runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2004-12-02:
Jeg vil godt takke for den konstruktive tilgang, der er til det med ventelister.
Vi er selvfølgelig også klar til at se på det, for vi ved jo godt, at der er nogle steder i landet, hvor det ikke er et problem.
Men vi ved også, at der er andre steder i landet, især her i hovedstaden, i Århus og andre større byer, hvor det virkelig er et kæmpe problem.
Men vi vil selvfølgelig tage initiativ til at samle de partier, der vil være positive over for det, og håber, at De Radikale også vil være med.
Det glæder jeg mig til.
Ida Jørgensen (RV), 2004-12-02:
Vi har diskuteret ventelister, for så vidt angår almene boliger, fordi vi godt ville have fremmet noget mobilitet.
Jeg er en forholdsvis ny boligordfører, så jeg vil lige tage det forbehold.
Med hensyn til om straf løser nogen problemer: Vi mener ikke, at straf løser nogen problemer.
Faktisk har jeg været af den opfattelse, at vi allerede havde en straffeparagraf i straffeloven, som man kunne bruge i de her tilfælde, men det mener Justitsministeriet og Økonomi- og Erhvervsministeriet så i fællesskab ikke.
Carsten Hansen (S), 2004-12-02:
Det var ikke for at få Det Radikale Venstres ordfører til at motionere noget mere, jeg havde faktisk markeret, men det havde formanden overset.
Det, jeg vil spørge om, er, om De Radikale virkelig mener, at det her løser det voldsomme problem, vi har på andelsboligområdet, for vi har jo tidligere haft en straffeordning.
Jeg vil spørge fru Ida Jørgensen, om hun mener, at den, som køber en andelsbolig og giver 50.000 kr. for et gammelt skab henne i hjørnet, har lyst til at anmelde det?
Eller om den, der sælger boligen, har lyst til at anmelde det?
Jeg mener, at vi skal gå skridtet videre og se på, hvordan vi kan indføre obligatoriske ventelister, og jeg vil høre, hvordan Det Radikale stiller sig til det forslag.
Ja, det er klart, at det her er et problem.
Der tror regeringen på en genindførelse af straf.
Tror hr. Bendt Bendtsen – jeg kender jo hr. Bendt Bendtsens fortid som politimand – at den, som har givet 50.000 kr. for skabet, vil gå til myndighederne og sige: Det er jeg kommet til at give for meget for at få en bolig i København?
Det løser ikke problemet, hr. Bendt Bendtsen, og derfor når andelsboligforeningerne selv ...
Flemming Hansen (KF), 2004-12-02:
Selv om jeg ikke er jurist, kan jeg sige, at i lov om kollektiv trafik står det meget præcist beskrevet i § 3 og § 11.
Jeg håber, hr. Keld Albrechtsen vil læse loven, for her er det endda mere præcist beskrevet end i det forslag, vi behandler i dag.
Administrationen af disse ordninger ligger i de trafikselskaber, der oprettes.
Enhver kommune kan sige til trafikselskabet, at man ønsker den og den ordning i kommunen, og så betaler man for den.
Men det er trafikselskabet, der administrerer den.
Hver eneste kommune kan gøre, som den vil, men minimumskravene er lagt fast i lovgivningen.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2004-12-02:
Jeg vil bare spørge fru Elsebeth Gerner Nielsen om de 30 pct. af arealet, som skal bruges til naturformål.
Min opfattelse er, at en golfbane er et naturareal, og det, at det er varierede græsarealer og lunde osv., der indgår i en golfbane, gør jo, at der er et meget rigt naturliv og et rigt dyreliv på en golfbane. Er det ikke en del af et naturområde?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-12-02:
Golf kan være en god måde at kombinere friluftsliv og oprettelse af flere naturarealer på.
I de kommende år vil behovet for golfbaner stige markant, derfor vil det, som det foreslås i B 46, være en god idé at få gennemført en central planlægning af, hvor det er mest hensigtsmæssigt at have golfbaner.
Det Radikale Venstre ønsker i den sammenhæng, at der laves en samlet plan for anvendelsen af Danmarks areal.
Vi har foreslået, at ca. 30 pct. af Danmarks areal i 2025 skal være udlagt til naturformål.
