runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2005-11-09:
Statsministeren svarede jo ikke på det spørgsmål, som hr. Frank Aaen stillede.
Vil statsministeren følge op på de her informationer, som man kan læse i både danske og internationale aviser, om, at Dick Cheney arbejder for, at CIA skal undtages fra det her torturforbud?
Er det noget, som statsministeren vil følge op på?
Det er jo lidt vigtigt.
Vi hører hele tiden historier om, at så er der folk, der er døde under afhøring i Irak, så er der folk, der er døde under afhøring i Afghanistan.
De kommer hele tiden, de kommer hver uge, de kommer hver dag.
Vil statsministeren følge op på de her oplysninger, som man kan læse i danske og internationale aviser – ja eller nej?
Klaus Hækkerup (S), 2005-11-09:
Tiden vil jo vise, om det nu bliver godt eller ej.
Men jeg vil godt vende tilbage til spørgsmålet.
Når Venstres politiske ordfører kan gå ud og have en holdning, tegner han så ikke partiet Venstre?
Tegner han så ikke den opfattelse, der er gældende i det store regeringsparti?
Eller er det her kun en prøveballon, der er sendt op for ligesom at se, hvad vej vinden blæser nu, og hvad regeringen tror den kan og ikke kan, og så kan regeringen tage bestik af retningen på den blå ballon, der drøner af sted, uden at regeringen sådan set har committet sig?
Er det det, vi står over for, sådan et forsøg på at aflæse det politiske billede, uden at regeringen rigtig binder sig?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Mit svar er det samme, som det nu har været gentagne gange, når spørgsmålet er kommet op vedrørende rapporten fra Velfærdskommissionen, nemlig at regeringen spiller ud, når Velfærdskommissionen er kommet med sin rapport.
Vi synes, det er rimeligt, at de mennesker, vi har bedt om at se på hele velfærdsområdet under et, også får lejlighed til at udtale sig, før regeringen kommer med sit udspil.
Alt andet ville jo betyde, at vi så at sige afskedigede Velfærdskommissionen og kortsluttede processen.
Nu kommer Velfærdskommissionen med sin rapport den 7. december, så kigger regeringen på den, og i begyndelsen af det nye år kommer regeringen med et udspil.
Hr. Klaus Hækkerup må altså have lidt tålmodighed og vente og se, hvad regeringen så kommer med i det nye år.
Det skal nok blive godt.
Klaus Hækkerup (S), 2005-11-09:
Der har jo længe i den offentlige debat været drøftet det fremtidige velfærdsniveau i Danmark.
Regeringen har nedsat en Velfærdskommission, der i løbet af december måned kommer med sin afsluttende rapport.
Der har været nogle mellemliggende rapporter.
Vi er nogenlunde informeret om, hvad vi kan forvente at Velfærdskommissionen kommer med.
Nu ser vi så, at Venstres politiske ordfører, hr. Jens Rohde, går ud og erklærer, at det er noget sludder, at der ikke er råd til efterlønnen.
Det er et spørgsmål om prioriteringer, samt at så længe der er en rimelig grad af egenforsikring, synes han ikke, at efterlønnen skal afskaffes eller forbeholdes de få.
Jeg vil gerne høre, om statsministeren er enig med Venstres politiske ordfører i det udsagn.
»Er statsministeren enig med Venstres politiske ordfører i, at regeringens udspil til velfærdsreformer vil bevare efterlønnen for alle, der bidrager med en rimelig grad af egenforsikring, og at bevarelsen af efterlønnen er et spørgsmål om prioriteringer?«
Skriftlig begrundelse
Venstres politiske ordfører, Jens Rohde, har over for DR's Orientering og nyhedsbureauet Ritzau fastslået, at »det er noget sludder, at der ikke er råd til efterlønnen.
Det er et spørgsmål om prioriteringer«, samt at »så længe der er en rimelig grad af egenforsikring«, synes han »ikke, at den skal afskaffes eller forbeholdes de få«.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Den konklusion må stå helt for hr. Høgni Hoydals egen regning.
Jeg vil i hvert fald ikke blande mig i, hvordan den enkelte ansøger vil reagere over for myndighederne.
Men jeg vil godt gentage, hvad jeg startede med at sige, at jeg selv synes, at sagsbehandlingstider af den her længde er for lange, og jeg mener altså, at de ansvarlige må gøre alt, hvad de kan for at få nedbragt sagsbehandlingstiderne.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Høgni Hoydal (T), 2005-11-09:
Jeg er jo bekendt med, at der har været visse kontakter mellem de færøske og danske myndigheder.
