runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Arne Toft (S), 2006-04-04:
Det kan jeg også godt forstå, men nu er der så foretaget nogle besparelser på 1,2 mia. kr., og det er mange kommuner, der har foretaget de besparelser på forskellig måde.
Der er jo ingen, der kender den enkelte kommunes udgangspunkt, så det kan godt være, at nogle kommuner har lettere ved at overholde deres budgetter, end andre har.
Jeg vil stadig væk godt spørge hr. Poul Nødgaard: Er det rigtigt forstået, at hr. Poul Nødgaard mener, at der er indgået en aftale mellem KL og regeringen om, at hvis nu man overskrider under ét, så er det de kommuner, der overskrider, som skal betale.
Er der indgået en aftale mellem KL og regeringen om det?
Ole Glahn (RV), 2006-04-04:
Hr. Poul Nødgaard sagde, at det var meget naturligt, at man gik efter de enkelte kommuner, hvis de nu ikke overholdt, og hvis man på landsplan havde brugt mere end det, der var aftalt.
Jeg går ud fra, at hr. Poul Nødgaard som tidligere kommunalpolitiker også er meget optaget af, at det kommunale selvstyre bevares.
Og der må det da gøre et vist indtryk på hr. Poul Nødgaard, at Kommunernes Landsforening synes, at man her bryder med et princip, som har været gældende i mange år: at man ikke går efter hver enkelt kommune, men at man prøver at se det i en bredere sammenhæng.
Jeg vil gerne høre hr. Poul Nødgaards kommentarer til, at man her bryder med en tradition.
Poul Nødgaard (DF), 2006-04-04:
Jeg refererede kun, hvad der står i de papirer, jeg har fået udleveret sammen med lovforslaget.
Der står, at kommunerne under ét skal få det her til at fungere.
Med andre ord: Hvis man under ét overholder aftalen, så er der ingen problemer, selv om én måske har overskredet lidt, når regnskabet for 2007 bliver fremlagt, hvis andre bare har en lille smule under, så går det lige o-p op.
Det, jeg sagde i min ordførertale – det vil jeg gerne gentage og slå fast med syvtommersøm – er, at man lægger op til, at hvis de besparelser på 1,5 mia. kr., som kommunerne selv har fundet frem til, ikke overholdes, så er det de kommuner, der ikke har overholdt aftalen, som skal undgælde.
Det synes jeg er ret og rimeligt.
Arne Toft (S), 2006-04-04:
Til et spørgsmål om amterne sagde hr. Poul Nødgaard, at det ville han ikke svare på, at han kun ville svare på spørgsmål om lovforslaget.
Det forstår jeg også godt.
Hr. Nødgaard siger så, at der er indgået en aftale mellem KL og regeringen om, at den enkelte kommune skal betale, hvis den overskrider budgettet og man som helhed overskrider inden for det kommunale system.
Er det rigtigt, at der er indgået en aftale mellem KL og regeringen på det område?
Poul Nødgaard (DF), 2006-04-04:
Med hensyn til det sidste spørgsmål bliver der sikkert nogle udgifter.
Men jeg må også sige her lige op i ansigtet på hr. Touborg, at jeg går ud fra, at de nye kommunalbestyrelser, der tiltræder den 1. januar 2007, også på en lang række områder vil opnå nogle rationaliseringsgevinster af forskellig art.
Så jeg tror, at der vil blive opnået en hel del rationaliseringsgevinster hen ad vejen, som forhåbentlig i høj grad vil opveje de eventuelle engangsudgifter, der måske også vil komme en del af i 2007.
Jeg ved f.eks., at man på it-området siger – jeg har ingen forstand på det – at det koster rigtig mange penge, og specielt i de kommuner, hvor man har kørt ret forskellige systemer.
Men jeg tror, det er i fuld gang med at komme op at stå, og der arbejdes målbevidst i alle kommunerne på at få de her nye storkommuner til at fungere.
Der er et gåpåmod, der er helt uden sidestykke, og det synes jeg er glædeligt.
Så lad os glæde os over i forbindelse med kommunalreformen, at arbejdshandskerne virkelig er taget på rundtomkring.
Nej, det tror jeg bestemt ikke der er, og det ville nok også være uklogt at have gjort det.
Regeringen forklarer, hvad der sker, hvis ikke kommunerne selv lever op til det, de nu har foreslået.
Så enkelt er det svar.
