runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2001-02-01:
Jeg må indrømme, at jeg ikke kan finde hverken hoved eller hale på hr. Skaarups argumentation for visumpligt.
En dansk bankrøver tager til Finland og myrder to betjente - skal Finland så indføre visumpligt over for Danmark?
En franskmand tager til Danmark og begår et bankkup og nedskyder og dræber i den forbindelse en dansk betjent - skal vi så indføre visumpligt over for Frankrig?
Skal vi svare på den type kriminalitet ved at indføre visumpligt?
Er svaret, at vi skal have visumpligt over for alle lande?
Jeg kan betro hr. Peter Skaarup, at der er også mange folk fra Jylland, der kommer til København og laver kriminalitet.
Skal vi så ikke også have visumpligt for jyder, så de ikke kan komme herover og lave kriminalitet i København, og omvendt?
Det, hr. Skaarup siger, er
fuldstændig uden hoved og hale.
Et konkret spørgsmål til hr. Skaarup: Vil Dansk Folkeparti være med til at hæve straffen for hælerivirksomhed, så den kommer op i nærheden af den straf, der er for indbrud og tyveri? Eller er det at komme for tæt
Henrik Sass Larsen (S), 2001-02-01:
Jeg tror ikke, der er nogen, der er uenig i - det understregede jeg f.eks. også i min ordførertale - at det er dybt krænkende, at det bestemt ikke er nogen rar oplevelse heller ikke for eftertiden at få begået indbrudstyveri i sit eget hjem, men det, debatten var lidt inde omkring, var at spørge: Jamen hvornår er nok nok?
Vi har jo haft en lang debat ved tidligere lejligheder
om voldskriminalitet set i forhold til berigelseskriminalitet osv.
Hvor meget skal strafferammerne hæves, før det er nok?
Kan man bare blive ved derudad?
En af de ting, jeg bl.a. prøvede at understrege i min ordførertale, var, at vi jo ikke bare kan blive blive ved og ved og ved og ved med at hæve strafferammen.
På et eller andet tidspunkt må vi jo se på årsagerne, som jeg trods alt også hørte, Venstres ordfører var lidt inde på.
Det synes jeg er en god idé, så lad os gøre det.
Lad os koncentrere indsatsen omkring nogle af de ting fremfor at blive ved med at kigge på strafferammerne i disse forhold.
Det synes jeg ville være utrolig nyttigt.
Søren Søndergaard (EL), 2001-02-01:
Hvis det er det formål, Venstre ønsker at opnå, kunne man så forestille sig, at Venstre ville synes, at det var et fremskridt, hvis man nedsatte straffen og strafferammen for andre indbrud end dem, der foregår i private hjem for dermed klart at markere den forskel?
Karsten Nonbo (V), 2001-02-01:
Ja, det var den vej, jeg kunne forvente, at Enhedslisten ville gå.
Men er det muligt at komme længere ned, var jeg lige ved at sige.
Det er det vel ikke.
Det her lovforslag fra Det Konservative Folkeparti er jo netop, som jeg læser det, kun med hensyn til de private hjem, og det er vi for så vidt enige i.
Derfor er der vel også en grund til, at Det Konservative Folkeparti fremsætter det her netop kun gående på, at det er private hjem, det gælder.
Det er dér, jeg ser forskellen, og derfor kan man godt lave en selvstændig højere straf for det at begå indbrud i beboelse.
Søren Søndergaard (EL), 2001-02-01:
Jeg havde jo nok heller ikke regnet med, at Venstre ville sætte straffen ned for den type indbrud, som ikke foregår i private hjem.
Dermed er det jo ikke det, der er det centrale i argumentationen.
Det er den eneste konklusion, der er på det.
Vi skal bare have højere straf, og lur mig, lur mig, hvis vi på det her område laver højere straf for indbrud i private hjem, for jeg kan godt forstå den skillelinje.
