runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-15:
Så vil jeg godt spørge, om hr. Freddie H. Madsen ligesom jeg vil være med til at overveje, om man i den situation skulle have en omkostningsbestemt leje, således at vi ikke ændrer status.
Status ændres jo reelt for de lejere i ejendommen, som bor der i forvejen, og som lejere har de jo ikke afgørende indflydelse på, om projektet bliver gennemført.
Men jeg tolker, det håber jeg jeg har ret i, hr. Freddie H. Madsens svar til mig på den måde, at han er enig med mig i, at her har vi et problem, som ikke er tilstrækkeligt løst med bestemmelserne i lovforslaget.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-04-15:
Til hr. Keld Albrechtsen vil jeg godt sige, at der er noget rigtigt i det, der bliver sagt her, for selvfølgelig giver det noget rod.
Men jeg håber da på, at det er nogle ting, som vi i Boligudvalget vil kunne tage op få diskuteret igennem, således at vi får den rigtige løsning på det, for det skulle gerne være sådan, at det kunne komme til at fungere også ud i fremtiden.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-15:
Nu er jeg ikke sikker på, at jeg helt forstod den sidste bemærkning, men jeg vil godt spørge hr. Freddie H. Madsen, om vi kan være enige om, at hvis man bygger en ny etage på ejendommen og der laver private udlejningsboliger med huslejedannelse i en ejendom, hvor der er andre lejere, der har en omkostningsbestemt husleje, så får vi etableret noget rod.
Så får vi jo to sæt lejere i den ejendom, som begge deltager i den fælles ydre vedligeholdelse osv. af ejendommen, men som har to forskellige huslejereguleringsregler.
Det synes jeg ikke umiddelbart ser ud til at ville komme til at fungere godt ude i virkeligheden.
Det vil jeg godt spørge om Dansk Folkeparti er enig med mig i.
René Skau Björnsson (S), 2004-04-15:
Socialdemokraterne mener, at det er vigtigt, at vi sørger for et større, mere varieret udbud af boliger, at vi hele tiden indretter lovgivningen efter muligheder, krav og behov på boligområdet.
En af mulighederne er at sikre en mere optimal udnyttelse af de eksisterende ejendomme i Danmark.
Det er ikke godt, når erhvervsejendomme og tagetager står tomme og uudnyttede hen, specielt ikke når de, der bor der i forvejen, mener, at arealerne skal bruges til boliger. I vores regeringsperiode var vi hele tiden opmærksomme på nye muligheder for at udnytte ledige kvadratmeter og sikrede også løbende nogle nye initiativer til at udnytte det. Et element i lovforslaget her er at gøre det muligt også i private udlejningsejendomme og private andelsboligforeninger at etablere nye boliger i tagetager eller som påbygning af en eller flere etager på en eksisterende ejendom.
Det ser vi positivt på.
Det vil yderligere kunne styrke incitamenterne til at fremme udbygningen af tagetager og også øge det samlede boligudbud.
Der er dog nogle knaster, som vi skal have kigget grundigere på under udvalgsarbejdet.
Det synes vi er væsentlige pointer, som det er vigtigt at få undersøgt nærmere.
Et andet element i lovforslaget beskæftiger sig med at lave erhvervsarealer om til boliger i det, vi kalder blandede ejendomme.
Det synes vi lyder som en god idé.
Når erhvervsarealer står tomme hen, vil det nogle steder være en god løsning i stedet for at skabe et større udbud.
For os er det vigtigt, at vi får et mere differentieret udbud af boliger, og i den forbindelse vil omdannelsen af erhvervsejendomme til ejerlejligheder eller lejelejligheder være hensigtsmæssig. Til gengæld er vi ligesom flere af høringsparterne betænkelige ved at åbne op for, at lejeboliger i blandede ejendomme, hvor man omdanner erhverv til lejligheder, skal kunne sælges. Vi mener ikke, at der er brug for færre lejeboliger, tværtimod.
Her trækker det her forslag i den forkerte retning.
Der bliver rejst spørgsmålet om, hvor pengene går hen, når almene boligforeninger sælger ud af deres tagetager, incitamenter til øget brug af vinterbyggeri bliver nævnt - hvordan kan vi sikre det? - ligesom lejefastsættelsen i nyindrettede tagboliger bør gennemgås.
