runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henriette Kjær (KF), 2004-01-21:
Jeg er fuldstændig uenig i det.
var det en anden analyse, jeg talte om.
Den går ud på at undersøge, hvorfor priserne er steget, og jeg tror godt, jeg kender svaret, men nu laver vi den for at få det bekræftet.
Jeg tror, det skyldes, at kommunerne har benyttet sig af den lov, Socialdemokratiet gennemførte i 1999, og som trådte i kraft i 2000.
Den gav jo kommunerne lov til at hæve forældrebetalingen fra 30 pct. til 33 pct.
Det er det, jeg tror, analysen vil bevise.
Men vi laver den altså, og så laver vi også den anden analyse, der går ud på, at kommunerne kan sammenligne sig med hinanden og se, hvordan man kan levere et godt tilbud for færre penge.
Sandy Brinck (S), 2004-01-21:
Jeg synes ikke, jeg fik svar på, hvilke initiativer regeringen vil komme med for at få forældrebetalingen ned.
Jeg synes til gengæld, ministeren sagde det prisværdig klart i Politiken i går, da ministeren blev spurgt, om forældrene får noget ud af den undersøgelse.
Ministeren svarede, og jeg citerer: »Det får de ikke noget ud af.«
I dag skal forældrene punge ud med ret høje beløb for overhovedet at få deres børn passet, og hvilke konkrete initiativer, som de kan få noget ud af, vil socialministeren tage?
Henriette Kjær (KF), 2004-01-21:
Som sagt finder jeg det eksisterende system for forældrebetaling rigtig godt.
Det er en forholdsmæssig fordeling af udgifterne med to tredjedele til kommunen og en tredjedel til forældrene.
Når jeg vil lave en analyse, er det, fordi jeg tror, at den kan være et værktøj til kommunerne, så de kan se, hvad der kan gøres bedre, så taksterne kan sættes ned.
Det kan være, der er store problemer med megen sygdom, det er dyrt, og så må man se, hvad man kan gøre for at få et bedre miljø, så sygdomsprocenten går ned, og tilbuddet dermed bliver billigere for både kommunen og forældrene.
Jeg har faktisk store forventninger til den analyse, jeg har sat i gang.
Sandy Brinck (S), 2004-01-21:
Selv om man selvfølgelig kan begynde at have sine tvivl om, hvorvidt ministeren stadig vil stå ved det, ministeren udtalte til Politiken den 15. januar, vil jeg alligevel prøve at foreholde ministeren, at ministeren faktisk siger i det interview, at ministeren vil henstille til kommunerne, at priserne ikke er så høje.
I går kunne vi se i adskillige af landets aviser, at ministeren nu vil lave en analyse af, hvorfor priserne er så høje.
Jeg vil godt bede ministeren om at forklare, om det giver lavere forældrebetalinger for nogen forældre i dette land.
Svaret er et klokkeklart nej, og derfor vil jeg gerne vide, hvilke initiativer regeringen konkret vil tage for at nedbringe forældrebetalingen for daginstitutioner.
»Hvilke initiativer vil regeringen tage for at nedbringe forældrebetalingen i daginstitutioner?«
Skriftlig begrundelse
Der henvises til begrundelsen for spørgsmål nr. S 1643.
Henriette Kjær (KF), 2004-01-21:
Jeg må sige, at jeg forstår ikke, at erkendelsen først kommer
nu, at man først ser lyset, når man er kommet i opposition.
Det undrer mig meget.
Skal vi se fremover, at når Socialdemokratiet er i regering, bliver der indført en række love, og så snart de kommer i opposition, skal de love afskaffes igen?
Jeg må sige, at det er da en ny stil fra Socialdemokratiets side.
Jeg kan kun undre mig.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Sandy Brinck (S), 2004-01-21:
Nu blev jeg jo så glad den 15. januar, da jeg læste Politiken.
