runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Peter Vernersen (S), 2004-01-20:
Det andet spørgsmål, jeg stillede, var, hvorvidt der ved den her udvidelse af sambeskatningen var tale om yderligere et provenu.
Når man fremsætter sådan et forslag, må man jo have foretaget nogle vurderinger også ud over det, man kan se i de økonomiske beregninger.
Det er jo ikke for sjov, man laver den udvidelse af sambeskatningsmulighederne.
Så vil jeg godt nævne det høringssvar, som vi har fået, her lige før mødet begyndte.
Advokatsamfundet skriver: »Hvis lovforslaget ... skal gennemføres i den nuværende udformning, vil der være behov for indførelse af betydelige værnsregler mod omgåelse.«
Det er vedrørende de koncerninterne lån.
Er vi sikre på, at vi har fået orden på den del af sagen?
Når Advokatrådet giver udtryk for den bekymring, så er det en alvorlig bekymring, må man sige.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-01-20:
Først spørger hr. Jens Peter Vernersen om selve proceduren: Kunne man dele det her lovforslag? Jeg vil gerne sige, at de problemer, der rejses i det samlede lovforslag, jo i den grad er sammenhængende.
Dels har vi EU-pakken, dels har vi nogle elementer, som jeg synes knytter sig ganske kraftigt til de elementer, som ligger i EU-pakken.
Det vil give lidt mere administrativt besvær, men om der ligger nogen fordel ud fra et parlamentarisk synspunkt, har jeg sådan set lidt svært ved at se.
Der er en meget tæt sammenhæng.
Så vil jeg sige om ensartede sambeskatningsregler for hele EU: Jo, vi har prøvet på en række områder, også da vi selv havde formandskabet, at tage en række initiativer, men det er altså meget, meget svært.
Vi kan jo se på det her område, hvordan det ene efter det andet til trods for vores vilje til at lave noget fælles kører i hver sin retning.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-01-20:
Jeg har endnu et par spørgsmål.
Jeg stillede jo spørgsmålet, om skatteministeren var indstillet på at dele det her lovforslag, fordi der er elementer, som der jo ligger aftaler om igennem EF-direktiver, og så er der nogle elementer, som bygger på formodninger.
Så burde man ikke få det her delt på en hensigtsmæssig måde?
Så vil jeg spørge vedrørende den udvidelse af sambeskatningen, der er tale om
: Hvad er finansieringen af det?
Der er jo ikke nogen som helst tvivl om, at det kommer til at betyde, at vi får et mindre provenu ud af det.
Hvad vil det mindreprovenu være?
Det er jo ikke noget, der ikke har nogen betydning.
Nu taler vi jo meget om de der sambeskatningsregler.
Vil skatteministeren ikke bidrage til, at man får lavet en sammenligning af sambeskatningsreglerne inden for samtlige lande i EU, så vi kan se, hvor vi står i forhold til de øvrige lande?
Jeg har ikke set sådan en.
Jeg er sikker på, at det spørgsmål altså også vil blive stillet nu her. Så vil jeg godt sige i forhold til det her høringssvar, der er kommet ...
Svend Erik Hovmand (V), 2004-01-20:
Jeg vil henholde mig til, hvad jeg sagde før og give et klart tilsagn om, at hvis vi har behov for at grave dybere i denne her sag, så gør vi det, og så undersøger vi alle detaljer i denne her sag under udvalgsarbejdet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-01-20:
Det var stort set det samme, skatteministeren svarede, da TDC-lovforslaget ikke blev genfremsat: at det var ikke noget, der betød det store.
Det kan godt være, skatteministeren har ret.
Det bekymrer mig bare en anelse, at skatteministeren ikke kan give et svar på, hvorvidt det her har været et skattehul, som er blevet anvendt af firmaerne i Nordsøen eller ej.
Er det et udtryk for, at skatteministeren ikke har undersøgt det?
Jeg var betænkelig ved, at vi fik
sådan et bunkebryllup af lovforslag, og jeg kan altså godt se på det hele, at min bekymring i virkeligheden burde have været meget værre, hvis det er sådan, at skatteministeren ikke engang har sat sig ind i grundlaget for den lovgivning, som behandles her i dag. Derfor bliver jeg nødt til at bede skatteministeren komme med et klokkeklart svar: Har det her kostet den danske stat penge, eller har det ikke kostet den danske stat penge?
