runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2006-02-02:
Hvad der jo helt åbenlyst er Folketingets rolle er at sikre, at vi får genoprettet den kollektive trafik i Danmark oven på det sidste halve års problemer.
Jeg er i hvert fald personligt ligeglad med, om det sker over lovgivning eller det sker ved en aftale parterne imellem, bare der sker noget på det her område.
Derfor er mit spørgsmål til ministeren, om han kan komme lidt nærmere, hvad tidshorisonten er, for jeg synes, at jo hurtigere vi kommer i gang, jo bedre.
Så er det selvfølgelig interessant at høre, hvilket niveau vi skal lægge os på, og der vil jeg bare lige antyde en idé over for ministeren og høre, hvad han kunne tænke om det: Indtil vi får genoprettet skinnenettet fuldstændigt og får gjort noget ved de mange forsinkelser, så kunne vi måske godt overveje, at vi i den mellemliggende periode kører med en form for kompensation, simpelt hen for at fastholde passagererne i vores tog, så de ikke forsvinder, uden at vi får dem igen.
Så kunne vi måske have et lidt mindre ambitiøst niveau, når vi på et tidspunkt har fået genoprettet kvaliteten på skinnenettet.
Man kunne måske godt koble det, for det er jo en forholdsvis beskeden merudgift at yde denne kompensation, i forhold til at vi mister rigtig mange passagerer i vores tog, som vi jo desværre har gjort i det sidste halve år.
Det, der var enighed om på mødet, vi havde – jeg tror, det var den 20. december, bind mig ikke op på det, det var i hvert fald deromkring – mellem Forbrugerrådet, DSB og ministeriet og senere på de møder, der har været afholdt mellem ministeriet, Arriva og DSB, var, at vi skal være på plads før den 1. juli i år.
Jeg synes, vi er så tæt på, at vi ikke skal forplumre billedet.
Det kan jo være, vi er færdige f.eks. den 1. maj.
Jeg synes, at det vil give mere uklarhed, når vi er så tæt på.
Hvis det var noget, der lå et år ude i fremtiden, var det noget andet, og det ville det sandsynligvis gøre, hvis vi gjorde det som lov, for der er høringer, der er dit og dat, der gør, at det vil tage længere tid.
Men nu har vi chancen for at gøre det i løbet af ganske få måneder, og så tror jeg, at folk synes, det er signal nok, og at det er de glade for.
Jytte Wittrock (S), 2006-02-02:
Det er ikke alene et positivt forslag, vi behandler i dag, det er også både rimeligt og vigtigt.
Vi er i Socialdemokratiet meget optaget af, at vi har videreudbygget den kollektive trafik og fortsat skal gøre det.
Vi ønsker rigtig mange kunder i den butik, også af hensyn til miljøet.
Vi ønsker også, at det skal være tilfredse kunder.
I alt for lang tid har passagererne i togtrafikken været generet af forsinkelser, som har spændt ben for rigtig mange på vej til arbejde eller uddannelsessted.
Derfor er dette forslag yderst relevant.
En sikring af passagerrettigheder er en nødvendighed, hvis vi skal fastholde kunder og tiltrække nye kunder.
Vi støtter princippet og ønsker en lovgivning, der kan gælde for alle operatører på det danske skinnenet, også i fremtiden.
Der er altså ikke alene tale om DSB; p.t. er det også Arriva, og hvem der kommer til på sigt, ved vi ikke noget om.
Det er på tide, at vi kommer på omgangshøjde med de lande, vi normalt sammenligner os med, så vi tilslutter os forslaget.
Martin Lidegaard (RV), 2006-02-02:
Det forstår jeg sådan, at ministeren sådan set anerkender, at der er en ganske særlig problemstilling i forhold til olie, som vi kan sige går længere og er lidt anderledes end vores almindelige CO2-diskussion.
Olien gør, at vi er utrolig afhængige både i Danmark og på europæisk plan af lande som Saudi-Arabien, Rusland osv., og olien gør, at vores omkostninger til transport stiger dramatisk i de her år.
Når nu USA siger 75 pct. ned, når nu Sverige siger over 100 pct. vedvarende energi inden for ganske få årtier, er det så ikke på tide, at vi i Danmark i erkendelse af den nye virkelighed, vi står over for, både sikkerhedsmæssigt, miljømæssigt, men ikke mindst forsyningsmæssigt, ikke skal være den allersidste i klassen, der går frem, men måske hæver, skal vi så bare sige, fra 0,1 pct., det er vores nuværende målsætning, kan jeg forstå, til 5 pct.?
