Mogens Andreasen (LH), 2000-10-05:
Jeg skal indlede med at sige, at der er mange visioner i den åbningstale, statsministeren holdt, og jeg mener, at der er mange positive ting i det oplæg, der kom fra statsministeren.
Men jeg tror også, det er nødvendigt, at regeringen nu er opmærksom, når vi ser tilbage på det, der skete sidste torsdag, hvor befolkningens flertal sagde nej til euroen.
Vi må jo sige, at her har vi set, at de gule lamper lyser.
Jeg er sikker på, at statsministeren har opfattet det signal, og jeg er sikker på, at regeringen er opmærksom på, at man ikke bare kan køre toget videre uden at lytte til, hvad man mener ude i landet. Som jeg sagde, mener jeg, der er forslag i finansloven, som er positive.
Men der er nogle områder, som vi ikke synes om.
Når man f.eks. lægger op til fra statsministerens side, at 100.000 ledige kommer i arbejde de næste 10 år,
må man selvfølgelig sætte spørgsmålstegn ved, om udvidelse af G-dagene, hvor virksomhederne skal betale til en fyret eller hjemsendt medarbejder, fra 2 til 5, er særlig gennemtænkt af regeringen, for det vil koste virksomhederne 100-150 mio. kr. Hvis man virkelig ønsker, at virksomhederne skal investere i nye arbejdspladser, må de nye afgifter og nedskæringer, som regeringen vil pålægge virksomhederne, tages af bordet. Vi har også set, at Dansk Arbejdsgiverforening har protesteret kraftigt imod de nye afgiftsforhøjelser.
I finanslovforslaget for 2001 indgår yderligere en nedsættelse af ATP-kompensationen til private virksomheder sammen med ændringer af finansieringen og administrationen af kompensationsordningen.
Hvis Danmark fortsat skal tjene penge, hvis virksomhederne skal kunne oprette nye arbejdspladser, så både de ledige og folk med nedsat arbejdsevne kan komme i arbejde, hvis vi skal bevare velfærdssamfundet, hvis sygehusene skal fungere optimalt, hvis folkepensionen og ældreplejen skal gøres bedre, osv. osv., er det nødvendigt, at man ikke stadig lægger flere afgifter på virksomhederne. Statsministeren annoncerede i sin åbningstale ændringer
i arbejdsanvisningen
, således at a-kasserne kan overtage en del af dette område.
Jeg mener, regeringen bør tage skridtet fuldt ud og privatisere arbejdsformidlingen, som har vist sig ikke at fungere tilfredsstillende, siden den blev oprettet.
Det har været et område, hvor man simpelt hen har jaget de ledige rundt på det ene kursus efter det andet, uden at det har skaffet dem det arbejde, de alle har ønsket.
Det synes vi regeringen skal tænke lidt over, og hvis man skal gøre noget på det område, mener jeg, at private bureauer kan gøre det lige så godt sammen med a-kasserne, som arbejdsformidlingen gør det i dag.
Statsministeren berørte også i sin redegørelse den indsats, der skal gøres for at få flygtninge og indvandrere integreret på det danske arbejdsmarked.
Det er da rimeligt, at vi forsøger at få alle de kræfter, der kan komme ind på arbejdsmarkedet, ud at bestille noget, men betingelsen er jo, at de ikke bare læner sig tilbage i stolen i tilfredshed med den offentlige forsørgelse og afventer, at det danske samfund løser deres problemer.
De må selv gøre en indsats og samtidig pålægges strammere forpligtelser.
En række af de lovforslag, som regeringen fremlægger i den nye samling, indeholder positive elementer, som jeg sagde før, og finanslovforhandlingerne, som nu går i gang, bliver spændende.
Vi kan sige, at finansloven er en fornuftig finanslov, men vi kan også sige, at der må komme nogle ændringer i den, bl.a. vedrørende afgifterne til virksomhederne.
Vi mener, at de skal fjernes fra finansloven, og at der må findes andre veje til at skaffe de midler, der skal til, for at vi kan få tingene til at fungere, og velfærdssamfundet kan fortsætte. Jeg vil nu ganske kort vende mig imod trafikområdet.
I redegørelsen tales der i hovedsagen alene om den kollektive trafik i hovedstadsområdet.
Jeg mener, at der er to områder tæt ved København, hvor der er en stor belastning, og det er Sydmotorvejen og Holbækmotorvejen, som hver eneste dag er belastet både morgen og aften i en sådan grad, at bilisterne ikke er i stand til at færdes på dem fra kl. 6 til over kl. 9 om morgenen.
Det er ikke rimeligt, og det bliver simpelt hen nødvendigt at udvide de veje.
Der er helt klart et behov for at se på fremtiden for Storebælts- og Øresundsbroen.
Hvad sker der, når Femer Bælt-broen står færdig?
Jeg mener, at trafikministeren nøje skal overveje en genforhandling med bropartierne, og jeg mener, der er behov for at indføre en motorvejsbetaling for både danske og udenlandske biler til finansiering af tilbagebetalingen af de eksisterende broer inden for 10-15 år samtidig med en nedsættelse af registrerings- og vægtafgifterne.
De foreløbige beregninger, jeg har fået foretaget, viser, at en motorvejsafgift på 600-700 kr. for danske og udenlandske personbiler sammen med afgifter for lastbiler kan indbringe staten omkring 15 mia. kr. om året.
Det mener jeg er et klækkeligt beløb og et godt provenu, som kan hjælpe med til, at vi både får vedligeholdt motorvejene, får betalt broerne og også bliver i stand til at sænke nogle afgifter.
Det vil være en økonomisk fordel for brugerne, som efter betaling af motorvejsafgiften kan køre gratis over Storebælts- og Øresundsbroen.
En sådan afgift vil også administrativt være let at håndtere, hvis ordningen baseres på samme system, som anvendes i Schweiz, hvor man betaler for en mærkat, der sættes fast indvendig på frontruden og er gældende for 1 år. Jeg mener helt sikkert, der er baggrund for, at vi tager fat på nogle af de problemer, og det, der ligger tilbage, er, at der med denne finanslov nødvendigvis må tages højde for, at virksomhederne ikke kan tåle flere afgifter.