runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2005-03-16:
Nu forstod jeg, at det nærmest var en fejl, at ordet fri var gledet ud.
Det kan man godt undre sig over, da det også blev debatteret før valget, at der var lavet sådan en fejl.
Men forstod jeg ordføreren fra Venstre korrekt, derhen at der vil komme et ændringsforslag fra indenrigsministeren, sådan at vi igen får indført i loven og ikke bare i et brev, at der er fri adgang til sygehusbehandling i Danmark?
Det vil jeg da gerne have et svar på.
Så er der den anden paragraf, hvor jeg gerne vil have et svar fra ministeren.
Det har mere med den lov om regionerne at gøre, der blev diskuteret i går, men da regionerne mest har med sundhed at gøre, vil jeg gerne høre, hvordan man skal forstå den bestemmelse, der er i loven om regioner, om, at der skal laves en plan for udlicitering af udbud.
Jeg går ud fra, at der er et formål med, at det står skrevet i lovteksten, at regionerne skal lave en plan for udbud.
Hans Andersen (V), 2005-03-16:
Jeg synes, at det er vigtigt, at det indtryk, at der overhovedet ikke foregår registreringer i det amtslige sundhedssystem i dag, ikke står tilbage her.
I det patientadministrative system foregår der allerede i dag registreringer af, hvilke operationer der udføres, så der er ikke nogen administrativ kæmpebyrde i, at vi nu siger, at kommunerne skal være med til at bidrage rent finansieringsmæssigt til betaling for deres borgeres brug af sundhedsydelsen.
Med hensyn til forebyggelse synes jeg, at det er overordentlig vigtigt, at kommunerne begynder at tænke i forebyggelse i forbindelse med unge menneskers sundhed og at sætte ind med hensyn til at kigge på ældre menneskers hjem og indretningen af det: Er der gulvtæpper, der ligger forkert?
Det er da måder, helt konkrete måder, hvor kommunerne nu kan gå ind og sige: Hvis vi målrettet sætter ind her, kan vi faktisk også gøre det bedre for vores ældre medborgere, og så bliver de også indlagt i et mindre omfang.
Per Kaalund (S), 2005-03-16:
Nu tror jeg nok, at Venstres ordfører ændrer vores udtryk for frygt til at være et udtryk for et ønske.
Vi frygter rent faktisk, at borgerlige kræfter vil indføre betalingssystemer og forsikringssystemer på hele sundhedsområdet.
Det er en frygt, vi har, og den vil vi gerne have afværget ved, at det tydeligt kommer til at stå i loven, at der er fri behandling, altså vederlagsfri behandling i vores sundhedssystem.
Det er det, der er afgørende for os.
Så vil jeg gerne tilføje et spørgsmål.
Har man i det her med forebyggelsen og incitamenter overvejet, at der, f.eks. når en færdigbehandlet patient ligger på sygehuset og ikke kan komme hjem – det ved hr. Andersen – er incitament for kommunen til at hjemtage patienten?
Hele det her system er jo opbygget, som om der ved alle sygdomsforekomster kan sættes ind med en forebyggende indsats.
Hvordan vil man forebygge blindtarmsbetændelse f.eks.?
Hvordan skal kommunerne forebygge det?
Hvordan skal de forebygge f.eks. forhudsforsnævring hos drenge?
Kan de forebygge det?
Alligevel skal det registreres i systemet hele vejen igennem.
Hvorfor ikke koncentrere sig om de diagnoser, hvor det rent faktisk er muligt at få kommunerne til at sætte ind med en forebyggelsesindsats?
Hans Andersen (V), 2005-03-16:
Man kunne få den opfattelse, at det er noget, Socialdemokraterne ønsker at vi skal gennemføre.
Men der må jeg sige, at det ønsker Venstre ikke.
Venstre ønsker, at der skal være fri adgang til sundhedsbehandling på sygehuset, at man skal kunne gå op til sin praktiserende læge og få råd og vejledning og sundhedsbehandling uden at skulle betale.
Længere tror jeg ikke, jeg kan gøre det.
Per Kaalund (S), 2005-03-16:
Det, vi gerne vil have, at partiet Venstre og Venstres ordfører forstår, er hele det system, der nu opbygges, med alle disse bevægelser her, hvor cpr-nummeret ved hver eneste henvendelse til den praktiserende læge, speciallæge eller sygehus er registreret, ydelsen er registreret, og den eneste, der i dag skal betale for fru Jensen ude i Valby, er Københavns Kommune i det her tilfælde.