Der er i hvert fald for mig at se to knaster, hvor vi bliver nødt til at få en opklaring: dels synes vi, det er uheldigt at lave lejeboliger om til ejerboliger, dels er der de blandede ejendomme, hvor vi har forskellige grupper af beboere, hvor vi må se på, hvordan vi undgår de problemer, vi kan se kan opstå i de sammenhænge. Vi vil gerne deltage aktivt i forhandlinger om ændringer
i lovforslaget.
Søren Gade (V), 2004-04-15:
Jeg kan sige til hr. Keld Albrechtsen, at lovforslaget her ikke omhandler salg af almennyttige boliger.
Hvis der er et specifikt spørgsmål i bemærkningerne, så synes jeg, at hr. Keld Albrechtsen skal rette det til ministeren.
Jeg kan sige, at det her alene handler om at udnytte tagetagekvadratmeter i de forskellige boligformer, som findes i dag.
Det bliver nu lavet om til, at man kan lave ejerlejligheder for at give et økonomisk incitament.
Det bliver muligt for en almennyttig boligforening at indrette en afdeling på toppen af den nuværende almennyttige boligforening.
Der håber jeg selvfølgelig også, at hr. Keld Albrechtsen vil bidrage konstruktivt.
Jørn Pedersen (S), 2004-04-15:
Det kan jo ikke være noget, der rykker ret meget.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-15:
Skal jeg forstå hr. Søren Gades svar sådan, at det, der lægges op til med hensyn til at tage de almene boliger og så på et senere tidspunkt udstykke dem og sælge dem som privatboliger, ikke har være tilsigtet, at det altså er en fejl, at det er kommet ind i forslaget?
Jeg er helt med på, at det ikke er ordentligt beskrevet i forslaget, og det erkender hr. Søren Gade også, men det betyder jo ikke, at det ikke er en del af forslaget.
Det er jo klart, at når vi andre ser noget sådant i et forslag, som slet ikke burde have noget som helst med den sag at gøre, så tænker vi: Hvad er det, ministeren er ude på?
Det er klart.
Men jeg tager det som et tilsagn om - det håber jeg at hr. Søren Gade kan bekræfte, og det vil jeg godt spørge ham om - at det ikke har været hensigten, i hvert fald ikke fra Venstres side, og derfor kan vi godt regne med, at det kommer ud af bemærkningerne, således at vi kan starte forhandlingerne om det her forslag på et rent grundlag.
Jeg vil blot spørge hr. Søren Gade, om man fra Venstres side vil være indstillet på at gå ind og forhandle seriøst med oppositionen om etablering af boliger i taglejligheder, for tagboliger er som udgangspunkt en god idé.
Det er vi enige om.
Men så kommer ministeren - og det er jo ikke sikkert, at det er Venstres skyld, det kunne man selvfølgelig godt have en mistanke om, men vi må jo få opklaret, hvor det kommer fra - og sniger sit salg af almene boliger ind ad bagdøren ved hjælp af det her forslag.
Jeg vil godt spørge, om Venstre vil give tilsagn om, at det kan vi tage ud, for så vil vi jo kunne forhandle reelt om det og måske endda få et samlet Folketing bag ved gennemførelsen af sådan en reform.
Men hvis det i virkeligheden drejer sig om, at man her har fundet en udvej til at få solgt nogle almene boliger, lægger det jo gift for forhandlingerne allerede fra starten.
Søren Gade (V), 2004-04-15:
Lovforslaget, vi behandler her i dag, har ikke noget
med salg af almennyttige boliger at gøre.
Jeg har noteret mig, at der i et af notaterne står, at med hensyn til de forskellige former for boliger, som man kan bygge oven på f.eks. en almennyttig bolig, kan man så undersøge det nærmere, og det er så i forbindelse med salg af almennyttige boliger.
Men selve lovforslaget her har ikke med salg af almennyttige boliger at gøre.
Det handler alene om, at vi skal have udnyttet de tagetagekvadratmeter, som er rundtomkring i eksempelvis København.
Det er rigtigt.
Der står så i notatet, at det skal undersøges, hvorvidt der på sigt skal åbnes op for eksempelvis udstykning af ejerlejligheder på toppen af en almen bolig, men det indgår altså ikke som en del af lovforslaget, som det ligger her.