Men efter at have hørt ministerens svar i dag, synes jeg, mere og mere tyder på, at ministeren svarer nøjagtig det samme, som ministeren svarede den 21. januar 2003, og jeg citerer: »Men jeg betragter ikke den forældrebetaling, der er i dag, som et problem.«
Det er Socialdemokraterne lodret uenige i.
Vi synes, der er et stort problem.
Henriette Kjær (KF), 2004-01-21:
Jeg mener som sagt ikke, der er nogen fast grænse
, fordi kommunerne er meget forskellige, og jeg mener, det skal være op til kommunerne at fastlægge, hvad niveauet skal være.
Der er jo stor forskel på både befolkningssammensætning og indkomst i f.eks. Søllerød Kommune og Thyholm Kommune, og derfor skal der også være mulighed for at have forskellige takster på daginstitutionsområdet.
Vi har jo en ganske god lov, som Socialdemokratiet indførte, da de sad i regering, og som går ud på, at kommunerne kan hæve forældrebetalingen fra 30 til 33 pct.
Det er det, kommunerne benytter sig af nu.
Jeg er ikke enig i, at det nødvendigvis er et spørgsmål
for forældrene.
Det er et spørgsmål, som vælgerne må tage op ved at spørge de kommunalpolitikere, der stiller op til byrådsvalget, om de har tænkt sig at gøre noget ved det, og så sørge for at vælge nogle politikere, der prioriterer området højt.
Det synes jeg er meget, meget vigtigt.
Problemet er i øvrigt alt for lidt på dagsordenen, og det er bl.a. det, der gør, at vi debatterer det herinde.
I stedet burde der være nogle mere grundlæggende debatter om det ude i de enkelte kommuner, for det er altså her, problemet skal løses.
Men jeg synes, vi har en ganske udmærket rammelov, som siger, at de steder, hvor der ikke er pasningsgaranti, er forældrebetalingen 30 pct., og er der pasningsgaranti, er den 33 pct.
Det er en lov, Socialdemokratiet har indført.
Inger Støjberg (V), 2004-01-22:
Jeg håber meget, at vi alle kan gå ind for det her forbud mod dyreforsøg i hele EU, som omfatter såvel de færdige produkter som enkelte ingredienser.
Derudover omfatter forbuddet også markedsføring af produkter, hvor der er foretaget dyreforsøg.
Sidst, men ikke mindst, får vi forbrugere adgang til oplysninger om eventuelle skadelige virkninger af de kemiske stoffer.
Dette forslag vil betyde, at der nu bliver sat skub i udviklingen af alternative metoder til at teste kosmetik, og det er godt, at det endelig sker.
Venstre kan hermed gå ind for forslaget.
Lone Møller (S), 2004-01-22:
Direktivet indfører først og fremmest forbud mod følgende ting: Udførelse af dyreforsøg i EU med færdige kosmetiske produkter, udførelse af dyreforsøg i EU med bestanddele eller sammensætninger af kosmetiske produkter og markedsføring af færdige kosmetiske produkter, som har været testet ved hjælp af dyreforsøg. Derudover foreslås der to andre ændringer.
Der er tale om et område, hvor det er yderst relevant at vedtage fælles europæiske regler.
Lovgivningen retter sig mod en branche, der er domineret af enorme kapitalinteresser, og de vigtigste producenter er store, multinationale selskaber, der opererer på tværs af grænserne.
Grænseoverskridende problemer kræver grænseoverskridende løsninger.
En række lande i EU har allerede forbud mod dyreforsøg
, men forbuddet omfatter ikke importerede produkter.
Import, produktion og markedsføring af sådanne produkter bliver forbudt i EU, så producenterne kan altså ikke bare flytte forsøgene til lande uden for EU og fortsat sælge kosmetikken i EU.
Det betyder, at producenterne skal forholde sig til, at de kun kan bevare adgangen til det store EU-marked, hvis de producerer kosmetik uden at anvende dyr til at teste produkterne på.
