runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Nødgaard (DF), 2003-03-25:
Vi kommer jo noget uden for lovforslagets rammer, men der er jo vide regler for sådan noget her i Folketinget, heldigvis for det.
Jeg vil ganske kort sige til fru Line Barfod med hensyn til det indgreb, der blev lavet over for amterne - lad os nu lige være helt ærlige og få den her sag ned på jorden - at der sker det, at der i sommeren sidste år indgås en aftale mellem landets finansminister og indenrigsminister på den ene side og amterne på den anden side, én aftale, en anden aftale med kommunerne; jeg ved ikke, om man skriver den under, man indgår den i hvert fald.
Og så går man ud og ser glad ud, og så bliver tv-kameraerne sat på, og så er de kommet i tv-aviserne alle sammen, og så er der indgået en ny aftale.
Så spørger jeg bare mig selv: Hvad er det så, der gør, når sådan en aftale er indgået, og den er krystalklart indgået, at man så begynder efterfølgende, når det ikke lige går, som det skal, fordi et enkelt amt satte skatterne op, at hidse sig op?
Selv kommunerne, som overholdt aftalen, gik sammen med amterne i et angreb på, at man straffede, lavede den der ekspedition - ikke straffede, for man gjorde det, der stod ville ske, hvis ikke aftalen blev overholdt.
Jeg forstår det ganske enkelt ikke.
Hr. Ole Stavad siger, at vi holder hånden under.
Vi holder ikke hånden under nogen, vi ser rimelig retfærdigt på de her ting.
Der sker nogle ting i forbindelse med Strukturkommissionens arbejde, som gør, at jeg synes, der er en vis fornuft - eller en stor fornuft måske - i, at man gennemfører det her i to tempi, som jeg sagde i min ordførertale.
Det er det, der er hovedtanken for vores medvirken i det her.
Men jeg sagde i min tale, og ministeren nikkede: Der arbejdes allerede nu videre med de resterende dele af udligningsreformen, således at de kan komme rimelig hurtigt efter den 1. januar 2004.
Om det så kan få virkning fra 2005 skal jeg ikke udtale mig om, man skal jo være forsigtig med at give løfter, men jeg kunne håbe, det kom meget hurtigt, således at vi fik den sidste del sat på plads.
Jeg synes også, hr. Arne Toft sagde noget om, at jeg var sikkerhedsnet under regeringen.
Jamen hvis vi er det i den her sag, så er vi sikkerhedsnet, så siger vi det.
Kristen Touborg (SF), 2003-03-25:
Hr. Poul Nødgaard sagde i sin tale næsten undskyldende: Indenrigsministeren har besluttet, at vi skal vente med udligningsreformen.
Det får mig til at spørge: Hvad mener Dansk Folkeparti?
Er det tilfredsstillende, at indenrigsministeren sådan løber fra det løfte?
Finder man, at løftebruddet er acceptabelt?
Vil Dansk Folkeparti dække løftebruddet, eller vil Dansk Folkeparti arbejde for, at man overholder løftet og så finder et alternativt flertal, sådan at man kan indfri de løfter, der er givet undervejs?
Line Barfod (EL), 2003-03-25:
Nu er det jo mange ting, hr. Poul Nødgaard skal svare på.
Det er jeg klar over, og det er nok svært for hr. Poul Nødgaard at skulle forklare, hvorfor det er et aftalebrud, når amterne vælger at sikre sygehusene, hvorimod det ikke er et løftebrud, når regeringen beslutter, at fordi man har nogle, der skal kigge på en kommunal struktur, så kan man ikke samtidig leve op til løftet om at gennemføre en udligningsreform.
Men det må hr. Poul Nødgaard jo prøve at forklare sig ud af.
Jeg havde sådan set også et andet spørgsmål: Vil det, vi får gennemført her, og det, at man nu lægger op til fra regeringens side at skære ned på de midler, der er til de særlig vanskeligt stillede kommuner, fjerne de 161 mio. kr., betyde, at borgerne, de ældre ude i kommunerne, igen kan forvente, når der skal forhandles nye budgetter i kommunerne til sommer, at Dansk Folkepartis repræsentanter vil være med til at skære ned, ligesom man gjorde sidste år?
Arne Toft (S), 2003-03-25:
To ting til hr. Poul Nødgaard.
Der er ikke indgået aftaler omkring skattestop.
KL har accepteret, at Folketinget er over Kommunernes Landsforening, og har sagt, at de har hørt alt det, der er sagt om, at man ønsker skattestop, og det arbejder man hen imod; det er ikke en aftale.
