runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2004-12-15:
Man skal prøve at høre godt efter.
Jeg spurgte om, hvem de svageste var, og der tror jeg nok, jeg lyttede mig frem til midt i svaret, at det var nogle af de grupper, som jeg også pegede på, at det var kontanthjælpsmodtagerne, og at det var opgaven at få dem, der har været uden for arbejdsmarkedet i lang tid og været marginaliseret, tilbage igen.
Så vil jeg godt spørge til prioriteringen, når nu ministeren ikke ved, hvor mange det er, der er kommet i arbejde fra den gruppe her.
Det ved ministeren ikke, det spurgte jeg faktisk om.
Så vil jeg gerne vide, om ikke ministeren synes, at det er en fortrængning, der er sket, når regeringen har valgt at satse på en helt anden målgruppe.
Når nu man er enige om, at kontanthjælpsmodtagerne er de dårligst stillede, hvorfor har man så ikke valgt at prioritere dem frem for de stærke ledige?
Thor Pedersen (V), 2004-12-15:
Jamen det er jo sådan, at vi med forårspakken, der dækker både 2004 og 2005, har gjort mere end det, som kløgtige folk har ment vi burde.
Der er jo ikke tale om, at man kan sige på forhånd, hvor det er, den beskæftigelse kommer.
Er det folk uden uddannelse, er det servicefagene, hvor er det?
Det er i virkeligheden også i servicefagene, vil man kunne se, at efterspørgslen er meget stor, at optimismen er meget stor.
Det ligger jo ikke i forvejen målrettet, hvad det er for et produkt, hvad det er for en virksomhed, der får gavn af væksten.
Det bestemmer forbrugerne for så vidt.
Men jeg er da enig i, at det, det drejer sig om, er at få folk uden for arbejdsmarkedet, der er på bistandshjælp, tilbage på arbejdsmarkedet.
Det er da målet, og der burde vi være fælles om at sikre, at virksomhederne var i stand til at ansætte arbejdskraft.
Det vil sige, at man ikke skal tage penge fra virksomhederne, men man skal give dem bedre mulighed for at investere og skabe arbejdspladser.
Bjarne Laustsen (S), 2004-12-15:
Jeg spørger lidt til regeringens sociale sindelag.
Kan vi blive enige om, at de svageste på arbejdsmarkedet kan findes blandt de nuværende kontanthjælpsmodtagere?
Så vil jeg gerne have at vide, hvad regeringen har gjort i de sidste 3 år for at hjælpe de her kontanthjælpsmodtagere i arbejde.
Thor Pedersen (V), 2004-12-15:
Jo, men sådan er billedet jo heller ikke.
Der er fremrykket investeringer i forårspakken; vi fremrykker investeringer, som skulle have fundet sted i 2006 og 2007, eller fra 2005 til 2004.
Vi har rykket investeringer frem.
En anden del er, at husholdningerne reelt har 14 mia. kr. mere til forbrug.
Der er jo ikke tale om, at de så bruges på områder, hvor der nødvendigvis er folk i løntilskudsjob.
Det er jo ikke sådan, at man som forbruger går ud og siger: Hvor er den produktion, hvor der er løntilskudsjob bag?
Det er jo produktet, man efterspørger, og det er jo det, der er styrken i dansk økonomi, at vi har haft råd til at øge aktivitetsniveauet i Danmark ved, at husholdningerne har fået lov at få en større forbrugsmulighed.
Margot Torp (S), 2004-12-15:
Dermed har finansministeren jo også indirekte givet mig ret i, at finansministeren faktisk med forårspakken har pumpet 9 mia. kr. ud i samfundet og skaffet 10.000 folk i job med jobtilskud.
Det er det resultat, der er kommet ud af det, og det er det, der så i dag skal legitimere hele vejen rundt, at nu er udviklingen vendt.
Det er sandelig et flot resultat.
Thor Pedersen (V), 2004-12-15:
Jamen vi er da overhovedet ikke uenige i, at det er ønskværdigt, at endnu flere skal i arbejde på et bredt arbejdsmarked.
I forvejen er vi overrepræsenteret med stigningen i offentlig beskæftigelse i forhold til det forudsatte, men jeg er helt enig i, at opgaven er at sikre, at flere kommer i ordinær beskæftigelse i almindelige virksomheder.
Sådan er det nu engang.
Det er ordinær beskæftigelse.
