Eva Kjer Hansen (V), 2005-05-12:
Med dette forslag ønsker forslagsstillerne, at dansk folkepension skal kunne medtages til Grønland og Færøerne efter de samme regler, som gælder for at medtage folkepension til lande uden for EU eller EØS.
På baggrund af flere henvendelser fra en borger har jeg tidligere besvaret en række spørgsmål fra Folketinget om den gældende ordning vedrørende optjening og udbetaling af folkepension inden for rigsfællesskabet.
Det betyder, at Danmark efter regeringens opfattelse ikke ensidigt kan foretage de ændringer, som forslagsstillerne ønsker.
Den nuværende ordning sikrer, at alle borgere, der bor i en del af rigsfællesskabet, har samme ret til folkepension.
Hver del af rigsfællesskabet kan indrette pensionssystemet sådan, som det skønnes mest hensigtsmæssigt ud fra lokale ønsker og behov.
Pensionen vil så blive beregnet på baggrund af bopælstiden i alle dele af rigsfællesskabet.
Det er et simpelt og gennemskueligt system for den enkelte borger.
Forslagsstillerne ønsker, at flytning til Grønland eller Færøerne skal sidestilles med flytning til et land uden for EU eller EØS.
Forslaget vil imidlertid betyde, at det ikke er hele folkepensionen, der vil kunne tages med, og samtidig er der en række betingelser, der skal være opfyldt, for at man kan tage sin folkepension med til lande uden for EU eller EØS og Norden.
En dansker, der tager ophold i lande uden for EU eller EØS, kan kun medtage grundbeløbet og ikke pensionstillægget.
For en enlig pensionist betyder det, at man kun kan medtage cirka halvdelen af pensionen.
Grundbeløbet er på ca. 57.000 kr. om året.
Da det grønlandske pensionsbeløb er på 88.000 kr., vil en enlig pensionist uden supplerende indtægter, der flytter fra Danmark til Grønland, altså tabe ved en gennemførelse af det stillede forslag.
En yderligere betingelse for at kunne medtage sin pension til et land uden for EU eller EØS er, at man skal være dansk statsborger og have haft mindst 10 års bopæl i Danmark.
Hvis man allerede bor i udlandet på det tidspunkt, hvor man når folkepensionsalderen, kan man ikke få tilkendt og udbetalt dansk folkepension, medmindre man er dansk statsborger og har haft bopæl i Danmark i mindst 30 år.
En dansk statsborger, der har haft bopæl i Danmark i 25 år, men er flyttet til Grønland inden overgangen til folkepension, vil altså ikke efter forslaget kunne få ret til dansk pension, men vil heller ikke være berettiget til grønlandsk pension for denne periode.
Det skyldes, at forslaget sidestiller flytning til Grønland og Færøerne med flytning til et land uden for EU eller EØS, hvilket rent logisk må betyde, at det er de almindelige optjeningsregler, der skal gælde.
Det vil sige, at den danske pension kun kan beregnes på baggrund af bopælstiden i Danmark og ikke på baggrund af den samlede bopælstid i rigsfællesskabet.
Tilsvarende vil i givet fald skulle gælde ved opgørelsen af den grønlandske pension.
Det betyder, at de mange personer fra Grønland, der i en periode har ophold i Danmark, og de mange danskere, der i en periode har ophold i Grønland, vil skulle have beregnet og udbetalt en brøkpension fra henholdsvis Grønland og Danmark.
Dette vil klart være mere administrativt besværligt end den nuværende ordning, og alene den øgede administration vil derfor medføre ekstra udgifter for både Danmark, Grønland og Færøerne.
Forslaget har, så vidt jeg kan se, til hensigt at gavne de personer, der flytter mellem de forskellige dele af rigsfællesskabet, efter at de er tilkendt folkepension, men det er der meget få personer der gør.
Hvis forslaget gavner nogle, vil det således være ganske få, samtidig med at det for andre kan være en direkte ulempe.
Forslaget vil medføre øgede udgifter for både Danmark, Færøerne og Grønland, og det vil være mere administrativt besværligt både for mange borgere og for det offentlige.
I stedet for at gennemføre dette forslag vil jeg tage initiativ til, at kommunerne bliver informeret bedre om, hvilke regler der gælder for at modtage pension ved flytning fra Danmark til Grønland eller Færøerne.
Også fra grønlandsk side er det blevet rejst som et problem, at personer, der flytter fra Danmark til Grønland, ikke bliver tilstrækkelig vejledt om konsekvenserne af en sådan flytning.
Med henvisning til, at Danmark efter regeringens opfattelse ikke ensidigt kan gennemføre ændringer af den ordning, der gælder for rigsfællesskabet, og også de andre ulemper, som jeg har peget på, kan regeringen ikke anbefale beslutningsforslaget til vedtagelse.