runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steen Gade (SF), 2005-02-24:
Det var jo også det simple.
Det var sådan set for at få den her dialog mellem SF og Radikale på den ene side og Socialdemokratiet i gang.
Men det bliver ikke nok, for vi har en regering, som har skabt fordomme i det her samfund og skabt den stemning, den tone mellem dem og os.
Det er farligt for Danmark, og det er også farligt for det, som man nu siger man vil, nemlig at man vil gå i gang med at få alle flygtninge/indvandrere i beskæftigelse.
Derfor tror jeg, at der hviler et betydeligt ansvar på Socialdemokratiet for, at de kommer ud af det der rum, hvor de – med rette synes jeg, men det er ikke sikkert, de selv synes det – er blevet opfattet, som om de bare har trasket i hælene på den her regering.
Der er brug for omtanke og at lave en linje, så det ikke bliver et samfund, hvor vi tænker ligesom fru Pia Kjærsgaard.
Frank Jensen (S), 2005-02-24:
Undskyld, formand.
Velkommen tilbage til hr. Steen Gade, det er en fornøjelse.
Nu bruger hr. Steen Gade starthjælpen som et eksempel.
Jeg vil gerne sammen med den øvrige partiledelse i Socialdemokratiet overveje, om vi kan lave noget fælles, der kan være med til at fjerne fordomme, som kan være med til at sikre sammenhængskraften i vores samfund, som kan være med til at sikre, at vi ikke taler om dem og os, men at vi taler om, at vi skal få det her samfund til at sørge for en højere grad af integration.
Det tror jeg ikke at hr. Steen Gade er uenig i.
Det, vi så skal finde ud af, er, hvordan vi løser det.
Jeg synes, de statsligt ansatte har været med til at give et bidrag til – det medgiver jeg – at tænke i nye baner med den overenskomst, der blev sluttet den anden nat.
Jeg synes, det er spændende at se på, at man har mulighed for i 20 pct. af sin arbejdstid at tænke i uddannelse.
O.k., så er der en lille reduktion i lønnen, men den ophører efter 1 år.
Jeg synes, det er spændende, og jeg synes ikke, at vi på forhånd fra oppositionen skal være afvisende, fordi vi ikke har de færdige bud på, hvordan vi sikrer den bedste integration.
Vi har en række elementer, men vi skal være bedre til at få det arbejdsmarked til at åbne sig op for dem.
Vi har gjort alt, hvad vi kunne for at komme i nærheden af at få en aftale med regeringen, som var forsvarlig, som var økonomisk gennemanalyseret, og som ville vise, hvad konsekvenserne var.
Da det stod klart, at det havde regeringen ikke mulighed for, kunne vi ikke tage et medansvar for at være forligspartner på strukturreformen.
Det ændrer ikke ved det, at vi har spurgt regeringen igen her i sidste uge, over for statsministeren direkte, om regeringen var indstillet på at åbne den pakke op, man havde lavet med Dansk Folkeparti.
Til det har regeringen svaret, at det vil man på to områder, og det ene er miljøområdet, det andet er socialområdet.
Det har vi kvitteret for.
Vi har været til forhandlinger ovre hos indenrigsministeren.
Nu må vi så se, hvor langt det kan bære.
Men vi har ikke fået stillet i udsigt, at regeringen er åben over for Socialdemokratiet på andre felter af strukturreformen, kun på de to.
Der vil vi søge maksimal indflydelse.
Steen Gade (SF), 2005-02-24:
Efter at jeg har kigget på dansk politik lidt udefra i nogle år, er der noget, der har gjort mig meget trist.
Det er at se Venstre og Konservative traske direkte i samme spor, som Dansk Folkeparti har lagt i forhold til flygtninge/indvandrere.
Jeg er flov over 24-års-reglen.
Jeg er flov over, at vi flytter byrderne over til andre lande i Europa.
Det er regeringens, det er statsministerens ansvar, at vi har fået lagt en så højreorienteret linje i Danmark.
Det, jeg er lidt trist over, er, at vi ikke har haft Socialdemokraterne på banen i modstand mod den linje.
Det er jo polarisering og fordomme, som den her regering har skabt.
Nu siger statsministeren godt nok, at han vil til at bekæmpe fordomme, men det kan han jo ikke, for han har jo selv skabt dem.
