runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erik Larsen (V), 2003-01-15:
, men jeg synes, at vi med hensyn til danske virksomheder ikke ligefrem ser tilstande, der legaliserer, at vi skulle lave nogle lovopstramninger på de områder, hr. Trøjborg nævner.
Hvad Venstre vil gøre, når man fra EU igen kommer frem
med et forslag om forbud mod A- og B-aktier:
Jeg er temmelig sikker på, at vi stadig vil søge om en undtagelse, ligesom vi har gjort tidligere, fordi vi mener, at det på grund af dansk tradition og måske ikke mindst på grund af den virksomhedsstruktur, vi har i Danmark, har en vis betydning, at vi kan fastholde A- og B-aktier.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-01-15:
Da den konservative ordfører, fru Carina Christensen, ikke kan være til stede, har jeg lovet at fremføre følgende på Det Konservative Folkepartis vegne:
Som det helt sikkert også er forslagsstillerne bekendt, har regeringen sendt et forslag til en ny revisorlov i høring, og med dette beslutningsforslag får vi, som jeg ser det, Socialdemokraternes høringssvar med deres ønsker til en fremtidig revisorlov.
Det er da meget interessant læsning, men vi var nu nok kommet frem til de fleste punkter alligevel.
Med hensyn til forslaget om stramninger af habilitetsbestemmelserne mener vi, som det også vil fremgå af det kommende forslag til en ny revisorlov, at det skal være den enkelte revisor og ikke hele revisorvirksomheden, der under de angivne forhold skal udelukkes fra at afgive erklæring.
Med hensyn til reglerne om intern rotation er vi indstillet på at følge EU's anbefalinger om intern rotation efter 7 år.
Der er drøftelser på internationalt plan om en afkortelse af denne periode, og vi er derfor også indforstået med, at Erhvervs- og Selskabsstyrelsen med det kommende forslag til en ny revisorlov får hjemmel til at fastsætte en kortere periode, hvis EU justerer den. Med hensyn til Revisortilsynet fremgår det allerede af det kommende forslag til en ny revisorlov, at flertallet af de fremtidige revisortilsynsmedlemmer skal være ikkerevisorer, og at både tilsynet og kontrollen skal være brugerfinansieret af revisorerne.
Mange af punkterne i beslutningsforslaget er der altså allerede taget højde for i den kommende revisorlov.
Også hvad årsregnskabsloven angår, er der allerede taget en række initiativer til bedre oplysning om vederlag til et selskabs ledelse, og det diskuteres fortsat internationalt, hvilke oplysninger der skal gives om vederlaget til ledelsen i et børsnoteret selskab.
Så længe der er international usikkerhed på området, mener vi, at en yderligere stramning i Danmark bør afvente en international afklaring.
Vi ønsker ikke, at danske virksomheder skal afgive flere følsomme oplysninger end deres konkurrenter, ligesom vi heller ikke ønsker, at danske selskabers regnskaber skal belastes med nogle omkostninger, som ikke belaster udenlandske selskabers regnskaber.
Endelig tror vi ikke, at det vil være til gavn for hverken selskaberne eller deres aktionærer at fjerne retten til stemmedifferentiering for nye aktieselskaber.
Alt i alt er vi enige med forslagsstillerne i, at dansk erhvervslovgivning selvfølgelig skal være på internationalt niveau, men vi mener altså ikke, at de her fremførte forslag giver anledning til nogen ændringer andre end dem, som allerede er på vej.
På den baggrund kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte forslaget.
Ole Sohn (SF), 2003-01-15:
På den ene side vil man gerne medgive, at Socialdemokratiets beslutningsforslag indeholder en lang række fornuftige elementer,
men alligevel vil man ikke støtte. Men nu er det jo sådan, at SF i denne her sammenhæng er i den heldige situation, at vi sådan set har været i opposition både før valget og efter valget.
Og når der kommer et parti med et fornuftigt forslag, så er vi ikke bundet af, at vi skal sige, at det er godt før valget og dårligt efter valget eller vise versa.
