runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-10-21:
Hvis fru Louise Frevert vil vide noget om sceneopbygning og parkeringspladser og andet i forbindelse med skuespilhuset, må jeg igen anbefale fru Louise Frevert med større udbytte at spørge kulturministeren. Vedrørende det generelle i spørgsmålet, som må være det, jeg skal svare på, kan jeg sige, at vi har et forlig, og vi vedstår selvfølgelig et forlig.
Og det gør vi, fordi det efter vores opfattelse er et fornuftigt forlig og inden for økonomisk forsvarlige rammer.
Må jeg så ikke også godt sige, at i ethvert dynamisk samfund skal der jo ske udvikling og fornyelse, og det gælder også på det kulturelle område.
Jeg synes, det er et spændende perspektiv, og jeg synes, at der en gang imellem også skal være rummelighed til i det danske samfund, at man kan anskue det på den måde.
Louise Frevert (DF), 2003-10-21:
Så bliver jeg nødt til endnu en gang at spørge ind til, hvorfor statsministeren mener, at der er fornuft i at opføre en bygning, som man ikke engang har brug for.
Hvis man spørger sagkundskaben, så vil svaret være, at det vil være nye faciliteter, nye omklædningsrum etc., som man kun har i forbindelse med Stærekassen på Gamle Scene.
Men akustikmæssigt vil det være fuldt ud på højde med det, som er der på nuværende tidspunkt.
Desuden vil jeg godt spørge statsministeren, om han overhovedet er klar over med hensyn til parkeringspladser og pilotering, om det er forsvarligt at opføre det på den måde, som ligger i de nye planer.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-10-21:
Nej, man skal fastholde et forlig, hvis man synes, det er fornuftigt.
Louise Frevert (DF), 2003-10-21:
Jeg har faktisk i flere tilfælde henvendt mig til kulturministeren og har også fået mere eller mindre plausible svar.
Men det, der er meget vanskeligt for os alle sammen at forholde os til, er, at man har renoveret Stærekassen for 100 mio. kr., samtidig med at man har lavet nye tiltag med hensyn til akustik, som vil være fuldt på højde med en nybygning af et skuespilhus.
Men det er jo så påstand mod påstand.
Så vil jeg spørge statsministeren og bede om et ja eller et nej: Mener statsministeren, at man skal fastholde et forlig for forligets skyld?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-10-21:
Uden på nogen som helst måde at være ekspert på området er jeg da ikke i tvivl om, at bygningen af et nyt skuespilhus vil give skuespillet i Danmark bedre forhold at arbejde under.
Hvis fru Louise Frevert vil have flere detaljerede oplysninger om vilkårene for skuespillet med et gammelt henholdsvis et nyt skuespilhus, så må fru Louise Frevert spørge kulturministeren.
Louise Frevert (DF), 2003-10-21:
Jeg vil gå lidt videre i samme boldgade og indledningsvis spørge statsministeren i forbindelse med det svar, statsministeren gav hr. Poul Nødgaard, om statsministeren virkelig mener, at der vil komme nye aspekter frem, nye tiltag i forbindelse med skuespilkunsten, ved at man opfører det nye skuespilhus.
Vi er jo alle sammen godt klar over, at pladsmæssigt vil det mere eller mindre være status quo, så jeg vil bare gerne bede statsministeren om at definere, hvilke nye aspekter der er, og hvordan man kan forny det, for Det Kongelige Teater har jo nogle formålsparagraffer, der skal effektueres, også ved genforhandling af et forlig.
Det er mit første spørgsmål.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-10-21:
Hr. Søren Krarup har naturligvis ret i, at man altid skal være opmærksom på den slags, og man skal ikke bare automatisk lade sig trække med.
Men jeg kan heller ikke lade være med at tænke på, at her i Danmark er det ofte meget, meget vanskeligt at få truffet politisk beslutning om større investeringer.
Det gælder i og for sig, hvad enten vi taler om trafikanlæg såsom broer og lignende eller nu her på det kulturelle område om et skuespilhus.
Eller tænk på den kritiske debat, der også har været om operahuset.
Selv om det er en gave, har det alligevel udløst kritisk debat, for der er altid nogle, der synes, at det kunne vi godt have været foruden.
Men tænk, hvis vores generation ikke præsterer nogen ting, som kan være med til at skabe et bedre samfund, hvad har vi så at overlevere til kommende generationer?