Margot Torp (S), 2004-12-15:
Jeg vil gerne medgive finansministeren, at det ikke i sig selv behøver at være betænkeligt, at der er kommet 10.000 i beskæftigelse i job med jobtilskud.
Problemet er mere, at der ikke er kommet flere i job uden jobtilskud.
Men problemet er ikke dem, der kommer i job med jobtilskud.
Jeg mener, finansministeren må medgive mig, at problemet mere er, at der ikke kommer folk i job i ordinære job, og at det i hvert fald procentvis er helt ved siden af i forhold til det, den forrige regering præsterede.
Thor Pedersen (V), 2004-12-15:
Jeg vil bare sige, at stigningen i antallet af deltagere i AMU-kurser altså har været der, så på trods af regelændringer er der altså flere i dag på AMU-kurserne, end der var tidligere.
Det er også sådan, at dansk, matematik, de grundlæggende skolefag, er gratis – uanset hvad – at komme på.
Ledige har gratis uddannelsestilbud.
Der er tale om, at der, hvor det er virksomheder, der er med til at betale normalt, er der en brugerbetaling – også for at sikre, at det har en mening, at man vælger at tage uddannelsen – som er et beskedent beløb.
Pernille Blach Hansen (S), 2004-12-15:
Jeg synes, det er meget kreativt, at finansministeren kan få det til at blive en forbedring.
Jeg synes, det er et problem for de mange mennesker, der er bekymrede for outsourcing af deres arbejdspladser, for deres kvalifikationer: Hvad sker der med mig, når min virksomhed flytter ud?
Har jeg mulighed for at vælge en anden bane?
Thor Pedersen (V), 2004-12-15:
Jeg vil bare gentage, at på det samlede uddannelsesområde bruger vi 3,5 mia. kr. mere nu end i 2001.
Vi bruger altså flere penge.
Det er et niveauløft på 3,5 mia. kr.
Der er regler om, at ledige kommer gratis i uddannelse, og der er regler om, at nogle i givet fald kommer til at betale for en uddannelse, hvor det hele tiden har været forudsat, og hvor der har været tradition for, at den betales af arbejdsgiverne.
Der er tale om opkvalificering af de tilbud, som man i virkeligheden giver.
De er mere målrettede end tidligere, og det er en bevidst politik.
Pernille Blach Hansen (S), 2004-12-15:
Det, der bekymrer mig meget, er, hvilke muligheder folk i Danmark har for at blive efteruddannet, for det er jo den måde, som bl.a. folk i beskæftigelse kan sikre sig mod arbejdsløshed på, ved at have de rette kvalifikationer.
Det synes jeg også burde være noget, en regering bekymrer sig for.
Det er så bare, så vidt jeg kan se, desværre ikke tilfældet, for i de sidste 3 år, hvor den her regering har haft magten i Danmark, er der sket en stigning i brugerbetalingen på efteruddannelse på 33,8 pct., og der er forsvundet over 106.000 kursusuger inden for voksen- og efteruddannelsen.
Det synes jeg er meget problematisk, så jeg vil gerne høre, hvordan finansministeren får det til at blive til en stor satsning på efteruddannelse.
Thor Pedersen (V), 2004-12-15:
Jamen det er det jo lige præcis ikke.
For sagen er den, at der er et politiforlig, og politiforliget øger de samlede bevillinger til politiet over perioden og sikrer ca. 700 flere betjente på gaden.
Det er et samlet forlig, der implementeres.
Der er ikke én krone i besparelse ud over det, der ligger i forliget – sådan er det – nøjagtig som det gælder for det forlig, vi har omkring forsvaret.
Der flyttes ikke penge ud af den ramme, der dækker politiforliget.
Frank Jensen (S), 2004-12-15:
Finansministeren forsøger at tale sig ud af det her, men tallene står her jo.
Der er en besparelse på over 230 mio. kr. i budgetoverslagsårene på dansk politi.
Men nonsens i det her er jo i virkeligheden det, at vi gennem hele dagen har hørt fra Venstres og Konservatives ordførere, at den tidligere regering planlagde besparelser på forskningsområdet.
Finansministeren har jo lige stået og sagt, at de der budgetoverslagstal, som regeringen har på politiets område, kan man selvfølgelig ikke bruge til at sige noget som helst om, hvor mange politifolk der vil være i Danmark i 2008.