Oprettelse af golfbaner burde blive en del af denne samlede planlægning, selvfølgelig under den forudsætning, at golfbanerne drives på en måde, som yder naturen maksimal beskyttelse og hensyn.
Hensyn til kulturværdier og beskyttelse af den biologiske mangfoldighed er her meget afgørende.
Vi kan være en smule bekymrede for, om der er lidt for meget planøkonomi i SF's forslag.
Der er under alle omstændigheder brug for nogle solide behovsanalyser og vurderinger af, om der nu også er den nødvendige økonomi bag banerne.
Men som sagt er vi positive over for forslaget og ser frem til behandlingen i udvalget.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2004-12-02:
Med hensyn til de samfundsmæssige omkostninger ved anlæggelse af golfbaner kan man sige, at golfbaner jo indgår i samfundslivet i form af, at det er en form for turistattraktion, det er en sport, det er en rekreation, og det kræver, at man kan sætte pris på de dele af golfsporten.
Jeg tror, at når det indarbejdes i kommuneplanerne, lægges åbent frem og giver anledning til debat, er man også sikret imod, at der kommer golfbaner, der ligger uhensigtsmæssigt, og som der ikke er behov for.
Med hensyn til indklagelse til Naturklagenævnet så må det være dem, som føler sig generet af golfbanen, som indklager til Naturklagenævnet.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-12-02:
Der er ingen tvivl om andet, end at på kort sigt kan det selvfølgelig betale sig for en landmand at sælge sin jord med henblik på anlæggelse af en golfbane.
Men det, man er nødt til at se på, er de samfundsøkonomiske omkostninger.
Og jeg kan ikke se, hvordan markedsmekanismen skal kunne regulere det sådan umiddelbart, fordi der i et byråd altid vil være den maksimale interesse for at sikre, at det er så attraktivt som overhovedet muligt at bo i den her kommune.
Det vil sige, at så vil man anlægge en golfbane, og det vil man gøre i alle 100 kommuner, men det er altså ikke sikkert, at der er økonomi i 100 golfbaner.
Hvad vil man gøre ved det problem?
Så siger ordføreren, at der skal gives en landzonetilladelse.
Ja, det skal der.
Men problemet er jo, at den nuværende regering har overført landzonekompetencen fra amterne til kommunerne, så det er kommunerne, der skal sidde og give tilladelse til sig selv.
Gad vide, hvad der sker, når en kommune spørger sig selv: Skal vi anlægge en golfbane?
Kan vi få en landzonetilladelse til det?
Normalt er det amterne, der indanker sager til Naturklagenævnet, men amterne bliver jo nedlagt.
Hvem er det så, der skal stå for at klage i fremtiden?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2004-12-02:
Som nævnt i min tale er der jo planloven og naturbeskyttelsesloven, og det at kræver en landzonetilladelse.
Derudover skal en golfbane indarbejdes i en kommuneplan, og en kommuneplan giver jo borgerne en mulighed for indsigelse på et tidligt tidspunkt.
Jeg sagde også, at jeg synes, det skal foregå decentralt for netop at sikre, at der er et ønske om og et behov for golfbanen, og at golfbanen bliver brugt og dermed sikres imod dårlig økonomi.
Det er jo således, at det i sidste ende er en beslutning, som den lodsejer, jordejer, der er, må træffe, og hvis det er god landbrugsjord, der går til projektet, ja, så må det jo skyldes den overvejelse, at det kan betale sig.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-12-02:
Er man ikke i Det Konservative Folkeparti en smule nervøs for, hvad konsekvenserne bliver af kommunalreformen på det her område?
I fremtiden, sådan som jeg forstår det, vil det blive sådan, at det er kommunerne, der suverænt afgør, om man skal lave en golfbane eller ej.
Et skrækscenario kan jo være, at enhver kommune med respekt for sig selv og en smule jord i overskud vil oprette en golfbane.
Det får to konsekvenser.
Den ene er, og det er nok så alvorligt, at der kan blive alt for mange golfbaner, og at der bliver dårlig økonomi i golfbanerne.
Den anden er, at vi simpelt hen får udlagt en masse måske god landbrugsjord til golfbaner – golfbaner, som måske viser sig at være fuldstændig unødvendige.
