runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2005-05-10:
Der er klarhed over sagen.
Jeg har fået tilsendt en redegørelse, og jeg tilsiger straks at sende denne redegørelse videre til Folketinget Kulturudvalg.
I den redegørelse bliver der jo gjort rede for hele forløbet op til det famøse show og også hele forløbet efterfølgende, og hvorfor det er blevet, som det er blevet.
Det må man jo i fonden tage konsekvensen af.
Det er jo den måde, man prioriterer på.
Det vil ikke være sådan, at man i det danske Kulturministerium sidder og beslutter sig til, hvordan et show skal afvikles i Parken.
Det kan vi alle sammen have vores private meninger om.
Jeg konstaterer jo bare, at åbningsshowet i Parken kom til at koste f.eks. fonden 13 mio. kr. mere end budgetteret.
Det må de jo så prioritere, og det må de så prøve at gøre rede for.
Men igen er det op til fonden selv.
Der er gjort mange gode ting i H.C. Andersen-året og også i forløbet op til, og det vil der også blive i det kommende halve år.
Men man må selv prioritere, selv udstikke retningslinjer og selv sørge for at være ansvarlig for sine dispositioner.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ole Sohn (SF), 2005-05-10:
Jamen det princip kender jeg godt.
Det ynder jeg sådan set meget.
Det, der er problemet, er, at når det offentlige skal bevilge penge til en fond, så plejer det offentlige at stille nogle meget præcise krav til, hvad det er for et fundament, det bygger på, hvad det er for et formål, det har, hvad det er for et, på nudansk, output, det skal have.
Det har der jo ikke været klarhed over, for hvis der havde været klarhed over det, havde man vidst fra dag et: Er det forfatterskabet, man skal fremme, er det navnet, er det brandet, der skal bruges?
Alle de ting, der har ligget uklare, er stadig væk uklare.
Ministeren har jo mig bekendt også bestyrelsesmedlemmer indsat, som kan briefe, og når man så oven i købet ser den sidste redegørelse, der er kommet, hvori man siger, at alle ulykker ikke skyldes bestyrelsen, men det skyldes et britisk firma, så er spørgsmålet: Når det britiske firma nu siger det modsatte i dag, er det så ikke noget, der får ministeren til at spørge, om den redegørelse, vi har fået, så er lødig?
Det er alle de her ting, der er uklare, som ministeren vel må have et eller andet ønske om at få klargjort.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-05-10:
Nu skal vi lige have historien og strukturen på plads.
Odense Kommune tager et initiativ, som Bikubenfonden og regeringen sammen med Dansk Folkeparti bakker op i form af de bevillinger, vi nu engang har givet gennem årene.
At der så har været nogle problemer i fonden har jo ikke noget at gøre med Folketinget el ler regeringen.
Det har noget at gøre med de dispositioner, man har foretaget i fonden.
Spørgeren spørger eksempelvis: Hvad med showet?
og siger, at «det stritter i alle mulige retninger«.
Ja, det kan der være mange meninger om, men det er jo beslutninger, man træffer i fonden.
Det er jo den måde, man praktiserer kulturpolitik på.
Jeg kan fortælle spørgeren, som har et godt bredt kendskab til dansk kulturliv, at jeg vil tro, at 3/4, måske 4/5 af alle de midler, som vi giver fra Kulturministeriets side, bliver givet under præcis tilsvarende præmisser.
Man giver nogle penge, og så træffer man beslutningerne enten ude i organisationer, fonde, institutioner, bevilgende myndigheder.
Det er jo den måde, man praktiserer kulturpolitik på i Danmark ud fra en demokratisk, pluralistisk synsvinkel.
Man giver nogle penge, og så er der nogle mennesker, som er med til at fordele dem videre.
Sådan er det også med fonden.
Ole Sohn (SF), 2005-05-10:
Nu er ministeren ansvarlig for regeringens kulturpolitik, og der må have været en eller anden hensigt med, at man som minister har ønsket at flytte penge over i en privat fond og dermed fuldstændig afskrive sig indflydelse.
Det er ikke bare et spørgsmål om armslængdeprincip, for man giver oven i købet fonden eksklusivitet.
Det er selvfølgelig også udmærket for Bikubenfonden, der får et fint brand og markedsføring, og det er al ære og respekt værd.
Men mit spørgsmål er: Er det en kulturministers opgave at afskrive sig muligheden for overhovedet at kunne følge grundlaget for, hvordan det udvikles, og hvordan de penge, som er brugt, forvaltes?
