runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bertel Haarder (V), 2005-11-22:
Tak for den usædvanlig brede opbakning til dette lovforslag, som jo også skal ses i lyset af, at der har været nedsat et udvalg, hvor arbejdsmarkedets parter har bidraget særdeles positivt til forarbejdet.
Der har været forskellige spørgsmål, som jeg vil samle på følgende måde: Når det gælder om at sikre, at eleverne får de almene fag, kan man jo ikke få alting på en gang.
Der er et notorisk behov for et mere praktisk forløb for en del af eleverne, og derfor vil det være muligt at klemme de første 20 uger sammen til 2 eller 3 eller 5 uger.
Jeg kan sende eksempler på sådanne forløb til udvalget, hvis det ønskes.
Det betyder så, at man i disse uger får et intensivt forløb, og det gør man også i det efterfølgende hovedforløb.
Jeg tror, at vi kan være trygge ved, at det faglige niveau vil blive holdt, fordi slutmålene vil være de samme.
Det handler først og fremmest om en praktisk indgang til erhvervsuddannelserne.
Når så hr. Carsten Hansen og andre spørger, om vi kan være sikre på, at vi her imødekommer et behov, om vi kan være sikre på, at der ikke er nogen med forholdsvis gode boglige forudsætninger, måske endda nogle lidt ældre, som vil vælge denne praktiske vej, er svaret, at der i de kommende år efter alt at dømme bliver mangel på arbejdskraft.
Derfor skal vi ikke betragte antallet af job i virksomhederne som en konstant størrelse, og vi skal heller ikke betragte antallet af lære- og praktikpladser som en konstant størrelse.
Så hvis man ad denne vej får et bredere rekrutteringsgrundlag i den enkelte branche, er det ikke noget, vi skal være kede af.
Så sent som i sidste uge fik jeg brev fra snedkerbranchen, som bad om, om jeg ikke godt kunne sørge for, at skolerne også vil reklamere for de fag, som de ikke selv tilbyder, for ellers er der brancher rundtomkring i visse områder af landet, som vil få meget svært ved at rekruttere.
Se, det er jo en god nyhed at få i sådan et brev, og det er et signal om, at vi er på vej fra pladsmangel til elevmangel i flere og flere fag.
Jeg tror dog ikke, at det nye og det, der rykker noget, vil være, at en række personer med gode forudsætninger vil søge mesterlærevejen, for personer med gode forudsætninger og erfaring kan i forvejen få afkortet grundforløbet.
Det kan de i forvejen, så der er altså ikke så meget nyt i det.
Det nye er, at man kan komme som helt ung og skoletræt og slippe for at skulle gå lige fra den ene skole til den anden, og at det sikres, at virksomheden får god tid til at se eleven an, før han eller hun skal på skole i en længere periode.
Til sidst vil jeg sige tak til både embedsmændene og arbejdsmarkedets parter, som så konstruktivt har arbejdet med på, at vi skal have denne praktiske vej ind i erhvervsuddannelserne.
M019S12481321KAJE.FM Page 1292 Tuesday, January 31, 2006 1:20 PM
Majbrit Berlau (EL), 2005-11-22:
Jeg mener, det er rigtigt og fornuftigt, at de er der, og Enhedslisten har selvfølgelig støttet det, når sådanne er blevet etableret.
Men man kan sige, at når de ikke bliver brugt mere, er det enten, fordi, som ordføreren selv refererer til, mange måske er ukendte med, at de eksisterer, og dermed ikke bruger dem, eller også er det, fordi de sociale klausuler ikke er gode nok.
Jeg tror, ordføreren kan have ret i, at de ikke bliver brugt nok, fordi der ikke er kendskab til de her klausuler.
Men så er det jo en opgave for dem af os, som mener, at det er vigtige klausuler, at udbrede kendskabet til dem, men det påhviler selvfølgelig også regeringen at sikre kendskabet til, at sådanne klausuler eksisterer.