Efter min mening er dette område et skoleeksempel på, at ansvaret for sagsbehandlingen og for hele området forsvinder i det her ingenmandsland, der er mellem Færøerne og Danmark.
Vi har det færøske landsstyre, som har en slags høringsret i forbindelse med sagerne, og der venter man så, og så ligger sagen i Danmark, og så ligger den hos politiet, og folk oplever det, som om sagen bliver sendt videre mellem en lang række instanser, hvor ingen rigtig har ansvaret.
Nok om det.
Mit sidste spørgsmål til statsministeren eller en konstatering er, at hvis svaret fra statsministeren er det samme, som integrationsministeren afgav, så vil jeg tage det som en opfordring til, at vi bør gå til Folketingets Ombudsmand eller til domstolene med disse konkrete sager, det altså har taget den her helt uforholdsmæssigt lange tid at behandle.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Som jeg sagde før, kan en del af forklaringen på de lange sagsbehandlingstider være ret lange procedurer med høringer på Færøerne.
Derfor har der så været afholdt et møde den 7. oktober mellem integrationsministeren og landsstyremedlemmet for udlændingesager, og der har man drøftet det her problem med konkrete udlændingesager om opholds- og arbejdstilladelse på Færøerne, og man har aftalt i fællesskab at nedsætte en færøsk-dansk arbejdsgruppe, som skal gennemgå sagsbehandlingsprocedurer m.v. med henblik på at sikre en smidigere behandling af sager om ophold på Færøerne.
Høgni Hoydal (T), 2005-11-09:
Jeg vil blot følge op med det spørgsmål til statsministeren, om han kan oplyse lidt mere om, hvilke konkrete initiativer der er taget til at få nedbragt denne, må vi vel være enige om, ulidelige og uforholdsmæssigt lange sagsbehandlingstid.
I alle disse sager er det jo menneskeskæbner, der står på spil, og jeg har kontakt med mange mennesker, der er dybt, dybt frustrerede og egentlig er kommet i personlig krise, ikke bare på grund af deres ansøgning, men på grund af, at de ikke får svar på deres ansøgning, på grund af den usikkerhed, der foreligger, mens de venter.
Så jeg vil gerne spørge statsministeren, om han som statsminister, som også har ansvaret for ressortområdet Færøerne, har taget noget kon kret initiativ til, hvordan man skal få bragt orden i disse sager, som er et stort problem.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Jeg kan da godt være enig med hr. Høgni Hoydal i, at der også kan være en vis sammenhæng over til sagsbehandlingstiderne, og som jeg sagde før, er det også min opfattelse, at man må bestræbe sig på at få nedbragt sagsbehandlingstiderne; det ved jeg også at integrationsministeren er meget optaget af.
Jeg er så også blevet orienteret om, at i hvert fald en del af forklaringen på den lange sagsbehandlingstid er, at det har taget tid at få gennemført høringen hos færøske myndigheder i forbindelse med disse sager.
Høgni Hoydal (T), 2005-11-09:
Tak for svaret.
Jeg er enig med statsministeren i, at man selvfølgelig må skelne mellem de generelle retssikkerhedsforhold og sagsbehandlingstiden.
Men der kan jo også komme en kollision herimellem.
Altså tag nu det eksempel, at en person har søgt om arbejds- og opholdstilladelse i Færøerne og har ventet disse 639 dage, så er der jo en meget, meget stor risiko eller mulighed for, at denne person så at sige opgiver ævred og dermed bare siger: Jeg dropper det.
Så der kommer der selvfølgelig også et retssikkerhedsmoment ind i sagsbehandlingstiden.
Men mit spørgsmål til statsministeren er egentlig vedrørende retssikkerheden: Mener statsministeren, at det er godt nok, at en minister blot svarer: Jamen I kan bare gå til Ombudsmanden eller til domstolene, hvis I er uenige?
Er det ikke en pligt også at holde de interne forvaltningsretlige procedurer på et niveau, som man selv mener er i overensstemmelse med god forvaltningsskik og retssikkerhed?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Jamen jeg synes da, at hr. Klaus Hækkerup må afklare den sag med Venstres politiske ordfører.