Svend Erik Hovmand (V), 2004-01-20:
Jeg kan altså ikke se for mig, at der har været det store problem i det, som her nævnes, i den tid, jeg har siddet i Skatteministeriet, for der er jo her tale om, at virksomhederne har haft en mulighed for at bruge 250-procents-afskrivninger og dermed i realiteten ikke har betalt kulbrinteskat.
Derfor ser jeg altså ikke, at der er
det store problem.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-01-20:
Ministeren siger, at så bliver der stillet spørgsmål om, hvad man kunne have gjort tidligere.
Altså nu vil jeg gå ud fra, at vores skatteminister sådan set ville ønske, at skatteministeren havde gjort noget tidligere, hvad angik sagen omkring TDC, så jeg synes ikke, det er helt uvæsentligt at diskutere, hvad man gør på de forskellige tidspunkter, hvad angår skattelovgivningen.
Der kan jo være store summer, som ikke kommer ind i statskassen, hvis man bare lader stå til.
Derfor vil jeg gerne stille mit spørgsmål en gang til: Kan ministeren be- eller afkræfte, om den danske stat er gået glip af penge som konsekvens af, at man ikke har lukket det skattehul, som man lukker med denne her lovgivning?
Morten Homann (SF), 2004-01-20:
Jeg vil godt høre fru Charlotte Dyremose, om ikke hun kan prøve at begrunde og løfte sløret lidt for, hvorfor der med det her forslag åbnes op for, at man kan få yderligere adgang til sambeskatning, også i nogle ret obskure konstellationer af selskaber.
Er det ikke rigtigt, at det giver mulighed for, at man kan lave nye former for spekulation, og at man i sidste ende kan unddrage sig beskatning netop i de spekulationsmuligheder, der kommer ved at flytte den specielle ordning, som sambeskatning er?
Kan fru Charlotte Dyremose ikke begrunde det?
Charlotte Dyremose (KF), 2004-01-20:
Derudover er situationen den, at vi ganske enkelt for at komme i overensstemmelse med EU-reglerne er nødt til at finde nogle enslydende regler på det her område.
Morten Homann (SF), 2004-01-20:
Nu taler vi jo ikke om, hvorvidt man skulle have sambeskatningsmulighed i det hele taget eller ej.
Det, vi taler om, er, at der med det her bunkebryllup af et forslag som en del af forslaget ligger en udvidelse af mulighederne for at lave sambeskatning. Det, jeg spørger om, er: Det konkrete forslag til udvidelse, der ligger i forslaget, giver det ikke mulighed for spekulation?
Hvad er den præcise begrundelse for, at man skal lave den udvidelse?
Det synes jeg er meget svært at læse ud af sammenhængen.
Så hvad er grunden til, at man skal banke et nyt hul i skattesystemet på den her måde?
Der må da være en bedre forklaring end den, fru Charlotte Dyremose kom med.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-01-20:
Men jeg vil da naturligvis gerne sammen med hr. Morten Homann under udvalgsbehandlingen gå nærmere ned i detaljerne for, hvorfor man lige netop skal gøre det på denne måde og ikke på andre måder.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-01-20:
Nu ved jeg ikke, om hr. Peter Christensen har haft lejlighed til at læse de høringssvar, vi fik bragt over lige her før kl. 12.00 fra de forskellige selskaber.
Det er fra de statsautoriserede revisorer, og de skriver her
Det komplicerer de skattemæssige regler for alle koncerner, men navnlig for de grænseoverskridende.
Det skriver Foreningen af Statsautoriserede Revisorer til Skatteudvalget i bilag 3. Synes hr. Peter Christensen, det er tegn på, at man har fået en lovgivning, som er overskuelig, og finder hr. Peter Christensen i øvrigt, at det er hensigtsmæssigt i et lovforslag at lægge 11 forskellige ændringer frem, som der er tale om?