Line Barfod (EL), 2006-04-04:
Jeg har forstået hr. Poul Nødgaards svar tidligere til fru Pia Gjellerup sådan, at hr. Poul Nødgaard er enig i, at det er regeringen, der melder ud, hvilken ramme der er for, hvad man kan tillade sig af økonomisk vækst.
Det er noget, regeringen fastlægger.
I forlængelse af det skal jeg så høre, om hr. Poul Nødgaard og Dansk Folkeparti med deres støtte til det her lovforslag og også tidligere til finanslovbehandlingen af det samme mener, at det kommunale selvstyre i Danmark skal reduceres sådan, at hvis der f.eks. sker en trafikulykke for nogle borgere i en kommune, så nogle får Fttmo070.fm Page 5359 Monday, May 29, 2006 9:56 AM brug for meget hjælp, fordi de bliver handicappede, eller hvis man opdager, at et barn skal tvangsfjernes og anbringes på en meget dyr institution, så består det kommunale selvstyre i, at kommunen kan vælge, om de vil skære på børnehaven, på plejehjemmet eller på vedligeholdelsen af vejene.
Der er nemlig ikke plads til, at man her kan bruge lidt ekstra penge, for så overholder man ikke det diktat, der er kommet fra regeringen og Dansk Folkeparti.
Kristen Touborg (SF), 2006-04-04:
Hr. Poul Nødgaard sagde i sit ordførerindlæg i forbindelse med den halve milliard kroner, som regeringen så ikke forlanger indfriet, nærmest som en randbemærkning, at der var en 0,1 mia. kr. i vederlag, og så står der et eller andet sted noget om, at den her overflytning af skatteopgaFttmo070.fm Page 5360 Monday, May 29, 2006 9:56 AM
ven til staten
vistnok var de 0,4.
Og hr. Poul Nødgaard sagde så: Men lad det nu ligge.
Det har jeg nu ikke tænkt mig at lade ligge.
Jeg vil godt spørge hr. Nødgaard: Mener Dansk Folkeparti, at regeringen hermed har erkendt, at kommunalreformen bliver dyrere end tidligere forudset af regeringen?
Er det det, der er konsekvensen?
Poul Nødgaard (DF), 2006-04-04:
Jeg har sagt tidligere, jeg tror i et svar til en af de andre ordførere, at det naturligvis er kommunalbestyrelsen, der skal se på det her, når den har et totalt samlet budget på millioner af kroner.
Jeg har selv været kommunalpolitiker i 16 år, og jeg har da tit i mit udvalg været udsat for at omrokere penge fra et område til et andet, også i takt med det, fru Line Barfod fremfører om, at der kan ske noget helt specielt inden for et område, så der må tilføres nogle midler, som man tager fra et andet område.
Så det er slet ikke ukendt det der.
Det overlader jeg trygt og roligt til dem selv.
Line Barfod (EL), 2006-04-04:
Det glæder mig, at Dansk Folkeparti erkender, at det er regeringen, der melder rammen ud, at det altså ikke er noget, der er aftalt.
Det er regeringen, der dikterer, hvad den økonomiske ramme er for kommunerne, og den har de at holde sig inden for.
Jeg spurgte ikke til, om folk ikke får behandling, hvis der sker en ulykke.
Jeg er fuldstændig klar over, at så kommer man på sygehuset.
Jeg sagde, at hvis man nu får store udgifter i kommunen, fordi nogle som følge af en ulykke er blevet handicappet og det koster i behandling, eller fordi et barn bliver tvangsfjernet og det koster i institutionsophold, så har kommunen selvstyre til at bestemme: Skal de skære på børnehaven, skal de skære på plejehjemmet, skal de skære på vedligeholdelsen af veje, eller hvor skal de skære?
Skal vi forstå Dansk Folkepartis støtte til det her forslag sådan, at man altså ikke kan forestille sig, at kommunen kunne have stigende udgifter, på grund af at der kommer et stigende behov, for det vil være i strid med den her millimeterudmåling, som Dansk Folkeparti giver regeringen sin opbakning til?
Poul Nødgaard (DF), 2006-04-04:
Der er mange spørgsmål, der skal besvares på 1 minut.
Jeg skal prøve at gøre det så hurtigt, jeg kan.
Vedrørende rammerne er der, både nu, hvor der sidder en borgerlig regering, og også tidligere, da der sad en SR-regering, mange, der har udmeldt, hvor meget de mener der er mulighed for at man kan udvide budgetterne, altså den såkaldte realvækst ud over almindelig prisfremskrivning.
I hvilken udstrækning de skiftende regeringer taler med KL og Amtsrådsforeningen, skal jeg lade være usagt.
