runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-01:
– undskyld, III; det bliver det ikke bedre af – med et forslag nu, som direkte lægger op til et forøget miljøpres på jorden med pesticider og kunstgødning.
Ministeren kan altså ikke komme uden om, at den her regering har gennemført for milliarder og milliarder af kroner i skattelettelser, som er ufinansierede, som altså reducerer statens overskud tilsvarende.
Det, vi har set her i december, er penge til A.P. Møller i forbindelse med nedsættelse af selskabsskat, og det er julegaven til landbruget med nedsættelse af ejendomsskatterne.
Det her forslag er også en julegave til landbruget.
Der er utallige, og de trækkes alle sammen ud af statskassen, uden at der til gengæld kommer indtægter.
Det kan bare ikke fortsætte, uden at der på et eller andet tidspunkt opstår et hul, således at det overskud, der var, på den måde bliver udhulet.
Det kan skatteministeren jo ikke snakke uden om, men han kan muligvis holde det skjult et stykke tid.
Men sådan er sammenhængen.
Så forstår jeg, at skatteministeren ikke ved, hvad det er for nogle arealer, man forestiller sig den her dyrkning skal foregå på.
Der synes jeg bare, det er fuldstændig uansvarligt, at en regering, der i forvejen har vedtaget en helt utilstrækkelig vandmiljøplan II, så kommer ...
Kristian Jensen (V), 2004-12-01:
Det er en forkert udlægning, at vi ikke har styr på statens finanser.
Tværtimod har vi endnu bedre styr på statens finanser, vi har styr på både indtægtssiden og udgiftssiden, hvor problemstillingen tidligere var, at man havde dårligt styr på udgiftssiden.
Derfor er der et overskud på statens finanser.
Det giver plads til, at vi både har et markant afdrag på statens gæld plus råd til at gennemføre en udvidelse af den offentlige sektor og samtidig have lavere skat på arbejde.
Det synes jeg er ganske tilfredsstillende.
Til den enkelte sag her og til spørgsmålet om, hvilket arealer det skal være, må jeg sige, at jeg ikke tror, det tilkommer mig som skatteminister at sidde og udpege arealer, der skulle bruges til bestemte former for produktion.
Det, der er min opgave, er at sikre, at biobrændstoffer får den CO2-mæssige afgiftslempelse, som deres lavere CO2-belastning tilsiger, og så må det være op til den enkelte landmand at vurdere, hvorvidt man ønsker at bruge marken til det ene eller det andet formål.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-01:
Jeg takker for sammenligningen med John Cleese.
Jeg kan forstå, at ministeren mener, at jeg endnu ikke er helt så morsom som ham.
Det synes jeg også er et højt mål at sætte sig, men jeg vil arbejde på det.
Ministeren siger, at pengene fosser ind i statskassen.
Dermed henviser ministeren til, at der stadig væk er et løbende overskud på statens finanser.
Det var det overskud, der blev skabt af os andre i forbindelse med pinsepakken, og som efterhånden nu bliver formøblet ved, at regeringen underminerer statsbudgettet år efter år, så længe den sidder.
Det kalder jeg ikke at pengene fosser ind.
Det kalder jeg at pengene fosser ud.
Men det er da rigtigt, at der endnu er et overskud, for regeringen har endnu ikke nået at sætte det hele til.
Det var også stort.
Så vil jeg blot spørge ministeren: Hvad er det for arealer ud over alle dem, der skal bruges til hele tiden at øge svineproduktionen, som nu skal udsættes for kunstgødnings- og pesticidpres, fordi der skal dyrkes højenergiafgrøder?
Det er jo noget, der virkelig befordrer vandforurening.
Det ved jeg ikke om ministeren er så meget inde i, men hvis han var inde i det, ville han vide det.
Kristian Jensen (V), 2004-12-01:
Det er klart, at hvis man ønsker at iværksætte yderligere tiltag i form af specifikt at fremme biobrændstoffer, er man nødt til at kigge på hele forarbejdningsprocessen for at vurdere, hvor stor en CO2-værdi der egentlig er i det.
Det, vi har valgt at sige her, er, at med hensyn til benzinafgiften er der i forhold til den traditionelle benzin en CO2-fordel på biobrændstofferne.
Det er den fordel, der så at sige gives tilbage; forbrugerne får lov til at beholde den i form af, at vi sænker afgiften på lige det her område.
Jeg er helt enig i, at selve diskussionen kræver en større analyse af, hvad det er for en livstidsbelastning, biobrændstoffer har.