Så vil jeg sige: Hr. Poul Nødgaard gjorde meget ud af at fortælle om aftalen med amterne og kommunerne om, at skatten ikke skal stige - den aftale har man ikke, men det arbejder man hen imod.
Så spørger jeg: Når nu KL har en aftale med regeringen om, at vi skal have en ny udligningsreform, er det så ikke lige så vigtigt at overholde den aftale som at overholde den anden aftale?
Poul Nødgaard (DF), 2003-03-25:
Lige først til hr. Kristen Touborg: Man kan diskutere, om regeringen er løbet fra noget løfte.
Det er rigtigt, at der var givet tilsagn om, at der skulle komme en komplet udligningsreform pr. 1. januar 2004.
Men der sker jo hele tiden udvikling i et samfund, og den udvikling, der er sket, er, at vi har truffet afgørelse om, at man skal have den her Strukturkommission, og den skal arbejde.
Og så er det, man vurderer: Er det nu hensigtsmæssigt at lave den udligningsreform fuldt og helt, når vi står foran at skulle se resultatet af Strukturkommissionens arbejde?
Og der har vi faktisk følt, at bare vi fik løst de problemer, vi taler om her i dag, således at kommunerne kan komme til at lægge et ordentligt budget også for 2004, så synes vi, det var fint og godt.
Så jeg synes ikke, man kan bruge udtrykket, at der er tale om et løftebrud.
Jeg kan ikke bruge meget tid på at stå og diskutere med fru Line Barfod, men jeg vil bare lige gøre opmærksom på, at bl.a. Dansk Folkeparti jo har medvirket til, at man permanent i kommunerne får bevilget 500 mio. kr. til vore ældre, der går ind i en forbedret hjemmehjælp; vi får 800 mio. kr. ekstra til sygehusene som et engangsbeløb.
Og der vil jeg gerne sige: Fru Line Barfod har tidligere støttet en socialdemokratisk ledet regering.
Hvorfor løste man ikke nogle af alle de problemer, som den nuværende regering sammen med Dansk Folkeparti på udmærket vis har løst?
Og så vil jeg afslutningsvis sige til hr. Arne Toft
: Jeg mener ikke, der er tale om noget aftalebrud - det er sådan lidt det samme svar, som jeg også gav til hr. Touborg - for der er sket nogle ting, som hr. Arne Toft også må erkende gør, at det vil være rimeligt.
Og hr. Arne Toft får oplyst
her i dag, at allerede pr. 1. januar 2004 vil der formentlig ligge nogle råskitser til, hvordan den øvrige del af udligningssystemet skal se ud. Så vil jeg gerne gøre opmærksom på, at man jo ikke må tro, at det er staten, der kommer med flere milliarder til sådan et nyt udligningssystem. Der bliver jo tale om flytning af nogle penge mellem nogle kommuner.
Nu kan man bare vente til den tid og høre, hvilket skrig og skrål det vil give.
For det er jeg helt sikkert på: De, der skal afgive, vil være tossede, gale, vrede, sure, og de, der skal modtage, vil selvfølgelig have en vis glæde over det.
Jeg har for 6-8 år siden oplevet det med nogle småkorrektioner i udligningssystemet, hvor der var 40 borgmestre i samråd herinde i Folketingets Kommunaludvalg, bare fordi man lavede en lille smule om i udligningssystemet.
Arne Toft (S), 2003-03-25:
Nu nærmer vi os da noget af det, som vi kan sige virker som noget af det rigtige.
Det bliver ikke let at lave en ny reform med hensyn til udligning.
Det bliver ikke let.
De, der ikke får noget og skal afgive, vil være utilfredse; de, der får, vil være tilfredse.
Der er jo heller ingen, der har sagt, at det bliver let.
Det skulle gerne blive mere retfærdigt.
Og så vil jeg gerne anholde hr. Poul Nødgaards bemærkninger om løftebrud.
Det er løftebrud, når amterne ikke overholder skattestoppet - som de ikke har været med til at godkende, de har bare sagt, at det ønsker man i Folketinget, og så forsøger vi at arbejde hen imod det.
Men i aftalen om den kommunale økonomi står der på side 12: På baggrund af Finansieringsudvalgets arbejde vil regeringen fremsætte forslag om en udligningsreform, der træder i kraft 1. januar 2004.
At det ikke er løftebrud, når man ikke overholder det, har jeg søreme svært ved at se.