Derfor siger jeg og appellerer jeg til Socialdemokraterne: Vil I være med til at tage en tænkepause og være med til for alvor at bekæmpe fordommene i det her samfund, som faktisk er farlige for sammenhængskraften?
Vi kunne starte med, at vi lavede en fælles kampagne blandt oppositionen for at afskaffe starthjælpen.
Jeg vil sige til hr. Frank Jensen: Socialdemokratiet må tænke videre, for den linje, som har gjort, at der ikke har kunnet være en stærk opposition mod regeringen, har været farlig for Danmark.
Frank Jensen (S), 2005-02-24:
Når det drejer sig om forliget »Flere i arbejde«, som plejer at være et område, hvor Enhedslisten spørger ind til os, har vi så sent som i sidste uge meddelt regeringen, at for så vidt angår den del af kontanthjælpsmodtagerne, som er omfattet af kontanthjælpsloftet, og som har så store boligomkostninger, at de reelt får en meget, meget lav levefod, er vi altså nødt til at sikre, at der bliver mulighed for at slå hul i kontanthjælpsloftet, hvis kommunerne ikke kan anvise dem en billigere bolig.
Så må kommunerne ud fra en konkret vurdering i tilfælde, hvor de ikke kan anvise en billigere bolig, der gør, at rådighedsbeløbet bliver anstændigt, altså kunne slå hul i kontanthjælpsloftet.
Det er selvfølgelig ikke et svar på alle de ulighedsfaktorer, som vi er så optaget af i fællesskab at løse.
Det, som vi også foreslog, var at få gang i at flytte folk fra passiv forsørgelse over i arbejde, at få servicejobordningen, som vi lavede sammen med Enhedslisten under SR-regeringen, i gang igen, at få gang i hjemmeserviceordningen, at få gang i voksenlærlingeforløb, at hjælpe de mange, der bliver afskediget ved de store udflytninger af arbejdspladser, til at kunne flytte sig også ud af deres egen branche.
Det kræver, at der er efteruddannelsesmidler.
Det kræver til gengæld også, at man giver dem en levefod, der gør, at det er attraktivt for dem at skifte branche og komme over i et erhverv, der er fremtid i.
Peter Christensen (V), 2005-02-24:
Når man går ind og læser artiklen, hvor hr. Frank Jensen kalder til klassekamp, vil man se, at økonomisk lighed er en af begrundelserne.
Vi ved jo, at en af de økonomiske forskelle, der findes, er, at der på papiret har været nogle store værdistigninger for boligejerne.
Derfor er mit spørgsmål sådan set, om en af de klasser, som hr. Frank Jensen så har udnævnt, er boligejerne.
Hvis det er det, hvad vil kampen imod dem så bestå af?
Er det nogle beskatningsformer, vi slet ikke kender til, og i hvor høj grad er det så, at boligejerne fremover skal bekæmpes som klasse?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2005-02-24:
Jeg synes ikke, det blev bedre lige nu, og det bekymrer mig.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad der skal ske med de folk, som ikke kan komme ind på arbejdsmarkedet igen.
For der er jo ikke nogen tvivl om, at Socialdemokraterne altid har været bedre til at føre en politik i forhold til at skaffe arbejdspladser i det her samfund.
Det tror jeg sådan set kun de borgerlige betvivler, for det skal de nu engang, fordi de er borgerlige.
Det, der er interessant, synes jeg, for os i oppositionen at få klarhed over,
er, hvad der skal ske med de mennesker, der ikke kan komme ind på arbejdsmarkedet.
Op igennem 1990'erne steg forskellen på de fattigste i vores samfund og de rigeste i vores samfund.
Så er det rigtigt, at der var en del, der gik fra at være arbejdsløse til at komme ind på arbejdsmarkedet.
Det er en rigtig fin bevægelse.
Men hvad skal der ske med bunden?
Altså, er det sådan, at Socialdemokraterne vil fortsætte med at udhule overførselsindkomsterne?
Er det sådan, at Socialdemokraterne har tænkt sig at gennemføre den skattereform, som der lægges op til, hvor der ikke gives en eneste krone til folk på overførselsindkomster?
Det er meget fint, at man vil gøre en masse for middelklassen, men hvad skal der ske med resten, også dem, der ikke kan komme i arbejde?
