runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen J. Klint (S), 2005-03-04:
Det er især diskussionen om karenstiden.
Jeg kan godt se, at der kan være problemer med ka renstiden, når man taler om asylansøgere, men vi ser den også i forhold til asylansøgningstiden.
Det kan vi ikke helt sammenligne med de lovbrud, som andre, der ikke har en arbejdstilladelse i Danmark, begår.
Her har vi at gøre med nogle mennesker, som i årevis sidder og venter på deres sags afgørelse, og det er derfor, vi spørger, om det ikke er bedre at bruge nogle kræfter på at afkorte den tid, så vi kan få taget stilling til, om de skal ud af landet, eller om de skal blive her.
Der er også noget der, så det er især karenstiden, som vi gerne ser en drøftelse af.
Hørte jeg rigtigt, når jeg hørte ministeren sige, at man, hvad angår Twenty or More, altså den gruppe, der kommer ind under Twenty or More, og den gruppe, der kommer ind under hastesagerne, slet ikke vil se på de nye integrationskriterier?
Charlotte Dyremose (KF), 2005-03-04:
I Det Konservative Folkeparti bakker vi også ved denne behandling varmt op om dette forslag.
Jeg vil derfor blot nævne et par af de ting, som jeg også lagde vægt på, første gang vi behandlede forslaget.
Hele Fair Play Kampagnen lægger op til både flere kampagner, til skærpede sanktioner og til bedre kontrolmuligheder.
Derfor har jeg også henvist til, at når man siger, at der i det her lovforslag ikke er tilstrækkeligt til at bekæmpe det sorte arbejde, så er jeg fuldstændig enig i, at det her forslag naturligvis blot er en lille del af en større helhed, der skal gøre, at vi får bekæmpet det sorte arbejde mest muligt.
I Det Konservative Folkeparti er vi af den overbevisning, at alle skal betale deres skat, hverken mere eller mindre, og at det er vigtigt, at vi har mulighed for at slå hårdt ned på dem, der ikke bidrager til fællesskabet, for kun sådan kan vi få råd til, at alle kommer til at betale mindre i skat.
Noget af det, som jeg har lagt vægt på tidligere, og som jeg også vil lægge vægt på i dag, er muligheden for, at man kan lave økonomiske sanktioner, via at man fjerner butikkernes mulighed for at forhandle tips og lotto, muligheden for, at man nu også kan lave kontrol ikke bare i selve virksomheden, men også ude på byggepladserne, og muligheden for, at man kan pålægge virksomheder, der ikke har orden i regnskabet, at betale for den revisor, der skal rydde op i deres uorden.
Alt i alt altså forslag, der lægger op til, at de, der ikke opfører sig ordentligt, at de, der ikke efterlever reglerne, naturligvis skal kunne mærke følgerne af det, sådan at der bliver mere fair konkurrencevilkår for de kolleger, der følger reglerne, og sådan at vi får råd til et generelt lavere skattetryk i Danmark og ikke et lavere skattetryk erhvervet ved, at reglerne omgås.
I Det Konservative Folkeparti bakker vi derfor fuldt ud op om kampagnen mod sort arbejde for at sikre både fair konkurrence i branchen og råd til generelle skattelettelser.
Frank Aaen (EL), 2005-03-04:
Jeg skal tage det under positiv overvejelse, når der kommer sådan en henstilling fra formanden.
Jeg vil bare sige, at lovforslaget her set fra vores side har to ting i sig.
Den ene er, at det indfører et nyt sæt regler, som gør, at vores skattelovgivning bliver endnu mere kompliceret.
Så ved vi, at til sommer skal vi høre om, at det da også er skrækkeligt, som vores skattelovgivning er kompliceret, det kommer fra erhvervslivet, og derfor skal det laves om, og det går alt sammen ud på at fjerne beskatninger.
Vi ved også, at om nogle måneder eller nogle få år kommer skatteministeren, måske en ny skatteminister, det sidste håber jeg, som vil sige, at på grund af den her lov bliver vi nødt til at indføre en ny lov, som lukker et hul, der viste sig at opstå med den her lov, fordi nogle nu kunne spekulere på en måde, som ikke var hensigtsmæssig.