Kunne vi derfor ikke lave den aftale med finansministeren, at det med at tage den tidligere regering på dens budgetoverslagstal kan man selvfølgelig ikke, når man ikke kan bruge finansministerens tal for dansk politi?
For vi har nemlig ikke i dag beskyldt finansministeren for at ville spare over 500 politifolk, for det ville være rent nonsens.
Kunne vi så ikke blive fri for at høre fra Venstres og Konservatives ordførere, at den tidligere regering planlagde store besparelser på forskningsområdet, det er nemlig rent nonsens?
Thor Pedersen (V), 2004-12-15:
Der er en samlet finansiering af politiforliget, som indebærer 700 flere betjente på gaden.
Så det, der ligger her, er en opfølgning af politiforliget.
Hvad er det, man skal rationalisere, hvad er det, man selv skal bidrage til?
Men den samlede udgift til politiet stiger med ca. 1,5 mia. kr. i det samlede forlig.
Der er tale om 700 flere betjente og ikke færre betjente.
Frank Jensen (S), 2004-12-15:
Nu er det jo finansloven for 2005, vi behandler.
Men som alle finanslove indeholder den jo også en fremskrivning over, hvad regeringen ønsker i de kommende år.
Går man ind og ser på politiets bevilling, kan man se, at regeringen planlægger store besparelser på dansk politi.
Fra 2006 til 2007 planlægger man besparelser på 107,3 mio. kr., fra 2007 til 2008 planlægger man en besparelse på dansk politi på 123,2 mio. kr., i alt en besparelse på 230,5 mio. kr.
Det svarer til, at der skal afskediges ca. 500 politifolk.
Thor Pedersen (V), 2004-12-15:
Det er da mere ejendommeligt, synes jeg, at hr. Holger K. Nielsen ikke hører svaret.
Vi har jo gennemført mere i år end det, som vi måske burde efter kloge folks mening.
Det, vi gennemfører mere i år, gennemfører vi også mere næste år.
Det er selve forårspakken.
Det, vi i øvrigt gør, er at sikre, at man er i stand til at beskæftige også på private arbejdspladser.
Men der er altså færre privatansatte, end det var målet.
Så derfor er opgaven at gøre det lettere at drive virksomhed.
Så det er jo simpelt hen melodien hvert eneste år at sikre, at man fjerner byrder og gør det lettere for private virksomheder at antage medarbejdere og sikre, at man har gang i produktionen.
Holger K. Nielsen (SF), 2004-12-15:
Det her er jo tindrende nonsens; for de 160.000 arbejdsløse er det et spørgsmål om struktur og ikke om konjunktur.
Hvad er det for noget vrøvl at sidde og sige til de mennesker?
Det er klart, at der skal opnås 50.000-60.000 job for at opnå nogle målsætninger i 2010-planen, men det er jo ikke det hele, vi skal opnå her.
Der er jo stadig væk tale om 100.000 mennesker, der mangler et job.
Derfor er det jo fuldstændig utilstedeligt at sige til de mennesker, at det er et spørgsmål om struktur, det er ikke et spørgsmål om job.
Hvad er det for noget?
Jeg må igen konstatere, at denne her regering ingen som helst plan har for, hvad man vil gøre i forhold til arbejdsløsheden.
Ingen som helst.
Bortset fra de skattelettelser, som man har gennemført.
Det synes jeg er vigtigt at mennesker skriver sig bag øret.
Thor Pedersen (V), 2004-12-15:
Jo, men nu taler jeg ikke om, at noget er værre – eller bedre for den sags skyld.
Jeg bruger som udgangspunkt, hvor meget man har løftet serviceniveauerne: Er det gået frem i Danmark eller gået tilbage, når vi taler offentlig service, beskæftigelse, de niveauer, som vi finansierer i fællesskabet?
Det må da være ærligt at sige, hvordan det var før, og hvordan det er nu.
Hvordan skulle man ellers vide, om det er gået frem?
Det er vel ved, at man kan sammenligne før og nu; det er jo fuldstændig legitimt.
; den pakke, som er indført, på trods af hvad vismændene mente at der var brug for, hvor vi sagde, at vi gennemfører den alligevel for at sikre, at hver eneste, vi kan få i arbejde, kommer i arbejde.
Den har effekt over begge årene.
