionen er, at man sådan set gerne vil tilbage til regeringsmagten, men vi skal nu ikke regne med, at man mener det så alvorligt, at man tror på, man kommer det, og derfor skal vi ikke stille spørgsmål om, hvad der sker, hvis man gør det.
Det er jo en helt fantastisk tankegang fra et partis ordfører, men det var det, vi fik præsenteret lige her.
Jeg tager faktisk udgangspunkt i, at Socialdemokratiet gerne vil have regeringsmagten, og i, at jeg tror befolkningen gerne vil vide, hvad der så sker på en række politiske områder, herunder bl.a. med hensyn til indvandrerpolitikken.
Det tror jeg mange synes er ret interessant.
Socialdemokratiet har så forsøgt at give det indtryk, at man vil stå fast på en stram indvandringspolitik.
Enhedslisten, SF og Det Radikale Venstre, som alt ser ud til at man skal have støtte fra for overhovedet at kunne drømme om at komme tilbage til ministertaburetterne, vil noget andet.
Derfor må jeg spørge hr. Henrik Sass Larsen: Er det et ultimativt standpunkt, vil man garantere danskerne, at der ikke med en socialdemokratisk ledelse af det her land bliver rykket rundt på den stramme indvandringspolitik, som vi andre står for?
Hvis SF, Enhedslisten og De Radikale sammen med Socialdemokratiet udgør flertallet efter det kommende valg eller næste valg igen, vil det ikke lykkes for dem at få ændret på det standpunkt.
Dermed er det et ultimativt standpunkt for Socialdemokratiet.
Kan vi få det løfte?
Henrik Sass Larsen (S), 2006-10-05:
Nu håber jeg, at Dansk Folkepartis ordfører trods alt kommer i lidt bedre humør i stedet for allerede nu at fraskrive sig hele magten.
Det, jeg mener, er, at der vel er et stykke tid til folketingsvalget endnu, så man kan bestemme lidt, inden der skal laves nye regeringsdannelser.
Til det ene om de her skattelettelser vil jeg sige, at jeg ikke tror, det er nok, at Dansk Folkeparti tilfældigvis i dag har meldt, at man ikke lige støtter skattelettelser frem til næste valg.
Nu har man stået bag en politik i 5 år, og fra den ene dag til den anden, fordi man bliver presset af os, bliver man tvunget til at sige, at man ikke går ind for skattelettelser.
Så vi er ikke helt sikre på, at det nu kan holde.
Men lad mig sige med hensyn til indvandrerpolitikken og udlændingepolitikken, at vi står fast på en meget stram regulering af antallet, der kommer her til landet, for at vi kan løse den vigtige opgave, det er at få dem, som allerede er her, fuldt ud og ordentligt integreret.
Det er en opgave, som vi faktisk ikke synes at regeringen og Dansk Folkeparti er særlig gode til.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-10-05:
Nu er det jo tydeligt, at talen er skrevet af en eller anden taleskriver, inden vedkommende har læst Politiken her til morgen, men sådan må det jo være.
Jeg ved ikke, hvor hr. Henrik Sass Larsen mener regeringen skal finde flertal for skattelettelser i den her valgperiode.
Det kan være, hr. Henrik Sass Larsen vil berige Folketinget med den information.
Men det, jeg – ud over det – vil spørge om, er indvandringspolitikken.
For selv om Socialdemokratiet synes, det går godt, og man i meningsmålingerne er kommet nogenlunde tilbage til det niveau, man var på ved valget i februar 2005, og tillykke med det, så er der jo ikke noget, der tyder på, at Socialdemokratiet får flertal alene.
Der er noget, der tyder på, at hvis Socialdemokratiet på et tidspunkt kommer til regeringsmagten, vil det ske med støtte fra Enhedslisten, SF og sandsynligvis også Det Radikale Venstre.
Med hensyn til indvandringspolitikken er det jo lidt interessant, fordi Socialdemokratiet har forsøgt at give befolkningen det indtryk, at man vil videreføre den stramme indvandringspolitik, som vi står for.
der er spørgsmålet så: Er det ultimativt?
Er det sådan, at man vil sige til Enhedslisten, SF og De Radikale, at man kun vil gå i regering med støtte fra de partier, hvis de accepterer, at den stramme indvandringspolitik bliver fortsat, eller er man indstillet på, hvis det måtte være sådan, at man har flertallet, når valget har været, at slække på det punkt for at få regeringsmagten?