Det må vel være det, der er spørgsmålet.
Er det ikke noget, der giver ministeren anledning til at overveje, om man skal bruge den metode fremover?
Brian Mikkelsen (KF), 2005-05-10:
Nu skulle det aldrig være sådan, at vi vil virke hindrende for, at der vil være et fornuftigt samarbejde mellem fonde og offentlige myndigheder.
Det er til gavn for kulturen, og det er til gavn også for Danmark.
Men fordi der har været de problemer, der har været i fonden, har jeg henstillet til fonden og lyttet mig til også de politiske ønsker, der har været eksempelvis fra Dansk Folkeparti, om, at fonden i sit fremtidige virke anvender offentlighedens principper.
Det har jeg så opfordret fonden til: størst mulig åbenhed, størst mulig gennemsigtighed.
Ole Sohn (SF), 2005-05-10:
Jeg fornemmer allerede i svaret, at ministeren heller ikke helt er på det rene med, hvad der egentlig er grundlaget.
For sådan, som det er oplyst, har fonden med det store åbningsshow ønsket at få nogle kunstnere til at lave en sang eller fortolke noget af H.C. Andersens forfatterskab, men alligevel ender det med, at man får nogle fuldstændig tilfældige personer, som i hvert fald ikke har forholdt sig eller ønsket at forholde sig til forfatterskabet, til at komme og underholde.
Den konflikt er vel et udtryk for, at fonden ikke ved, hvordan den skal agere.
Derfor er spørgsmålet, om ikke ministeren er lidt betænkelig ved, at staten har givet så mange penge til en privat fond, som oven i købet har fået eksklusivitet i at fejre hele H.C. Andersen på en sådan måde, at ministeren over for Kulturudvalget i et notat i går meddeler, at ministeren håber, at fonden vil efterleve offentlighedsloven?
Ville det ikke have været rart nok, hvis ministeren på forhånd ligesom havde sikret sig, at der var taget lidt hånd om de offentlige midlers andel i fonden?
Brian Mikkelsen (KF), 2005-05-10:
Hele historien bag H.C. Andersen 2005-fonden er jo, at Odense Kommune tager et initiativ, tager en første kontakt både til Bikubenfonden, den danske regering og Fyns Amt.
Grundlaget for fondens arbejde og Odense Kommunes oprindelige initiativ har været at fejre H.C. Andersen og på den måde præsentere dansk kultur i sammenhæng med det.
Det synes jeg for øvrigt man har gjort glimrende rundtomkring i verden.
Men hele grundlaget har været at fejre H.C. Andersen og på den måde også præsentere dansk kultur.
Ole Sohn (SF), 2005-05-10:
Jeg vil gerne spørge kulturministeren, om det ville være muligt her i Folketingssalen at få mi nisterens forklaring på, hvad det egentlig er, der er grundlaget for H.C. Andersen 2005-fondens virke.
For i den sidste tid har det været særdeles uklart, hvorvidt fondens formål er at fremme H.C. Andersens forfatterskab, altså kendskabet til produktionen, til de litterære værker, som H.C. Andersen har lavet, eller om grundlaget mere er at bruge H.C. Andersens navn som brand til fremme af turisme og erhverv.
Begge dele kan være fuldstændig gode og legitime formål, men når vi bruger 75 mio. kr. af offentlige midler direkte, ja, det er faktisk 150 mio. kr., hvis man tager kommunernes med, så tror jeg offentligheden – og om ikke andet så i hvert fald fondens bestyrelse – kunne have lidt gavn af at vide, hvad grundlaget for fondens virke og baggrunden for statens tilskud til fonden egentlig er.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-10:
Jeg mener ikke, at det er korrekt at fremstille det sådan, at det generelle billede skulle være, at mennesker udvises til forfølgelse – på ingen som helst måde.
Tværtimod har jeg meget stor tillid til den sagsbehandling, myndighederne foretager.
I øvrigt må jeg sige, at jeg ikke har noget kendskab til indholdet af de konkrete sager.
Hvis hr. Jørgen Arbo-Bæhr vil drøfte sagerne mere konkret, mere detaljeret, må hr. Jørgen Arbo-Bæhr stille spørgsmål til integrationsministeren.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-05-10:
Som jeg forstår det, statsministeren siger, vil det sige, at udsagnet fra sidste uge, hvor statsministeren afviste, at Danmark i dag udviser flygtninge, hvis de dermed kommer i fare for forfølgelse, bliver givet med manglende kendskab til konkrete sager, for vi har konkrete sager, hvor Danmark i dag udviser flygtninge til forfølgelse.
