runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Kirk (V), 2006-01-13:
Jamen jeg kan sige til hr. Bjarne Laustsen, at undertegnede har det sådan, at når fødevareministeren siger i september, at han vil tage fat på problemerne i indeværende folketingssamling, så går jeg ud fra, at det bliver klaret.
Nu er vi altså ved målstregen, og efter et grundigt forarbejde fremsættes der et forslag til ændring af landbrugsloven, hvori det her indgår.
Jeg synes jo sådan set, at vi alle sammen skal være godt tilfredse med, at det bliver grundigt gennemgået, at det faktisk bliver testet, inden vi kommer så vidt.
Så ved vi, det kan fungere, når det er færdigt.
Bjarne Laustsen (S), 2006-01-13:
Det er jo meget, meget smukt at sige »lovkvalitet« og »grundigt forarbejde«, når det handler om at fjerne en enkelt paragraf i landbrugsloven helt tilbage fra 1949, som alle indrømmer er forældet.
Med de eksempler, vi har derude fra det åbne land, på, hvordan folk bliver behandlet, fordi de ikke har de vilkår, som vi siger alle andre lejere skal have, kan jeg simpelt hen ikke forstå, at Venstre kan trække det en dag mere, når nu der er fremsat et konkret lovforslag, der løser problemet.
Jeg vil sige, at det eneste, der sker ved at have den holdning, ministeren og Venstre har i dag, er, at godsejerne kan nå at smide de folk ud, som de ikke bryder sig om, inden lovforslaget skal træde i kraft.
Det er årsagen til, at man ikke vil stemme for vores forslag i dag.
Majbrit Berlau (EL), 2006-01-13:
Igen vil jeg selvfølgelig takke for, at man er enig i intentionerne bag det lovforslag, som vi har fremsat.
Nu har vi kritiseret ministeren for at være for langsom, men jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad det er for nogle elementer, som Venstres ordfører mener skal ind i det samlede lovforslag, som vi så skal sidde og afvente?
Hvad er det, der er så væsentligt, og som vi er nødt til at vente på for at kunne stemme for en ophævelse af § 28, stk. 3?
Det vil jeg godt have præciseret.
Grunden til, at jeg jagter lidt, hvilke andre elementer man ønsker at indføre i sådan en lovgivning, er, at såfremt der er elementer i den lovgivning, vi ikke kan stemme for, bliver vi jo pludselig sat i en situation, hvor der kommer et samlet fait accompli-lovforslag, som indeholder et supergodt element, nemlig spørgsmålet om ophævelse af § 28, stk. 3, som vores forslag handler om, men også elementer, som måske kan betyde en forværring.
Det er altid risikoen, når man laver samlede lovforslag, og det er derfor, jeg jagter, hvilke elementer hr. Jens Kirk synes skal indgå i sådan et samlet lovforslag.
Hvis det er forværringer, man ønsker at indføre, det ved jeg jo ikke noget om, står jeg i en situation, hvor jeg er nødt til at kræve, at man stemmer om det lovforslag, som er fremsat her.
Det er jo fortrinligt at sidde hernede bagved og høre, at alle nu efterhånden er enige i, hvad Enhedslistens forslag i sin tid gik ud på, nemlig at vi skal have en ligestilling på det her område, og det glæder mig jo, at både den nuværende regering og repræsentanter for den tidligere regering er enige.
Hvorfor er det, at ministeren skal presses af, at vi fremsætter nogle forslag, før ministeren begynder at snakke om at tage initiativ til at fremsætte eget forslag?
Man har jo snakket og snakket, men der er ikke kommet nogen handling på bordet.
Hvorfor er det, at ministeren først reagerer nu?
Ole Glahn (RV), 2006-01-13:
Skal jeg forstå det sådan, at ministeren ikke mener, at man skulle prøve at kigge på, om der kunne findes nogle særlige ordninger, sådan at hvis en ejendom, hvor man hidtil måske ikke har haft ansatte, der skulle benytte nogen af de boliger, som var tilknyttet ejendommen, og som derfor var lejet ud til almindelige lejere, får behov for det, skal der være en eller anden mulighed for, at man i løbet af kortere tid kan få den lejer ud for at få den ansatte ind?
Skal der slet ikke foretages nogen overvejelser af det?