Peter Christensen (V), 2004-01-20:
Nu kommer det ikke som nogen overraskelse, at SF har holdninger, der går i retning af, at lav skat altid er et udslag af spekulation.
Men i forhold til det her konkrete lovforslag kunne jeg da godt tænke mig at få uddybet lidt, hvori der gives mulighed for yderligere spekulation i forhold til de opstramninger, vi laver på området omkring tynd kapitalisering.
Jeg forstod hr. Morten Homanns indlæg i retning af, at der skulle komme yderligere spekulation, hvor min opfattelse er, at lovforslaget faktisk er en opstramning, men en opstramning, som er et resultat af, at det ikke er i strid med EU-lovgivningen, og at vi derfor er nødsaget til at stramme op over for danske virksomheder.
Hvordan kan det resultere i yderligere spekulation?
Det er jo et klart svar, men jeg er alligevel nødt til at spørge ind til, om SF's holdning er, at der ikke skal være nogen undtagelser fra de generelle regler om tynd kapitalisering, vi har kendt indtil nu, i forhold til danske virksomheder.
For grænsen på 10 mio. kr. er jo netop en grænse, der er sat ind for, at vi ikke skal belemre danske virksomheder, som ikke har været belemret indtil nu.
Er SF's holdning simpelt hen den, at man synes, at i stedet for at det kun har været gældende for udenlandske selskaber, kan vi lige så godt tage hele baduljen med i den her omgang og så genere alle danske virksomheder i den her ombæring?
Morten Homann (SF), 2004-01-20:
Jeg kan høre på hr. Peter Christensen, og det er ikke overraskende, at så snart man mener, at virksomheder skal betale den skat, som er rimelig, når de indgår i et fællesskab i et samfund som det danske, så drives der jagt på dem.
Men det, jeg sagde, var, at jeg synes, det var fornuftigt, man lavede en opstramning, og at man også lod
indenlandsk ejede virksomheder indgå i reglerne omkring tynd kapitalisering, men at jeg også kunne se, at der var nogle ting, der trak i den modsatte retning.
Vi hørte hr. Peter Christensens ordførerindlæg, og der var jo kun guld og grønne skove i det indlæg.
Det, jeg prøver at henlede opmærksomheden på, er, at der er en lang række punkter, hvor det her lovforslag også laver nye huller i skattesystemet.
Det er klart, det ville ligne skatteministeren dårligt at komme med et forslag, som kun lappede huller uden at lave nogen nye.
Anders Samuelsen (RV), 2004-01-20:
Jeg skal ikke trætte med, hvor kompliceret det her lovforslag er, det er der så mange andre der har været inde på, men blot også påpege, at det altså er en uskik at samle så mange forskellige komplicerede regelændringer i ét lovforslag, men det er så det, vi skal opleve i dag, og det må vi jo så bare tage til efterretning.
Vi vil selvfølgelig under udvalgsarbejdet kaste os over de enkelte elementer og dykke dybere ned i dem, specielt selvfølgelig de nye regler om tynd kapitalisering.
Jeg vil blot sådan måske lettere polemisk - nu blev skatteministeren og jeg jo afbrudt sidste gang, der var en mulighed for at debattere det - bare konstatere, at vi står med endnu et eksempel på, at skattestoppet ikke holder, når det kommer til stykket.
Det er ikke, fordi jeg ikke er enig i, at man skal forsøge at bremse de muligheder, der er for skatteplanlægning med udhulning af grundlaget for selskabsbeskatning og kulbrintebeskatning, det er såmænd fint nok, men set fra dens side, som har haft muligheden hidtil, så er det jo som sagt et hul, som bliver lukket, og dermed er det jo en skattestigning, man bliver konfronteret med.
Den eller de virksomheder, som bliver udsat for det, må jo opleve, at de regler, som man har levet med hidtil, ikke gælder længere, for nu kommer regeringen og indfører, hvad man set fra deres synsvinkel må opfatte som en ny skat.
Den kan man så lægge til de takststigninger, vi i forvejen oplever på den kollektive trafik, institutionspriserne, som ramler i vejret, grundskylden, som ikke holder - ja, you name it.
Det seneste lovforslag, altså det første, vi behandlede i dag, er endnu et eksempel på en afgift, som kom.