Og der kan man let indføre en takst på 150 kr. for praktiserende læger og 300 kr. for at gå til speciallæge, altså brugerbetaling.
Derfor må vi have sikkerhed for, at det kommer til at indgå i denne lovgivning, at der ikke bliver indført betalingssystemer.
Og – det er det, mit spørgsmål er – vil hr. Hans Andersen give mig ret i, at hele systemet er tilrettelagt således, at det umiddelbart kan overføres fra en kommunebetaling til en borgerbetaling?
Hans Andersen (V), 2005-03-16:
Genoptræning og den genoptræningsplan er jo en del af den sundhedslov, vi er i gang med at behandle i øjeblikket, og genoptræningsplanen giver også patienten rettigheder i forhold til kvalitet og i forhold til patientrettigheder i øvrigt.
Det mener jeg sådan set er med til at støtte op om, at patienten altså har rettigheder i forhold til den genoptræningsplan, man får udarbejdet på sygehuset.
Så er der jo også – det tror jeg også hr. Ole Stavad har bemærket – nedsat en arbejdsgruppe for yderligere at få afklaret: Hvad er specialiseret genoptræning, og hvad er almindelig genoptræning?
Det skal ske med henblik på at få afklaret, at der ikke er nogen uklarheder, når vi skal indfase det her den 1. januar 2007.
Ole Stavad (S), 2005-03-16:
Vil Venstres ordfører påstå, at der i lovforslaget her er en mulighed for, at patienten kan støtte sin ret på den af lægerne udarbejdede genoptræningsplan?
Hvis det er tilfældet, vil jeg gerne vide, hvor det står.
Hvis ikke det er tilfældet, men det har været hensigten, kan vi så regne med, at Venstre vil være med til, at det bliver en del af lovforslaget, inden det kommer til afstemning i salen ved tredje behandling?
Hans Andersen (V), 2005-03-16:
Jeg synes, det er meget vigtigt, at genoptræningsområdet bliver opprioriteret, at borgerne ikke oplever, at de sætter sig mellem to stole og falder ned, som de gør i dag.
Ligesom hjemmeplejeordningen allerede i dag skal udføres efter lægens henvisning, så er det sådan set analogt, parallelt til det her.
Så jeg mener sådan set ikke, at vi svækker patientens muligheder for at få behandling i forhold til den genoptræningsplan, der bliver lavet.
Ole Stavad (S), 2005-03-16:
Der var jo meget i den her aftale, da den blev indgået i juni, som vi var noget uenige i og betænkelige ved, men der var også passager, hvor vi syntes, at man tog et rigtigt udgangspunkt, og det var i forhold til et område som genoptræning.
I aftalen, der er indgået mellem de to regeringspartier og Dansk Folkeparti, står: For sygehusene skal der fortsat udarbejdes genoptræningsplaner, der skal fastlægge, hvilken genoptræning den enkelte patient har ret til.
Det vil jo betyde, at der for første gang vil komme et egentligt grundlag og et udgangspunkt, hvor en patient kunne støtte sig til en ret på et område, hvor jeg tror vi har været enige om, at der var behov for at få skabt nogle forbedringer.
Når jeg så ser i lovforslaget, vi behandler her, kan jeg se, at det er faldet ud, at det er udvandet, at det er væk.
Hvad er grundlaget?
Hvorfor er der sket den ændring fra aftale til lovforslag?
Er det, fordi man har erkendt, at der ikke er penge til det, og at man ikke vil investere i det fra de to regeringspartiers og fra Dansk Folkepartis side?
Hans Andersen (V), 2005-03-16:
Jeg mener, at det antal, man som kommune kan påvirke, er langt større, og det synes jeg er vigtigt.
Det er jo der, incitamentet ligger til, at kommunen sætter ind med forebyggelse både i forhold til ældre patienter, ældre medborgere og unge mennesker; at man sætter ind med forebyggelse, og at man i og for sig også på længere sigt kan se resultatet i kraft af færre indlæggelser som følge af vores livsstil.
Lone Møller (S), 2005-03-16:
Det må vi åbenbart tage senere, selv om jeg troede, at det her problem var løst.
Jeg vil gerne spørge lidt til forebyggelsen.
Der er ingen tvivl om, at Socialdemokratiet som udgangspunkt er positiv over for, at kommunerne får ansvaret for en stærkere forebyggelsesindsats, men jeg er meget i tvivl om, hvorvidt den her udformning, som lovforslaget har, fører til nogen nævneværdig indsats for kommunerne.