Det er altså ikke en revolution, det er jo ikke et meget dramatisk skridt at tage.
Jeg sagde 11 pct. mod 4 pct. i EU i gennemsnit.
Så jeg synes ikke, det er en rimelig måde at stille tingene op på.
Så er det rigtigt, at USA's præsident holdt en tale i nat.
Det er vel for meget at sige, at fordi USA kommer med et nyt udspil, skal vi ændre vores fra dag til dag, når vi netop har en analysegruppe siddende, der skal fange alle de signaler, også dem, der kom fra den amerikanske præsident, således at vi har et ordentligt beslutningsgrundlag i stedet for den her zigzagkurs, som jeg ikke bryder mig ret meget om, fordi den meget sjældent giver de ønskede resultater.
Jacob Jensen (V), 2006-02-02:
Nu har hr. Poul Henrik Hedeboe flere gange forsøgt at spørge om den politiske holdning til, hvad et passende niveau er.
Så kunne jeg godt tænke at spørge hr. Poul Henrik Hedeboe, hvorfor han mener, at vi her fra centralt hold bedre skulle vide, hvad et passende niveau er for en kompensation, end de pendleres talerør, der er gennem eksempelvis Forbrugerrådet, pendlertalsmænd m.v., som jo er med i de her forhandlinger og har givet input til forhandlingerne.
Hvorfor skulle vi her fra centralt hold vide bedre end dem, som egentlig er berørt af forsinkelserne?
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-02-02:
Nu har forslaget jo været længe undervejs, så parterne ved godt, at det er et af elementerne, og at der er nogle, der har opmærksomheden rettet mod området.
Man kan altså sige, at det har haft en pressende funktion.
Men jeg har allerede under bemærkningerne til ministeren og også til andre sagt, at det faktisk er resultatet, der er afgørende.
Det skal ikke bare være sådan, at de mener, det skal være godt nok, nej, det skal være godt nok.
Jacob Jensen (V), 2006-02-02:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Poul Henrik Hedeboe, om det ikke er rigtigt, at det er selve resultatet og ikke, om noget bliver gennemført ved lovgivning eller via en frivillig aftale, som er det afgørende.
Kan hr. Poul Henrik Hedeboe ikke være bange for, at beslutningsforslaget kan være med til at kortslutte den konstruktive forhandlingsproces, som allerede er i gang med deltagelse af de involverede parter?
Rune Lund (EL), 2006-02-02:
Det er et rigtig godt forslag fra SF – et forslag, der prøver at tage hånd om nogle af alle de problemer, vi har med forsinkede tog, ventetider og frustrerede togpassagerer som et resultat af mange, mange, mange års forfejlet trafikpolitik på jernbaneområdet, hvor der slet ikke er blevet investeret i tilstrækkelig grad, hverken i vedligeholdelse af jernbanenettet eller i nyt.
Der har været meget mere fokus på at anlægge motorveje alle mulige og umulige steder, og derfor er det nu på tide, at de togrejsende, som må lide så meget rundtomkring i landet, får nogle passagerrettigheder.
Det er jo sådan, at den lange, ustabile periode, vi har set, hvor det ikke har været muligt at tage toget og vide helt sikkert, at man vil nå frem på et bestemt tidspunkt, ikke har kunnet medføre andet, end at folk begynder at tænke: Så må jeg hellere begynde at bruge bilen, så må jeg bruge andre transportformer end den kollektive trafik.
På grund af skinnenettets og signalernes dårlige tilstand må vi se frem til, at der kan ske yderligere forsinkelser, og det gør det bare endnu mere presserende at tænke over, hvordan vi kan få indført nogle passagerrettigheder på området.
Ved at gøre dette kan vi øge incitamentet hos f.eks. DSB til at sørge for, at togene kommer til tiden.
Det vil være med til at fastholde passagererne i den kollektive trafik, og det er et godt mål at sætte sig, både fordi det vil være med til at undgå endnu flere bilkøer og endnu mere forurening, og fordi det er godt for miljøet.
Jo flere mennesker vi får over i den kollektive trafik, desto bedre miljø får vi.
Danmark er jo ikke helt fremme i skoene på dette område.