Jeg mener stadig væk, at det også i nutidens historie må være vigtigt, at vi lærer af de fejl og lige præcis tager affære.
Det er jo tilfældigt, at denne Ashkan i dag får behandlet sin sag, ikke af Flygtningenævnet, men ved domstolene, som en erstatningssag mod Flygtningenævnet for dets behandling af hans sag.
Derfor mener jeg, at det er vigtigt, at man også prøver at se på, hvordan virkeligheden er, når man kommer med den slags udsagn.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-10:
Må jeg først gentage, at jeg ingen form for kendskab har til indholdet af de sager, som hr. Jørgen Arbo-Bæhr trækker frem, og jeg kan derfor heller ikke kommentere dem.
Det næste, jeg vil sige, er, at jeg tror roligt, man kan sige, at det generelle billede er, at asylsager i Danmark bliver behandlet meget, meget ansvarligt og forsvarligt.
Skulle der indimellem opstå et eksempel på en sag, hvor der er begået en fejl, er jeg også helt overbevist om, at myndighederne i høj grad tager hensyn til det og lærer af det.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-05-10:
Virkeligheden for denne Ashkan var en anden.
Virkeligheden var, at han inden for nyere tid, nemlig i slutningen af 1990'erne, blev udvist af Danmark til tortur i Iran.
Jeg mener, at det må være en erkendelse, som må være til stede hos en statsminister, som vælger at ville lære af historien, så den erkendelse også giver sig udtryk i, hvordan asylsager bliver behandlet under den nuværende regering.
Når vi nu har en sag lige netop i dag med en person, som ligner Ashkansagen, så står vi altså dér, hvor statsministeren har meget svært ved rent faktisk at kunne sige, at de udtalelser fra sidste uge også står ved magt i virkelighedens verden.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-10:
Jo, men jeg går ud fra som en selvfølge, at de myndigheder, der skal behandle en sådan sag, behandler den fuldstændig efter reglerne, herunder sikrer, at mennesker ikke bliver sendt tilbage til tortur eller på anden måde noget, der krænker menneskerettigheder eller andre regler
Det går jeg ud fra som en selvfølge at de myndigheder, der har behandlet en sådan sag, har taget højde for.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-05-10:
Når jeg nu tog fat i lige præcis den sag med denne iranske flygtning, er det, fordi den i alt, alt for høj grad ligner en sag fra 1998, hvor der også blev udvist en iransk flygtning, Ashkan hed han, som, efter at han var udvist og landede i Teheran, rent faktisk blev fængslet og tortureret i et år i Iran, og kun tilfældigheder gjorde, at man senere fandt ham i en flygtningelejr i Grækenland.
Han befinder sig i dag i Danmark og har en sag kørende mod Flygtningenævnet.
Når nu statsministeren siger, at man skal prøve at lære af historien med henblik på at undgå fejltagelser i fremtiden, så er det, jeg godt vil spørge statsministeren, om ikke lige præcis sådan en sag giver anledning til eftertanke med hensyn til, hvordan man behandler lignende sager nu og i fremtiden.
Mette Frederiksen (S), 2005-05-10:
Det er tæt på at kunne blive en fortsættelse af den diskussion, vi netop har haft, for også det her forslag ser ved første blik ganske fornuftigt ud.
Det indfører muligheden for, at man i den enkelte daginstitution kan indføre en forældrebetalt madordning.
Det er klogt, fordi vi udmærket godt ved, at alt, alt for mange børn i Danmark ikke får den kost, de skal have, og fordi vores børn er så mange timer i f.eks. daginstitution, er det selvfølgelig vigtigt, at der serveres ordentlig mad, gerne økologisk, gerne varm og med alle de facetter, som ordentlig kost medfører.
Så derfor er vi sådan set med på præmissen for forslaget.
Men når man så igen ridser en lille, lille smule i lakken, vil man se, at der er nogle problemer i forslaget.
Der er for det første det, at forældrebetalt mad jo godt kan gå hen og blive en dyr affære, og vi ønsker ikke børnehaver og vuggestuer i Danmark, hvor der sidder børn på den ene side af bordet, hvis forældre har haft råd til at betale til en madordning, og der så sidder børn på den anden side af bordet, hvis forældre ikke har råd til det.