Henrik Sass Larsen (S), 2006-10-05:
Problemet er jo ikke, hvor mange skatter der opkræves i øjeblikket.
Der er sådan set penge nok i kassen.
Vi står ikke med nogen store finansielle problemer.
Det, som er problemet i kommunerne i øjeblikket, er, inden for hvilken ramme de kan få lov til at bruge pengene.
Det er i sig selv et problem, det er jo det, som mange mennesker ikke kan forstå.
F.eks. må jeg nævne Per Tærsbøl i Helsingør, hvor der er masser af penge i kassen, som siger: Hvorfor i alverden skal jeg i en tid, hvor det går fremad, hvor vi har masser af skattekroner i kassen, og hvor borgerne også kan forlange, at de kan få en ordentlig kommunal service, rende rundt og skære ned?
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-10-05:
Kan jeg tolke det sådan, at Socialdemokratiet anerkender, at skattestoppet på ingen måde har været en barriere for velfærdsforbedringer, hverken ude i kommunerne, ude i amterne eller generelt?
For så kunne Socialdemokratiet vel ikke gå til forhandlinger på det grundlag.
Skattestoppet er fuldt kompenseret over for kommunerne under et.
Kan jeg få en bekræftelse fra Socialdemokratiet på, at det er kendsgerningerne bag al snakken i dag?
Henrik Sass Larsen (S), 2006-10-05:
Det kan vi sagtens acceptere.
Vi har sådan set fremsat et finanslovforslag den her gang, netop fordi vi alle de andre gange har været udsat for, at regeringen ikke kunne indgå brede forlig og ikke ville lave brede aftaler med os, fordi, som det blev sagt, vi ikke har overholdt skattestoppet.
Så den her gang har vi fremsat et forslag, som gør det.
Og så tænker vi, at det jo ikke kan være så svært at lave brede forlig, det kræver bare politisk vilje.
Det håber jeg man har også hos Det Konservative Folkeparti.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-10-05:
Det var jo en lang gendigtning af historien, og jeg vil da gerne medgive den socialdemokratiske ordfører, at Socialdemokratiet har en noget større fortid end fremtid.
Det fremgik tydeligt af indlægget.
Jeg vil gerne spørge helt konkret til Socialdemokratiets økonomiske politik, hvor man jo slingrer rundt som en anden Bambi på den glatte is: Hvad kan vi forvente af Socialdemokratiets betingelser for at gå med i finanslovforhandlingerne?
Accepterer man, at finanslovforhandlingerne finder sted inden for skattestoppets rammer – ja eller nej?
Troels Lund Poulsen (V), 2006-10-05:
Jeg synes faktisk, man skal give børn de bedste opvækstbetingelser overhovedet, og det har denne regering helt klart gjort.
Jeg nævnte i min tale, hvor mange milliarder vi har brugt på bl.a. børne- og ungdomsområdet, og vi kan jo se, at det, der sker rundtomkring ude i virkeligheden, jo er, at vi nu er i den situation, at kommunerne har fået flere penge siden 2001.
De er bl.a. gået til at løfte børne- og ungdomsområdet, selv om det kan være svært for Det Radikale Venstre at erkende det.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-10-05:
Jeg tror ikke, at otte ud af ti forældre har læst den pjece, som hr. Troels Lund Poulsen har med på talerstolen i dag, men otte ud af ti forældre siger: For mig er det simpelt hen vigtigere, at mit barn har det godt, og at der er tilstrækkeligt med hænder i daginstitutionerne, end at jeg får takstnedsættelser.
Hvad er årsagen til, at Venstre nægter at lytte til, at forældrene kerer sig om deres børn, og at det er vigtigt for forældrene, at deres børn har det godt?
Troels Lund Poulsen (V), 2006-10-05:
Der er vel ikke et bestemt parti, der har patent på at ville det bedste for børnene, men nu får man lidt af et indtryk af, at Det Radikale Venstre har set åbenbaringen og er børnenes parti.
Jeg tror nu, at hvis man kigger ud over Folketinget, er der mange partier, der mener, at de er børnenes partier.
Det er en meget målrettet kampagne, som ikke engang går på børnene, men går på Irak.
Derfor må jeg altså sige igen: Jeg har stor forståelse for, at man gerne vil diskutere Irakkrigen, men det betyder altså ikke, at man skal inddrage den i den danske kommunale debat, for der er altså ret langt fra Basra til Brande.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-10-05:
En lang tale uden ret meget om, hvad Socialdemokraterne egentlig vil, og derfor er det jo godt, at vi så har mulighed for at stille spørgsmål.
