runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-03-23:
Tak, hr. formand.
Jeg synes faktisk, det har været en tankevækkende debat.
Jeg synes, det er fremgået ret klart, at højre side af Folketingssalen ikke rigtig kan finde ud af at anerkende unge mænd som selvstændige individer i forhold til deres børn.
Det bliver godt nok hele tiden pakket ind i begrebet familie, men kernen er jo i virkeligheden, at man faktisk ikke accepterer og ikke anerkender, at unge mænd, unge fædre er noget andet end husmodererstatninger.
De er selvstændige individer, der har ret til og behov for nogle rettigheder på det her område.
Og hvorfor er det så, at de har så meget brug for nogle rettigheder?
Det gælder ligelønslov, det gælder alle mulige
andre lovgivninger, hvoraf en meget stor del er vedtaget med et bredt flertal.
Her har man altså anerkendt, at der skulle rettigheder
Men man er ikke nået til det punkt for højrefløjen endnu, hvor man har anerkendt, at fædre også skal have nogle rettigheder.
De er og bliver stadig væk en slags moder- eller husmodererstatning på det her område i forhold til deres børn.
Når man vurderer debatten i dag, så var der desværre ikke nogen sprækker.
Kedeligt nok.
Til gengæld kan jeg så konstatere noget meget glædeligt, nemlig at vi er fire partier, der har kunnet stå sammen om at få lavet et forslag til vedtagelse.
Det bliver godt nok stemt ned af regeringen, men ikke desto mindre er det faktisk meget skelsættende.
For konsekvensen af det forslag, som vi har fremlagt fra os selv, Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og Enhedslisten, betyder jo, at vi efter et regeringsskift, hvor der måtte være flertal blandt de her partier, altså vil få 6 ugers fædreorlov, og det vil virkelig være et gennembrud.
Så også af den grund vil jeg bare sige, at det er virkelig vigtigt at få det regeringsskift hurtigst muligt.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-03-23:
Der er ikke noget ekstra behov for finansiering.
Der, hvor den ekstra finansiering kommer ind, er jo, hvis man skal ind og give fuld løn under barsel, sådan som Enhedslisten gerne vil have.
Vores forslag går på, at samtlige arbejdsgivere i Danmark skal betale 0,6 pct. af lønsummen til en central barselfond, og det dækker jo omkostningerne i forbindelse med fuld løn under barsel.
Det skal siges om de 0,6 pct., at i dag har frisørfaget betalt 2 pct. til en barselfond for at kunne dække omkostningerne ved barsel.
For en del af de tunge kvindefag vil det betyde, at omkostningerne er langt lavere, end de er i dag, for industrien og andre tunge mandefag vil det betyde, at omkostningerne bliver større. Når det kommer til forslaget til vedtagelse, så ligger der ikke et behov for ekstra penge.
Det er dagpengesatsen, og det betyder, at det går fra, at det er mor, der får dagpengene, til at det er far, der får dagpengene, og derfor er der ikke noget behov for finansiering.
Troels Lund Poulsen (V), 2004-03-23:
Så jeg må forstå fru Pernille Rosenkrantz-Theil på den måde, at der er ikke nogen enighed om, hvordan og hvorledes forslaget skal føres ud i livet, for der er ikke nogen enighed omkring økonomien i forslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-03-23:
Jeg synes sådan set, det fremgår ret klart af det forslag, at der ikke står noget om fuld løn under barsel, så jeg tror, at hr. Troels Lund Poulsen, hvis han læser udtalelsen én gang til, så vil komme frem til samme resultat.
Det er fuldstændig korrekt, at Enhedslisten går ind for fuld løn under barsel; vi mener, at fuld løn under barsel er fuldstændig fundamentalt for, at man får en ligestilling på det område.
Jeg er ikke overbevist om, at Socialdemokraterne og andre partier er enige med mig i det, og det vil sige, at det, der ligger i den udtalelse eller det forslag til vedtagelse, selvfølgelig er et spørgsmål om at tage et kæmpe skridt i den rigtige retning, nemlig at få reserveret 3 måneders barsel til manden.
Troels Lund Poulsen (V), 2004-03-23:
Jeg kan sige til hr. Naser Khader, at jeg ikke mener, at vi i dag har en debat om, hvorvidt homoseksuelle mænd skal vurderes med hensyn til, om de kan adoptere eller ej.
Det er ikke det, der er udgangspunktet for den her forespørgselsdebat.
