runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sandy Brinck (S), 2004-11-17:
Først var der en miljøminister, som statsministeren nu for kort tid siden fortalte var lidt uheldig, havde en uheldig hånd og kom til at give sine nærmeste af den pulje penge, han skulle fordele.
Så kom der en socialminister, som havde en pulje på 100 mio. kr. til socialt belastede boligområder, og de landede pudsigt nok der, hvor socialministeren bor, og der, hvor socialministeren er valgt.
Jeg kan ikke forstå, at statsministeren har brugt dagen i dag på at sige, at det ikke handler om seriøs politik.
Der er ret meget politik i det her, vil jeg sige til statsministeren.
For det første, fordi det er skatteydernes penge, og for det andet, fordi ghettoområder og so cialt belastede boligområder faktisk er et alvorligt problem.
Og når en socialminister giver pengene til sine nærmeste, så er der områder, som har store problemer, som ikke kan få hjælp.
»Mener statsministeren, at socialministeren med sin embedsførelse lever op til statsministerens egne begreber om høj standard og moral?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-17:
Besvarelsen af det spørgsmål tror jeg afhænger ganske af, hvor nøjsom fuglen er.
Det, jeg kan konstatere, er, at som en direkte udløber af sagen bad jeg Finansministeriet om at udarbejde et nyt sæt retningslinjer for håndteringen af disse puljer.
Det er sket.
Som en udløber af Rigsrevisionens rapport har den nuværende miljøminister meddelt, at Miljøministeriet vil følge op på anbefalingerne.
Det er det, der er at sige om den sag.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jacob Buksti (S), 2004-11-17:
Ja, det vil jeg meget gerne, hr. formand.
Nu taler statsministeren meget om kalkuner og sådan nogle ting, og derfor vil jeg meget gerne stille statsministeren et spørgsmål.
I spørgetiden den 8. oktober 2003 i et svar på spørgsmål nr. S 8 understregede den daværende miljøminister om den her sag, vi diskuterer: »Sandheden i den her sag er: Der er intet i den, der er ikke fugls føde.«
Mener statsministeren også, at der ikke er fugls føde i denne sag, når han får læst alle citaterne, hvor man kan se, at det er sådan, at Rigsrevisionen kender behandlingen af de interne driftssager for utilfredsstillende, at Rigsrevisionens undersøgelse har vist, at Miljøministeriet ikke sikrer, at der blev orienteret bredt om muligheden for at opnå tilskud, og at i administrationen af midlerne sikrer ministeriet ikke, at de grundlæggende principper om åbenhed, gennemsigtighed og ligebehandling blev fulgt?
Mener statsministeren, at det dækker den tidligere miljøministers udsagn om, at der ikke var fugls føde på den her sag?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-17:
Som jeg allerede har sagt tidligere, så lader jeg fuldstændig socialdemokrater om at snakke moral – og med det hykleri, der er knyttet til det.
Lad mig bare gentage – for det er ikke muligt for mig at føje mere til, hvad jeg allerede har svaret – at miljøministeren jo klart har sagt, at der vil blive fulgt op på de anbefalinger, der er kommet fra Rigsrevisionen.
Og alle de steder, hvor Rigsrevisionen er kommet med anbefalinger om klargøring og præcisering af reglerne for tildeling af puljer, vil man følge de anbefalinger.
Der er ikke mere at føje til det.
Torben Hansen (S), 2004-11-17:
Nu har statsministeren via sine svar jo afsporet det, der egentlig var spørgsmålet her, men spørgsmålet handlede netop om høj standard og moral og begreberne deromkring.
Det vil vi selvfølgelig gerne have nu.
Mener statsministeren simpelt hen, at det er udtryk for høj standard og moral, at der er nogle ordførere, som sammen med ministeren – sådan som man må læse Rigsrevisionens rapport – på ministerens og ministeriets foranledning sætter sig ned og deler sukkerskålen først, inden almindelige borgere og almindelige organisationer overhovedet har en chance for at komme til fadet?
Mener statsministeren, for at vende tilbage til spørgsmålet i spørgetiden, at det er udtryk for høj standard og høj moral?