Hvis man ser på de beregninger, som sundhedsøkonomer har lavet, kan man jo se, at selv middelstore kommuner med det incitamentsbeløb, der er fastsat i loven, sådan vil kunne ansætte i størrelsesordenen halvanden fysioterapeut.
Det får man jo ikke epokegørende forebyggelsesindsatser for.
Hvad siger Venstres ordfører til det?
Hans Andersen (V), 2005-03-16:
Jeg vil støtte det ændringsforslag, der kommer fra ministeren, med henblik på at få ændret bemærkningerne i overensstemmelse med det brev, der er tilgået Sundhedsudvalget.
Line Barfod (EL), 2005-03-16:
Hvis vi er fuldstændig enige om, at borgeren ikke skal betale for sygehusbehandling, hvorfor så ikke skrive det direkte i loven?
Så længe Venstre ikke vil være med til, at det står direkte i loven og man samtidig laver hele den her markedsgørelse af sundhedsvæsenet, hvor der bliver udløst en regning, hver gang en borger bliver indlagt og henvender sig til en læge, som i dag skal gå til kommunerne, så er det svært ikke at have den mistanke.
Jeg kan ikke få et eneste argument fra hr. Hans Andersen for, hvorfor det ikke må stå i lovteksten.
Lovteknisk er der jo ikke noget problem i at lave en adskillelse i teksten, så der er én bestemmelse, der handler om sygehusene, og én bestemmelse, der handler om tandlæger og andre, hvor der er brugerbetaling fra borgerne.
Hvad er argumentet fra Venstres side for, at der ikke må stå: fri adgang til sygehusene?
Charlotte Fischer (RV), 2005-03-16:
Hr. Hans Andersen hævdede jo, at det her lovforslag vil føre til en række forbedringer, mere og bedre behandling, mere forebyggelse osv.
Spørgsmålet er egentlig, hvad Venstres ordfører har at have det i.
Jeg vil spørge til de nyskabelser, der er, bl.a. den kommunale medfinansiering, den øgede brug af takster.
Hvilke konkrete erfaringer baserer Venstres ordfører sig på, når han siger, at det her nødvendigvis fører til bedre behandling og mere forebyggelse?
Jeg hæfter mig ved, at professor Kjeld Møller Pedersen, som sad i spidsen for det rådgivende udvalg, som Venstres ordfører selv refererer til, kalder det her den næsten værst tænkelige løsning, en idé på en sandbund, og han frygter, at det vil føre mere bureaukrati med sig.
Så jeg vil bare vide: Er der nogen erfaringer, jeg ikke har hørt om?
Hans Andersen (V), 2005-03-16:
Jeg synes, det er vigtigt lige at prøve og kigge ud til kommunerne og se.
Der bliver faktisk udført meget forebyggelse.
Der er mange steder, hvor man er rigtig god til at forebygge og prøve at skabe yderligere sundhedsfremmende initiativer.
Det her er endnu et incitament til, at kommunerne i fremtiden gør endnu mere ved det her.
Det er der, hvor man kan skabe de gode projekter omkring, at vi alle sammen får en sundere livsstil og dermed får mindre behov for sundhedsbehandling.
Så jeg synes i og for sig, at der er mange eksempler lokalt.
Der er også lokalt et eksempel fra Skævinge Kommune, der med en målrettet indsats ved hjælp af akutstuer på sit sundhedscenter, på sit plejehjem, har formået at nedbringe antallet af indlæggelser på sygehuset markant.
Så jeg synes, der er nogle rigtig gode eksempler på, at kommunerne faktisk godt kan løfte den her opgave.
Charlotte Fischer (RV), 2005-03-16:
Men det her er jo stadig påstande.
Det er nogle helt nye finansieringssystemer, man indfører.
Og jeg undrer mig over, at der ikke er lavet en samlet analyse af takster, altså hvordan de virker.
Vi sidder her i Folketinget og skal nu tage stilling til et sundhedssystem, som bliver baseret mere og mere på takster.
Det kan man mene om, hvad man vil, men vi har ikke en kinamands chance for at vide, hvordan det virker.
Jeg kan ikke forstå, at Venstres ordfører føler sig tryg ved i stigende grad at basere det danske sundhedsvæsen på et system, vi ikke aner hvordan virker.
