runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan Petersen (S), 2000-12-13:
Så de 1,2 mia. kr. er regulære penge, og man kan diskutere helt åbenlyst politisk: Skal vi aflevere de penge til ulande, eller skal vi ikke?
Jeg synes, vi skal aflevere dem.
Det synes Venstre ikke, det synes andre partier heller ikke.
Jeg synes, vi skal aflevere dem, fordi denne verdens fattigste mennesker både sundhedsmæssigt og udviklingsmæssigt har krav på, at vi fra de rige lande hjælper på vej.
Og hvis vi vil prioritere flere penge til sundhedssektoren - hvad vi vil og gør og finansierer - har vi stadig væk problemet tilbage, og det er, som jeg nævnte før, mandskabet.
Vi henter pengene andre steder end på ulandsrammen.
Jeg tror nok, vi overvejer at stemme imod det.
Og jeg kan så oplyse, at vi vil stemme for alle regeringens ændringsforslag.
For så vidt angår forslagets substans, tror jeg, at der kan findes en løsning på det i det kommende år, men det er ikke det samme, som at vi så støtter ændringsforslaget fra Kristeligt Folkeparti.
Det vil vi faktisk stemme imod.
Peter Hansen-Nord (V), 2000-12-13:
Hr. Jan Petersen udtrykte stor spænding med henblik på, hvordan Venstre vil stemme til regeringens forskellige ændringsforslag.
Nu er det jo sådan, at vi jo også med en vis spænding imødeser, hvordan regeringen stemmer til andre ændringsforslag.
Må jeg gøre hr. Jan Petersen opmærksom på et ændringsforslag, der hedder 568, stillet af Kristeligt Folkeparti.
Det er om Elsparefonden, hvor man tilbagefører de beløb, man tidligere har brugt til andre formål.
Jeg ser i dagens Jyllands-Posten, at hr. Søren Kolstrup fra Enhedslisten og fru Anni Svanholt fra SF tilsyneladende hos ministeren har fået tilsagn om, at de manglende ca. 30 mio. kr. kommer tilbage til Elsparefonden.
Så hvis nu regeringen stemte ja til ændringsforslag 568, havde man jo sådan set løst problemet og indfriet ministerens her påståede løfte fra dagens Jyllands-Posten på side 7.
Thor Pedersen (V), 2000-12-13:
Hr. Jan Petersen sagde i sit første meget velovervejede og meget velgennemtænkte indlæg, at Venstre stemmer for forslag, som det ikke finansierer.
Så kvitterer jeg for, at det svar, hr. Jan Petersen efterfølgende gav, var, at han var blevet lidt i tvivl, fordi han havde fundet ud af, at vi ikke havde stemt endnu.
Og det synes jeg er fair nok.
Det, jeg så bare ikke forstår, er, at hr. Jan Petersen yderligere sagde, at de finansieringer, vi havde, var varm luft.
Efter at hr. Jan Petersen har kritiseret os for at spare 1,2 mia. kr. på ulandsrammen, så er det altså bare varm luft.
Det er en ejendommelig opfattelse af ulandsmidler, hvis man bruger det begreb. Men når vi er ved finanslovdrøftelserne, så sagde hr. Jan Petersen også, at amter og kommuner - og især Venstrestyrede kommuner - hævede skatten.
Hr. Jan Petersen ved jo helt præcist, hvor meget bruttoskatten har udhulet kommuner og amters skattegrundlag.
Vil hr. Petersen ikke gerne her fra talerstolen fortælle Folketinget, hvor mange penge der egentlig er forsvundet i skattegrundlaget i amter og kommuner alene som følge af bruttoskatten?
Jan Petersen (S), 2000-12-13:
Til fru Lillelund Bech: Jeg skal nok prøve at lære navnet nu.
Om IT: Jo, der er IT på flere konti i finansloven.
Det er jo ikke kun ændringsforslagene, det er også selve finanslovforslaget, der indgår i vurderingen af finansloven, og der er IT i folkeskolen, der er IT i de videregående uddannelser.
