runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulla Tørnæs (V), 2004-11-17:
Nej, de overvejelser har jeg ikke gjort til ende på nuværende tidspunkt.
Som jeg forsøgte at svare i det oprindelige svar, er det ligesom toleddet.
Det drejer sig om at finde praktikpladser til dem, der mangler praktikpladser her og nu, hvor vi har iværksat en lang række initiativer, og så drejer det sig om at se på, om den måde, vi har struktureret laborantuddannelsen på, er den mest hensigtsmæssige.
Jeg har som sagt bedt bl.a. § 7-udvalget om at se nærmere på strukturen i laborantuddannelsen.
Jeg synes med al respekt for de folk, der nu er blevet bedt om at se på uddannelsen og den struktur, uddannelsen har, at det ville være forkert af mig her og nu at sige, at sådan vil jeg have, at det skal være, for så var der ikke nogen mening i at bede nogle fagfolk om at se på, om uddannelsen har lige præcis den struktur, som er den mest optimale.
Derfor ønsker jeg at afvente det arbejde, som jeg nu har bedt nogle andre om at gøre, før jeg overhovedet lægger mig fast på, hvad der eventuelt skal ske af ændringer i laborantuddannelsen.
Jette Bergenholz Bautrup (S), 2004-11-17:
Det vil jeg godt sige tak for.
Jeg synes, det er dejligt, for jeg tænker på de stu derende, som i dag er dybt, dybt ulykkelige over ikke at vide, om de kan gå videre, eller om de skal ind på en anden uddannelse.
De 1½ år har jo været spildte, kan man sige, selv om der jo aldrig er noget, der er spildt, hvis man lærer noget her i livet.
Kan jeg få lidt mere at vide om, hvordan ministeren eventuelt har tænkt sig – eller man i § 7udvalget har tænkt sig – at uddannelsen kunne være anderledes, så det kunne være til hjælp for de kommende studerende på laborantuddannelsen?
Jeg fik at vide, at man vil gøre noget, men ved man noget om, i hvilken retning det ligesom skal gå?
Ulla Tørnæs (V), 2004-11-17:
Hvis vi lige tager det med de 61 først, så svarede jeg, at den opgørelse, som vi har fået fra skolerne, viser, at der den 1. november 2004 manglede 61 praktikpladser mod 103 tilbage i august, så det er altså lykkedes med de initiativer, vi har sat i værk, at finde et ganske betydeligt antal praktikpladser.
Derudover nævnte jeg en række øvrige initiativer, som vi har taget.
Det sidste, jeg var inde på i min besvarelse, var, at jeg synes, at den mangel på praktikpladser, der er i laborantuddannelsen, giver mig anledning til at overveje, om det er den helt rigtige måde, vi har struktureret laborantuddannelsen på.
Derfor har jeg som sagt bedt § 7-udvalget inden for laborantuddannelsen og skolelederne om at se på, om vi kunne stykke laborantuddannelsen sammen på en anden måde, men det er jo det langsigtede.
Her og nu drejer det sig selvfølgelig om med alle tænkelige initiativer, hvor jeg har skitseret de initiativer, vi har taget fra Undervisningsministeriets side, at finde praktikpladser til de laborantelever, som mangler praktikpladser her og nu.
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-17:
Jeg har også bare tilladt mig at spørge, om det kunne passe, at det, hr. Poul Nødgaard har udtalt sig om til Nordjyske, ikke er rigtigt.
Jeg kan altså så åbenbart ikke få at vide, om det, der står at læse i Nordjyske, er rigtigt, men jeg kan så forstå, at det i hvert fald ikke er noget, som skatteministeren kender til, og derfor kan det jo ikke passe, det, som hr. Poul Nødgaard siger.
Så må skatteministeren jo tage en forligspartner i skole og sige, at det ikke er godt, når man har lavet et forlig, så at gå ud og sige noget, der ikke passer.
Jeg har så spurgt, om der kommer flere, og det ved ministeren så ikke.
Så vil jeg gerne spørge, om ministeren påtænker efterfølgende at udlicitere nogle af de funktioner, der er tiltænkt Hjørring, således at det ikke er sikkert, at det, der ligger i pipelinen i dag, bliver det, det ender op med med hensyn til, hvor mange arbejdspladser der kommer til området. Så vil jeg godt spørge om den betragtning omkring de 4 år, for det er jo en meget præcis udtalelse til Nordjyske, hvor man siger, at de eksisterende bygninger skal bruges – hvad skal de så bruges til efterfølgende?