Derfor har vi stillet et ændringsforslag gående på, at de forældre, hvis børn er omfattet af fripladsordning, også kan få den overført, hvad angår madordning.
Det andet ændringsforslag, vi stiller, er, at vi ikke ønsker, at denne ordning også skal gælde vores vuggestuebørn.
Det er ikke, fordi vores vuggestuebørn ikke skal have ordentlig mad, for det skal de, men fordi der i rigtig, rigtig mange vuggestuer i dag allerede er indført gode og fornuftige madordninger, og det er jo sådan set en selvfølge, fordi børnene er så små, at de ofte spiser det meste af dagen.
Se, hvis forslaget vedtages, som det ligger, så kan vi risikere, at det får den effekt, at de vuggestuer, der allerede har indført ordentlige madordninger, vil skifte de oprindelige gratis ordninger ud og påbegynde en forældrebetalt ordning i stedet.
Så vil det her forslag i virkeligheden være en forringelse og et besparelsesforslag, og derfor er der altså to ændringsforslag.
For det første lader vi for de børn, der i forvejen er omfattet af en friplads, nu også den fripladsordning gælde for den madordning, der eventuelt etableres i børnehaven, og lader for det andet ikke ordningen gælde vuggestuebørn, fordi der på vuggestueområdet allerede er ganske mange gode og fornuftige madordninger.
Lone Dybkjær (RV), 2005-05-10:
Også denne gang kan jeg erklære mig enig i det, fru Mette Frederiksen har sagt, og derfor skal jeg gøre det kort.
Det Radikale Venstre er af mange forskellige grunde, som jeg ikke skal komme ind på her, tilhængere af, at der etableres fornuftige madordninger.
Vi tror, det er en god udvikling, og vi tror for så vidt også, at den kommer.
Men til gengæld er det altså også vigtigt, at disse madordninger indgår i hele fripladsgrænsediskussionen.
Og derfor er vi tilhængere af de ændringsforslag, som Socialdemokratiet har stillet, og vi stemmer imod ved tredje behandling, hvis de forslag ikke skulle blive vedtaget.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1 forkastedes, idet 46 stemte for, 62 imod.
Ændringsforslag nr. 2 forkastedes, idet 47 stemte for, 61 imod.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-10:
Jeg kan sige, at jeg kan i det hele henholde mig til, hvad kulturministeren allerede har svaret, og jeg har ikke noget at føje til kulturministerens udmærkede svar.
Ole Sohn (SF), 2005-05-10:
Altså, jeg tvivler på, at der er nogle kommuner, som har fyret medarbejdere i ordinære stillinger for at fylde stillingerne op med jobtilskudspersoner.
Det er foregået på den måde, at man i forbindelse med budgetlægningen nedprioriterer eller omlægger sine aktiviteter og dermed får færre ordinært ansatte.
Og når det så er sket, er det jo en ekstraordinær ansættelse, hvis man fylder nogle nye oveni.
Derfor vil man ikke i en undersøgelse kunne finde frem til fortrængninger.
Det er et politisk spørgsmål.
Derfor vil jeg spørge på en anden måde: Er Det Konservative Folkeparti enig med ministeren, som i Politiken i dag giver udtryk for, at der skal laves en normering, sådan at der er et vist antal ordinært ansatte pr. jobtilskudsperson?
Og hvis svaret er ja, så er det næste spørgsmål: Hvordan vil Det Konservative Folkeparti så medvirke til at sikre, at kommunerne får økonomi til at ansætte det antal ordinært ansatte, som er nødvendige, når man nu ikke kan have så mange jobtilskudspersoner?
Bent Bøgsted (DF), 2005-05-10:
Det er i den forbindelse, man kan sige, at det er meget vigtigt, at arbejdsformidlingerne, der sender folk i aktivering, er opmærksomme på, at – som jeg sagde i min ordførertale – en arbejdsgiver, der henvender sig for at få en medarbejder ud i en ledig stilling, ikke automatisk får et tilbud om at få en med løntilskud.
Det er det, vi har set flere eksempler på, og det er det, der er uacceptabelt.
På den måde vil jeg meget gerne have, at arbejdsformidlingerne – dem, der skal få folk ud i job, og dem, der skal have folk i aktivering – skal være opsøgende.
De skal tilbyde firmaerne noget ekstraordinært: Kan I lige klare at tage en ind i aktivering ud over dem, I har?
Det vil jeg meget gerne væk fra.