Så vil der gå et år, eller der vil gå to, og så vil der komme et forslag fra Venstre eller De Konservative suppleret af Dansk Folkeparti, der vil sige, at det jo er helt urimeligt, at den tyveknægt, der gang på gang bryder ind hos en privat erhvervsdrivende, skal straffes mildere end den, der begår et indbrud i et privat hjem, og derfor skal straffen for det også hæves.
Dermed er konklusionen klar: Det er hævning på hævning på hævning i stedet for, som Socialdemokratiets ordfører også lagde op til, at diskutere, hvad årsagen er, og hvordan vi kan undgå det.
Henrik Sass Larsen (S), 2001-02-01:
Jeg vil også godt høre Venstres ordfører om det her med, om det nu virker med højere strafferammer.
Jeg prøvede at nævne i mit indlæg, at jeg tror, at en stor del af de her indbrudstyverier også i private hjem bliver begået af narkomaner.
Hvis nu man forestiller sig - og jeg tror faktisk, det er således - at en ganske stor del af de indbrud, der bliver begået, rent faktisk bliver begået af de her mennesker, har vi så løst det ved at hæve strafferammerne?
Altså ved at putte dem længere tid i fængsel?
Opnår vi ikke bare, at de stakkels mennesker derinde, som fortsat skal skaffe sig deres narko, får en forøget gæld af at sidde i fængsel, så når de kommer ud, skal de sætte ekstra fart på processen med at begå indbrudskriminalitet, for de skal jo have pengene et eller andet sted fra.
Derfor tænker jeg på, fremfor at man bare foreslår hårdere straffe, hårdere straffe, hårdere straffe, om det så ikke var bedre at anvende tiden til at prøve at sige: Hvad ligger der bag de ting?
Hvorfor begås der så mange indbrudstyverier?
Og kunne vi så ikke gøre noget f.eks. for at afhjælpe nogle af de her mennesker, som narkomanerne er?
Karsten Nonbo (V), 2001-02-01:
Jeg vil sige til hr. Henrik Sass Larsen, at selv om vi havde narkofrie fængsler, så sidder de inde så kort tid, at de ikke kan nå at blive afvænnet.
Er det ikke reelt det, der er problemet, at de bliver løsladt, før de bliver afruset?
Så det kan jo netop også være et argument for at holde dem inde så længe, at de kunne nå at blive afruset og behandlet.
Men det kræver jo som punkt 1, at vi har narkofrie fængsler, og det er en helt anden debat.
Anne Baastrup (SF), 2001-02-01:
Det var en lidt besynderlig ordførertale.
Dansk Folkepartis ordfører gik nu videre end Det Konservative Folkeparti, idet det ikke blot var forlængelse af straffen, nej, nej, det var forvaring, når det drejer sig om indbrudstyveri i private hjem.
Det synes jeg var interessant.
Dansk Folkeparti synes, det er o.k., at man aftager tyvekoster, og agter tilsyneladende overhovedet ikke at gå ind i den debat, men sviner i stedet for SF til.
Det synes jeg var fuldstændig uacceptabelt.
Dansk Folkeparti har ingen anden politik end hele tiden
at beskrive, hvordan østeuropæiske mennesker, og jeg ved ikke hvad, er meget, meget onde og slår folk ihjel.
Det her drejer sig om indbrudstyveri.
Hvad agter Dansk Folkeparti at gøre mod hæleri?
Og agter Dansk Folkeparti i øvrigt at sende folk i forvaring, når det drejer sig om indbrudstyveri?
Elisabeth Arnold (RV), 2001-02-01:
Jeg synes også, det var en særlig form for proportionsforvrængning, der greb hr. Peter Skaarup.
Alt det grimme, hr. Peter Skaarup sagde om folk af anden nationalitet end dansk, kunne få en til at tro, at hr. Peter Skaarup prøver at bilde befolkningen ind, at hvis bare man får holdt alle udlændinge ude af Danmark, så vil indbrudskriminaliteten forsvinde.
