runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hansen-Nord (V), 1998-06-03:
L 84 er et forslag til lov om ændring af lov om statstilskud til energibesparelser m.v. i erhvervsvirksomheder.
Det er et forslag, som ministeren har fremsat, og det henvender sig direkte til de såkaldte industrielle kraftvarmeanlæg, hvor etableringstilskuddet foreslås forhøjet fra 30 pct. til 40 pct. Jeg vil godt sige generelt om hele denne tilskudsjungle, som er bygget op, hvor man med den ene hånd tager grønne afgifter ind i statskassen på ganske uoverskuelig vis og med den anden hånd drysser dem ud rundtomkring, at det er et håbløst projekt, som regeringen søsatte for en årrække siden.
Vi må også konstatere, at den problematik, som ministeren beskriver i dette lovforslag, at pludselig har man stoppet etableringen af industrielle kraftvarmeanlæg, jo bunder i, at regeringen selv har nedsat de løbende driftstilskud fra en tiøre til en syvøre for ca. et års tid siden.
Så man kan sige, at det i store træk er selvskabte problemer, vi her beskæftiger os med.
Jeg skal ikke undlade at sige, at det nemmeste, man overhovedet kunne gøre, ganske enkelt var - da staten jo selv har monopol på gasprisen - selvfølgelig at sænke gasprisen til den kategori af brugere, som man nu vil hjælpe med et tilskud.
Det ville være den enkle metode og en gennemskuelig metode og en metode, hvorefter erhvervsvirksomheden i sin planlægning af etablering af et såkaldt industrielt kraftvarmeanlæg kunne sætte sig hen og lave et regnestykke og definere over for sig selv: Kan det her svare sig, eller kan det ikke svare sig?
Vi skal altså hele turen rundt om alle disse ejendommelige tilskudsordninger og alle disse grønne afgifter, som selvfølgelig skal finansiere disse tilskudsordninger.
Hele den problematik, vil jeg gerne gentage,
Når alt det er sagt, må jeg sige, at lovforslaget, som det ligger, jo direkte og implicit henvender sig præcist til en kategori af borgere, som vi i Venstre har stor forståelse for har nogle problemer under den nuværende regering.
Så med baggrund i, at det er en lille tilskudsordning, der kører for specielt kraftvarmeanlæg for små og mellemstore virksomheder med indtil 250 ansatte, vil vi i det følgende udvalgsarbejde være meget objektive og positive i behandlingen.
Vi forventer så, at udvalgsarbejdet også vil kunne løse de ganske få spørgsmål til teknikken, som der måtte være, ikke fordi det virker særlig indviklet, men der kan godt være et par ting, som vi vil have klarlagt. Så i den sidste ende håber vi, hvis der ikke opstår ejendommeligheder, at vi vil se positivt på det ved anden og tredje behandling.
Jytte Andersen (S), 1998-06-03:
Jeg vil gerne give fru Pernille Frahm den garanti, at regeringens udmærkede politik vil blive videreført også i næste folketingssamling på det område, som spørgeren er optaget af.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Pernille Frahm (SF), 1998-06-03:
Så vidt jeg har kunnet følge med, er det fuldstændig rigtigt, hvad ministeren siger; der ligger ikke nogle konkrete planer.
Jeg spørger sådan mere præventivt, om vi nu kan fastholde den udmærkede politik, bolig- og byministeren indtil videre i hvert fald har stået for.
Når jeg synes, der er en ekstra grund til at spørge, er det jo, fordi overvismanden Niels Kærgaard i dag er ude med, at man burde ligestille ejerbolig- og lejerboligsektoren i det her indgreb sådan, at sker der en stigning af udgifterne i den ene side, skal det også ske i den anden side.
Så jeg vil gerne have en garanti for, at dét har boligministeren sandelig ikke tænkt sig at gå med til.
Jytte Andersen (S), 1998-06-03:
Jeg kan berolige spørgeren med, at der ikke ligger nogen planer om hverken indgreb i lejelovgivningen eller boligstøttelovgivningen for nærværende.
Der er klart et behov for i forlængelse af Lejelovskommissionens betænkning forrige år at komme med udspil vedrørende lejelovgivningen, og det gør vi, og det vil blive forhandlet på god, demokratisk vis i næste folketingssamling.
Men det er i og for sig uden sammenhæng med det, som spørgeren kalder pinsesnittet.
Så jeg vil sige, at der er ikke noget nyt under solen i forhold til lejernes situation på baggrund af det udspil, som regeringen kom med i går.
Forhandlingstemaet i Lejelovskommissionen vil være, som det er spørgeren bekendt, at kigge på den 150.000-kroners-ordning, som SF og Enhedslisten jo var med til at stemme igennem for et par år siden her i Folketinget, om den er god nok, om den kan kvalificeres, om den kan præciseres, eller hvad ved jeg.
Alt det kommer vi tilbage til i næste folketingssamling.
Pernille Frahm (SF), 1998-06-03:
I forbindelse med regeringens arbejde omkring at skabe bedre balance i økonomien og udarbejdelse af det såkaldte pinsesnit har der jo været en del, der handler om boligområdet, bl.a. at man vil begrænse lejeværdien, man vil begrænse rentefradraget, og man vil sætte ejendomsskatten i vejret, alt sammen noget, der rammer ejerboligfolket.