Thomas Adelskov (S), 2005-05-10:
Man kunne jo godt frygte, at de der analyser f.eks. først var færdige i slutningen af 2005, og vi så kommer i en situation, hvor vi så må sidde og vente – hvis man lægger den analyse for dagen, som hr. Bøgsted gør, nemlig at man skal afvente et tal.
Jeg mener sådan set godt, at man allerede nu kan gå ind at sætte nogle værn op, sætte nogle rammer op, bl.a. for spørgsmålet omkring merbeskæftigelsesgraden på en virksomhed.
Er der tale om merbeskæftigelse?
Man kan give tillidsrepræsentanterne nogle bedre muligheder for at vurdere, om der er tale om merbeskæftigelse, og sikre, at man dermed ikke er med til at fortrænge ordinær beskæftigelse på arbejdspladsen.
Bent Bøgsted (DF), 2005-05-10:
Jeg går sådan set ud fra, at det er noget af det, vi skal se på, når vi skal revidere forliget »Flere i arbejde«, som hr. Thomas Adelskov også er med i.
Jeg forventer da, at i den forbindelse er alt til diskussion, også det, hr. Thomas Adelskov kommer frem med.
Hvordan vi så kan blive enige til den tid, og hvordan det skal gøres, er også lidt et spørgsmål om, hvordan de analyser, der kommer, ser ud.
Men det er da klart, at alt er til diskussion der.
Thomas Adelskov (S), 2005-05-10:
Jeg forstår sådan set udmærket hr. Bøgsteds noget henholdende besvarelser og ordførertale og sådan noget.
Det må også være lidt tyngende, når man har medansvar for den der stramme økonomi, man har lagt ned over kommunerne, at se, at kommunerne fyrer ordinært beskæftigede og går ind og bruger løntilskudsordninger.
Derfor forstår jeg godt sådan den noget henholdende besvarelse.
Men når nu vi konstaterer, at der sker udnyttelse af løntilskudsordninger, så forstår jeg ikke, at hr. Bent Bøgsted vil vente på, at vi sådan får nogle mere præcise tal på, hvor mange der bliver udnyttet i de her ordninger, før vi går ind og sætter nogle værn op.
Jeg vil egentlig bare spørge hr. Bøgsted, om ikke han vil være med til, når nu vi skal genforhandle »Flere i arbejde« her i efteråret, at vi får sat os ned og kigget på de regler, sådan at vi får stillet de nødvendige værn op, der gør, at der dels er noget perspektiv for den enkelte ledige i de løntilskudsjob, man kommer ind og får, dels at man ikke fortrænger nogen fra det ordinære arbejdsmarked.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-05-10:
Det var jo mange spørgsmål.
Det første spørgsmål var, om Det Konservative Folkeparti mente, at man via en undersøgelse kunne finde ud af, om der var sket fortrængninger, og det mener vi sådan set godt man undersøge sig frem til.
Det er der også tidligere lavet undersøgelser af.
De viste, at der ikke skete fortrængninger.
Hele Folketinget mener ikke, der skal ske fortrængninger.
Der er ikke ret meget lovgivning, der bliver god af, at vi ikke er grundige, så jeg synes, vi skal afvente den her DSI-undersøgelse og se, hvad den viser.
Hvis den viser, at der sker fortrængning, så er jeg enig i, at vi så må kigge på reglerne, for det kan vi naturligvis ikke tillade.
Bent Bøgsted (DF), 2005-05-10:
Nu er det jo sådan, at aktivering er beregnet til folk, der er længere væk fra arbejdsmarkedet, og som ikke umiddelbart kan gå ud og tage et job.
Derfor er det svært at sige: Vi ansætter 10.000 ekstra i kommunen, det løser jo ikke det problem med at få dem, der er længere væk fra arbejdsmarkedet, gjort klar til at komme ind på arbejdsmarkedet.
Det er nogle af dem, der også er blevet ansat i de her job, hvor man kan sige, at der har været normeringer.
Jeg ved af egen erfaring fra Nordjylland – og nu kan jeg ikke lade være med at bruge det eksempel, som hr. Ole Sohn kom med – at en pedel, som er en fleksjobber, er blevet ansat i en stilling som pedelmedhjælper.
Det er på den måde.
Så tilgodeser man noget af det, som hr. Jørgen Arbo-Bæhr og hr. Ole Sohn selv har været med til at fremme, nemlig at der skal flere i fleksjob, og at vi skal tilgodese dem, der har nogle problemer.
Det er det, man skal skelne imellem.