Hans Andersen (V), 2005-03-16:
Nu er det vigtigt at holde fast i proportionerne her.
Hovedparten af finansieringen i vores sundhedsvæsen vil komme via statslige bloktilskud.
Det, vi nu gør, er, at vi gør incitamentet for kommunerne til at gøre en virkelig forskel på forebyggelsesområdet endnu større.
Kommunerne gør jo allerede i dag en kæmpeindsats, men incitamentet bliver endnu højere, når de ligefrem også kan se, at det at gøre en ekstra indsats i skolen, i børnehaven, med sund kost osv. også kan flytte på det antal behandlinger, kommunen skal betale for om året.
Det tror jeg faktisk kan være med til at gøre forebyggelsen mere målrettet.
Jeg vil gerne være med til i fremtiden at afvise den her mistænkeliggørelse, at Venstre ønsker at indføre, at patienterne skal til at betale, når de henvender sig på sygehuset.
Det ønsker Venstre ikke.
Venstre ønsker, at der skal være gratis adgang til sygdomsbehandling på sygehuset.
Vi mener, at det er helt afgørende for, at vi fortsat kan udvikle vores sundhedsvæsen.
Jeg har tillid til, at fremtidens folkevalgte politikere i regionerne formår at håndtere det her med henblik på at behandle de patienter på det rette niveau og ikke er optaget af, som jeg kan forstå hr. Morten Østergaard påstår at de folkevalgte er, kun at tænke i kroner og øre.
Jeg tror på, at de folkevalgte er optaget af at behandle patienterne godt i vores sundhedsvæsen, og det har jeg sådan set en fasttømret tro på at de kan.
Morten Østergaard (RV), 2005-03-16:
Det er jo netop derfor, det er så interessant, hvorfor man baserer væsentlige dele af den her økonomi på økonomiske incitamenter.
Hr. Hans Andersen har netop anprist incitamenterne over for kommunerne som noget, der vil give forebyggelse.
Vi diskuterede det indgående i går, hvor det, må man sige, altså henstår i det uvisse, for ikke at sige, at det ser meget langt ud med udsigterne til, at det incitament, kommunerne får, vil påvirke noget som helst.
Det er jo det, der er problemet, og derfor burde man måske genoverveje finansieringen af hele det her område.
Lone Møller (S), 2005-03-16:
Jeg vil lige vende tilbage til den frie og lige adgang.
Jeg havde egentlig talt ikke regnet med, at det var noget problem efter at have modtaget et brev fra sundhedsministeren den 25. februar, hvor ministeren skriver til udvalget: Jeg vil imidlertid gerne understrege, at regeringen ikke har nogen planer om ændringer af de gældende regler om vederlagsfri sygehusbehandling og vederlagsfri behandling hos alment praktiserende læger og speciallæger m.v. Derfor vil jeg gerne spørge meget klart, om Venstre vil støtte et ændringsforslag – for det er åbenbart en fejl, at det ikke er kommet ind i lovforslaget, det fremgår også af det her brev – for så er problemet jo løst.
Jeg vil gerne have et klart svar på, om Venstre vil støtte et ændringsforslag.
Så skal jeg nok skrive det.
Hans Andersen (V), 2005-03-16:
Jeg synes, det er vigtigt, at vi også har en del, der er aktivitetsafhængig af den finansiering, vi giver til de fremtidige regioner.
Vi har jo de senere år kunnet se, at det faktisk har resulteret i, at vi bare over nogle få år fik en stigning i antallet af operationer på 70.000.
Det var som følge af, at man sagde: Der er en del af det her, der skal være aktivitetsafhængig.
Det handler ikke kun om de kirurgiske patienter og behandling af dem.
Det handler om, at man bredt set, både i forhold til de medicinske patienter og de kirurgiske patienter, lader en del af finansieringen være aktivitetsafhængig.
Det har vi sådan set gode resultater med, og det er den linje, vi ønsker at fortsætte.
Morten Østergaard (RV), 2005-03-16:
Det kommer sådan set i en meget naturlig forlængelse, for jeg kan forstå på Venstres ordfører, at det med økonomien i forbindelse med reformen på det her område er et trosspørgsmål.
Der er et relativt stort medicinalfirma, der har det motto, at viden læger bedre.
Og man kunne måske i denne her sammenhæng sige, at viden lovgiver måske også bedre.
Men lad os nu bare lige blive ved det her trosspørgsmål, som det er for Venstres ordfører.