Hvis man ønsker at diskutere det, stiller Venstre naturligvis op til en ny forespørgselsdebat om det tema.
Naser Khader (RV), 2004-03-23:
Over til noget helt andet.
En del af debatten i dag er mænds ret og muligheder for at være fædre.
I dag har de homoseksuelle mulighed for at blive adoptivforældre, det støtter Venstre vel.
Er konsekvensen af det ikke, at homoseksuelle mænd, der er i et registreret partnerskab, også skal have ret til at blive vurderet med hensyn til at blive adoptivforældre?
Troels Lund Poulsen (V), 2004-03-23:
Jeg kender udmærket de tal, hr. Naser Khader henviser til.
Naser Khader (RV), 2004-03-23:
Overrasker det hr. Troels Lund Poulsen, at mænd i gennemsnit tager 2,4 ugers barsel og kvinder 25 uger?
Skyldes den forskel, at mændene ikke prioriterer børnene så højt?
Er det det, der er problemet? Eller skyldes forskellen hovedsagelig den lønforskel, der også er imellem mænd og kvinder, for det samme arbejde?
Troels Lund Poulsen (V), 2004-03-23:
Jeg må sige til fru Anne Grete Holmsgaard, at jeg er af den opfattelse, at familien udmærket kan finde ud af, hvem der skal tage sig af barnet, og den opfattelse, jeg har, er, at det bedst klares i familien.
Jeg ønsker ikke at sige, at en vis del skal målrettes til manden, en vis del til kvinden.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-03-23:
Jeg har altså lidt svært ved at forstå, hvad det er, der gør, at regeringen, der ellers er så vild med det der noget for noget, overhovedet ikke mener, at det skal gælde inden for det her område - noget for noget er vel bl.a., at når det offentlige sørger for dagpengerefusion, stiller man også nogle krav. Hvad er det virkelig gode, hårdtslående argument for, at noget for noget ikke gælder her, nemlig at begge forældrene skal påtage sig den del af ansvaret, der hedder at passe børnene, mens de er små?
Troels Lund Poulsen (V), 2004-03-23:
Så må vi selvfølgelig se, om det rykker noget i forhold til mænds mulighed for at tage barselorlov.
Den opfattelse er jeg af.
Det, der er vigtigt for mig, er, at det er familien, der prioriterer, hvordan den ønsker at tage barselorlov, og hvis det er sådan, at familien ønsker, at det er kvinden, der har barselorloven, er jeg åben over for at sige, at det er familiens valg, så mener jeg ikke, at det er et valg her fra Christiansborg.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-03-23:
Anerkender hr. Troels Lund Poulsen, at det, at der er blevet skåret ned i fædrenens orlovskvote, har ført til et fald i det antal fædre, der tager orlov? Hvis hr. Troels Lund Poulsen anerkender det, er han så af den opfattelse, at det sådan set også er ligegyldigt, for han vil også efter 5 år, hvis det fortsat ikke har bevæget sig, være af den mening, at her skal der intet gøres?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-03-23:
Betyder det, at Venstres ordfører vil stille forslag om, at der ikke længere skal være lovgivning, hvad angår de første 14 uger for kvinden og 2 uger for manden?
Det må vel ligge i forlængelse heraf.
Det er jo sådan, at der er lovgivet, og det er faktisk Venstre og De Konservative, der har lovgivet om, at der er en del både for kvinden og for manden, som er lovpligtigt koblet op på de to parter, og som bortfalder, hvis de ikke tager dem i anvendelse.
Det er det første spørgsmål: Har Venstre i forlængelse af det, hr. Troels Lund Poulsen siger, tænkt sig at ændre på den lovgivning, der er nu?
Det andet, jeg gerne vil bede Venstres ordfører forholde sig til, er den islandske model, hvor man netop har indført mænds ret til 3 måneders barselorlov.
Der er jo ikke nogen, der forhindrer kvinden i at tage 12 måneder eller 18 måneder eller 20 måneder, det bliver bare for egen regning.
Det, samfundet vil stille til rådighed, er 9 måneders barsel til kvinden og 3 måneders barsel til manden, hvis det er sådan, at de fordeler de 6 måneder indimellem til kvindens fordel.
Troels Lund Poulsen (V), 2004-03-23:
Jeg har meget klart understreget, at jeg mener, at det, som er meget vigtigt i denne her sag, er, at det er familien, der er omdrejningspunktet for, hvordan og hvorledes barselorloven skal gives.