Jeg mener altså, at det er sådan et klassisk eksempel på, at vi får en ualmindelig bøvlet, uigennemsigtig skattelovgivning, der hele tiden viser sig at være fyldt med huller, der efterfølgende skal lukkes, og i det her tilfælde endnu en gang på grund af EU, som pådutter os at gennemføre en lov, som jeg er helt sikker på at skatteministeren aldrig i sin vildeste fantasi kunne have drømt om at fremsætte forslag til af egen drift.
Den anden ting i det her er, at vi har at gøre med en lovgivning, nemlig tonnageskatteordningen, som helt fejlagtigt hedder en skatteordning, fordi den jo går ud på, hvordan redere skal slippe for at betale skat.
Det er en debat, vi kommer tilbage til i anden sammenhæng, fordi den forrige skatteminister helt fejlagtigt sagde, da vi indførte tonnageskatteordningen i sin tid, at den stort set var provenuneutral, og i dag ved vi, at det har kostet et tabt skatteprovenu på flere hundrede millioner kroner, ja, formentlig er det i milliardklassen.
Det skal vi selvfølgelig have boret i, men det her lovforslag er dog trods alt for lille til, at vi bruger det som udgangspunkt for at bore generelt i tonnageskatteordningen.
Det er skattesnyd af dimensioner, som vi er nødt til at få afdækket og med vores hjælp meget gerne stoppet.
Kristian Jensen (V), 2005-03-04:
Det glæder mig nærmest lidt, at hr. Frank Aaen bryder den gode stemning og kritiserer lovforslaget.
Det er et eller andet sted et kvalitetsmærke for regeringen, at vi ikke tilfredsstiller hr. Frank Aaen i et og alt.
Alternativet havde været skræmmende.
Vi har den opfattelse, at det at have et aktivt skibserhverv i Danmark er med til at styrke Danmark som land.
Det er med til at styrke os som søfartsnation, holde et af de stolte danske erhverv i gang.
Vi må erkende, at det, der er en af de afgørende forudsætninger for, at København rent faktisk er ved at udvikle sig til verdens sejlhovedstad, rederihovedstad, er nogle rimelige rammevilkår, bl.a. en tonnageskatteordning.
Derfor har vi indført en tonnageskatteordning, der sikrer, at vi fra dansk side har fået en god position og en styrke, og derfor er vi meget tilfredse med tonnageskatteordningen.
Når der så kommer et ønske om, at der skal være nogle fælles EU-retningslinjer for at sikre, at vi har et fælles grundlag, så er vi også med på det, for vi tror på, at vi skal have sikret ensartede regler i det europæiske fællesskab, forstået på den måde, at vi ikke skal benytte vidt forskellige skatteregler til at lokke virksomheder til eller skræmme virksomheder fra at flytte rundt, men derimod bruge de regler, der nu engang er.
Derfor har vi med glæde fremsat det her forslag, og vi er glade for den store opbakning.
Jeg skal bare sige til hr. Frank Aaen og for historieskrivningens skyld, at der intet i det her lovforslag er om sandsugere.
Frank Aaen (EL), 2005-03-04:
Der står helt klart og tydeligt, at i hvert fald denne gang skal sandsugere ikke omfattes.
Men der står – det var det, jeg refererede, og jeg tror, jeg citerede meget korrekt – at sandsugningen ikke var omfattet, men at transport på havet af opgravede materialer kan omfattes, hvis denne transport udgør over 50 pct. af den årlige driftstid.
Helt ærligt, kunne man forestille sig, at skatteministeren af egen drift nogen sinde havde foreslået, at en regel om, at opmudring ikke er omfattet, men transport af det opgravede materiale er omfattet, dog kun, hvis det omfatter mere end 50 pct. af den årlige driftstid?
Kunne ministeren af egen drift have fremsat sådan et forslag?
Kristian Jensen (V), 2005-03-04:
Hr. Frank Aaen har et ganske glimrende kendskab til dansk lovgivning, og jeg tror også dansk skattelovgivning, og vil derfor vide, at når man laver skattelove, så forsøger man at lave en afgrænsning så præcis som muligt, for at borgere og virksomheder kan læse så præcist som muligt, hvad deres skattemæssige forhold under forskellige arrangementer er.
Derfor forsøger man at skrive så præcist som muligt i skattelovene.
Derfor vil jeg da slet ikke afvise, at vi også i danske lovgivninger, der intet har med EU-sager at gøre, vil lave meget præcise og detaljerede afgrænsninger, netop for at sikre, at man som borger har en retssikkerhed i at vide, hvordan ens sag skattemæssigt bliver behandlet.