Jeg tror ikke, at der er nogen, der er uenige i, at man skal hjælpe dem, der skal have fleksjob.
Men det, hr. Jørgen Arbo-Bæhr var inde på, var, at man skal ansætte 10.000 ledige, men det hjælper ikke dem, der har behov for aktivering.
Jeg må erkende, at den måde, som Enhedslisten vil køre det på, er at fjerne det kommunale selvstyre.
Vi kan jo ikke herinde i Folketinget gå ud og sige: Kommunen skal ansætte så og så mange i de forskellige stillinger.
Det er det kommunale selvstyre, der afgør, hvor mange kommunen skal have ansat i de forskellige stillinger, og Dansk Folkeparti er altså ikke tilhænger af en planøkonomi, hvor alle bliver ansat i det offentlige, hvis de er ledige.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-05-10:
I forlængelse af hr. Bent Bøgsteds bemærkninger om normeringer, kunne jeg godt tænke mig at spørge, om ikke hr. Bent Bøgsted vil give mig ret i, at en del af problemerne på det offentlige arbejdsmarked i dag er, at normeringerne er for lave.
Med andre ord: Der er for få ansatte, hvilket betyder, at folk på det offentlige arbejdsmarked i dag i stadig større udstrækning bliver slidt ned.
I forlængelse af det vil jeg spørge, om ikke det kunne være en idé, også set ud fra Dansk Folkepartis synspunkt, at man brugte de penge, man i dag bruger på dagpenge og aktivering, aktivt til at få flere ordinært ansatte inden for den offentlige service.
Bent Bøgsted (DF), 2005-05-10:
Jeg vil starte med at undskylde over for spørgeren fra SF, at jeg kom til at flytte et SF-medlem over til Socialdemokratiet.
Det skal aldrig gentage sig fremover.
Det er så det, det er.
Men som det er nu, hvis vi skal lave en rigtig indsats over for det her misbrug af aktivering, så er vi altså nødt til at vente på det resultat fra den analyse, som ministeren har sat i værk.
Da vil forligskredsen, som ministeren også har sagt, blive indkaldt til en gennemgribende gennemgang af forliget »Flere i arbejde« for at finde de problemer, der er, og løse de problemer, der er med aktivering.
Eigil Andersen (SF), 2005-05-10:
Nu vil jeg så for en sikkerheds skyld understrege, at jeg ikke er socialdemokrat, men jeg er SF'er, og vi mener, at det her går alt for langsomt.
Ordføreren nævnte det her eksempel på misbrug af ordningen, og jeg kan tilføje et par eksempler: Jeg har hørt omtale af en frisør, der også var i gang med at skaffe sig ordinært arbejde uden løntilskud.
Arbejdsformidlingen ville absolut have, at hun skulle have et løntilskud, og det fik hun.
Et medlem af Dansk Magisterforening er blevet ansat som administrerende direktør med løntilskud – jeg tror, den virksomhed nok havde fået sin administrerende direktør også uden løntilskud.
Derfor vil jeg spørge: Hvad er ordførerens og hans partis forslag til, at der hurtigt kan blive grebet ind over for de her ting?
Bent Bøgsted (DF), 2005-05-10:
Hvis man skal have en konkret undersøgelse af, hvad der foregår udeomkring, så er det det, der ligger i de analyser, som regeringen har sat i værk for at få en undersøgelse af, hvordan det foregår.
De skulle jo foreligge her i efteråret, når vi skal til at se på »Flere i arbejde« igen, som Socialdemokratiet som en naturlig ting er med i på grund af forliget om »Flere i arbejde«.
Så jeg går da ud fra, at Socialdemokratiet på den måde ser frem til, at vi får nogle reelle tal at arbejde ud fra.
Som det er nu, har vi en undersøgelse fra 3F, der kommer med nogle tal på, hvad der foregår udeomkring, men hvis vi skal have noget konkret at holde os til, så er vi nødt til at vente på, at den undersøgelse, som ministeren har sat i værk, bliver færdig.
Eigil Andersen (SF), 2005-05-10:
Jeg har forstået det sådan, at de ting, der bliver nævnt nu, er nogle, som er på vej.
Men jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren og hans parti er tilfredse med den hastighed, hvormed regeringen arbejder på det her område – altså i forbindelse med at komme misbruget til livs?
Ordføreren har selv nævnt et eksempel, så er ordføreren tilfreds eller utilfreds med den hastighed, hvormed der bliver grebet ind?