runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2004-01-23:
Jeg forstod fru Ester Larsen på den måde, at vi naturligvis ikke skal blande os i private virksomheders sprogpolitik, og derfor vil jeg godt spørge, om det ikke betyder, at samfundets indflydelse på det sprog, der bliver talt, bliver mindre og mindre, hvis regeringens politik om privatisering og alt muligt bliver ført igennem. Så vil jeg også spørge ordføreren med hensyn til sproglig forurening og anvendelsen af sproget.
Fru Ester Larsen snakkede om en ensidig lov, og jeg kunne godt tænke mig at få forklaret, hvad en ensidig lov betyder.
Ester Larsen (V), 2004-01-23:
For Venstre er det helt naturligt, at en virksomhed suverænt bestemmer, hvilket sprog den vil benytte i sit arbejde, men man kan selvfølgelig opfordre virksomheder til at være opmærksomme på de problemer, der dukker op, når selskaber fusionerer på tværs af landegrænser.
Nogle selskaber har den politik, at bestyrelsens sprog
er engelsk, og at man bruger det nationale sprog på andre niveauer.
Det er vigtigt, at virksomhederne har gjort sig klart, hvilket sprog de ønsker talt hvor, så vi undgår det, som truer nogle steder, nemlig et ubehageligt sprogmiks af nationalsprog og engelsk.
Men det er en opgave for virksomhederne selv at fastlægge deres sprogpolitik.
Når jeg brugte udtrykket en ensidig lov, lå der det i det, at det er en ensidig kommando til vores undervisningsinstitutioner at pålægge dem at udgive resumeer
på dansk
Søren Søndergaard (EL), 2004-01-23:
Jamen det forstår jeg ikke, for så er alle love vel ensidige?
Så er det vel også en ensidig færdselslov og en ensidig skattelov, vi har, og så er alle love vel ensidige?
For mig handler det om, hvad der står i loven, og i en lov kan der jo godt stå, at nogle ting er reguleret gennem dialog og aftale.
Det er jo helt op til, hvad man skriver i loven, og derfor forstår jeg simpelt hen ikke udtrykket ensidig lov.
For at drage en konklusion af det andet punkt: Betyder det, at når man privatiserer f.eks. postvæsenet, frasiger man sig muligheden for at træffe beslutning om, hvilket sprog postvæsenet skal fungere på?
Er der den sammenhæng, og betyder den privatiseringspolitik, regeringen fører, så ikke, at samfundets muligheder for at træffe beslutninger af sprogpolitisk betydning bliver mindre?
Ester Larsen (V), 2004-01-23:
Men hvilket sprog man taler i forskellige koncerners bestyrelser, synes jeg ikke, vi skal beskæftige os med i Folketinget.
Jytte Wittrock (S), 2004-01-23:
Fru Ester Larsen kom langt omkring i sin ordførertale, og det er meget fint.
Men der var et sted, hvor jeg manglede et bud, nemlig i forbindelse med den kommunikation, der er i det offentlige regi.
Hvordan vil Venstre sikre, at den kommunikation foregår på en måde, så borgerne, brugerne, aldrig er i tvivl om, hvad det handler om?
Vi har på det seneste set eksempler på, at der er
utrolig store vanskeligheder med at læse elregningerne i København; der kan være mange andre eksempler, men det er et af de sidste, der har været fremme.
Hvad er Venstres bud?
Hvilke krav skal der stilles til det offentlige, som jo må høre under vores regi?
Ester Larsen (V), 2004-01-23:
Vi skal da fortsætte med at stille krav om, at man skal udtrykke sig kort og enkelt og letforståeligt, når det offentlige henvender sig til borgerne; ingen tvivl om det.
Vi ser også, at der ansættes flere og flere kommunikationsmedarbejdere, altså mennesker, som er specialuddannet i at mestre sproget og stå for forståelig kommunikation, og det ville være en meget god idé, hvis offentlige institutioner gjorde sig til vane, at information og meddelelser blev set igennem af en, der havde en særlig sans for sproget.
Det er ganske vist lidt kedeligt, når vi er i den situation, at nogle skoler er nødt til at lave fælles korrekturlæsning på de skrivelser, der går ud til forældrene.
Det er en vane, nogle skoler har tillagt sig som en kontrol af, at man formulerer sig ordentligt.
Men det er helt klart en løbende offentlig forpligtelse at våge over, at tonen er ordentlig og sproget forståeligt.
Jytte Wittrock (S), 2004-01-23:
Tak for svaret.