Dyreforsøg
medfører ofte store lidelser for de dyr, der involveres, og derfor bør dyreforsøg kun anvendes, hvis formålet anses for yderst nødvendigt for menneskers sundhed, og hvis der ikke findes alternative testmetoder.
Når det gælder kosmetikproduktion, kan man jo i høj grad sætte spørgsmålstegn ved, om det er »yderst« nødvendigt.
Det drejer sig jo ikke om at udvikle en kur mod kræft eller hjælpe børn med sukkersyge; derimod piner man dyr for at udvikle
nye nuancer i farven på læbestift, og for at vi kan få flere bobler i boblebadet.
EU-reglerne for dyreforsøg og kosmetiske produkter blev vedtaget i 1976, og siden er de ikke blevet ændret væsentligt.
Imidlertid er der i de 28 år, der er gået, siden de blev udformet, sket en betydelig udvikling i forskningen.
Man har udarbejdet metoder, der kan erstatte dyreforsøg, og det er en almen vurdering, at der allerede i dag findes en nødvendig mængde kosmetiske produkter, der er testet, og som kan benyttes risikofrit af mennesker.
Med hensyn til mærkning er det væsentligt, som også Det Dyreetiske Råd nævner i sit høringssvar, at reglerne for mærkning udarbejdes ud fra retningslinjer, der sikrer, at forbrugerne også har en reel mulighed for at afgøre, om de kosmetiske produkter har været testet på dyr.
Det er utrolig vigtigt af sundhedsmæssige årsager, at offentligheden har adgang til oplysning om de produkter, de køber. Socialdemokraterne kan støtte lovforslaget, men vi ønsker at fremme processen, så tidsperspektivet i implementeringen bliver så kort som overhovedet muligt.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-01-22:
Dansk Folkeparti synes, det er på høje tid, at EU virkelig tager sig af disse, kan man sige, grundlæggende ting, for som alle bør kunne se, hører de ikke hjemme i en moderne verden.
Jeg tænker her på, at man for længst burde have forbudt at markedsføre kosmetiske midler, der er testet med dyreforsøg.
Det burde EU meget tidligere have vedtaget et forbud imod, og det er meget sent og meget sløjt, at EU først tager disse problemer alvorligt i år 2004.
Dansk Folkeparti synes også, det er meget slapt, at et egentligt testforbud mod kosmetiske produkter bliver indført pr. 10. september 2004, hvorimod andre forbud indføres gradvis frem til 2009 i takt med udviklingen.
Jeg vil gerne spørge ministeren: Hvilke tre typer dyreforsøg er det, man accepterer kan fortsætte frem til 2013?
Det er meget slapt, og forslaget beviser igen, at Europa-Kommissionen ikke tør eller ikke vil tage fat i det reelle problem, specielt når vi tænker på, at det er dyr, det går ud over.
I lovforslaget er der lagt op til, at man skal kunne offentliggøre, hvad man egentlig har af oplysninger om de kemiske stoffer og produkter.
Jeg mener, det er vigtigt, at ministeren har mulighed for at offentliggøre navnene på de slemme drenge eller skurkene på området, som måske vil udføre dyreforsøg eller har andre onde hensigter, så man over for offentligheden kan dokumentere, hvilke firmaer som måske fører en uetisk politik på området.
Derfor er det vigtigt, at vi får at vide af miljøministeren, hvilke sanktioner og reaktioner man vil bruge mod de lande, som ikke vil overholde den her lovgivning, vi vedtager her.
Derfor vil jeg mene, at det ville være godt med en handlingsplan for, hvornår man fra dansk side tager de forskellige initiativer, så vi kan se, at ministeren også virkelig mener, der skal gøres noget.
Jeg ser frem til ministerens svar på, om han vil komme med en sådan handlingsplan, for i Dansk Folkeparti synes vi, det er meget vigtigt, at vi kan se helt konkret, hvad man ønsker at foretage sig på området.