Hr. Klaus Hækkerup stiller spørgsmål til mig, og jeg svarer som statsminister på regeringens vegne om, hvad der er regeringens fremgangsmåde, og det har jeg givet et meget klart svar på.
Der er ligesom to dele i hr. Høgni Hoydals spørgsmål.
Den ene del er spørgsmålet om retssikkerhed, og den anden del er spørgsmålet om sagsbehandlingstiden.
For så vidt angår retssikkerhed, har hr. Høgni Hoydal jo tidligere fået et svar fra integrationsministeren, som henviser til de retssikkerhedsgarantier, der gælder i sådanne sager.
Der gælder de almindelige forvaltningsretlige regler, afgørelserne kan indbringes for Folketingets Ombudsmand, og de kan prøves ved domstolene.
Så konklusionen er: Jo, der er de normale retssikkerhedsgarantier.
Så vidt den del af det.
Så er der spørgsmålet om sagsbehandlingstiden.
Og der må jeg så sige med det forbehold, at jeg selvfølgelig ikke kender baggrunden for de lange sagsbehandlingstider, at jeg godt kan dele hr. Høgni Hoydals forundring over, at det kan tage så lang tid at afgøre sådanne sager, og jeg mener, at det stedse må være en bestræbelse at få nedbragt disse alt for lange sagsbehandlingstider.
Høgni Hoydal (T), 2005-11-09:
»Mener statsministeren, at det er foreneligt med grundlæggende principper om retssikkerhed og god forvaltningsskik, at der ifølge Integrationsministeriets egne oplysninger har været 85 tilfælde i 2004 og 2005, hvor ansøgere om arbejdsog opholdstilladelse på Færøerne har ventet mere end 6 måneder på svar, og at der er eksempler på, at en ansøger har ventet 639 dage på svar?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Nej, for jeg orienterer selvfølgelig ikke om de interne arbejdsgange.
Det afgørende er: Hvad siger Hendes Majestæt Dronningen rent faktisk i sin tale?
Dronningen refererer, at der er kommet en ny ordning, og siger, at den afspejler de nære historiske og kulturelle forbindelser mellem Færøerne og Danmark, og det er da ikke en politisk tilkendegivelse.
Det er at referere et faktum, og jeg synes faktisk, det er en meget naturlig ting, at dronningen gør det i en tale i forbindelse med et officielt besøg på Færøerne.
Altså, jeg må sige, at hr. Høgni Hoydal endnu en gang ser spøgelser, oven i købet ved højlys dag.
Det her er en nyordning, som hr. Høgni Hoydal har bekæmpet, det ved vi godt, men den er altså udarbejdet på baggrund af en aftale med det ansvarlige landsstyre på Færøerne, for den danske regerings holdning er den, at Færøerne kan få det, som Færøerne vil have det.
Så de kampe, hr. Høgni Hoydal måtte føre, hvad enten det er mod mig eller mod andre, synes jeg at hr. Høgni Hoydal passende kunne føre på Færøerne.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Høgni Hoydal (T), 2005-11-09:
For det første er jeg ikke særlig stødt.
Jeg er en af dem, der har været glad for kongehusets rolle, også på Færøerne, og selv vi, der går ind for fuld selvstændighed, har været meget glade for kongehusets rolle.
Det, jeg er ked af, er, at dronningen – helt uforvarende tror jeg – er blevet draget ind i en meget partipolitisk diskussion på Færøerne.
Statsministerens påstand om, at det ikke har nogen politisk betydning på Færøerne, afkræftes jo af, at alle aviser på Færøerne, selv Sambandspartiets og Socialdemokraternes aviser, sagde, at det var rent politisk, og det kan vi jo så diskutere.
Det er det, spørgsmålet går på, ikke om jeg er stødt eller ikke, og det er også lige meget.
Men er Statsministeriet af sine egne eksperter blevet frarådet at indsætte disse passager i talen?
Det spørger jeg om en gang til, og jeg håber, at jeg kan få et svar denne gang.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
For at sige det ligeud: Jeg har ikke noget kendskab til, hvad Rigsombudet måtte have sagt i denne sag, men det er jo heller ikke afgørende.
Det afgørende er spørgsmålet: Har dronningen afleveret et politisk budskab, som måtte støde nogen?
Mit svar er nej.
Det, Hendes Majestæt Dronningen har gjort, er at referere et faktum.
Hr. Høgni Hoydal påstår, at dronningen har rost den nye ordning.
