Naser Khader (RV), 2003-11-28:
Først tak til ministeren for nogen imødekommenhed i forhold
til forslaget
Ministeren nævnte, at det er lidt uklart, hvad et designår skal bruges til, men det vil jeg gerne redegøre for. Dansk design er efterhånden blevet omdrejningspunktet for mange danske erhverv og et centralt aspekt af Danmarks omdømme i udlandet.
Design er en af Danmarks hurtigst voksende kompetencer målt i antal af ansatte, omsætning og indtjening.
Ifølge Ugebrevet Mandag Morgen nr. 40 fra 2003 forudser 8 ud af 10 adspurgte virksomheder, at design bliver en af de vigtigste konkurrenceparametre, og ifølge regeringens eget designudspil, »Danmark i kultur- og oplevelsesøkonomien« fra 2003, fremgår det klart, at design betaler sig.
Virksomheder, der anvender design, opnår bedre resultater end andre, og selve designbranchen er i vækst.
Dertil kommer, at design ikke blot er et middel til innovation i erhvervslivet, det er også et velegnet redskab
til at omforme menneskers liv til det bedre, som en af hovedpersonerne tilknyttet Index 2005 har udtrykt det
Formålet med designår 2005 skal heller ikke kun være orienteret mod erhvervslivet og brobygning mellem kultur og erhverv.
Som det svenske designår, der hedder »Mer Design«, skal det danske designår også bidrage til kulturel udvikling, social velfærd og økologisk bæredygtighed.
Kampagnen skal synliggøre den mangfoldighed af designtiltag i alle mulige sammenhænge, som finder sted i landet, og som så kan udbredes og måske berige andre områder.
Selv om design er en af de mest omtalte og perspektivrige udviklingsfaktorer i dansk samfundsliv og i forhold til Danmarks internationale profil, har design aldrig før været viet opmærksomhed i form af et decideret designår. Det Radikale Venstre foreslår med dette beslutningsforslag, at man gør 2005 til officielt designår.
Der er ikke særlig lang tid til 2005, men der er alligevel mange gode grunde til, at det netop skal være 2005.
Danmark er nemlig allerede vært for en række væsentlige begivenheder og arrangementer på området i 2005, bl.a. Index 2005, som både er en prisuddeling, en festival og udstillinger m.v. samt for World Design Congress 2005, som er en fælles kongres for de internationale designorganisationer med temaet: Design som løsningsmodel for samfundsmæssige udfordringer.
Endvidere har Sverige og Finland allerede udnævnt 2005 til designår, og man forventer, at Norge også gør det.
Der er altså god mulighed for nordisk samarbejde og gensidig inspiration.
Designåret kunne derfor være den overordnede ramme, der bandt alle disse arrangementer sammen, som supplerede dem med andre typer arrangementer og tiltag, og som sikrede, at de mange tiltag får en lokal forankring og en varig virkning.
Som en stor international kapacitet på området udtalte i Mandag Morgen, skal man sikre sig, at de arrangementer, der allerede skal foregå i 2005, ikke blot bliver til et stort brag.
Et første skridt mod et mere innovativt samfund, som også ruster Danmark som vidensamfund.
Mere konkret kunne designåret organiseres som det igangværende handicapår.
Handicapåret har haft et samlet budget på omkring 6 mio. kr., hvoraf hovedparten har været offentlige danske midler og EU-midler.
Handicapåret har været en stor succes med hensyn til at igangsætte lokalt forankrede projekter og initiativer på området.
På tilsvarende måde kunne designår 2005 være omdrejningspunktet for lokale projekter som supplement til de store flagskibsarrangementer, der allerede er planlagt i hovedstaden.
Finansieringen af selve designår 2005 skal primært være offentlig, men i videst muligt omfang inddrage bidrag fra organisationer, virksomheder og foreninger. Dertil kommer de bidrag, man kan forvente fra alle de aktører, der vil deltage i løbet af året.
Det svenske designår har allerede fastlagt 50 projekter
og planlægger yderligere 100 projekter inden for områder som kultur og erhvervsliv, uddannelsessektoren, den offentlige sektor, medierne samt miljø, bymiljø og byøkologi.
Jeg havde gerne set, at man stemte for forslaget.
Det er o.k. med en arbejdsgruppe.
Så må vi håbe, at arbejdsgruppen konkluderer, at vi har behov for designår.
Til Venstres ordfører hr. Flemming Larsen, så forstår jeg ikke, hvorfor man ikke kan kombinere et H.C. Andersenår med et designår.
Jeg mener, der er stor sammenhæng der.
Til Socialdemokratiets ordfører fru Jytte Wittrock
: Tak for støtte og gode argumenter med vægt på fælles nordisk indsats.
Også tak til SF.
Til fru Louise Frevert fra Dansk Folkeparti: Tak for imødekommenheden.
Jeg er glad for, at man er åben over for udvalgsarbejdet.
Jeg kunne egentlig godt lide »kunstnerisk trængsel«, det er et flot udtryk, men jeg mener ikke, at der vil blive kunstnerisk trængsel ved at få et designår ved siden af et H.C. Andersen-år.
Til den konservative ordfører, fru Carina Christensen: Jamen målet med det hele er at sætte større fokus på hele designområdet, ligesom at få skabt en ramme. Også tak til fru Bodil Kornbek fra Kristendemokraterne og hr. Søren Søndergaard fra Enhedslisten for at have støttet vores forslag.
Jeg vil gerne opfordre regeringspartierne til at genoverveje forslaget, og som sagt er forslaget åbent.
Vi er parate til ændringer, justeringer, præciseringer under udvalgsarbejdet og også til at se på økonomien.