Hvis man læser, hvad vismændene siger – bare for at bruge det igen – så advarer de mod, at vi overhovedet slækker yderligere eller kommer med andre initiativer for at få beskæftigelsen i vejret.
Så vi har egentlig gjort det maksimalt mulige og endda lidt mere.
Perspektivet med de 55-60.000 er altså op til 2010, og det er et spørgsmål om struktur.
Det, der gælder for dem, der er blevet ledige nu, er konjunktur.
Hvad kan vi gøre for, at de kommer i arbejde?
Der skal vi i hvert fald ikke komme med en stramning på det private arbejdsmarked på næsten 7 mia. kr., som ligger i det socialdemokratiske skatteforslag.
Holger K. Nielsen (SF), 2004-12-15:
Jeg vil godt fortsætte lidt i det spor, for der er jo mange mennesker, der i øjeblikket er utrygge i forhold til at miste deres job.
Det første var, at alle prognoser siger, at det vil gå fremad næste år, og at regeringen i øvrigt ikke havde noget konkret her og nu.
Det var betegnende, at der intet konkret var her og nu; vi skal nok skaffe de 50.000 eller måske 80.000 job, blev der sagt, men hvad man vil gøre det med, må vi vente at se.
Det er jo ikke en særlig stor trøst for de mennesker, der enten mister deres job eller er bange for at miste det.
Det andet var, at det var meget værre under den tidligere regering.
De mennesker, der sidder og hører denne her diskussion, er jo flintrende ligeglade med, om det var værre under den tidligere regering, eller om det er værre under den nuværende regering.
De ønsker en politik for, hvordan deres faktiske situation kan forbedres.
Thor Pedersen (V), 2004-12-15:
Jeg vil lige sige, at der er færre aktiverede nu totalt set end under den tidligere regering.
Jeg vil også lige sige, at jeg synes, løntilskud er en fantastisk god idé, hvis det er sådan, at folk ellers ikke kan komme ind på arbejdsmarkedet.
Jeg ved ikke, hvorfor man er så bange for, at nogle får lov at stifte bekendtskab med, hvordan en virksomhed egentlig fungerer, at man får en chance for at blive der.
For det er det, der kan være resultatet af det, at man i virkeligheden kommer inden for dørene og får lov til at blive der.
Jan Petersen (S), 2004-12-15:
Finansministeren ved jo godt, at jeg ikke taler om fleksjob.
Finansministeren ved godt, at jeg taler om løntilskudsjob som et led i aktiveringen af arbejdsløse.
Og når vi taler om det, så er det en kendsgerning, at det instrument har regeringen banket op, man har kørt kampagner om det, og det virker i den forstand, at så stiger beskæftigelsen statistisk.
Men det gør den jo ikke med hensyn til ordinære job.
Finansministeren kan formentlig ikke få sig selv til at prale af den tidligere regerings 200.000 ordinære job.
Men hvis det er sådan, at finansministeren mener, at løntilskudsjob er denne regerings redning, så er der sådan set ingen grænser for, hvor høj en beskæftigelse finansministeren kan skaffe.
Nej, det, finansministeren skal fortælle, er sandheden.
Regn de tilskudsjob i aktivering fra, og lad os så få at vide, hvad det er for ordinære job, der er kommet ud af den der 10-milliarderkroners-investering, som man foretog på en forkert måde og for sent.
Hvis finansministeren mener, at et løntilskudsjob er lige så godt som ethvert andet job, så synes jeg, finansministeren skal svare på, hvornår de, der så får et løntilskudsjob, får præcis samme vilkår som de, der er i et ordinært job, f.eks. for så vidt angår dagpengeretten.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-12-15:
Den tidligere regering skabte 200.000 arbejdspladser.
Så har ministeren stået her fra Folketingets talerstol og talt om, at det selvfølgelig betød, at der så var en ringere økonomi end den økonomi, der er i dag, hvor man står med en regering, der har skabt 40.000 flere ledige.
Disse 40.000 flere ledige
skulle man jo i gang med at kigge på.
Hvornår gik man så i gang?
Man gik først i gang, da tallet kom op på de 40.000.
Det er jo lidt søgt så at sige, at man har forbedret med 10.000.
Resultatet er jo, at denne regering har skabt 30.000 flere ledige.
Kan vi ikke få det svar?
Jeg tror, at befolkningen også forventer at få det svar, at denne regering selvfølgelig står ved sine handlinger, nemlig at den har skabt 30.000 flere ledige.