Når det er sagt, så siger fru Line Barfod noget om det kommunale selvstyre.
Hvis jeg skruer tiden tilbage – jeg var med også før den tidligere kommunalreform i 1970 som ung embedsmand i en lille landkommune – og tænker på, hvordan vi skulle spørge i øst og i vest og i syd og i nord selv i forbindelse med bittebittesmå ting, ser man nu i dag, hvad kommunerne frit kan gøre inden for en lang, lang række områder, hvor amterne mere eller mindre er blevet fuldstændig udraderet, mens kommunerne har fået totalt selvstyre.
Så med hensyn til det nævnte eksempel om, hvorvidt det, hvis der sker en ulykke, så kan betyde, at folk ikke får behandling, vil jeg lige gøre opmærksom på, at hvis der sker en alvorlig ulykke, så kommer folk jo normalt på sygehusene.
Det vil sige, at det jo så bliver en hospitalsudgift og dermed en amtsudgift, men ingen skal komme og fortælle mig, at Danmark ikke ville behandle folk fuldstændig topoptimalt ved ulykker og den slags.
Jeg synes, det er helt rigtigt, det, regeringen har gjort.
Den har sendt et samlet brev ud til samtlige kommuner – jeg har i øvrigt set brevet – og skrevet, at sådan og sådan ligger landet, og at det er op til kommunerne at finde ud af at genåbne de her budgetter.
Jeg synes da, det er ret og rimeligt at sende det ud til samtlige kommuner, og at det er kommunerne og de respektive byråd, der suverænt selv finder ud af det.
Der var i øvrigt, mener jeg, nogle enkelte kommuner, der havde overholdt aftalen.
Det er jo klart, at de ikke havde haft så meget at gøre, men sådan ligger det land.
Altså, jeg ved ikke, hvor meget man bryder med en tradition.
Det, lovforslaget lægger op, er som talt ud af min mund.
Jeg synes, det er ret og rimeligt, det, som står i lovforslaget.
Hvis det sker, det gør det jo nok ikke, at kommunerne ikke overholder det her, de nu selv er fremkommet med, så er det nøjagtigt beskrevet, hvad der så sker med hensyn til reduktionerne i bloktilskuddet for 2007.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2006-04-04:
Når man kigger på de her tal, kan man se, at Frederikssund har været ude i en voldsom sparerunde.
De har næsten sparet 10 pct. på deres budget.
Man må så sige, at hvis de ikke havde lavet denne sparerunde, så havde udgangspunktet sådan set været meget bedre for dem.
De havde haft nemmere ved at overholde deres gamle budget, hvis de ikke havde genåbnet det.
Nu har de genåbnet det og næsten sparet 10 pct., og det kan jo godt være, at de kommer frem til, at det lige var lidt mere ambitiøst, end de kunne overholde, og så har de en risiko for at blive straffet.
Hvis nu de bare havde lænet sig tilbage og sagt, at de ikke troede, at de kunne spare så meget,
jamen så havde de haft en mindre risiko for at blive pålagt den her individuelle straf.
Jeg vil godt spørge Dansk Folkepartis ordfører, om han synes, at det er en rimelig måde at svinge pisken over for kommunerne på.
Poul Nødgaard (DF), 2006-04-04:
Det skal jeg meget gerne svare på.
Det, som kom frem dagen før KL's årsmøde, var, at man så bort fra de sidste 500 mio. kr.
Og jeg har først nu, hvor jeg har set lovforslaget her, hvor man skriver om de 500 mio. kr., kunnet konstatere, at de 100 mio. kr. skyldes udgifter ved sammenlægningsudvalg og andre engangsudgifter i forbindelse med kommunalreformen.
Og så står der, at de sidste 400 mio. kr. er den skatteopgave, der allerede for nogen tid siden er flyttet fra kommunerne til staten.
Der har været utrolig meget skriveri også i de kommunale blade om nogle områder, hvor kommunerne ikke følte sig fuldt kompenseret.
Og om det så er det, der nu er årsagen til, at man ser bort fra de sidste 400 mio. kr., kan hr. Touborg spørge indenrigsministeren om, når han kommer op og afrunder her.
Det er jeg ikke i stand til at svare på.
Jeg kan bare konstatere, hvad lovforslaget lyder på.