Line Barfod (EL), 2003-03-25:
Hr. Poul Nødgaard mangler stadig at svare på mit spørgsmål om, hvorvidt man ude i kommunerne, også når budgetterne skal forhandles i år, igen vil opleve, at Dansk Folkepartis repræsentanter er med til at skære ned, bl.a. på de ældre, på baggrund af de stramme økonomiske aftaler, som Dansk Folkeparti sikrer, at regeringen lægger for kommuner og amter.
Så spørger hr. Poul Nødgaard: Hvorfor har Enhedslisten ikke sikret, at den tidligere socialdemokratiske regering løste de problemer, der var?
Der er mange ting, vi gerne ville havde sikret med den socialdemokratiske regering.
Desværre valgte de jævnlig at samarbejde og indgå aftaler med de borgerlige partier i stedet for med venstrefløjen.
Hvis man havde valgt at følge de forslag, der kom fra Enhedslisten, tror jeg, at velfærdsproblemerne i kommunerne havde været langt mindre.
De var i hvert fald ikke blevet større, som de er blevet med det, som regeringen og Dansk Folkeparti har gennemført.
For den halve milliard kroner til ældrepleje, som hr. Poul Nødgaard talte om, har jo ført til langt større problemer ude i kommunerne og til, at man har måttet skære ned på hjemmehjælpen for at leve op til de store bureaukratikrav, der er blevet stillet.
Kristen Touborg (SF), 2003-03-25:
Nu er man i Dansk Folkeparti altid meget hurtig til at anføre, at man sætter meget stor pris på velfærd.
Det får mig til at spørge hr. Poul Nødgaard: Finder Dansk Folkeparti ikke, at der er væsentlige velfærdsproblemer i grundtakstmodellen?
Finder Dansk Folkeparti ikke, at det var klogere at få taget grundlæggende fat på hele det projekt?
Finder Dansk Folkeparti ikke, at det er en meget bureaukratisk model, vi har?
Og at hele modellen i det hele taget fungerer ret dårligt?
Poul Nødgaard (DF), 2003-03-25:
Jeg vil tillade mig at starte bagfra, så er jeg i hvert fald sikker på, at jeg når at få hr. Touborg med. Hvis hr. Touborg hørte efter, hvad jeg sagde i min ordførertale om det med grundtakstmodellen, så sagde jeg, at det, der nu er lavet, lægger op til 2004, det skal vi nok prøve at køre for det år.
Men jeg er lidt enig i, at det er et meget kompliceret system.
Vi ønsker ikke at føre en lignende hetz mod meget af det vanvid, som Enhedslisten foretager sig.
Jeg vil bare sige, at vores byrådsmedlemmer har gjort det så godt, de har kunnet, og jeg vil sige, at mange af de ting, som Enhedslisten bragte frem om Dansk Folkeparti både her og der og også fik solgt til en enkelt tv-avis - jeg ved ikke, om man har nogle forbindelser dertil - jo er det pure opspind.
Vi kan tilbagevise stort set alle eksemplerne, og så kan fru Line Barfod ryste på hovedet, om hun vil, men det er i hvert fald en kendsgerning.
Jeg var egentlig glad for, at hr. Arne Toft sagde - så kan vi i hvert fald blive enige om noget - at når den endelige udligningsreform kommer, skal vi have et mere retfærdigt system.
Jeg tror faktisk, der er nogle kommuner, der godt kan aflevere noget til nogle andre, og jeg går også ud fra, at med de ord, hr. Arne Toft brugte, er vi enige om, at når den endelige udligningsreform kommer, er det en udligningsreform, hvor man bare flytter rundt med penge.
Der er altså ikke tale om, at staten skal bidrage med et vist antal milliarder for at få udligningssystemet til at hænge sammen.
Det er dér, vanskelighederne vil opstå til sin tid,
men så håber jeg, vi konstruktivt vil arbejde sammen om det og måske endda skulder ved skulder gennemføre det endelige udligningssystem, når det kommer.
Ole Stavad (S), 2003-03-25:
Hr. Poul Nødgaard sagde i sit foregående svar, at han synes, det er fornuftigt at gennemføre reformen i to tempi.
Der vil jeg godt spørge hr. Nødgaard: Hvori ligger reformen her? Hvis vi nu tager 2003, som jo er det år, vi er i, hvor er så det nye her?
Det er bare en videreførelse, og så skrives det ind i loven, for ellers ville ordningen løbe ud.