Thor Pedersen (V), 2004-12-15:
Jeg vil gerne medgive, at der er blevet 33.000 flere ledige i det tal, vi tager nu: 20.000 i bruttoledighed og ca. 33.000.
Jamen jeg indrømmer gerne, at det er en svaghed.
Jeg indrømmer det gerne.
Ellers kan vi jo se, hvad AE har beregnet, at det har betydet for tab af arbejdspladser i Danmark, hvordan konjunkturforløbet har været.
Det er jo ikke på statens område, altså på det offentlige område, hvor vi har ansvaret, at der er ansat færre.
Her er jo ansat flere end det, der var forudsat, så mange flere, at vismændene er bekymret for væksten i antal offentligt ansatte.
De er jo bekymrede.
Sådan er det jo.
Der er jo ansat flere.
Det er i private virksomheder, at faldet har været, og det bliver altså ikke bedre af, at man tager penge fra virksomhederne, som Socialdemokratiet foreslår.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-12-15:
Det ser mærkeligt ud, at Socialdemokraterne ikke skulle have en beskæftigelsespolitik, når de har været i stand til faktisk under nogle konjunkturer, som også var svingende, at skabe 200.000 flere arbejdspladser i deres regeringsperiode, og de havde som målsætning, at det var beskæftigelsen, det drejede sig om.
Vi kan jo klart se på det udviklingssystem, der har været med denne regering, at der har målsætningen ikke været at gøre noget ved arbejdsløsheden, før den blev så stor, at nu var man nødt til det.
Så er det jo, at vi kommer ind på de her kunstige, oppustede løntilskudsarbejdspladser, som jo ikke er til værn for dem, der har svært ved at komme i job.
Der er jo masser af de her mennesker, som er kommet til os og har sagt: Vi har kun været ledige i 2 dage, og vi har næsten fundet en plads selv, men nu får vi af vores arbejdsgivere at vide, at de kan få et tilskud, hvis de tager os.
Den der måde at drive politik på er jo at manipulere med befolkningen, for det er jo noget oppustet noget, og der skal bare en lille nål til, så eksploderer det.
Men det kan jo være, at man nu får valget, og så oplever vi ikke, at det eksploderer ...
Frank Jensen (S), 2004-12-15:
Videnskabsministeren er ved at skabe nogle alvorlige problemer ikke mindst for sine kolleger, for hvis man ser på den finanslov, vi behandler her i dag, så kan man på justitsministerens område se, at der er en såkaldt skrænt, som videnskabsministeren nu har kaldt det nogle gange, på politiets bevillinger på 230 mio. kr., når det nuværende politiforlig udløber 2006.
Mener videnskabsministeren virkelig, at det, hvis der kommer et regeringsskifte i 2005, hvilket vi alle sammen håber på der gør, så er den nuværende regering, der kan sige, at den nye regering har planlagt at spare 500 betjente frem til 2008?
Det er jo den logik, videnskabsministeren har brugt igen og igen, ikke bare her i Folketinget, men også når videnskabsministeren rejser rundt ude i landet.
Den går ud på at skabe et indtryk af, at SR-regeringen planlagde en nedskæring på forskning.
Det er ikke rigtigt, og hvis videnskabsministeren bliver ved med at fastholde den argumentation, skaber videnskabsministeren ganske alvorlige problemer for andre ministre i regeringen.
Så kommer de til at stå til regnskab for de budgetoverslagstal, der er i den finanslov, og det tror jeg ikke regeringen ønsker sig.
Helge Sander (V), 2004-12-15:
Jeg kan ikke bekræfte, hvad der foregik i efteråret 2001.
Jeg kan kun fortælle, at jeg talte med flere ordførere, som også var med dengang, i forbindelse med vores behandling i går af den højteknologiske fond, og da sagde man, at der var indkaldt til forhandlinger, men at der ikke var penge på bordet ud over disse UMTS-midler, som vi jo er fælles om, qua at det er et forlig, og som ganske rigtigt er nogle penge, som både den tidligere regering ville bruge, og som er blevet brugt af den her regering.
Men det er jo kun en meget, meget lille del af det, som den her regering har prioriteret at bruge.
Det er problemets kerne.
Man har ikke i den tidligere regering sørget for, at der var tilstrækkeligt fyldt op med penge, sådan at man kunne bygge op på et højt niveau.