Et andet spørgsmål kunne være: Når vi nu bliver mere og mere internationaliserede og der sker ansættelser på tværs af landegrænser, kunne man så forestille sig, at vi i Danmark kunne stille et krav om, at samtlige ansættelseskontrakter i Danmark også er tilgængelige på dansk?
Jeg ved, at det måske er lige på kanten, men kunne vi sende en anbefaling ud, hvor vi skriver: Vi synes, det er rimeligt, at uanset om man søger en medarbejder, som potentielt kan komme fra et engelsktalende land, og opslaget er udformet på engelsk, skal det samtidig være et krav, at opslag og ansættelseskontrakter er tilgængelige på dansk?
Ester Larsen (V), 2004-01-23:
Jeg tror, jeg vil vælge den mulighed, som ordføreren gav mig, nemlig at anbefale, at disse dokumenter også foreligger på dansk.
Bodil Kornbek (KD), 2004-01-23:
Jeg synes, det er utrolig positivt, og jeg er også helt enig med fru Ester Larsen i, at der selvfølgelig skal lægges vægt på også at formidle videnskabelig forskning på dansk og ikke kun på engelsk.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge, hvordan det egentlig hænger sammen med den anden politik, regeringen fører, når den fjerner portostøtten til netop videnskabelige blade og tidsskrifter, som jo om noget er med til at formidle resultater på dansk, og dermed også medvirker til, at de ikke kan komme ud i nogle bredere sammenhænge.
Ester Larsen (V), 2004-01-23:
Som jeg har gjort rede for, ligger regeringens hovedindsats på det sproglige område på uddannelsesområdet med en intensiveret sproglig indsats spændende fra børnehavestadiet til den akademiske verden.
Det er her, man har en reel påvirkningsmulighed, og jeg tror, at effekten af en forbedret undervisning, dyrkelse af og fokusering på sproget i hele det spektrum, jeg nævnte, vil være langt mere betydningsfuld, uanset om portostøtten er 1 kr. eller 2 kr.
Jeg synes, det er lidt ude af proportioner, når man taler om, at det skulle have en totalt ødelæggende virkning på det danske sprog, at der kommer takstforhøjelser, eller at der bortfalder en portostøtte på 1,20 kr.
Ole Sohn (SF), 2004-01-23:
Jeg går meget ind for metodefrihed, og jeg går også meget ind for, at vi sikrer, at børnene lærer de ting, de nu skal lære.
Jeg gør bare opmærksom på, at vi mener, at en af de væsentlige forudsætninger for, at man kan øge indlæringen hos børn, altså er fysisk aktivitet, leg, musiske fag og så i øvrigt også, men det er måske lige i periferien af en sprogpolitik, at de får en bedre ernæring, som gør, at de kan
blive bedre til at koncentrere sig Derfor er det sådan set et meget komplekst problem.
Jeg påpegede bare den modsætning, der var mellem den ædle indledning og så de konkrete initiativer, regeringen har taget.
Jeg er meget enig i hovedparten af det, fru Jytte Wittrock kom med i sin ordførertale, specielt bemærkningen om, at der savnes midler til at implementere de initiativer, som er nødvendige for at sikre det danske sprog.
Derfor vil jeg gerne spørge fru Jytte Wittrock, om Socialdemokratiet vil være indstillet på, når lejlighed byder sig, det vil givetvis være efter et valg, sammen med den kreds af partier, som har den interesse, at sikre det aktive danske sprog via en sproglov, sådan at vi netop også sikrer, at der bliver tilført midler for at implementere de initiativer, som vi mener er nødvendige for at have et aktivt og levende dansk sprog.
Søren Søndergaard (EL), 2004-01-23:
Jeg erkender fuldstændig, at der kan være gode argumenter mod en sproglov, men jeg vil i al venskabelighed sige til ministeren, at jeg ikke synes, det er et godt argument at lave en karikatur, sådan noget med, at man skal 10 år i fængsel, fordi man har sagt øh eller sådan noget.
Det er der jo ingen, der har foreslået her.
Der kom jo i december et brev fra Forum for Billedmedieoversættere i Dansk Journalistforbund, som ministeren sikkert også har fået, hvor de foreslår, at man i public service-kontrakterne skal indføje, at stationstekstning af fremmedsprogede og danske film og tv-udsendelser skal tage hensyn til seernes gennemsnitlige læsehastighed, defineret som ca. 12 anslag i sekundet.
Jeg vil høre: Er det et forslag, som ministeren har behandlet, og hvad er i så fald ministerens indstilling til forslaget?