Jeg vil så også gå videre og sige, at såfremt man ikke kan levere de praktikpladser, der er behov for, har vi behov for at tage skridtet videre.
Og jeg synes, at udviklingen i øjeblikket kræver, at der bliver taget et ekstra skridt for at sikre praktikpladser.
Carsten Hansen (S), 2005-11-22:
Men fru Majbrit Berlau er vel enig med mig i, at det er en mulighed, der eksisterer, og at man i virkeligheden fra de offentlige myndigheders side burde stille langt stærkere krav, når man bygger, og når man udliciterer opgaver, om at bruge de sociale klausuler.
De er der i forvejen og er ikke, som andre går og tror, noget, man skal til at indføre, for de eksisterer allerede.
Majbrit Berlau (EL), 2005-11-22:
Først kan jeg bekræfte, at vi er bekymrede over, at der i dag står elever uden praktikpladser.
Det er en stærkt bekymrende udvikling, og vi mener, at regeringen og også det samlede Folketing har et ansvar for en sådan udvikling.
Men da det er flertallet, der bestemmer, har der jo ikke været mulighed for at stille krav om flere praktikpladser.
Så refererer hr. Carsten Hansen til de sociale kapitler, hvor man har mulighed for at oprette sådanne klausuler.
Det er selvfølgelig positivt, når det er skrevet ned på papir, men når det ikke etablerer de pladser, der er brug for, er det jo bare brandærgerligt, og så må man sige, at der skal tages nogle andre redskaber i brug.
Her er det, at vi går ind og foreslår, at der sættes meget skrappe krav op og eventuelt også krav i forbindelse med udliciteringer.
M019S12481321KAJE.FM Page 1291
Carsten Hansen (S), 2005-11-22:
Jeg vil spørge Enhedslistens ordfører, fru Majbrit Berlau, om ikke hun mener, at det er et voldsomt problem, at der står over 8.000 unge mennesker og venter på en praktikplads.
Det problem løser mesterlæreforslaget ikke efter vores overbevisning og vel heller ikke efter Enhedslistens mening.
Det andet, jeg vil spørge om, er, om fru Majbrit Berlau er klar over, at der faktisk findes sociale klausuler i dag, som bliver brugt, men ikke i fornødent omfang.
Man bruger dem f.eks. ved bygningsrenoveringer og andre steder.
Er Enhedslisten ikke er enig i, at det faktisk er en meget god mulighed, som vi skal søge at udbygge?
Det findes faktisk allerede i lovgivningen og er næsten vedtaget her i Folketinget.
Majbrit Berlau (EL), 2005-11-22:
Nu er vi i Enhedslisten af den opfattelse, at arbejdsmarkedet ikke er det, der skal være styrende for, hvordan mennesker skal leve deres liv, altså forstået på den måde, at selv om der mangler bagere eller ingeniører eller andet, så skal folk gudhjælpemig ikke tvinges ind i det.
Det er faktisk også den bekymring, vi rejser i forhold til det her forslag og det forslag, vi skal behandle næste gang.
Jeg kan da godt være bekymret for, at man tvinger unge piger af anden etnisk herkomst ind på SOSU-uddannelserne, netop fordi der er mangel på det område.
Den udvikling ville jeg være meget bekymret for.
Det er vores meget klare opfattelse, at hvis mennesker skal gennemføre en uddannelse, hvor kvaliteten er i orden, skal de være drevet af egen frie vilje og egen lyst og ikke af, hvad en socialrådgiver på en arbejdsformidling eller regeringens bud er på, hvilke job der nu skal besættes i erhvervslivet.
Bertel Haarder (V), 2005-11-22:
Jeg vil gøre opmærksom på, at skolerne jo er engagerede i disse mesterlæreforløb, og dernæst er det jo desværre sådan, at der i øjeblikket klages over, at skoleopholdene er for tynde – forstået sådan at det kniber med, at man under skoleopholdet kan få en fuld arbejdsdag og en fuld arbejdsuge.