Så jeg vil bare sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg håber på nogle konstruktive forhandlinger i Boligudvalget om det her lovforslag, for vi er jo alle enige om, at det, det handler om, er at få bygget flere boliger specielt i de områder i de større byer, hvor der er boligbehov.
Jeg kan afkræfte det, som den socialdemokratiske ordfører netop sagde.
Men jeg kan da selvfølgelig kun beklage, at den socialdemokratiske ordfører ikke tidligere kom på den gode idé og selv i sin tid, da man havde mulighed for det, fremførte ideer om, hvordan der kunne bruges penge og bygges boligtilbud til de her mennesker.
Jeg kan bare konstatere, at den nuværende regering tager fat om problemet, og det her er det første lille skridt på vejen til at gøre det lettere for den type af medborgere, nemlig svage ældre og demente.
Morten Homann (SF), 2004-04-15:
Man kan selvfølgelig godt sige - det er jeg enig med Socialdemokratiets ordfører i - at det her er meget lidt i forhold til det behov, der er, og jeg kan da godt på forhånd give tilsagn om, at SF gerne vil være med til at finde en løsning på det her problem.
Niels Helveg Petersen (RV), 2004-04-15:
For at fremme privat udlejningsbyggeri havde Det Radikale Venstre fra starten foretrukket en tilskudsmodel frem for en model med skattefradrag.
En tilskudsmodel giver en bedre, mere sikker styring af projekterne, og vi agter at støtte forslaget og kan tilsige velvillig behandling.
Jeg kan ikke tilbageholde den bemærkning, at ministeren jo i de almindelige bemærkninger indleder med at sige, at regeringen vil styrke vækst, velfærd og fornyelse.
Kan vi ikke blive fri for disse besværgelser?
Afstanden mellem retorik og realiteter bliver altså efterhånden ubehagelig stor.
Ledigheden er steget, og væksten er som bekendt fortsat lav.
Morten Homann (SF), 2004-04-15:
Jeg har hørt, at hvis man har nogle penge i overskud, så kan man hos engelske bookmakere spille på, hvor mange gange yderligere boligpakken kommer til revision i Folketinget.
Indtil nu tyder oddsene mest på, at vi får den til behandling
to gange igen, før den er på plads.
Det skal ikke være nogen hemmelighed.
Man kan sige, at det er lidt synd med de spildte skattekroner, som er gået til ordningen indtil videre, og at det er lidt synd med de skuffede forventninger.
Man har været i stand til at skabe nogle forventninger hos de mange boligløse og boligsøgende danskere, og der er det synd, at de har fået skuffet forventningerne, ved at man stadig ikke har fået lavet en ordning, som fungerer.
Men jeg tror, at det her vil ændre den i den rigtige retning.
Der er selvfølgelig stadig nogle tilbageværende problemer, bl.a. at sikre, at huslejeniveauet i de boliger, som kommer ud i den anden ende, er på et niveau, som folk også har mulighed for at betale.
Søren Gade (V), 2004-04-15:
Det fremsatte lovforslag, vi her behandler, har som hovedformål at skabe flere boliger i områder, som i dag så at sige er fyldt op, og som ikke umiddelbart har mulighed for at øge boligmassen, eksempelvis i centrum af større byer.
For at få flere boliger gives der i lovforslaget økonomiske incitamenter for at nå dette mål at skabe flere boliger.
Det betyder, at der eksempelvis i private udlejningsejendomme fra før 1966 og i private andelsboligforeninger kan etableres nye boliger i tagetagen, som nu kan sælges som ejerlejligheder.
Det er det nye i forhold til lovgivningen i dag.
Disse nye boliger kan tilvejebringes enten gennem indretning af en uudnyttet tagetage eller også igennem tilbygning af en eller flere etager på den nuværende bygning.
Lovforslaget giver endvidere mulighed for, at en ejendom, som indeholder både erhverv og bolig, de såkaldte 80/20-ejendomme, kan opdeles i ejerlejligheder med henblik på at få etableret flere boliger i den del af bygningerne, der har været anvendt til erhvervsformål, og som måske pludselig er blevet ledig.
Det skal her understreges, at det kun er ledige erhvervslejemål, som kan omdannes til ejerlejligheder, og at disse nye boliger skal være på mindst 85 m2.