Tænk, hvis tidligere generationer havde tænkt på samme måde og aldrig nogen sinde havde foretaget nogen investeringer i fremtiden, som kunne være med til at skabe et mere livligt, et mere dynamisk, et mere spændende samfund også på det kulturelle område.
Undskyld, at jeg siger det på den måde, men jeg synes altså en gang imellem, at vi skal have lidt perspektiv ind i debatten.
Man kan altid gå ud og sige: Jamen
kunne vi ikke godt klare os uden dette eller hint?
Jo, men det er trods alt ikke sikkert, at det danske samfund bliver så godt et samfund i fremtiden, hvis ikke vi en gang imellem tør satse på investeringer i fremtiden.
Hans Christian Schmidt (V), 2003-10-21:
Det er helt klart, at der selvfølgelig holdes møder; det gøres der også om den her sag.
Det har jeg så også redegjort for, når jeg enten blev indkaldt til samråd eller ved spørgsmål.
Det helt afgørende i den her sag - og det er jeg meget ked af har haft meget svært ved at finde vej til medierne, enten fordi man ikke har været bekendt med det, eller også fordi man ikke har tillagt det den betydning, som jeg synes det har - er oplysningen om, at Skov- og Naturstyrelsen gør mig opmærksom på, at Danmarks Naturfredningsforening den 12. december 2002 henvender sig om, at der var opnået enighed med Pumpelaget Kolindsund om at finde en alternativ løsning til retableringen, og jeg sagde da til Skov- og Naturstyrelsen: Prøv i det lys at kigge på sagen igen og find en mindelig løsning; og det gjorde Skov- og Naturstyrelsen så. Jeg synes, det er meget vigtigt i den her sag, at man forstår, at Danmarks Naturfredningsforening var dem, der rettede henvendelser om, at man sammen med Pumpelaget Kolindsund var gået ind og havde sagt til hinanden: Kan vi ikke prøve at finde en løsning her?
Det var jo også det, jeg oplyste, og det er også derfor, den mail, som kom fra Danmarks Naturfredningsforening, er sendt over eller er på vej over.
Det er jo helt afgørende, at det, man spørger om her, er: Må vi godt have lov til at snakke sammen?
Altså Danmarks Naturfredningsforening og Pumpelaget Kolindsund, som er dem, der har udført det, som selvfølgelig ikke er i orden.
De spørger altså, om de kan få lov at få en snak sammen, fordi de tror på, at de kan finde en løsning.
Jeg synes, det er det rigtige, at man giver plads til, at nogle gerne vil have lov at samtale om en løsning, og det var, hvad der skete.
Ole Stavad (S), 2003-10-21:
Jeg vil godt spørge den konservative ordfører, fru Else Theill Sørensen, om ikke hun er enig med mig i, at det er et problem, at regeringen i en eller anden udstrækning er i gang med at melde sig ud af det nordiske miljøsamarbejde.
på det her område, som endda har vist sig ifølge de evalueringer, der ligger, at give en faktor 10-gevinst, altså hver krone, der er investeret, siger evalueringerne,
har givet et miljøafkast, der svarer til ti gange så meget, som hvis man havde lavet investeringer herhjemme. Vil fru Else Theill Sørensen ikke være med - Det Konservative Folkeparti har jo gode traditioner inden for miljøområdet, også for samarbejde med os andre - til at sige, at vi ikke vil se Danmark som et andenklasses medlem i nordisk sammenhæng i forhold til miljøudviklingsarbejdet?
Lars Christian Lilleholt (V), 2003-10-21:
Til hr. Morten Homann vil jeg sige, at finansieringen jo vil komme ved, at der flytter familier ud i områderne, eller i hvert fald har de muligheden for at flytte ud i områderne, hvilket er med til at øge beskatningsgrundlaget og dermed eliminere den udgift, som kommunerne vil have i kraft af det forhøjede kørselsfradrag. Så jeg er sikker på, at det her vil betyde, at kommunerne vil få en økonomisk gevinst, samtidig med at det er sådan, at 85 pct. af udgiften vil blive udlignet over de kommunale udligningsordninger.