Frank Aaen (EL), 2005-03-04:
Altså helt ærligt, man indfører sådan nogle regler her, som er så komplicerede.
Altså hvad er opgravet materiale, og hvad er 50 pct. af driftstiden?
Hvordan havde ministeren tænkt sig at kontrollere det?
Jeg kan ikke lige se, at der står noget under administrative konsekvenser om, at der skal etableres et større, omfattende korps af kontrollører med mudderopgravningsmaskiner og efterfølgende borttransport af opgravet materiale.
Kan ministeren ikke se, at det er et fuldstændig afsindigt skråplan, at vi indfører en skattelettelse?
Man kunne spørge på en anden måde: Mener ministeren i fuldt alvor, at vi skal indføre statsstøtte til borttransport af det materiale, mudderopgravningsmaskiner har opgravet?
Kristian Jensen (V), 2005-03-04:
Jeg mener helt klart, at når vi har et fælles erhverv i EU, så skal vi også have fælles regler om det, og det er det, vi får.
Men jeg tror da, at hr. Frank Aaen lader sin vrede over EU gå ud over det her lovforslag og en bestemt paragraf for ligesom at skabe et billede af, at det er EU, der sidder og laver nogle lovgivninger og nogle paragraffer, som vi aldrig nogen sinde i dansk lovgivning kunne have fundet på.
Det er jo noget vrøvl, for vi er lige så præcise, lige så detaljerede, lige så konkrete, når vi forsøger at afgrænse lovgivning i Danmark, og det er vi, fordi vi ønsker at lave en lovgivning, der er så klar og entydig som muligt.
Jeg erkender, at det ikke altid er muligt at skrive entydigt i lovene, men vi forsøger at lave en lovgivning, der er præcis i den måde, vi skriver paragrafferne på, og det gælder, både når det er lovgivning, der er initieret af en EU-beslutning, og når det er lovgivning, der er initieret af beslutninger truffet i regeringen eller i det danske Folketing.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Peter Christensen (V), 2005-03-04:
Ja, det her er så en anden større sag, hvor jeg gerne vil fremhæve et par elementer i lovforslaget, og det er, at vi nu ændrer på DIS-ordningen, og at vi forenkler sømandsfradraget.
Indtil nu er beskatningen af søfolk gået efter tre pinde, altså de almindelige regler, som gælder for andre lønmodtagere, DIS-ordningen og sømandsfradragsloven, og det bliver nu forenklet, så det bliver gjort både gennemskueligt og til at forstå for den enkelte sømand.
Derudover fjernes dispensationssystemet, så det nu sker efter mere objektive kriterier.
Af de grunde kan Venstre også støtte dette lovforslag.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-03-04:
Vi kan som udgangspunkt støtte forslaget, men finder også, at der er flere problemer deri, som vi må have afklaret under udvalgsarbejdet.
Jeg skal ikke gentage de synspunkter, som hr. Peter Christensen fremkom med, men der er altså enkelte uklarheder om, hvordan reglerne nu også skal forstås, og hvilken retssikkerhed man har.
Det er selvfølgelig helt afgørende, at det bliver afklaret i det videre forløb.
Men ellers er det jo hensigtsmæssigt, at man får et regelsæt for danske søfolk, der sejler på skibe, der er omfattet af udenlandske tonnageskatteregler.
Det er naturligvis ganske fornuftigt, men vi skal som sagt være sikre på, at reglerne også virker efter den hensigt, som er udgangspunktet.
Mikkel Dencker (DF), 2005-03-04:
Lovforslaget har til formål at tilpasse de danske regler om beskatning af søfolk til EU's retningslinjer for statsstøtte til søtransportsektoren.
Med forslaget skabes der parallelitet mellem kravene til, hvornår et rederi kan omfattes af tonnageskatten, og hvornår besætningen kan høre under DIS-ordningen.
Desuden forenkles reglerne om sømandsfradraget, bl.a. sådan at fradraget er af en fast størrelse.
Med lovforslaget samles en række regler om beskatning af søfolk, som i dag er fordelt ud over tre love, i én samlet lov.
Det er et forenklingsinitiativ, som Dansk Folkeparti glæder sig over, og som vi hermed vil kvittere for.