Hvordan vil man sikre den mere overordnede planlægning, når man i virkeligheden decentraliserer hele ansvaret?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2004-12-02:
SF har fremsat et forslag til folketingsbeslutning om udarbejdelse af en overordnet planlægning, der kan sikre, at der over 10-15 år anlægges 50100 nye golfbaner.
Ideen er at placere golfbanerne på de arealer, der er bedst egnet, og ikke kun i de naturskønne områder, for at opnå en gevinst for naturen.
Det er en forudsætning, at det ikke påvirker eksisterende natur- og landskabsværdier negativt, og at det ikke hindrer oprettelsen af nye naturområder.
Golfbanerne ønskes anlagt på arealer, der er naturmæssigt degraderede såsom gamle grusgrave, lossepladser eller landbrugsjord.
SF ønsker med sit forslag at styrke de naturmæssige forhold og den biologiske mangfoldighed.
Der må ikke bruges pesticider, og brug af gødning skal minimeres.
Golfbaner har et meget stort vandforbrug, og det ønsker SF også minimeret.
Når jeg som konservativ skal afvise dette forslag, vil jeg gøre det med noget, jeg tror hedder en forsigtig afvisning.
Antallet af baner er siden 1990 mere end fordoblet: fra 62 til 140 baner i 2003.
De benyttes af 120.000 golfspillere, hvilket gør golf til en af landets største sportsgrene.
Hvis det fremtidige behov skal efterkommes, når vi helt op på 20.000 ha.
Golfbaner reguleres i dag i henhold til planloven og naturbeskyttelsesloven, og det kræver som minimum en landzonetilladelse, og der skal også udarbejdes en kommuneplan.
Når vi Konservative alligevel er nødt til at afvise forslaget, er det, fordi der er tale om en centralistisk, statslig styring af planlægningen, og vi mener, det bør foregå decentralt og med deltagelse af dem, som i fremtiden skal bruge disse baner.
Vi er også utilfredse med, at forslaget stiller krav, der er langt ud over, hvad der kræves i forbindelse med anvendelse af de samme typer arealer til andre formål.
Og så er det ikke realistisk, at det alene skal ske på degraderede arealer.
Men som jeg sagde indledningsvis, er det sympatisk, at der oprettes flere golfbaner, og at deres negative miljømæssige påvirkning minimeres.
Derfor er der i samarbejde med Dansk Golf Union startet et samarbejde, som grundlæggende arbejder med de samme tanker som i dette beslutningsforslag, og som forhåbentlig vil betyde, at golfspillere får mange flere muligheder for at udøve deres sport fremover.
Vi må derfor afvise det fremsatte beslutningsforslag.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-12-02:
Jo, og jeg beklager, at jeg åbenbart ikke har udtrykt mig klart nok, for mit forslag er netop, at vi med hensyn til de golfbaner, der under alle omstændigheder bør laves i de kommende år, sørger for at lade planlægningen af dem være en del af en samlet planlægning af Danmarks areal, hvor vores udgangspunkt så er, at ca. 30 pct. skal udlægges til naturformål, og i de 30 pct. kunne golfbanerne indgå.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-12-02:
Jeg kan ikke rigtig følge hr. Keld Albrechtsen, for man kan jo godt komme med andre eksempler, hvor vi laver naturgenopretning.
Nu skal vi til at tale om Åmosen senere i dag, og hvis man vil til at oversvømme 2.000 ha med vand, eller 1.000 ha for den sags skyld, så er det også begrænset, hvor mange der egentlig kan få adgang til det område, fordi det ikke er alle, der har adgang til en båd og kan sejle i det her område.
De golfbaner, jeg kender, kan man godt færdes på, man skal bare være opmærksom på, at der er en risiko for, at man kan få en golfbold i hovedet.
Der er det jo netop, at der i SF's forslag skal sikres offentlig adgang til golfbaner.
Og der er det, jeg kan se et problem, hvis man får lov til at gå ind over de her golfbaner uden at skulle tage hensyn til, at der er nogle, der spiller golf, og dermed også udsætter sig selv for den risiko, at der kan komme en golfbold susende.
Men jeg mener, at det jo godt kan være en berigelse for den enkelte familie at kunne komme ud og gå i naturen, få en naturoplevelse, få noget frisk luft.
Derfor er det da vigtigt, at vi får nogle steder, hvor man kan komme ud og nyde netop naturen.