Er der i denne type ejendom lejere, bliver deres vilkår ikke ændret. Ved en eventuel fraflytning kan denne tidligere udlejningsbolig dog sælges som en ejerlejlighed.
Lejernes rettigheder vil ikke blive forringet af forslaget, men der skal selvfølgelig udarbejdes nye vedtægter for den enkelte ejendom, når den måske fremover vil indeholde blandede boligformer, nøjagtig som det er i den type ejendomme andre steder på boligmarkedet i dag.
Det skal også understreges, at de tilbageværende lejere vil være beskyttet af lejeloven.
I Venstre er vi tilhængere af blandede boligformer.
Vi er tilhængere af, at der bygges flere boliger i områder med boligbehov, som i dag er fyldt op, og hvor det ikke er muligt at opføre boliger, og vi er tilhængere af flere valgmuligheder for både lejere, andelsforeninger og private.
Jeg skal derfor afslutningsvis tilkendegive, at Venstre støtter det fremsatte lovforslag.
Carina Christensen (KF), 2004-04-15:
I Det Konservative Folkeparti glæder vi os over, at evalueringen af loven om fremme af privat udlejningsbyggeri fra februar i år peger på, at forsøgsordningen i høj grad lever op til sit formål, nemlig at få gang i byggeriet af private udlejningsboliger.
Vi er også meget glade for, at der har været stor interesse for ordningen.
Evalueringen peger dog også på nogle områder, hvor det kunne være fornuftigt at ændre loven, således at den kan fungere endnu mere hensigtsmæssigt, og det er de ændringer, som vi nu implementerer med det her lovforslag.
Fra konservativ side vil vi gerne understrege, at det for os er afgørende, at tilsagnene gives til investorer, der har viljen og kapaciteten til at gennemføre byggerier i de områder, hvor der er størst efterspørgsel efter udlejningsbyggerier.
Vi synes derfor, det er sund fornuft, at vi omlægger ordningen fra en fradragsordning til en tilskudsordning.
Det vil netop give os mulighed for at målrette ordningen mod de områder, hvor der er
størst efterspørgsel efter boliger
Vi synes også, at det er godt og fornuftigt, at kommunerne nu får mulighed for at forhindre, at der opføres udlejningsbyggerier, som de slet ikke skønner at der er brug for i kommunen.
Vi ser også positivt på, at tildelingskriteriet nu ændres, således at den ansøger, som både lever op til kvalitetskravene, og som søger om det mindste tilskud pr. kvadratmeter, kommer først i betragtning ved fordeling af midlerne.
Endelig hilser vi det velkomment, at man fremrykker tilskudsrammen fra år 2006-2007 til år 2004 med henblik på at fremrykke aktiviteten inden for byggeriet.
Vi ser frem til, at der nu forhåbentlig vil blive bygget en masse nye private udlejningsbyggerier.
Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-04-15:
Lovforslaget her er en omlægning af en lov vedtaget i 2002, som havde til formål at fremme privat boligbyggeri.
Lovforslaget har til formål at sikre, at vi får flest mulige kvadratmeter nybyggeri for pengene, og at der bygges i de områder af landet, hvor der er størst behov for nye boliger.
Skattefradragsordningen lægges hermed om til et direkte tilskud.
Samtidig hermed bestemmes det, hvor der er
størst mangel på boliger, og dermed, hvor der skal bygges for at komme boligmangelen til livs på bedst mulig måde.
Disse områder skal allerede være fastlagt inden ansøgningsrunderne om tilskud og er således kendt, inden ansøgningsrunderne fastlægges.
Det skønnes, at der i perioden 2004-2007 vil blive bygget omkring 3.500 boliger.
Tilskuddet kan højst udgøre 20 pct. af de faktiske omkostninger, dog højst 20 pct. af de i loven fastsatte maksimumsanskaffelsessummer.
Der kan ikke ansøges om tilskud til projekter på mere end 200 boliger.
Formålet er at øge produktiviteten og sænke byggeomkostningerne, derfor vil tilskudsprocenten til byggeriet altid være lavere end den maksimale tilskudsprocent.