Som jeg også sagde under det foregående punkt, falder Dansk Folkeparti jo ikke på halen, fordi EU kommer med nye regler, og derfor medvirker vi heller ikke pr. automatik til at implementere nye EU-regler.
Men i det konkrete tilfælde finder vi ændringerne fornuftige, og vi støtter lovforslaget.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-03-04:
Lovforslaget indebærer, at tre love bliver sammenskrevet i én, så der opnås et regelsæt, der formodentlig gør, at sømændene bedre kan forstå, hvorfor de beskattes.
Det Radikale Venstre er for forslaget, idet det rummer en forenkling og gør beskatningen af søfolk mere overskuelig.
Frank Aaen (EL), 2005-03-04:
Vi er grundlæggende positive over for forenklinger og sammenskrivninger af love.
Jeg er helt enig i, at det i dag er umuligt at finde ud, hvordan beskatning af søfolk i virkeligheden sker retmæssigt.
Men når det er sagt, kan vi under ingen omstændigheder være med til at sanktionere DISloven.
Skal vi virkelig fastholde den paragraf i DISloven, der forbyder, at udenlandske søfolk på danskejede, danskdrevne skibe må blive organiseret i den fagforening, der i øvrigt organiserer søfolk på danske skibe?
Mener ministeren virkelig, at det er tidssvarende og i vor tid rigtigt og godt for integrationen og alt det, som regeringen ellers siger at den går ind for, at vi skal have en lovgivning, der forbyder danske fagforeninger at organisere og repræsentere udenlandske søfolk på danske skibe?
Det synes jeg er den vigtigste diskussion at tage i den her sammenhæng.
Så vil jeg desuden gøre opmærksom på, at der i høringssvarene er gjort opmærksom på et muligt stort skattehul i forbindelse med denne her lovgivning, og det er klart, at det vil vi bore i under udvalgsarbejdet.
Et er, at man har en lov, som – hvad skal man sige – statsautoriserer, at man kan slippe for at betale skat under visse omstændigheder.
Men hvis man derudover også laver et skattehul, der kan misbruges af rederne, så de slet, slet ikke betaler skat, må vi selvfølgelig undgå, at det bliver vedtaget i samme sammenhæng.
Men det vigtigste for os er altså indretningen af DIS-loven og herunder den fagforeningsfjendske bestemmelse om, at søfolkenes organisation ikke må organisere alle søfolk.
Det er i øvrigt en lov, som er kritiseret gentagne gange af ILO som værende i virkeligheden en overtrædelse af menneskerettighederne, organisationsretten og fagforeningsrettighederne.
Kristian Jensen (V), 2005-03-04:
Jeg skal igen starte med at takke for den positive modtagelse og for at have fået opbakning til her at foretage en regelforenkling.
Der er sådan set ikke noget af det, der er blevet sagt omkring lovforslaget, som jeg finder anledning til at komme med bemærkninger til.
Det eneste, jeg vil sige, er, at det grænser til hykleri at høre hr. Frank Aaen være fortaler for fagforeningsfrihed, når man i alle de år, hr. Frank Aaen har arbejdet i Folketinget, har arbejdet for at fastholde en fagforeningstvang på andre områder.
Da jeg ikke er inde i ordningen i den paragraf om retten til at organisere sig eller retten til ikke at organisere sig, går jeg ud fra, at det er en diskussion, vi tager i udvalget.
Men det undrer mig, at man fra Enhedslistens side nu pludselig er interesseret i foreningsfrihed, når man hidtil varmt har støttet foreningstvang.
Frank Aaen (EL), 2005-03-04:
Jeg synes, at ministeren skulle dokumentere, hvordan vi går ind for fagforeningstvang.
Vi har hele tiden kæmpet for, at de ansatte skulle have mulighed for at kunne organisere sig i en fagforening, og vi har arbejdet for, at fagforeningsretten skal være ukrænket overalt.
Så jeg synes, at ministeren skulle dokumentere sin påstand om, at vi skulle gå ind for fagforeningstvang.
Der er nogle steder, hvor arbejdsgivere og fagforeninger har indgået en aftale om, at alle skal være organiseret på den pågældende arbejdsplads.
Vi går ikke ind for tvang om, at man skal være medlem af en fagforening.
Kristian Jensen (V), 2005-03-04:
Hr. Frank Aaen leverede jo selv dokumentationen i sit indlæg ved at bekræfte den modstand, der har været imod at gøre op med de eksklusivaftaler, der har været med til at tvinge folk ind i fagforeninger.