Mener statsministeren, at det er udtryk for høj standard og høj moral?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-17:
Det er korrekt, at Rigsrevisionen siger, at Miljøministeriets involvering i behandlingen af de tilskudsansøgninger, som havde relation til visse af forligspartiernes ordførere, var uheldig set ud fra et ligebehandlingssynspunkt, men det er også derfor, miljøministeren har sagt, at den praksis er ændret.
Thomas Adelskov (S), 2004-11-17:
Jeg har jo set, at det kan føre til meget, når man tager ministersager op.
Men i stedet for at diskutere min person synes jeg, at det, vi skal diskutere, er det spørgsmål, der er stillet, og statsministeren citerer simpelt hen forkert.
Man skal omgås citater meget varsomt og omhyggeligt, og statsministeren citerer forkert fra Rigsrevisionens rapport.
Der står under punkt 6: »Det er Rigsrevisionens samlede vurdering, at uanset at Miljøministeriet korrekt valgte at anvende en driftsbevilling fra Velfærdspuljen og overholdt bevillingsreglerne, sikrede ministeriet ikke, at de grundlæggende principper om åbenhed, gennemsigtighed og ligebehandling blev fulgt.«
Det er det korrekte citat, og derfor er der al mulig grund til, at statsministeren overvejer, om den minister bør sidde i en regering, hvor man er modstander af kammerateri og pamperi.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-17:
Rigsrevisionen har kritiseret visse forhold i forbindelse med fordeling af puljer.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, det er ikke engang nogen nyhed, og miljøministeren har meddelt, at Miljøministeriet vil indrette den fremtidige håndtering af de puljer fuldstændig efter Rigsrevisionens anbefalinger.
Der er ikke noget at føje til det.
Men Rigsrevisionen konstaterer også, at der i forbindelse med denne fordeling er valgt den rette bevillingstype, at bevillingsreglerne er overholdt, og at de godkendte projekter falder inden for kriterierne for tildeling af tilskud.
Rigsrevisionen siger i øvrigt også, at Skov- og Naturstyrelsens sagsbehandling af tilskudssagerne har været tilfredsstillende, og det synes jeg hr. Thomas Adelskov også skulle hæfte sig ved.
Må jeg så sige, at jeg har altså fulgt med i, hvad hr. Thomas Adelskov har bedrevet af politisk arbejde.
Jeg skal ikke sige, at jeg har et fuldt dækkende billede, men jeg kan i hvert fald konstatere ud fra onsdagsspørgetiden, at når jeg ser hr. Thomas Adelskov her i salen om onsdagen, er det altid i forbindelse med jagt på ministre.
Det er meget sjældent i forbindelse med seriøst politisk arbejde, og det er meget sjældent, det er i et forsøg på at præsentere nogle egentlige politiske sager.
Det konstaterer jeg bare.
Thomas Adelskov (S), 2004-11-17:
Statsministeren taler meget om kalkunjagt, men nu er det jo sådan set spørgetid, og der bliver stillet nogle spørgsmål til statsministeren om, hvordan statsministeren mener, ministre bør agere.
Nu er kalkuner jo prægtige dyr, der har det med at puste sig op, og når statsministeren selv sætter sig i kategori med kalkunerne, skal jeg ikke gøre mig til dommer over, om der er nogle af dem, der elsker disse prægtige dyr, som vil føle sig truffet over, at statsministeren sammenligner sig med en kalkun.
Det er uomtvisteligt, at statsministeren, især i sin grundlovstale i 2001, angreb den daværende regering for kammerateri, pamperi, magtmisbrug og foragt for Folketinget.
Synes statsministeren ikke, at den tidligere miljøminister har udvist nøjagtig det samme kammerateri og pamperi af værste skuffe, og bekymrer det ikke statsministeren?
Og giver det ikke statsministeren anledning til at overveje, om den minister overhovedet burde sidde i en regering, som har en statsminister, der har en så høj moral?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-17:
Det spørgsmål, hr. Keld Albrechtsen stiller her, viser jo netop, hvor udtalt en mangel på seriøsi tet der er i det, vi bruger tid på i Folketinget lige nu.
Hr. Keld Albrechtsen ved jo udmærket, hvordan det er, nemlig at når jeg har tillid til ministrene og deres embedsførelse, er de medlemmer af regeringen, og hvis jeg ikke har det, er de ikke medlemmer af regeringen.