Erik Mortensen (S), 2004-12-01:
Jeg kunne ikke lade være med, da ministeren i sine afsluttende bemærkninger var inde på overskuddet osv., lige at tænke: Nu kommer det nok, at det går ufattelig godt.
Det kom ikke.
Jeg ved ikke, om det er forbudt at sige det.
Men det var mere for at præcisere, at da jeg med min ordførertale omtalte biobrændstofferne og deres CO2-fritagelse, sagde jeg netop, at de i princippet er CO2-neutrale – i princippet.
Ministeren har selv været inde på hele forarbejdningsprocessen.
Spørgsmålet skal så være, om ministeren ikke er enig i, at hvis biobrændstof generelt skal nyde fremme, skal balancen også være i orden.
Det vil sige, at man altså ikke skal pumpe dobbelt så meget CO2 ud i atmosfæren for at fremskaffe restprodukter eller det endelige produkt, som så i princippet er CO2-neutralt.
Kristian Jensen (V), 2004-12-01:
Jeg er grundlæggende ikke enig i, at vi har behov for højere afgifter.
Derfor er jeg ikke tilhænger af, at man beskatter de nuværende brugere af svovlfattig diesel højere i form af at give dem nogle højere afgifter.
Jeg er tilhænger af, at vi gør en indsats for miljøet ved at sænke afgiften indtil den periode, hvor der er krav om, at den skal være indført i 2009, altså sænke afgiften for at fremme den svovlfri diesel.
Det er til gavn for miljøet samtidig med, at vi ikke har beskattet danskerne hårdere.
Derfor er det regeringens politik.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-12-01:
Hvis ministeren er miljømæssigt engageret, kunne ministeren så ikke også godt se en idé i, at det provenu, der ville blive ved en afgift, faktisk kunne bruges til en begyndende fremtidssikring ved at fremme f.eks. vedvarende energi, altså have en idé på området?
Kristian Jensen (V), 2004-12-01:
Det er fuldstændig rigtigt, at hvis man mener, at danskerne ikke er hårdt nok beskattede, hvis man mener, at brændstofafgifterne er alt, alt for lave, så kunne man have fået den samme virkning ved at have sat afgiften yderligere op på svovlfattig eller almindelig dieselbenzin i stedet for at sætte den ned på den svovlfri.
Jeg er ikke af den opfattelse, at danskerne ikke er hårdt nok beskattede.
Jeg er ikke af den opfattelse, at vi har brug for, at brændstofafgifterne bliver sat op.
Derfor mener jeg, det er den rigtige løsning.
Dette er miljømæssigt et bedre alternativ, og de får en afgiftmæssig lettelse.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-12-01:
Kan ministeren bekræfte, at hvis vi skal fremme indførslen af svovlfri diesel og benzin, kunne vi jo lige så vel gøre det ved at lægge en afgift på den svovlfattige – som ministeren kalder den – frem for at nedsætte afgiften på den svovlfri?
Margrethe Vestager (RV), 2004-12-01:
Jeg synes, at det tegner til at blive en rigtig, rigtig god aften, fordi hr. Peter Christensen på et øjeblik opsummerede skattestoppet ved at sige, at det vigtige er, at statskassen ikke får en større indtægt.
Det synes jeg er meget perspektivrigt.
Hvis vi ligesom kan arbejde med det som det fælles grundlag, kan der blive mulighed for, at vi kan omlægge skatter og afgifter på en langt mere konstruktiv måde end det fedteri, som regeringen er ude i i øjeblikket, med henblik på at skabe en større beskæftigelse i Danmark.
Hørte jeg hr. Peter Christensen rigtigt?
For så vil jeg simpelt hen sætte et mærke i kalenderen.
Det bliver en rigtig god dag i dag.
Peter Christensen (V), 2004-12-01:
Nej, jeg må skuffe.
Der er stadig en enorm forskel på det skattestop, som Venstre støtter helhjertet, og det skatteloft, som De Radikale er medarkitekter til.
Vi vil ikke acceptere, at der tillades omlægninger, og det er der sådan set en klar grund til.
Historisk har vi jo set, at de eneste, der har tjent på sådan nogle omlægninger, er statskassen.
Skattestoppet er en garanti.
Det er en garanti for, at skatten – uanset om det er grønne afgifter, boligskatter, eller det er skat på erhvervslivet – ikke stiger.
Dét er netop forskellen på det skatteloft, De Radikale støtter, og det skattestop, som Venstre har.
