runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-04-21:
Det går jeg ikke op i, for det vedrører slet ikke spørgsmålet i dag.
For tiende gang: Statsministeren kan stille alle de krav, som enhver arbejdsgiver kan over for sine ansatte og udpegede, og så kan de sige, at de ikke bryder sig om duften i bageriet og gå.
Men den pågældende minister var jo alligevel for glad for at være minister til, at hun gjorde det, ikke?
Sådan er det jo.
Men vi er altså folkevalgte og båret herind af stemmer fra vælgerne, og derfor skal vi ikke finde os i, at nogle andre i Folketinget er vores arbejdsgivere, for sådan er folkestyret ikke.
Jeg gentager: Der er åbenbart brug for et folkestyrekursus herinde, det er jo rystende.
Poul Nødgaard (DF), 2005-04-21:
Hr. Helge Adam Møller har været på Christiansborg i så mange år, han ved også, at forligene indgås i de rum, hvor man sidder og forhandler de store ting igennem på alle samfundsområder.
Og det er i de situationer, jeg tænker på, om hr. Helge Adam Møller kunne sidde med i slutforhandlingerne omkring en stor økonomisk aftale, f.eks. vedrørende undergrunden, hvis hr. Helge Adam Møller eventuelt var storaktionær i det pågældende firma.
Det er de situationer, jeg tænker på.
Selvfølgelig kan hr. Helge Adam Møller stemme for og imod forslagene hernede i salen, når de kommer, men det er jo i de rum, hvor de store beslutninger i Danmark træffes, at forligene indgås.
Helge Adam Møller (KF), 2005-04-21:
Ja, det synes jeg også.
Nu har jeg desværre ikke så mange millioner aktier i A.P. Møller og har heller ikke været til nogen forhandlinger.
Men det vil jeg da godt synes at et folketingsmedlem kunne være med i.
Men igen, hvis det er et ordentligt og anstændigt folketingsmedlem, så gør han de øvrige forhandlere opmærksom på det, og han fortæller det også til offentligheden, hvis det skulle have interesse, både i den og i andre situationer.
Men hvis det er den person i det parti, som har den største viden på området, den, der normalt er ordfører, så ville jeg mene, at det var helt uproblematisk, hvis det er et anstændigt menneske, der gør opmærksom på det.
Og jeg mener da godt, man kan skelne mellem, hvad man har af økonomiske interesser.
Er vi så små, er vi så uselvstændige, er vi alene drevet af, at man eventuelt kan tjene en krone eller tusind kroner mere eller mindre?
Er vi ikke kommet i politik, valgt som folketingsmedlemmer, fordi vi har nogle holdninger og idealer, noget, vi står for?
Det er da ikke kun mammon.
Elisabeth Arnold (RV), 2005-04-21:
Nu nævnte hr. Helge Adam Møller, at der var radikale folketingsmedlemmer, der ikke var registrerede, og at der var radikale folketingsmedlemmer, som var registrerede.
Og jeg må med det samme bryde sammen og tilstå, at der i den radikale folketingsgruppe er betydelig sympati for dette forslag.
Der er også betydelig skepsis.
Vi mener, det er formålsløst eller temmelig udsigtsløst at pålægge folketingsmedlemmerne en registreringspligt, hvortil der ikke svarer nogen form for sanktioner.
Det betyder, at man ikke kan straffe et folketingsmedlem for ikke at lade sig registrere på nogen som helst måde, der giver mening, og derfor vil det have en rent symbolsk karakter, at man laver sådan en registreringspligt, og det bryder vi os egentlig ikke om.
Symbollovgivning er ikke noget, vi bør overdrive herindefra.
Vi mener, at det ville være dejligt, hvis det var sådan, at registrering ved hver eneste valgkamp var en del af spørgsmålene, der blev drøftet ude på vælgermøderne, og at det ville være godt, hvis vælgerne sagde til kandidaterne: Vi stemmer ikke på dig, hvis ikke du lader dig registrere, vi vil vide, hvad dine økonomiske interesser er, har du noget at skjule, så læg det dog frem.
Det ville være bedst, og det ville være godt, hvis det var et fuldstændig naturligt spørgsmål mellem vælgere og MF'ere eller kandidat, så man kunne lade det indgå i den almindelige politiske debat.
I Det Radikale Venstre kan vi ikke støtte forslaget fra SF.