Det nævner jeg for at illustrere, at der godt kan være plads til lidt mere intensive undervisningsforløb, uden at de unge bliver overanstrengte.
Anne Baastrup (SF), 2005-11-22:
Ministeren er jo i virkeligheden enig med mig i, at de undervisningstilbud, man giver mange steder på erhvervsskolerne, ikke er gode nok, al den stund ministeren kan sige, at i hovedforløbet oplever vi, at de unge, der starter på skolen, slet ikke har en fuld arbejdsdag, så derfor er det a piece of cake at putte nogle ekstra undervisningstimer ind til den gruppe.
Jeg synes faktisk, det er lidt beskæmmende, at undervisningsministeren er enig med mig.
Jeg troede, det bare var von-hören-sagen, og at ministeren var helt sikker på, at alt gik godt.
Det var i virkeligheden ikke det spørgsmål, jeg ville stille.
Jeg syntes bare, jeg var nødt til at konfrontere ministeren med hans egne ord, og så må vi jo ordne det bagefter, for vi skal jo i gang med en taxameterordning og i gang med at se på, at de unge generelt set skal have en ordentlig uddannelse.
Men ministeren kommenterede slet ikke det måske lidt filosofiske problem, jeg rejste, nemlig: Hvad er det for en pædagogik, der skal tilbydes disse unge, som kommer via mesterlæreperioden, som ikke har haft en ordentlig tilværelse i folkeskolen, og som nu skal mødes med unge, der er vant til at gå på teknisk skole – unge, der kender til dagligdagen og præcis ved, hvad det er for nogle ting, der forlanges?
Hvilke overvejelser har ministeren gjort sig om det?
Carina Christensen (KF), 2005-11-22:
Jeg kan sådan set gøre det meget kort, eftersom det her lovforslag ligger meget godt i tråd med det forslag om mesterlæren, som vi lige har drøftet.
Det her lovforslag sikrer, at der fra den 1. januar 2007 etableres to adgangsveje til social- og sundhedsuddannelserne og til den pædagogiske grunduddannelse, nemlig en praktisk adgangsvej og en skolevej.
Målet med forslaget er jo helt entydigt yderligere at styrke uddannelsesmulighederne for de praktisk orienterede unge, og vi forventer også, at vi med det her lovforslag bidrager til, at vi når målet om, at 95 pct. af alle unge skal gennemføre en ungdomsuddannelse i år 2015.
Det er et godt forslag, som Det Konservative Folkeparti kan støtte.
Søren Krarup (DF), 2005-11-22:
Det glæder mig at se det gode samarbejde på venstrefløjen, at SF på den måde kan bidrage til, at Socialdemokratiets ordfører får sin viden opfrisket.
Men jeg gentager kun, at det, sagen drejer sig om for mig, er at understrege, at de gamle har krav på, at de, der kommer for at hjælpe dem, er i stand til at tale med dem.
Det vil sige, jeg taler om dem, der kommer ud, og det er det, der interesserer mig i forbindelse med henvendelsen fra Fag og Arbejde i København.
Bjarne Laustsen (S), 2005-11-22:
Jo, men jeg bliver lidt i tvivl, om hr. Søren Krarup har læst høringssvaret fra FOA i København, for det handler udelukkende om at blive optaget og have dansk på et vist niveau
Det er ikke et spørgsmål om, hvad der kommer ud i den anden ende.
Jeg ved ikke, om hr. Søren Krarup er blevet så liberal, at det mål når vi nok.
Søren Krarup (DF), 2005-11-22:
Nej, det kommer jo ikke bag på mig, at hr. Bjarne Laustsen straks lægger den vanlige plade på grammofonen og taler om fremmedfjendskhed.
Det hører jo altså til den retorik, som hr. Bjarne Laustsen åbenbart elsker.