Så skattestop og skattestop - det ved jeg ikke.
Men måske er det bare tegn på, at regeringen er begyndt at bevæge sig en anelse hen imod en mere fornuftig tilgang til skattepolitikken i stedet for den meget rigide tilgang, man har forsøgt at sælge sig på, og som skulle give tryghed.
Tryghed er der ikke meget af, men forhåbentlig kan der komme noget snusfornuft ind i skattepolitikken i stedet for.
Jann Sjursen (KD), 2004-01-20:
Indledningsvis skal jeg også beklage mig over, at vi her har
en samlelov, som jo altså præsenterer Folketinget for endnu et bunkebryllup.
Derudover vil jeg også godt beklage, at vi først for få timer siden har modtaget høringssvarene, og da der er tale om et særdeles kompliceret lovforslag med mange delelementer, så gør det, at vi ikke har høringssvarene til at belyse lovforslaget, at vi fra Kristendemokraternes side ikke i dag kan eller vil tage endelig stilling til lovforslaget her ved førstebehandlingen. Vi er selvfølgelig positive over for de dele af lovforslaget, som tager sigte på at dække skattehuller.
Der har været en del debat her ved førstebehandlingen om det såkaldte skattehul i forbindelse med kulbrintebeskatningen, og i det omfang der er tale om et reelt skattehul, så er det selvfølgelig fint, at det bliver lukket nu, men det er jo også interessant at få klarlagt, om det har kostet statskassen penge, at det ikke er blevet lukket før nu.
Vi anerkender også visse andre opstramninger i lovforslaget, som også kan ses som et forsøg på at lukke uhensigtsmæssigheder i skattelovgivningen og deciderede skattehuller.
Vi hæfter os ved, at reglerne, for så vidt angår tynd kapitalisering, bliver strammet op mest som følge
af EU, men at det i sig selv jo altså også er positivt i forhold til uhensigtsmæssigheder i vores egen lovgivning.
Derfor er der selvfølgelig mange ting at se på også i forbindelse med udvalgsarbejdet, som vi jo altså - i og med at vi ikke har taget endelig stilling til lovforslaget - selvfølgelig vil tage del i og også se resultaterne af, før vi kan meddele, hvad vor stillingtagen bliver.
Morten Homann (SF), 2004-01-20:
Blandt dem er også, at man udvider reglerne omkring tynd kapitalisering til også at omfatte indenlandsk ejede selskaber.
Det er klart positivt.
Men for at man skal kende Venstres og skatteministerens fingeraftryk på det her forslag, har man også sørget for at lægge en minimumsgrænse på, så beløb under 10 mio. kr. ikke indgår i reglerne.
Jeg må sige, at der er der i hvert fald klart en mulighed for, at man, hvor man i dag er omfattet af reglerne om tynd kapitalisering, med forslaget vil blive undtaget fra dem.
Så det er klart, at der er der mulighed for mindre beskatning.
Så der er mange ting i det her blandede forslag, som trækker i hver sin retning.
For selv om der er positive elementer, er der også nye huller.
Det ville jo også ligne skatteministeren dårligt andet.
Peter Christensen (V), 2004-01-20:
Jeg har lidt svært ved at følge fru Pernille Rosenkrantz-Theil i det eksempel.
Når jeg knyttede mit svar til kulbrinteskatten, som nævnes i lovforslaget, så er det, fordi det gælder et forhold, hvor f.eks. et amerikansk olieselskab vil flytte overskuddet til USA.
Og det er i det tilfælde, at loven nu lukker for muligheden for, at man ikke betaler skat i Danmark, men via de lån, man giver, kan flytte overskuddet til USA.
Det er derfor, jeg henholder mig til at svare i forbindelse med USA, for jeg har meget svært ved at følge fru Pernille Rosenkrantz-Theil med hensyn til, at man skal kunne flytte overskuddet som dansk selskab, der er aktør i Nordsøen, til Danmark, som eksemplet går ud på.
Det har jeg ikke nogen kommentar til, og jeg mener ikke, at det er det, der er tilfældet.