Så hr. Frank Aaen har sådan set selv leveret den dokumentation, som hr. Frank Aaen efterspurgte.
Frank Aaen (EL), 2005-03-04:
Det er faktisk ikke sådan, at jeg synes, det er smukt, men det er nogle aftaler, der er indgået, og dem synes jeg ikke at regeringen skal blande sig i.
Jeg synes ikke, at regeringen skal blande sig i aftaleretten på arbejdsmarkedet, og det er det, det her drejer sig om.
Men er ministeren enig i, at vi ikke kan have en lovgivning, der forbyder medlemmer, altså folk, der arbejder på et skib, at melde sig ind i den fagforening, de har lyst til at melde sig ind i, og få den overenskomst, som de ønsker at være underlagt?
Kristian Jensen (V), 2005-03-04:
Jeg har sagt til hr. Frank Aaen, at spørgsmålet omkring den paragraf i den her lov må vi tage under udvalgsbehandlingen.
Men det er jo afslørende at høre, at hr. Frank Aaen altså mener, at det skal være frivilligt, at andre kan tvinge folk og bestemme, hvilken fagforening de skal være organiseret i; at man på den måde ikke respekterer fagforeningsfrihed, men bare ønsker at have det på det her område, for her passer det ind i hr. Frank Aaens kram.
Så jeg synes, at hr. Frank Aaen selv har afsløret, at det er en meget ensidig frihed, som hr. Frank Aaen argumenterer for.
Frank Aaen (EL), 2005-03-04:
Først undrer det mig selvfølgelig, at ministeren fremsætter et lovforslag med en meget vidtgående bestemmelse vedrørende fagforeningsrettigheder uden at kende til bestemmelsen, men vi vender tilbage til det i udvalgsarbejdet, det er klart.
Så vil jeg bare præcisere, at når en arbejdsgiver og hans ansatte vedtager en overenskomst, herunder vedtager, at på denne her overenskomsts område arbejder kun de, der er omfattet af overenskomsten, så er det en frivillig aftale, hvor jeg mener, at en liberal regering pr. definition skulle sige: Vi blander os ikke i aftalefriheden i det her land.
Det er det, der er på dagsordenen.
Det er et spørgsmål om, hvorvidt man respekterer aftalefriheden på arbejdsmarkedet eller man ikke gør det.
Så kan vi efterfølgende kritisere aftalerne.
Det deltager jeg gerne i.
Der er mange aftaler, jeg synes er meget forkerte, og som man burde lave om.
Men jeg respekterer grundlæggende – det kan jeg forstå at ministeren ikke gør – aftalefriheden på det danske arbejdsmarked.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Charlotte Dyremose (KF), 2005-03-04:
I Det Konservative Folkeparti kan vi tilslutte os de kommentarer, der allerede har været, bl.a. om det naturlige i at lave et sammenfald mellem tonnageskatteordningen og DIS-ordningen.
Derudover kan vi tilslutte os den forenkling, der ligger i det faste fradrag, og også, at de dispensationsmuligheder, der før har været, nu erstattes med en nedsættelse af tonnagegrænsen og så til gengæld uden dispensationsmuligheder.
Jeg kan så føle mig fristet til at sige til hr. Frank Aaen, at med hensyn til sandsugerne mener jeg faktisk, at det er ganske sagligt, at vi laver danske regler, der kan måle sig med reglerne i de andre lande, der også opererer på området, og at det her sådan set ikke ligger inden for det, vi bliver pålagt af EU, men netop er noget, som vi gør i forbindelse hermed og jo altså bl.a. for at sikre, at der er ens retningslinjer og dermed mulighed for, at det her erhverv ikke forsvinder til f.eks. Belgien eller Holland, som er de lande, der har lavet nye regler.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-03-04:
Som det tidligere er sagt, er lovforslaget jo en forlængelse af en tidligere lov.
Det Radikale Venstre vil deltage positivt i udvalgsarbejdet og vil stemme for forslaget.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-03-04:
I Det Konservative Folkeparti har vi ikke så meget at supplere med i forhold til det, der er fremkommet fra de foregående talere.
Det, vi lægger vægt på her, er, at ordningen fastholder muligheden for at sikre, at der også i fremtiden er danske redere, der kan konkurrere frit, og at de arbejdspladser, danske rederier nu generer i Danmark, beholdes i Danmark.