Igen må jeg slå fast, at skattestoppet er en garanti.
Skattestoppet har virket i over 1.100 dage nu.
Det, jeg slog fast i forhold til lovforslaget her, er, at statskassen ikke får én krone mere ind, men at vi sænker afgiften på øl og vin.
Det nøjagtige beløb, det koster, henter vi så ved en afgift på cigaretter og på alkoholsodavand.
Jeg har ikke blandet sundhed ind i diskussionen om, hvorvidt det skulle være muligt i forhold til skattestoppet, men sagt, at hvis en positiv sidegevinst ved den manøvre, vi laver her, er, at sundheden kunne fremmes, så synes jeg sådan set, at det er meget positivt.
Mikkel Dencker (DF), 2004-12-01:
Jeg mener ikke, der er nogen grupper, der er glemt i denne her sammenhæng.
Det her er blot endnu et tilbud, der bliver tilføjet til det udvalg af tilbud, der allerede eksisterer om rygeafvænning.
Der findes masser af gratis tilbud om rygeafvænning allerede på nuværende tidspunkt, hvor folk kan få især støtte og vejledning.
Det kan man få på det lokale apotek fuldstændig gratis, så der kan den arbejdsløse gå hen, der kan pensionisten også gå hen.
Det er en mulighed, som alle har.
Nu tilføjes der så bare en ekstra mulighed for, at en arbejdsgiver kan gå ind og betale for den ansatte, uden at den ansatte så bliver beskattet af det her, og det synes jeg er helt fint.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-01:
Jo, men jeg kan forstå, at man altså ikke har tænkt over det problem med, hvordan man så får tilbudt rygeafvænning til f.eks. gymnasieelever.
Så vil jeg også spørge: Hvad så med f.eks. arbejdsløse, som jo gerne skulle have mulighed for at komme tilbage på arbejdsmarkedet, og hvor det at ryge jo ikke ligefrem er nogen fordel, hverken for helbredet eller for det at komme ind i en god gænge?
Vil der blive tilbudt tilskud til arbejdsløse eller pensionister?
Vi skal jo heller ikke opgive folks sundhed, bare fordi de måske er blevet 65 eller 70.
Det går jeg da ud fra at hr. Mikkel Dencker er enig i.
Hvorfor er alle de grupper glemt?
Mikkel Dencker (DF), 2004-12-01:
Jeg vil da begynde med at give hr. Keld Albrechtsen ret i, at det ville være ønskeligt, hvis også unge kvinder holdt op med at ryge.
Nu er det så sådan, at vi netop ønsker at opmuntre arbejdsgivere til også at tage et medansvar for deres medarbejderes sundhed, og i den forbindelse tror jeg, man når langt ved at gøre rygeafvænningen skattefri for den, der modtager den fra sin arbejdsgiver.
Så det her er et led i den generelle bekæmpelse af tobaksskader her i samfundet, synes jeg.
Der synes jeg, det er helt fint, at arbejdsgiverne påtager sig et medansvar for at finansiere det, og det opmuntrer vi dem til med det her forslag.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-01:
Nu nævnte hr. Mikkel Dencker dette med rygeafvænning, og der vil jeg godt spørge, hvorfor man har valgt at bygge på det usunde princip om at udvide mængden af skattefryns i stedet for at sætte ind der, hvor det allerstørste problem ligger, nemlig ved de helt unge kvinder, der ryger.
De udsætter deres helbred for meget stor risiko frem i tiden, og hvis vi kunne formå dem til at holde op med at ryge, så ville det jo dels være godt for dem selv, dels betyde at samfundet på sigt ville opnå gigantiske besparelser inden for sundhedssektoren.
Så hvorfor har man ikke taget fat ved at give et tilskud til rygeafvænning til den målgruppe, hvor det virkelig er allermest påtrængt?
Mikkel Dencker (DF), 2004-12-01:
Vi sænker jo netop ølafgiften for at flytte handelen med øl fra Tyskland til Danmark.
Jeg har den overbevisning, at danskernes ølforbrug er noget, der er kulturelt bestemt, og jeg tror ikke, at folk vil drikke flere øl, fordi man sænker prisen med 4,25 kr. for en kasse øl.
Det, som jeg tror det rykker ved, er, hvor øllet bliver købt, om det er i Danmark eller i Tyskland.
Så jeg tror egentlig ikke, der er nogen sundhedsmæssig effekt på alkoholskader på grund af det her lovforslag.