Peter Christensen (V), 2004-01-20:
Det er korrekt, at hvis det selskab, der er aktør i Nordsøen, udelukkende finansieres ved at låne så mange penge ud som overhovedet muligt, vil man jo kunne flytte kapital på den måde, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil synliggør, og derfor vil der være en forskel på, at man ikke vil betale skatten i Danmark.
Den vil så blive beskattet f.eks. i USA, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil er inde på, men det vil blive med en amerikansk selskabsskat, som er på omkring 35 pct.
Anders Samuelsen (RV), 2004-01-20:
Det Radikale Venstre har stort set samme betænkeligheder som SF i forhold til det her forslag.
Vi er selvfølgelig også
som udgangspunkt ligesom alle andre tilhængere af forenklinger, hvor det er muligt.
Det er jo et synspunkt, det er umuligt at være imod.
Så det er jo såmænd et meget udmærket udgangspunkt.
Men det er ret problematisk, at man blander så mange ting sammen i et forslag.
Det er ikke rimeligt i forhold til at sikre en ordentlig lovbehandling og en ordentlig gennemskuelighed i det arbejde, som foregår her i Folketinget.
Det forslag, som vi behandler her, strækker sig fra pvc-afgiftslove over glødelamper, affaldsafgift, chokoladeafgift til afgiftsfritagelse for eldrevne køretøjer.
Det er ikke en fair måde at håndtere så komplekse områder på, som vi har med at gøre her, bare at slå det hele sammen i en stor pærevælling.
Generelt ser vi fra Det Radikale Venstres side egentlig ikke noget stort behov for at lette afgifter.
Det, vi gerne vil lette, er skatten på arbejde.
Afgiftslettelser skal jo finansieres, og her forsøger regeringen så samlet at finde en måde at gøre det på.
Men generelt må man sige, at hver gang man letter en afgift, lægger man et yderligere pres i forhold til besparelser i den offentlige sektor, alternativt at hæve skatten på arbejde.
Og det er vi ikke særlig begejstrede for. Vi er ikke trygge ved specielt den del som hedder at fjerne afgiften på hård pvc.
KL, Forbrugerrådet, Greenpeace og en lang række andre organisationer er imod den ophævelse.
De betænkeligheder, som de giver udtryk for, synes vi i Det Radikale Venstre at man skal tage meget alvorligt. Som udgangspunkt er vi altså positive over for målsætningen om at regelforenkle, men vi er ikke særlig trygge ved måden, man håndterer den her sag på, specielt har vi betænkeligheder omkring pvc-afgiftsloven.
De øvrige vil vi følge under lovbehandlingen.
Aage Frandsen (SF), 2004-01-20:
Regeringen sælger jo gerne sine lovforslag under overskriften, at den vil forenkle, og det sker også i dette tilfælde.
Det sker især tit fra skatteministerens side, og i enkelte tilfælde kan man da også sige, at det er rigtigt.
Men somme tider sker det også under dække af, at man i virkeligheden vil gøre det så enkelt for erhvervslivet, at overskriften måske skulle være skattelettelse.
En ting i lovforslaget, som vi er positive over for og går ind for, er forenklingen af afgiften på glødelamper.
Der er nogle ændringer af affaldsafgiften, der er noget om industrielle drivhusgasser, der sker en ændring af chokoladeafgiften, og endelig forenkles afgiftsfritagelsen for eldrevne køretøjer.
Det er alt sammen udmærket.
Men den politisk vigtige sag i denne forbindelse er selvfølgelig afgiftsfritagelsen for den hårde pvc.
På nogle områder har man faktisk haft held med sig, og så er det jo vigtigt, at man fortsat tænker i de samme baner.
Men nu har regeringen valgt en anden model, fordi industrien har sagt: Hvis vi skal være med til genanvendelse, skal vi også fritages for afgiften.
Men det er sådan set ikke nogen garanti for, at vi får det rigtige resultat ud af det i den sidste ende, nemlig at miljøet bliver forbedret. Industrien har sagt, at sådan og sådan vil de have det, og så siger regeringen, at så gør vi også sådan.
Det er virkelig et udtryk for, at man letter situationen for industrien på dette område.