I Dansk Folkeparti finder vi det hensigtsmæssigt, at det er en bygherre, som søger om den laveste tilskudsprocent, der vinder retten til tilskud. Hermed får vi mulighed for at få flest mulige kvadratmeter bolig for pengene.
Jeg skal hermed meddele, at Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
René Skau Björnsson (S), 2004-04-15:
Det er ikke lang tid siden, vi her i Folketinget sidst vedtog ændringer af den her lov.
Det var faktisk i oktober måned, vi sidst behandlede ændringer til loven på baggrund af, at forkerte projekter havde fået lod i de første puljer i den her ordning.
Dengang sagde jeg, at vi ønskede endnu flere opstramninger i loven fra socialdemokratisk side, så vi kunne undgå uheldige og uacceptable tildelinger, som vi har set i de første runder.
Jeg er glad for, at vi med forslaget i dag får lukket nogle af de huller, der var i loven.
Noget af det, jeg er glad for, og som jeg specielt vil fremhæve, er, at vi med den nye tilskudsmodel sikrer, at både pensionsforeninger og private bygherrer får lige meget i tilskud.
Det er fornuftigt, at man nu skal konkurrere om mindst muligt tilskud, og at det er den samme tilskudsprocent, alle
Om grænsen på de her 20 pct. er for høj, må vi se på undervejs og eventuelt justere grænsen om nødvendigt.
Med den nye model undgår vi forhåbentlig spekulation i ordningen.
Et andet element, jeg gerne vil fremhæve, er øremærkning af nogle af pengene til projekter, som er baseret på strategisk samarbejde.
Vi mener, det er vigtigt, at vi her fra Folketingets side sender et kraftigt signal til aktørerne
på boligmarkedet om, at der skal ske en udvikling og forbedring af byggeprocessen til gavn for branchen og til gavn for Danmark. Et tredje element er, at vi ønsker at sikre en vis kvalitet i byggeriet
Det må være helt naturligt, at vi hver gang, vi bruger skattekroner på tilskud, sikrer os den optimale udnyttelse, at vi får mest muligt for pengene.
Vi er derfor tilfredse med, at vi har fået en kvalitetssikringsmodel med i loven. Vi er også tilfredse med, at vi nu får sat et loft for antallet af boliger i enkeltbyggerier, så vi ikke igen får 417 boliger på en mark langt uden for Aalborg, ligesom det er godt, at vi målretter tilskud til de områder i Danmark, hvor behovet for boliger er størst, og at kommunerne får mulighed for at takke nej til flere lejeboliger i deres kommune. Alt i alt er vi tilfredse med ændringerne.
Vi vil selvfølgelig følge modellen meget nøje og er villige til at justere modellen undervejs, hvis det bliver nødvendigt.
Men vi kan støtte lovforslaget.
Søren Gade (V), 2004-04-15:
Disse geografiske områder er allerede fastlagt inden ansøgerrunden om tilskud.
Tilskuddene er i årene fra 2004-2007 fastlagt til 760 mio. kr. svarende til det skatteprovenutab, staten fik ved fradragsordningen.
Omregnet til boliger forventes det i perioden 2004-2007 at give mellem 3.000-4.000 nye boliger.
Lovforslaget underbygger også et bredt politisk ønske om at fremme produktiviteten i byggesektoren.
Derfor reserveres der årligt et beløb på 45 mio. kr. til byggerier baseret på såkaldte strategiske samarbejder, hvor det, at man så at sige gentager et byggeri, vil være med til at øge produktiviteten og dermed sænke byggeomkostningerne.
Derfor vil tilskudsprocenten til netop denne type byggeri altid være lavere end den maksimale tilskudsprocent på 20. I Venstre finder vi det hensigtsmæssigt, at det er bygherren, som søger den laveste tilskudsprocent, der vinder retten til tilskud.
Herved får vi mest muligt byggeri for pengene.
Men det er dog vigtigt her at understrege, at der er kvalitetskrav, som boligerne skal opfylde.
Det må ikke være sådan, at det dårligste byggeri vinder. For at sikre, at de indkomne forslag har lige vilkår, vil regionale prisforskelle rent beregningsteknisk blive udlignet, når de enkelte forslag skal sammenlignes.
Venstre støtter det fremsatte lovforslag, som skal sikre mere privat udlejningsbyggeri i de dele af landet med størst boligbehov til den lavest mulige pris under opfyldelse af visse minimumsstandarder.