Jeg mener godt, at golfbaner kan være en hjælp til, at folk også kommer rundt og får noget motion, hvilket vi også ved er utrolig sundt for helbredet.
For nogle af de folk, som sidder måske mange timer her i Folketingssalen, kunne det måske være en god idé også at begynde at spille lidt golf.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-02:
Jamen det er utvivlsomt rigtigt med hensyn til Australien.
Nu er der jo den forskel på Danmark og Australien, at Australien geografisk er umådelig stort, hvor Danmark geografisk er meget lille.
Derfor har vi i Danmark set i forhold til vores areal ikke råd til at udlægge meget store områder til sådan noget som græs.
Det var bare det, jeg forsøgte at antyde.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-12-02:
Dansk Folkeparti synes, det er en rigtig god idé, at man skal have en så god planlægning som overhovedet muligt, når det gælder oprettelse af nye golfbaner, men selvfølgelig også for at sikre de naturværdier, som vi har i dag her i Danmark.
Dem skal vi selvfølgelig værne om.
Der bliver allerede i dag udarbejdet en planlægning for det åbne land, og det er også klart, at når man opretter nye golfbaner, skal det selvfølgelig indregnes, hvor meget en golfbane påvirker hele miljøet.
Vi ved jo udmærket godt, at der på nogle af de her golfbaner bruges pesticider.
Man skal tænke på, at det er et meget lille område, hvor man bruger de her pesticider, og derfor bliver der ligesom en stor koncentration på de områder.
Det er nogle af de ting, som vi i hvert fald gerne vil have undersøgt til bunds i den kommende tid, hvor vi garanteret vil få mere diskussion omkring golfbaner.
Når vi ser på selve forslaget, hvor forslagsstillerne selvfølgelig også tager stilling til, at golfbaner ikke skal hindre oprettelse af nye naturområder, kan vi kun være enige i, at man skal tage hensyn til hinanden.
Det er netop også derfor, at Dansk Folkeparti har været med til at starte nogle forsøgsprojekter med naturparker i Danmark.
Vi synes, det er en god idé, når det kan spille sammen med den eksisterende natur, de eksisterende områder, det er jo også landbrug, det er industri, og det er naturparker, når det kan gå hånd i hånd, og når man kan finde ud af, hvordan man skal opsætte nogle spilleregler.
Vi vil nok også sige, at der er elementer i forslaget, som gør det lidt mere vanskeligt at støtte forslaget.
Det er netop de præmisser om, at golfbaner primært skal anlægges på naturmæssigt degraderede jorde såsom råstofgrave og lossepladser, som der står i forslaget.
Der vil vi nok sige, at det ikke altid er det mest optimale sted at lægge en golfbane på en losseplads.
Men det skal selvfølgelig ind i overvejelserne om den overordnede planlægning, hvor det også hører hjemme.
Når vi snakker om den økologiske bæredygtighed, er det netop her, at vi skal ind og se på pesticidforbruget på de her golfbaner, når det er så koncentreret.
Som man kan høre, er ministeren også indstillet på at finde en løsning, som vi alle sammen kan leve med, at vi får undersøgt det her problem og ser fremad, og der, hvor vi kan få nogle aftaler med andre parter, er det selvfølgelig ønskværdigt at gøre det.
Men altså en pligt til at oprette dem på og omkring lossepladser kan vi ikke støtte.
Men vi ved, at der er et problem med det med pesticider på greens og alle de andre steder.
Vi må også sige til nogle af de bemærkninger, som er kommet specielt fra hr. Keld Albrechtsen om et fattigt landskab, at hvis man vil opleve fattige landskaber og golfbaner, så vil jeg da foreslå hr. Keld Albrechtsen at tage en tur til Australien og se nogle af de golfbaner der.
Det er i hvert fald et fattigt landskab.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2004-12-02:
Så er fru Lise Hækkerup altså enig i, at det ikke med den nuværende teknologi af hensyn til golfsportens natur og greenenes udseende er muligt at drive en golfbane helt uden brug af pesticider?
Lise Hækkerup (S), 2004-12-02:
Jeg må henvise til Danmarks Naturfredningsforening, som har peget på en golfbane, som hedder Hedeland.
Jeg ved ikke, hvad man anvender.
Men ellers er det altså en næsten miljøneutral golfbane.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2004-12-02:
Jeg vil gerne spørge Socialdemokratiet om pesticider.