Der er som sagt medlemmer af Det Radikale Venstre, der har sympati for det, og der er også medlemmer, som er skeptiske på grund af de manglende sanktioner.
Vi har til gengæld givet hinanden håndslag på, at nu lader vi os alle sammen registrere, så ingen skal gå forgæves i registrene efter at finde Det Radikale Venstres medlemmers økonomiske forhold.
Ole Sohn (SF), 2005-04-21:
Umiddelbart kan jeg slet ikke forstå, at spørgeren blander et forslag om at gøre det registreringssystem, som Udvalget for Forretningsordenen i enstemmighed har udviklet, sammen med folks seksualitet.
Det overgår min fantasi, men nu er jeg måske også en smule fantasiløs.
Spørgsmålet er måske også et udtryk for, at man gerne vil aflede opmærksomheden fra det, der er det væsentligste, og det er, at der kan være en sammenhæng mellem økonomiske interesser og den holdning, man indtager i forhold til lovgivningen.
Jeg er fuldstændig klar på, at det er en anden situation, der er for ministre, altså i hvert fald i forhold til det at være valgt, men en ministers gøren og laden kan jo også være afhængig af, hvilke interesser man har, og derfor forstår jeg udmærket, at statsministeren har et ønske om, at borgerne, vælgerne skal have åbenhed, så de kan se, om der skulle være nogle konflikter.
På samme måde mener jeg det bør være rimeligt for lovgiverne.
Så hvad det angår, er jeg fuldstændig enig i de holdninger, som både statsministeren og beskæftigelsesministeren har givet udtryk for, at det også bør være gældende for folketingsmedlemmer.
Men jeg synes, at debatten har vist, at der i hvert fald er et flertal, der kan se ideen i, det positive i, at man får udviklet et system, som bliver gældende for alle, og vi er indstillet på i fuld åbenhed at diskutere i Udvalget for Forretningsordenen, om vi kan finde en fællesnævner, som kan dække det, og som gør, at vi kan finde en ordning, som opfylder det for os primære mål, at vi gør ordningen pligtig for alle folketingsmedlemmer.
Helge Adam Møller (KF), 2005-04-21:
Et forslag, vi har diskuteret mange gange i Folketinget, også i denne samling og tidligere, er jo bl.a. muligheden for adoption, om det skal være alle, der har den, uanset hvilken type ægteskab folk har, og om det også skal være for samlevere, uanset om det er samlevere af samme køn eller to forskellige køn.
Det diskuterer vi offentligt.
Der kunne man jo godt forestille sig – jeg siger, man kunne godt forestille sig det – at nogle menneskers holdning, også folketingsmedlemmers holdning, til det ene eller et andet forslag også havde noget at gøre med den seksuelle orientering, disse mennesker selv havde.
Der måtte det jo så ud fra denne åbenhed være vigtigt, at befolkningen vidste, hvilken seksuel orientering det enkelte folketingsmedlem har.
Ole Sohn (SF), 2005-04-21:
Man kunne fristes til at bryde ud i den her børnesang: »Hvorfor hvorfor dit og hvorfor dat«.
Når det er lidt mere interessant for offentligheden at vide, hvilke økonomiske interesser og erhverv der ligger til grund for det enkelte folketingsmedlems gøren og laden, så er det, fordi det som oftest er økonomien, der påvirker den måde, som folketingsmedlemmer agerer på.
Det mener vi bestemt ikke at folks hudfarve eller seksualitet eller religiøsitet gør.
Helge Adam Møller (KF), 2005-04-21:
Det var det bærende princip, at offentligheden, pressen og andre skulle have mulighed for at se nøjagtig, hvilke interesser eller ikkeinteresser man havde specielt på det økonomiske og andre områder.
Jeg tænker på folks seksuelle orientering eller folks religiøse overbevisning, hvilken religion de tilhører, eller hvis de slet ikke har nogen religion?
Vi drøfter jo også spørgsmål her, som har relation til både vores religion og til vores opfattelse af, om man er homoseksuel eller heteroseksuel osv.
Hvorfor skal der så ikke også være fuld, tvungen åbenhed om det, så alle folketingsmedlemmer skal opgive, hvilke holdninger de har på de områder?
Line Barfod (EL), 2005-04-21:
I Enhedslisten er vi også tilhængere af, at man oplyser om sine økonomiske interesser, og det har også været sædvane, at alle medlemmer af Enhedslisten har gjort det hver gang.