Nu kunne jeg forstå på hr. Henrik Sass Larsens svar til fru Pia Christmas-Møller, at man står fast på skattestoppet.
Det er jo godt at vide.
Det er også godt at vide, efter at vi kunne læse i Børsen den 25. september, at den socialdemokratiske skatteordfører siger, at det skal vi ikke snakke om lige nu.
Lige nu handler det først og fremmest om at skabe tryghed omkring skatten.
Fint nok, så står vi fast på skattestoppet.
Længere nede i artiklen henvises der til den skattekommission, man så vil have, og så siger hr. John Dyrby – det er så det, jeg gerne vil spørge hr. Henrik Sass Larsen om – at han ikke vil afvise, at nogle danskere derefter vil skulle sende flere penge i statskassen f.eks. via øget boligbeskatning.
Så er det bare, at jeg må spørge en gang til: Vil Socialdemokratiet stå fast på skattestoppet, eller vil man, som den socialdemokratiske skatteordfører her siger, lægge op til, at man f.eks. kunne overveje at hæve boligbeskatningen?
Hans Andersen (V), 2006-10-05:
Jeg vil gerne spørge lidt til Socialdemokraterne og skattestoppet.
Har Socialdemokraterne også sjælen og hjertet med, når hr. Henrik Sass Larsen siger, at Socialdemokraterne accepterer skattestoppet?
Man kan jo komme lidt i tvivl, når man går bare lidt tilbage og citerer den tidligere socialdemokratiske ordfører, fru Lotte Bundsgaard, som tilbage i maj 2005 sagde
: Det, man gør med skattestoppet, er at låse alting fast; det er en betonagtig måde at se på skattepolitik i stedet for at se på, hvordan skattepolitikken kan tilpasses den tid, vi lever i.
Så spørgsmålet er altså: Accepterer Socialdemokraterne skattestoppet i sin helhed?
Henrik Sass Larsen (S), 2006-10-05:
Jamen jeg er uenig i fremstillingen, at årsagen til, at der skal være nedskæringer i børnehaver, er, at man giver en lempelse af taksten.
Det er jo et anliggende for Folketinget, hvor man siger, at man ønsker en maks.-grænse på 25 pct. for, hvor meget der må betales i daginstitutionerne, og så må der jo kompenseres fuldt ud for det.
Derudover har man så indgået en lang række andre aftaler, der betyder, at der er smalhals rundtomkring i kommunerne, og så må man jo sørge for at bringe det i orden.
Men at det ene er forårsaget af det andet, den sammenhæng kan jeg ikke se.
Vi vil ikke fravige det løfte, vi gav, og – synes jeg også – den gode idé, det er særskilt at kunne give et tilskud og belønne børnefamilierne, som knokler hårdt i det, og som jo er nogle af dem, som har allermest brug for nogle kontante midler.
Johs. Poulsen (RV), 2006-10-05:
Så hvis man betragter takstnedsættelser som noget, der ligner skattelettelser, altså flere penge i borgernes lommer frem for bedre velfærd og service i den offentlige sektor, kan man sige, at i det her tilfælde mener Socialdemokratiet, at det var fornuftigt at lægge pengene ude hos borgerne.
Nu har vi i debatten i dag talt meget om, at for forældrene er det måske den oplevelse, man har af hverdagen, der er afgørende.
Jeg står her med et dansk provinsdagblad fra i går, hvor man også beskæftiger sig med det her emne, og der er en forælder, der siger til journalisten i et interview: Ja, hvis man havde sagt, at de lempelser i forældrebetalingen nu et halvt år efter ville medføre besparelser, så ville ingen have sagt ja tak; så ville de fleste forældre nok have sagt, at de i stedet hellere ville foretrække brugerbetalingen.
Men den mulighed får vi jo ikke engang, siger en navngiven forælder her.
Vil Socialdemokratiet være med til bare at overveje, om den mulighed skal gives til forældrene, hvis der nu kunne skabes enighed om det i Folketinget?
Henrik Sass Larsen (S), 2006-10-05:
Som det sikkert også er ordføreren bekendt, gik vi til folketingsvalg sidste gang på et løfte om maksimalt 1.000 kr. som betaling i daginstitutionerne.
Det, som er sket, er, at regeringen så delvis har imødekommet det, og det har vi så stemt for, fordi det var et skridt i den rigtige retning.
Så det støtter vi, og det er vi gået til folketingsvalg på.