Det kan også sammenfattes i materialer, og jeg tror endda ligefrem, at der offentliggøres noget om IT også i dag, og der er en IT-port til Danmark, som er nævnt flere steder.
Der er ganske meget, det kan vi sikkert godt lave sådan en lille sammenskrivning, af, hvis det er nødvendigt.
Jeg kan ikke svare på hr. Preben Rudiengaards spørgsmål om, hvor stor en andel af ulandsbistanden der går til vaccinationsprogrammer, men jeg ved, at der er mange millioner mennesker, der går sultne i seng, jeg ved, at der er ganske mange millioner mennesker, som er ramt af hiv og dør af aids, jeg ved, at der er ganske mange midler, der hjælper kvinder til at kunne føde under ordentlige forhold i de sundhedsprogammer.
Jeg her ikke nogen opgørelser på mig
over, hvor mange sektorprogrammer vi kører på sundhed i programsamarbejdslandene, men jeg vil tro, at det er et ganske omfattende beløb i lande, hvor behovene er langt, langt større end dem, vi egentlig kan forestille os herhjemme. Må jeg til fru Lene Espersen og også i fortsættelse til hr. Jørgen Winther sige, at det danske sundhedsvæsen har ét problem frem for noget som helst andet, og det er, at det danske sundhedsvæsen her og dér mangler mandskab.
Hvis vores ambitioner om et velfungerende sundhedsvæsen skal lykkes, og det skal de, skal der uddannes mennesker; der skal uddannes læger, der skal uddannes sygeplejersker, der skal uddannes assistenter til arbejdet.
Det gør vi for fulde tryk.
Det er ikke pengene alene, der gør det, men det danske sundhedsvæsen er siden regeringsskiftet blevet tilført 10 mia. kr. ekstra. Men pengene rækker ikke, hvis ikke der er mennesker til at besætte de job, der bliver udbudt, og det er problemet.
Venstre har et stort medansvar for, at vi ikke har læger nok i dette land, for det er faktisk et af problemerne fra 1980'erne, vi her desværre slæber med.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-12-13:
Først vil jeg gøre den socialdemokratiske ordfører opmærksom på, at jeg hedder Lillelund Bech til efternavn.
Og så vil jeg sige, at jeg jo altså ikke fik svar på mit spørgsmål før.
Når jeg nærlæser ændringsforslagene, kan jeg intet sted finde noget om, hvad Socialdemokratiet vil inden for IT i uddannelsessektoren.
Derfor må jeg jo spørge den socialdemokratiske ordfører: I præcis hvilket ændringsforslag
er det den socialdemokratiske ordfører mener at der står noget om IT i uddannelsessektoren?
Preben Rudiengaard (V), 2000-12-13:
Jeg har et spørgsmål til hr. Jan Petersen på baggrund af fru Lene Espersens indlæg før om ulandsbistanden, fordi det i vid udstrækning bliver korreleret til vaccinationsprogrammer.
Jeg vil gerne vide, hvor meget man bruger vaccinationsprogrammer, for hvad angår vaccinationsproblemer og ulandsbistand, skal det jo ikke se ud, som om alle pengene går til dette, så det vil jeg meget gerne have lidt at vide om.
Så vil jeg også gerne spørge hr. Jan Petersen: Mener hr. Jan Petersen ikke, at det kan gøres bedre i det danske sundhedsvæsen?
Og til sidst vil jeg gerne kommentere det lidt pinlige i, at man siger: Når vi ikke selv kan finde ud af det, giver vi andre skylden.
Man giver så amter og kommuner skylden.
Jeg sidder selv i en kommunalbestyrelse, hvor vi har en dominans af socialdemokrater.
Det går ikke særlig godt ude i kommunerne, vi har svært ved det, og derfor vil jeg spørge, om hr. Jan Petersen vil svare på, om han ikke mener, at de vilkår, som regeringen giver amter og kommuner, er utilfredsstillende, når man bare sætter aben over på deres skuldre.