Hvem der tager den mener jeg ikke er noget, vi skal lovgive om her fra Christiansborg.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-03-23:
Jeg skal spørge hr. Troels Lund Poulsen, om det ikke er sådan, at manden i dag er tvunget til at tage 2 ugers barselorlov, eftersom disse bortfalder, såfremt han ikke tager dem.
Det vil altså sige, at den barselordning, som Venstre har gennemført, sådan set tager præcis den samme metode i anvendelse, som når man foreslår, at 3 måneder skal reserveres til manden.
Det er fuldstændig samme model, blot et spørgsmål om, at manden får ret til mere end 2 ugers barsel.
Rikke Hvilshøj (V), 2004-03-23:
Jeg vil bare gerne have, at fru Mette Frederiksen svarer på, hvilke muligheder der er, når der i forhold til den nuværende model bliver reserveret yderligere til faderen.
Hvilke muligheder er der så?
Jeg går så ud fra, at der ikke er nogen, som moderen overhovedet kan råde over.
Jeg ser altså også meget gerne, at der er flere fædre, der tager barselorlov, jeg vil bare gerne overlade det til familien selv at råde over den.
Hvis faren nu ikke tager den orlov, hvem er det så, det går ud over?
Er det ikke barnet?
Troels Lund Poulsen (V), 2004-03-23:
Nu er jeg jo i den heldige situation, at jeg tror, fru Mette Frederiksen er 1 år yngre, end jeg selv er, så derfor kan man vel sige, at fru Mette Frederiksen og jeg tilhører den samme generation.
Det kan så godt være, at fru Mette Frederiksen ikke mener, at hun vil tilhøre den samme generation i forhold til det, jeg siger politisk.
Jeg vil blot sige til fru Mette Frederiksen, at jeg mener, at den generation, jeg tilhører, ønsker at tage barselorlov.
Jeg er ikke et sekund i tvivl om, at de mange venner og bekendte, jeg har, selvfølgelig ønsker at være en del af deres børns opvækst.
Forskellen er blot, om det er en frivillighed eller det er en tvang - om det er en tvang, der hedder, at hvis man ønsker den islandske model, får det konsekvenser for den samlede barselorlov, eller om det er sådan, som det er i dag, at familien er omdrejningspunkt for, hvad der skal ske.
Jeg vil da sige, at det, som jeg jo også sagde i min ordførertale, og det kan jeg også sige til fru Mette Frederiksen, er, at jeg mener, at mænd skal være bedre til at gå foran som rollemodeller i forhold til at tage barselorlov.
Det er helt klart, og det vil jeg da også selv gøre på det tidspunkt, hvor jeg måtte få et barn.
Mette Frederiksen (S), 2004-03-23:
Se, nu er vi så enige om, at de der fædre derude sådan set hverken kan eller skal tvinges, for de vil sådan set gerne gå på barsel.
Så må vi jo bruge diskussionen i Folketingssalen i dag til at diskutere, hvis fædrene faktisk gerne vil på barsel og ikke kommer det, hvad det så er for barrierer, der er i vores samfund, som forhindrer den nye unge generation af fædre i at tage lige del i deres børns opvækst.
Det kunne jo være, at det skyldes, at vi ikke har ligeløn i Danmark, og at det derfor i mange familier er et økonomisk hensyn, der gør, at det i mange tilfælde er mest oplagt, at det er mor, der tager barsel, frem for far.
Det kunne også være, at der stadig væk er nogle kulturelle barrierer på vores arbejdspladser, sådan at det ikke i alle situationer er superlet at stå som ung far og sige: Jeg vil
faktisk gerne hjem på barsel.
Kunne man ikke i lige præcis spørgsmålet om den manglende ligeløn og den kultur, der stadig væk er på mange arbejdspladser, sikre fædrene ved at sige fra Christiansborg: Vi giver dig en ret, så du ikke skal forhandle med din arbejdsgiver; du har lov til at komme på barsel, fordi du er en af to forældre?
Troels Lund Poulsen (V), 2004-03-23:
Jeg må sige til fru Pernille Rosenkrantz-Theil, at jeg kan ikke og Venstre kan ikke støtte den islandske ordning.
Jeg mener, at det, der er meget vigtigt også i den debat, vi har i dag, er, at det er familien, der er omdrejningspunktet i forhold til, hvordan man ønsker at benytte sig af barselorloven, hvor jeg synes, at der er nogle uhensigtsmæssigheder i det, vi oplever i Island.