Skatteministeren siger, at det er 4 år, men jeg kan jo høre i Venstres folketingsgruppe, at der er stor gang i overvejelserne om at flytte anden aktivitet til Frederikshavn, og det er sikkert ganske udmærket, når man har været med til at sende arbejdspladser ud af sin valgkreds.
Men derfor er det interessant at få at vide i dag, om man sidder og laver sådanne studehandler, hvor der kun er et par medlemmer fra hver af de tre partier, der har indgået aftalen, mens folketingsgrupperne overhovedet ikke kender noget til det.
Men alligevel har vi her to fremtrædende medlemmer af henholdsvis Dansk Folkepartis gruppe og Venstres gruppe, der siger, hvad de her bygninger skal bruges til.
Det er skatteministeren altså ikke bekendt med, kan jeg forstå.
Jette Bergenholz Bautrup (S), 2004-11-17:
Jeg vil først sige tak til ministeren.
Jeg synes, det er dejligt, at der allerede er sat noget i gang.
Nu må jeg sige, at det ikke er 61, men i hvert fald over 70 praktikpladser, der mangler, men det er jo deropad.
Jeg vil så sige, at jeg er utrolig glad for, at der bliver sat noget i gang, og at man forsøger noget.
Men jeg er til gengæld meget ked af, hvis man går i gang med at finde en anden ordning frem for at få de unge ud i praktik.
Det er jo netop i praktikken, at de finder ud af, om det her er det rigtige.
Det er jo ikke bare gjort med at gå på skole, men det er netop i praktikken, at man finder ud af det.
Det er også der, den unge måske får det kommende arbejde.
Derfor hænger de to ting sammen.
Dansk Industri og Uddannelsesstyrelsen har oven i købet bedt om, at der kommer flere laborantelever på skolerne.
Nu ved jeg ikke, om ministeren mener, at vi helt skal have praktikpladserne væk.
Det forstod jeg ikke helt på den sidste del af det svar, jeg fik.
Men jeg er da i hvert fald positiv.
Jeg synes, det er dejligt at høre, at der bliver gjort noget, at man kan se, at det er et kæmpeproblem, for det er virkelig et problem for alle, nu siger ministeren 61, det kan vi godt sige ...
Kristian Jensen (V), 2004-11-17:
Jeg kan simpelt hen ikke forstå det sidste spørgsmål, for nu opfører hr. Bjarne Laustsen sig, som om han ikke har læst de første spørgsmål og heller ikke har læst min kommentar i Nordjyske Stiftstidende, hvor han for et par spørgsmål siden sagde, at han både havde fået svaret og havde læst, hvad jeg havde sagt til Nordjyske Stiftstidende.
Hvis jeg tager udgangspunkt i, at hr. Bjarne Laustsen har læst svaret og har læst, hvad jeg har sagt til Nordjyske Stiftstidende, så skal jeg bare bekræfte, at vi har lagt fast, at der skal samles et skattecenter i Hjørring, og at der ikke bliver en filialløsning.
Jeg skal bekræfte, at vi har haft en drøftelse, også blandt forligspartierne efterfølgende, om, hvorledes aftalen skulle udmøntes, og det, vi har aftalt, er en klar bekræftelse af det, vi sagde, både i kommunalreformen fra den 24. juni 2004 og i aftalen fra september måned.
Hvad angår dette med, om jeg kan sige, hvor mange arbejdspladser der er, så har jeg den største respekt for, at en sådan fusion, som foregår i øjeblikket, skal ske i respekt for, at der er flere dele.
Der er en kommunal del, og der er en statslig del, og derfor skal vi lytte meget til, hvad også repræsentanterne fra den kommunale del siger.
De sidder i fusionsstyregruppen, og derfor vil jeg lytte til, hvad fusionsstyregruppen kommer med af indstillinger, inden jeg træffer min afgørelse om, hvilke opgaver der skal placeres hvor.
Jeg kunne sagtens sidde fra centralt hold og dirigere, hvad der skulle ligge hvor, men jeg mener, at det er mest respektfuldt også over for den kommunale medvirken, at vi afventer, hvad der kommer fra fusionsstyregruppen.
Derfor kan jeg ikke i dag sige, hvor mange arbejdspladser der kommer i Hjørring eller i de andre kommende skattecentre.