Svaret er meget enkelt.
Det er da svært, så nærtagende hr. Keld Albrechtsen pludselig er blevet her denne onsdag eftermiddag.
Hr. Keld Albrechtsen optræder her onsdag efter onsdag, så man skulle da tro, at hr. Keld Albrechtsen var blevet hærdet med tiden.
Men sikke dog en nærtagenhed.
Jeg skældte såmænd ikke ud på hr. Keld Albrechtsen.
Jeg konstaterede bare et faktum, nemlig at hr. Keld Albrechtsen har meget svært ved at modstå fristelsen til at deltage i en god kalkunjagt.
Nu er der en god lejlighed her i eftermiddag til kalkunjagt på nogle ministre, og så blander hr. Keld Albrechtsen sig.
Det var ikke et angreb fra min side, det var bare en konstatering af en kendsgerning, og hr. Keld Albrechtsen har jo selv bekræftet, at det er sådan, det er.
Må jeg sige til hr. Keld Albrechtsen, at spørgsmålet om socialministeren kommer vi til under tredje akt af eftermiddagens kalkunjagt, så det vil jeg vente med at svare på.
Pernille Blach Hansen (S), 2004-11-17:
Det er da meget godt, at miljøministeren mener, hun har svaret.
Det er bare lidt vanskeligt at høre, for det er den samme sætning, ministeren gentager hele tiden.
Vi er selvfølgelig fuldt tilfredse med, at der nu bliver administreret i overensstemmelse med reglerne; det siger sig selv.
Vi havde bare ønsket, at det var sket hele tiden.
Det, vi beder ministeren om at forholde sig til, er selvfølgelig, hvad der skal foregå fremover, men det er også en vurdering af det, der er foregået i det system, ministeren nu har ansvaret for.
Jeg kan kun forstå ministerens svar sådan, at ministeren tager afstand fra det, der er foregået, og jeg vil bare gerne bede om en tilkendegivelse af det, hvor der bare bliver sagt ja eller nej.
Jacob Buksti (S), 2004-11-17:
Jamen jeg vil nu alligevel prøve.
Miljøministeren siger, at der administreres efter reglerne, og at der er gjort det i længere tid.
Men i Folketingets spørgetime den 21. oktober 2003 sagde statsministeren i et svar til hr. Keld Albrechtsen: »Hverken under den tidligere regering eller tidligere regeringer igen eller under denne regering
Det vil så altså sige, at når det er sådan, at man nu har lavet det om, erkender miljøministeren altså, at det er et politisk ansvar, at der har været administreret imod reglerne.
Kristian Jensen (V), 2004-11-17:
Dernæst er der det at sige til det, at den aftale, vi har lavet, jo er offentligt tilgængelig.
I slutningen af september måned satte forligspartierne sig sammen for at drøfte, hvorledes placeringen skal være, sådan at vi sikrer en geografisk balance.
Den aftale er offentligt tilgængelig og har været offentligt tilgængelig længe, og jeg er sikker på, at hr. Bjarne Laustsen faktisk også er bekendt med den.
Hvad angår de udtalelser, der har været, er det sådan, at vi har aftalt med hinanden i regeringen og blandt forligspartierne, at de eksisterende lokaler, der er i dag, skal tages i betragtning, når man ser på, hvad for en udvikling der skal ske, fra fusionen sker den 1. juli næste år, og til den endelig skal være på plads inden for en tidsramme på 2 til 4 år.
Når der spørges til, hvorvidt der kommer flere arbejdspladser til Nordjylland eller ej, kan vi endnu ikke svare på det.
Vi har nedsat en fusionsstyregruppe bestående af repræsentanter for kommunernes skatteforvaltninger, for Told og Skats regioner, for Told- og Skattestyrelsen og for departementet, som skal være med til at udforme den præcise opgaveplacering, herunder også, om nogle skattecentre, f.eks. skattecenteret i Hjørring, skal have særlige opgaver, der gør, at de skal have en større bemanding, end man rent matematisk kan regne sig frem til.
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-17:
Svaret var ikke overraskende, for jeg har både selv fået det, og ministeren har også været så venlig at udtale sig til Nordjyske om den her meget vigtige sag.