Men ellers håber jeg på, at vi får en god og velvillig behandling i udvalget af det her ikke helt ukomplicerede – det vil jeg medgive hr. Frank Aaen – forslag.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-03-04:
Det fremsatte lovforslag er en del af regeringens kampagne mod sort arbejde og for en ligelig konkurrence mellem virksomhederne.
Der er i lovforslaget en hjemmel til, at told- og skattemyndighederne kan få oplysning fra Dansk Tipstjeneste om forhandleres overtrædelse af skatte- og afgiftslovgivningen til brug for Tipstjenestens vurdering af, om en forhandlerkontrakt skal ophæves.
Med henblik på at skærpe mulighederne for at afsløre anvendelse af sort arbejde og andre former for virksomhedssnyd foreslås det, at told- og skattemyndighederne fremover også kan gennemføre kontrol der, hvor den erhvervsdrivende eller dennes ansatte fysisk udfører arbejdet.
Der er i lovforslaget et forslag om hjemmel til at føre en logbog over samtlige ansatte fra første dag, der ansættes, hvis der ikke er anden registrering.
Jeg vil bede om, at man i udvalget er opmærksom på, at en sådan hjemmel ikke pålægges samtlige danske virksomheder, blot fordi et selvfølgelig stort, men alligevel forholdsvis lille antal virksomheder ikke overholder reglerne for betalingen af skat og for ansættelsesvilkår.
Med det kan jeg sige, at Det Radikale Venstre støtter forslaget og glæder sig til udvalgsarbejdet.
Frank Aaen (EL), 2005-03-04:
Jeg vil bare meddele, at vi som de øvrige ordførere er positive over for lovforslaget.
Der er rejst nogle problemer fra Datatilsynet vedrørende retssikkerhed, som vi selvfølgelig skal være sikre på at få på plads, inden vi vedtager lovforslaget.
Jeg vil, ligesom et par andre ordførere har været inde på, sige, at det her er et skridt i den rigtige retning, men der er flere ting, der bør gøres.
Vi er f.eks. også tilhængere af, at der, hvad angår virksomheder, der gentagne gange benytter sig af sort arbejde og på anden måde groft overtræder skattereglerne, skal være mulighed for at fratage de pågældende muligheden for at drive erhvervsvirksomhed.
Men det vender vi tilbage til ved en anden lejlighed.
Frank Aaen (EL), 2005-03-04:
Der er bare lige et spørgsmål, der falder mig ind, som ministeren måske ikke kan besvare, fordi det i virkeligheden drejer sig mere om en anden lov, nemlig om lovgivningen vedrørende multinationale selskaber, og hvordan vi sikrer, at de ikke snyder i skat.
Det er jo, fordi der i det lovforslag oprindelig var et forslag om, at de multinationale selskaber, som vi har mistænkt for at tage lidt lempeligt på reglerne og snyde lidt, skulle have revisorpåtegning af, at de ikke snød, at de oplysninger, de opgav, var korrekte.
Det frafaldt ministeren, fordi man så skulle kræve det af alle virksomheder.
Så er det lige, det slår mig, hvordan det kan være, at ministeren nu mener, at kravet om logbog kun skal gælde nogle virksomheder og ikke alle virksomheder.
Hvorfor må vi her, når vi i den anden lov ikke måtte, lave forskellige krav til forskellige typer af virksomheder?
Kristian Jensen (V), 2005-03-04:
For det første er det sådan, at revisorkravet var lagt ud på præcis samme måde, som den radikale ordfører frygtede at logbogen var lagt ud på, nemlig til alle, uanset om der var grundlag for at mistænke dem eller ej.
Når vi har valgt at lave den model for det her lovforslag, er det netop for at sige, at redskabet skal være der, men at det skal først bruges, hvis vi har en begrundet mistanke om, altså har konstateret, at der er problemer.
Med hensyn til transfer pricing-lovforslaget valgte vi at pille revisorerklæringen ud, fordi vi mener, at den del af lovgivningen, som er kommet ind vedrørende bøder, hvis man ikke lever op til det lovpligtige dokumentationskrav, er et bedre værktøj til at sikre, at vi får de oplysninger, der skal sikre, at alle, uanset om man er en lille håndværker eller en stor virksomhed, uanset om man er selvstændig eller lønmodtager, betaler den skat, som vi i Folketinget har vedtaget at man skal betale.