Lene Espersen (KF), 2000-12-13:
Hr. Jan Petersen svarede ikke på mit spørgsmål om, hvorfor i alverden, når man taler om udviklingsbistand, man hænger sig meget i, at det skal være den her guddommelige 1 pct., men når det gælder det danske sundhedsvæsen, har man ikke noget som helst problem med, at det bliver nedprioriteret.
Må jeg minde den socialdemokratiske ordfører om, at den sammenkædning rent faktisk er det, vi har en finanslov til. Man prioriterer midler, bruger på ét område, og så er der ikke så meget at bruge på et andet område; sådan hænger tingene jo sammen.
Det kan godt være, at den socialdemokratiske ordfører ikke bryder sig om at tage den prioriteringsdiskussion her i Folketingssalen, men ikke desto mindre er det jo lige præcis det, vi gør, når vi sidder og forhandler med hinanden.
Tilbage står, at vi stadig væk ikke har fået noget som helst svar fra hr. Jan Petersen på, hvorfor man nedprioriterer sundhedsvæsenet, hvorfor det, når vi taler om andre områder, åbenbart er meget nødvendigt, at det lige præcis er 1 pct., man skal ende på, uanset at vi ved f.eks. at gå ned på 0,8 pct. af BNI ville komme i en situation, hvor Danmark stadig væk ville ligge i top og sende det signal til andre lande, som hr. Jan Petersen åbenbart synes er så utrolig vigtigt, om, at Danmark selvfølgelig vil yde sit bidrag.
Jan Petersen (S), 2000-12-13:
Må jeg til hr. Kofod-Svendsen sige om fiskerisektoren og spørgsmålet om EU-finansiering, at jeg ikke mener, at EU's tilskudsordninger fuldt ud skal afgøre, hvilken prioritet en udgift har herhjemme.
Udgangspunktet for at vurdere, hvad der er brug for i vores driftsbudget inden for staten, er også, hvad vi vil, og ikke kun, hvad vi får refusion af fra EU.
Jeg mener, vi skal tage stilling til det ud fra et dansk behov, og det vil være mit svar på det. Så beder hr. Kofod-Svendsen om en kommentar til den radikale skatteordfører, der ønsker at afvikle topskatten.
Det foregår for så vidt også i Socialdemokratiet, noget af det kommer så i avisen, andet gør ikke, det er ikke altid, man selv afgør det.
Men jeg har aldrig hørt en radikal skatteordfører tale om ikke at ville finansiere de skattepolitiske ambitioner fuldt ud, og det er måske det, der er forskellen.
Så vil hr. Jørgen Winther gerne have mig til at mene noget om det sygehusvæsen, jeg selv er omfattet af, hvis der er noget, der går galt.
Jeg må sige her fra denne talerstol, at jeg er meget godt tilfreds med sundhedsvæsenet i Århus Amt, jeg er meget godt tilfreds, og jeg hører ganske mange mennesker også være det.
Jeg ved godt, at det, når hr. Jørgen Winther skal præsentere det i fjernsynet, er et elendigt sygehusvæsen.
Det har jeg også hørt.
Jeg har også set, at der åbenbart er begået en fejl i Århus Amt, for så vidt angår et menneske, der har måttet vente en urimelig lang tid med ganske katastrofale følger.
Jeg så også, at det ikke nødvendigvis var flertallet, der var årsag til det, men at hr. Winthers partifælle, der er formand for Sygehusudvalget i Århus Amt, måtte beklage den fejl.
, og det var lige præcis det, der var tilfældet i Århus Amt, hvor sygehusudvalgsformanden er Venstremand. Jeg er ikke tilfreds med det danske sundhedsvæsen i alle hjørner, men jeg vil ikke deltage i den generelle klynken om, at det hele er noget skidt.
Det er ikke min egen oplevelse, når jeg har været der, det er ikke de oplevelser, jeg hører fra mennesker.