Vi er ikke det hurtigste dyr i skoven, og vi er ikke den skarpeste kniv i skuffen, når det drejer sig om passagerrettigheder.
I både England, Holland, Frankrig, Finland, Spanien, Irland, Italien, Sverige og Norge har man indført rejsegarantier, enten via frivillige aftaler eller nedfældet i lovgivning.
Forslagsstillerne går ind for at gøre det via lovgivning.
Personlig er jeg ikke meget utålmodig, men her synes jeg, det ville være vældig fornuftigt at sige: Vi har et godt beslutningsforslag her, og så skal vi altså også vedtage det.
Det er nogle gode og fornuftige regler, der er nogle fornuftige standarder, og den bagatelgrænse på 30 minutter, som hr. Poul Henrik Hedeboe har refereret til mange gange, synes jeg også er fornuftig.
Den vil vi gerne bakke op fra Enhedslistens side, og i det hele taget er det et så godt forslag, at Enhedslisten selvfølgelig vil stemme for det.
Martin Lidegaard (RV), 2006-02-02:
Det er et relevant forslag, som kommer på et relevant tidspunkt, og det er ganske pudsigt at høre de mange venlige afslag.
Med den udvikling, der har været i den kollektive trafik i 2005, tror jeg, at mens vi forsøger at rette op på skinnenettet og får lagt en plan for fornyelse af både skinner og signaler, bliver vi nødt til at overveje, hvad vi kan gøre for at fastholde passagererne i den kollektive trafik.
Der er ingen tvivl om, at et af svarene er, at hvis man skal sidde og glo i et tog i en halv eller en hel time, fordi det er forsinket, er det i hvert fald rart at vide og en god konkurrenceparameter, at man ikke skal betale for det, som man i øvrigt heller ikke skal, hvis man sidder og venter i køen på motorvejen.
Derfor er vi sådan set meget, meget positivt stemt over for indholdet i SF's beslutningsforslag, og efter vores overbevisning er der også lagt et rimeligt niveau.
Lige nu føres der forhandlinger mellem ministeren og DSB og Forbrugerrådet osv., og det kan jo godt være, at beslutningsforslaget og forhandlingerne karambolerer lidt med hinanden, så derfor bør vi afvente, hvad der sker i de forhandlinger, inden vi lægger os fast på, hvad vi skal gøre med beslutningsforslaget.
Men intentionen og niveauet er vi i hvert fald positivt stemt for.
Den bærende argumentation i ministerens tale er jo, at det er bedre for miljøet at bruge biomasse på anden vis end til at lave biobrændstoffer, altså typisk til at lave biogas og på den måde få en høj energiudnyttelse.
Det er jo helt rigtigt, hvis man kigger på biomasse som noget, man skal bruge til f.eks. at fortrænge CO2-udslip med.
Men det, jeg synes er kernen her, er, at de sidste års udvikling og sådan set også de sidste ugers udvikling jo viser, at ud over vores CO2problematik har vi en helt anden problematik, som handler om forsyningssikkerhed i forhold til olie.
Oliepriserne er tredoblet på 3 år.
USA's præsident er nu ude at sige, at USA på 20 år vil reducere deres olieafhængighed med 75 pct., og imens skal vi altså stå her og fedte med, om vi skal forpligte os til 0,0, 0,1 pct. eller 5 pct. i forhold til EU's biobrændstofdirektiv, og regeringen har nedsat udvalg nummer, jeg ved ikke hvad, der skal barsle engang, jeg ved ikke hvornår.
Jeg sagde, at denne arbejdsgruppe skal være færdig i år.
Det er ikke noget, der ligger langt ude i fremtiden, men når vi taler om at bruge mange penge, så er det jo vigtigt, at vi gør det ordentligt, og det er vigtigt, at vi helt klart beslutter, hvad vej vi vil gå, og ikke bare tager sådan nogle hovsaløsninger, fordi det nu er moderne. Jeg vil da gerne sige, at ud over at jeg har talt om forskningspenge, som vi har anvendt, så ved hr. Martin Lidegaard ligesom alle andre i salen, at Globaliseringsrådet jo også kommer med sin rapport ganske snart, og der vil jeg da bestemt tro, at der vil indgå øget forskning netop på dette område.