Er det rigtigt, hr. Peter Skaarup?
Er det ikke sådan, at det store, store, store flertal af de indbrudstyve, der bliver pågrebet i dag, og som sidder i fængslerne, og som bliver dømt, og som bliver sluppet ud igen efter et stykke tid, er ganske almindelige danskere, de er bare indbrudstyve?
Peter Skaarup (DF), 2001-02-01:
Ja, det er jo den sædvanlige sang, vi hører fra SF og Det Radikale Venstre.
Det kan blive træls at have akkurat den samme melodi på.
Men det er faktisk det samme, vi gentagne gange hører fra de to ordførere, fra SF og Det Radikale Venstre, som der er tale om her.
Og de to ordførere og andre er desværre medvirkende til, at vi ikke har et strammere retssystem, end vi har i dag, og derfor kan man håbe på, at der kommer nye boller på suppen efter et kommende folketingsvalg.
Jeg tror, at noget af det første, en anden regering vil tage fat i, er at stramme op på de her ting.
Og med hensyn til om folk skal sættes i forvaring, så kan jeg bare sige, som det glimrende er citeret her i forslaget fra politimesteren i Glostrup, Jørn Bro: »Man skal være en virkelig arg tyveknægt med en stribe indbrud og flere betingede domme bag sig, før der endelig falder en ubetinget dom på f.eks. tre måneders fængsel«.
En længere frihedsstraf vil ifølge politimesteren virke præventiv, ligesom den vil aflaste lokalsamfundet i den tid, den kriminelle afsoner sin straf.
Så selvfølgelig skal den kriminelle, når der er tale om så grov kriminalitet, som det skitseres her, sættes i forvaring.
Det er også med til at gøre, at han i hvert fald ikke i den periode, hvor han sidder inde, kan begå ny kriminalitet.
Og så peger jeg på en ekstra ting, som jeg mener er afgørende for, at vi kan komme det her til livs, og det er - uanset om fru Elisabeth Arnold kan lide det eller ej - indgreb over for de kriminelle bander, der kommer til os fra udlandet.
Vi ser desværre, at det er utrolig organiseret, og den form for kriminalitet er mere rå, fordi man er lidt ligeglad med, om man beskadiger andre personer, når man begår den form for kriminalitet.
Der mener jeg, at et afgørende punkt kunne være, at man, ligesom man indførte det over for Slovakiet, indførte visumpligt og sagde, at i en periode, i hvert fald indtil det går bedre, vil vi forlange, at man stiller med et visum for at kunne passere den danske grænse.
Men det er en afgørende forudsætning, hvis vi skal det her til livs.
Anne Baastrup (SF), 2001-02-01:
Når vi diskuterer retspolitik her fra Folketingets talerstol, er det altså meget, meget vigtigt, at vi har det samme sprogbrug, Sagen er den, at hr. Peter Skaarup forlanger, at indbrudstyve skal have tidsubestemte straffe.
Det er fuldstændig ude i hampen. Hvis vi skal begynde at diskutere den slags ting, så synes jeg altså, at man ... ja. Ønsker hr. Peter Skaarup tidsubestemte straffe, når det drejer sig om indbrudstyveri, ja eller nej?
Det er min opfattelse, at Dansk Folkeparti er fuldstændig ligeglad med hæleren, men som bekendt er hæleren lige så skyldig som stjæleren, og hvis der ikke var nogen hælere, hvis der ikke var nogen, der købte de varer, hvis der ikke var afsætning for dem, blev der ikke begået indbrud.
Så nemt
er det.
Men hvordan vil Dansk Folkeparti sikre, at vi ikke får hælerivirksomhed?
Hvilket svar har Dansk Folkeparti?
Intet!
Elisabeth Arnold (RV), 2001-02-01:
Jeg vil godt rette en enkelt misforståelse hos hr. Peter Skaarup.