Der har allerede været refereret til, at Kommunernes Landsforening har taget afstand fra dele af lovforslaget, og også de grønne organisationer har klart advaret imod det.
De udtrykker sig bl.a. således: »Undertegnede organisationer finder det stærkt betænkeligt, at der er planer om at sætte en stopper for afgiften på hård pvc.
Det kan f.eks. handle om offentlig regulering i form af påbud og forbud, information, grønne indkøb samt støtte til forskning i og udvikling af adfærdsalternativer til pvc.«
I den forbindelse nævner man ikke mindst afgifter.
Det skyldes, at det er en adfærdsregulerende afgift, som i dette tilfælde endda har haft succes, og derfor må vi også tage klar afstand fra den del af lovforslaget, som vi virkelig mener er tænkt ind i en økonomisk sammenhæng, fordi man vil lette vilkårene for erhvervslivet.
Godt nok har de lovet noget til gengæld, men der er ikke garanti for noget som helst i den forbindelse, og man har set helt bort fra,
hvilke miljømæssige konsekvenser lovforslaget vil få.
Det er desværre en bekræftelse af, hvordan regeringen tænker i øjeblikket.
Men den er samtidig meget opmærksom på, at erhvervslivet, i dette tilfælde pvc-industrien, skal have det så godt som muligt, og derfor kommer miljøet i anden række.
Da der er tale om et samlet lovforslag, tager vi afstand
fra lovforslaget.
Vi kan ikke støtte det.
Hvis det havde været delt op, var der dele af det, som vi naturligvis kunne have støttet, hvilket vi også har givet udtryk for.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-01-20:
Som andre også har været inde på, er der her tale om forskellige ændringer med det hovedformål at lave nogle forenklinger og tage forskellige andre hensyn, bl.a. angående den hårde pvc.
Her mener vi, det er hensigtsmæssigt, at man får lavet en aftale med branchen, så vi sikrer genanvendelse og indsamling af disse produkter, frem for at de smides i naturen.
Ligeledes er vi glade for den fortsatte afgiftsfritagelse for elbilerne, da vi mener, det er yderst hensigtsmæssigt på den måde at fremme brugen af miljøvenlige køretøjer.
, når det kan gøres.
Forslaget om chokoladeafgift på konsumis går ud på, at man nu får mulighed for ikke at skulle betale afgiften, før man rent faktisk sælger varen.
Det er et udmærket udtryk for en af de små ting, det er ualmindelig hensigtsmæssigt at gennemføre af hensyn til en branche, uden at det berører andre, altså et udmærket, et godt eksempel på, at det er muligt at forenkle, og at denne regering også har til hensigt at gøre det, hver gang den kan komme til det.
I Det Konservative Folkeparti er vi naturligvis utrolig glade for, at skatteministeren har gjort det med dette lovforslag, og vi støtter forslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2004-01-20:
Det er en god blanding af både æbler, bananer og pærer, eksempelvis elpærer, hvor man foreslår at indføre en bagatelgrænse for afgiften på glødelamper på 3.000 kr.
Det foreslås desuden, at eldrevne køretøjer får forlænget deres fritagelse for registreringsafgift, vægtafgift og brændstofafgift med yderligere 3 år til 2006 for at give yderligere incitament til at udvikle elbiler.
Det er et incitament, som Dansk Folkeparti kan gå ind for
, idet vi finder, at eldrevne køretøjer er et ganske udmærket alternativ til de benzindrevne, og den udvikling vil vi i høj grad forsøge at hjælpe på vej. Lovforslaget medfører også, at den hårde pvc skal fritages for pvc-afgift, fordi der nu foreligger en aftale mellem Miljøstyrelsen og plastbranchen om indsamling og genanvendelse af den hårde pvc.
Alt i alt mener Dansk Folkeparti, at der med forslaget er tale om en lang række gode og rationelle initiativer, som for en stor dels vedkommende har til formål at gøre livet lidt lettere for mange virksomheder.
Dansk Folkeparti kan sige ja til lovforslagets indhold, blot med undtagelse af forslaget om pvc-afgiften, som jeg tidligere i dette indlæg har redegjort for at vi vil have undersøgt nærmere.