Bjarne Laustsen (S), 2006-01-13:
Det er meget overraskende, for den 20. september siger ministeren i Kontant til hele Danmarks befolkning, at det ændrer vi.
Der er jo lang tid til, at lovkataloget kommer frem.
Så bruger man den undskyldning, at det først kommer i næste samling.
Det synes jeg simpelt hen ikke ministeren kan være bekendt.
Hvis man er enig i, at der er et problem her, så bør man da skride til handling, når der ligger et konkret forslag, og så behøver man ikke at blande alt muligt andet sammen med det, for det, det handler om, er bare, at man sørger for, at der sker en ligestilling af lejere i byerne og lejere på landet.
Derfor er det simpelt hen en syltekrukke og at trække tingene i langdrag og politik af værste skuffe, når man oplever, at ministeren opfører sig sådan i dag.
Jeg er målløs over, at der ligger et konkret lovforslag, der kan løse det problem, som ministeren selv kan se, og så vil man ikke stemme for det, bare fordi det kommer fra oppositionen.
Bjarne Laustsen (S), 2006-01-13:
Det overrasker mig meget på baggrund af de udtalelser, ministeren er kommet med flere gange, ikke mindst i Kontant, hvor han har sagt, at man ville omgøre den beslutning, således at lejerne på landet havde nøjagtig samme forhold som lejerne i byen.
Derfor undrer det mig, at ministeren, når der foreligger et konkret lovforslag, der opfylder det ønske, så ikke i dag kan sige ja til det.
Hvad er bevæggrundene?
Hvorfor løber man fra de løfter, man fremsætter over for Danmarks befolkning?
Det undrer mig meget, det er meget skuffende.
Jens Kirk (V), 2006-01-13:
Til fru Majbrit Berlau kan jeg sige, at det kun er gode intentioner, vi har med landbrugsloven.
Det skal selvfølgelig være sådan, at der også i fremtiden kan være liv på landet.
§ 28, stk. 3, er jo en del af landbrugsloven nu, så hvorfor skulle den lige pilles ud som noget særskilt?
Det fatter jeg simpelt hen ikke.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-01-13:
Regeringen blev flere gange af oppositionen kritiseret for ikke at gøre noget for at stoppe ophugningen af skibene, selv om alle godt vidste, at det ikke er så let at gribe ind i et andet lands miljøpolitik, heller ikke selv om der er nogle konventioner, som skal overholdes.
Derfor skal der lyde en stor ros til miljøministeren for, at der så hurtigt er sket noget i denne her sag.
Skibsophugningen blev sat på dagsordenen både i EU og i de relevante FN-fora under Baselkonventionen og Den Internationale Maritime Organisation.
Det lykkedes ganske hurtigt at få landene til at forstå, at det er vigtigt med bindende internationale regler på området.
Det drejer sig om krav til ophugning af skibe så vel som skibenes behandling forud for ophugningen.
Flere kommuner gjorde opmærksom på, at de ikke magtede opgaven eller i hvert fald havde svært ved det.
Derfor er det positivt, at vi nu har fået fremsat det her lovforslag, som foreslår en optimering af sagsbehandlingen, således at sagsbehandlingen overføres til staten.
Det bliver nu muligt at tilbageholde et skib, hvis der er mistanke om, at dette skal eksporteres til skrotning til et land uden for EU.
Det er ganske klart, at en effektiv forhindring af uacceptabel affaldseksport kun kan ske gennem internationale regler, men denne lov giver os i Danmark nogle redskaber på dette område, som kan være til nytte, indtil vi har de internationale regler på plads.
Venstre kan støtte forslaget.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-01-13:
Dansk Folkeparti synes også, at det her er et skridt i den rigtige retning, når vi ser på de uheldige sager med skibe, der sådan set var klar til at blive hugget op, men hvor der så var alle mulige undskyldninger for, at de ligesom kunne slippe gennem nåleøjet og komme ned til nogle, som måske ikke gjorde det på den mest miljørigtige måde, når vi taler om ophugning af skibe.
Hvordan kan man så undgå nogle af de her situationer?
Det kan man jo ved at gå ind og lave en lidt mere klar lovgivning på det her område, og der har ministeren så taget et initiativ, som vi mener er et skridt i den rigtige retning.
Vi mener, at det er en lidt uklar formulering, når der står, at ministeren kan fastsætte regler.