Vi synes, det er vigtigt, at både pressen og borgerne har mulighed for at se, hvad det eventuelt er for nogle eventuelle økonomiske interesser, man har.
Det er ikke, fordi man kan blive inhabil, for det er jeg selvfølgelig fuldstændig enig i, hvad angår den debat, der har været tidligere, fordi der er forskel på folketingsmedlemmer og medlemmer af kommunalbestyrelser.
Men jeg synes, det er væsentligt, at borgerne så har mulighed for at vide, hvilke interesser det er.
Jeg betragter det selv som en beskyttelse, at der er den offentlighed omkring, hvad det er for nogle interesser, man har.
Der, hvor vi er lidt betænkelige ved det her forslag, er i spørgsmålet om sanktioner, som det også er fremkommet under debatten her.
Vi mener, der er forskel på den situation, der opstod omkring et tidligere folketingsmedlem, som misbrugte de støttemidler, der blev givet fra Folketinget, og hvor man så havde en sanktionsmulighed over for de støttemidler, og på, at vi i forretningsordenen i dag har nogle disciplinære muligheder fra formandens side, så man kan blive udelukket fra Folketingssalen, hvis man opfører sig utilbørligt i Folketingssalen.
Der er ligesom en sammenhæng mellem, hvad det er, man gør, og så sanktionen.
Derfor er noget af det, vi vil lytte meget til under udvalgsarbejdet, at hvis man virkelig holder fast i, at man vil have nogle sanktioner, hvad er det så for nogle sanktioner, man kan forestille sig skulle kunne hænge sammen med, at man ikke lader sig registrere?
Vi vil gerne være sikre på, at det så er i helt enkeltstående tilfælde, man kan benytte sanktioner over for folketingsmed lemmer, for vi er meget nervøse for, at man også på andre områder kunne finde på at sige: Her skal der være nogle bestemte regler for folketingsmedlemmer, som, hvis de ikke overholdes, skal kunne medføre sanktioner med hensyn til f.eks. de økonomiske midler, vi jo får for at kunne varetage vores folketingshverv.
Derfor vil vi lytte meget til, hvad der under udvalgsarbejdet kommer af forslag til sanktioner.
Og så skal jeg bare sige, at der jo er en række andre lovgivningsområder i dette land, hvor man ikke har sanktioner.
Et af de eksempler, jeg selv har moret mig mest over at høre om, er, at det tidligere var sådan – man har jo nogle lister over totalfredede dyr, som ikke må skydes – at man ikke havde nogen strafbestemmelser, fordi ingen havde forestillet sig, at nogen kunne finde på at skyde en stork.
Det var først, da der faktisk var en, der skød en stork, at man fandt på, at det så kunne være, at man måske skulle overveje at indføre en sanktion.
Så man kan altså godt i dette land have regler, uden at der nødvendigvis er sanktioner, hvis folk ikke overholder dem.
Vi går ind i udvalgsarbejdet med interesse i, hvad det er for sanktioner, man forestiller sig.
Elisabeth Arnold (RV), 2005-04-21:
Nej, vi ønsker ikke, at alt skal registreres, men vi ønsker at have en vis partilinje, og vi ønsker at have en vis hustugt i Det Radikale Venstres folketingsgruppe.
Jeg synes personligt, at alle medlemmer af Folketinget skal registrere sig i det frivillige register.
Jeg har selv altid gjort det, fordi jeg syntes, at det var rigtigt, og der står intet spændende i det fra min hånd, det må jeg desværre sige.
Der er ikke noget sprængstof, der er ikke nogen kioskbaskere eller noget til pressen overhovedet.
Men jeg synes, det er en servicemeddelelse til offentligheden i Danmark om, at vores økonomiske forhold er sådan.
Det synes jeg alle burde gøre.
Helge Adam Møller (KF), 2005-04-21:
Nu forstod jeg på den radikale ordfører, at hun synes, det ville være naturligt i en valgkamp, at man spurgte de kandidater, der var opstillet.
Hvis vi nu tænker os, at der havde været vælgere i den valgkamp, vi lige har haft for 2½ måned siden, der havde rejst sig op og havde spurgt eksempelvis fru Marianne Jelved, hr. Naser Khader eller fru Elsebeth Gerner Nielsen: Er I registrerede eller ikke registrerede, så ville de tre personer have sagt: Vi er ikke registrerede.