Frank Jensen (S), 2005-02-24:
Jeg er nu ikke enig i den beskrivelse, Enhedslistens ordfører giver af 1990'erne.
Netop ved at der kom så mange flere i arbejde, var vi med til at fjerne en meget vigtig del af det, der er ulighedsfaktoren i vores samfund, nemlig arbejdsløshed.
Men tilbage til fru Pernille RosenkrantzTheils spørgsmål: Ja, vi har brug for at få fjernet nogle af de ulighedsfaktorer.
Den store gruppe, der er blandt pensionister, som føler sig isolerede, fordi de ikke har noget menneskeligt netværk, blandt de førtidspensionister, som føler, at de er sat fuldstændig udenfor, at der ikke er nogen, der gider have noget med dem at gøre, blandt de mange unge, der ikke har nogen praktikplads, blandt masser af de arbejdsløse, der i øjeblikket hænger fast i langtidsarbejdsløsheden, skal være vores fokusfelt.
Jeg vil sige til de øvrige partier i oppositionen: Her bør vi i fællesskab lægge det maksimale pres på denne regering for at få en anden kurs i Danmark.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2005-02-24:
Jeg synes jo i bund og grund, at det er noget vrøvl at »kalde« til klassekamp.
En klassekamp handler jo i bund og grund om, at der er modstridende interesser i et samfund.
Ordet klassekamp er superstøvet, men i bund og grund dækker det over, at der er nogle interessekonflikter.
Jeg tror sådan set ikke, at nogen i dag, selv om begrebet er støvet, kan være uenig i, at når lønmodtagere og arbejdsgivere forhandler en overenskomst, så kan de godt være lidt uenige om, hvor høj lønnen skal være, eller hvor stor pensionen skal være, eller hvor meget fritid man skal have.
Så jeg synes, at når vi skal aflive den der myte om klassekamp, så smager det hele af »Proletarer i alle lande, foren jer«.
Vi kender alle sammen parolerne.
Jeg synes, at det, der er interessant i den diskussion, og det, jeg gerne vil spørge hr. Frank Jensen om, er, om der kommer til at være en ny linje i Socialdemokratiet, om det at kalde til klassekamp dækker over, at man ønsker at mindske uligheden i samfundet, for op igennem 1990'erne så vi jo den stik modsatte tendens under en SR-regering.
Det er korrekt, at den borgerlige regering har gjort det endnu værre.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre Socialdemokraterne, om man har tænkt sig at mindske uligheden i samfundet, altså ikke bare lave en blødere model af det neoliberale, men faktisk gå i den modsatte retning og udvide velfærdssamfundet.
Frank Jensen (S), 2005-02-24:
Skulle vi så nu, når vi har sloges for det igennem så mange generationer, gå til kamp for at fjerne grundlaget for, at almindelige familier kunne eje deres egen bolig?
Overhovedet ikke.
Men det, som er problemet med den politik, som hr. Peter Christensens regering fører, er, at de enormt store værdistigninger, vi har på boligmarkedet, går uden om beskatning.
Til gengæld skal hver eneste lønmodtagerkrone, de har tjent på hårdt arbejde, beskattes, ja, i nogle tilfælde med op til 50 pct.
Se, det er uretfærdigt, og det er der, hvor Socialdemokratiets og Det Radikale Venstres skatteloft medfører, at den værdistigning og den prisudvikling, der er i samfundet, også afspejles i beskatningen af de værdistigninger, der er i boligen.
Hverken mere eller mindre.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-03-01:
Som det allerede er blevet nævnt, er der tale om, at man implementerer et EU-direktiv, men det, jeg synes er interessant at få bemærket, er, at der i det her lovforslag jo ikke er noget som helst, der adskiller sig fra den praksis, som man har haft på det overenskomstdækkede arbejdsmarked, så vidt jeg husker siden 1946; man har jo samarbejdsaftalen.
Som jeg læser lovforslaget, så er den tekst om, hvad man er forpligtet til at informere om, faktisk identisk med den tekst, vi også ser på det overenskomstdækkede arbejdsmarked.
Så det kan vi naturligvis støtte, i og med at der er tale om en harmonisering af de to arbejdsmarkeder, vi har, både det overenskomstdækkede og det ikkeoverenskomstdækkede.