Vi mener selvfølgelig, at her skal ministeren gå ind og lave nogle regler.
Man skal ikke bare lade det stå i luften, som om man alligevel ikke ønsker at gøre noget her.
Vi mener selvfølgelig også, at man på det område må skelne imellem, hvad der er affald, og hvornår det er til genbrug.
Hvornår får vi sikkerhed for, at vi ikke får det, som jeg vil kalde løse huller i lovgivningen her?
Jeg vil også gerne have ministeren til at forklare lidt mere om, hvordan vi får en helt sikker, fast afgrænsning, så der ikke er nogen, der kan bruge de såkaldte smuthuller.
Når vi så ser på, hvad det er, vi ellers kan gøre for at se, om den afgrænsning, der er lagt i lovforslaget ved de 2.000 t, er den rigtige, er der så ikke nogle forhold, hvor den tonsfastsættelse måske skulle være anderledes?
Men jeg mener i hvert fald, at der er nogle gode elementer i forslaget her, som peger i den rigtige retning, og de resterende uafklaretheder regner jeg med at vi nok kan nå til enighed om i det forestående udvalgsarbejde.
Som sagt er der positive elementer i forslaget, men der er visse ting, som lige skal rettes til.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-01-13:
Det Konservative Folkeparti er positive over for lovforslaget.
Det løser jo det problem, som vi så i forbindelse med »Kong Frederik IX«, som jo var færgen, der lå i Korsør, at det kan være vanskeligt for en kommune at håndtere sådan en sag i forbindelse med sagens indledning, og at man derfor nu vil overføre kompetence, således at klassificeringen sker i staten i stedet for.
Det var en sag, alle kunne følge med i, alle kunne forstå, og derfor skabte det også stor furore, at det, der nærmest kunne betegnes som et nationalt klenodie, en storebæltsfærge, hvori alle har siddet og nydt en grå sild i cafeteriet, pludselig skulle ende på en indisk strand.
Det er der naturligvis store følelser i, og det prægede også den danske debat.
Det lykkedes jo for historien at brede sig så vidt, at også BBC bragte et indslag om eksport af »Kong Frederik IX« til en indisk strand.
Det er klart, at en sådan eksport af affald, som jo medfører eksport af sundhedsskadelige stoffer, er utilfredsstillende, og derfor skal der være skærpet kontrol, således at det ikke gentager sig, og således at Baselkonventionens bestemmelser kan overholdes.
Derfor er vi enige i, at kompetencen til behandling af sager om klassificering af skibe som affald overføres til staten.
Der skal være krav til aktørerne i den slags sager, således at de skal oplyse, om et skib er påtænkt som affald og påtænkt til eksport, og der skal være en mulighed for at holde disse skibe tilbage, indtil tingene er undersøgt.
Man kan sige, at miljø- og energiministeren med det her forslag kommer en lille smule forud for det, som ville være den egentlige beskyttelse, nemlig en international vedtagelse om, hvordan man håndterer skibe som affald.
Men indtil den internationale enighed foreligger, indføres der nu et dansk regelsæt.
Det arbejde skal jeg opfordre ministeren til at fortsætte, og vi får så i mellemtiden regler på det danske område.
Men det er tvingende nødvendigt på længere sigt, at der kommer et internationalt regelsæt på det her område.
Man drøfter en grænse på 2.000 t, men det viser sig jo altså, at der også kan være skibe, der er mindre, som det er interessant at eksportere, og derfor opfordrer jeg til, at man ikke tager de 2.000 t som en præcis udmelding, men ser på skibe, der skal eksporteres, og at de bliver behandlet efter denne her nye lovgivning.
Vi har jo ingen indflydelse på situationen på stranden i Indien.
Alt det er jo utilfredsstillende, og det var også derfor, at det var nødvendigt hurtigst muligt at gribe ind.
Vi kan kun opfordre inderne til at etablere forhold omkring ophugning af skibe, således at man ikke får den urimelige miljøbelastning, som findes på de billeder, vi så fra Indien, som jo altså viste noget, vi i Danmark ikke kan acceptere.
Johs. Poulsen (RV), 2006-01-13:
Det Radikale Venstre kan støtte intentionen i det lovforslag, der her er fremsat, og er enig med dem, der allerede har været inde på, at der kan være en række forhold, som vi i udvalgsbehandlingen må vurdere lidt nøjere på detailsiden, men vi er enige i den intention, der ligger her.