Vi har faktisk den opfattelse, at de forslag til stramninger af habilitets- og revisionsbestemmelsen, der ligger i forslaget, om større åbenhed, om aktieselskabernes dispositioner osv.
og spørgsmålet om en akt en stemme er gode og fornuftige initiativer, som gør, at vi synes, at Socialdemokratiets forslag fortjener støtte, og det vil vi hermed give forslaget.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-01-15:
Det Radikale Venstre finder Socialdemokratiets beslutningsforslag interessant.
Desværre har vores ordfører ikke mulighed for at være til stede i dag, og derfor er det ikke så uddybende kommentarer, der kommer fra Folketingets talerstol.
Men som sagt synes vi, det er et sympatisk forslag, og vi glæder os til at diskutere det i udvalget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-01-15:
Efter Enhedslistens opfattelse er det et problem, at vi i Danmark har valgt at lade beslutninger, som har
afgørende betydning for samfundets økonomiske vækst og borgernes livskvalitet, blive taget i lukkede selskabsbestyrelser, som kun er ansvarlige over for aktionærerne, men ikke over for medarbejderne i virksomhederne og befolkningen som helhed.
Men efter at de er kommet i opposition, kommer der selvfølgelig et pip hist og pist, og det her er et af dem. Konsekvenserne af at organisere samfundet på den måde er ellers tydelig.
På det seneste har vi set en række erhvervsskandaler, ikke mindst i USA, hvor grådigheden er sat
i system, og hvor der ses stort på love og paragraffer for slet ikke at tale om almindelig anstændighed. Socialdemokratiets forslag opfatter vi som nogle begrænsede lapperier på den tilstand, som vil sikre større kontrol og åbenhed i forhold til erhvervslivet.
Det er vi glade for, og derfor vil vi stemme for Socialdemokraternes beslutningsforslag.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-01-15:
Kristeligt Folkeparti er positivt over for forslagets intention om at ajourføre revisions-, regnskabs- og selskabslovgivningen.
Overordnet havde vi dog ønsket os, at vi her i salen kunne have haft en generel drøftelse af resultaterne fra Revisorkommissionen og Nørby-udvalget, inden vi på den måde skal vælge lige præcis, hvad det er, der skal ajourføres på de tre områder.
I forhold til selve forslaget kan vi da godt støtte de forskellige opstramninger, der er indeholdt i forslaget.
Vi er enige i, at der er behov for at sikre en højere standard og ikke mindst at sikre den fornødne åbenhed, der kan gavne troværdigheden inden for erhvervslivet.
Selvjustits er jo meget godt, men det er efterhånden vanskeligt at have tillid til selvjustitsen, og derfor er vi enige i, at det er nødvendigt at forbedre lovgivningen på det område. I forhold til sammenskrivningen af de to love om henholdsvis statsautoriseret og registreret revisorvirksomhed er vi lidt i tvivl om, hvorvidt det vil medføre en fordyrelse, hvilket vi håber at få afklaret under udvalgsbehandlingen. I Kristeligt Folkeparti kan vi ikke støtte forslaget i dets nuværende form.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-01-15:
Selv hvis man kun kan lidt, har det også ret.
Vi kan se det ud af de tørre tal.
For ca. 10 år siden fik 28.000 personer om året tilkendt en førtidspension.
I dag er niveauet, at vi tildeler omkring 13.000 en førtidspension om året.
Et nyt skridt på vejen er den førtidspensionsreform, som er trådt i kraft her for 15 dage siden.
Den siger, at vi, det vil sige det offentlige, sammen med borgeren skal se på, hvad borgeren formår, hvad man duer til, frem for alene at være optaget af de ting, vedkommende ikke kan.
Det er i den forbindelse, at SF's beslutningsforslag kan virke lidt forhistorisk.
Hverken lægekonsulenten, den praktiserende læge eller speciallægen kan afgive en indstilling om førtidspensionsberettigelse.
Det fremgår tydeligt af Socialministeriets retningslinjer.
Man kan læse SF's beslutningsforslag som et forsøg på at flytte magtforholdet mellem lægekonsulenten og speciallægerne, men sandheden er, at ingen læger alene kan afgive indstilling eller være med til at træffe beslutning om tildeling af førtidspension.
Der er faktisk ikke rigtig nogen magt at flytte på.
Faktisk er der en række faktorer i dag, som man ligeledes skal tage i betragtning, når vi vurderer, hvad en borger formår.