Jann Sjursen (KD), 2004-12-01:
Jeg tror også, der vil være positive effekter af øgningen på cigaretafgiften og også i forbindelse med, at man giver mulighed for skattefrihed ved rygeafvænning.
Men hvis vi tager afgiftsnedsættelserne på øl og vin som sådan, vil det jo alt andet lige – det fremgår tydeligt af lovforslaget – betyde større udgifter til sygehusene, og det vil have negative sundhedsmæssige konsekvenser.
Hvordan kan hr. Mikkel Dencker så på den ene side argumentere for, at nu skal vi altså passe på de unge, som drikker alkoholsodavand, og derfor skal afgiften op, men på den anden side når det gælder øl, som unge jo formentlig også drikker en del af, skal vi altså sætte afgiften ned?
Hvordan hænger argumentationen overhovedet sammen?
Mikkel Dencker (DF), 2004-12-01:
Jeg kender ikke baggrunden for de tal, som er oplistet i lovforslaget her.
Hvad angår tobakken, må tobaksforbruget jo naturligvis alt andet lige falde, når afgiften stiger, og samtidig sættes der også fart på rygeafvænningen for de rygere, der gerne vil holde op.
Så på den led mener jeg helt klart, at det vil være en lettelse for sygehusvæsenet, at flere danskere på denne her baggrund holder op med at ryge.
Jann Sjursen (KD), 2004-12-01:
Til dagbladet Børsen udtalte Dansk Folkepartis sundhedspolitiske ordfører, fru Birthe Skaarup, den 15. november, at hun ikke troede på de tal – tal, som også fremgår af herværende lovforslag – om, at netop sygehusene bliver belastet med yderligere 55 mio. kr. i udgifter som følge af dette lovforslag, som altså vil have negative sundhedsmæssige konsekvenser.
Jeg vil godt spørge, om hr. Mikkel Dencker tror på de tal, som er opregnet her i lovforslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2004-12-01:
Lovforslaget her er et led i udmøntningen af finanslovaftalen for 2005 imellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Forslaget indeholder en række elementer inden for skatte- og afgiftsområdet, og først vil jeg nævne afgiften på cigaretter, hvor det især er de billigste cigaretter, der kommer til at stige i pris.
Dette sker for at begrænse unges rygning, og samtidig gennemføres også et længe næret ønske fra Dansk Folkeparti om, at arbejdsgiverbetalt rygeafvænning gøres skattefri for modtageren.
Jeg synes, at der tilsammen er tale om to gode tiltag for at begrænse tobakkens negative indflydelse på danskernes sundhed.
Det har igennem flere år været Dansk Folkepartis erklærede politik, at vi vil forsøge at nedbringe grænsehandelen ved den dansk/tyske grænse
mest muligt.
Det sker ud fra den betragtning, at vi mener, at en meget stor del af omsætningen og dermed også arbejdspladser forsvinder ud af landet på grund af de store forskelle, der er mellem det danske og det tyske afgiftsniveau.
Et væsentligt element i at bekæmpe grænsehandelen er at få sænket den danske afgift på øl, fordi vi tror, at den store afgiftsforskel fra Danmark til Tyskland er den største drivkraft i grænsehandelen.
Derfor satte vi os allerede i sommer det mål, at vi ved dette års finanslovforhandlinger ville arbejde for en lettelse af ølafgiften, og det var derfor en stor glæde, at finanslovforhandlingerne gav det resultat, at regeringen imødekom vores ønske om at sænke ølafgiften.
Samtidig med at afgiften på øl sænkes, lempes også afgiften på vin, og dette sker for at bevare balancen i konkurrenceforholdet mellem øl og vin.
Igennem de senere år er sodavand med tilsat spiritus blevet populært blandt unge.
Alkoholsodavandene smager stort set ikke af alkohol, og det har muligvis medført, at helt unge i dag har et meget større forbrug af alkohol, end det var tilfældet tidligere.
Derfor bakker Dansk Folkeparti op om regeringens aktuelle forsøg på at få unge til drikke mindre ved nu at indføre en ekstra afgift på de her alkoholsodavand.
Afslutningsvis skal jeg sige, at da alle lovforslagets elementer indgår i finanslovaftalen for 2005, bakker Dansk Folkeparti op om forslaget.
Henrik Sass Larsen (S), 2004-12-01:
Vi synes også, det er et stort problem, at der er så stor trafik ned over grænsen, og vi synes også, at det kunne være fint, hvis man kunne få lov til at bytte rundt på henholdsvis cigaretafgifter og ølafgifter, hvis det er det problem, der skal løses.