Det, der er interessant for nordjyderne at vide noget om og især i Vendsyssel, er, om der kommer flere arbejdspladser ved, at man slår tingene sammen.
Det vil jeg gerne have et svar på; det kan jeg ikke sådan lige umiddelbart læse ud af svaret.
Skatteministeren kender ikke noget til det.
Det vil sige, at det jo må være uvederhæftigt, når hr. Poul Nødgaard, som påstår, at han har deltaget i forhandlingerne – det ved jeg ikke om skatteministeren har en kommentar til – siger, at de eksisterende bygninger skal bruges.
Jeg synes, det må være sådan, at skatteministeren fortæller, hvad der står i den aftale, der er lavet.
Må vi se den?
For det kan da ikke passe, formodentlig ikke passe, at hr. Poul Nødgaard siger noget, der ikke passer.
Kristian Jensen (V), 2004-11-17:
Først to korte bemærkninger.
Den første bemærkning skal være, at det spørgsmål, som hr. Bjarne Laustsen har annonceret, har han allerede stillet og fået svar på skriftligt, men jeg skal gerne gentage svaret også mundtligt.
Det andet, nemlig det tilføjede spørgsmål om, hvorvidt hr. Jens Christian Larsen har udtalt sig om sine prioriteter på politikredsområdet, kan jeg ikke svare på.
Vi har ikke i forbindelse med kommunalreformen drøftet en kommende politikredsreform og eventuelle placeringer i politikredsene.
Vi har samlet set vurderet: De statslige arbejdspladser, der skal placeres i forbindelse med kommunalreformen, og som ligger inden for f.eks. beskæftigelsesministerens område, miljøministerens område, skatteministerens område og inden for sundhedsministerens område – hvorledes skal de placeres, sådan at vi får et Danmark i balance?
Der har vi fra Skatteministeriets side valgt 30 lokaliteter, og det er de 30 lokaliteter, som, når processen er gennemført, skal være de steder, hvor skattecentrene er, og der skal så være en borgerbetjening i de enkelte kommuner.
I den overgangsfase, der bliver fra det nuværende system, og indtil det nye er implementeret, skal vi tage hensyn til: Hvad er der for eksisterende bygninger, og hvad er der for lokaliteter, man har lejemål i?
Derfor vil der være en overgangsperiode, fra fusionen sker den 1. juli 2005, og indtil de egentlige fysiske placeringer af arbejdspladserne er sket inden for en årrække på 2 til 4 år.
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-17:
Jeg har tilladt mig at stille et spørgsmål til skatteministeren i dag vedrørende placeringen af de nye skattecentre.
Lad mig slå fast her med det samme, at det ikke er en krig imellem Hjørring og Frederikshavn.
Jeg er glad for hver eneste arbejdsplads, der kommer til Nordjylland, men jeg er bange for, at der ikke kommer flere i den her forbindelse; det, der sker, er bare, at man flytter nogle.
I den forbindelse og på baggrund af det forlig, der åbenbart er indgået mellem Dansk Folkeparti og regeringen, udtaler hr. Poul Nødgaard til Nordjyske, at de eksisterende bygninger skal bruges, og at folk skal være placeret i dem.
Det betyder på godt dansk – hvis Dansk Folkeparti har ret – at de folk, der er ansat ved skattecenteret i Frederikshavn, skal blive der, og så skal ledelsen sidde i Hjørring.
Jeg vil gerne have at vide, om det er korrekt.
Samtidig påstår Venstres hr. Jens Christian Larsen, at når man flytter arbejdspladser fra Frederikshavn til Hjørring, ja, så er det rimeligt, at Frederikshavn får det nye politicenter.
»Hvad betyder det, når Dansk Folkepartis kommunalordfører, Poul Nødgaard, i forbindelse med udmøntningsplanen vedrørende skatteområdet udtaler, at eksisterende bygninger på Toldog Skats område fortsat skal bruges, idet der navnlig sigtes på Frederikshavn og Hjørring?«
Kristian Jensen (V), 2004-11-17:
Jeg synes også, at de regler, der er blevet vedtaget, er for stive og for bureaukratiske at ændre på, bl.a. fordi de er vedtaget i et system, der er underlagt EU's statsstøtteregler, og dermed skal der ved de ændringer, vi skal gennemføre, spørges efter tilladelse jævnfør EU's statsstøtteregler.