Udgangspunktet, har flere præciseret, var ikke mindst »Kong Frederik IX«-færgen, som jo i sit indhold er spektakulær, og som derfor også – og det er jeg enig med den konservative ordfører i – danner billeder i hovederne på mange mennesker.
Det, forløbet af den sag vel først og fremmest afslørede, var, at vi også på den nationale arena havde et uklart ansvarsforhold.
I alt fald kunne der diskuteres frem og tilbage om, hvor ansvaret lå i en sådan sag, på en sådan måde, at det i sig selv modvirkede, at man nåede frem til den bedst mulige løsning i den sag.
Så alene det forhold, at man på det nationale plan kan få klargjort ansvarsforholdene med den her lovgivning, mener vi er et skridt i den rigtige retning.
Med hensyn til selve det, der var udgangspunktet, er det samtidig vores opfattelse, at det måske i virkeligheden skulle have haft langt større opmærksomhed på et tidligere tidspunkt, men med en helt anden indgangsvinkel, nemlig det kulturmiljøtab, som man har lidt, ved at man ikke længere vil kunne bevare et skib af den her karakter, som rent faktisk jo godt med rette kunne kaldes et nationalt klenodie.
Men det vedrører ikke lovforslaget som sådan.
Det handler om intentionen vedrørende håndteringen fremover, og Det Radikale Venstre kan som sagt støtte intentionen i det og vil diskutere detaildelen i udvalget.
Per Clausen (EL), 2006-01-13:
På baggrund af, at det jo er et ganske fornuftigt forslag, som oven i købet er udtryk for, at vi på det her område har set en regering, der faktisk aktivt har forsøgt at medvirke til at løse et af de meget store miljømæssige problemer, som vi sådan set også godt kunne have inddraget i diskussionen under det tidligere punkt, skal jeg ikke sige meget, men bare, at vi helt klart vil støtte det her lovforslag.
Vi har med interesse lyttet til de bemærkninger, der er kommet fra de øvrige ordførere på området, og alt tyder jo på, at det her så vil ende med at være et lovforslag, der måske er endnu bedre end det, der foreligger, selv om det, der foreligger, i sig selv vil være et stort fremskridt.
Da jeg jo altid plejer at sige, at når vi stemmer for noget, er det udtryk for, at vi altid stemmer for selv små forbedringer, så vil jeg denne lejlighed sige, at vi faktisk synes, at det her er en ganske stor forbedring.
Så her er vi særlig glade for at kunne stemme for.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-01-13:
Jeg kender ikke reglerne så meget i detaljer, at jeg kan sige noget om, hvorvidt forsvaret så har fået sin lille undtagelse i de internationale regler, men selv om de skulle have fået det, er det et vanvittig dårligt signal fra Frankrigs side, at man sender et stort skib, et hangarskib, til ophugning, til skrotning, i Indien.
Nu er det stadig væk noget uklart, om Egypten standser det.
Jeg synes, det vil være rigtig flot, hvis Egypten standser det, også fordi det siger noget om, at der altså også er miljømyndigheder i den tredje verden, som er optaget af det her og bekymrede over det.
Men jeg synes, det er vigtigt, at ministeren protesterer over for Frankrig.
Jeg forstår godt, at man selvfølgelig skal have gennemgået, om der er et smuthul, og at det selvfølgelig vil have betydning for, hvordan man formulerer sin protest, men jeg synes, det er vigtigt, at den danske minister giver lyd fra sig over for Frankrig, sådan at det også kan høres officielt og ses af avislæsere og tv-seere.
Connie Hedegaard (KF), 2006-01-13:
Den danske miljøstyrelse har som sagt været i kontakt med de franske myndigheder i går.
Frankrig kender de danske holdninger.
De er fremført så sent som den 23. juni på rådsmødet i EU-kredsen, hvor Frankrig jo som sagt også bakker op om Danmark.
Så vi må jo have boret lidt mere ud, hvad det er for en konkret sag, vi har at gøre med her, for jeg er fuldstændig enig med fru Anne Grete Holmsgaard i, at det da er et vanvittig dårligt signal, et EU-land hermed i hvert fald risikerer at sende.
