Jørn Jespersen (SF), 2004-12-02:
Jeg skal meget gerne forklare miljøministeren, hvordan det hænger sammen.
For det første vil jeg sige om samfundsøkonomiske analyser, at det, jeg ønskede principielt at give udtryk for i den sammenhæng, var, at vi synes, at samfundsøkonomiske analyser af miljøtiltag helt principielt er en god ting.
Det er jo vigtigt at sige, for der er en stor diskussion, om man overhovedet kan bruge samfundsøkonomiske analyser, når man skal afgøre sager om miljø.
Der er nogle, der fremfører det synspunkt, at man ikke kan sætte pris på lærkesang osv.
Det er jo i en eller anden moralsk forstand rigtigt, men ikke desto mindre er det fornuftigt at lave samfundsøkonomiske analyser som en del af beslutningsgrundlaget i forbindelse med miljøpolitik.
Det er et principielt synspunkt.
Men når det drejer sig om Åmosen, har vi den opfattelse, at det er et så indlysende godt projekt, og det er – i hvert fald for en del af projekternes vedkommende – så nødvendigt at gå i gang nu, fordi der er akutte behov for at hæve vandet for at sikre ellers uerstattelige værdier, at man ikke bør vente på samfundsøkonomiske analyser, for så bruger man det, der ellers er et gode, nemlig samfundsøkonomiske analyser til at udskyde en afgørende og vigtig stillingtagen.
Det synes jeg godt man kan forstå, også som miljøminister.
Så siger ministeren: Skal vi ikke følge spillereglerne og lade amtet afgøre sagen over for den konkrete svinefarm?
Jo, det skal vi, men er det ikke rigtigt, at der i habitatdirektivet er et helt klokkeklart krav om, at man ikke tillader nye og øgede aktiviteter i de internationalt udpegede naturbeskyttelsesområder, som påvirker de forhold i området, som området er udpeget på grund af, i en negativ retning?
Og er det i virkeligheden så ikke tjenesteforsømmelse fra miljøministerens side, når hun passivt sidder og ser på, at man etablerer en svinefarm, på trods af at den soleklart påvirker naturværdierne i området i negativ retning?
Så spurgte jeg om de regler, hvor vi selvfølgelig er enige om, at når vi har dem, så skal de følges.
Er de regler efter miljøministerens opfattelse gode nok, når det kan lade sig gøre at lave en svinefarm i et erkendt naturbeskyttelsesområde, der er udpeget efter alle kunstens regler i henhold til EU's habitatdirektiv?
Er reglerne gode nok?
Det er de efter vores opfattelse ikke.
Det er det, jeg har spurgt om.
Og så er der endelig spørgsmålet om besparelser i Miljøministeriet, så kan man kalde det en kæphest eller lade være med at kalde det en kæphest.
Jeg synes, det er vigtigt at sige det til regeringen, når man den ene gang efter den anden er nødt til at afvise naturprojekter, fordi man ikke har penge til dem, fordi som den konservative ordfører så sympatisk og rigtigt påpegede: Det har vi ikke penge til, vi har ikke afsat penge af betydning til det.
Det er også rigtigt, som den konservative ordfører sagde: Vi har mingeleret lidt rundt med budgettet inden for de nedskårne rammer til fordel for vand og natur, og så har vi fjernet noget andet, men vi har stadig væk ikke penge til det her projekt.
Befolkningen har da krav på at få at vide, at der ikke er penge til det, fordi pengene er blevet brugt til noget andet.
De er blevet brugt på kompensation til et landbrug, som ikke får nedgang i støtten, men som ikke desto mindre skal have kompensation for, at det får mere i landbrugsstøtte i fremtiden.
Så er det da klart, at man ikke har penge til de nødvendige projekter.
Og det må miljøministeren altså meget undskylde at vi tillader os at nævne, men det er vilkårene.
Jeg tror ikke, at miljøministeren synes, det er særlig fornuftigt, men miljøministeren er medansvarlig for det som medlem af regeringen og må derfor i overensstemmelse med demokratiske spilleregler tåle at modtage sin del af kritikken for det.