Brian Mikkelsen (KF), 2004-01-23:
Det er et spændende forslag, som vi selvfølgelig kigger på.
Jeg kan sige, at vi har lavet en ny aftale med Danmarks Radio og med TV 2 om, at vi sammen med Videnskabsministeriet samfinansierer udviklingen af et talegenkendelsesprogram, som betyder, at dansk fjernsyn forhåbentlig - man må passe på med, hvad man lover heroppefra - senest i løbet af et par år vil opleve, at der vil være en tekstning af alle danske programmer på fjernsynet.
Udviklingen af det talegenkendelsesprogram er en relativt kompliceret øvelse.
Men nu har vi bevilget nogle penge til det, og vi har bedt Danmarks Radio og TV 2 om at gå ind i projektet.
Det har de været konstruktive over for.
Kulturministeriet har bevilget penge til det, og Videnskabsministeriet har bevilget penge til det.
Nu prøver vi at udvikle programmet, og der vil vi bl.a også tage hensyn til det forhold, som hr. Søren Søndergaard er inde på her, og se på, om det kan spille med ind i udviklingen af et sådant program.
Louise Frevert (DF), 2004-01-23:
Det var med glæde, at jeg hørte ministeren nævne, at der vil blive taget nogle initiativer til, at det talte danske sprog vil blive forbedret på public service-kanalerne.
Jeg spurgte også fra talerstolen, hvad ministeren havde tænkt sig at iværksætte af konkrete tiltag, og mit spørgsmål går på: Hvad har ministeren tænkt sig konkret at gøre, og hvor lang tid vil der gå, for vi er altså mange, der er utålmodige, og vi er mange, der synes, det er skrækkeligt at høre på den forfladigelse af det danske sprog, som der sker?
Brian Mikkelsen (KF), 2004-01-23:
Der står i den public service-kontrakt, som Kulturministeriet har lavet med Danmarks Radio, at de skal forbedre det talte danske sprog i Danmarks Radio, og at de skal være opmærksom på det.
Det vil sige, at de i de årlige tilbagemeldinger, der kommer fra Danmarks Radio, hvor de viser, hvordan de har opfyldt den kontrakt, vi har indgået med dem, skal dokumentere, at de har gjort noget for det talte danske sprog i Danmarks Radio.
Det handler om oplæsere, det handler om radio- og tv-programmer.
Det vil der blive taget hensyn til, og det vil der blive taget fat på.
Der skal spilles mere dansk musik i Danmarks Radio i årene fremover.
Vi har gjort det samme med den nye femte radiokanal, Sky Radio.
Som noget helt unormalt og ikke særlig typisk borgerligt
har vi valgt at sige, at der skal spilles 30 pct. skandinavisk musik på den nye kommercielle kanal.
Det er helt uhørt, sandsynligvis i hele verden, men det har vi gjort for at være med til at fremme dansk musiks udvikling i Danmark.
Louise Frevert (DF), 2004-01-23:
Det, som jeg nok er mere interesseret i at vide, er, hvordan ministeren vil få den dokumentation, og hvad dokumentationen går ud på.
Vi bruger alle sammen nogle floskler om nogle intentioner, men der kommer aldrig noget konkret ud af det.
Så har ministeren tænkt sig det som et hyrdebrev, har ministeren tænkt sig at få det skriftligt?
Jeg bryder mig ikke om de gode intentioner, jeg vil se noget konkret på bordet.
Brian Mikkelsen (KF), 2004-01-23:
Gode intentioner er vel altid gode?
Spørgsmålet er, hvordan de bliver gennemført.
Jeg kan love, at vi holder skarpt øje med det, for det er jo en sag, som forligspartierne bag medieforliget går meget op i, inklusive fru Louise Freverts parti, Dansk Folkeparti.
Vi vil gøre opmærksom på det i den dialog, vi har med Danmarks Radios ledelse.
Henrik Sass Larsen (S), 2004-01-23:
Jeg vil gerne prøve at stille et spørgsmål til Venstres ordfører.
Der er i dag en artikel i Dagbladet Børsen om, at et flertal i Folketinget ønsker at ændre på brevkassebestemmelserne, sådan at de regler, som gælder for etageejendomme og andre bygninger, hvor man har fået byggetilladelse efter 1973 og efter 1974, også skal til at omfatte hele den ældre boligmasse.
Nu kan jeg så forstå på ministeren, at det åbenbart ikke er tilfældet, at regeringen går ind for det.
