Jeppe Kofod (S), 1999-01-21:
Indledningsvis vil jeg godt slå fast, at Socialdemokratiet selvfølgelig støtter lovforslag nr. L 142 om ændring af befordringsrabat til studerende ved videregående uddannelser.
Lovændringen betyder, at de studerende ved videregående uddannelser i fremtiden ikke kun kan opnå befordringsrabat ved køb af månedskort, men fremover også kan få rabat ved køb af abonnementskort for valgfrie perioder.
Det smidiggør en i øvrigt god ordning, som trådte i kraft i 1997, og reducerer desuden udgifterne til befordring for de studerende, der bor langt fra uddannelsesstedet.
Rabatordningen bliver dermed ændret fra at være lidt bureaukratisk til at være mere fleksibel såvel for de studerende som for trafikselskaberne.
I dag er det sådan, at de studerende hver måned skal forny abonnementskortet for at opnå støtte, og det er efter min opfattelse i sandhed en alt for bureaukratisk ordning. Som det fremgår af bemærkningerne til lovforslaget, er de administrative konsekvenser for borgerne en lettelse, og det støtter vi selvfølgelig.
Og selv om det ikke fremgår af bemærkningerne, har forslaget jo også positive miljømæssige konsekvenser, da ressourcer til månedlig fornyelse af kort som eksempelvis papir fremover bliver mindre.
Større fleksibilitet i rabatordningen for de studerende, mindre bureaukrati og et bedre miljø er konsekvensen af lovforslag nr. L 142.
Med de få bemærkninger vil jeg sige, at Socialdemokratiet selvfølgelig giver sin fulde tilslutning til dette.
For Socialdemokratiet er det helt grundlæggende, at alle er egnet til noget.
Det gælder også, når unge skal vælge, hvilken ungdomsuddannelse de skal begynde efter endt grundskoleforløb.
Når eleven afslutter 9. eller 10. klasse, får han eller hun en egnethedsvurdering i forhold til de gymnasiale uddannelser: egnet, måske egnet eller slet ikke egnet.
Overgangen fra grundskolen til de gymnasiale uddannelser eller andre ungdomsuddannelser skal erstattes af en mere nuanceret og målrettet vejledningsindsats i 9. og 10. klasse.
Eleven får med forslaget et retskrav på optagelse på den valgte gymnasiale uddannelse.
Hvis skolen finder elevens valg urealistisk, har den ret til at indstille eleven til en optagelsesprøve eller samtale hos den modtagende skole. Med den styrkede vejledningsindsats er det min helt klare forventning, at førnævnte sjældent vil opstå.
Det store flertal af elever kender selvfølgelig godt deres egne begrænsninger og muligheder i uddannelsessystemet.
Efter min mening, efter Socialdemokratiets mening, fungerer egnethedserklæringen alene som en sorteringsmekanisme efter filosofien, at fårene skal skilles fra bukkene.
Det vil sige, at de bogligt dygtige kan få betegnelsen egnet, og alle andre kan blive erklæret ikke egnet eller måske egnet til gymnasiet.
Det er en stempling af den unge, der efter min opfattelse svækker motivationen for yderligere uddannelse, hvad enten det drejer sig om gymnasiet eller andre ungdomsuddannelser.
Egnethedsvurderingen er også medvirkende til en rangordning mellem ungdomsuddannelserne ud fra en misforstået forestilling.
Det er fint at gå i gymnasiet, men er man ikke egnet, kan man vælge en af de andre ungdomsuddannelser, f.eks. erhvervsskolen.
Med en afskaffelse af egnethedserklæringen er vi med til at ligestille ungdomsuddannelserne statusmæssigt.
Jeg mener også, at egnethedserklæringen er groft generaliserende og ikke siger noget om den enkelte elevs forudsætninger for uddannelse, hverken om faglige, sociale eller personlige kvalifikationer, herunder: Hvad er jeg god til, og hvilken ungdomsuddannelse er den mest relevante og bedste for mig?
Afskaffelse af egnethedserklæringen skal som nævnt erstattes af en markant styrket individuel vejledning om videre uddannelse fra 9. eller 10. klasse.
I den sammenhæng mener jeg i virkeligheden også, at eleven bør udstyres med en erkendelse om, at livslang læring og udvikling af ens kompetencer er en forudsætning for deltagelse i et videnssamfund.
Motivationen til vedvarende at forny sine kompetencer er grundlæggende, og den fremmes som nævnt ikke ved at blive erklæret eller stemplet »ikke egnet«. Afslutningsvis vil jeg godt understrege, at Socialdemokratiet støtter indsatsen for fornyelse af uddannelserne og dermed lovforslag nr. L 144 om afskaffelse af egnethedserklæringen.
Uanset hvem man er, og hvilke kompetencer man som elev har, skal der være plads til at udvikle disse kompetancer i det danske uddannelsessystem ud fra filosofien, at alle er egnet til noget.