Fru Lise Hækkerup siger, at brug af pesticider skal undgås, at brug af pesticider til fritidsformål er absurd, og at golfbaner kan drives helt uden brug af pesticider.
Hvordan skal det lade sig gøre?
Hvordan skal man passe greens og teesteder helt uden pesticider?
Lise Hækkerup (S), 2004-12-02:
Med en forøgelse af antallet af golfbaner fra 62 til 140 på 3 år og med 120.000 aktive golfspillere hertillands må den sport siges at have gennemgået en klædelig demokratisering, og der er intet, der tyder på, at antallet stopper her.
I forslaget her anslås det til at være en forøgelse på 50-100 nye golfbaner over en 10-15-års-periode.
Når man så samtidig ved, at en golfbane arealmæssigt beslaglægger, hvad der svarer til et middelstort landbrug, er det da klart, at det stiller meget store miljømæssige og planmæssige krav, som vi i Socialdemokratiet meget gerne vil være med til at formulere.
I Socialdemokratiet glæder vi os over, at så mange mennesker finder glæde ved aktiviteter i fri luft.
Motion kombineret med naturoplevelser er meget rekreativt, og mange golfbaner ligger allerede i dag i naturskønne omgivelser.
Men spiller man på pesticidbehandlet græs, og har banen grebet forstyrrende ind i naturen, er vores begejstring for spillet begrænset.
Brug af pesticider til afgrøder skal undgås, brug af pesticider til fritidsfornøjelse er direkte absurd.
Vi ved, at til en golfbane bruges der i dag en tredjedel af den pesticidmængde, som et traditionelt landbrug bruger.
Den brøk vil vi meget gerne have bragt yderligere ned, for vi ved, at det også godt kan lade sig gøre at drive en golfbane helt uden brug af sprøjtemidler.
Én ting er pesticider – man kunne også vende sig imod overdrevet vandforbrug – en anden ting er den landskabelige placering af golfbanerne.
For at sikre, at oprettelsen af de mange nye golfbaner sker så betryggende som muligt, og for at forhindre, at alt ikke her løber løbsk og helt overlades til kræfternes frie spil, så finder vi det af meget stor betydning, at vi kan blive enige om, at det er amterne, som udarbejder planer for, hvor det er muligt at placere golfbaner, og at disse planer indgår i regionalplanlægningen. Alternativt må det være en statslig opgave.
Vi melder os som positive medspillere på banen, afventende svar på de spørgsmål, som vi agter at stille under udvalgsarbejdet.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-02:
Det vil jeg overveje, men jeg foretrækker nu i det område, hvor jeg bor, hvor vi har en fin lille skov, at løbe en tur dér uden at risikere at få en golfkugle i hovedet.
Derfor er der altså ikke sådan adgang til de arealer, og det vil sige, at det er meget store arealer, man så at sige trækker ud fra befolkningens almindelige adgang til naturen.
Og så er det selvfølgelig sådan, at der er nogen, der får adgang til de områder, nemlig dem, der spiller golf.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-12-02:
Nu kan jeg høre, at hr. Torben Hansen taler sig lidt op, men det hjælper altså ikke på, om der skulle være en divergens mellem det, jeg siger, og det, miljøministeren siger, for det tror jeg ikke at der er nogen andre end hr. Torben Hansen der kan høre.
Det er heller ikke en debat, der er særlig interessant, for overordnet er der sådan set ingen forskel på det, Venstre og De Konservative mener, eller på det, jeg og miljøministeren mener.
Det er en fuldstændig skæv debat, så lad være med at køre den.
Det, som ministeren også sagde, var, at ifølge den planlov, der er lagt frem, kommer ansvaret her til at ligge i kommunerne.
Det er jeg fuldstændig enig i, så jeg ser sådan set ikke problemet.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-02:
Jeg kan selvfølgelig gå hen og slå det efter, men jeg havde egentlig håbet, at ministeren også ville delagtiggøre befolkningen i det her fra talerstolen.
Det, jeg frygter, er – og det kan jo være, det er derfor, ministeren ikke er så vild med at uddybe det – at ansvaret bliver forflygtiget og kommer til at ligge for meget i kommunerne, som måske ikke alle er lige gode på området.