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-17:
Når jeg kvitterede for svaret, og jeg kunne læse det i Nordjyske, så går jeg også ud fra, at skatteministeren har læst Nordjyske, hvori alle de forhold, jeg har ridset op, står omtalt.
Ellers kan skatteministeren jo ikke give mig sådan et svar, og der forholder skatteministeren sig ikke til, hvad hr. Poul Nødgaard siger, og hvad Venstres hr. Jens Christian Larsen siger.
Vi skal ikke ud og bygge nye paladser eller højhuse eller noget som helst andet for at have Told og Skats folk ansat i fremtiden; det er meningen, at bygningerne skal bruges, siger man.
Jeg beder så bare om at få at vide i dag, om det passer, altså om man har ført sådanne forhandlinger om, hvorledes de bygninger skal bruges.
Hvis de ikke skal bruges til det, så vil jeg selvfølgelig gerne vide, hvad de så skal bruges til, for det har man selvfølgelig også drøftet på sådan et møde.
Connie Hedegaard (KF), 2004-11-17:
Jamen det er altså surrealistisk at blive anklaget for, at man svarer på samme måde, når spørgsmålene hele tiden er de samme.
Så er der jo grænser for, hvor meget der kan siges.
Statsministeren fik ganske megen tid til at gå med at svare, jeg ved ikke hvor mange spørgere fra Socialdemokratiet, på præcis det samme: de samme citater, de samme artikler og de samme henvisninger.
Man må altså have os undskyldt, for der er grænser for, hvor mange variationer vi kan lave over samme det tema.
Kristian Jensen (V), 2004-11-17:
Det kan jeg fuldstændig afkræfte.
Jeg har fra min side som skatteminister lavet mit udkast til, hvorledes skattecentrene skal placeres.
Men den endelige fastlæggelse skete i samarbejde med og i overensstemmelse med de øvrige ministerier, altså sammen med de ministre, der skulle placere statslige arbejdspladser.
Så hr. Arne Toft tager fuldstændig fejl.
Arne Toft (S), 2004-11-17:
Kan ministeren bekræfte, at man har placeret de 30 skattecentre, før man kendte danmarkskortet?
Og har ministeren ikke forståelse for, at erhvervslivet og skatteyderne har svært ved at forstå, at man placerer skattecentrene, før man ser danmarkskortet?
Kristian Jensen (V), 2004-11-17:
Jeg må klart afvise, at noget som helst af det, jeg har sagt, er urigtigt.
Vi har koordineret vores placering ud fra en samlet vurdering, sådan at hvis nogle af de andre ministerier skulle placere statslige arbejdspladser i forbindelse med kommunalreformen og efter en eventuel sammenlægning, så vurderer vi ud fra en helhed, hvorledes danmarkskortet ser ud.
Hvis man skal vurdere, hvordan denne kommunalreform placerer statslige arbejdspladser i sin helhed, er man nødt til at se på alle de ministerier, der har flyttet rundt.
I den forbindelse har vi fra Skatteministeriets side af regionalpolitiske hensyn prioriteret f.eks. Grenå ganske højt.
Erhvervslivet og andre kan sige, at nu bliver der langt – og bliver vores service så ikke forringet?
Så må jeg igen sige, at man skal ændre opfattelsen af, hvad det er for et serviceorgan, skattemyndighederne bliver.
Der vil man i langt højere grad være opsøgende og vejledende end bare passivt ventende på, at folk kommer.
Jørn Pedersen (S), 2004-11-17:
Jeg må konstatere, at det, skatteministeren siger, er lodret forkert, og det er sådan set beklageligt.
Hvis vi ser på et danmarkskort – jeg har det for øvrigt her – fremgår det jo tydeligt, hvordan Silkeborg er placeret.
Det undrer mig meget, at skatteministeren nu bruger argumentet med statslige arbejdspladser, for hvis man læser den undersøgelse, der tværministerielt blev lavet i 2002, viser den netop, at Silkeborg er i underskud i forhold til statslige arbejdspladser.
Jeg vil også sige, at det overrasker mig meget, for hvis skatteministeren lytter til erhvervslivet i Silkeborg, hvor jeg er bekendt med, at flere dele af erhvervslivet har henvendt sig til skatteministeren, så får man netop det klare indtryk, at mange føler, at det er en klar forringelse for området.
Det synes jeg faktisk ikke man kan være bekendt.
Jeg står ikke her og appellerer for, at man skal nedlægge nogle af dem, der er udpeget.