Der er visumpligt for borgere i en lang, lang række af de tidligere SNG-lande, som i det forgangne år har hærget Danmark med kriminelle asylansøgere.
Der er indført visumpligt, men imidlertid er det bare ikke til at undgå, at de kommer ind.
Danmark har, jeg ved ikke hvor mange tusinde kilometer kystlinje, og hver eneste badebro er en ydre grænse, hvor enhver kan lægge til, og der er som bekendt ikke grænsevagter ved alle badebroer.
Peter Skaarup (DF), 2001-02-01:
Jeg ved ikke, om det er undgået fru Elisabeths Arnolds opmærksomhed, at i en række af de lande, som i øjeblikket søger optagelse i EU, har man ophævet visumpligten.
Jeg behøver bare at nævne Polen, Litauen, Tjekkiet som tre lande, hvorfra der kommer en del personer, som bliver beskyldt for at lave kriminalitet i Danmark.
Jeg ved, at justitsministeren har været til et møde, hvor det blev sagt, at det er et afgørende problem, særlig i forbindelse med de baltiske lande, at en del organiserede kriminelle flygter til Danmark, fordi der er gode ting at få fat i her.
Det er den minimumbeskyttelse, et land kan yde, hvis man er bange for, at der er folk udefra, som laver kriminalitet, når de kommer her til landet.
Så nævnte fru Anne Baastrup ordet forvaring.
Det kan godt være, at der findes en definition af ordet som en tidsubestemt straf, men det, jeg definerer det som, er fængsel
Det nævnes også af Jørn Bro i bemærkningerne til forslaget, hvor han meget klart siger, at hvis man afsondrer de mennesker - ikke tidsubestemt, men i kraft af en fængselsstraf på 3 måneder eller 6 måneder eller 1 år - er det noget, der virkelig batter, i stedet for at vi ser, at indbrudskriminalitet i dag meget ofte slet ikke straffes med fængsel.
Det er dér, vi skal sætte ind, og det er dét, jeg mener er det afgørende. Med hensyn til hælerne kan fru Anne Baastrup have nok så mange gode ideer om, at vi skal afskære afsætningsmulighederne for de varer.
Men det kan bare ikke lade sig gøre.
Vi kan jo ikke skærme hele verden af og sige, at nu er der ikke nogen muligheder for at aftage hælervarer her i landet.
Vi taler jo bl.a. om de kriminelle bander, der har udgangspunkt i Østeuropa, og Danmark har ikke nogen mulighed for at sige til de mennesker, der bor derovre, at de ikke skal modtage en bil eller et stereoanlæg eller et farvefjernsyn.
Vi kan jo se, at der er eksport af hælervarer
til de lande, og derfor er der også brug for, at vi kigger på visumpligten.
Helge Adam Møller (KF), 2001-02-01:
Nu vil jeg spare justitsministeren, der jo er en ældre mand, for at komme helt op i Folketingssalen og bare gøre opmærksom på, at høringssvarene står jeg med her i hånden.
De er omdelt i Grønlandsudvalget som bilag 1 til L 130 den 7. december år
Egil Møller (DF), 2001-02-01:
Dansk Folkeparti finder det naturligt, at Grønland er omfattet af samme lovbestemmelser, som gælder for Danmark og Færøerne i forhold til de forpligtelser, vi har som medlem af FN.
Det andet element i lovforslaget kan vi i Dansk Folkeparti ligeledes tilslutte os.
Her er der tale om nærmere angivne regler om adgang til og vilkår for færdsel i visse dele af Grønland.
Her foretages en tilsvarende regulering af færdslen i visse dele af Grønland, herunder på indlandsisen, i Nationalparken i Nordøstgrønland samt til og fra forsvarsområderne.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-02-01:
Jamen jeg skal sandelig beklage, hvis der er nogle papirer i sagen, som har forbigået min opmærksomhed.