Socialforskningsinstituttet fremlagde den 18. november 2002 en stor undersøgelse om kommunernes tilkendelse
af førtidspension
Den viste en meget stor variation i antallet af tildelte førtidspensioner.
De steder, hvor den kommunale forvaltning var styret eller var formelt styret og nærmest isoleret, blev der tildelt flest førtidspensioner.
De steder, hvor den kommunale forvaltning havde moderniseret sig selv, hvor man havde lukket vinduerne op og sagt goddag til omverdenen, til andre end kun de hvidkitlede, dér blev der tildelt færre førtidspensioner.
Sagsbehandlingen i de kommuner, der har tilkendt færrest førtidspensioner, var præget af tre forhold.
For det første: at borgeren spiller en meget aktiv og medbestemmende rolle i det her forløb.
For det andet: at socialrådgiveren har en stor kompetence og fylder meget.
Og for det tredje: at kommunen har et stort netværk af virksomheder og kommunalprojekter, som benyttes i revalideringsarbejdet eller i arbejdsprøvningen.
Så Venstres konklusion er klar: Det kan være, at lægekonsulenten historisk set har påtaget sig en rolle, som ligger ud over at vurdere og at oversætte lægelatin og fagsprog, som lægekonsulenten i virkeligheden skal tage sig af.
Magten ligger ikke længere i hænderne på de hvidkitlede, og det er derfor, at SF's forslag er overflødigt.
Men vi vil da selvfølgelig også meget gerne drøfte det her spørgsmål i forligskredsen, så alle er trygge ved, hvad der sker nu.
Jørn Pedersen (S), 2003-01-15:
Ja, det var jo dejligt herfra at få et tilsagn fra socialministeren om, at man skulle drøfte de her ting.
Jeg forstår ikke helt Venstres holdning i dag, for man kan jo altid diskutere, hvordan argumentationen er i bemærkningerne til beslutningsforslaget, men det, beslutningsforslaget drejer sig om, det er jo stort set kun, at man minder kommunerne om, hvad de egentlig skal gøre.
Jeg ved naturligvis lige så godt som flere andre i den her sal, at der er trådt nye regler i kraft her pr. den 1. januar.
Dem har vi heldigvis været mange om at lave, og jeg tror også, problemerne bliver mindre fremover.
Men jeg ser faktisk det her forslag som en lille appel til regeringen om lige at minde kommunerne om, hvis man har fået en praksis, der gør, at lægekonsulenterne har fået en rolle, der i forhold til dette brev, der blev sendt i 1998, er utilsigtet, at lade være med det, for nu er det nye tider.
Sådan opfattede jeg det, og derfor forstår jeg ikke helt, at Venstre siger, at det er så forfærdeligt, for jeg troede sådan set, vi kunne være enige om, at det gør vi da bare.
Vi vil ikke have nogen misforståelser på det her område.
Line Barfod (EL), 2003-01-15:
I forlængelse af den foregående taler så forstod jeg Venstres ordfører sådan, at lægekonsulenter nærmest kun skulle have en rolle i førtidspensionssager.
Derfor vil jeg også godt høre, om Venstre ikke vil være med til, at man indskærper, at lægekonsulenter altså ikke skal komme med deres egen vurdering af sagen. Egentlig har jeg lidt svært ved overhovedet at se, hvorfor man har behov for at have sådan en konsulent inde til at forklare fagsprog; det må man kunne finde en fornuftig løsning på.
Man har jo ikke på andre områder nogle inde, der skal forklare fagsprog.
Men hvorfor vil Venstre ikke være med til, at man får strammet op, så vi sikrer, at lægekonsulenterne ikke har indflydelse ud over at oversætte?
Villy Søvndal (SF), 2003-01-15:
Hr. Flemming Oppfeldts tale byggede på to ting, dels at revalideringen var årsag til styrtdykket i tilkendelse af pensionssager.
Så havde det været godt.
Det er nogle mennesker, der har fået afslag på pension.
Og dels en anden ting, som jeg synes hr. Flemming Oppfeldt kom lidt let uden om, som jeg godt vil have et svar på.
Er det virkelig sådan, at forskellen på kommuner, der tildeler mange førtidspension, og kommuner, der ikke gør det, er et spørgsmål om, hvorvidt de lukker vinduet op eller ej?