Jeg er enig med hr. Poul Nødgaard i, at de har gjort det så godt, de har kunnet inden for de rammer, de har fået mulighed for.
Og jeg mistænker heller ikke Dansk Folkepartis medlemmer i kommunerne for at synes, at det var sjovt.
Men med de regler, som hr. Poul Nødgaard har bakket regeringen op i at give kommunerne, så har de ikke kunnet gøre det bedre.
Og det er dem, hr. Poul Nødgaard vil føre videre.
Hvorfor?
Poul Nødgaard (DF), 2003-03-25:
Nu kan vi nok snart slutte den her debat omkring de her ting, for jeg synes, det ligesom er march på stedet.
Jeg har sagt det så mange gange, og nu må det efterhånden også gå ind på lystavlen hos hr. Ole Stavad.
Når jeg sagde, at den gennemføres i to tempi, er det, fordi vi er nødt til, når den ikke kan komme i sit fulde omfang, at lave en løsning pr. januar 2004 for de vitale dele, som betyder noget for en lang række svagt stillede kommuner.
Jeg har spurgt gang på gang og ikke fået noget svar.
Hvad ville man gøre, hvis det her lovforslag slet ikke var blevet fremsat?
Så havde vi stået i en kaotisk situation, for så vidt angår mange kommuners budgetlægning.
Og det er det, vi ikke ønsker, og det er derfor, vi vil tage et medansvar for, at kommunerne kan komme til at lave en fornuftig budgetlægning for 2004.
Jeg synes, at det er et utroligt ansvar, som specielt Socialdemokratiet påtager sig ved at sable det her lovforslag ned, sådan som man faktisk gør i dag, og det er helt urimeligt, når man samtidig får et bindende løfte.
Ja, ikke fra mig, jeg skal jo ikke give løfter, men ministerens lovforslag lægger op til, at den resterende del af det her udligningssystem kommer meget hurtigt og senest samtidig med, at Strukturkommissionen aflægger sin beretning. Kan man så forlange ret meget mere? Tænk sig, hvis debatten i dag kørte på, at det var udskudt til en uvis fremtid; vi ved ikke noget, vi ved ikke, om vi nogen sinde laver noget, men vi laver mere end det her osv. Det er slet ikke det, vi taler om.
Vi taler om, at det udligningssystem skal op at stå.
En del af det kommer så bare med en lille smule forsinkelse.
Det synes jeg altså ikke er noget, der bør forstyrre nattesøvnen.
Ole Stavad (S), 2003-03-25:
Jeg tror sådan set hellere, at jeg vil have et bindende løfte fra hr. Poul Nødgaard end fra ministeren.
Sammen med Kommunernes Landsforening giver jeg ikke noget for det på det her område, for ministeren løber jo bare fra det.
Så det, at ministeren siger, at der ligger et eller andet løfte om noget, som ministeren er løbet fra mere end én gang, er der sådan set ikke meget sjov i.
Det centrale er, at når ministeren kan løbe fra det, og når ministeren kan vælge fuldstændig at se bort fra det, han har givet tilsagn om, så vi kunne få en bedre udligning ude i kommunerne, skyldes det en eneste ting, nemlig at hr. Poul Nødgaard og Dansk Folkeparti har bakket ministeren op i løftebruddet.
Hvis hr. Poul Nødgaard sammen med resten af Folketinget den dag, hvor vi havde forespørgslen her i Folketinget, havde stemt sammen med os andre, ville ministeren ikke kunne løbe fra det, han havde lovet.
Så skal jeg bare sige til sidst, at vores ordfører, hr. Arne Toft, tydeligt har sagt, at man selvfølgelig er nødt til at finde en løsning på de ulykker, som hr. Poul Nødgaard og ministeren har lavet.
Derfor bakker vi også op om, at vi selvfølgelig skal have det her lavet, så det ikke bliver endnu værre.
Men problemet er, at det ikke bliver bedre end i 2003.
Det bliver lige så skidt.
Anders Samuelsen (RV), 2003-03-25:
Jeg tror ikke, Venstres ordfører fik hørt rigtigt efter.
Det var generaladvokaten, der blev henvist til.
Det var generaladvokaten, der udtalte sig om, hvorvidt de metoder, som man bruger, er lovlige eller ej. Det er at spille hasard med det frivillige arbejde og med de midler, som skal tilflyde det frivillige arbejde, og som vi jo er enige om skal tilflyde det frivillige arbejde, hvis man ikke handler med rettidig omhu, det vil sige, at man nedsætter et udvalg, som tager højde for den situation, som ikke bare er en fiktiv situation - det er også henvendt til hr. Ole Stavad - men som vi kan se allerede er undervejs, nemlig at internetspillet vinder ind på det danske marked.