Jeg har af gode grunde ikke set den, men jeg forventer, at der vil være gode muligheder på det område her.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-02-02:
Jeg må næsten forstå svaret sådan, at Dansk Folkeparti ikke har gjort sig tanker om niveauet lige nu.
Så er der nogle andre procenter også.
Men når vi er ude at snakke med operatørerne, snakkes der om 1 time, og når vi snakker på europæisk plan, er det 1 time.
Danmarks størrelse taget i betragtning sammenlignet med andre lande er der nogle begrundelser for at snakke om den halve time for Danmarks vedkommende.
Har ordføreren alligevel ikke gjort sig nogen tanker i den retning?
Kan ordføreren ikke medgive, at der er problemer med togdriften nu?
Det er selvfølgelig derfor, forslaget er fremsat, og vi taler om noget, som ligger nær de 100 pct., for hvis vi vælger en kompensationsgrænse på 1 time, er der virkelig meget få, der vil få kompensation for almindelige ture.
Kan ordføreren ikke se det rimelige i at vælge en sådan grænse, at en lidt større procentdel vil opdage, at der overhovedet sker noget?
Henriette Kjær (KF), 2006-02-02:
Jeg synes, at jeg gav hr. Poul Henrik Hedeboe den cadeau, at jeg sagde, at jeg godt forstår, at forslaget er fremsat.
Jeg synes, at det måtte der næsten være nogen der gjorde, så det har jeg ikke noget imod.
Jeg mener, at det er blevet overflødigt, så det er ikke nogen kritik, og jeg synes også, at det er en god debat at have.
Det mener jeg også vi skylder togpassagererne.
Hvor vi præcis lander med hensyn til kompensationerne, vil jeg lade være op til en forhandling.
Det udspil, jeg har set, hvor man starter med 1 time, synes jeg sådan set er fornuftigt nok.
Det mener jeg ikke skal skille os ad.
Det vigtigste er, at vi kommer i gang med en ordning, der er noget ræson i.
Så synes jeg, at den anden del, nemlig informationsdelen, er lige så vigtig, for hvis man bare får god information og måske kan gå hen og tage et andet transportmiddel, eller hvad ved jeg, er man bedre stillet.
Man accepterer også i højere grad forsinkelsen.
Så jeg synes, at det udspil, vi har set, ser fornuftigt ud.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-02-02:
Tak til ordføreren for et overflødigt forslag!
Nu håber jeg ikke, at det også er en overflødig debat, vi har.
Jeg vil sige som en forklaring, at arbejdsgangen her er sådan, at det her forslag faktisk skulle have været behandlet før det første møde mellem ministeren og DSB, for det er fremsat på et tidspunkt, som ligger meget længere tilbage.
Det har sikkert haft en virkning i forløbet.
Der er nogle lange frister dér, og man kan foretage sig mange ting i mellemtiden, men kan ordføreren ikke medgive, at det altid vil være godt at have sådan en debat her?
Det, vi kan teste i den her debat, er lige præcis, hvor langt partierne er villige til at gå med den kompensation, der skal være.
Henriette Kjær (KF), 2006-02-02:
Det her er et forslag, jeg godt kan forstå SF har fremsat, for man må sige, at der det seneste stykke tid har været trukket mange veksler på passagerernes tålmodighed.
De har ventet længe, og derfor er det også rimeligt, at man begynder at tale om en kompensation.
Jeg kan godt forstå, at hr. Poul Henrik Hedeboe har sat sig ved tasterne og udformet det her forslag.
Det synes jeg er meget prisværdigt, hvis det ikke var, fordi ministeren også har været i gang et andet sted.
Det er derfor, jeg synes, at forslaget nu er blevet overflødigt.
Netop på baggrund af Forbrugerrådets ønske om en kompensationsordning og på baggrund af alle de passagerer, der har måttet vente, og som vi dagligt har kunnet opleve i pressen forskellige steder, er det jo sådan, at ministeren har sat sig sammen med Forbrugerrådet og derefter med DSB og Arriva for at finde en løsning på de her problemer.
Det er mit klare indtryk, at man inden længe kan komme med et meget fornuftigt udspil, der giver den ønskede kompensation, som SF også her efterspørger.
SF stiller også i beslutningsforslaget et forslag om, at der skal være minimumsregler for, hvilken information der skal være til rådighed for passagererne.
Også her må jeg sige, at det sådan set er meget legitimt at komme med et sådant forslag, men der mener jeg også at SF er blevet overhalet indenom.