Og jeg kan bare gentage, at så længe den sag ikke er afklaret og vi kan være sikre på, at Grønland faktisk er tryg ved det, som bliver vedtaget, må Enhedslisten forbeholde sig sin stilling.
Sandy Brinck (S), 2001-02-01:
Jeg føler mig foranlediget til at sige til hr. Helge Adam Møller, at jeg nævnte fem eksempler, og at det, jeg henviste til, var løsningen, var, at vi er konsekvente over for både kriminaliteten og kriminalitetens årsager.
Hvis man allerede nu - sådan kan man godt forstå hr. Helge Adam Møller - ville konkludere, at indsatsen ikke har virket, forstår jeg ganske simpelt hen ikke logikken i, at man så bare ønsker mere af samme skuffe.
Altså jeg synes ærlig talt, at det kunne være rart - nu er hr. Helge Adam Møller ikke den værste i den side af salen - hvis der var nogen, der ville være med til også at prøve at tænke nyt.
Men tilbage står, at vi gang på gang skal diskutere en øget strafferamme.
Det er svaret gang på gang.
Jeg må sige til hr. Helge Adam Møller: Løsningen er, at vi er konsekvente både over for kriminaliteten og kriminalitetens årsager.
Frank Jensen (S), 2001-02-01:
Jeg vil meget gerne kvittere over for den konservative forslagsstiller for en noget mere nuanceret, jeg synes også lidt mere afdæmpet svarrunde, vi fik på det beslutningsforslag, end den, vi havde just forinden.
Jeg synes også, at hr. Helge Adam Møller har ret i sine betragtninger over, at der må være en vis form for hensyntagen til personerne, hvis det er sådan, der er tale om den simple vold, hvis vi taler om den her form for vold, der finder sted ofte i forbindelse med, at unge mennesker er ude at feste og more sig, det kan være til en klassefest på en teknisk skole, handelsskole eller gymnasium, eller det kan være ude i restaurationslivet.
Det, der fik mig til at tage ordet, var bl.a. betragtningerne om den her simple vold, og hvis den antager en karakter af, at der altså er tale om en knyttet næve, at der er tale om en flækket læbe eller et flækket øjenbryn, hvor den pågældende skal en tur på skadestuen, så bevæger vi os altså meget hurtigt over i § 245.
Det er jo den virkelighed, som er ude i samfundet.
Det takseres i dag.
Der sker en skridning i retning af - jo også fremmet af den debat, vi har haft om voldskriminalitet her i huset igennem de seneste år - at vi ikke vil finde os i den her fysiske udfoldelse med skade for andre til følge.
Men vi skal bare være opmærksomme på, at det flyttes altså i opadgående retning i praksis ved anklagemyndighed og domstole. Hvis vi ikke vil det, hvis hr. Helge Adam Møller ikke vil - det var det jeg forstod hr. Helge Adam Møller ikke ville - være med til denne optrapning, hvor vi skal sætte de her unge mennesker i den her tilstand i fængsel, så er det i hvert fald ikke det her beslutningsforslag, der skal fremmes, vil jeg sige.
Så er det ikke den vej, vi skal gå.
Jeg var meget glad for den understregning, hr. Adam Møller gjorde, nemlig at i de her tilfælde
kunne sanktionen med rette og med den bedste virkning være samfundstjeneste. Det er et synspunkt, jeg deler.
Og så bør vi i hvert tilfælde ikke fremme beslutningsforslaget.
Vi ser jo altså, når vi kommer op i den grove vold, at vi har en ganske betragtelig udmåling af straffe.
Og hvis vi taler om de her i den nedre ende af § 245, som jeg medgiver at den her ville være, så kan man altså ende i fængsel i en 4-5 måneder første gang, altså ubetinget fængsel.
Og hvis der er tale om involvering af skadestue osv., så er vi altså oppe på noget i den retning, så vi skal fare med lempe.