Ole Glahn (RV), 2006-04-04:
Idet jeg er lidt usikker på, om jeg får et mere konkret svar på det første spørgsmål, vil jeg lige gå i en lidt anden retning og spørge hr. Poul Nødgaard, om han synes, det er en rimelig situation at sætte de nye kommunalbestyrelser i, at man langt ind i 2007 skal have usikkerhed om budgettet.
Man kan være kommet ud for, at der er blevet brugt flere penge, end der var budgetlagt i 2006, så man går ind med færre penge, og oven i det kan man så risikere at komme i den situation, at man får mindre i bloktilskud.
Synes hr. Poul Nødgaard, at det er en god måde at starte en ny kommune på?
Pia Gjellerup (S), 2006-04-04:
Det bliver jo mere og mere mystisk.
Der er en ramme, der udmeldes, den er uden for diskussion.
Det, der aftales, er nogle bindinger med hensyn til, hvordan den under alle omstændigheder skal udmøntes.
Regeringen havde, da aftalen blev indgået med kommunerne i juni, den opfattelse, at kommunalreformen ikke kostede noget, så det er ikke indregnet i den ramme – på nær en halv milliard, som regeringen har måtte anerkende, der nok i hvert fald er af udgifter til det.
Men der er ikke afsat noget til gennemførelse af kommunalreformen.
Så jeg synes altså, at hr. Christian WedellNeergaard skylder ganske mange forklaringer.
Dem kan han ikke komme med på 1 minut, men det må offentligheden så være med til at vurdere.
Så er der spørgsmålet om væksten.
Jamen det er ikke 0,5 pct. vækst i forhold til 2005.
Poul Nødgaard (DF), 2006-04-04:
Jeg forholder mig alene til det lovforslag, der ligger her.
Når ministeren kommer på talerstolen, må ordføreren gøre ham ansvarlig for, hvis der er noget galt.
Vi er blevet bedt om at tage stilling til et konkret lovforslag, der alene vedrører aftalen mellem KL og regeringen.
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-04:
Det er jo interessant, om det nu virkelig forholder sig sådan, at den tale, hr. Ole Glahn holder her, er udtryk for, at Det Radikale Venstre i givet fald ville lade stå til og lade tingene flyde, selv om man stod i en situation, som denne regering Fttmo070.fm Page 5366
Monday, May 29, 2006 9:56 AM
gjorde, at man var 2 mia. kr. væk fra den aftale, man selv havde indgået.
2 mia. kr.!
Skulle man så have vendt det blinde øje til?
Åbenbart, hvis man er radikal.
Det har vi brug for at få afklaret nu: Var det sådan en politik, man kunne have forventet, hvis Det Radikale Venstre nu havde et regeringsansvar, hvad enten det så var sammen med dets gamle partner, eller man var ved at blive klogere, som vi kan læse i dagspressen, og måske nærmede sig en klog borgerlig fløj?
Vi er meget interesserede i, hvor stålsat en radikal politik der skal føres det her område.
Derfor er det interessant at få svaret.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-04-04:
Det sidste vil jeg meget gerne svare på, for vi er jo i den situation, at vi skal have skabt de nye kommuner, og vi skal have sikret, at det økonomiske udgangspunkt den 1. januar 2007 er det rigtige udgangspunkt.
Og derfor er det her en regulering, som er nødvendig i den situation, hvor de nye store kommuner dannes.
Når vi så kommer rundt om det skarpe hjørne, vil vi i Det Konservative Folkeparti gå ind for mål- og rammestyring, altså en højere grad af kommunalt selvstyre, hvor den her slags reguleringer forhåbentlig ikke bliver nødvendige.
Med hensyn til den halve milliard, er det jo målrettede penge, som er med til at give kommunerne de muligheder, som er nødvendige i henhold til og i forbindelse med fusionen.
Jeg synes, det er fornuftigt og rigtigt, at det er aftalt på den måde.
Og så er der altså penge til bl.a. it.
Jeg kan altså ikke forstå, hvordan fru Pia Gjellerup kan komme frem til det resultat.
Det er rigtigt, at aftalen jo indgås på den måde, at regeringen har udmeldt en ramme.
Den ramme danner så grundlag for en drøftelse med Kommunernes Landsforening, og der finder man jo ud af, hvordan tingene skal tilrettelægges, og hvordan det her aftalesæt skal se ud.
Det er da en meget normal måde at lave en aftale på det finansielle område på, at regeringen har en pligt til at spille ud med et eller andet.
Man spiller ud over for Kommunernes Landsforening, og så siger man i logisk sammenhæng med den bemyndigelse, man havde i forbindelse med finansloven, at nu laver man dette lovforslag.