Det ville jeg selvfølgelig ikke have haft noget imod, men det gjorde dronningen ikke.
Fuldstændig tonløst refererede dronningen, hvilken ny ordning der er iværksat, og sagde så, at denne vidtgående nyordning mere end noget andet afspejler de nære historiske og kulturelle forbindelser mellem Færøerne og Danmark.
Det er da et faktum.
Det er da ikke at tage stilling til noget, det er jo bare at referere, at der nu er kommet en ny ordning, som er en overenskomst mellem Færøernes landsstyre og den danske regering, og som afspejler de nære relationer.
Om hr. Høgni Hoydal så bryder sig om ordningen eller ikke, tager dronningen slet ikke stilling til.
Dronningen refererer kun et faktum, som allerede har stået i aviserne, og det er ubegribeligt for mig, at det skulle kunne støde hr. Høgni Hoydal så voldsomt.
Høgni Hoydal (T), 2005-11-09:
Igen må jeg sige, at vi godt kan diskutere rimelig længe, hvad der er politik og ikke politik.
Jeg tror, det må være meget svært for specielt folk her i salen og ikke mindst den danske befolkning at forstå, om der er noget politisk i det her.
Jeg tror, det bedst kan sammenlignes med, hvis Statsministeriet havde skrevet en tale til Hendes Majestæt Dronningen lige efter Maastrichtafstemningen eller lige før Edinburghaftalen, hvor dronningen roste denne aftale.
Vi ved jo, at en meningsmåling på Færøerne viser, at der er et flertal imod denne heroiske lovgivning, men lad det nu fare.
Det går på: Er Statsministeriet blevet advaret af Rigsombudet på Færøerne mod at sætte denne passage ind i talen?
Så enkelt er spørgsmålet: Er Statsministeriet blevet advaret og frarådet af Rigsombudet på Færøerne, at dronningen skulle holde denne del af talen?
Så enkelt er spørgsmålet.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Jeg må fuldstændig afvise hr. Høgni Hoydals påstande om, at Statsministeriet skulle have puttet politiske budskaber ind i dronningens tale.
Det er dronningens tale, og i overensstemmelse med praksis bistår Statsministeriet naturligvis i forbindelse med udarbejdelsen af talen.
Hvad er det, det handler om?
Det handler om, at dronningen sagde, at den nye ordning – altså overtagelsesloven – bygger på en overenskomst mellem Færøernes landsstyre og den danske regering som ligeværdige parter, og at den skaber mulighed for, at de færøske myndigheder med enkelte undtagelser efterhånden kan overtage samtlige sager og sagsområder på Færøerne.
Dronningen sagde endvidere, at denne vidtgående nyordning mere end noget andet afspejler de nære historiske og kulturelle forbindelser mellem Færøerne og Danmark.
Det, Hendes Majestæt Dronningen gjorde her, var at referere et faktum.
Det var ikke et politisk budskab, det var at referere et faktum, og naturligvis kan dronningen gøre det, når hun holder en tale på Færøerne, for ellers ville den jo blive fuldstændig uden indhold.
Høgni Hoydal (T), 2005-11-09:
Jeg må jo først konstatere, at statsministeren ikke besvarer spørgsmålet.
Vi kan jo have hver vore meninger om Hendes Majestæt Dronningens tale, som jeg i øvrigt fandt meget god og fremragende på mange områder, men der var en passage i Hendes Majestæt Dronningens tale, der omhandlede en just vedtaget lovgivning om forholdet mellem Danmark og Færøerne, som har splittet den færøske befolkning.
Vi ved, at Rigsombudet på Færøerne ifølge gældende praksis har skrevet udkastet til Hendes Majestæt Dronningens tale, som så er sendt til Statsministeriet, og vi ved også, at Rigsombudet ikke havde indføjet denne lille del af talen, som altså vakte en vis undren.
Må jeg slå fast, at i nyere tid har kongehuset aldrig været kimen til politisk uenighed på Færøerne.
Det har samlet både selvstændighedsfolk og samhørighedsfolk over hele linjen, og derfor finder jeg det meget betænkeligt, hvis kongehuset bruges af Statsministeriet til at fremføre politiske budskaber, endda på trods af at eksperterne på området frarådede det.
Det afkræfter jo også statsministerens påstand om, at der ikke var noget politisk i talen.