Jeg mener, at hvor der er tale om, at det er et direkte formål for gerningsmanden, at ofret skal lide stor fysisk overlast - man bruger flasker, man bruger jernrør, man sparker løs, man kan se sit offer lide - dér er jeg helt enig i, at straffen må afspejle den gerning og gerningens indhold, og her er det, at regeringen gerne ser straffe, der også udmåles på et højere niveau, end de gjorde tidligere.
Og jeg er glad for at kunne sige, at det har domstolene også taget til sig, det har Højesteret tilkendegivet i kendelser så sent som i sommer.
Peter Skaarup (DF), 2001-02-01:
Det er jo situationen, at hver gang man kommer med en lille åbning fra hr. Helge Adam Møllers side, så vil det blive udnyttet af regeringen til at sige: Nå ja, men så behøver vi heller ikke det andet, så behøver vi ikke det forslag, som De Konservative har til behandling i dag, når det gælder om stramninger og højere strafferammer.
Derfor mener jeg, det er et fuldstændig forkert signal at sende, at vi skal være lempeligere i vores behandling af voldskriminalitet og voldsmænd.
Og så vil jeg også godt spørge hr. Helge Adam Møller, hvor hr. Helge Adam Møller forventer, at man skal kunne skabe alle de her nye samfundstjenestejob, for vi har i forvejen gjort det muligt, at spritbilister kan straffes med samfundstjeneste, og på den måde gjort, at kapacitetsproblemerne i fængslerne bliver lidt nemmere at håndtere, hvis der ellers ikke var så meget voldskriminalitet, som der er.
Hvor forventer hr. Helge Adam Møller at finde de job ude i samfundet?
Det er i forvejen meget, meget svært at finde job til samfundstjeneste.
Men det kan jo alligevel blive konsekvensen, hvis man åbner for det her.
Hvis man åbner for, at en del af de her grove voldstilfælde, eller måske ikke grove voldstilfælde, men voldstilfælde dømmes til samfundstjeneste, skal vi være opmærksomme på, at så er den unge ikke længere indespærret, så er den unge ude i samfundet og kan begå ny vold. En af grundene til, at vi indespærrer voldskriminelle, er jo også, at de i hvert fald i den periode, hvor de er inde og sidde, ikke begår ny vold. Og her er det vigtigt, at de signaler, vi sender, er meget entydige, nemlig at vi ikke accepterer den her personfarlige kriminalitet. Det kan godt være, at hr. Helge Adam Møller og andre har været på vej til at slå lidt igen eller slå først i en eller anden situation, det vil jeg ikke afvise, men vi skal her fra Folketingets side give nogle helt klare signaler om, at det ikke accepteres. Må jeg så ikke sige til hr. Helge Adam Møller, at mange af de tilfælde, vi taler om her, aldrig bliver anmeldt.
Skyggetallene, som man taler om, siger måske, at 9 ud af 10 tilfælde aldrig bliver anmeldt, og der falder aldrig nogen dom i sådan nogle situationer.
Så der er altså mulighed for at give nogle andre signaler, som justitsministeren ikke bruger til at åbne for en diskussion af det her, for der er jo ikke noget justitsministeren hellere vil end lave lidt mere slappe forhold på det her område.
Jann Sjursen (KRF), 2001-02-01:
Jamen den bemærkning skal så gå på, at jeg også godt vil kvittere for den åbning og for det, som hr. Helge Adam Møller sagde tidligere.
Jeg ved ikke, hvor langt vi vil gå fra Kristeligt Folkepartis side i den sammenhæng, men det, der er vigtigt for mig at understrege i den sammenhæng og i modsætning til det, hr. Peter Skaarup siger, er, at samfundstjeneste jo altså ikke er udtryk for, at samfundet accepterer det, som f.eks. en spritbilist har gjort, eller noget andet, overhelehovedet ikke.