Jeg vil altså også sige, at det jo ikke er enteneller, det er faktisk muligt både at gøre det billigt for børnefamilierne og godt for børnefamilierne.
Vi syntes, der var en pointe i, at børnefamilierne er nogle af de mest stressede og også nogle af dem, som sidder hårdest i det økonomisk.
Så det giver faktisk en masse mening at målrette en økonomisk lempelse lige præcis til dem, og det var netop derfor, vi i sin tid kom med forslaget.
Det er det, som nu delvis er blevet gennemført, og det synes jeg sådan set er fornuftigt.
Johs. Poulsen (RV), 2006-10-05:
Venstres ordfører, hr. Troels Lund Poulsen, gav under spørgerunden udtryk for, at den milliard kroner, som man bruger til takstnedsættelser på daginstitutionsområdet, er bedre anvendt til at hælde i forældrenes baglommer.
Den kunne jo være brugt til kvalitet i daginstitutionerne, den kunne være brugt til at fastholde personale, måske endda udvikle kvaliteten i daginstitutionerne i øjeblikket.
Jeg vil spørge: Er det fortsat også Socialdemokratiets opfattelse, ligesom det var Venstres opfattelse, at den milliard ligger bedst i forældrenes lommer?
Henrik Sass Larsen (S), 2006-10-05:
Det er meget enkelt.
Ordføreren må styre sin nysgerrighed frem til næste folketingsvalg, hvor der så bliver mulighed for at se på, hvad det er, vi er kommet frem til af konklusioner.
Jeg skal ikke stå her og konkludere, det tror jeg ville være det dårligste, man overhovedet kunne gøre for at få et godt og konstruktivt, bredt samarbejde med henblik på at få en skattereform.
Den eneste betingelse, der er knyttet til det, er, at den skal sigte på at nedsætte skatten på arbejde.
Det er det overordnede, som er beskrevet fra vores side.
Peter Christensen (V), 2006-10-05:
Er der nogle trygheder, vi kan få delt ud til befolkningen allerede nu, eller skal de leve i utryghed om, hvad sådan en kommission måtte finde på, fordi Socialdemokratiet uanset hvad vil bruge den som en løftestang til at gennemføre det, man virkelig, virkelig brænder for?
Henrik Sass Larsen (S), 2006-10-05:
Det er meget enkelt, det, vi har skrevet op.
Vi tror, at den bedste mulighed for at få en skattereform, hvor vi sænker skatten på arbejde, er ved at benytte sig af den arbejdsmetode, som vi har skitseret.
Og det betyder, at i indeværende og i næste valgperiode vil skattestoppet gælde.
Så er det vores hensigt, i det øjeblik vi har fået magten efter næste valg, at indkalde alle Folketingets partier til en drøftelse af, hvordan vi kan få skruet en skattereform sammen, lade folk komme med hvilke som helst ønsker; det skal vi ikke lægge nogen som helst bånd på.
Vores betingelser vil så være, at vi siger: Vi vil mindst have et af de tre store borgerlige partier med, fordi vi ønsker en meget bred aftale om det her.
Det tror vi er den mest fremkommelige vej.
Peter Christensen (V), 2006-10-05:
Kommissioner er jo en velafprøvet metode til at nå nogle resultater.
Det står fuldstændig uklart, hvad Socialdemokratiet vil med en skattekommission, og der er mit spørgsmål: Hvad er formålet med den, og er der nogle betingelser?
Skal man respektere et skattestop i det arbejde?
Kristen Touborg (SF), 2006-10-05:
Det er rigtigt, at Socialdemokratiet på landsplan har kritiseret KL-aftalen og økonomiaftalen med KL.
Men ikke desto mindre har Socialdemokratiets repræsentanter i KL stemt for den, og der er det, jeg spørger
: Giver det ikke anledning til overvejelser om, at man på den måde kan blive nødt til at ride på to heste, blive nødt til at tale med to tunger?
Giver det ikke anledning til overvejelser, inden man indgår næste økonomiaftale?
Henrik Sass Larsen (S), 2006-10-05:
Så vi har sådan set ikke tilsluttet os aftalen.
Vi har eksplicit kritiseret kommuneaftalen for at være urealistisk.
Vi tror ikke på, at de rammer, som er stillet op, er realistiske.
Kristen Touborg (SF), 2006-10-05:
I de senere uger har vi oplevet meget store folkelige reaktioner på de voldsomme nedskæringer, der foretages i en lang række kommuner.