Kan Venstres ordfører sige klart til eller fra med hensyn til, om Venstre går ind for det her eller ej?
Svend Heiselberg (V), 2004-01-23:
Det er rigtigt, at det ikke er med i lovforslaget, og det er, fordi vi synes, det er en sag, vi må drøfte med de forskellige partier, som tidligere har stået bag postloven.
Men det er da rigtigt, at man godt kan synes, at det er lidt tåbeligt, at to bygninger, som ligger ved siden af hinanden, den ene er fra før 1973 og 1974, og den anden er fra efter 1974, har forskellige regler.
I den ene skal de have bragt posten op, og i den anden skal de selv hente posten.
egentlig skal være.
Men det er rigtigt, at det ikke fremgår af lovforslaget.
Henrik Sass Larsen (S), 2004-01-23:
Jeg ved ikke, om Venstres ordfører helt klart kunne fortælle mig, om det var et ja til, at man går ind for at ændre reglerne, eller om det var et nej, ligesom ministeren siger, altså at man ikke vil gøre det.
Det er meget interessant, for det har jo nogle ret vidtgående konsekvenser for etageejendomme og andre steder, og det er jo ganske mange husstande, det her omfatter.
Derfor er det meget interessant at høre: Hvad går Venstre mest ind for?
Vil man gerne det her?
Morten Homann (SF), 2004-01-23:
To spørgsmål til Venstres ordfører.
Det fremgår af lovforslaget, at en del af det her er et resultat af EU's postregler.
Ifølge dem skal der fra 2006 ske en liberalisering af brevmarkedet ned til 50 g, mens det i forslaget foreslås, sådan temmelig ubegrundet, at man skal sætte grænsen allerede i 2005.
Hvad er begrundelsen for, at Venstre vil støtte en sådan liberalisering, som overskrider, hvad der er fælles aftaler i EU-regi?
Det var det ene.
Det andet spørgsmål er om det ambitionsniveau, man har lagt for dagen med hensyn til kvalitetskravene.
Det seneste tal for Post Danmarks kvalitet er 95,1 pct., tror jeg tallet er, rettidigt udbragte breve, mens lovforslaget lægger op til en forringelse med ned til 93 pct. Er det virkelig noget, Venstre kan støtte, at vi får en sådan forringelse af brevkvaliteten?
Svend Heiselberg (V), 2004-01-23:
Når man har valgt 2005 i stedet for 2006, er det, fordi man mener, at det ville kunne tjene postvæsenet bedre, at de får en tidligere liberalisering, men det er rigtigt, og det fremgår af lovforslaget, at der er en liberalisering et år tidligere, men jeg tror, det er en af de ting, som vi eventuelt kan tage op til udvalgsdrøftelse.
Vedrørende kvalitetskrav er det ikke tanken, at kvaliteten skal forringes.
Det fremgår jo også tydeligt, at udbringningen af post har været hurtigere i 2003, end den eksempelvis var i 2002.
Så jeg tror, der er tale om her, at man nu alene tilpasser sig de normer, der vil være inden for EU, hvor man fastsætter de samme tal her i lovforslaget.
Morten Homann (SF), 2004-01-23:
Vi har jo, når vi kigger på præcisionen, et postvæsen, der leverer en ganske høj præcision: over 95 pct.
Det kan så godt være, at det er begrundet i, at man vil tilpasse niveauet til de andre EU-lande, men er det virkelig sådan, at hr. Svend Heiselberg synes, det er rimeligt, at vi, selv om det danske postselskab, Post Danmark, har vist, at det er i stand til at levere en bedre kvalitet, skal opleve en forringelse bare for så at sige at komme ned på et fælles EU-niveau? Jeg noterede mig med tilfredshed, at hr. Svend Heiselberg lagde op til, at vi skulle drøfte yderligere, om det var nødvendigt med den her fremrykning af liberaliseringen.
Jeg forstår også hr. Svend Heiselbergs svar sådan, at det er ganske ubegrundet med den her fremrykning af liberaliseringen.
Man kan diskutere, hvor begrundet det er at indføre liberaliseringen fra 2006, men at Danmark skulle lave en yderligere fremskyndelse af liberaliseringen, kan kun medføre én ting: Det vil være til skade for Post Danmark og til skade for kvaliteten af den danske postleverance.
Svend Heiselberg (V), 2004-01-23:
Som jeg har sagt, er der ikke tale om, at vi får en forringelse, og det er heller ikke det, postvæsenet præsterer i dag.
De har en betydelig flottere præstation, end man havde i eksempelvis 2002.