Men nu må vi altså først have boret facts ud.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Hans Christian Schmidt (V), 2006-01-13:
Jeg kan jo konkludere her i dag, at der virkelig er trængsel i den gode sags tjeneste.
Jeg sagde allerede i september måned, at regeringen vil fremsætte lovforslag om ophævelse af den særlige undtagelse fra lejelovens opsigelsesbestemmelse i lov om landbrugsejendomme, og jeg har efterfølgende over for Folketingets Boligudvalg oplyst, at jeg gerne vil benytte lejligheden til også at foretage en række andre justeringer af lov om landbrugsejendomme, og at dette vil forenkle Tingets arbejde.
Ikke desto mindre har vi i dag to næsten enslydende forslag til behandling.
Jeg kan selvfølgelig ikke have nogen indvendinger imod indholdet af de to forslag, der jo svarer til det forslag, jeg som nævnt allerede tidligere har bebudet at jeg vil fremsætte.
Jeg regner med at kunne fremsætte det forslag snarest.
Det fremgår også af en pressemeddelelse, jeg har udsendt i dag, at vi sender et forslag i høring, efter at vi har indgået en aftale med Dansk Folkeparti, som jo var det parti, vi forhandlede landbrugsloven på plads med i juli 2004.
Der foreslår jeg ud over ophævelse af de særlige opsigelsesregler, at det som nævnt også vil indeholde en række andre justeringer af loven, og jeg skal henstille til udvalget, at man behandler de tre forslag samlet, således at vi ikke foretager flere parallelle ændringer af samme lov i samme samling.
Det kan måske skyldes, at man ikke hørte det, jeg sagde, og jeg skal gerne gentage det.
Jeg sagde, at jeg selvfølgelig ikke kan have nogen indvendinger imod indholdet af de to forslag, der jo svarer til det, jeg som nævnt allerede har bebudet at jeg vil fremsætte.
Jeg har jo ikke noget imod de to forslag, tværtimod siger jeg bare, som jeg også sagde indledningsvis, at vi vil fremsætte lovforslag om ophævelse af den særlige undtagelse fra lejelovens opsigelsesbestemmelse i lov om landbrugsejendomme, og jeg har over for Folketingets Boligudvalg oplyst, at jeg gerne vil benytte lejligheden til også at foretage en række andre justeringer af lov om landbrugsejendomme.
Det er for at forenkle Tingets arbejde, så jeg synes jo kun, at det hænger fint sammen.
Christian H. Hansen (DF), 2006-01-13:
Jeg vil bare bede hr. Bjarne Laustsen bekræfte, at Socialdemokratiet selv har haft mulighed for at ændre det.
Nu kan jeg jo ikke tale om, hvad der skete, før jeg kom i Folketinget, men da har man selvfølgelig også haft det.
Er det ikke korrekt, og var problemstillingen ikke den samme?
Jens Kirk (V), 2006-01-13:
Til Dansk Folkepartis ordfører, hr. Christian Hansen, vil jeg sige, at med den erfaring, jeg har her på Christiansborg, tror jeg, at de skal igennem både en første, en anden og en tredje behandling, inden de kan træde i kraft.
Min holdning til tingene er, at det skal de fortsat.
Ole Glahn (RV), 2006-01-13:
Jeg vil indlede med at sige, at da jeg forberedte den her indstillingstale, kendte jeg ikke til den aftale, der var lavet med Dansk Folkeparti.
Jeg forholdt mig til det her forslag, og det gør jeg fortsat.
Jeg mener fortsat, at det er sådan, at der kan være hensyn, der taler kraftigt for, at det her, hvis det bliver gennemført, skal have virkning fra den 1. februar, sådan at man undgår de uheldige ting, der kan ligge i, at der kan være usikkerhed omkring det.
Men jeg vil godt sige, at jeg synes, at der er gået sådan lidt selvsving i debatten, fordi man siger, at det bare er så nemt at fjerne denne paragraf, for så er alle problemer løst.
Så enkelt synes jeg ikke det er, når man læser de høringssvar, der er kommet til det her lovforslag, og de kommentarer, der er kommet.
Det vil sige, at der er nogle boliger, som i dag udlejes efter en lovgivning, som er urimelig, fordi de faktisk burde udlejes efter den almindelige lejelovgivning.