Nedskæringerne sker bl.a. på grund af en elendig økonomisk aftale, som er indgået mellem regeringen og flertallet i KL.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren: Giver blokaderne, demonstrationerne, arbejdsnedlæggelsen og de øvrige reaktioner ikke Socialdemokratiet anledning til at vurdere kommende økonomiaftaler mere kritisk, end man har gjort i år, før man tiltræder sådanne aftaler?
Henrik Sass Larsen (S), 2006-10-05:
Jamen der er det glædelige budskab, at det har vi jo sikret.
Vi har afsat massive midler til en nedslidningsfond og til arbejdsmiljø, netop for at sikre, at folk ikke bliver nedslidte af at gå på arbejde; netop med henblik på, at folk ikke skal opleve, at de er fuldstændig udkørt, når de kommer op i slutningen af 50'erne.
Så det er det glade budskab, det har vi netop taget højde for her.
Men det er altså også sådan – og det vil Socialdemokratiet godt vedstå – at hvis vi bliver ved med at leve længere og længere, må vi også på et tidspunkt indrette arbejdsmarkedet sådan, at det følger med.
Ellers får vi altså på et tidspunkt nogle svære finansieringsvanskeligheder.
Hvis valget er, at vi bare til evig tid kan gå på efterløn, når vi fylder 60 år, vil det betyde, at vi får en nedgang i levestandarden, når vi ryger nogle årtier længere frem, og det synes vi ikke der er nogen grund til.
Det er derfor, vi giver mulighed for, at man på et sundt arbejdsmarked, som vi investerer i nu, fortsat kan gå på efterløn, men at vi gradvis hæver alderen – med et rigtig godt varsel, i øvrigt.
Line Barfod (EL), 2006-10-05:
Jeg synes ikke, det er særlig nænsomt, at efterlønsalderen stiger og stiger og stiger.
Der er jo ikke sat noget loft over, hvor meget den kan blive ved med at stige.
Og det hjælper jo ikke den pædagogmedhjælper eller hjemmehjælper, der er nedslidt i slutningen af 50'erne, at den gennemsnitlige levealder stiger for akademikere.
Problemet er jo, at der er en enorm ulighed med hensyn til sundhed i Danmark og også en enorm ulighed med hensyn til, hvor lang tid man lever.
Det betyder altså, at nogle af dem, der har det hårdeste liv på arbejdsmarkedet, især nogle af vores offentligt ansatte, der skal løbe alt for stærkt, kan se frem til, at de får færre år på efterløn og pension, end de har nu, fordi man kun følger den gennemsnitlige levealder og ikke ser på, hvordan de får nogle ordentlige vilkår.
Henrik Sass Larsen (S), 2006-10-05:
Jamen velfærdsforliget sikrer jo, at folk også fremover kan gå på efterløn.
Vi har jo sikret i velfærdsforliget, at der fortsat er en 5-årig efterlønsordning.
Det står fuldstændig nagelfast.
Det, vi har justeret, er, som jeg også sagde i min tale, en meget, meget nænsom rykning af grænsen for, hvornår man kan gå på efterløn, hvilket hænger fuldstændig sammen med, hvor lang vores levetid er.
Jeg synes sådan set, det er sund fornuft, at vi gør det på den måde.
Så vil jeg sige, også – er jeg sikker på – til glæde for Enhedslisten: Det viste sig jo ved det forrige efterlønsindgreb, at ganske mange mennesker havde glemt at tilmelde sig efterlønsordningen, bl.a. nogle af de allersvageste i samfundet, nogle af dem, som har det hårdeste fysiske arbejde, og vi sikrer faktisk i det her efterlønsforlig muligheden for, at man kan gentilmelde sig og få mulighed for at få efterløn.
Det synes jeg er et utrolig flot resultat, som man skulle glæde sig over frem for at være ked af.
Line Barfod (EL), 2006-10-05:
I Enhedslisten har det jo glædet os at se, at Socialdemokraterne er gået fra kontanthjælpsloftsforliget, at man ikke vil være med til, at folk sendes ud i fattigdom, at man har fundet ud af, at det er et stort problem, hvis det private forbrug stiger voldsomt meget mere end det offentlige forbrug, og derfor siger, at det offentlige forbrug skal følge det private – krone for krone, procent for procent.
Men så undrede det os meget, at Socialdemokraterne valgte at gå med i velfærdsforliget, hvor man hævede efterlønsalderen for nogle af de mennesker, der har mest brug for at gå på efterløn, i stedet for at gå ud og sikre, at vi får et arbejdsmarked, hvor folk kan holde til at være hele livet og derfor ikke får brug for at gå på efterløn.