Forholdet er, at jeg ikke har talt om spørgsmål om at komme ind på uddannelsen, men jeg har talt om dem, der kommer ud af uddannelsen, at der er det helt afgørende, at de er i stand til at tale dansk med dem, de skal betjene.
Gamle og syge har krav på, at de kan tale med den, der kommer for at hjælpe dem, og derfor må man naturligvis i uddannelsen stille sådanne sproglige krav til dem med indvandrerbaggrund, at de er i stand til at tale med de gamle.
Med den prøve vil man være i stand til at tale med de gamle.
M019S12481321KAJE.FM Page 1298
Bjarne Laustsen (S), 2005-11-22:
Det kan jo ikke overraske ved sådan en førstebehandling af et lovforslag, at hr. Søren Krarup kommer ind på de her emner, der kan synes at være sådan lidt fremmedfjendske.
Det her er nu ikke det værste, vi har hørt fra hr. Søren Krarup i den her forbindelse.
Det er også nævnt i nogle af høringssvarene, at målgruppen ikke er særlig defineret i det her, men så kommer hr. Søren Krarup og siger, at det alligevel skal være sådan, at hvis man ikke taler dansk på det niveau, så skal man ikke kunne komme ind på uddannelsen.
Så er det gode spørgsmål: Hvis det her skal løse noget som helst, hvad har hr. Søren Krarup så tænkt sig at gøre ved det forhold, at der måske er nogle, der sådan lige er på kanten til at kunne klare det her godt nok?
Skal de så holdes ude af uddannelsen, eller hvad skal der ske med dem?
Søren Krarup (DF), 2005-11-22:
Dette lovforslag knytter sig til det netop behandlede om ny mesterlære, idet lovforslaget vil styrke en såkaldt praktikadgangsvej til socialog sundhedshjælperuddannelsen og den pædagogiske grunduddannelse.
Og vi er lige så velvillige over for dette lovforslag som over for det foregående.
Jeg må tilstå, at min viden på området er begrænset.
Jeg har kun haft sporadisk forbindelse med social- og sundhedshjælpere i mit tidligere embede, idet jeg dog altid har haft det bedste indtryk af dem, jeg mødte rundtomkring i hjemmene, venlige og hjælpsomme personer, som gjorde deres bedste for at lempe tilværelsen for de syge og gamle, de var tilkaldt til.
Det er naturligvis vigtigt, at dette niveau fastholdes, men vi kan ikke se, at en mere praktisk orienteret tilgang til uddannelsen skulle udgøre nogen fare for dette.
Tværtimod kan det formentlig kun betyde, at endnu flere får mulighed for at gøre gavn på dette område, altså også sådanne, som har håndelaget og viljen, men måske ikke modet til at starte på en skole.
Naturligvis vil også dette betyde, at mange med indvandrerbaggrund kan komme i gang.
Det hilser vi velkomment, idet vi dog vil understrege ministeriets kommentar om høringssvaret fra Fag og Arbejde i København, hvor der lægges vægt på, at ansøgerne taler et så godt dansk, at de gamle og syge kan forstå dem.
Det er efter vores mening meget vigtigt.
Det forekommer os derfor nødvendigt, at den bestemmelse i uddannelsesbekendtgørelsen understreges, at om fornødent må man kræve en prøve i Dansk 3 bestået.
Det er godt for de gamle og syge, men det er også godt for ansøgeren med indvandrerbaggrund, for det betyder, at mange årsager til irritation og misforhold ryddes af vejen.
Vist skal det være praktisk, men et ordentligt dansk har også med det praktiske at gøre.
Den sproglige og menneskelige kontakt er ikke det mindst betydningsfulde i denne sammenhæng.
Vi siger ja til lovforslaget, og vi håber, at det vil styrke social- og sundhedshjælperuddannelsen.
Bertel Haarder (V), 2005-11-22:
Sådan er det.