Martin Lidegaard (RV), 2004-01-22:
Jeg gentager gerne over for hr. Eyvind Vesselbo, at Det Radikale Venstre som indspil til finanslovforhandlingerne prioriterede tre områder, som ikke var, hvad skal man sige, relateret direkte til trafikinvesteringer som sådan, men til løbende ting, nemlig tilgængelighed for handicappede, trafiksikkerhed og støj.
Det har været et prioriteret område hele vejen igennem.
Det, jeg sagde, var, at da vi kom til slutspurten i forhandlingerne, var der, viste det sig, ikke vilje fra de andre partier til at prioritere alle disse områder.
Af disse tre stod handicaptilgængeligheden, som regeringen intet har gjort ved i 2003, højest på ønskelisten.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-01-22:
Det er jo netop derfor, det er vigtigt, at man har taget fat i problemet.
Jeg så gerne, at man også uden for EU's grænser vedtog de ting.
Men der skal ikke herske nogen tvivl om, at Dansk Folkeparti går meget op i, hvordan dyrene har det, og
Her tænker jeg ikke mindst på den snak, vi har haft om f.eks. transport
af grise det sidste stykke tid
Det er virkelig noget, der ligger Dansk Folkeparti på sinde, at dyrene har et acceptabelt liv, så derfor er det vigtigt, at vi får løst problemerne, og jeg ser også gerne, at vi går videre på dansk grund med alt, hvad der kan lade sig gøre her.
Jeg mener selvfølgelig også, det er godt, at man i det, vi kan kalde den begrænsede flok, som EU jo er, tager fat i problemet, men vi synes også, man skulle gøre det uden for EU.
Margrete Auken (SF), 2004-01-22:
Jeg vil sige til hr. Jørn Dohrmann, at jeg tror, at hvis vi får det her gennemført sammen med et markedsføringsforbud, har vi opnået så meget, at hr. Jørn Dohrmann ikke behøver være bekymret for, hvor langt vi kan nå.
Så har vi fat i kernen af problemet.
Men jeg vil godt lige spørge, om hr. Dohrmann er opmærksom på, at efter min mening er det ikke tilstrækkeligt.
Vi er ikke færdige, men vi er nået meget, meget langt.
Det vil jeg godt have et svar på, for det har faktisk været meget vanskeligt, netop fordi vi ikke har kunnet lave importforbud og markedsføringsforbud.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-01-22:
Det er jo faktisk interessant, at præcis det, jeg sagde, gentog hr. Jørn Jespersen, bare med nogle andre ord, for det er jo netop det, Danmark gør hver gang.
Nøjagtig som hr. Jørn Jespersen siger, forsøger vi jo altid at finde de lande, som er enige med os i det.
Og det er jo lykkedes fantastisk godt.
Det er lykkedes på det her område og på en stribe andre, hvor vi ligger helt i front.
Jeg kan kun sige, at det jo netop er et af de elementer, der gør, at når vi er oppe at diskutere køretøj, når vi er oppe at diskutere dæk, så lykkes det os at komme igennem med de krav, som sænker støjen.
Danmark er faktisk godt med, og den linje fortsætter vi selvfølgelig med.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-01-22:
Egentlig er det jo sådan, at hvis man ikke er med i EU, kan man lave de ting og også noget derudover.
Men vi er nødt til at acceptere, at vi er med i EU, og derfor siger jeg også, at vi støtter forslaget, fordi der nu bliver sat fokus på dyreforsøg.
Derfor støtter vi det selvfølgelig.
Men jeg så gerne, at det skete i et bredere forum end kun EU.
Det skal ikke kun ske i de 15 lande, som bliver til 25 om få måneder.
Vi vil i hvert fald fra Dansk Folkepartis side hele tiden lægge pres på, for at man ikke udfører dyreforsøg.
Margrete Auken (SF), 2004-01-22:
Jeg vil godt spørge hr. Jørn Dohrmann, om han er opmærksom på, at før direktivet kom, er der faktisk ingenting sket fra dansk side.