Men det, vi ironiserer over her, er, at regeringen slår til lyd for, at nu skal de sørge for folkesundheden; nu skal de efter alle de her unge mennesker, der drikker alle de her alkoholsodavand, og det er ih og åh så forfærdeligt, og finansministeren kalder det svineri og alt muligt andet, hvorefter man i samme lovforslag sænker afgifterne på øl.
Det synes vi bare er hykleri.
Men derudover synes vi også, at det generelt er et problem med den lettelse, man giver af ølog vinafgiften her, for vi tror egentlig ikke rigtig på, at den kommer til at batte noget, sådan at vi for alvor får ændret adfærden her.
Der tror vi, der skal nogle større tiltag til, for at det for alvor kommer til at lykkes.
Mikkel Dencker (DF), 2004-12-01:
Siden sensommeren har jeg med jævne mellemrum i dagspressen netop slået til lyd for, at man skulle sænke ølafgiften og finansiere det med at hæve cigaretafgiften for at bekæmpe grænsehandelen.
Og der har jeg jo flere gange forstået på udmeldinger fra det socialdemokratiske folketingsmedlem hr. Frode Sørensen – mener jeg det er – at han bakker op om det synspunkt.
Nu vil jeg så høre, om Socialdemokratiet fraviger de tidligere tilsagn, der er kommet fra hr. Frode Sørensen, om, at man er enig i den politik, som jeg har slået til lyd for, eller om det er hr. Frode Sørensen, der har udtalt sig for egen regning.
Peter Christensen (V), 2004-12-01:
Jamen jeg kommer til at gentage mig selv.
Opgaven er at holde fokus på, at det her handler om at mindske grænsehandel, og det lever lovforslaget flot op til.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-12-01:
I SF var vi positive over for den hensigt, der var i første del af forslaget, som var en sundhedshensigt.
Nu står ordføreren og siger, at det ikke er det, det drejer sig om.
Det er bare det, der er mystisk.
Peter Christensen (V), 2004-12-01:
Jeg ved ikke, om denne her diskussion så skal ende med, at det her ikke drejer sig om grænsehandel, for så bliver jeg lidt forvirret.
Det her drejer sig om grænsehandel.
Det her drejer sig om, at vi via afgiftssænkninger skal mindske den del af grænsehandelen.
Jeg er sådan set
ikke specielt overrasket over, at SF kunne lide lovforslaget, så længe det handlede om at øge afgifterne, og at man, da man så nåede længere ned i lovforslaget og så, at vi samtidig vil løse nogle grænsehandelsproblemer, ikke var positiv længere.
Det er sådan set SF’s problem.
For os har det afgørende været, at vi netop kunne gøre noget ved denne her grænsehandel, og det finansierer vi så som sagt ved at hæve afgiften på nogle varer, hvor vores nabolande har højere afgifter, og hvor vi derfor ikke skaber mere grænsehandel.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-12-01:
Jeg læste starten af det her lovforslag med positive øjne.
Det handlede om cigaretter og om alkoholsodavand, og den absolutte hovedbegrundelse var de unges sundhed.
Da jeg så nåede ned til øl og vin, kunne jeg godt se, at så var det ikke det, der var hovedsigtet mere.
Men nu står hr. Peter Christensen og siger, at det ikke er det, det drejer sig om.
Det drejer sig om grænsehandel, og det er det, der er hovedsigtet, og det andet er et lille bisigte.
Er det, fordi Venstre er et meget stort parti, at holdningerne skifter, eller hvad er begrundelsen?
Det står meget klart i lovforslaget, at begrundelsen er sundhed.
Peter Christensen (V), 2004-12-01:
Jeg synes, at det, der er væsentligt at fokusere på, er, om man vil gøre noget ved den grænsehandel, der er, eller om man ikke vil.
De negative konsekvenser af den enorme grænsehandel, vi har set gennem de sidste år, er jo, at bl.a. nærkøbmænd og andre er udsat for en konkurrence, der rammer dem hårdt.
Vi har fra starten sagt, at vi godt vil være med til at mindske de negative konsekvenser, og det har vi så gjort i flere omgange: cigaretter, spiritus, og øl og vin nu i den her omgang.
Det synes jeg må være hovedsigtet.