Samtidig er vi i Venstre tilfredse med, at en del af tilskuddene er fremrykket til årene 2004-2005 til gavn for beskæftigelsen i byggesektoren.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-04-15:
Jeg vil gerne sige tak til ordførerne og også tak
til hr. Keld Albrechtsen for, at Enhedslisten vil støtte dette fremskridt, selv om hr. Keld Albrechtsen ikke synes, det er så stort.
Det her er jo et eksempel på, at Dansk Folkeparti har skaffet sig indflydelse, og det er en udmøntning af en aftale.
Det synes jeg sådan set at vi skal glæde os over.
Der bliver flere aflastningspladser, akutplejepladser og genoptræningspladser.
Jeg hører jo også, at Socialdemokratiets ordfører spørger: Hvor mange er der?
Jamen vi ved jo godt, at det her er kommunernes ansvar.
Der blev også spurgt til her i dag: Hvem skal bo i de her boliger, de midlertidige aflastningsboliger?
Det er typisk gruppen af svage ældre, også personer med demens, der kan have behov for aflastningsboliger.
Den gruppe, som man må sige er for raske til at være på hospitalet, men som i en periode kan have brug for at blive passet uden for eget hjem også af hensyn til ægtefæller.
Her vil aflastningsboligerne være et godt tilbud.
Derfor er jeg i hvert fald glad for, at vi her kan præsentere et forslag, hvor der også er afsat penge til at etablere de her boliger, som nu skal indgå i et forsøgs- og udviklingsarbejde.
Det synes jeg vi skal glæde os over ud fra de penge, der var til rådighed.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-15:
Om dette forslag vil jeg også sige i forlængelse af, hvad hr. Jørn Pedersen har sagt, at problemet jo ikke er det tekniske indhold i dette forslag, men det lave ambitionsniveau.
Enhedslisten vil selvfølgelig støtte ethvert fremskridt i den her retning, det er klart, men vi må samtidig sige, at det er ganske småt, hvad der gøres.
Så siger hr. Freddie H. Madsen i sin besvarelse til hr. Jørn Pedersen, at vi andre jo bare kan skrive under på den finanslov, som Dansk Folkeparti laver sammen med regeringen.
Det vil sige, at Dansk Folkepartis betingelse for at forbedre vilkårene for de ældre er, at vi andre skal skrive under på den ansvarsløse finanspolitik, som føres af regeringen med milliarder, der fosser ud af statskassen, som der ikke er nogen som helst dækning for, fordi man skal ud og købe sig til en valgsejr ved et kommende folketingsvalg.
Det skulle vi andre så skrive under på.
Det er det krav, Dansk Folkeparti i virkeligheden stiller som betingelse for at være med til at hjælpe de ældre.
De gør de ældre til gidsler for den smagløse populisme, som præger den nuværende regerings finanspolitik.
Fra regeringens side er det formentlig bare mere et udtryk for, at man ikke ønsker mere end det, man har foreslået her, og det er så det.
Man har et lavt ambitionsniveau.
Det er man selv godt tilfreds med.
Vi vil sikkert også om lidt høre ministeren sige, at det, der ligger her, er fornuftigt og velafbalanceret og i takt med, hvad der er brug for.
Det vil jeg formentlig tro vil være ministerens
Det er jo en ærlig sag.
Man kan jo hævde, at der ikke er brug for mere.
Det er ikke Dansk Folkepartis synspunkt.
De mener faktisk, at der er brug for mere.
De skal bare have en undskyldning for ikke at gøre mere, og den undskyldning er så, at de har deponeret deres politiske handlefrihed hos regeringen.
Jo, men sådan er de politiske realiteter her på Christiansborg skruet sammen.
Vi vil selvfølgelig gå ind i det, som jeg også sagde til ministeren.
Hvis vi ikke kan få mere end det her, så stemmer vi for det, for i en sådan periode med et sådant flertal, som vi har i Folketinget i dag, må man jo være nøjsom.
Kommer der en lille bitte forbedring, der næsten ikke er til at få øje på, stemmer vi selvfølgelig for den.
Det er klart, sådan er det.
Vi er jo også praktiske folk i Enhedslisten.
Men grund til at råbe hurra er der ikke.