Hvis vi kigger på incitamenterne, ikke for kommunerne, men for de nye regioner, hvad tror hr. Hans Andersen så det betyder for regionerne, at de får langt flere indtægter, hvis de laver stationære indlæggelser og behandling i stedet for den udvikling, vi har set, mod de langt billigere og let anvendelige ambulante behandlinger?
De får meget mere i kassen ved at bruge stationære indlæggelser som behandling frem for de ambulante.
Og hvad med incitamentet til at komplicere behandlingerne eller lave ekstra undersøgelser, fordi man ikke har andre indtægtsmuligheder end at sørge for, at den del af det, som er variabel, det, man udskriver til kommuner, er det, som kan give indtægter?
Walter Christophersen (DF), 2005-03-17:
I Dansk Folkeparti må vi forholde os til det niveau, der er for tiden, og vi har stærk tiltro til, at transport- og energiministeren sammen med de berørte partier vil forholde sig til, at når denne her takstpolitik skal formuleres, så vil det blive gjort på en måde, der også varetager de svages interesser.
Det vil Dansk Folkeparti i hvert fald arbejde for.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-03-17:
Jeg forstår, at Dansk Folkeparti er interesseret i – i hvert fald udtaler de, at de er interesseret heri – at støtte den svage del af befolkningen, og det er jo i stor udstrækning den svage del af befolkningen, som er mest afhængig af den kollektive trafik.
Er Dansk Folkeparti tilfreds med det niveau, vi har fået prismæssigt i den kollektive trafik?
Nu skal der jo til at lægges et samlet niveau i de enkelte trafikselskaber og nivelleres ud, og der er der så muligheden for at sige: Vi er ikke tilfredse med det niveau, vi vil have et lavere niveau, som mere beskytter den svage del af befolkningen.
Er Dansk Folkeparti tilfreds med niveauet, eller vil man være med til at sætte det lavere?
Walter Christophersen (DF), 2005-03-17:
Jeg vil replicere ved at sige til hr. Martin Lidegaard, at jeg ikke mener, at pensionisternes nuværende situation vil blive forringet med det her lovforslag, men såfremt det måtte vise sig at være tilfældet, så kender Det Radikale Venstre Dansk Folkepartis ældrepolitik godt nok til at vide, at det er klart, at så vil vi råbe vagt i gevær og tage den her sag op.
Det vil vi gøre, såfremt det mod forventning skulle vise sig at blive tilfældet.
Martin Lidegaard (RV), 2005-03-17:
Optimisme er jo en stærk egenskab i dansk politik, og man skal da også have tiltro til sine medmennesker.
Men når vi er lidt bekymrede, skyldes det selvfølgelig, at kommunerne – det ved vi alle sammen – er meget presset økonomisk, og det er vores vurdering, at de bliver det endnu mere efter strukturreformen.
Men jeg er glad, for jeg forstod svaret som en bekræftelse på, at Dansk Folkeparti står som en garant for, at hvis det her fører til lavere service for pensionisterne inden for få år, så vil Dansk Folkeparti love sammen med os at lave det om igen, og det takker jeg for.
Walter Christophersen (DF), 2005-03-17:
Jeg vil svare hr. Martin Lidegaard ved at sige, at jeg har stor tiltro til det her projekt med trafikselskaber, hvor den kommunale enhed jo får en meget, meget stor indflydelse på bestyrelsen.
Det er jo således, at i hovedstadsområdet og i Region Sjælland får kommunerne helt op til syv repræsentanter i denne bestyrelse, og det er jo klart, at kommunerne derfor vil forholde sig til det ansvar, der påhviler kommunerne og kommunalbestyrelserne, at yde den optimale service for pensionisterne.
Men jeg tror ikke, det vil forringe pensionisternes nuværende vilkår.
Martin Lidegaard (RV), 2005-03-17:
Det er derfor, jeg gerne vil spørge hr. Walter Christophersen, om Dansk Folkeparti nøje har overvejet, hvilke konsekvenser det her får for landets pensionister, der jo er meget afhængige af den kollektive trafik, men også meget afhængige af den handicapkørsel, som trafikselskaberne også bliver ansvarlige for.
Sagen er jo, at fremover bliver det den enkelte kommune, der nu skal fastsætte, hvor mange penge de vil bruge på det, og samtidig har vi lavet en minimumslov, som Dansk Folkeparti også stemmer for, men som vi stemmer imod, hvor man sænker niveauet i forhold til det nuværende i en stor del af landets kommuner.