Bjarne Laustsen (S), 2005-11-22:
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge yderligere, om ikke det bare er retorik, at der kommer flere ind i sundhedssektoren på baggrund af det lovforslag her.
Hvoraf fremgår det?
Hvor har man den viden fra?
Altså, det er klart, at man kan have et ønske om, at der er flere, der kommer ind, fordi man nu får en praktisk adgangsvej til uddannelserne.
Muligheden eksisterer jo allerede i dag.
M019S12481321KAJE.FM
Page 1296
Troels Christensen (V), 2005-11-22:
Vi kommer med forslaget nu, fordi det netop er nu, vi ser, at vi har de udfordringer om at få flere i uddannelse.
Det her er jo et middel blandt mange, men vi tror virkelig på, at det, at vi får en ekstra indgang til at få flere i uddannelse i social- og uddannelsen, at vi får flere elever ind, vil være et godt middel til at komme videre.
Bjarne Laustsen (S), 2005-11-22:
Det var jo godt at høre, at Venstre støtter regeringens forslag.
Jeg går ud fra, at hr. Troels Christensen har læst høringssvarene.
Der er jo en række kritiske høringssvar, og jeg vil godt høre, hvad Venstres ordfører har tænkt sig at svare til det.
Bl.a. er der et meget kritisk fra Kommunernes Landsforening om, hvorfor man kommer med forslaget nu, når de øvrige styringsmekanismer ikke er på plads.
Det vil jeg godt høre Venstres svar på.
Troels Christensen (V), 2005-11-22:
Regeringsgrundlaget fra i år opstiller helt klare mål for, hvad vi skal nå: Andelen af unge, der gennemfører en ungdomsuddannelse, skal hæves fra niveauet i dag, hvor fire ud af fem unge får en ungdomsuddannelse, til mindst 85 pct. om 5 år og mindst 90 pct. om 10 år.
For at nå de nye mål er det afgørende, at vi får givet ungdomsuddannelserne det nødvendige løft også for at kunne klare fremtidens udfordringer.
Derfor er det en mærkesag for Venstre, at alle unge uanset deres baggrund får en uddannelse.
Lovforslaget her hjælper netop de praktisk orienterede unge på vej.
Forslaget opretter en praktikadgang til social- og sundhedsuddannelserne og til den pædagogiske grunduddannelse som supplement til den traditionelle faglige indgang.
Derved styrker lovforslaget netop mulighederne for også at give de mindre boglige elever en hjælpende hånd, et tiltag, som jeg håber kan samle bred støtte her i salen, ligesom der er bred enighed om at styrke de praktisk orienterede elever i udvalget om mesterlære, som regeringen nedsatte i februar med deltagelse fra arbejdsmarkedets parter.
Samtidig skaber lovforslaget et sammenhængende uddannelsesforløb på social- og sundhedsassistentuddannelsen.
Erfaringerne fra forsøgskommunerne viser nemlig, at en sammenhæng i uddannelsen er et væsentligt element i at få flere unge i gang på uddannelsen og få dem igennem hele uddannelsesforløbet.
Evalueringen har netop vist, at man tiltrækker flere målbevidste unge ved at samle forløbet.
Herved får vi fat i de unge, der ellers ikke ville være startet på uddannelsen, og som måske slet ikke ville være påbegyndt en uddannelse.
Vi får som bekendt om føje år mangel på social- og sundhedsassistenter.
Vi har det allerede mange steder på plejehjemmene.
Med den nye ordning her får vi jo en valgfrihed, og den valgfrihed er meget væsentlig for Venstre, man kan nemlig ude på stederne selv vælge, hvilke unge man vil ansætte.
De får krav på at få optaget lige præcis den elev, som de har tillid til og har et godt forhold til.
Jeg håber, at de mange gode elementer i forslaget vil samle bred støtte her i Tinget.
Venstre støtter forslaget.