I 2002 var der 93,6 pct. af brevene, der kom ud rettidigt, og i 2003 var det 95,1 pct., for økonomibreve var det 98,1 pct., og for pakker var det 96,2 pct. Så man må sige, at de til fulde lever op til, at de kan yde en fin præstation, og det mener vi også de kan.
De krav, der er sat ind, er alene af hensyn til, at det svarer til det, som man foreslår i EU.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-23:
Jeg vil gerne spørge hr. Svend Heiselberg - som jo nu lægger op til, at det med at fremrykke liberaliseringen godt kan drøftes - om ikke vi kunne blive enige om, at det i hvert fald ikke er noget, der skal ind i den her lov.
Vi har jo en uenighed; der er nogle af os, der mener, at den liberalisering undergraver det fremtidige grundlag for vores postvæsen og på lang sigt vil forhindre, at postvæsenet kan opfylde sin såkaldte befordringspligt og nå ud til alle.
Det tror jeg så ikke på, men det er så én debat.
Måske kunne vi indgå det kompromis, at vi sagde: Det skal ikke ind i den her lov i hvert fald, og så må vi tage det slagsmål på et andet tidspunkt.
For hvis hr. Svend Heiselberg kunne give den tilkendegivelse, så ville vi jo have ryddet en sten af vejen for eventuelt at kunne lave et bredt forlig, som omfattede alle partier i Folketinget.
Jeg har fornemmelsen af, at hvis det kunne lade sig gøre med et samlet forlig, der omfattede alle partier, så ville det være godt for også hr. Svend Heiselberg.
Svend Heiselberg (V), 2004-01-23:
Ja, nu kan vi jo ikke stå og lave kompromiser - det har jeg ingen beføjelser til - her fra talerstolen, men jeg ved jo, at vi har en fleksibel trafikminister, og jeg tror, trafikministeren er indstillet på, at vi får det bredest mulige flertal omkring postloven, så lad os tage en fornuftig snak om det i udvalget.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-23:
Jeg vil gerne sige tak for det svar; det lukker jo i hvert fald ikke af for tingene.
Jeg vil også godt stille hr. Svend Heiselberg et andet spørgsmål vedrørende det der med, at man skal til at nedlægge postkasser eller rettere sagt fjerne brevkassen og flytte det sammen i sådan nogle store batterier af postkasser, hvor man skal gå et langt stykke eller op og ned ad en trappe.
Det er jo ikke alene et problem for dem, som måske gangbesværet osv., men det er jo også noget, der mindsker kontakten i lokalsamfundet, f.eks. ude på landet.
Hele det sociale element i postens arbejde forsvinder jo så totalt.
Især i de tyndtbefolkede egne har det jo haft meget stor betydning.
Derfor synes jeg godt, jeg vil opfordre hr. Heiselberg til at være meget forsigtig med at begynde med at tage folks brevsprække fra dem.
Svend Heiselberg (V), 2004-01-23:
Men som jeg har sagt, er det noget, vi må prøve at snakke om i udvalget.
Jeg har fået mange henvendelser fra postbuddene, som giver udtryk for, at de får ødelagt både knæ og ben og ryg ved at løbe op og ned ad trapperne.
Og jeg ved jo, at vi her i Folketinget går meget ind for, at befolkningen skal have motion, og man kan jo godt spørge, om ikke det var en god motion at få selv at skulle gå ned og hente sin post - det ved jeg ikke, men det vil jeg tro.
Men selvfølgelig, hvis der er nogle, der har svagheder, ældre og syge, skal man selvfølgelig have garanti for, at de selv kan hente den.
Men i det hele taget må vi komme tilbage til det.
Brian Mikkelsen (KF), 2004-01-23:
Nu ved jeg ikke, om jeg røber nogen hemmeligheder for SF's ordfører, men mange af de danske videnskabelige tidsskrifter er skrevet på engelsk.
Sådan er den virkelige verden nu engang.
Jeg har ikke noget som helst problem med, at der skåret i portostøtten.
Det er et rent snit.
I et demokrati må man udgive alle de blade, man selv vil udgive, og man må også selv finansiere det for de kontingenter, man får ind, og med de betalinger, der kommer ind. Så det er et fuldstændig gennemsigtigt demokratisk samfund, vi lever i.
Det virker lidt absurd og lidt for omsorgsfuldt, når man vil give folk penge for at udgive blade, som de har fri ret til at udgive.
I alle mulige andre lande diskuterer man, om man i det hele taget må udgive blade.