Det betyder jo samlet, at vi risikerer at få en betydelig lavere service over for landets folkepensionister, og deraf kommer mit spørgsmål til hr. Walter Christophersen, nemlig: Vil hr. Walter Christophersen være med til sammen med Det Radikale Venstre at give landets folkepensionister den garanti, at hvis det viser sig, at hele den her strukturreform om 3-4 år har ført til en væsentlig lavere service for de gangbesværede ældre, så laver vi den om?
Walter Christophersen (DF), 2005-03-17:
Dansk Folkeparti hilser forslaget til denne nye lov om trafikselskaber velkommen.
Dansk Folkeparti er enig i regeringens udspil i forbindelse med trafikselskabernes etablering.
I hver region oprettes et eller flere trafikselskaber.
I Region Sjælland og Region Hovedstaden etableres dog kun ét samlet trafikselskab, der dækker de to regioners område, bortset fra Bornholm, hvor Bornholms Regionskommune varetager denne opgave.
Dette er en pragmatisk og god løsning.
Dansk Folkeparti finder endvidere trafikselskabernes organisering gennem en øget kommunal indflydelse som værende i overensstemmelse med intentionen bag kommunalreformen.
Trafikselskabernes primære opgave vil være at rådgive kommunerne og regionerne med hensyn til optimal rutestruktur og serviceniveau.
Endvidere forestår trafikselskaberne udbud af bustrafik samt udbud/indkøb af privat banetrafik.
Trafikselskabernes opgaver omfatter den offentlige servicetrafik i form af almindelig rutekørsel, bustrafik, individuel handicapkørsel for svært bevægelseshæmmede samt koordinering og planlægning af samme.
Trafikselskaberne skal indgå aftaler med jernbanevirksomheder, så det sikres, at passagererne kan købe én billet til rejser, der foregår med både busser og tog.
Privatbanerne uden for hovedstadsområdet overdrages til enten staten eller trafikselskaberne.
Dansk Folkeparti deler regeringens synspunkter, for så vidt angår ansvaret for S-tog, regionaltog og metroen.
Ansvaret for disse bør ikke ligge i trafikselskabernes regi.
Der er ingen samdriftsfordele i produktionen af bustrafik og togtrafik, da de personalemæssige og materialemæssige ressourcer er vidt forskellige.
Jernbanetrafikkens natur indebærer endvidere, at det generelt vil være bustrafikken, som skal tilpasse sig togdriften.
Man vil endvidere ikke kunne undgå tab af samdriftsfordele ved at skulle splitte ansvaret for den statslige togtrafik op på flere enheder.
Man har tidligere forsøgt at overlade ansvaret for S-togs-trafikken til lokale myndigheder i det daværende Hovedstadsråd – det var i 1980'erne – men erfaringerne var ikke tilfredsstillende, og ansvaret for S-togs-trafikken blev derfor igen ført tilbage til staten.
Dansk Folkeparti har bemærket, at al bustrafik – som forventet – ligesom i dag primært forudsættes udført på kontrakt med private busvognmænd; at ansvaret for indkøb af offentlig servicetrafik efter lovforslaget samles i trafikselskaberne – der er en bemærkning om, at her er der tale om trafik af ikkekommerciel interesse for private buskørselsvirksomheder; at tilladelse til fjernbuskørsel kun kan gives til offentlige myndigheder eller en virksomhed helt eller delvis ejet af en eller flere offentlige myndigheder, hvis ruten udbydes til private buskørselsvirksomheder, og hvis ruten ikke krydser Storebælt eller Kattegat.
Dansk Folkeparti finder, at dette lovforslag opfylder vore krav desangående.
Dansk Folkeparti kan tilslutte sig lovforslaget.
Magnus Heunicke (S), 2005-03-17:
Jeg er også valgt i det sjællandske, så jeg er også opmærksom på den problemstilling.
Det konkrete med de to selskaber – et eller to selskaber i Østdanmark er det, der spørges til – vil jeg gerne svare på.
Der skitserede jeg i min tale en række ting, som vi ser i den nuværende ordning, som ikke er hensigtsmæssige, og der har været et læs af høringssvar, som netop også ser det ikkehensigtsmæssige i det, der ligger nu her.
Der vil vi gå ind og meget nøje se på, hvordan vi kan løse de problemer.
Vi har ikke lagt os helt fast på en endelig løsning endnu, men vi tager de her høringssvar meget seriøst.