Til hr. Bjarne Laustsen, der kom med en bemærkning om, at vi altid kan diskutere tallet 35 ansatte som den tærskel, hvor det skal iværksættes, kan man jo sige, at vi jo rent faktisk allerede overimplementerer med det her forslag, for det skulle være 50, men 35 er et meget naturligt tal at gribe fat i, fordi det er identisk med aktieselskabslovens krav om, at man kan kræve medarbejderrepræsentation i et aktieselskabs bestyrelse, og det er meget fornuftigt at lave den her lighed i de forskellige love, vi har.
Det synes jeg er vældig godt set af beskæftigelsesministeren, og det kan vi støtte fra De Konservative.
Erling Bonnesen (V), 2005-03-01:
Lovforslaget her handler bl.a. om trafiksikkerhed ved en gennemførelse af et EU-direktiv og omhandler arbejdstiden for mobile lønmodtagere inden for vejtransportsektoren.
Lovforslaget giver også nogle påvirkninger for transportsektoren, men forslaget går ikke længere end EU-direktivet, og formålet med lovforslaget er for det første at forbedre forholdene for de mobile lønmodtagere og for det andet at skabe mere ensartede konkurrencevilkår i vejtransportsektoren og sidst, men ikke mindst, at gøre trafiksikkerheden bedre på de europæiske veje.
Venstre kan støtte forslaget, også selv om det her har en betydning for planlægningen m.v. i transportsektoren.
Der indføres et loft over, hvor meget man gennemsnitligt må arbejde om ugen, på 48 timer, og arbejdsgiveren pålægges en registreringspligt med hensyn til, hvor meget den enkelte medarbejder arbejder i alt.
Jeg har også forstået, at organisationerne på området har taget forslaget til sig og er parate til nu at bistå deres medlemmer med at få det ført ud i livet og få det til at fungere i praksis.
Der vil naturligvis være en række spørgsmål, som jeg ser frem til at få afklaret under udvalgsbehandlingen.
Venstre kan på det her grundlag støtte forslaget.
Per Clausen (EL), 2005-03-01:
Nu er det mange år siden, jeg har gået i skole, så jeg skal ikke bidrage til geografiundervisningen, men nøjes med at sige, at vi kan tilslutte os det her forslag.
Der er brugt meget tid på det, og det indeholder kun forbedringer, så det er vi helt med på.
Der er jo tale om et område, hvor vi på grund af vores mangeårige tradition for dialog og samarbejde på arbejdspladserne er godt kendt med disse arbejdsformer.
Vi kan vel fra dansk side godt være tilfredse med initiativet, men måske også lidt stolte af, at det i høj grad er parterne på det danske arbejdsmarked, som har trådt den sti, som alle EU's større virksomheder nu skal følge.
Det har derfor været naturligt i forbindelse med det her arbejde at hente inspiration til udformningen i de samarbejdsaftaler, der eksisterer.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Bjarne Laustsen (S), 2005-03-01:
Nu ved alle, hvor det er placeret, og uanset at det er placeret, hvor det er, så synes jeg stadig væk, at det er vigtigt, at de mennesker, som man vil tage arbejde fra og flytte andre steder hen, har nogle rimelige arbejdsvilkår.
Og det kan man altså kun drøfte, hvis det er sådan, at man får noget at vide om de planer, som virksomheden har om virksomhedens beståen i fremtiden.
Bent Bøgsted (DF), 2005-03-01:
Det her er et lovforslag om information og høring af medarbejdere, så medarbejderne kan blive hørt og informeret om forhold af væsentlig betydning for ansættelses- og arbejdsmæssige forhold i virksomhederne.
Da vi har haft behandlingen, før valget blev udskrevet, og det som sådan er gode ting, der er deri, så skal jeg springe noget af det over.
Det er sådan nogle problemstillinger, jeg mener vi skal have kigget lidt nærmere på, og som ikke blev helt klarlagt ved den sidste første- og andenbehandling af lovforslaget her før valget, og det vil jeg gerne se nærmere på under udvalgsarbejdet.
Men som sådan kan vi selvfølgelig tilslutte os, at medarbejderne bliver informeret om, hvad der sker ude i virksomhederne, så bortset fra det lille problem, vi skal have løst, kan vi som sådan støtte forslaget.
Ole Sohn (SF), 2005-03-01:
Vi kan støtte forslaget.
Vi synes, det er en god idé, at man sikrer bedre regler om information og høring af lønmodtagerne.