Mit spørgsmål er: Mener fru Elisabeth Arnold så, det var forkert, at man fik valgt fru Marianne Jelved, hr. Naser Khader og fru Elsebeth Gerner Nielsen?
Elisabeth Arnold (RV), 2005-04-21:
Jo, det er jo det, det er
Jeg støtter ikke forslaget om et obligatorisk register, så jeg kan ikke se, hvad fru Birthe Rønn Hornbech og jeg har at være uenige om.
Det spørgsmål eller det replikskifte, som fru Birthe Rønn Hornbech her opridser, er jo et tænkt replikskifte, som foregår mellem fru Birthe Rønn Hornbech og hendes eventuelle vælgere, og det står helt for fru Birthe Rønn Hornbechs egen regning, hvordan det udvikler sig, og efterfølgende, hvad den vælger så stemmer.
Jamen det er jo et frivilligt register ...
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-04-21:
Jamen hvorfor mener fru Elisabeth Arnold ikke, at det er godt nok med åbenheden, hvis jeg siger til vælgerne, at jeg har en aktie på 100 kr. i Dagbladet Ringsted-Køge-Roskilde?
Hvorfor er det ikke godt nok, at det er åbenheden over for vælgerne derude, når vi er til møder?
Hvorfor skal det være i et register herinde?
Elisabeth Arnold (RV), 2005-04-21:
Jeg prøvede at forestille mig den situation, at man stod til et vælgermøde, og vælgerne spurgte: Hvorfor kan vi ikke læse om dine økonomiske forhold i det register, der er over folketingsmedlemmer, hvorfor har du ikke ladet dig registrere?
Og så kunne jeg som kandidat måske være fristet til at sige, at det kommer ikke nogen ved, og så ville den pågældende vælger sige: Jamen jeg vil ikke stemme på personer, der vil skjule deres forhold, for jeg ønsker, at der skal være åbenhed i det.
Jeg ønsker også åbenhed.
Og derfor synes jeg, at det er problematisk at støtte det her forslag.
Jeg siger ikke, om jeg i virkeligheden har sympati for det eller ej.
Jeg har altid ladet mig registrere, jeg har altid brugt den mulighed, der var inden for det frivillige system, og vi har så til gengæld i den radikale gruppe besluttet, at vi nu alle sammen lader os registrere, også de, der hidtil ikke har gjort det, fordi vi faktisk synes, at de data skal være tilgængelige for vælgerne, men vi bryder os ikke om denne her symbollovgivning.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-04-21:
Spørgsmålet kom jo først: Hvorfor er det vigtigere, at man lader sig registrere, end at man svarer på spørgsmål fra vælgerne?
Det er jo sådan, fru Elisabeth Arnold ønsker det, at man skal lade sig registrere, hvor jeg siger: Ja, man kan svare vælgerne, hvis man bliver spurgt.
Elisabeth Arnold (RV), 2005-04-21:
Undskyld, var det spørgsmålet?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-04-21:
Nu hører jeg, at fru Elisabeth Arnold siger, at hun mener, at det skulle være en del af valgkampen, at man lader sig registrere.
Jamen er det da vigtigere, at vi bliver registreret, end at vi svarer på spørgsmål fra vælgerne?
Det er det standpunkt, jeg slet ikke kan forstå.
Nu vil jeg godt bryde sammen, for nu må det så frem efter alle disse år: Jeg har en aktie på 100 kr. i Dagbladet Ringsted-Køge-Roskilde ...
Helge Adam Møller (KF), 2005-04-21:
Så er vi jo efter min mening ved en af de interessante ting, for jeg kan godt forstå, at der er nogle mennesker, der vælger at skrive sig i registeret.
Det kan der være mange grunde til, også forskellige holdningsmæssige grunde, og andre vælger det andet.
Fru Elisabeth Arnold siger: Jeg har jo ikke noget at skjule osv., og derfor kan jeg roligt skrive det.
Men hvorfor skal vi dog lave en stor administration?
Hvorfor skal folketingsmedlemmer, der er klar til at svare på det, hvis en vælger skulle spørge, og vedkommende svarer, at han har en aktie på 100 kr. i dagbladet, udfylde det?
Hvorfor skal man lave et kæmpestort papirarbejde og udfylde det, hvis det i og for sig er en inderligt imod og man er klar til at svare på det åbent og ærligt, hvis der er nogen, der spørger?