Vi har behov for at få dem ændret, at få dem lavet om, få dem gjort forståelige, for det her er ikke det eneste eksempel på, at der er produktioner, der har udviklet sig, eller som er opstået, efter at listen blev udformet.
F.eks. er der i dag en dansk virksomhed, der producerer katalysatorer til biler, som vil være med til at forbedre bilers miljøværdi ganske betragteligt, men som desværre ikke er inden for reglerne og derfor ikke kan lave en relativt værdiskabende og miljørigtig produktion i Danmark på grund af reglerne.
Derfor har vi behov for at få lavet dem om.
Jeg må sige, at jeg gerne så, at det her blev lavet om næste år eller i 2006.
Jeg er bare nødt til at sige: Det er så kompliceret at lave det her regelsæt om, at jeg ikke tør stille virksomhederne i udsigt, at vi kan have noget klar før i 2007.
Og jeg vil hellere overraske positivt ved så at komme frem med noget tidligere, hvis det kan lade sig gøre, end skuffe negativt ved at love en tidligere dato, der så bliver overskredet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-17:
Det, jeg kan forstå på det hele, er, at ministeren erkender, at der er et problem og også nok vil se på det.
Det, der undrer mig, og det, man kan spekulere over, er, at der, dengang loven blev lavet – jeg tror, det var under den tidligere regering, det her blev lavet – måske bare ikke var nogen, der spekulerede over, at vi her i landet havde en produktion af akvariefisk, af tropefisk.
Det er måske det, der er problemet.
Spørgsmålet er her, om det ikke bare er et lille forslag til ændring af den gældende lov, vi skal have, hvor der står, at der for akvariefisk gælder de samme regler som for de andre fisk.
Det kan undre mig, at det skal vente til 2007-2008.
Så har vi måske mistet den eneste produktion af akvariefisk her i landet.
Kristian Jensen (V), 2004-11-17:
I de CO2-regler, vi har i dag, er der en lang række processer, der er opført på en liste, som berettiger til, at virksomhederne får refunderet afgiften eller får lavere afgift.
De virksomheder eller den produktion, der ikke er på listen, står så til at betale en højere afgift, og det er svært helt entydigt at begrunde for hver enkelt sag hvorfor.
Jeg synes, der er grundlag for at lave vores CO2-afgiftregler grundlæggende om.
De eksempler, hr. Bent Bøgsted rejser, er jo eksempler, som man har meget, meget svært ved præcis at placere i den ene eller den anden kategori, og det kan være svært at forstå, hvorfor de skal i forskellige kategorier.
Jeg har også selv svært ved præcis at sige, hvorfor Landsskatteretten er kommet frem til lige præcis denne her kendelse, da det her er meget komplicerede regler.
Det er netop derfor, vi har nedsat udvalget: for at sikre, at vi kan få nogle mere forståelige og enkle CO2-afgiftsregler, som kan give os et bedre grundlag for vores virksomheder, hvad enten de laver akvarieplanter eller akvariefisk.
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-17:
Nu håber jeg, at skatteministeren er enig med mig i, at det at yngle akvariefisk, der kræver en temperatur på 28-32 grader, er en proces i det, der gør, at man får akvariefisk, som man så kan sælge til eksport.
I den forbindelse skal vi også have for øje, at der her er tale om recirkuleringsanlæg, som der også er ved ørreder, som der også er ved ål, og som der også er ved pighvar, der også bliver opdrættet i gamle staldanlæg rundtomkring.
De er fritaget for den her mineralolieafgift, og det, der kan undre, er, at de, der opdrætter akvariefisk, hvor det er endnu mere betinget, at temperaturen er den rigtige i vandet, skal betale.
Spisefisk kan man godt få afgiften tilbage for, men for akvariefisk, der sælges til eksport og til akvarier rundtomkring, kan man ikke.
Det er totalt misvisende.
Kristian Jensen (V), 2004-11-17:
Jeg er meget glad for, at hr. Bent Bøgsted rejser sagen her, for det giver et lysende eksempel på, hvor komplicerede og indimellem umiddelbart tåbelige – undskyld udtrykket – CO2-reglerne er i dag.
