Lotte Bundsgaard (S), 2000-12-08:
Vi skal nu behandle forslag til lov om forsvarets formål, opgaver og organisering og forslag til lov om hjemmeværnet.
Disse lovforslag skal sikre, at forsvaret passer til den tid, vi befinder os i.
Men hvad er det for en tid, vi befinder os i?
På alle mulige områder og især for forsvarets vedkommende bærer vor tid præg af, at den kolde krig er slut.
Usikkerheden for Danmark og resten af verden skyldes ikke længere militær oprustning mellem Øst og Vest.
De trusler, vi oplever som borgere og som nation, er ikke længere en tredje verdenskrig, en altødelæggende atomkrig og lignende.
Sikkerhedspolitisk er Danmark et smørhul, og som Forsvarskommissionen har udtrykt det, oplever vi en tryghed nærmest uden fortilfælde.
Fjender i traditionel forstand findes ikke længere, men det betyder selvfølgelig ikke, at vi bare kan ånde lettet op og læne os tilbage, for truslen mod vores sikkerhed findes stadig, selv om den har forandret karakter.
Truslen mod en fredelig og sikker udvikling kommer i dag fra nye problemer som miljøødelæggelser, flygtningestrømme og organiseret kriminalitet, og samtidig kan konflikter langt fra vore egne grænser indirekte true vores sikkerhed, ligesom manglende forståelse mellem de europæiske lande kan gøre det.
Vi har i Danmark i dag de bedste muligheder for at udmønte visionerne om et stabilt og et fredeligt Europa baseret på vore fælles værdier, hvis vi ellers formår at løse de problemer, der indirekte kan true vort land.
Det er derfor, det er så vigtigt, at vi samarbejder i Europa, at vi fortsætter vores hjælp til og samarbejde med de central- og østeuropæiske lande, og at vi fortsætter med at hjælpe verdens fattigste, så de ikke behøver at flygte tusindvis af kilometer for at få en ordentlig levestandard og tilværelse.
Når fred og sikkerhed skal sikres i dag, er det derfor ikke altid de militære midler, der falder først for, men det betyder ikke, at forsvaret er overflødigt.
Det betyder blot, at forsvaret ligesom truslerne mod sikkerheden skal forandres, og vi har nu en god mulighed for at flytte fokus fra de direkte trusler mod vores sikkerhed, altså betragte forsvar af vort territorium som hovedopgaven, til i højere grad at fokusere på de trusler, der indirekte truer freden og sikkerheden.
Det danske forsvar skal svare til nutidens og fremtidens behov, ikke til fortidens.
Vi ønsker på den ene side et forsvar, der kan forsvare os imod de trusler, vi står over for i dag, og på den anden side giver den nye sikkerhedspolitiske situation mulighed for besparelser inden for forsvaret.
Begge krav blev indfriet i forsvarsforliget.
I disse år forsætter vi en omfattende omstrukturering af dansk forsvar.
Der lægges mindre vægt på nærforsvaret, og i stedet bruges flere ressourcer på fortsat at øge vores kapacitet til at løse internationale opgaver.
viderefører vi den linje, der svarer til nutidens og fremtidens behov.
Ændringerne i forsvarets opgaver tager ligesom Forsvarskommissionen udgangspunkt i, at vi for det første fortsat skal være en aktiv del af NATO og sikre dansk territorium.
For det andet skal forsvaret gennem samarbejde og dialog med landene uden for NATO, især de øst- og centraleuropæiske lande, sikre en stabil og fredelig udvikling.
For det tredje skal forsvaret kunne bidrage til at løse konflikter gennem forebyggende, fredsskabende og humanitære operationer, og for det fjerde gives forsvarsministeren bemyndigelse til i samarbejde med andre ministre at fastsætte omfanget af de opgaver, forsvaret skal beskæftige sig med, det være sig fiskeriinspektion, eftersøgnings- og redningstjeneste.
Vi mener også, det er godt, at det bliver nedfældet i lovgivningen, at Forsvarets Efterretningstjeneste er underlagt og virker under ansvar over for forsvarsministeren.
Det ændrer ikke noget ved Forsvarets Efterretningstjenestes virke, men lovfæster blot den gældende praksis, hvilket vi i Socialdemokratiet kan tilslutte os.
I lovforslaget om hjemmeværnet slås det fast, at hjemmeværnet fortsat er en vigtig del af forsvaret.
Hjemmeværnet overtager nu flere prioriterede opgaver fra det øvrige forsvar, samtidig med at det bibeholder overvågnings- og bevogtningsopgaver.
Den nye 24-timers-regel bevirker, at ressourcerne afsættes til de aktive.
De fastansatte i hjemmeværnet vil nu kunne bruges i internationale opgaver på linje med ansatte i resten af forsvaret, og de frivillige i hjemmeværnet vil med baggrund i deres civile uddannelse få mulighed for at deltage i international tjeneste.
Endelig er vi i Socialdemokratiet glade for, at over 61.000 medlemmer af hjemmeværnet vil være med til at forsvare og bevare det danske demokrati i en given situation, og vi er glade for styrkelsen af Landsrådet og dermed styrkelsen af de frivilliges indflydelse. Alt i alt mener vi, at disse to lovforslag er et godt svar på de spørgsmål, som vores forsvar står over for i den moderne verden, og vi kan derfor tilslutte os begge forslag.