Jeg må jo også sige, at hvis man ønsker den islandske model, må man selvfølgelig også komme med en finansiering, som jeg glæder mig til at høre om, for det er jo også en del af det.
Hvis man ønsker at kompensere, som de gør på Island, i forhold til det lønniveau, som den mand, der så vælger at holde barselorlov, får, har det selvfølgelig også en konsekvens.
Men jeg vil sige, at det, der er omdrejningspunktet i det, jeg allerede har sagt, er, at jeg ikke mener, at man skal gøre noget for at tvinge mænd til at holde barselorlov.
Bodil Kornbek (KD), 2004-03-23:
Vi kan vel blive enige om, at der rent faktisk er nogle barrierer eller i hvert fald nogle årsager til, at mænd ikke tager barsel i mere end et par uger.
Som jeg kan forstå på hr. Troels Lund Poulsen, er han også optaget af, at fædre rent faktisk tager det, at de har lyst til det, og at de egentlig også gerne vil.
i den udvikling, at fædre tager del i barsel
Hvilke incitamenter kan vi politisk tage for netop at få flere fædre til ad frivillighedens vej at tage barsel, hvis nu de gerne vil, og når vi nu synes, det er vigtigt også for børnene at få knyttet en tæt kontakt?
Louise Frevert (DF), 2004-03-23:
Hvis vi tager udgangspunkt i de 12 uger, mener fru Mette Frederiksen så, at kompensationen skal være dagpengene, eller skal der ske en fuld kompensation?
Hvordan skal den barselorlov for mændene finansieres?
Mette Frederiksen (S), 2004-03-23:
Jamen i virkeligheden er det jo ikke et særlig svært spørgsmål, fru Louise Frevert stiller, for i den nuværende ordning er det sådan, at mor har 4 uger før fødsel, så har mor pligt til at tage 2 uger efter fødsel og ret til 12 uger. Så er der 32 uger, der kan deles, og far har ret til 2 uger.
Hvis vi udvider antallet af far-uger fra 2 til 6 uger, så er det da oplagt at tage de sidste 4 uger fra de 32 uger, og så er det sådan set finansieret - endda med de borgerlige stemmer.
Troels Lund Poulsen (V), 2004-03-23:
Jeg tror ikke, vi kommer det meget nærmere.
Så er jeg også overbevist om, at flere mænd ønsker at blive en del af deres børns opvækst, for der er også, som jeg sagde, en stor forskel på, hvordan mænd for 50 år siden prioriterede familielivet, og hvordan fremtidens mænd prioriterer familielivet.
Mette Frederiksen (S), 2004-03-23:
Jamen nu har jeg sådan set aldrig foreslået, at man skulle indføre den islandske ordning i Danmark og for så vidt heller ikke hverken den svenske eller den norske model.
Vi har brugt erfaringerne fra de pågældende nordiske lande til at vise, at hvis man har modet til at give fædrene flere rettigheder, så er der også flere fædre, der benytter sig af muligheden.
Det er såmænd derfor, vi har henvist til de tre øvrige nordiske lande.
Fru Louise Frevert har i hvert fald ikke hørt fra Socialdemokratiets side, at vi foreslår den islandske model.
I dag har fædrene ret til 2 ugers barselorlov.
Mor har ret til 12 uger.
Hvorfor i alverden ikke se på en ligestilling, sådan at vi i første omgang siger, at far da i hvert fald skal have ret til 6 uger med det sigte, at vi på et tidspunkt når en situation, hvor der ikke er forskel på de to køn, når det gælder rettigheder og barsel?
Louise Frevert (DF), 2004-03-23:
Tanker behøver jo ikke koste noget og ideer heller ikke, men nu er der blevet talt om både den norske og den islandske model, og det er da også yderst interessant at høre om.
Lad os nu tænke os, at to personer tjener eksempelvis 800.000 eller 900.000 kr. om året.
Det vil sige, det er små 2 mio. kr. Af den gennemsnitsløn, som de personer har, skal 80 pct. kompenseres af denne her islandske barselfond.
Fru Mette Frederiksen må jo med den idé, fru Mette Frederiksen kommer med, have nogle økonomiske beregninger på, hvad både den islandske og norske model vil koste, for det er jo måske lige at skyde gråspurve med kanoner at komme med nogle forslag, som man ikke har nogen økonomiske beregninger på.
Mette Frederiksen (S), 2004-03-23:
Det er rigtigt, at den barselfond, der nu forhåbentlig bliver en realitet i kraft af aftalen på LO-DA-området, dækker det private område.