Jeg tror på, at langt de fleste har svært ved at forstå: Hvad er forskellen på den energi, man bruger til at lave varme til at producere akvarieplanterne, og den energi, man bruger på at lave varme til at opdrætte akvariefiskene?
Men jeg må bare sige, at Landsskatteretten, som er den domstol, der dømmer i skattesager, har fundet frem til en afgørelse, der siger, at der ikke er hjemmel i energiafgiftsloven til at betegne opvarmning af vand og bygninger til opdræt af akvariefisk som procesenergi og dermed give dem en lavere afgift.
Det er derfor, jeg har nedsat et udvalg, der skal kigge hele CO2-afgiftsområdet igennem for at give os nogle klare og mere forståelige regler, som ikke, som det er i dag, i så høj grad er bundet op på EU's statsstøtteregler, der sætter meget snævre grænser for, hvad vi kan og må ændre inden for det gældende regelsæt.
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-17:
Det kan jeg godt forstå at ministeren udtaler.
Men det, der så kan undre os, er, når man sammenligner akvariefisk med andre fiskeopdræt i forbindelse med mineralolieafgiften.
Der er noget, der ikke hænger sammen her, og det er totalt misvisende, for den varme, der bruges, er til procesformål, som ministeren også har beskrevet, og det er vigtigt med den varme, for man kan ikke få akvariefisk til at yngle, uden at det er en del af processen.
Kristian Jensen (V), 2004-11-17:
Først må jeg skuffe hr. Bent Bøgsted med, at afgiftsreglerne ikke rummer mulighed for at lempe for trængte virksomheder, uanset hvor værdigt trængende virksomhederne måtte være.
Desværre sætter EU-traktatens bestemmelser om statsstøtte nogle snævre grænser for de afgiftslempelser, som kan tildeles enkelte virksomheder.
Hvis energiafgifterne skal lempes, skal det være generelle lempelser, som kommer alle virksomheder med tilsvarende afgiftsforhold til gode.
Og det er så heldigvis også regeringens politik, at det skal ske.
Der ligger en række problemer omkring energiafgifterne.
De er nemlig for høje, de er for komplicerede, og der er en lang række samspilsproblemer over til CO2-kvote-systemet, og det er de her samspilsproblemer, og det er den her kompleksitet og den grad af komplekse regler på CO2-området, der gør, at vi løber ind i nogle groteske situationer som den, vi har nu, hvor varme brugt til at producere akvariefisk har én afgiftstype og var me brugt til at producere akvarieplanter har en anden og langt lavere afgiftstype.
Det skyldes de meget komplekse CO2-regler, og jeg må sige, at regelsystemerne ikke levner mulighed for, at jeg kan ændre på reglerne for nærværende.
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-17:
Det her er en fortsættelse af et § 20-spørgsmål til skatteministeren om akvariefisk, og jeg er sikker på, at ministeren har sat sig ind i det.
Det, der er problemet her, er jo netop, at vi får et undvigende svar fra ministeren, der går på, at det er erkendt, at der er nogle problemer, men at der bliver arbejdet på det.
Det indgår i et kommissorium for den arbejdsgruppe, der skal forberede ændringer af systemet – ifølge fuldmægtig i Skatteministeriet Peter Heller.
Ministeren har tidligere udtalt, at han lægger vægt på, at afgiftssystemet bliver enkelt at administrere.
Det er for mig rystende at se, at en eksportvirksomhed, der har mulighed for at udvide, bliver bremset af ministeriet.
Ulla Tørnæs (V), 2004-11-17:
Jamen det er jeg glad for.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jette Bergenholz Bautrup (S), 2004-11-17:
Jeg ønskede heller ikke, at ministeren skulle give det endelige svar.
Mit ønske var at høre, om ministeren havde nogle overvejelser i forhold til § 7-udvalgets arbejde.
Men jeg vil sige, at i det øjeblik de 61, som nu står og mangler en praktikplads, får en praktikplads, og det kan jeg forstå at de gør, og i det øjeblik man fremover gør det således, at det bliver en fuld uddannelse, så er jeg meget tilfreds.