I Danmark er vi meget glade for, at man udgiver dem, og der er fuldstændig frit slag for et hvilket som helst blad, der vil udgives.
Vi tager det skridt for skridt i vores udvikling af det danske sprog.
Vi mener ikke, der er brug for en stor, omsorgsfuld sproglov.
Vi mener, at de tiltag, vi har gjort på undervisningsområdet, i folkeskolen, gymnasiet, de videregående uddannelser, på kulturområdet, er gode.
Blot som et konkret eksempel kan jeg nævne, at i de aftaler, vi har lavet med Danmarks Radio, skal der nu spilles mere dansk musik i Danmarks Radio, og der skal tages hensyn til, at der skal tales et ordentligt dansk.
Så vi tager det altså område for område og sikrer os, at dansk udvikles.
Naser Khader (RV), 2004-01-23:
I det citat siger hun også videre, at modersmålsundervisning i hvert fald ikke er noget, der skader.
Ester Larsen (V), 2004-01-23:
Så vidt jeg forstod det, sagde hr. Naser Khader, at jo bedre man er til sit modersmål, jo bedre er man til dansk.
Ole Sohn (SF), 2004-01-23:
Jeg synes altså, ministeren taler udenom eller forsøger at tale udenom.
Når ministeren siger, at han stort set kan følge hele Lundudvalgets indstilling, så forstår jeg ikke, hvorfor der ikke er mange flere af de visionære tanker, der er i Lundudvalgets redegørelse, som er blevet implementeret af regeringen.
Et eller andet sted får man fornemmelsen af, at regeringen måske gerne med ord ville sige noget om sprogets vigtighed, men man vil ikke være med til at sikre i fremtidige generationer, at dansk er et kulturbærende sprog, som aktivt udvikler sig.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Derfor så en sidste ting.
Når ministeren nu skal efterrationalisere decembers beslutninger, er ministeren så ikke ud fra en sprogvinkel ked af, at videnskabelige tidsskrifter er kommet på negativlisten og dermed har mistet portostøtten og dermed ikke kan bidrage til at mangfoldiggøre de videnskabelige rapporter på dansk, som ministeren lige netop har stået og talt for?
Ester Larsen (V), 2004-01-23:
Det betyder, at hr. Naser Khader erkender, at både hr. Khader selv og fru Margrethe Vestager er uden videnskabelig baggrund, når de påstår, at modersmålsundervisningen har de kvaliteter, som er nævnt.
Naser Khader (RV), 2004-01-23:
Forskerne er også uenige.
Jeg vil sige, at jeg endnu ikke har mødt en sprogekspert, der siger, at det er skadeligt at få modersmålsundervisning.
De fleste siger i hvert fald, det er noget, der kan styrke indlæringen af fremmedsprog.
Louise Frevert (DF), 2004-01-23:
Med hvilket belæg kan hr. Naser Khader så nagelfast sige, at det er det nye komma, der er det bedste?
Naser Khader (RV), 2004-01-23:
Med hensyn til det nye komma mener vi faktisk, at det, der er afgørende, er, at det gør sætningerne kortere, og dermed bliver sproget også bedre af det.
Kort fortalt.
Louise Frevert (DF), 2004-01-23:
Men hr. Naser Khader ved jo sikkert med den baggrundsviden og de undersøgelser, som hr. Naser Khader har foretaget, at det ældre komma er meget mere struktureret, og at selv børn i nutiden har meget lettere ved at lære det komma.
Det er nok også en af grundene til, at det er det komma, der er blevet vedtaget.
Naser Khader (RV), 2004-01-23:
Man var næsten 100 år om at lære det gamle komma
, men det nye komma fik kun en chance i ti års tid.
Men jeg havde gerne set, at det var det nye komma, der havde fået lov til at dominere.
Ole Sohn (SF), 2004-01-23:
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at vide, hvilke initiativer til sproglov det er, ministeren henviser til, for hverken de forslag til sproglov, som Det Radikale Venstre eller SF er kommet med, indeholder noget som helst med protektionisme eller indsnævrethed. Tværtimod.
Jeg tror, det er det, statsministeren ville kalde det rene rundbordssnak.
Det er konsekvensløshed, og der er ikke noget for noget i det.
Ville det så ikke være rart, at man havde et håndtag i form af en sproglov, som siger: Her skal vi aktivt udvikle det danske sprog med de og de redskaber? Så vil jeg godt lige afslutningsvis spørge: Hvornår er det blevet dansk at sige »dot.dk.«?