Og det tror jeg heller ikke hr. Helge Adam Møller mener.
Det, som jeg synes er meget vigtigt at gøre sig klart i denne her diskussion, er, at samfundstjeneste er en sanktion, som måske i højere grad end så mange andre sanktioner er tilpasset ikke forbryderen som sådan, men er et udtryk for, at vi faktisk tager forbryderens situation ind i vores overvejelser med henblik på resocialisering, med henblik på at det ikke gentager sig.
Det var det, jeg fornemmede var ærindet i hr. Helge Adam Møllers indlæg tidligere, og det, som jeg sådan set syntes var en positiv nuancering også af Det Konservative Folkepartis synspunkter på det her område sådan mere generelt, og det føler jeg trang til at kvittere for.
Helge Adam Møller (KF), 2001-02-01:
Jamen hr. Sjursen har forstået det nøjagtig i den ånd, det
var sagt, og jeg er enig med hr. Jann Sjursen.
Samfundstjeneste er jo en sanktion, og det er en sanktion, som jeg også tror at Dansk Folkeparti har været med til at indføre på nogle områder.
Og det er da en sanktion, når man i 60 timer eksempelvis 10 timer hver uge 6 uger i træk skal lave noget samfundsgavnligt arbejde enten i weekenden eller om aftenen.
Og læg mærke til - det er til hr. Peter Skaarup - at jeg i det her tilfælde udtrykkeligt sagde, hvis det var første, og så sagde jeg »eneste gang«.
Og når jeg siger »eneste gang«, understreger det jo netop, at hvis vedkommende i et sådant tilfælde eksempelvis i stedet for fængsel fik 60 timers samfundstjeneste, og hvis han én gang til gjorde det samme, så var der ikke nogen kære mor, så havde han fået chancen, så måtte han altså i fængsel, og så skulle han endda efter det konservative forslag have 50 pct. mere, fordi det nu var et gentagelsestilfælde.
Det var ud fra denne betragtning: Lad folk få en chance, når det ikke er gået alvorligt ud over en anden, og når de begge to har været lidt involveret i det.
Jeg tror, at vi kan vinde noget ved det, men jeg er selvfølgelig helt åben for debatten.
Peter Skaarup (DF), 2001-02-01:
Dermed er vi jo kommet et skridt tilbage i stedet for et skridt frem, som hr. Helge Adam Møller gerne vil med det forslag, der er på dagsordenen i dag.
Men jeg vil godt spørge hr. Helge Adam Møller: Hvor er de praktiske muligheder for forslaget?
Vi har jo den situation i dag, at på grund af, at man netop har indført samfundstjeneste i en række forhold, hvor der ikke har været det før, er det meget svært at finde job til den form for samfundstjeneste.
Så er det, jeg spørger hr. Helge Adam Møller
: Hvor er det så, de samfundstjenestejob skal skaffes?
For jeg har svært ved at finde dem i øjeblikket, det må jeg sige.
Helge Adam Møller (KF), 2001-02-01:
Jamen det kunne jeg let finde.
Jeg tror, at sådan en ung gut, der indimellem har lidt for mange kræfter, ville have godt af at komme ind og gøre samfundstjeneste i 60 timer her i Folketinget hos en eller anden hærdebred tidligere soldat.
Jeg melder mig gerne.
Lad mig så lige sige til hr. Peter Skaarup, at det skam ikke er en helt ny lov, der skal til, for der er en række domme - ikke så mange, men der er et antal domme, og deriblandt mener jeg tre fra Højesteret, der inden for det gældende straffesystem har sager, der minder lidt om dem, jeg beskrev - hvor der er givet samfundstjeneste. Det synes jeg er rigtigt.
De har gjort det som undtagelse, og det er det, jeg siger: Den undtagelse ser jeg gerne fortsat og måske i lidt større omfang inden for den specielle gruppe.
Resten skal have mere.