Jeg sad i dyreforsøgstilsynet under den forrige regering, og på trods af de argumenter, hr. Dohrmann fremfører mod kosmetikforsøgene, nemlig at der ikke er tale om livsnødvendige produkter, var det altså ikke muligt at komme igennem med noget i Danmark.
Mit ene spørgsmål bliver, om hr. Jørn Dohrmann er opmærksom på, at der ikke er sket noget som helst.
Vi har en smaddergod dyreforsøgslov, men der er ikke nogen begrænsninger i den.
Det andet, jeg vil spørge om, er: Hvordan forestiller hr. Dohrmann sig, at vi kan lave en begrænsning med henblik på stop for de forsøg uden om EU?
Jørn Jespersen (SF), 2004-01-22:
Det lyder for mig, som om Danmark ikke foretager sig noget særlig aktivt.
Det lød for mig, som om de smukke ord om at tænke langsigtet og dæmpe forureningen med støj var hul tale.
Alt det, ministeren siger nu, handler bare om at sige pæne ord, når noget er til behandling i EU, og det flytter jo ikke ret meget.
Det, der flytter noget, er den selvstændige forskningsindsats.
Det er at skabe alliancer med andre lande, hvor man afsætter ressourcer til at lave de alliancer.
Det er forskellige tiltag for, at vi fra dansk side flytter lovgivning og adfærd fra EU-systemet i den rigtige retning. Jeg vil give ministeren chancen én gang til for at svare på: Hvilke konkrete initiativer er den danske regering involveret i med henblik på at lave en aktivistisk udenrigspolitisk miljøindsats, der reducerer støjen, ud over at sige pæne lyde, når der er et møde, hvor det er noget, der er på dagsordenen?
Miljøministeren sagde på et tidspunkt, at det ud fra en langsigtet betragtning var bedre at bruge midlerne og ressourcerne på at dæmpe støjforurening fra kilden end at lave støjisolering af de enkelte boliger.
Og når miljøministeren siger noget om at tænke langsigtet, så synes jeg man skal høre efter, for det er så sjældent det sker. Til gengæld er jeg helt enig i det principielle, og derfor vil jeg spørge: Hvad er der så i gang af konkrete initiativer, hvor Danmark skubber på og bidrager til at sikre en mindre forurening fra kilden?
Jeg lagde jo mærke til, at de fleste af de konkrete eksempler, miljøministeren nævnte, var oplysning til borgerne om, hvad de selv kunne gøre for at reducere støjforureningen.
Det var jo lige modsat af det, ministeren sagde.
Men hvad er der rent faktisk i gang for at reducere støjen fra trafik, fra industri osv?
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-01-22:
Kristendemokraterne er selvfølgelig indstillet på, at støjdirektivet skal implementeres i dansk lovgivning, men vi må endnu en gang påpege, at vi ikke er begejstrede for, at man bruger et forslag til at indhente hjemmel til ministeren og ikke stort andet.
Kristendemokraterne så gerne, at når man behandler et lovforslag her i Folketinget, så har man også klarhed over, hvad det lige præcis vil medføre i praksis.
Det kan godt være, at det i realiteten bliver tilsvarende resultat, når man bruger det, jeg kalder hjemmelmetoden, men det er efterhånden blevet en uskik, at man vælger den udvej med stort set alle de direktiver, der skal implementeres i dansk lovgivning. Hvad angår selve lovforslagets indhold, altså ud over ministerens hjemmel, så undrer og irriterer det os en hel del, at man ikke på nuværende tidspunkt mere præcist kan beregne de økonomiske konsekvenser for såvel erhvervsliv som for stat, amter og kommuner.
Ligeledes vil vi i forlængelse af bemærkningerne gerne høre, hvad den nærmere årsag er til, at militære aktiviteter ikke skal være omfattet af forslaget.