Man kan i hvert fald sige, at der ikke længere vil være en økonomisk forhindring i, at en familie kunne vælge at flytte fra Århus til Mors, hvis man fandt, det kunne være tiltrækkende, således at det ikke er det forhold, at der er langt fra Mors til jobbet i Århus, der vil være en hindring for, at man flytter.
Så vil jeg sige til Enhedslisten, at det ikke er sikkert, at det her skaber arbejdspladser ude i områderne, men det betyder måske, at der er nogle af kommunerne, der vil kunne tiltrække arbejdskraft, ved at nogle flytter og bosætter sig eksempelvis på Langeland.
I Fyns Amtskreds, hvor Enhedslistens ordfører selv er valgt, har Langeland store problemer med at tiltrække arbejdskraft, med at tiltrække ressourcestærke familier, som betaler skat, som yder et bidrag til den kommunale økonomi.
Der kunne det jo godt være, at der var nogle forskere eller andre fra Syddansk Universitet, der kunne være tiltrukket af at flytte til Langeland og dermed bosætte sig i området, hvorefter det ikke vil være en økonomisk belastning at passe et job i eksempelvis Odense.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-10-21:
Det er mig altså komplet ubegribeligt, at regeringen disker op med det her forslag.
Det virker fuldstændig »goddag mand økseskaft«.
Jeg vil gerne spørge Venstre, om Venstre mener, at der kommer en eneste arbejdsplads ud af det her i udkantsområderne, for i de debatter, vi har haft om, hvordan man flytter arbejdspladser ud, har det jo været det, der har været fokus.
Vi har jo været enige om på tværs af partierne her i Folketinget, at det, der var behov for, var, at der kom lokale arbejdspladser.
Jeg vil gerne spørge Venstre, om Venstre stadig mener, det er i fokus, og i så fald på hvilken måde det her forslag bidrager til det.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-10-21:
Jeg citerer Venstres ordfører, som siger, at nu bliver der virkelig gjort noget for udkantskommunerne.
Det synes jeg faktisk siger alt om, hvor meget Venstre og hvor meget regeringen rent faktisk mener, der bør gøres for disse kommuner.
Det her flytter jo ikke noget som helst.
Det løser ikke et eneste af de grundlæggende problemer.
Når man så skriver i lovforslaget, at det, der er meningen med det her, er, at hvis man bor i Århus og har sit arbejde der, så skal man flytte til Mors eller Arden
Det står der rent faktisk, for så får man noget ud af det her lovforslag.
Jeg vil godt spørge Venstres ordfører, om ordføreren tror, at bare en eneste, der bor i Århus, vil flytte til Mors for at få et befordringsfradrag, der kan give 500 kr. mere om måneden?
Det synes jeg kunne være interessant at få oplyst.
Men det er faktisk det, der står i lovforslaget, at det drejer sig om.
Morten Homann (SF), 2003-10-21:
Jamen jeg synes jo, det er fantastisk, nærmest storslået af Venstres ordfører, at man vil hjælpe udkantskommunerne, men jeg vil spørge: Fodrer man ikke langt hen ad vejen hunden med dens egen hale?
Det er vel langt hen ad vejen udkantskommunerne selv, der kommer til at finansiere den skattenedsættelse, der ligger i det her forslag.
Så der er ikke megen hjælp at hente for udkantskommunerne, og den del, som udkantskommunerne så ikke betaler selv, den tager fra man de øvrige kommuner.
Fodrer man ikke på den måde bare hunden med dens egen hale, og er det ikke en fuldstændig gratis omgang for Venstre, når bare man lader kommunerne betale regningen?
Lars Christian Lilleholt (V), 2003-10-21:
Med det foreliggende forslag bliver der for alvor gjort noget for at hjælpe udkantsområderne i Danmark for at skabe et Danmark i lidt større balance end i dag.
Med forslaget får pendlere i udkantsområder forhøjet deres kørselsfradrag for såvel den såkaldte høje takst for kørsel over 100 km til arbejdet som kørsel mellem 24 og 100 km. Formålet med lovforslaget er at øge andelen af erhvervsaktive i udkantskommunerne ved at tilskynde dem til at flytte til disse kommuner og til at blive boende der, samtidig med at det bliver lettere for virksomhederne at trække på kvalificeret arbejdskraft fra udkantsområderne.
Der er ingen tvivl om andet, end at udgifterne til transport i dag afholder mange mennesker fra at bosætte sig i udkantskommunerne.