Hvis man så mener i forhold til unge eller andre, at der er nogle tiltag, der skal til for at sikre sundheden, så er det jo noget, man må tage en diskussion om på den sundhedspolitiske bane.
Men for os er det helt afgørende, at vi får løst nogle af de problemer, der er i forbindelse med grænsehandel, og det har vi støttet op om i flere omgange.
Jann Sjursen (KD), 2004-12-01:
Men jeg vil alligevel godt holde fast i diskussionen om de negative sundhedsmæssige effekter.
Hovedsigtet med lovforslaget er at påvirke grænsehandelen til fordel for den danske statskasse.
Det er selvfølgelig et legitimt mål at have med et lovforslag.
Men hr. Peter Christensen gør selv opmærksom på nogle af de sundhedsmæssige konsekvenser og siger nu her i svaret til mig, at det må man så prøve ad anden vej at gøre noget ved.
Spørgsmålet er så: Hvad vil regeringen gøre på det punkt her?
Derfor mener jeg, at hr. Peter Christensen, når han trods alt har blik for de negative sundhedsmæssige konsekvenser, også her må sige, hvad det så er, man vil gøre for at reparere på de skader, som det her lovforslag giver.
Peter Christensen (V), 2004-12-01:
Jeg synes sådan set, det er vigtigt at slå fast, hvad der egentlig er hovedsigtet med det her lovforslag, nemlig grænsehandel.
Det var også en diskussion, vi havde, da vi sænkede afgiften på cigaretter og på alkohol sidste år.
Det synes jeg man skal være opmærksom på også at gå ind og løse på anden vis.
Men det her handler jo især om, hvor man skal købe de produkter henne; om de skal købes i udlandet, eller om de skal købes i Danmark.
Det er hovedformålet.
Når jeg alligevel nævner sundhed i forbindelse med alkoholsodavand, er det jo set i forhold til unge, ja, børn nærmere, hvor jeg tror på – jeg har været inde på det – at det kan have en effekt, så de vil få en lidt senere debut, hvad angår det at drikke den her alkohol.
Det er et håb, jeg har.
Jeg har måske lidt svært ved at komme med noget statistisk belæg for det, andet end at det jo netop er en vurdering af, om de samme unge ville kaste sig over de stærkere varer i stedet.
Jann Sjursen (KD), 2004-12-01:
Jeg vil godt vende tilbage til den debat, hr. Peter Christensen og hr. Keld Albrechtsen havde for lidt siden om øl og alkoholsodavand.
Ikke fordi jeg i den forbindelse skal redegøre for mine smagsløg, som de to herrer tidligere har gjort, men fordi jeg godt vil vende tilbage til sundhedsaspekterne ved det fremtidige lovforslag.
Er det ikke rigtigt, at hvis man ser på lovforslaget, som det er fremsat, og på de effekter og konsekvenser, det får, så får det negative samfundsøkonomiske konsekvenser i forhold til sundhedsdelen, fordi der bliver flere udgifter til sundhedsvæsenet som følge af lavere ølafgifter og en lavere vinafgift?
Alt i alt bliver udgifterne forøget med 55 mio. kr. årligt.
Må det ikke alt andet lige betyde, at det her lovforslag har negative sundhedsmæssige konsekvenser?
Er det ikke noget, som Venstre synes man bør gøre noget ved?
Margrethe Vestager (RV), 2004-12-01:
Det er jo en dygtig regering, vi har, og derfor forstår jeg ikke bekymringen for, at en omlægning ligesom automatisk fører til, at der kommer flere skatter og afgifter.
Man kunne jo sætte sig det faste mål – regeringen har jo succes med faste mål; det er vel det, rigiditeten i skattestoppet handler om – og sige: Vi vil ikke have en krone mere ind, men til gengæld vil vi opkræve skatten på en måde, så vi får flest mulige mennesker i arbejde.
Hvordan kan man modstå den fristelse?
Det forstår jeg ikke.
For det, vi diskuterer, er jo, at man er ude i hele tre ting på en gang, der skal begrunde, at man kan så meget som flytte de her helt marginale afgiftsændringer: EU skal indblandes, grænsehandel skal indblandes, det sundhedsfremmende skal indblandes.
Det er meget, meget sjældent, man i øvrigt får det.
Derfor synes jeg, at man skulle gå ind i den diskussion, som hr. Peter Christensen har åbnet her, nemlig at statskassen ikke skal have en større indtægt.
Men så lad os se på afgifterne, om vi ikke kan opgøre det på en måde, så flere mennesker kommer i arbejde.