Det må da være den vej, man skal gå, i stedet for at folk, når de er nedslidte, må finde sig i, at de ikke kan komme på efterløn, ikke kan komme på pension.
Henrik Sass Larsen (S), 2006-10-05:
Jeg ved ikke, om jeg på nogen som helst måde kan afbøde hr. Langballes kvalme og ubehag og andre ting, som kom frem i hans indlæg, men jeg vil sige, at jeg har en meget, meget anderledes opfattelse af det forløb, der skete i forbindelse med implementeringen af den integrationsaftale, der forelå.
Sådan er det.
Her vil jeg pege den anden vej.
Jeg mener faktisk, og jeg mener også, man kan finde belæg for, at Dansk Folkeparti er meget, meget lidt optaget af integration, er meget, meget lidt optaget af, at de mennesker, som er kommet her til landet, skal få succes, og i mange tilfælde i mange sammenhænge har stemt imod bevillinger og initiativer, der kunne sikre en bedre integration.
Det mener jeg er den rette måde at betragte Dansk Folkeparti og integrationsspørgsmålet på.
Jesper Langballe (DF), 2006-10-05:
Der kan ske det, at selv en parlamentariker bliver grebet af parlamentarikerlede sammen med alle mulige andre, og jeg må sige, at jeg faktisk kom til det punkt, hvor parlamentarikerleden stod som kvalme helt op i halsen.
Socialdemokratiets ordfører, fru Anne-Marie Meldgaard, havde forhandlet en integrationsaftale, som alle var lykkelige for, på plads.
Den havde virkelig konsekvens, den var menneskelig og fremragende på enhver måde, og alle jublede.
Men hvad skete der efter sommeren?
ledsaget af psykiatriske diagnoser fra hr. Henrik Sass Larsen.
Jeg må sige: Forstår hr. Henrik Sass Larsen ikke, at parlamentarikerleden ved den lejlighed greb befolkningen og nogle af os andre?
Og forstår hr. Henrik Sass Larsen ikke, at Socialdemokratiets tale om integrationspolitik er hul og utroværdig?
Henrik Sass Larsen (S), 2006-10-05:
Det er jo selvfølgelig en meget spændende øvelse at få en diskussion om, hvorvidt Socialdemokratiet nu står fast på sin udlændingepolitik: Kan man nu regne med det, eller kan man ikke regne med det?
Det har sådan set stået meget, meget klart gennem ganske mange år, at hvis vi får magten, vil vi gennemføre og vedstå en stram udlændingepolitik.
Men på det direkte spørgsmål, om vi vil arve rub og stub, arve alt, hvad regeringen og Dansk Folkeparti har vedtaget, er svaret nej, for det vil vi ikke.
Der er områder, hvor vi synes, at det er en forkert politik, der bliver ført, og hvor det, man har fået vedtaget, ikke skal gennemføres.
Lad mig tage et eksempel, nemlig stramningerne af starthjælpen.
Der er mennesker, som lever på en meget, meget lille eksistensminimum i dette land, og det synes vi ikke er i orden.
Det vil vi lave om, og det har vi annonceret.
Vi vil fastholde en stram udlændingepolitik, men vi vil også lave om de steder, hvor vi synes, den er tordnende uretfærdig.
Jesper Langballe (DF), 2006-10-05:
Man må lade hr. Henrik Sass Larsen, at der var en vis oratorisk pondus over hans ordførertale.
Jeg vil sige, at hr. Henrik Sass Larsen kom lidt i vanskeligheder, da han skulle svare på spørgsmålet om udlændingepolitik ført af De Radikale og Socialdemokratiet i fremtiden.
Det var noget med, at man ikke har aktuelle planer om at ændre udlændingepolitikken, eller at det ikke bliver lige nu, man vil øge tilstrømningen af udlændinge.
Det hele ender jo gerne i en smuk tale om integration, og det gjorde det også på Socialdemokratiets kongres, hvor hr. Henrik Sass Larsens formand talte om brede integrationsløsninger.
Jeg ved ikke, om hr. Henrik Sass Larsen kan huske, hvordan vi før forrige sommerpause forhandlede os frem til en bred integrationsaftale, som alle var lykkelige for.
Hvad skete der, da sommeren var forbi?
Socialdemokratiet sprang fra det hele og gjorde det derfor klart, at med hensyn til integration er det et fuldstændig utroværdigt parti.