Jeg kan godt hjælpe med placeringen.
Kristian Jensen (V), 2004-11-17:
Hvis man tog de byer, der kunne opfylde de her fem kriterier, ville man få langt, langt over 30 byer.
Vi må spørge ud fra de 30 skattecentre, der i kommunalaftalen er valgt som antal: Hvilke byer opfylder så bedst betingelserne?
Vi skal ikke spørge, om de opfylder betingelserne eller ej, for så kunne vi sagtens have fået flere.
Hvis nu vi tager f.eks. Århus Amt, så har vi valgt at placere et skattecenter i Grenå af bl.a. regionalpolitiske hensyn, fordi vi mener, at der også i Grenå skal være en række statslige arbejdspladser.
Vi mener, det er væsentligt, at vi fordeler de statslige arbejdspladser bredt set, når man kigger på hele det statslige område, og det er baggrunden for de valg, vi har taget.
Når vi kigger på Silkeborg, så vil der, uanset hvor man måtte bo i og omkring Silkeborg, ikke være særlig langt til nærmeste skattecenter, da der er skattecentre rundtomkring.
Jørn Pedersen (S), 2004-11-17:
Nu er det sådan, at skatteministeren er valgt i Herning, og jeg er valgt i Silkeborg, og skatteministeren kan være godt tilfreds, for der er jo kommet et skattecenter i Herning.
Det er der så ikke i Silkeborg.
Det er lidt underligt for os at se.
Jeg har også skrevet til skatteministeren om det, men der er ikke kommet noget svar endnu, ja, det kan være kommet i dag.
Men jeg vil godt spørge skatteministeren, om han mener, det er rimeligt, at man i en ny Silkeborg Kommune vil få en afstand på 65-70 km til et kommende skattecenter.
Hvad er det for en kompetence, man har manglet i Silkeborg, hvad er det for nogle bygninger, man vil efterlyse?
Jeg vil godt helt præcist have at vide af skatteministeren, der nu underholdt os et stykke tid med de der fem kriterier, hvilke af de fem kriterier Silkeborg ikke opfylder.
Kristian Jensen (V), 2004-11-17:
Det er fuldstændig forkert, når det bliver sagt, at vi er ligeglade med, hvad der kommer til at ske i Sønderborg.
Jeg er meget optaget af, at hele landet, også Sønderborg, får en god skattebetjening.
Men det er for statisk en tankegang at tro, at en god skattebetjening er lig med antallet af kilometer til et kommende skattecenter.
For det første vil det være sådan, at en stor del af den service og vejledning, som kan foregå, kan foregå via nettet, via callcentre og via en telefonisk kontakt til de skattecentre, der er.
For det andet vil det også være sådan, at en lang række af de udgående serviceopgaver og kontroller vil foregå ved, at medarbejdere, der eventuelt vil være bosiddende i Sønderborgområdet, selvfølgelig ikke skal til Tønder eller til Haderslev og vende for så at køre tilbage og rådgive en virksomhed i Sønderborgområdet.
Det kan ske i lokalområdet.
Jeg tror, det er utrolig væsentligt at holde fokus på, hvad det er, der sker i den her kommunalreform, og hvad det er, der sker på skatteområdet.
Der sker det, at vi samler centrene i en række byer, så vi får et fagligt niveau, der gør, at vi kan servicere, rådgive og vejlede både borgere og virksomheder langt bedre og langt stærkere.
Jeg har været i Sønderborg og har drøftet denne sag både med borgmestre og med medarbejdere fra den statslige og den kommunale sektor for at forklare dem, hvad baggrunden er for det.
Så det er helt forkert, når spørgeren lægger op til, at vi er ligeglade med, hvad der foregår i det sønderjyske.
Inger Bierbaum (S), 2004-11-17:
Jeg vil gerne sige, at det lyder, som om man er revnende ligeglad med et område, netop det område, der i Sønderjylland har den største vækst.
Vi har i Sønderborgområdet som helhed langt den største del af de erhvervsdrivende i et mindre område, og der bor godt 70.000 mennesker.
Jeg synes, at man fuldstændig har overset, hvor vanskeligt det vil være for de virksomheder og de borgere, der skal have fat i skattemyndighederne.
Kristian Jensen (V), 2004-11-17:
Allerførst vil jeg sige, at det er en forkert antagelse, at vi ikke har taget bl.a. geografien og afstandene i Sønderjylland med i betragtning.