Hvis Rigsombudet har frarådet at holde denne del af talen, er det jo et eksempel på, at der var noget politik i talen, og at det ikke bare er noget, vi rabiate løsrivelsesfolk, som vi plejer at blive kaldt, siger.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
For det første må jeg slå fast, at dronningen ikke har afleveret politiske budskaber under sit besøg på Færøerne.
Dronningen holdt en god tale om det gode forhold mellem Færøerne og Danmark, og i overensstemmelse med fast praksis har Statsministeriet naturligvis bistået i forbindelse med udarbejdelsen af dronningens tale.
Men jeg synes, at den tale, dronningen holdt, og som selvfølgelig er dronningens egen tale, var en god tale, som gav et retvisende billede af det gode forhold, der er mellem Færøerne og Danmark.
Høgni Hoydal (T), 2005-11-09:
Jeg ved, at det spørgsmål, jeg rejser her, er et spørgsmål, der kan føre til misforståelser, fordomme og følelser.
Men det er egentlig et meget enkelt spørgsmål og også principielt efter min mening.
Det handler om, hvorvidt Statsministeriet har brugt kongehuset til at formidle politiske budskaber under kongehusets besøg på Færøerne i sommer, på trods af at Statsministeriets egne eksperter har frarådet det.
Derfor er mit spørgsmål til statsministeren meget enkelt: Vil statsministeren bekræfte, at Statsministeriet af Rigsombudsmanden på Færøerne blev frarådet at indføje politiske budskaber i Hendes Majestæt Dronningens officielle tale under hendes besøg på Færøerne den 20. juni 2005, og blev disse råd også videreformidlet til hoffet?
»Vil statsministeren bekræfte, at Statsministeriet af Rigsombudsmanden på Færøerne blev frarådet at indføje politiske budskaber i Hendes Majestæt Dronningens officielle tale, der blev afholdt i forbindelse med kongehusets besøg på Færøerne den 20. juni 2005, og blev disse råd videreformidlet til hoffet?«
Nu håber jeg ikke, at dette spørgsmål også betragtes som et spøgelse, jeg jagter jo ikke spøgelser sådan ved højlys dag – hverken om natten eller om dagen.
Det handler ganske enkelt om retssikkerheden i forbindelse med udlændinges ansøgninger om arbejds- og opholdstilladelse på Færøerne, som jo stadig væk er et dansk sagsområde.
Vi har de sidste 2 år fået utrolig mange sager, hvor der har været en meget, meget lang sagsbehandlingstid, hvor folk også har ventet på svar så længe, at de måske har droppet deres ansøgning.
Derfor er mit spørgsmål til statsministeren, om han mener, at det er foreneligt med de grundlæggende principper om retssikkerhed og god forvaltningsskik, at der ifølge Integrationsministeriet selv har været 85 tilfælde i de sidste 2 år, hvor ansøgere har ventet mere end et halvt år, og der er et eksempel på, at en ansøger har ventet i 639 dage bare på et svar på sin ansøgning.
Kirsten Brosbøl (S), 2005-11-09:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Martin Lidegaard i, at det vigtige er at se på vores egen indsats med hensyn til, hvordan den kan gøres endnu bedre.
Der vil jeg godt vende tilbage til det, som spørgsmålet netop handler om, nemlig om der er et behov.
For det, som vi egentlig godt bare vil have statsministeren til at bekræfte, er det store behov for ekstra ressourcer, som FN også har påpeget.
Statsministeren siger selv, at det er vigtigt at koordinere med FN.
Så var det måske også vigtigt at lytte til FN, som har anmodet om 3,2 mia. kr. til nødhjælp.
Er det så ikke statsministerens opfattelse, at der er et akut behov for mere nødhjælp i Pakistan?
Det er sådan set bare det, jeg godt vil have bekræftet.
Der er et akut behov i Pakistan for mere nødhjælp lige nu.
Klaus Hækkerup (S), 2005-11-09:
Javel.
Så siger Venstres politiske ordfører også, at det her er et spørgsmål om prioritering.
Er det en mulighed, at man kan prioritere sig til efterlønnen mod at prioritere noget andet bort?
Er det en del af Venstres politiske opfattelse?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Som jeg sagde før, går jeg ud fra som en selvfølge, at USA lever op til internationale konventioner på alle punkter, herunder også om tortur.
Lad mig så gentage, at den danske regering hvert år fremlægger et resolutionsforslag mod tortur på FN's generalforsamling, og hver gang sammen med USA, som også støtter det.