Men det betyder efter vores opfattelse ikke, at der ikke kan være boliger tilbage, som man har behov for at bruge i landbruget.
Og det, jeg mener er vigtigt, når vi nu skal se på det her udvalgsarbejde, er, om vi kan finde en ordning, hvor man kan få det ud.
Jeg har talt med folk fra landbruget, jeg har talt med folk fra gartneribruget, og de siger, at der kan være situationer, hvor landbruget udvikler sig på en anden måde produktionsmæssigt, så man faktisk har brug for at have de boliger.
Om det så kan løses ad den vej, at man laver åremålsudlejninger inden for den almindelige lejelov, kan godt være, men jeg vil gerne have belyst den problemstilling.
Det skal vi også have belyst.
Og så synes jeg da endelig også, at det er interessant at få belyst den påståede sammenhæng, der er mellem Danmarks fastholdelse af retten til ikke at sælge sommerhuse og denne lovgivning, hvor argumentet fra professorens side er, at der kan være tale om, at det kan genere Danmarks muligheder for at bevare det forbehold, vi har, for salg af sommerhuse.
Alt i alt vil jeg fra Det Radikales Venstres side sige, at vi er meget tilfredse med, at lovforslaget er blevet fremsat.
Jeg har også i den så mange gange omtalte tv-udsendelse sagt, at jeg mener, at der er nogle oplagte urimeligheder, men jeg synes ikke, det er helt så enkelt, som man måske gør det til, og derfor vil jeg gerne have, at vi får belyst disse ting.
Det betyder ikke, vi går imod det, men jeg vil gerne have belyst disse spørgsmål, inden vi tager endelig stilling til, hvordan det skal formes.
Majbrit Berlau (EL), 2006-01-13:
Jeg er meget interesseret i, at vi indgår i en nærmere drøftelse under udvalgsarbejdet af nogle af de problemer, som bliver belyst i høringssvarene.
Jeg vil dog sige, at der intet ligger i de lovforslag, der er fremsat fra Enhedslisten, om, at en bopælspligt skal ophæves, og mig bekendt ligger det heller ikke i Socialdemokraternes forslag.
Vi i Enhedslisten har tænkt på det her i snart 7 år, så vi har efterhånden vurderet sagen igen og igen alle de gange, vi har fremsat det her forslag, og det glæder mig, at vi nu endelig skal behandle det ordentligt.
Ole Glahn (RV), 2006-01-13:
Det, jeg ser som vigtigt, er det argument, der bliver fremført bl.a. af professor Jens Evald, nemlig at hvis denne lovgivning bliver gennemført, kan det betyde, at når man erhverver en ejendom, vil man måske ikke leje den ud, fordi det senere bliver vanskeligt så at komme ind og bruge den ejendom.
Det kan få den konsekvens, at der bliver færre boliger til rådighed på landet, og det vil sige, at man også udtynder livet på landet.
Der er nogle ting, vi skal have belyst.
Det glæder jeg mig over at vi er enige om, og jeg glæder mig til, at vi også er det under udvalgsarbejdet.
Bjarne Laustsen (S), 2006-01-13:
Jeg vil takke for, at Det Radikale Venstre er konstruktive i dag.
Men alligevel vil jeg godt spørge om det der med bopælspligt, for det forstår jeg ikke noget af.
Jeg har godt læst synspunktet.
Men en godsejers ejendom eller en ganske almindelig landmands ejendom bliver jo større og større.
Det fungerer jo fint i dag.
De kan endda leje ti andre, det sker også i dag.
Det, der er det interessante, er det princip om, at man fjerner § 28, stk. 3, fra landbrugsloven, som ikke hører hjemme der, at man regulerer boligforholdene på landet anderledes, end man gør inde i byen.
Jeg er enig i det princip eller det forhold, at der kan være masser af præster, skovløbere og andre, som har en bolig, der ligger i det åbne land, fordi den hænger sammen med deres arbejde.
Det skal stadig væk være muligt.
Men det er ikke sådan, at de ganske almindelige lejemål, der er derude, skal reguleres på nogen som helst anden måde.
Det er det, der er intentionerne i vores lovforslag.
Det håber jeg at Det Radikale Venstre kan støtte.
Jeg ønsker blot at få bekræftet, at det er det, der er intentionerne i det, De Radikale måske ender med at stemme for.