Bertel Haarder (V), 2005-11-22:
Det er et rigtig godt spørgsmål, som der arbejdes intenst med på skolerne.
Det er noget, erhvervslivet meget gerne ser.
Jeg siger ikke, at erhvervsskolerne skal løse alle problemer i Danmark, men nu får de i hvert fald en bredere vifte af muligheder, og virksomhederne får bedre mulighed for at hjælpe sig selv til at få den arbejdskraft, de får brug for i fremtiden.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Søren Krarup (DF), 2005-11-22:
Jeg vil sige, at det, der sker i skolen, i undervisningsverdenen i øjeblikket, er, som jeg var inde på i min indledning, et restaureringsforsøg.
Jeg mener, at den danske folkeskole i den sidste menneskealder er blevet systematisk udhulet i forhold til det, der er dens opgave, nemlig kundskabsmeddelelse, undervisning.
Derfor er der tale om en ganske bevidst opprioritering af kundskabsmeddelelse, af en faglighed, der ikke ophæver fagene, men understreger, at det er fagene, fagligheden bygger på.
Det er dét, så vidt jeg har forstået det, den nuværende undervisningsminister har som sin opgave, og jeg kan kun sige, at vi støtter det helhjertet.
Vi har været meget, meget utilfredse med den udvikling, der har været i folkeskolen den sidste menneskealder.
Og vi er derfor ubetingede tilhængere af forsøget på at gengive folkeskolen den kvalitet, den havde, da vi andre gik i den.
Carina Christensen (KF), 2005-11-22:
Jeg tror ikke, man kan gøre op, hvor meget man lige nøjagtig kan få for de 10 mio. kr. Men for os handler det om at bruge ressourcerne målrettet og bedst muligt, og vi ønsker at samle ressourcerne og bruge dem på hele folkeskoleområdet, på alle klassetrin og på de flest mulige forskellige folkeskoler i hele landet for at indhøste det bredest mulige erfaringsgrundlag og se på de flest mulige forskellige skoler, hvad der virker, og hvad der ikke virker.
Det er en ny prioritering.
Kim Mortensen (S), 2005-11-22:
Jeg synes, at det, at Dansk Folkepartis ordfører i det mindste, inden han beslutter sig for det her, vil tage imod den invitation, der kom i dag på Uddannelsesudvalgets møde, i hvert fald kunne gøre, at han får et lidt bedre grundlag at læne sig op ad, end hvis han slet ikke kender noget til stedet og slet ikke har set det.
Så det synes jeg er et meget positivt signal.
Man kunne så stille det spørgsmål, hvis det så viser sig, at der er en saglig og faglig begrundelse for, at forsøgscenteret fortsat kan eksistere, om ikke det kunne være en overvejelse værd, at det skulle vægte mere end de fordomme, som ordføreren kunne have om 1964, hvor jeg ud fra personlige erfaringer kan sige, at der da også skete nogle gode ting.
M019S12481321KAJE.FM
Page 1307
Man kan jo glæde sig over, at undervisningsministeren mener, at vi snart skal have skiftet regering.
Vi har selv et bud på, at det kommer til at ske lidt før efter 10 år.
Det har vi da en forhåbning om.
Men det er selvfølgelig svært at gætte, og undervisningsministeren har jo ret så langt, at når først man har ødelagt noget, når man har nedlagt noget, så kan det selvfølgelig være svært at genopbygge det.
Det er jo også derfor, at vi står og er en lille smule betænkelige ved, at man på så spinkelt et grundlag, som det er tilfældet her, ønsker at nedlægge et forsøgscenter, som tilsyneladende fungerer godt.
Mit spørgsmål er sådan set, om det udelukkende er begrundet i regeringens oplæg til en ny og bedre folkeskole, at man ønsker at nedlægge centeret, eller om der også er ideologiske bevæggrunde til det.
Bertel Haarder (V), 2005-11-22:
Hvis der er givet løfter, så er det naturligvis beklageligt, hvis de løfter ikke er blevet efterlevet.