Det er ikke kun et dårligt sygehusvæsen, vi har.
Hans Christian Schmidt (V), 2000-12-13:
Jeg vil starte med at glæde mig over, at den socialdemokratiske ordfører har ladet sig påvirke af det, der blev sagt under førstebehandlingen, og har indført en del af læbeplantningsmidlerne igen.
Det er altid dejligt, hvis man lytter, så det er godt nok.
tale, at det var noget med nogle puljer, som hr. Jan Petersen mente at man vist ikke kunne finde, eller at det nok ikke var rimeligt
Jeg er nødt til at spørge hr. Jan Petersen: De 200 mio. kr., der bliver nævnt i det ændringsforslag, er det, fordi hr. Jan Petersen mener, at tallet er for lavt, for det ville jeg kunne have forståelse for? Man vil hurtigt kunne få bekræftet af miljøministeren, hvis ellers han er i salen i dag, at vi jo netop i et samråd fik at vide, at man nok ville tilbageføre omkring 300 mio. kr. til finansministeren, simpelt hen penge, som Miljøministeriet ikke får brugt.
Og det kan jeg fuldt ud forstå, for de har så mange penge, at man vel næppe helt ved, hvor mange man har, så jeg kan godt forstå, at der er mange puljepenge.
Men hvad er argumentet for, at hr. Jan Petersen ikke tror på, at man kan finde de penge, når vi får at vide i et samråd, at tilbageføringen til finansministeren ved årsskiftet vil være på 300 mio. kr.?
Jørgen Winther (V), 2000-12-13:
Jeg vil gerne spørge hr. Jan Petersen, om hr. Jan Petersen er stolt af vort sygehus- og sundhedsvæsen.
Venstre har et forslag, der går på, at vi gerne vil give betydelig flere penge til sundhedsvæsenet, nemlig 1,5 mia. kr.
Jeg formoder, at Socialdemokratiet ikke bare vil nøjes med at stemme gult, men vil stemme rødt.
Hr. Jan Petersen siger, at Venstre er et gult parti, men jeg vil sige til hr. Jan Petersen, at så er Socialdemokratiet et folkehøringsparti, som holder folkehøringer om bedre sundhed, men stemmer rødt, når der kommer forslag om forbedringer inden for sundhedsvæsenet.
Er hr. Jan Petersen stolt af Århus Amt med den socialdemokratiske amtsborgmester?
Forleden dag kunne man høre, at en patient havde ventet i 4 år på at få en operation i sin hånd, det var nogle sener, der var for korte, men da så patienten kom ind efter 4 år, siger overlægen: Hvis du bare var kommet noget tidligere, kunne du være blevet opereret, nu kan du ikke blive opereret mere.
Jeg forstår godt, at hr. Jan Petersen tager sig til næsen, for det er en rigtig ubehagelig sag.
Der er socialdemokratisk flertal i amtsrådet, og så kan vi se, hvordan det foregår ude i amterne.
Angående kræftbehandling, er hr. Jan Petersen stolt af, at både Sverige, Finland og mange andre lande har langt bedre resultater end Danmark?
Er hr. Jan Petersen stolt af, at danske kræftpatienter får at vide: I kan ikke blive behandlet i Danmark, men tager I til Sverige eller Tyskland, skal I selv betale?
Jens Hald Madsen (V), 2000-12-13:
Hr. Jan Petersen siger, at det ikke er rart at sammenligne ulandsbistand med sundhedssektoren.
Jo, men det kommer jo fra samme kasse.
Pointen er jo, at hr. Jan Petersen siger, at vi skal sende et signal til omverdenen om, at vi skal give
verdens højeste bidrag pr. indbygger.
Havde det ikke været bedre at sende et signal til vores borgere, der hedder, at hvis vi har verdens højeste skat, skulle vi også have verdens bedste sundhedssektor?
Havde det ikke været bedre at sende det signal?