Men der er ingen tvivl om, at når man kigger på, at muligheden ligger for at placere to skattecentre i det nuværende Sønderjyllands Amt, så mener jeg, at det ville være forkert at placere begge skattecentre i den østlige del og ingen skattecentre i den vestlige del, hvis man ønsker at leve op til ønsket om en regional balance.
Der spørges så til sektoranalysen.
Her er det vigtigt at holde sig for øje, at sektoranalysen ikke nævner 50 som den endelige konklusion.
De nævner, at det, hvis der skal være en faglig bæredygtighed, er vigtigt, at vi ikke overstiger 50 skattecentre.
Derfor valgte man allerede i kommunalaftalen fra den 24. juni at sige: Det niveau, der skal være, skal være 25-30 skattecentre.
Jeg har så som skatteminister valgt at lægge mig på 30 skattecentre, fordi jeg mener, at afvejningen mellem en rationel og effektiv skattestruktur på den ene side og en regional balance på den anden side tilsiger, at vi vil prioritere den regionale balance, sådan at vi tager det maksimale antal skattecentre ifølge kommunalaftalen, nemlig 30.
Dem har vi så placeret de steder i landet, hvilket nu er bekendt for de fleste.
Inger Bierbaum (S), 2004-11-17:
Vi har netop i dag haft en hel del delegationer i Skatteudvalget, hvor vi fik oplyst, at med hensyn til de detailting, som folk gerne vil tale med det offentlige om, var det nødvendigt, at der sad en uddannet skattemedarbejder.
Det er derfor, det er vanvittigt, at man har overset, at der f.eks. fra toppen af øen Als er 90 km til nærmeste skattecenter.
Der synes jeg ærlig talt, at geografien er lidt ude af balance.
Så vil jeg gerne høre, hvorfor man ikke har lyttet til den skatteanalyse, som var grundlaget for Strukturkommissionens arbejde, hvor man jo nævnte ca. 50 skattecentre.
Kristian Jensen (V), 2004-11-17:
Allerførst vil jeg benytte lejligheden til, da jeg ikke er sikker på, at spørgeren var til stede, da jeg nævnte det før, at gentage de fem kriterier, vi har sat op for, hvorledes vi placerer dem.
Ud fra de fem kriterier har vi valgt at placere 30 skattecentre.
Det er klart, at vi ikke kan placere dem sådan, at alle er lige tæt ved eller er lige langt fra et skattecenter.
Men det er jo vigtigt for forståelsen af det her at sige: Hvad er det, der skal ske i et skattecenter, og hvor er det borgerkontakten foregår?
Borgerkontakten skal ikke nødvendigvis foregå på skattecentrene.
Det betyder, at man, hvis man som borger i Sønderborg har et ønske om at ændre sin forskudsopgørelse, hverken skal køre til Haderslev eller til Tønder, men man kan køre ned på rådhuset og kontakte borgerservicecenteret, hvor de der kan indtaste de oplysninger, der gør, at man får ændret sit forskudsskema.
Så langt det meste af den borgerkontakt, der foregår, drejer sig om, at man skal ændre forskudsskema eller tilsvarende, og det vil fremover foregå gennem borgerservicecenteret eller via en af de selvbetjeningsfunktioner, der i højere og højere grad vinder indpas blandt danskerne.
Inger Bierbaum (S), 2004-11-17:
Jeg kan fortsætte, hvor hr. Bjarne Laustsen sluttede.
Når jeg har bedt om en redegørelse om placeringen af skattecentre i forbindelse med kommunalreformen, er det selvfølgelig, fordi der er områder i Jylland som f.eks. Silkeborg og specielt mit område, Sønderborg, som efterlades som rigtig sorte huller.
Der er ingen service til borgere eller virksomheder, fordi der ikke bliver placeret et skattecenter i eksempelvis Sønderborg.
»Vil ministeren gøre rede for aftalen om placeringen af skattecentre i forbindelse med kommunalreformen, her tænkes særlig på områder i Jylland, hvor afstanden til skattecentrene øges markant efter reformen?«
Kristian Jensen (V), 2004-11-17:
Hvis det er hr. Jens Christian Larsens ønske, så synes jeg, at han har al mulig ret til at sige det.
Jeg har ikke noget indtryk af, at hr. Jens Christian Larsen har sagt, at det har han sikret der skulle være en aftale om, for der eksisterer ikke en sådan aftale.