Det er så det, der danner grundlaget for økonomien i 2006, hvor der er det ekstraordinære, at vi skal have skabt de nye store kommuner.
Og de omkostninger er indeholdt i den ramme, der er udmeldt.
Pia Gjellerup (S), 2006-04-04:
Nu har vi fået fastlagt, at det er regeringen, der udmelder en ramme, og derfor er den der stadig tilbagevendende henvisning til, at man har lavet en aftale, som man skal holde, jo simpelt hen ren volapyk.
Det er jo ikke en aftale, man har jo ikke aftalt rammen.
Man har aftalt nogle bindinger med hensyn til, hvordan noget af den skal udmøntes, men man har jo ikke aftalt rammen.
Men det er den, man skal overholde fuldstændigt, uanset hvad der måtte tilstøde i en Fttmo070.fm Page 5364 Monday, May 29, 2006 9:56 AM kommune eller i kommunerne under et.
Og der er vi en del, der spørger, om man ikke reelt har mulighed for at se på, hvad historien har beriget os med, som vi kunne blive klogere af, f.eks. hvad der er sket i 2005.
I 2006 bliver serviceniveauet samlet set lavere, end det var i 2005.
Det sagde Det Konservative Folkeparti ikke noget om før kommunalvalget.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-04-04:
Det er jo rigtigt, at regeringen har fastlagt en ramme, og den ramme danner så udgangspunkt for budgetlægningen.
Kommunerne har så lavet nogle budgetter, der lå væsentligt over, men det forhindrer jo ikke, at der, når reguleringen er sket, stadig væk vil være flere penge til rådighed i 2006, end der var i 2005.
Der er sket en realvækst, dvs. flere muligheder, og så har vi jo det kommunale selvstyre til at foretage de nødvendige prioriteringer.
Der kan kommunalbestyrelsen så prioritere de opgaver, den mener er vigtige.
Alle de opgaver, fru Line Barfod nævner, er jo vigtige, og så er det op til kommunalbestyrelsen at vælge, hvilke opgaver man vil tilgodese i budgettet for 2006.
Line Barfod (EL), 2006-04-04:
Man kan se, at der er flere folkeskoleelever, og derfor har man sat flere penge af til at gå ud og købe skolebøger, så der måske ligefrem kan være en bog til hver elev, hvilket nogle steder ville være et fremskridt.
Man kan se, at der er flere børn, og derfor har man sat penge af til at have lidt flere voksne til at tage sig af dem osv.
Så siger hr. Christian Wedell-Neergaard, at når man så nu af regeringen og Dansk Folkeparti bliver tvunget til at gå ud og skære ned, så der bliver færre hjemmehjælpstimer til den enkelte, fordi der er flere ældre i kommunen, så skal man ikke forstå det som en besparelse.
Det synes jeg hr. Christian Wedell-Neergaard skulle gå ud og sige til de ældre, til forældrene, til børnene osv.: Når I oplever, at I får mindre end året før, så er det ikke besparelser, I skal bare kalde det reguleringer og så være glade til.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-04-04:
Det kan aldrig være en besparelse, når man har en vækst i den kommunale økonomi, en realvækst på 0,5 pct.
Der er flere penge i den kommunale sektor, end der nogen sinde har været, og det kan ikke være en besparelse.
Man har åbnet budgetterne med henblik på at regulere budgetterne, således at de lever op til den aftale, der er indgået, og den aftale ligger på de 0,5 pct., som jeg siger.
Line Barfod (EL), 2006-04-04:
Jeg har meget svært ved at forstå, når ordføreren siger, at der ikke er tale om besparelser, men kun om reguleringer.
Hvis nu en kommune f.eks. har meldt ud, at der er 100 kr. pr. skoleelev til at købe skolebøger for i år, og så for at leve op til regeringens og Dansk Folkepartis sparekrav bliver nødt til at sige, at der kun er 80 kr. pr. skoleelev, så ville jeg opfatte det som en besparelse.
Men jeg kan forstå, at ordføreren ikke mener, at det er en besparelse, når man i kommunerne ikke kan bruge de penge, man havde forventet og havde meldt ud skulle bruges på hjemmehjælp, folkeskole, børnepasning osv.
Det skal man bare forstå som reguleringer og ikke som besparelser.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-04-04:
Nej, det er jo, fordi hr. Søren Egge Rasmussen taler forkert om aftalen.
For det første er det ikke besparelser, og for det andet er det jo en kollektiv aftale, der gælder for alle kommuner under et.