Er det ikke sådan, at der er et meget tydeligt socialt danmarkskort i det her, nemlig at kommuner, der har mange ufaglærte, som har haft et hårdt job, som har arbejdet i fiskeindustrien, eller hvad ved jeg, har
mange førtidspensionssager, mens Gentofte og nærmeste omegn har få?
Og er det ikke lidt forsimplet at tegne det som et billede af, om man er i stand til lukke vinduer op?
Flemming Oppfeldt (V), 2003-01-15:
Jeg ønsker egentlig ikke, at vi taler os fra hinanden i denne her sag.
Når jeg nævnte det i min ordførertale med hensyn til revalidering, kan jeg sige, at revalidering, arbejdsprøvning eller alternativt at man finder et arbejde, som folk kan udfylde i en anden funktion, det har for mange kommuner spillet en større rolle, og det viser Socialforskningsinstituttets rapport også. Retningslinjerne fra Socialministeriet fra 1998 er rimelig klare.
Det er jo ikke at afgøre en sådan pensionssag.
Vi er her efter den 1. januar 2003 trådt ind i et rum, hvor der ud over den lægelige indikation er 11 andre faktorer, som afgør en førtidspensionssag, og det er en helt anden verden end den, man måske levede i for 10 år siden, hvor lægen alene var den afgørende.
Så på en måde siger Venstre som flere andre her, at det ikke alene er lægen, der skal afgøre det her spørgsmål.
Line Barfod (EL), 2003-01-15:
Det er arbejdsskadesager; man bruger tandlægekonsulenter i forhold til, når pensionister og andre søger om hjælp til tandbehandling, osv.
Der er et problem med, at mange mennesker oplever, hvordan det bliver en afgørelse fra tandlægekonsulenten eller lægekonsulenten, der tager udgangspunkt i kommunens økonomi, i stedet for en afgørelse, der tager udgangspunkt i det konkrete menneske, det drejer sig om, også fordi det konkrete menneske som regel overhovedet ikke har mødt den lægekonsulent eller tandlægekonsulent, der udtaler sig om sagen, og det virker højst besynderligt. Mener Venstre ikke, at der kan være behov for generelt at se på, hvordan vi får indskærpet kommunerne, at de ikke må bruge disse konsulenter til at sikre kommunens økonomi, men kun til at oversætte?
Jan Trøjborg (S), 2003-01-15:
Et enkelt spørgsmål til hr. Erik Larsen, og det er om gennemsigtighed og åbenhed.
Er hr. Erik Larsen egentlig ikke enig i, at det er meget sundt for de meget store virksomheder og af meget stor betydning for både aktionærer, kunder og samfundet som sådan, at der er så stor gennemsigtighed og så megen åbenhed som overhovedet muligt?
Og er hr. Erik Larsen ikke enig i, at det formentlig kunne have været med til at hindre noget af den adfærd, der har været i en række virksomheder?
Vi har tidligere set tilfælde herhjemme, men vi har set
mange tilfælde, især i amerikansk erhvervsliv, på det seneste
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er til debatten om A- og B-aktier.
Jeg forstod, at det er meget vigtigt for hr. Erik Larsen, at vi følger EU-reglerne næsten til punkt og prikke, og derfor vil jeg spørge: Når nu EU-kommissær Bolkestein igen kommer med sit overtagelsesdirektiv, og det i realiteten de facto underminerer den særlige dansk-svenske ordning med A- og B-aktier, vil hr. Erik Larsen så støtte forslaget?
Line Barfod (EL), 2003-01-15:
Enhedslisten kan også støtte forslaget.
Vi havde gerne set, at man gik endnu videre, for som andre også har været inde på, er der store problemer for de mennesker, som møder lægekonsulenternes udtalelser, for de møder jo sjældent lægekonsulenten selv.
Vi får som folketingsmedlemmer jævnlig tilsendt mange sager.
Jeg har også i mit virke som advokat mødt mange, der netop kommer i klemme ved ikke at få anerkendt de lidelser, de har, fordi der er en lægekonsulent, der tilsidesætter de lægeerklæringer, der ligger i sagen, uden at have mødt de pågældende.
Tværtimod kommer det til at virke
, som om det kun er kommunens kassetænkning, der er tænkt på.