Man har simpelt hen ikke råd til det, også fordi det for en familie oftest kræver, at der er to biler til rådighed, hvis man vælger at bosætte sig i disse områder.
Et højere kørselsfradrag kombineret med, at man oftest i udkantsområderne kan få mere bolig for pengene og ofte også større naturoplevelser, vil betyde, at det i hvert fald ikke er udgifterne til transport, der forhindrer familier i at vælge en udkantskommune.
Disse kommuner har altså brug for, at der flytter erhvervsaktive skatteborgere til, der kan bidrage til at holde gang i kommunen.
For kommunerne, der er omfattet af ordningen, vil det forhøjede kørselsfradrag blive en gevinst.
Den umiddelbare negative virkning som konsekvens af det forhøjede fradrag vil blive modvirket dels af en forbedring af skattegrundlaget og dels af, at provenuet i videst mulige omfang udlignes over det kommunale udligningssystem. Venstre kan støtte det foreliggende lovforslag.
Svend Erik Hovmand (V), 2003-10-21:
Jeg kan gøre det kort ved at sige tak til ordførerne for en overvejende positiv modtagelse af forslaget.
Jeg er naturligvis meget villig til at gå ind i en konstruktiv dialog om de praktiske og konkrete spørgsmål, der måtte vise sig under udvalgsbehandlingen.
Betina Fredensborg Hoffmann (KRF), 2003-10-21:
I Kristeligt Folkeparti kan vi også se ret mange positive aspekter i det her forslag, men vi er dog også kritiske.
Ud over at der er et forholdsvis stort provenutab set med vores øjne, er det lidt problematisk, at der kun er sat fokus på økonomiske aspekter.
Der er hverken i det her forslag eller i andre forslag, der omhandler 24-timer-reglens bortfald, taget højde for de sundhedsmæssige konsekvenser, og der er stadig ingen forebyggende tiltag.
Derfor stiller vi os tøvende over for at kunne støtte det her forslag.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-10-21:
I Enhedslisten er vi modstandere af, at Danmark har ladet sig presse af EU til at ophæve 24-timers-reglen.
Vi mener, det burde være muligt for Danmark selv at bestemme, hvor store afgifterne skal være på forskellige varer, og det skal være muligt for os selv at gennemføre den grænsekontrol, vi mener er nødvendig for at opretholde afgiften.
Vi tror ikke meget på de beregninger, regeringen har fået foretaget af konsekvenserne af, at 24-timers-reglen bliver afskaffet, eller de beregninger, regeringen har foretaget af konsekvenserne af nedsættelsen af afgifterne på tobak og spiritus.
Til gengæld er vi fuldstændig overbeviste om, at de sundhedsmæssige konsekvenser af de afgiftslettelser vil være ganske alvorlige, og at det i det lange løb vil blive dyrt for det danske samfund.
Baggrunden for det her forslag er et ønske om at sikre, at der fremover kun importeres varer til eget forbrug.
Trods det, at Enhedslisten grundlæggende er modstandere af ophævelsen af 24-timers-reglen, så vil vi naturligvis gerne være med til at begrænse skadevirkninger heraf
, ligesom vi meget gerne medvirker til at skærpe kontrollen af, at der ikke sælges varer i Danmark, hvor der ikke er betalt den pålagte afgift.
Derfor er vi sådan set positive over for de fleste af elementerne i det her lovforslag, men vi mener også, at der vil være behov for flere ressourcer til det her område, hvis der skal gennemføres en effektiv kontrol, ligesom vi mener, at EU's regler om spiritus i mængder på op til 10 l i udgangspunktet skal opfattes som værende til eget forbrug.
Vi synes, at regeringen burde undersøge mulighederne for at få de regler skærpet.
Sammenblandingen mellem afskaffelsen af 24-timers-reglen og den såkaldte krig mod terror virker en smule mærkværdig på os, selv om vi selvfølgelig erkender, at der i begge tilfælde er tale om øget kontrol med transport af varer.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at Enhedslisten støtter initiativer, der kan stoppe transport og salg af våben og narkotika.
Vi synes imidlertid også, at det er vigtigt at sikre retssikkerheden, og at terrortruslen ikke skal bruges til at indføre helt urimelige tiltag.