Endelig vil vi høre ministeren om, hvorvidt man i forbindelse med kravene til støjkortlægning vil inddrage den efterhånden gamle sag om problemer med infralyd og lavfrekvensstøj, som er dukket op i Miljø- og Planlægningsudvalget fra tid til anden.
Kristendemokraterne vil på trods af hjemmelmetoden gå positivt ind i udvalgsarbejdet, hvor vi håber, at ministeren vil forholde sig til vores overvejelser.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-22:
Jamen jeg har ikke haft nogen indsigelser at gøre mod det her lovforslag, og derfor har jeg ikke gjort det.
Det er da en lille smule bedre end det, der er nu, ikke ret meget, men en lille smule, og det vil vi da gerne være med til at støtte. Vi har også nogle ændringsforslag.
Det har allerede været fremført i debatten, at man kunne indsætte forpligtende støjgrænser, at man kunne afsætte en støjpulje, det synes jeg også, jeg har forsøgt at slå til lyd for.
Det kan også være, at hr. Dohrmann, når han er kommet over den polemiske fase og måske trækker i arbejdstøjet, også har nogle forslag, og så synes jeg da også, at de skal indgå.
Jeg forstår ikke helt, hvad hr. Dohrmann vil med sit spørgsmål, det må jeg indrømme.
Martin Lidegaard (RV), 2004-01-22:
Til det første spørgsmål kan jeg sige, at frem til forhandlingerne om finansloven for 2004 udarbejdede Det Radikale Venstre en fuldstændig præcis oversigt over, hvad vores krav var, heriblandt om midler til støjbekæmpelse, en oversigt, som stadig væk ligger på vores hjemmeside
, hvis ikke jeg tager fejl, så der er hr. Eyvind Vesselbo jo velkommen til at gå ind.
Men det er rigtigt, at da vi kom til slutspurten af forhandlingerne og det gik hedt til, var det ikke støj, der blev prioriteret i den sidste ende.
Vi fik med nød og næppe noget ind på handicapområdet, men vi betingede os så til gengæld helt ultimativt, at det her var et minimumsforlig, og at vi ville vende tilbage i de kommende forhandlinger om flere midler til de andre områder.
Det var alle partier fuldstændig enige om, og derfor undrer det mig lidt, at Venstre bliver så fornærmet over, at vi nu kommer og tilbyder forligskredsen - det er jo ikke noget, vi har taget i Folketingssalen endnu - en drøftelse om det her.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-01-22:
Ja, jeg meldte mig lidt sent, for jeg fandt slet ikke ud af, hvad hr. Keld Albrechtsen egentlig mente om L 108.
Hr. Keld Albrechtsen glemte fuldstændig at komme ind på, hvad man egentlig mener om det her lovforslag.
Derimod ville jeg godt spørge hr. Keld Albrechtsen, om hr. Keld Albrechtsen synes, det er underholdende at høre, hvad det er, vi én gang har sagt herindefra.
Jeg kunne bedre tænke mig virkelig at kunne stille hr. Keld Albrechtsen nogle gode spørgsmål, hvis hr. Keld Albrechtsen forholdt sig til L 108 og fortalte, hvad Enhedslisten synes er godt eller negativt ved det her lovforslag.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-01-22:
Nej, vi er såmænd ikke fornærmede.
Vi vil bare gerne finde ud af, hvor De Radikales pludselige interesse for netop støjområdet kommer fra.
Nu kunne jeg høre, at det var det, hr. Martin Lidegaard sagde: Vi prioriterede det ikke så højt, at vi fremsatte det som forslag.
Jeg vil gerne have, at hr. Martin Lidegaard bekræfter, at han sagde det lige før.
Det var det, der blev sagt: Vi prioriterer ikke dette så højt, at vi fremsatte det under forhandlingerne.
Så er det, jeg spørger: Hvad er det så, der har gjort, at det pludselig nu halvanden måned efter bliver så højt prioriteret, at man står her og klandrer en regering, som kommer med nogle forslag, at de ikke gør det godt nok?