For vi har en uhyggelig skat, og derfor burde nogle af ressourcerne også allokeres om, så vi kan få en bedre sundhedssektor.
Lene Espersen (KF), 2000-12-13:
Jeg kunne godt tænke mig at høre den socialdemokratiske ordfører uddybe det socialdemokratiske menneskesyn, vi hørte
så meget om her fra Folketingets talerstol, og som gik ud på, at når det gjaldt udviklingsbistanden, var det 1 pct., uanset hvad der ellers sker i samfundet, så længe det hele går godt
Der skal reserveres 1 pct. til dette formål, fordi Socialdemokratiet ser det som et guddommeligt tal, der viser, at vi virkelig gør vores pligt over for verdens fattigste.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, hvorfor Socialdemokratiet ikke gør det samme på sundhedsområdet.
Hvorfor skal man være syg i udlandet for at få penge?
Hvorfor kan Socialdemokratiet ikke tilgodese de mennesker, der ligger kræftsyge på hospitalerne i Danmark?
Hvordan kan det være, at man ikke også her lægger sig fast på, at en vis procentsats af BNP hvert år skal reserveres til de mennesker, der har det allerdårligst i Danmark, fordi de lider af livstruende sygdomme?
Grunden til, at jeg spørger, er, at sidste år under afslutningsdebatten sagde den socialdemokratiske politiske ordfører nok så frejdigt, at BNP stiger jo af så mange forskellige årsager, f.eks. som følge af stigende priser, så det var ubrugeligt som mål for noget som helst.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, hvad den socialdemokratiske finansordfører mener om den sag.
Birthe Skaarup (DF), 2000-12-13:
Jeg bemærkede, at hr. Peter Duetoft sagde, at det ikke er penge, der mangler i sundhedsvæsenet.
Så vil jeg godt spørge hr. Peter Duetoft om personalemangelen i sundhedsvæsenet.
Her mangler der jo virkelig personale.
Her må der da mangle penge
til at få uddannet det personale.
Ligeledes vil jeg godt høre, hvilke konkrete tiltag hr. Peter Duetoft vil iværksætte - hr. Duetoft talte om kassetænkning - omkring strukturen og at ressourcerne skulle udnyttes bedre.
Det synes jeg er ret væsentligt.
Det er også ret væsentligt, når vi her i Folketinget har vedtaget, at vi skulle have mammografiscreening i alle amter, at amterne faktisk ikke har indført det ret mange steder.
Vi har jo 14 amter og 2 kommuner, og det er ikke ret mange steder, hvor man har indført det, vi faktisk har vedtaget her i Folketinget, nemlig en mammografiscreening af kvinder hvert andet år.
Thor Pedersen (V), 2000-12-13:
i sygehusvæsenet
Det er rigtigt, vi foreslår flere penge, for vi mener, at der mangler penge til det, vi ønsker, nemlig
at fjerne ventelister, men hovedindholdet er jo et systembrud, dels om patientens rettigheder, dels især om det budgetmæssige apparat bag sygehusene.
Vi vil altså bryde systemet, så der bliver en egeninteresse på sygehusene i at drøfte, hvordan man egentlig kan få det bedste ud af ressourcerne, altså hele debatten om de faggrænser, som også har låst anvendelsen af dygtige medarbejdere på sygehusene.
Det er altså hele det felt, der arbejder inden for murene, der får frihed til at drøfte, hvordan de egentlig kan ændre arbejdsgangen og gøre det bedre, og der er jo fine pjecer fra Finansministeriet om forskelle i effektivitet på sygehusene, hvor man kunne lære af hinanden.
En anden del af indlægget var så om udlicitering.
Jeg beder hr. Peter Duetoft være opmærksom på, at det, vi taler om, er udbud.