Det vinder en større og større andel.
Hvis man kombinerer det med udtalelserne fra generaladvokaten, må det da være tydeligt for selv Venstrefolk og Socialdemokrater, at det er at spille hasard, at man ikke på forhånd tager højde for den situation, og så siger: Godt så vedtager vi det her i dag, men samtidig nedsætter vi et udvalg, som kigger på, hvordan vi kan sikre det fremover.
Det vil man ikke, fordi man er bange for at komme til at åbne for en diskussion, som man overhovedet ikke er interesseret i, fordi man varetager nogle særinteresser.
Selvfølgelig er Det Radikale Venstre da med på at komme
det punkt i møde, som blev nævnt af den socialdemokratiske ordfører, men det er en detalje i forslaget.
Det primære er jo, at man går ud allerede her og tager en masse penge fra det frivillige arbejde, bruger det på det private erhverv, og at man ikke tager højde for, hvad det er for en udvikling, vi står over for.
Det vil man ikke, og derfor spiller man hasard.
Ja, hestesporten får en form for redning her, og det sker altså ved, at man tager penge fra det frivillige arbejde.
Så ved vi det.
Dér nupper man lige et større antal millioner kroner og bruger til et privat erhverv, hvor vi oven i købet ved og har læst i avisen, at en forening inden for den selvsamme sport har bedt om en helt anden løsning.
Regeringen og Socialdemokratiet vil ikke være med til at kigge på, om vi kunne beskytte det frivillige arbejde på en helt anden måde end den, man bruger i dag. Jeg kunne godt tænke mig at høre to ting fra skatteministeren:
1. Gør det vink med en vognstang, for nu at blive i hestesportsproget, der ligger i den udtalelse, som ministeren også refererede til, overhovedet ikke indtryk på skatteministeren?
2. Hvad har ministeren at sige til, at Venstres politiske ordfører, hr. Jens Rohde, udtaler, at det eneste, det går ud på, er at finde argumenter for at bruge en masse ekstra skattekroner på at skaffe beskæftigelse til yderligere ansatte i staten - det er noget af en anklage - og at Venstres finanspolitiske ordfører, hr. Kristian Jensen, siger, at hele tankegangen om regulering er udtryk for, at Skatteministeriet ikke har sat sig godt nok ind i problematikken?
Hvad siger skatteministeren til, at to så fremtrædende ordførere fra Venstre har så kontante bemærkninger?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-25:
Over for ministeren skal jeg sandelig meget undskylde.
Jeg har tidligere spurgt om det og ikke fået svar, men jeg kan forstå, at der har været et punkt, jeg har overhørt i det, ministeren kom med mundtligt her i dag. Det beklager jeg.
Men det ændrer ikke ved det afgørende i spørgsmålet, som jeg har stillet til hr. Poul Fischer, nemlig at når man bruger pengene der, så mangler de jo på køjesiden.
Poul Fischer (DF), 2003-03-25:
Følgegruppen har vurderet regionsrådets indsigelser mod aftalen og har vurderet, at vi vil følge det et stykke hen ad vejen ved at afsætte 8 mio. kr. yderligere, og jeg synes, det var en fin gestus at overlade det til regionsrådet at tage beslutning om, hvordan man ville anvende dem.
Når regionsrådet ikke har ønsket det, er det jo følgegruppens opgave at udmønte disse 8 mio., og det er så det, vi skal tage stilling til på et møde i morgen.
Men det er i hvert fald vores anbefaling, at man bruger det til kapacitetsudvidelse af Rønne-Ystad-ruten i højsæsonen.
Kaj Ikast (KF), 2003-03-25:
I 1992 lavede vi det sidste forlig på Bornholm.
Jeg synes, vi lavede et godt forlig dengang.
Men da forliget var færdigt, kom der en del klager, og dem tog jeg som minister dengang til mig.
Erhvervslivet ønskede at komme til Køge.
Jeg skal så rose ministeren for at have lavet forsøgsordningen med gods til Køge.
Jeg synes, det er blevet så stor en succes, at det lever op til det, vi lovede erhvervslivet i 1992, at vi ville forsøge at få gennemført i perioden.
Den store enighed, der er om Køge, kan man kun forstå, hvis man virkelig sætter sig ind i erhvervslivets problemer omkring trafikken igennem København.