Hvad er det, der har fået hr. Martin Lidegaard til pludselig at få den her øgede interesse for støjbekæmpelse, når hr. Martin Lidegaard ikke fremsatte det under forhandlingerne?
Jørn Jespersen (SF), 2004-01-22:
Der er ingen tvivl om, at Dansk Folkeparti har dyrevelfærd som en meget vigtig mærkesag, og det synes jeg er sympatisk.
Men den gode vilje er jo ikke nok, hvis man ikke har de rigtige midler til rent faktisk at gennemføre det, man vil, og jeg må indrømme, at jeg synes, hr. Dohrmanns argumentation om EU er helt håbløs.
Det ville så være et forbud mod import af al kosmetik og alle lægemidler og alle stoffer til miljø, industri osv., fordi der ikke var fælles regler.
Men så siger hr. Dohrmann, at på den anden side ville det være godt, hvis vi kunne få flere lande med på at lave fælles regler.
Det er jo netop det, vi gør i EU, og tror hr. Dohrmann, at hvis nogle af de nuværende medlemslande ikke var med i EU, ville det blive nemmere at lave fælles regler?
Det gør han åbenbart, men mit spørgsmål er: Tror hr. Dohrmann
ikke, han skal tænke problemstillingen igennem en gang mere?
Hans Christian Schmidt (V), 2004-01-22:
Vi kan jo sige klart, at hvis der er nogen, der lægger sig i selen for f.eks. hele området med biler - nu gælder det sådan set ikke kun støj, det gælder også partikeludslip og andre ting som at være benzinøkonomisk - så fører vi jo frem, hver gang vi diskuterer under de forhandlinger, at vi synes, man skal højprioritere det i EU.
Vi gør det også på dækområdet.
Vi gør det også, når vi generelt diskuterer virksomhed.
Jeg er helt sikker på, at vi også i fremtiden vil opleve - nu må jeg lige først sige med hensyn til støjbelastningen
Jeg er helt sikker på, at de elementer, der kommer op, jo er elementer, vi skal tage stilling til, når og hvis vi ellers får en teknologisk udvikling, som kan medføre det.
Det er jo ikke noget, man kan lave i et snuptag hen over en nat.
Men hver gang, emnet er oppe, vil vi selvfølgelig stadig væk presse på i den retning.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-01-22:
Man kan jo få det svar, man selv ønsker, når man tænker ligesom hr. Jørn Jespersen.
Jeg siger netop, at det er godt, at EU nu tager problemet alvorligt, og dermed roser jeg jo også, at EU sætter det på dagsordenen.
Jeg havde bare ønsket, at det var sat på dagsordenen for længe siden, for at man har ventet helt til år 2004, synes jeg og Dansk Folkeparti er for dårligt.
Man kunne have sagt for mange år siden, at det vil man ikke acceptere.
Derfor siger vi også, at der skal arbejdes videre inden
Hvorfor skal vi vente helt til 2013, inden man udfaser de sidste ting?
Jeg har spurgt ministeren, hvad det er for tre ting, man vil acceptere helt til år 2013.
Vi mener, det er forkert, og hvorfor kan det ikke ske næste år? Hvorfor kan processen ikke gå hurtigt, hvorfor vente så længe?
Margrete Auken (SF), 2004-01-22:
Ja, tak for svarene i øvrigt.
Jeg vil ikke stå her og prale af, at jeg har detaillæst hele forslaget, direktivet, og hvad ved jeg, så hvis jeg kunne få en hurtig forklaring på det, der står på første side af bemærkningerne, hvor der i forbindelse med det der stop den 11. marts 2013 står: »Såfremt der ikke er udviklet alternative metoder inden dette tidspunkt, skal Kommissionen forelægge Rådet og Europa-Parlamentet et forslag til retsakt.« Hvad betyder det?