Det var også der, vi i høj grad havde behov for, at arbejdsmarkedets parter anskuede ligestillingsspørgsmålet så væsentligt som det, der nu er udtrykt ved, at det pludselig bliver ligestillingsspørgsmålet, der overhovedet er afgørende for, om man kan få en aftale på LO-DA-området.
Så det er et meget, meget vigtigt skridt for ligestillingen.
Om vi skal gå endnu længere, og om der skal tages endnu flere skridt i politisk forstand end den barselfond, som så dagens lys i går, mener jeg faktisk er for tidligt at sige.
Altså mig bekendt er der nærmest ingen, der kender aftalens fulde indhold.
Blækket er knap nok tørt.
Jeg synes, at vi skal se aftalen på bordet først og derefter påbegynde en diskussion af, om der er behov for yderligere politiske skridt.
Men jeg synes, at der i de her dage er grund til at understrege, at det her er en kæmpe landvinding for ligestillingsspørgsmålet, og at vi i øvrigt har kæmpet for det her rigtig, rigtig længe.
Altså barselområdet er jo et af de områder, hvor der sker en vekselvirkning mellem det, der sker via arbejdsmarkedets parter, altså eksempelvis hvor meget løn man er berettiget til, mens man går på barsel, og så det lovgivningsmæssige grundlag, eksempelvis antallet af uger, man er sikret ved lov.
Så der har altid været et samspil mellem arbejdsmarkedets parter og lovgivningen på det her område, og det mener jeg sådan set stadig væk er fornuftigt.
Med hensyn til hvad der bør være det næste politiske skridt i forhold til den barselfond, der er etableret, så synes jeg jo, at det allerallerbedste bud, og det er jo det, vi er kommet lidt nærmere i dag, er at sikre, at fædrene får nogle flere rettigheder, og at vi i øvrigt får gjort noget ved den manglende ligeløn, der er, for jf. diskussionen med hr. Troels Lund Poulsen tidligere, så sker der jo det i mange familier, at de sidder og vurderer, når barnet er født eller lige før, om det bedst kan betale sig, at mor går hjemme, eller at far går hjemme.
Der har barselfonden hjulpet os lidt, men det, der virkelig ville hjælpe, er selvfølgelig, at vi får den manglende ligeløn i Danmark væk.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-03-23:
Jeg synes jo også, at det er meget, meget glædeligt, at det er lykkedes at få en barselfond på LO og DA's område, men jeg bliver i den forbindelse nødt til at spørge fru Mette Frederiksen, om fru Mette Frederiksen er enig med mig i, at det er sådan, at lovgivningen på barselområdet altid har været eksisterende.
Det vil sige, at det, der er at gøre for arbejdsmarkedets parter, er, ligesom LO og DA har gjort, at forhandle bedre vilkår igennem end det, lovgivningen har givet anledning til.
Det er det, der er gjort ved at etablere en barselfond.
Men det betyder altså også, at vi fra lovgivers side kunne etablere en central barselfond, og så havde arbejdsmarkedets parter fortsat mulighed for at forhandle endnu bedre vilkår igennem end den centrale barselfond, der f.eks. blev gennemført via lovgivningen.
Mette Frederiksen (S), 2004-03-23:
Ja, nu er det jo sådan, at i går vel nærmest var en af de gladeste dage i Danmark med hensyn til hele spørgsmålet om ligestilling, nemlig da vi kunne vågne op til nyheden om, at arbejdsmarkedets parter på det private område endelig har fået lavet en barselfond.
Det har jo været et krav fra ikke mindst den venstre side af Folketingssalen, men heldigvis også fra gode folk i Det Konservative Folkeparti, bl.a. fru Helle Sjelle, som også er i salen i dag.
Man kan sige, at med det her forslag kommer fædrene lidt tættere på en ligestilling med mødrene, i og med at vi nu får reserveret - hvis ellers vi kunne tegne flertal for det - nogle flere uger til fædrene.
Rikke Hvilshøj (V), 2004-03-23:
Den her snak handler meget om fars ret til barselorlov og den ret, som moderen har.
Men jeg synes, vi mangler barnet i den her debat, for hvor er barnets ret og barnet mulighed for i det første leveår at være maksimalt sammen med far og/eller mor?