Der eksisterer end ikke en aftale om, hvorvidt der skal foregå en politikredsreform, og hvad den i givet fald skal gå ud på.
Derfor synes jeg, at hr. Bjarne Laustsen taler uden om spørgsmålet her.
Spørgsmålet er, hvorvidt der er klarhed over, hvad der skal ske i Frederikshavn- og Hjørringområdet eller andre områder.
Jeg er ikke den type, der går ud og inviterer mig selv i byen, men hvis jeg får en invitation, stiller jeg gerne op, på præcis samme måde som jeg har fået en invitation fra Sønderborg og haft en meget fornøjelig dag og et ganske glimrende møde med de ansatte og borgmestre fra det sønderjyske område, hvor jeg har forklaret, hvad baggrunden var for det valg af placering af skattecenter, der bliver foretaget i Sønderjylland.
Kommer der indbydelser fra andre steder i landet, skal jeg gerne stille op i det tilfælde, min kalender tillader det.
Alternativt skal jeg sikre, at enten min departementschef, lederen af Told og Skat eller lederen af fusionsarbejdet deltager i den slags møder, for vi har den største interesse i at sikre, at vores medarbejdere ved præcis: Hvad er de politiske intentioner bag ved den reform, vi gennemfører, og hvordan sikrer vi, at vi laver et skattesystem så godt som muligt og så tilfredsstillende som muligt ud fra de politiske ønsker, vi har, om bedre service og mere effektiv ligning?
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-17:
Tager skatteministeren initiativ til at rejse til Nordjylland – jeg tror, han skal være meget velkommen – og sætte tingene på plads, for det er da ganske uhensigtsmæssigt, at man går ind og laver et forlig, og så de folk, der har været med i forliget, ikke aner, hvad der står i teksten?
Så der er stort behov for, at skatteministeren kommer ud og fortæller nogle af de ting og beroliger de folk og siger, hvad der er hensigten og intentionerne med at udbygge Hjørring.
Det tror jeg vil være godt for systemet og også for skatteministeren.
Så må jeg konkludere som afslutning på det her, at i Nordjylland skal man være meget varsom med at tage for pålydende, at Dansk Folkeparti varetager nogens interesser overhovedet, for det, der står i avisen, passer ikke.
Når hr. Poul Nødgaard går ud og siger, at han har sikret, at de folk fortsat skal være i Frederikshavn, så passer det simpelt hen ikke.
Og når hr. Jens Christian Larsen siger, at der skal være politi i de eksisterende toldbygninger i Frederikshavn, så passer det heller ikke.
Kristian Jensen (V), 2004-11-17:
Den fusionsstyregruppe, som jeg præsenterede hr. Bjarne Laustsen for tidligere, sidder netop i dag og drøfter en tidsplan for, hvordan forløbet fra nu af og frem til fusionen den 1. juli 2005 skal forløbe.
En del af den tidsplan er også at fastlægge, hvilke opgaver der skal være hvor.
Inden man kan sige, hvilke opgaver der skal være hvor, kan man ikke med nogen ret begynde at vurdere, hvilke bygninger der skal til.
Hvis man f.eks. siger, at Hjørring blev udvalgt som et af de områder, der skal have særlige kompetencer på f.eks. afgiftsområdet – uden at vide, om det er realistisk eller ej, men lad os tage det eksempel, at der skal være særlige kompetencer på afgiftsområdet i Hjørring – så ville Hjørring skulle have mere plads, end hvis vi siger, at de alene skal have det, som er standard for et skattecenter.
Hvis der er andre specielle områder, som vil blive lagt i Hjørring, kan der være behov for større eller mindre grad af plads.
Så det første, der skal til for at kunne svare hr. Bjarne Laustsen, er, at vi ved, hvilke opgaver der præcis skal placeres i Hjørring.
Derefter kan vi sige, hvilke bygninger der skal til, og så kan man kigge på, hvilken bygningsmasse der er mulighed for.
Det, der er interessant at kigge på, når vi snakker om Frederikshavn, er, at vi vil klare omskiftningen i respekt for de lokale forhold.
Det betyder jo, kan man sige, at hvis der skulle komme et ønske fra lokal side om at måtte overtage bygningen, nogle, der har ønske om at overtage lejemålet eller andet, så kan vi gøre det inden for en vis tidsramme.
Ellers må vi se på det på anden vis for at sikre, at vi kommer ud med respekt for de lokale forhold.