Er det ikke bare administration for at tilfredsstille nogle mennesker, der ønsker, at alt skal registreres?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-21:
Når jeg har svaret, som jeg har, så er det, fordi jeg har den respekt for forretningsordenen, at man som udgangspunkt taler om det, der er emnet.
Emnet i dag er lovforslaget vedrørende et Dagbladsnævn.
Jeg har jo så kun begivet mig ud i overhovedet at svare på spørgsmålene om portostøtten, fordi der nu er rejst de spørgsmål, men det har strengt taget ikke noget at gøre med det, vi behandler i dag.
Normalt holder Folketinget sig til det, der er på dagsordenen, og det var derfor, jeg brugte det udtryk.
Altså, som jeg forstod fru Pia Gjellerups første spørgsmål, gik det på, om der havde været nogen overvejelser om helt at afskaffe den facilitet her.
Altså, jeg har i hvert fald ikke været inde i sådan nogle overvejelser.
Det lovforslag, der ligger her, er et produkt af et omfattende udvalgsarbejde, hvor vi har fulgt de anbefalinger, der var fra udvalget.
Ole Sohn (SF), 2005-04-21:
Jeg har sådan set ikke forholdt mig til ordførerens bidrag til selve lovforslaget, men jeg forsøgte bare at korrigere en fortalelse.
Det er jo klart, at når ordføreren taler om regeringens ønske om alsidighed i medieverdenen, er man vel også nødt til at kommentere den indskrænkning af alsidigheden, som regeringen har været bannerfører for, ellers hænger tingene jo ikke sammen.
Selv om det isoleret set ikke har noget med det her forslag at gøre, er der jo en sammenhæng i nyhedsfødekæden, og om den sagde hr. Jens Rohde, at den ville blive bedre med det her forslag.
Det er ingenlunde tilfældet, for en del af fødekæden er blevet skåret ned og vil yderligere blive skåret ned med et forslag, regeringen kommer med på et senere tidspunkt.
Men når man snakker om en fødekæde, hænger tingene altså sammen, selv om de er delt op i to lovforslag.
Elisabeth Arnold (RV), 2005-04-21:
Jeg sluttede min ordførertale med præcis det samme, som der også blev skrevet i kronikken for knap et år siden, om, at en sag ville klargøre nogle grænser, som i dag er fuldstændig flydende.
Men Rigsadvokaten vil ikke rejse en sag, som han taber, og derfor vil Rigsadvokaten gerne have faste beviser, før han rejser en sag.
Den juridiske vurdering vil jeg bøje mig for og sige: O.k., jeg er ikke jurist, jeg vil bare sige som politiker, at jeg synes, at denne her forening er afskyelig.
Jeg vil gerne afvente, at landets fornemste anklager, højest placerede anklager tager stilling til, om han vil rejse en sag.
Det synes jeg ikke der er noget vægelsindet i, det er at lade tingene foregå i den rigtige rækkefølge.
Det er ikke os, der skal opløse foreningen, det er en domstol.
Peter Skaarup (DF), 2005-04-21:
Jeg må indrømme, at jeg stadig ikke kan forstå Det Radikale Venstres vægelsindethed i denne her sag.
Ja, det kan jeg måske godt, når jeg kender Det Radikale Venstres historie med, at man siger måske og ikke rigtig ved, hvor man skal placere sig.
Fru Elisabeth Arnold har selv skrevet en kronik i Politiken den 29. maj 2004, det er trods alt ikke så lang tid siden, hvor fru Elisabeth Arnold siger, at under alle omstændigheder vil en domfældelse skaffe afklaring, også en tiltrængt principiel afklaring, vedrørende foreningsfriheden i Danmark i forhold til Hizb-ut-Tahrir.
Og så står der så nogle andre ting.
Man taler altså om, at der skal føres en sag, man opfordrer til, at der skal føres en sag, man kritiserer sådan set regeringen for ikke at ville gøre det, og så stemmer man i dag tilsyneladende for at vente og se.
Det er totalt i strid med det, fru Elisabeth Arnold selv har skrevet.
Elisabeth Arnold (RV), 2005-04-21:
Jeg er enig med hr. Peter Skaarup i, at det har været en mærkværdig oplevelse at se mange folketingskandidater, som tilslutter sig den udtalelse, der bliver lavet her i dag.
Både folk fra Venstre, De Konservative, Socialdemokratiet og sikkert også De Radikale har under valgkampen sagt, at foreningen skal forbydes.