Det er f.eks. det, der er anvist i PLS Consults rapport - jeg tror, den var fra 1998, men jeg vil ikke garantere tidspunktet - hvor man sagde, at blot det at spørge til pris, altså udbud, giver de samme besparelser, uanset om man fastholder det i eget regi, eller om det udliciteres.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-12-13:
Jeg kan sige til hr. Frank Aaen i forhold til det sidste, at jeg kan fuldstændig bekræfte, at mange af de familier, der er i Danmark, der har mange børn, hvor der virkelig er mange børn, er ikke folk, der oprindelig stammer fra Danmark; det er folk, der er kommet fra udlandet.
Det kan være iranske, irakiske, somaliske forældrepar, som har mange børn.
Det er fuldstændig rigtigt.
Der kan vi i statistikkerne komme op på ganske mange børn i forhold til en gennemsnitlig dansk børnefamilie, som vel ligger på 1,7 barn.
Så jeg kan bare bekræfte, at hr. Frank Aaen har ret i, at der er sådan et faktum.
Hvor meget det så indgår i vores forslag, kan hr. Frank Aaen selvfølgelig gisne om fra nu af og så til afslutningen af debatten.
Så vil jeg bare sige i forhold til den almennyttige boligsektor og besparelser, at vi har ikke foreslået besparelser på boliger til ældre.
Men det er da klart, at med hensyn til den der almennyttige boligsektor, som i stigende grad skal bruges til at huse alle de flygtninge, som hr. Frank Aaen er med til at bringe til landet, dér er det da rigtigt, at vi gerne vil se på, om der er nogle besparelser at finde.
Så der er altså et skel, som også hr. Frank Aaen må forstå.
Det findes i hvert fald i vores vurderinger.
Så bare i forhold igen til de svage grupper, man tager fra: Nej, de penge, vi sparer på ændringsforslagene til finansloven, bruger vi på ældre, og dem bruger vi på at nedbringe ventelister til sygehusene.
Det tror jeg faktisk en stor del af den danske befolkning synes er ganske fornuftigt.
Frank Aaen (EL), 2000-12-13:
Nå ja, hvad angår de ældre, så har vi jo tidligere set sparekataloger fra Dansk Folkeparti, det er ikke med i årets udgave, men tidligere udgaver af sparekataloger fra Dansk Folkeparti, hvor man f.eks. vil spare støtten til det sociale boligbyggeri væk, hvilket ville betyde
dramatiske huslejestigninger for en lang række af landets ældre.
Så der er sådan set en lang række af forskellige ting, man kan tage fat i, hvor Dansk Folkeparti viser, at man er asocial.
Sådan er det.
Det er derfor, jeg synes, det er så smukt, at Dansk Folkeparti omhyggeligt udtager nogle af de grupper, hvor man må sige, at det var da utroligt, at man synes, at folk i Afrika er dem, der har mest og godt kan spare, at man synes, at de flygtninge, der er kommet her til landet, fordi de ikke kan leve i deres eget land og ikke kan få noget arbejde, fordi her i Danmark vil vi ikke ansætte folk, hvis efternavn vi ikke kan udtale, og så børnefamilier, specielt de børnefamilier, der har mange børn, er dem, der godt kan spare. Skulle der være helt logik i det, skulle det være den første børnecheck - det er ikke et forslag, jeg kommer med her - så skulle man jo sige, at det første barn betaler man selv, mens de, der har mange børn, har brug for stor støtte.
Det ville der sådan set være logik i.
Men her: Nej, nej.
Man kunne selvfølgelig godt tænke sig at få et svar på:
Hvorfor lige præcis to?
Skulle det være, fordi der kommer en del familier her til landet, hvor de typisk har mere end to børn?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-12-13:
Hr. Flemming Kofod-Svendsen spørger, om det er tilfældigt, vi nævner det her med to børn.
Jamen det er ikke mere tilfældigt, end at vi selvfølgelig havde gjort os nogle overvejelser og så er landet på det.