Inden for kommunerne vil der jo være nogle, der ligger lidt over, og nogle, der ligger under, men hovedindholdet er, at det er kommunerne under et, man ser på.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2006-04-04:
Nu bliver De Konservative nogle gange betragtet som et lov og orden-parti.
Jeg vil godt høre ordføreren, om han ikke kan se nogen problemer i, at man her har lavet en aftale, hvor nogle kommuner går ud og laver sparerunder og det så kan være, at de gør det så godt, imødekommer regeringens ønsker så hårdt, at de ikke kan holde de mål, som de har sat i deres reviderede budgetter, mens de, som har lænet sig tilbage og sagt, at det der er en umulig opgave, som de ikke rører ved, ikke bliver straffet, hvis de så holder det budgettal, som de har vedtaget.
Jeg kan forstå, at hr. Christian Wedell-Neergaard lægger vægt på, at kommunerne har en sund økonomi.
Så vil jeg godt høre, om ordføreren er sikker på, at den sparerunde på 1,5 mia. kr., der nu har været foretaget ude i kommunerne, er noget, som udelukkende er sket på en sund måde.
Jeg synes, det er lidt tankevækkende, når man ser på det her lovforslag, at man sådan skematiserer det og putter det op i nogle kasser og siger, at der ikke er nogen konsekvenser af negativ eller positiv karakter.
Der er så et stort, hvidt felt, som er, hvad skal man sige, regeringens blinde vinkel, hvor man ikke kan se, at der skulle være nogen negative konsekvenser af denne lov.
Jeg vil godt høre, om ordføreren ikke mener, at der kan være nogle negative konsekvenser af den sparerunde på 1,5 mia. kr., som kommunerne lige har gennemført?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-04-04:
Regeringen fik i forbindelse med finanslovbehandlingen en bemyndigelse til at regulere i kommunernes budgetter, men udnyttede den ikke.
De kan selv fastlægge driften for den resterende del af 2006, og hvis de overholder de budgetter, som ligger inden for rammen, vil det være uden konsekvens, og der vil ikke ske nogen efterfølgende regulering.
Kommunerne budgetterede jo for 2006, og det gav en overskridelse i forhold til væksten på 0,5 pct. med 2 mia. kr. Men de klarede jo sådan set frisag.
Kommunerne klarede selv problemet, idet de reducerede serviceudgifterne med 1,5 mia. kr., og så var der 0,5 mia. kr. tilbage, og der aftalte man med regeringen, at det beløb dækkede øvrige omkostninger til bl.a. vederlag til medlemmer af sammenlægningsudvalgene.
Dermed er der indgået en tilfredsstillende økonomisk aftale for driften af kommunerne i 2006, hvori bl.a. er indeholdt spørgsmålet om omkostninger i forbindelse med kommunalreformen.
De omkostninger er med i budgetterne, og de er dækket.
Det er jo en fuldstændig logisk følge af den måde, kommunernes økonomi styres på.
Det betyder jo, at kommunerne har et stærkt incitament til at leve op til den økonomiske aftale og holde sig inden for rammen.
Det betyder også, at det, der er tilrettelagt, er en sund økonomi i kommunerne, og sund økonomi er noget, vi kan lide i Det Konservative Folkeparti.
Derfor kan vi naturligvis støtte den måde at regulere kommunernes økonomi på.
Poul Nødgaard (DF), 2006-04-04:
Nej, det synes jeg bestemt ikke det er.
Hvis hr. Ole Glahn hørte efter, hvad jeg sagde i min ordførertale, så sagde jeg nogenlunde ordret følgende: Jeg håber og tror på, at de kommuner og byråd, der stadig væk eksisterer i 2006, indtil de nye træder i kraft i 2007, gør deres yderste for ikke at bringe den nye kommunalbestyrelse ud i det problem, at de går hen og får en reduktion i deres bloktilskud.
Jeg har stadig væk, indtil det modsatte er bevist, et positivt syn på mine medmennesker, og jeg er helt sikker på, at de kommunalbestyrelser, der sidder i 2006, passer rigtig godt på.
Samtidig må jeg så sige: Der er jo også åbnet en mulighed for, at sammenlægningsudvalgene kan føre et ret pænt tilsyn med, nu kan jeg ikke lide ordet tilsyn, men i hvert fald for, at de ligesom kan have lidt tjek på – sådan må jeg hellere sige det for at moderere mine ord lidt – at de kommuner, der eksisterer i 2006, har en meget påpasselig førelse af deres daglige økonomi.