Så kommer de i Folketinget og får muligheden for at tage stilling til det og gør det så ikke, men siger, at vi må vente på Rigsadvokatens undersøgelser.
Det er jo så de faktiske forhold i jernindustrien.
Vi er ikke dommere her i Folketinget, vi er lovgivere, og vi skal sørge for, at tingene bliver holdt adskilt, og det gav jeg udtrykkeligt udtryk for i min ordførertale.
Det ændrer så ikke ved det politiske synspunkt, jeg har om, at sådan en forening simpelt hen er en kræftbyld på et demokratisk samfund.
Hvis det ikke er muligt at rejse en sag, ja, så må vi vente, til det bliver muligt at rejse en sag.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at justitsministeren har al mulig opbakning fra vores side til, at Rigsadvokaten fører en sag.
Peter Skaarup (DF), 2005-04-21:
Derfor kan det måske virke lidt forkert, at jeg begynder at stille spørgsmål til fru Elisabeth Arnold.
Alligevel synes jeg, at fru Elisabeth Arnolds ordførertale her kalder på spørgsmål, for på den ene side siges det, at det er godt, at vi rejser debatten, at det er godt, at vi fokuserer på det her fra Dansk Folkepartis side, men på den anden side siges det ligesom fra de andre partiers side, at vi alligevel hellere må vente og se.
Der er radikale folketingsmedlemmer, bl.a. hr. Naser Khader, som har sagt, at man godt ved, at Rigsadvokaten havde nogle betænkeligheder, men at man alligevel mener, at der skal anlægges en sag.
Kan man stole på, hvad Det Radikale Venstre egentlig mener i denne her sag?
Skal vi vente?
Hvis man stemmer, som fru Elisabeth Arnold siger, så skal vi vente.
Hvor lang tid skal vi så vente?
Skal vi vente, indtil der sker et drab på en jøde?
Eller hvad er det, der skal ske, før Det Radikale Venstre vil være med til konkret handling i denne her sag
Tom Behnke (KF), 2005-04-21:
Jeg kan trøste hr. Hans Kristian Skibby med, at vi i Det Konservative Folkeparti er langt mere enige, end jeg tror man er i Dansk Folkeparti om adskillige politiske spørgsmål.
Så det skal ikke være til debat her i dag.
I det pågældende citat bliver der jo klart og tydeligt sagt, at foreningen bør opløses.
Foreningen bør opløses, men først på et tidspunkt, hvor muligheden er til stede, først på det tidspunkt, hvor vi med sikkerhed kan gennemføre en sag og vide, at vi i hvert fald meget sandsynligt vinder sagen.
I øjeblikket får vi et godt råd fra landets højeste jurister, der siger, at vi med sandsynlighed vil tabe sagen, og dermed vil vi have tabt utrolig meget, og det ønsker vi ikke.
Vi ønsker ikke at give den pågældende forening den fjer i hatten, og det er derfor, vi siger: Vent nu lige et øjeblik.
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-04-21:
Det glæder mig da, at der er en åbning.
Jeg vil også gerne spørge den konservative ordfører, om ikke han kan tilslutte sig en af sine egne konservative medkandidater ved det seneste folketingsvalg eller det forrige folketingsvalg, hvor Mohammed Rafiq kom med den udtalelse, at når det gælder Tahrirorganisationen, bør den opløses efter grundlovens bestemmelser.
Er der mange, der er i mindretal i Det Konservative Folkeparti, eller er alle enige?
Det vil jeg da gerne vide.
Tom Behnke (KF), 2005-04-21:
Det er ikke rimeligt, når hr. Hans Kristian Skibby direkte insinuerer, at Det Konservative Folkeparti er imod en opløsning af foreningen, at vi er imod en opløsning af foreningen under enhver tænkelig omstændighed.
Det er direkte forkert, og det er ikke rimeligt!
Nu har jeg adskillige gange sagt, så mange gange at jeg snart er ved at være træt af at høre mig selv sige det, at når grundlaget er til stede, så er vi indstillet på, at foreningen bliver opløst.
Ministeren er indstillet på det, Rigsadvokaten er indstillet på det, vi er alle indstillet på det.
Men man er altså nødt til at forholde sig til, at der er nogle jurister, der skal vurdere, om der er tale om, at det er foreningen som forening, der begår noget ulovligt, for ellers kan man ikke opløse den pågældende forening.
Det er det, der står klart og tydeligt i grundloven.
Mere simpelt kan det ikke være.