Jeg vil derfor gerne spørge fru Mette Frederiksen: Hvis man indfører den model, som bl.a. Socialdemokratiet gerne vil have, at man reserverer nogle af ugerne til, at kun far må tage dem, og hvis det nu af den ene eller den anden årsag er umuligt for far at tage den barselorlov, hvem går det så egentlig ud over?
Går det ikke ud over barnet, som så har de færre uger til at kunne være hjemme sammen med far og mor?
Er det derfor netop ikke for barnets muligheder bedre at have en samlet orlov, som far og mor selv kan fordele?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-03-23:
Det er jo rigtigt, at den her barselfond har betydet, at kvinden i et mindre omfang nu behøver at stå med hatten i hånden, når hun skal ansættes, fordi der er solidarisk betaling for barselperioden, og det er jo et kæmpekæmpeskridt i den rigtige retning og et skridt, der er blevet kæmpet for blandt kvinder i årtier.
Spørgsmålet er så, om vi stopper her.
Vi er enige om, at der skal reserveres noget af barselorloven til mændene, men LO-DA's barselfond er jo ikke en central barselfond.
Mette Frederiksen (S), 2004-03-23:
Dem er der sådan set ikke så mange af, for det, forslaget til vedtagelse går ud på, er, at vi på sigt ønsker, at den rettighed, der i dag er til mor i forbindelse med barsel, nemlig 12 uger, skal være tilsvarende for fædre, altså 12 uger på sigt, men at vi i første omgang udvider antallet af uger øremærket fædre fra 2 uger til 6 uger.
Men da det er en ændring inden for den eksisterende ordning, er der sådan set ikke nogen økonomiske konsekvenser.
Der er den klare konsekvens, at fædrene får en rettighed.
Så får det selvfølgelig også den konsekvens, at vore børn lige pludselig får lov til både at have mor og far derhjemme.
Troels Lund Poulsen (V), 2004-03-23:
Jeg vil gerne spørge fru Mette Frederiksen om det, der er lagt op til i forslaget til vedtagelse, nemlig hvad de økonomiske konsekvenser af det vil være.
Troels Lund Poulsen (V), 2004-03-23:
Det var bl.a. at udbrede kendskabet til ordningen, det var at lave en pjece sammen med beskæftigelsesministeren, og det var også at undersøge arbejdspladskulturens betydning for mænds brug af orlov.
Så det er jo nogle af de redskaber, vi må benytte os af.
Jeg håber også, at fru Bodil Kornbek er enig med Venstre i, at det er meget vigtigt, at den afgørelse om, hvordan og hvorledes man ønsker at bruge sin barselorlov, er forankret i familien og ikke er forankret i en pligt, som man her fra Christiansborg pålægger folk med hensyn til, hvordan og hvorledes deres barselorlovsmuligheder skal være, og de konsekvenser, det vil få, hvis de ikke udnytter dem fuldt ud.
Bodil Kornbek (KD), 2004-03-23:
Familien er også faderen, og derfor er vi også meget optaget af, at fædrene får taget del i barselorloven, og derfor ser vi også på de barrierer, der rent faktisk er.
Jeg er enig i, og jeg synes, det er meget interessant, at ligestillingsministeren siger, at nu skal der laves en undersøgelse af, hvad det er i arbejdskulturen, der gør, at fædre ikke tager del i denne her barsel.
Der er jo pjecer i dag, der er jo en dialog i gang, men vi må også bare erkende, at det ikke har rykket særlig meget med denne her oplysning og dialog.
Hvor lang tid skal vi ligesom vente eller lade gå, før vi ser et skred i udviklingen, så der bliver flere fædre, der tager del i barsel?
Troels Lund Poulsen (V), 2004-03-23:
Det indgår ikke i den model, som fru Mette Frederiksen fortæller om her.
Til fru Bodil Kornbek: For mig er det ikke et spørgsmål om kvantitet, det er et spørgsmål om kvalitet.
Jeg synes, det er utrolig vigtigt, at man ikke ser det, som om mænd skal opnå en vis procentdel.
For mig er det vigtigt, at man har mulighederne for at have fået en forlænget barselorlov og også med den betydning, som vi nu ser det får, at familien får bedre muligheder for at være sammen med deres børn under den første del af deres opvækst.
Jeg er bare af den opfattelse, at det er familien, der må prioritere, hvem det er, der skal være sammen med barnet i de første måneder af barnets liv.
Jeg mener ikke, at man skal lægge op til, at man skal målrette en vis periode til manden, og bruger manden så ikke den periode, kan det få konsekvenser for den samlede barsel.
Det er noget, som Venstre er imod.