Indimellem virker det også, som om lægekonsulenterne sådan nærmest kan have skuffecirkulærer eller andet, der regulerer, hvordan man skal godkende eller ikke skal godkende de forskellige lægeerklæringer, der kommer.
I forhold til kommunernes kassetænkning fremsætter vi snart fra Enhedslistens side et forslag, hvorefter der fremover skal gives 100 pct.s statsrefusion på alle overførselsindkomster for at undgå, at det skal være hensynet til forskellige refusionstakster og forskellige kasser, der gør, om kommunerne vælger at give folk førtidspension eller ej.
Det skal kun være en vurdering af det enkelte menneske, og hvad det enkelte menneske har af muligheder.
Jeg har svært ved at forstå, at man på dette område har behov for lægekonsulenter.
Jeg kan sagtens forstå, hvis der er fagudtryk og lægelatin, man ikke kan forstå, men sådan er det jo også på mange andre områder, at man ikke helt kan forstå ekspertudtalelser.
Kommunen har jo ikke et hav af konsulenter på mange forskellige områder, som skal sidde og vurdere
forskellige områder og forskellige erklæringer fra forskellige eksperter.
Det er enestående på det her område, at man har valgt at have en sådan ordning, og det kunne godt være, vi skulle til at se på, om ikke det var på tide at ændre den og finde ud af, hvordan man ellers kan sikre det.
Det kunne jo også være, man kunne pålægge speciallægerne, at de skulle udtrykke sig i et sprog, der var til at forstå, så ikke bare sagsbehandlerne kunne forstå det.
Det kunne også være, at de mennesker, det drejede sig om, skulle have ret til selv at kunne forstå, hvad der står i de erklæringer, der bliver skrevet om dem, selv at kunne forstå de erklæringer, der har så afgørende betydning for deres fremtid.
Når det så bliver endnu mere absurd med lægekonsulenterne, er det jo også, fordi der har været så mange retssager, og der kommer flere og flere, hvor domstolene tilsidesætter lægekonsulenternes udtalelser og holder sig til de speciallægeerklæringer, der oprindelig er indhentet.
Det er altså en urimelig retstilstand, at de, der har en fagforening og patientforening i ryggen, kan få medhold, fordi de kan få nogen til at føre sagen for sig ved domstolen, mens de, der ikke har overskud, bliver afskrevet på grund af en lægekonsulent.
Så vi støtter varmt forslaget og håber, at denne her lille bitte forbedring vil blive gennemført.
Helge Adam Møller (KF), 2003-01-15:
Da mit partis ordfører, fru Charlotte Dyremose, er blevet forhindret i at være til stede, skal jeg på den konservative folketingsgruppes vegne sige, at vi er enige med forslagsstillerne fra SF i, at det selvfølgelig er vigtigt, at alle forstår lægekonsulenternes rolle i sager vedrørende førtidspension.
Lægekonsulenterne skal jo hverken stå for den lægelige vurdering eller agere sagsbehandlere, men konsulenterne skal derimod bistå pensionsmyndighederne med at klarlægge indholdet af erklæringerne fra speciallægerne og fra de almindelige læger. Den del af beslutningsforslaget er vi således enig i.
Og vi noterer os derfor også, at socialministeren og ankemyndighederne følger op på, at kommunerne efterlever de retningslinjer, der er udstukket.
Vi mener dog ikke, at tanken bag den nye førtidspensionsreform skinner tilstrækkelig tydeligt igennem i det forslag, vi nu behandler.
Vi Konservative lægger jo netop stor vægt på, at man med den nye reform fokuserer på det enkelte menneskes arbejdsevne, på menneskets ressourcer frem for først og fremmest at fokusere på dets sygdomme eller dårligdomme.
Som socialministeren var inde på det for et kvarters tid siden, er det også efter vores opfattelse ikke lægens diagnose, der skal afgøre, om man får førtidspension; det er derimod den arbejdsevne og de ressourcer, som den enkelte stadig er i besiddelse af.
Det er dem, der skal fokuseres på, og som skal være udslagsgivende for, om den enkelte får tildelt pension eller ej, eller om den enkelte vil kunne forsørge sig selv eventuelt gennem et fleksjob.
I Det Konservative Folkeparti lægger vi vægt på, at ministeren fortsat vil sikre, at kommunerne efterlever de udstukne retningslinjer.