En af de ting, man kan nævne, og som jeg også mener bør være med i lovforslaget eller nok snarere i bemærkningerne til lovforslaget, er det, der står i § 4 om virksomhedernes pligt til at informere lønmodtagerne.
Der tror jeg, at det kunne have været meget gavnligt, hvis man i bemærkningerne havde gjort opmærksom på, at det faktisk er lige så væsentligt, at der laves nogle procedurer for, hvordan man skal foretage sådan en information for at undgå, at der bliver for mange diskussioner i virksomhederne, for virksomhederne er jo selvfølgelig forskellige af karakter og lignende.
Der skal indarbejdes en procedure, så begge parter ved, hvad det egentlig er, de skal gøre, og hvordan det er, man skal informere.
Det skal præciseres i lovforslaget.
Men som udgangspunkt kan vi støtte forslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-03-01:
Det, jeg godt kunne lide at spørge Venstres ordfører om, er, hvordan man rent faktisk, hvis forfatningen måtte blive vedtaget, også fremover vil kunne sikre de danske arbejdstagerrettigheder, for sagen er jo nemlig den, at den aftale, man har indgået med de andre partier, kun gælder, så længe der er enstemmighed i Rådet, som det er i artikel 71, i henhold til hvilken artikel det her direktiv altså er gennemført, men i den nye forfatnings artikel 236 lægges der op til, at det skal vedtages med kvalificeret flertal, og dermed er der ikke mulighed for vetoret.
Derfor vil jeg gerne høre, hvordan regeringen og altså Venstre, hvis forfatningen måtte blive vedtaget, hvilket jeg forstår er Venstres politik, fremover vil sikre, at der ikke sker en generel forringelse af mange af de gode regler, som vi har i Danmark, en forringelse, som kommer fra EU, fordi mange af de lande, der er medlem af EU, jo har en helt anden struktur på arbejdsmarkedet.
Det kunne jeg godt tænke mig en kommentar til.
Elisabeth Geday (RV), 2005-03-01:
Endnu en gang er der jo tale om implementering af et EU-direktiv.
Denne gang er det jo i øvrigt et direktiv, som har været omgærdet af meget debat i EU-systemet, og så vidt jeg husker, har det været mere end 20 år undervejs i EU.
Når det har taget så lang tid at få direktivet vedtaget i EU-systemet, så er det jo, fordi det giver lønmodtagere i hele EU en række nye rettigheder til at blive informeret og hørt, hvis en virksomhed træffer beslutninger, som kan få væsentlige konsekvenser for beskæftigelsen.
I Danmark giver det jo ikke så mange nye rettigheder, fordi vi i forvejen har samarbejdsaftalen på LO-DA-området og på det offentlige område, som jo kommer til at gælde helt parallelt med det, vi nu er i færd med at debattere.
Samarbejdsaftalen rummer jo sådan set i store træk de nye EU-regler.
Men det har jeg forstået på lovforslaget at man tager højde for ved at stramme direktivets bestemmelser op, så det også gælder for virksomheder af samme størrelse.
Det er en opstramning, som vi i Det Radikale Venstre fint kan leve med.
Alt i alt hilser vi direktivet og den måde, det bliver implementeret på, velkommen, og vi ser frem til udvalgsbehandlingen.
Per Clausen (EL), 2005-03-01:
Jeg er selvfølgelig glad for, at man vil arbejde videre med det, men jeg synes da, at det er ret oplagt, når det nu er et alvorligt trafikmæssigt problem – og jeg er faktisk helt enig med ministeren i, at det er et vigtigt problem – at man så fik gjort noget ved det også i forhold til dem, der kører med mælk f.eks. Og bybusser kommer jo også indimellem ud for ulykker.
Så jeg vil bare til sidst spørge, om det er sådan, at Venstre vil være med til at arbejde for, at vi får de ting væk som undtagelser, helst allerede her og nu, eller også forsøge at få ministeren til at gøre noget ved det i EU, hvis det er den tunge og lange vej, vi skal igennem.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-03-01:
Tak for svaret.
Det har jeg også stor forståelse for.
Der er meget stor forskel på, hvordan transportlovgivningen ser ud i de forskellige EU-lande, arbejdsmarkedspolitikken osv.