Således er vi yderst betænkelige ved en række af de krav, USA nu helt ensidigt stiller til lande, som ønsker at eksportere varer til USA, hvor der bl.a. udstationeres amerikanske myndighedspersoner i de europæiske havne.
Et andet element i forslaget, som vi er bekymret over, er, om de krav til sikkerhedsforanstaltninger ved havneanlæg, som forslaget vil give staten mulighed for at stille, vil føre til, at store havneområder bliver lukket for offentligheden, og at omkostningerne ved det vil blive så store, at det vil ødelægge skibsfartens konkurrenceevne.
Det vil selvfølgelig både af miljømæssige og beskæftigelsesmæssige grunde være fuldstændig uacceptabelt.
Enhedslisten er altså grundlæggende positive over for størstedelen af elementerne i det her forslag, men vi vil i forbindelse med udvalgsbetænkningen stille en del kritiske spørgsmål i forlængelse af de her fremførte synspunkter.
Anders Samuelsen (RV), 2003-10-21:
Jeg skal også blot kort følge op og sige, at Det Radikale Venstre også kan støtte forslaget, som det ligger.
Morten Homann (SF), 2003-10-21:
Jamen i SF kan vi heller ikke se, at der er andet end fornuft
i at tilpasse Told og Skats arbejdsvilkår til de vilkår, der nu er, når 24-timers-reglen bortfalder her den 1. januar
Det kan være, at vi har nogle enkelte spørgsmål, som vi vil vende tilbage til under udvalgsarbejdet, men vi stiller os positive til forslaget.
Så bidrager det også til min glæde, at vi nu for første gang i de næsten 2 år, skatteministeren har været skatteminister, står over for et forslag, som ikke svækker kontrollen og laver nye huller og giver muligheder for at omgå skatte- og toldbetaling.
Så vi vil selvfølgelig gerne lykønske skatteministeren med, at det omsider er lykkedes at finde et sted, hvor man ikke vil lave et hul i skattelovgivningen.
Så med de bemærkninger vil vi gå positivt ind i udvalgsarbejdet.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-10-21:
Også i Det Konservative Folkeparti bakker vi naturligvis op om dette lovforslag, hvor Told og Skat får hjemmel til at gå efter de store syndere og bruge de yderligere ressourcer, der nu bliver tilgængelige efter 24-timers-reglens bortfald, på bl.a. at bekæmpe narko- og våbensmugling.
Så også i Det Konservative Folkeparti støtter vi forslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2003-10-21:
Jeg skal sige, at i Dansk Folkeparti slutter vi godt op omkring bortfaldet af 24-timers-reglen.
Vi er også indforstået med, at bortfaldet af den her 24-timers-regel øger behovet for, at Told og Skat kontrollerer, at der ikke er nogen, der medtager afgiftspligtige varer i et omfang, som i hvert fald ikke er til eget forbrug og derfor sker i erhvervsmæssigt øjemed.
Jeg skal blot i denne sammenhæng tilføje, at jeg vil opfordre Folketingets øvrige partier til endnu en gang at overveje Dansk Folkepartis idé om at lave en fast kontrol ved grænsen.
På den måde kan man eliminere de store muligheder for ulovlig og alt for stor import af afgiftspligtige varer, samtidig med at man begrænser muligheden for indsmugling af personer på ulovligt grundlag og også får sat en stopper for den fuldstændig fri tilstrømning af narkotika, der kan foregå med den nuværende grænsekontrol.
Det vil sige, man kunne slå tre fluer med ét smæk ved at lave en effektiv grænsekontrol.
Det er en forbedring af det nuværende forslag, men skulle det ikke gå igennem, vil jeg da alligevel sige, at Dansk Folkeparti kan støtte forslaget, sådan som det ligger nu.
Jacob Buksti (S), 2003-10-21:
Når nu Venstres ordfører så udmærket har gennemgået lovforslaget, skal jeg bare sige, at det er vi sådan set fuldstændig enige i. Så Socialdemokratiet kan tilslutte sig forslaget.
Morten Homann (SF), 2003-10-21:
Jeg kan ikke undgå at synes, at det er en lille smule komisk, at den måde, man skal styrke udkantsområderne på, er ved at lade folk flytte eksempelvis til Langeland og så bruge yderligere adskillige timer om dagen på transport, sådan at den tid, de tilbringer på Langeland, stort set kun lige er lang nok til udfylde selvangivelsen.