Desuden mener vi, at skal der findes en mere hensigtsmæssig udformning af disse retningslinjer, eller skal der tages andre foranstaltninger, så bør det foregå i forligskredsen omkring den nye førtidspensionsreform.
På den baggrund kan vi altså ikke støtte beslutningsforslaget, men vi vil gerne tage imod ministerens invitation til at drøfte spørgsmålet i forligskredsen.
Jørn Pedersen (S), 2003-01-15:
Modsat Venstres ordfører synes jeg, det her er et ganske fornuftigt forslag, for hvad er det, SF beder om i det her beslutningsforslag?
Det er, at man præciserer, som man gjorde det i 1998, hvad lægekonsulentens rolle er.
Jeg vil da godt sige det på den måde, at når vi bliver indkaldt til drøftelser i Socialministeriet og hos socialministeren, så vil jeg foreslå ministeren, at man gør det.
For sådan kan vi jo løse problemet, når man åbenbart ikke vil stemme for det her.
Jeg synes, vi har et problem, når mennesker siger, at der stadig væk er nogle ting, der ikke fungerer godt nok.
Jeg går ud fra, at vi har en fælles interesse i, ligesom vi havde en fælles interesse i at lave en førtidspensionsreform, at det så også fungerer.
Man kan da godt bagatellisere, hvad der er foregået.
Man kan også have en tro på, at nu bliver det bedre.
Det tror jeg vi er mange der har.
Det var jo sådan set derfor, vi lavede en reform.
Hvis der er nogen tvivl tilbage, så synes jeg, vi her som i en masse andre situationer skal lade tvivlen komme den anklagede til gode, og den anklagede er jo den person, der bliver behandlet af det her system.
Derfor synes jeg, det er et meget beskedent ønske, SF har med det her beslutningsforslag.
De beder jo faktisk kun om, at den præcisering, der blev lavet for 4-5 år siden, bliver gentaget, måske med nogle andre elementer, fordi det er en ny situation.
Jeg vil da godt sige, at vi møder op hos socialministeren og i ministeriet med den holdning, at hvis der er uklarheder, har vi et fælles ansvar for at få dem ryddet af vejen, og ud fra den betragtning kan vi i Socialdemokratiet sagtens støtte det her beslutningsforslag.
Det undrer mig faktisk, at der er nogen, der ikke kan.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-01-15:
Jeg tror, jeg kan gøre det kort.
Forslaget er i sig selv godt nok, men i bemærkningerne til forslaget stilles det op som en kamp mellem lægekonsulenten og speciallægerne, og det nævnes i forslaget, at de lægefaglige vurderinger fra både borgernes praktiserende læge og eventuelle speciallægeerklæringer siddes overhørig.
Det er en generalisering, som jeg i hvert fald ikke kan nikke genkendende til.
Retningslinjerne er rimelig klare; de siger præcis, hvad lægekonsulentens opgave er.
Man kan godt præcisere disse retningslinjer, men så skal det ikke stilles op som en del af et forslag, der har mange, mange andre bemærkninger med om de økonomiske konsekvenser osv., for så fastholder vi nemlig fokuseringen alene på det medicinske eller det lægefaglige og ikke på alle de andre punkter, der skal til, når man skal hjælpe folk i en førtidspensionssag.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-01-15:
I forlængelse af mit første spørgsmål overvejer regeringen så at sætte Udvalgene vedrørende Videnskabelig Uredelighed på en kommende liste over råd og nævn, som bør nedlægges?
Erik Larsen (V), 2003-01-15:
Undskyld.
Jeg synes selvfølgelig, at vi også her skal se på den internationale udvikling.
Men jeg vil godt sige, at jeg synes også, at de aktionærer, som jo deltager i generalforsamlingen, må have mulighed for at fremføre nogle ønsker, og det kunne jo så være på de områder.
Jeg har det lidt skidt med, når man underkender aktionærers indflydelse på virksomheder.
Jeg synes, der er meget, som taler for, at mange aktionærkredse, selvfølgelig typisk storaktionærer, har stor indflydelse på, hvordan tingene forholder sig.
A- og B-aktieproblematikken skal jeg ikke give nogen eksempler på ud over at sige, at der selvfølgelig er virksomheder, som har en beskaffenhed, hvor man...