Det, der er problemet, er, at i dag har man artikel 70 i Nicetraktaten, som altså har åbnet op for, at der skal være enighed – det er artikel 70, stk. 2, så vidt jeg husker – om de her regler, for at man kan implementere noget, men i den nye forfatning, som Venstre altså støtter, skal man ifølge artikel 236 i del III, som altså er det, der overtager artikel 70 i Nicetraktaten, ikke længere have enighed, der skal man kun have kvalificeret flertal.
Og der er det da et problem, at Venstres ministre glade kan komme til EU og kæmpe for trafiksikkerheden, men blive stemt ned.
Er det ikke rigtigt?
Erling Bonnesen (V), 2005-03-01:
Jeg skal slet ikke tage afstand fra, at der kan være nogle teknikaliteter i det og forskellige forhold i de enkelte lande, men det her har jo taget sit afsæt i bl.a. de ulykker, der har været, og der er man nødt til at, om jeg så må sige, reagere på det, og der handler det altså også om, at nogle af de ulykker måske kan tilskrives, at man har kørt for længe, og det er også derfor, at sigtet med det her handler om at få sat nogle rammer omkring det.
Teknikaliteterne i det andet må vi klare på anden måde.
Per Clausen (EL), 2005-03-01:
Det drejer sig om nogle af de undtagelser, der er, for denne her lovgivning bliver jo gennemført af hensyn til trafiksikkerheden, og så er det, jeg godt vil spørge, hvad det er ved trafiksikkerheden, der gør, at man undtager mindre lastbiler, minibusser, bybusser, mælketransport osv. Hvad er forklaringen på, at disse områder er undtaget?
For udgangspunktet er jo trafiksikkerheden, og jeg er sådan set lidt ligeglad med, om jeg bliver tromlet ned af en lastvogn, der kører med mælk, eller en, der kører med noget andet.
Erling Bonnesen (V), 2005-03-01:
Men vi har taget fat på området, hvor problemerne ligger.
Det er jo sagen i en nøddeskal.
Vi skal lige lægge mærke til, at det her forslag jo kom på bordet i EU efter flere års forhandlinger, lange seje træk, hvor man havde været rundt om alle de her forskellige spørgsmål og så efter disse forhandlinger fundet frem til at lægge sig på de her kategorier som en start.
Skulle der vise sig trafikmæssige problemer også på andre felter, jamen så er vi naturligvis parate til at kigge på det, men prioriteringen er jo afvejet igennem forhandlingerne i EU og er landet på det her som udgangspunkt.
Bent Bøgsted (DF), 2005-03-01:
Nu snakker Venstre meget om trafiksikkerhed, trafiksikkerhed, trafiksikkerhed.
Det er det eneste, det her direktiv tilsyneladende går ud på.
Hvorfor er det sådan, at Venstre så ikke sætter mere fokus på køre-hvile-tids-reglernes overholdelse og Venstre ikke sætter mere fokus på speditørernes og vognmændenes planlægning af kørselen med lastbiler?
Var det ikke mere rimeligt at sige, at hvis vi skal have trafiksikkerheden i orden, så skal vi kigge på de områder, der omhandler trafiksikkerhed, og ikke et område som det her, der omhandler den enkelte chaufførs indtjening?
På den her måde tilgodeser man vognmændene, som måske kan skabe en større indtjening til sig selv, men det er chaufførerne, det går ud over.
Erling Bonnesen (V), 2005-03-01:
Vi kan sige, at en del af outputtet på det her jo er, at det også er med til at sikre job, fordi der kommer mere ensartede vilkår.
Kontrolforanstaltningerne kan man da tage op, hvis ikke de fungerer godt nok.
Der må man som udgangspunkt sige, at det ligger et andet sted.
Fungerer kontrollen ikke godt nok andre steder, må der selvfølgelig kigges på det særskilt.
Det er ikke det, det handler om i den her sammenhæng.
Ole Sohn (SF), 2005-03-01:
Jeg kan da gøre hr. Bjarne Laustsen opmærksom på, at der faktisk ligger en lille by i den østlige del af Tyskland, som også hedder Oldenburg, men den har ikke noget at gøre med den Oldenburg, hvor Danish Crown ligger, som hr. Bjarne Laustsen henviser til.
Erling Bonnesen (V), 2005-03-01:
Det her har jo, kan vi sige, også afsæt i, at ... Jeg skal lige have den der drejet den vej rundt.