Jeg stiller mig meget tvivlende over for, om der er nogen skatteborgere, der vil hoppe på den limpind, men selv hvis der var, så er det altså det, der kom ud af det.
Jeg vil godt spørge Venstres ordfører: Når det så er 15 pct. af omkostningerne ved det her, som skal finansieres af udkantsområderne, så er det da at fodre hunden med dens egen hale.
Det er da at tage penge fra udkantskommunerne og give dem tilbage til dem igen og så sige, at man hjælper dem.
Vil Venstres ordfører ikke også svare på, hvordan i alverden det kan være, at de andre 85 pct. af udgifterne skal findes ved, at man lader de andre kommuner skære ned på deres daginstitutioner, deres skoler, deres kollektive trafik for at kunne finansiere det her.
Er det ikke bare en gratis omgang for regeringen at sende regningen videre til kommunerne?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-10-21:
Det eneste, jeg kan se, man i yderste konsekvens kan få ud af det her lovforslag, er sådan set mere miljøsvineri.
Med hensyn til at styrke randområderne kan jeg slet ikke se, hvordan det skulle gøre hverken fra eller til.
Selvfølgelig er der da ikke nogen borgere, der flytter fra et sted til et andet, fordi de kan få et befordringsfradrag, come on.
Måske der er vigtigere ting i folks liv, end om de kan få et befordringsfradrag. Så vil jeg sige, at jeg mener, at Venstre stiller det fuldstændig på hovedet.
Nu bliver der altså talt om, at der skal tiltrækkes arbejdskraft til randområderne.
Jeg er godt klar over, at det er tilfældet inden for nogle enkelte fagområder, men ellers vil jeg da nok sige - og det vil jeg høre om Venstre kan bekræfte - at det, der faktisk er det store problem i de fleste randområder i Danmark, er, at man ikke kan tiltrække investeringer, hverken offentlige eller private, med det resultat, at der ikke er nogen arbejdspladser, og dermed flytter folk.
Lars Christian Lilleholt (V), 2003-10-21:
Hr. Morten Homann opfatter det som komisk, at nogen vil flytte til Langeland eller til udkantsområderne, og han forestiller sig ikke, at nogen vil hoppe på den limpind.
Men jeg er ret sikker på, at der vil være familier, der vil bruge det her i hvert fald som en anledning til at overveje at bosætte sig i et af udkantsområderne.
Nu vil det ikke længere være økonomien, der er afgørende for, om man har råd til at bosætte sig i et udkantsområde, og jeg er også sikker på, at det vil betyde, at der i hvert fald er nogle familier, der vil vælge den løsning. Hr. Jens Peter Vernersen kommer igen ind på afstanden
mellem Mors og Århus, at man skal flytte ganske langt, for at der kommer en økonomisk gevinst ud af den her ordning
Hvis nogle familier finder, at den løsning ikke er rigtig, og man fortsat vil blive boende der, hvor man nu engang bor, så har familien jo fortsat en mulighed for at vælge den løsning. Det her er et konkret forslag til, hvordan vi kan være med til at underbygge en udvikling i udkantsområderne.
Det er svært at finde på gode tiltag, som kan være med til at sikre, at udkantskommunerne får mere vækst. Når man kigger på en oversigt over, hvordan indkomstgennemsnittet er hen over landet, hvordan beskatningsgrundlaget er, så falder det i øjnene, at der er en række kommuner især i udkantskommunerne - de 50, der er udpeget i lovforslaget her - som har et beskatningsgrundlag, der er ganske ringe.
Det vil vi gerne bidrage til at være med til at løse og afhjælpe, og det kan bl.a. løses ved, at nogle ressourcestærke familier flytter ud i udkantsområderne og bosætter sig der. Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil, som mener, at det er miljøsvineri: Jeg tror nu ikke, det bidrager meget til miljøsvineriet, at nogle enkelte eller nogle få hundrede mennesker bosætter sig i udkantsområderne, men jeg er sikker på, at det vil give de familier en mulighed, som de ikke har i dag, og den mulighed vil jeg gerne være med til at give de pågældende familier. Fru Pernille Rosenkrantz-Theil har ganske ret i, at det, der også er brug for i udkantsområderne, er, at man tiltrækker investeringer, og den del af sagen vil regeringen også gerne gøre en indsats for.