Det skal jeg ikke kunne sige.
Jeg tvivler på, at løfter er brudt, men hvis det er tilfældet, så er det naturligvis beklageligt.
Men det ændrer bare ikke ved præmisserne for det lovforslag, vi drøfter.
Carsten Hansen (S), 2005-11-22:
Jeg må sige, at undervisningsministeren jo plejer at svare på de spørgsmål, der bliver stillet.
Her får jeg en sludder for en sladder.
Er det ikke betænkeligt, at man ikke lever op til de løfter, der bliver givet – ja eller nej?
Det blev nemlig lovet af fru Ulla Tørnæs og regeringen, at man ville foretage en evaluering, og at man ville fastansætte en rektor, efter at partneren Dansk Folkeparti sprang i målet i 2003.
Og så kunne jeg jo stille et tillægsspørgsmål: Er der andre institutioner, centre for undervisning, andre pædagogiske institutioner, man agter at lukke uden at evaluere dem?
Bertel Haarder (V), 2005-11-22:
Jeg synes, at jeg i dag har givet en meget åben og ærlig, og jeg synes selv troværdig forklaring på, hvorfor regeringen mener, at tiden er løbet ud for dette center.
Der er simpelt hen sket så meget, og der er så mange nyskabelser rundtomkring i det danske skolelandskab, at der ikke længere er behov for et statsligt forsøgscenter.
Så enkelt er det.
Det er ingen kritik af centeret.
Jeg har oplæst formålet for centeret, jeg har sagt, at det har centeret efter alt at dømme levet op til på tilfredsstillende vis, men det ændrer ikke ved, at hvis hr. Carsten Hansen kunne komme i regering, så er jeg helt sikker på, at en sådan regering ikke ville genoprette Statens Pædagogiske Forsøgscenter.
Carsten Hansen (S), 2005-11-22:
Fru Majbrit Berlau spurgte ministeren, om det ikke var sådan, at ministeren følte, det var betænkeligt, at man i 2003 på given foranledning, dengang man jo først ville lukke og så ikke ville lukke – det er ligesom med et HTH-køkken, låger og skuffer, skuffer og låger – faktisk lovede, at man ville foretage en evaluering og fastansætte en rektor.
Finder ministeren ikke, det er betænkeligt, at Venstre og regeringen på denne måde løber fra sine løfter, og er ministeren ikke enig i, at havde der foreligget en evaluering, kunne vi have truffet et valg på en meget bedre og mere kvalificeret baggrund?
Bertel Haarder (V), 2005-11-22:
Jeg har ikke hørt nogen sige, at 10. klasse ikke må have tilknytning til folkeskolen, men den skal være starten på noget nyt i stedet for at være afslutningen på noget gammelt.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-11-22:
Nu har 10. klasse jo altid været en del af grundskolen i det her land.
Er ministeren slet ikke bekymret for, om der i forbindelse med, at man ikke vil have 10. klasse hørende ind under folkeskolen og slet ikke have den tilknyttet folkeskolen, vil være et stort problem i det for en lang række elever?
Bertel Haarder (V), 2005-11-22:
Fru Anne-Mette Winther Christiansen har jo ubestridelig ret i, at det er regeringens hensigt, at 10. klasse i stedet for at være afslutningen på folkeskolen skal være begyndelsen på en ungM019S12481321KAJE.FM Page 1316
Tuesday, January 31, 2006 1:20 PM domsuddannelse.
Jeg tror, at det var det, hun henviste til.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-11-22:
Jeg vil gerne spørge ministeren: Er en af grundene til at lukke SPF – og nu citerer jeg Venstres ordfører på det her forslag – at 10. klasse skal være et sted, der ikke er tilknyttet folkeskolen?
Jeg synes, det kunne være meget interessant at høre ministeren, om det er en af grundene til, at man ønsker at lukke SPF.