Og jeg mener, at hver gang man sidder med finanslovstof og man sidder med statens budget, er det sådan, at hvis man vil bruge nogle flere penge på et område og selv vil anvise, at nu skal vi bruge nogle flere penge på f.eks. ældreområdet eller sundhedsområdet for at nedbringe ventelisterne, jamen så sagde jeg allerede i mit ordførerindlæg, at så føler vi, at vi er forpligtet til også at anvise nogle besparelser, samtidig med at vi kommer med de konkrete forslag til nye udgifter.
Det er jo et prioriteringsspørgsmål.
Altså hr. Frank Aaen slog børnefamilierne
sammen med dem i ulandene, der modtager fattigdomsrelateret ulandsbistand, og sagde: Det er jo typisk, Dansk Folkeparti vil spare på alle svage grupper.
Altså børnefamilier er ressourcemæssigt nogle af de stærke grupper, skulle jeg hilse og sige.
I min omgangskreds, har stort set alle efterhånden småfolk derhjemme.
De er ikke sådan nogle svage, ynkelige personer, som hr. Frank Aaen ønsker at gøre dem til.
Det er nogle ressourcestærke personer, og det, der så er sagen, er jo, at de to første børn, man får, jamen det er måske også typisk der, hvor man har størst brug for at få en håndsrækning fra det offentlige til de udgifter, der er.
Og så har vi en forventning om, at behovet aftrappes, efterhånden som man bliver ældre og man eventuelt får barn nr. tre og fire.
Det er så også en af grundene, kan jeg sige til hr. Flemming Kofod-Svendsen, til, at vi synes, at det dér med de to børn var meget passende, fordi man typisk vil få det tredje og fjerde barn på et tidspunkt, hvor man måske har lidt mere råderum.
Så det er en vurdering.
Men det handler jo om, at hvis vi vil bruge flere penge til de ældre, som vi for mange ældres vedkommende faktisk opfatter som en svagere gruppe end børnefamilierne, jamen så finder vi da pengene et andet sted og anviser dem.
Nu er det lige pludselig et problem, at vi anviser pengene.
Jeg troede, det var modsatte, hr. Frank Aaen normalt gjorde sig til talsmand for.
Frank Aaen (EL), 2000-12-13:
Men altså hvis det er en børnefamilie med fire børn eller fem børn, så vil det her jo hurtigt svare til fire, fem, seks månedslønninger - fire, fem, seks månedslønninger. Det vil sige, at familiefaderen eller familiemoderen, hvem der nu arbejder, for det er jo typisk, at den ene måske går hjemme, netop fordi man har en stor børneflok, ja, så skal de altså ud og tage overarbejde i et omfang, der kompenserer for den besparelse, Dansk Folkeparti ønsker at få gennemført.
Og det er jo ikke sådan småting.
Når jeg tager det frem, er det selvfølgelig, fordi jeg mener, det er sådan et dejligt, smukt billede, at man vælger at spare på de allerfattigste i ulandene, i Afrika.
I Danmark vælger man dem, der står allersvagest, nemlig flygtninge og indvandrere, og så vælger man børnefamilier og tager penge fra dem.
Det hænger jo smukt sammen.
Nogle af dem, der står svagest i verden, dem ønsker Dansk Folkeparti at tage penge fra.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-12-13:
Altså jeg vil da gerne bore lidt i det med børnechecken.
Altså nu har jeg selv fire børn, og jeg kan ikke rigtig forstå baggrunden for Dansk Folkepartis idé om, at til barn nummer tre og fire er der ingen børnecheck, og at Dansk Folkeparti mener sådan og sådan af de og de grunde.
Jeg har ikke rigtig hørt nogen begrundelse for, at det lige skulle være to børn.
Man kunne vel lige så godt sige tre.
Hvorfor lander man netop på tallet to?
Er der sådan en lodtrækning, eller ligger der nogle særlige etiske eller andre overvejelser bag?
Så med hensyn til ulandsbistanden.
Det er rigtigt, at FN har en bund, der siger 0,7 pct., men vi har jo faktisk selv stemt for 1 pct. af bruttonationalproduktet.