Marianne Jelved (RV), 2004-12-15:
Jeg konstaterer, at videnskabsministeren er enig med mig i, at der i efteråret 2001 foregik forhandlinger om en fornyelse af en flerårig forskningsaftale mellem den daværende regering og den daværende opposition.
Jeg erindrer så om, hvad alle er fælles om at vide, at der var nogle midler, som vi kaldte UMTS-midlerne, i sving.
De midler ville SR-regeringen bruge, og de midler ville den nye VK-regering bruge.
Og sådan blev det.
Der er ingen grund til at sige, at der var en kæmpe skrænt, som skulle fyldes op, for vi var fælles om at fylde den op, og vi var fælles om at have midler til at fylde den op.
Det andet, vi kan være enige om, og som er rent faktuelt, og som blandt andre hr. Ole Sohn har haft fremme her, er, at vi er bekymrede over, at der ikke er en stigning, så vi kan se, at vi kan nærme os 1 pct. af BNP til forskning i 2010.
Det bekymrer os.
Derfor tager vi det op og appellerer til regeringen om at bidrage til, at den stigning kommer, og at der ikke bliver et fald.
Helge Sander (V), 2004-12-15:
Jeg vil allerførst gerne erkende, at jeg synes, at det er både tåbeligt og trist at komme med beskyldninger, og det ved fru Marianne Jelved også.
Det er slet ikke min normale stil.
Men når man gennem en hel dag hører, at der gang på gang bliver fremført, at et område, man har ansvaret for, er udsat for beskæringer og beskæringer, så bliver man nødt til at gå på Folketingets talerstol og fortælle, at det er usandt.
Jeg kommer ikke med beskyldninger, jeg forholder mig bare til de facts, som man kan slå op i Folketingets finanslove.
Sandheden er bare, at da vi overtog butikken, dengang jeg første gang fik forelagt, hvordan det så ud for forskningsbudgetterne, så det ikke særlig rart ud, og det understreges også af, at vi kan bruge 8,1 mia. kr. bare for at fylde skrænten ud.
Det synes jeg taler for sig selv.
Marianne Jelved (RV), 2004-12-15:
Jeg skal selvfølgelig også takke videnskabsministeren for at gå ind i debatten.
Når jeg tog ordet under hr. Jens Rohdes indlæg, er det, fordi jeg synes, at det nærmer sig det triste – nu skal jeg være mild og venlig – at vi, når vi kommer til at skulle føre politiske diskussioner, og det er jo det, vi er valgt til at gøre, så kommer til at diskutere nogle fuldstændig tåbelige beskyldninger imod hinanden.
For det, hr. Jens Rohde sagde i formiddags, er jo hverken rigtigt eller forkert, men det er en beskyldning og et forsøg på at tegne et bestemt billede af SRregeringen.
Det er jo tåbeligt, at vi skal bruge vores tid på den slags ting.
Vil videnskabsministeren bekræfte, at når man har indgået en aftale om et forskningsprogram og det udløber, så skal det fornys, og når en aftale udløber, så kan man se det på BO-årene, og så forhandler man noget nyt, uanset hvilken farve regeringen har, og at det var det, der var i færd med at ske i efteråret 2001?
Videnskabsministeren kan bekræfte det med et ja eller et nej.
Helge Sander (V), 2004-12-15:
Det vil jeg også gerne diskutere med hr. Thomas Adelskov, men sandheden er jo, at vi frem til 2008 stadig væk har tre finanslove, hvor det tal selvfølgelig vil blive forbedret.
Derfor er det for mig helt i orden, at vi diskuterer overslagsårene, for det er reelt, når nu temaet har været, at der har været en nedskæring.
Det er reelt set ud fra det forhold, at vi følger det, forskningsmiljøerne har bedt om, nemlig får stabile bevillinger.
Det er altså lettere at komme op på 1 pct., hvis man ligger på f.eks. 0,77 pct., i stedet for at ligge nede på 0,65 pct.
Derfor er situationen ganske gunstig, og jeg er meget interesseret i at tale overslagsår, for det er lige akkurat her, at de 8,1 mia. kr. er blevet brugt, hvilket hr. Ole Sohn ikke ønsker at komme ind på, for det ville nemlig betyde, at han blev nødt til at give regeringen ret.
Det ønsker hverken hr. Ole Sohn eller hr. Thomas Adelskov.