Det bliver værre og værre at komme igennem København med det store antal lastbiler, uanset om man kommer fra den nuværende havn eller endnu værre, når man kommer fra Nordhavnen.
Derfor er det givet, at den største del af Bornholms erhvervsliv går ind for Køge.
Der var endvidere ønske på daværende tidspunkt om en reduktion af priserne.
Jeg synes, følgegruppens flertal har løst dette problem på en pæn måde.
Og jeg vil gerne sige til hr. Keld Albrechtsen, at vi følger turismeerhvervets indstilling ved at bruge de 8 mio. kr. til flere hurtige afgange på Ystad.
Det er et direkte ønske også fra erhvervslivet, og jeg anser det for at være min opgave at skabe flest muligt arbejdspladser på Bornholm.
Det er det, vi skal lægge op til, og det synes jeg vi har gjort.
Vi har fulgt ønsker fra erhvervslivets forskellige grene netop ved det her, og Ystad-Rønne-ruten er blevet en succes, der nok er større, end de fleste af os regnede med i starten i hvert fald.
Har den nogen mangler i dag?
Der skal gives ros både til vores medlemmer af Nordisk Råd og den nordiske samarbejdsminister for at have taget problemet med passage af husdyr gennem svensk område op med de svenske toldere, så vi får nogle ordentlige forhold.
Når vi netop har indsat danske tog direkte fra Ystad til København, så må der kunne fås en fornuftig løsning på det, og jeg ved, at forhandlingerne allerede er meget langt fremme.
Jeg synes, vi har fundet den overhovedet bedst mulige løsning for de penge.
Derudover synes jeg også, at vi nu har opfyldt det sidste ønske fra turismeerhvervet på Bornholm med de mange afgange på helårsbasis og i særdeleshed i højsæsonen.
Så vil jeg godt spørge hr. Keld Albrechtsen: Har hr. Keld Albrechtsen ikke fået tilbud om at komme ind i følgegruppen for Bornholm - det kan der svares på her fra talerstolen - det er jo dér, afgørelserne træffes?
Så nytter det ikke noget, at hr. Keld Albrechtsen står ved siden af og skælder ud over, at han ikke er med.
Jeg synes, vi har fået lavet en virkelig effektiv og god løsning for Bornholm, for arbejdspladserne på Bornholm.
Og det er det store flertal i denne sal, der står bagved det, og det er jeg glad for.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-25:
Jeg har tidligere forstået det sådan, blandt andet på fru Margrete Auken, at hvis man ikke på forhånd ville give tilsagn om at stemme for ministerens udlicitering, så kunne man ikke være i følgegruppen.
Men hvis det skal forstås som en invitation, er det klart, at Enhedslisten altid er med.
Hvis man inviterer os til et møde, så kommer vi, og det ved hr. Ikast godt.
Det er i hvert fald ikke det, der har været problemet i denne sag.
Nu siger hr. Kaj Ikast, at der vil blive trafikproblemer, hvis man har København som endemål.
Jamen hvad så med Køgemotorvejen?
Kommunerne nede på Køgeegnen siger, at de hverken kan komme frem eller tilbage, fordi Køgemotorvejen er alt for lille, og nu vil man have endnu mere fragt.
Men hr. Ikast har måske i virkeligheden den idé, at han kan bruge det som påskud til også at udvide Køgemotorvejen, for hr. Ikast har jo ikke andre ambitioner her i verden end at udvide motorveje.
Det kan jo være, at det er det.
Men han kan ikke påstå, at trafikproblemerne vil blive mindre ved Køgeløsningen end ved Københavnløsningen, hvor vi har Polensfærger og Norgesfærger osv.
De bliver i København og er glade for det, så vidt jeg ved.
Det har de også god grund til, for de får en fremragende løsning på Nordhavnen i stedet for at blive sendt til Køge.
Ville hr. Ikast sende Norgesfærgerne til Køge?
Nej det vil han ikke, for det vil man blive meget ked af i Oslo.
Kaj Ikast (KF), 2003-03-25:
Ja, så let er det nu ikke, må jeg sige til hr. Keld
Albrechtsen
80 pct. af de lastbiler, der kommer fra Bornholm, går mod vest eller mod syd fra Køge.
De går ikke ind til København.
Det er de beregninger, der ligger på nuværende tidspunkt.
De ønsker Køge, for de får en meget mere effektiv arbejdsdag, når de kan komme ud at køre med det samme på veje, der er beregnet til det, i stedet for at flette ind og ud gennem København.