Jeg kunne i hvert fald i Berlingske Tidende i går læse en artikel, der hed »Klar information om togforsinkelser«, hvor man siger, at man til september er klar med et nyt informationssystem.
Desuden skal stationerne forsynes med et nyt og forbedret højttalersystem, og IT-teknikken bag de eksisterende monitorer med skærmbeskeder skal udskiftes.«
Så kommer der et citat: »Vi vil gerne undgå de situationer, hvor passagererne venter i tyve minutter på et tog, inden de får at vide, at det er aflyst.«
Det siger trafikinformationschef i Banedanmark Lene Nellemann Kryger.
Derfor synes jeg, at SF's beslutningsforslag her er blevet ganske overflødigt.
De andre ting med et ankenævn, et privat klagenævn, har ministeren været inde på, så jeg må afvise det på den baggrund.
Jeg forstår godt hensigterne, men jeg synes, at vi er i fuld gang med at løse det, SF også gerne vil have løst.
Walter Christophersen (DF), 2006-02-02:
Jo, ordføreren har gjort sig nogle tanker desangående, men de bliver hos ordføreren.
Det er et ganske stort materiale, der skal gennemgås, der er mange betragtninger, der skal vægtes, og det skal gøres på ordentlig vis.
Til hr. Poul Henrik Hedeboe kan jeg sige, at Dansk Folkeparti tager det her meget alvorligt, for der skal være rettigheder for vore togpassagerer.
Der skal være et eller andet magtmiddel over for operatørerne, således at vi får den optimale service over for passagererne i Danmark.
Henriette Kjær (KF), 2006-02-02:
Det kan jeg nok, men jeg mener også, at der skal være luft til nogle forsinkelser, for jeg mener ikke, man skal gøre det umuligt at drive togdrift i Danmark.
Nytårsaften var der f.eks. nogle, der syntes, det var sjovt at sprænge en relæhytte i luften, og det gav nogle forsinkelser, som jeg mener vi må leve med.
Det er et kollektivt ansvar.
Der er nogle, der ikke har opdraget deres unger ordentligt, så bliver toget forsinket på grund at det, og fordi toget bliver forsinket, kommer man efterfølgende til at køre bag et langsomt kørende tog.
Så kan man ende med at blive en halv time forsinket, og er det rimeligt, at man skal have kompensation for det?
Det kan vi diskutere, men jeg har som sagt ikke noget imod, at man begynder ved 1 time.
Walter Christophersen (DF), 2006-02-02:
Til hr. Poul Henrik Hedeboe kan jeg svare, at Dansk Folkeparti vil evaluere samtlige indgående meddelelser, der kommer fra Forbrugerrådet og fra de berørte parter.
Det vil vi tage meget seriøst op, og vi vil på det tidspunkt kommentere, hvilket niveau Dansk Folkeparti mener at vi skal lande på.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-02-02:
Jeg bemærker, at ordføreren ikke siger noget om niveau, altså hvilke minimumskrav vi f.eks. kan stille.
Er det, fordi ordføreren ikke har gjort sig nogen tanker om det?
Walter Christophersen (DF), 2006-02-02:
Socialistisk Folkeparti ønsker med dette beslutningsforslag, at Folketinget opfordrer regeringen til inden folketingsårets udgang at fremsætte de nødvendige lovforslag og foretage de nødvendige ændringer i administrative forskrifter med henblik på at forbedre togpassagerernes rettigheder.
Dansk Folkeparti er meget bekymret over de daglige forsinkelser på vore jernbanestrækninger; forsinkelser, som er alvorlige og uacceptable for vore togpassagerer; forsinkelser, som medfører betydelig irritation og frustration for rigtig mange mennesker og familier i deres dagligdag; forsinkelser, som samfundsøkonomisk er ganske uforsvarlige.
Dansk Folkeparti finder dette beslutningsforslag positivt og ganske i takt med Forbrugerrådets ønsker på vegne af de danske togpassagerer.
Dansk Folkeparti finder, at en rejsetidsgaranti for togpassagererne er et gode af følgende grunde
: Kompensation til togpassagererne på grund af forsinkelser medfører øget opmærksomhed fra togoperatørernes side med hensyn til regularitet og årsagen til eventuel mangel på samme.
Således vil operatøren skulle forholde sig til kapaciteten af eget fysisk materiel, materiellets alder og vedligeholdelsesmæssige niveau.