Der er måske ikke noget klageorgan, som de handicappede kan henvende sig til, der står måske nok noget på papiret, men efter strukturreformens gennemførelse vil det måske i realiteten være et stykke papir, som ikke er ret meget værd for den handicappede.
Det er min bekymring, og derfor havde jeg håbet, at ministeren ville uddybe det lidt.
Hvordan kan vi være sikre på, at strukturreformen ikke underminerer området?
Erling Bonnesen (V), 2004-12-02:
I Venstre finder vi intentionerne i beslutningsforslaget både velmenende og relevante.
En naturgenopretning af Åmosen som et større sammenhængende naturområde vil ikke alene genskabe våde enge og naturlige levesteder for en række dyr og plantearter, det vil også tilføre området yderligere frilufts-, natur- og kulturhistoriske værdier.
Det er vi i Venstre helt enige i, og vi deler forslagsstillernes forhåbninger for området.
Venstre finder det dog ligesom miljøministeren af flere årsager ikke hensigtsmæssigt på nuværende tidspunkt at gennemføre de af SF efterspurgte initiativer, da der endnu ikke foreligger et gennemarbejdet beslutningsgrundlag i sagen.
I 2001 blev der i Skov- og Naturstyrelsen udarbejdet en handlingsplan for et naturgenopretnings- og sikringsprojekt i Store Åmose.
Handlingsplanen indeholder en række anbefalinger til en samlet sum af ca. 80 mio. kr., og på nuværende tidspunkt er der gennemført en vandstandshævning i to delprojektområder fra rapporten.
En del af anbefalingen i handlingsplanen var, at der blev gennemført en miljøøkonomisk analyse af projektet.
En sådan miljøøkonomisk analyse er vigtig, fordi projektet er af en sådan størrelse, at det involverer betydelige offentlige ressourcer, og dem skal vi naturligvis alle være med til at sikre den rigtige anvendelse af.
I 2003 blev der udarbejdet nærmere elementer for analysen, og i begyndelsen af 2004 blev selve analysen sat i gang.
Der foreligger p.t. en delanalyse, og i september 2005 forventes den endelige analyse færdiggjort.
I Venstre mener vi, at en sådan analyse skal foreligge, inden der foretages yderligere større initiativer i Åmosen.
På finansieringssiden foreslår SF, at finansieringen af naturgenopretningen af Åmosen skal findes ved at omdirigere midler fra landbrugsstøtten til naturfremme.
Dette kan imidlertid ikke lade sig gøre, og det burde SF måske også være klar over, når man tager de mange samrådsspørgsmål, som har været stillet igennem det sidste års tid, i betragtning.
Venstre kan derfor ikke på nuværende tidspunkt støtte forslaget, men vi ser frem til at få etableret et solidt beslutningsgrundlag for en fremtidig bevaring og genopretning af Åmosens natur.
Jørn Jespersen (SF), 2004-12-02:
Jeg hørte ikke noget spørgsmål.
Jeg er enig i den sidste bemærkning, så lad os slutte i enighed.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-02:
Hr. Jørn Jespersen har taget min opfordring om at anvende humoren også praktisk i anvendelse, og det vil jeg gerne komplimentere ham for.
Så må vi jo se, hvem der ender med at få golfkugler i hovedet i den her sag.
Jørn Jespersen (SF), 2004-12-02:
Jamen jeg er da helt enig i, at humor er en god ting, absolut.
Og jeg synes, det er fint, at hr. Keld Albrechtsen i den grad gør sig til fortaler for humor i debatterne.
Jeg synes bestemt også, hr. Keld Albrechtsen både frivilligt og ufrivilligt bidrager til det.
Så det er kun godt.
Jeg gjorde bare opmærksom på, at der er den risiko ved ironi og humor, at det bliver misforstået, fordi nogen tror, at det, man siger for sjov, er noget, der skal tages for pålydende.
Og det skal man bare være klar over, når man forsøger sig udi genren.
Det er da sikkert rigtigt, at der på hr. Albrechtsens hjemegn er nogle, der er bange for at få golfkugler i hovedet.
Jeg tror, der er folk på hr. Keld Albrechtsens hjemegn, der er bange for utrolig mange ting.
Og der er vel kun det at sige til det, at de jo må prøve at gardere sig bedst muligt imod både reelle og indbildte farer.