Frank Aaen (EL), 2005-11-09:
Har statsministeren så gjort sig nogen ulejlighed med at få sit system eller Udenrigsministeriet til at forespørge: Har de her rygter noget på sig?
Det er jo meget almindeligt, at man, når der kommer en sag op, som har stor betydning, så officielt retter en henvendelse for at høre, om det her har noget på sig eller bare er løse rygter i aviser.
Og når vi siger aviser, er det ikke bare Politiken i Danmark, så er det altså fremtrædende amerikanske aviser, som har bragt de samme oplysninger, som det her baserer sig på.
Har ministeren gjort noget forsøg på at undersøge, om der er noget om det?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Jeg er kritisk over for alle, som måtte overtræde internationale konventioner eller internationale retsregler i det hele taget, hvad enten det er USA eller andre.
Vi har også som regering været ude at kritisere, hvad der foregik i Abu Ghraib-fængslet.
Vi er også kritiske over for USA, når det gælder.
Men det, det drejer sig om her, er, at hr. Rune Lund bringer løse rygter til torvs med kilder i nogle aviser.
Og med al respekt kan man ikke tro på alt, hvad der står i aviserne, og det agter jeg i hvert fald ikke at basere mig på.
Frank Aaen (EL), 2005-11-09:
Er der nu god grund til bare at gå ud fra det?
Jeg mener, det er jo ikke bare avisrygter, det er jo officielle amerikanske undersøgelser i stribevis, hvor den amerikanske regering er nødt til at igangsætte undersøgelser, ikke kun i Abu Ghraib, ikke kun i lejre i Afghanistan, men utallige undersøgelser af, at USA overtræder konventionerne, at i stribevis af mennesker er døde på grund af vold, mens de har været i amerikansk varetægt.
Er der så ikke grund til, at statsministeren er lidt mere kritisk over for, hvad der sker, og med hensyn til, om det nu er rigtigt, at USA følger de konventioner, som de siger de gerne vil følge, når det så systematisk viser sig, at de ikke gør det?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Jamen læg nu mærke til, hvad det er, hr. Rune Lund gør.
Hr. Rune Lund siger: når USA overtræder det ene og det andet og det tredje.
Men det, hr. Rune Lund gør i dag, er alene at referere løse avisrygter om, hvad der måtte være af planer hos forskellige amerikanske politikere.
Det kan jeg virkelig ikke basere mig på.
Jeg går som en selvfølge ud fra, at USA til punkt og prikke lever op til internationale konventioner og regler.
Rune Lund (EL), 2005-11-09:
Nu kan jeg jo ikke bestemme, hvilke aviser statsministeren læser, eller hvad for noget tv statsministeren ser, men jeg synes da, at det er lidt mærkeligt, at statsministeren ikke kan forholde sig til de meget massive informationer, der er om, at det her går for sig.
Synes statsministeren egentlig ikke, at det er lidt af et problem, at statsministeren bliver så svag i mælet, lige så snart det drejer sig om at kritisere USA, når der er problemer med, hvorvidt USA overholder internationale konventioner, altså når USA overtræder internationale regler om, at man ikke må begå tortur og den slags ting?
Synes statsministeren ikke, at det er et problem, at statsministeren bliver så svag i mælet og ikke vil garantere mig her i Folketingssalen, at man klart vil tage det her op, hvis en sådan undtagelse bliver skrevet ind?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Jeg vil overhovedet ikke forholde mig til sådan nogle fortænkte forløb.
Jeg har ikke noget kendskab til, at der skulle være sådan nogle overvejelser, jeg har ikke kendskab til, at der skulle være sådan nogle udtalelser, og derfor føler jeg slet ingen trang til at kommentere det.
Rune Lund (EL), 2005-11-09:
Nu er det jo ikke første gang, at statsministeren og jeg står hernede i Folketingssalen, så jeg havde såmænd forventet, at det var det, statsministeren ville svare.
Så vil mit næste spørgsmål være: Hvis nu sådan en tilføjelse kommer ind i den torturlov, som man er ved at lave i USA, hvor CIA specifikt bliver undtaget, så CIA godt kan udføre tortur, er det så noget, som statsministeren vil tage op med den amerikanske regering, med George Bush?
Og vil statsministeren på officielt plan klart tage afstand fra, at en sådan undtagelse kommer ind?