Endvidere vil kommunikationen og koordineringen mellem operatørerne og infrastrukturforvalteren blive intensiveret, og operatørerne vil have en forøget kommerciel interesse i at formidle oplysninger fra lokoførerne om jernbaneinfrastrukturens beskaffenhed, skulle denne være årsagen til forsinkelserne.
Indirekte vil sikkerheden på vore jernbanestrækninger hermed blive højnet.
Dansk Folkeparti er vidende om, at der mellem transport- og energiministeren, DSB og Forbrugerrådet har været afholdt et møde den 20. december 2005.
Efterfølgende har DSB og Forbrugerrådet i detaljen udarbejdet deres kommentarer og forslag.
Der foregår således en livlig trafik på området.
Dansk Folkeparti formoder, at møderækken bliver udvidet med alle togoperatører i Danmark, så ensartede regler på området kan blive implementeret enten administrativt eller via lovgivningen.
Dansk Folkeparti finder, at det er overordentlig vigtigt, at hver en sten vendes i denne sag.
Da forhandlingerne mellem de berørte parter således forventes at pågå en rum tid endnu, kan Dansk Folkeparti ikke meddele sin tilslutning til Socialistisk Folkepartis beslutningsforslag.
Dansk Folkeparti afventer således et endeligt udspil fra transport- og energiministeren desangående.
Kristen Touborg (SF), 2006-02-03:
Jeg vil godt sige tak til ministeren for tilsagnet om, at Det Økologiske Fødevareråd vil blive hørt i forbindelse med udmeldelsen af disse temaer i Innovationsudvalget.
Det er udmærket.
Jeg vil så godt bare lige høre, om det også gælder – sådan som det er på nuværende tidspunkt – at Det Økologiske Fødevareråd bliver hørt i alle økologiske sager, altså sådan mere generelt.
Mette Gjerskov (S), 2006-02-03:
Vi Socialdemokrater mener, at det er vigtigt, at vores fødevareerhverv hele tiden udvikler sig, så vi ligger i front på verdensplan med fødevarer af en god kvalitet.
Det er vigtigt for vores økonomi, men det er også vigtigt for at sikre arbejdspladser Danmark, ikke mindst i yderområderne.
Innovationsloven bidrager til at sikre den nytænkning og udvikling af erhvervet, som vi er så opsatte på.
Det har været meget positivt at læse evalueringsrapporten om den hidtidige indsats på området.
Der er, som Venstres ordfører også sagde, virkelig sket ting og sager.
Evalueringsrapporten foreslår et øget fokus på forskning, dels ved at øge fokus på inddragelse af forskningen via de tildelte midler, dels ved at lave innovative fora med inddragelse af forskningsområder.
Og jeg synes faktisk ikke, at det fremgår tydeligt af lovforslaget, at ministeren har taget det her gode råd med i sine overvejelser, da han lavede lovforslaget.
Så det er en af de ting, som vi Socialdemokrater gerne vil drøfte under udvalgets behandling af forslaget.
En anden ting, vi gerne vil drøfte, er høringssvaret fra 3F. De foreslår, at også organisationer, der varetager området bredt, bør have mulighed for at få tilskud til kampagner, der fremmer lovens formål.
Vi kan heller ikke rigtig se, at ministeren har argumenteret for, hvorfor det forslag ikke kan imødekommes.
Der er også spørgsmålet om bagatelgrænser, som vi gerne vil drøfte yderligere.
En sidste ting, som vi savner, er en uddybning fra ministeren af, hvorfor han egentlig gerne vil have den her bemyndigelse i § 11 til at udmelde særlige temaer for, hvilke projekter der kan få tilskud.
Især er vi naturligvis interesseret i at høre, hvordan ministeren vil udmønte den bemyndigelse, og i hvilket omfang han har tænkt sig at inddrage Folketingets Fødevareudvalg i den sammenhæng.
Men samlet set er vi faktisk meget positive over for det her lovforslag.
Vi er meget positive over for loven i det hele taget.
Der er de her par områder, jeg har nævnt, som vi i Socialdemokratiet gerne vil have uddybet, og der er områder, hvor vi mener at vi kan bidrage til at – i al beskedenhed – forbedre loven.
Men som udgangspunkt støtter vi lovforslaget, og vi glæder os til udvalgsarbejdet.