Derfor spørger jeg nu bolig- og byministeren, om den garanti stadig væk gælder, at der ikke vil komme lejeforhøjelser, sådan som det blev lovet i valgkampen og fulgt op i gentagne debatter herinde lige efter folketingsvalget.
Jytte Andersen (S), 1998-06-03:
Det er klart, at der er en meget tæt sammenhæng imellem det at skabe boliger, der er tilgængelige for handicappede, og så det at udvikle en boligkultur og en bykultur for den sags skyld også, som er tilgængelig for ældre, som jo typisk godt kan være gangbesværede og have svært ved at passere større afstande eller trapper, hvis der ikke er elevatorer og sådan noget.
Så der har vi på handicapområdet, det snævre handicapområde, som jeg sagde før, en lang række aktiviteter, som kører over banen nu her de næste 2-3 måneder, og når det drejer sig om ældre, tror jeg, det er en meget større sag, hvor vi har fået Ældreboligrådet til at komme med en delredegørelse, som siger, at i løbet af nogle år vil der være en meget stor gruppe af ældre, som er relativt stærke, som har store krav til deres boligområder, og som også har en økonomisk formåen.
Og dér tror jeg på, at man skal omdefinere vores boligpolitik, sikre, at der er fleksibilitet, sikre, at der er bofællesskaber, og sikre, at der er sociale netværk, som mange ældre jo i dag stiller krav om og har forventninger om, og som vi gerne vil indfri.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Lissa Mathiasen (S), 1998-06-03:
Nu er der jo tit en sammenhæng mellem det at være ældre og så at være handicappet.
Det kan der i hvert fald være.
Så jeg vil godt spørge - det kan godt være, det ikke helt ligger inden for spørgsmålet, men jeg vil alligevel prøve at spørge, for nu har vi fået ministerens svar her med hensyn til, hvad man vil gøre for at sikre en bedre adgangsvej for vore handicappede.
Men er det sådan, at den, skal vi sige ældrepolitik i forhold til ældrebyggeri - nu har jeg set, at der har været en konceptkonkurrencee om boliger til ældre, og der er kommet delredegørelser fra Ældreboligrådet omkring den fremtidige boligpolitik for ældre - er det sådan, at man kan sige, at det her på en eller anden måde har en sammenhæng, at man altså også dér kommer til at tilgodese ældre?
Eller er det måske muligt for ministeren at sige lidt om også i den her sammenhæng: Hvor går vi hen i forhold til at sikre vore ældre noget, som også de synes er godt, også set i forhold til de handicap, de måtte få?
Der har igennem den seneste tid været en del diskussion, hvorunder man fra handicaporganisationerne har angrebet kommunerne for, at de ikke var gode nok til at påse og til at stille krav til nybyggeri forstået på den måde, at man fra handicaporganisationernes side mener, at der rundtomkring i landet rent faktisk bliver bygget for meget nyt, som ikke godt nok tilgodeser adgangsforholdene, det være sig op og ned med elevator og så fremdeles, i forhold til vores handicappede herhjemme.
I den forbindelse vil jeg da godt høre, hvad ministeren helt konkret har tænkt sig at gøre for, at vi kan få standset tilgangen af nyt byggeri, som ikke godt nok tager hensyn til vores handicappede.
Jytte Andersen (S), 1998-06-03:
Jeg vil godt sige, at det ikke alene er nyvalgte folketingsmedlemmer, der falder over mangt og meget; det gør nyudpegede ministre også.
Og en af de ting, også jeg er faldet over, er et udvalg, der har så mange år på bagen, og som i virkeligheden spiller så lille en rolle Jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at det kan være forunderligt, og på den baggrund kan det måske også glæde spørgeren, når jeg kan sige, at på tirsdag formentlig vil Boligudvalget skrive betænkning til et forslag stillet af Enhedslisten, som lægger op til, at vi afskaffer det pågældende udvalg.
Det vil jo så også være et bidrag til det almindelige ønske om regelforenkling i boliglovgivningen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Gyda Kongsted (V), 1998-06-03:
Jeg vil godt stille et spørgsmål til bolig- og byministeren, og det er angående Tilskudsdeklarationsudvalget, som jeg er faldet over som ny her i Folketinget.
Det undrer mig, at man opretholder et udvalg, der er så lidt aktivt.
De sidste 8 år er det sådanne petitesser som kopimaskiner, dørlåse, inventar osv., man har brugt penge til, og man har en formue på 18 mio. kr. Så jeg kunne tænke mig at høre ministeren: Hvilke bevæggrunde ligger der til grund for, at man ønsker at opretholde et sådant udvalg?
Elisabeth Arnold (RV), 1998-06-03:
Jeg forstår sådan set godt hr. Holger K. Nielsens mismod over det sidste par måneders afsløringer og over tingenes tilstand, og jeg lagde også mærke til, at hr. Holger K. Nielsen sagde, at det fungerer ikke i øjeblikket, det fungerer ikke ordentligt.
Så jeg forstår godt mismodet.
Men jeg forstår ikke pessimismen, for det udvalg er jo nedsat med det formål at lave lovgivningsregler for, hvordan PET skal fungere, det grundlag, hvorpå kontrollen skal foregå. Hr. Holger K. Nielsen spurgte senere i sit indlæg, om det går rigtigt til, og om det sker inden for lovens rammer, og det er jo præcis det, der mangler.
Der mangler lovmæssige rammer for, hvordan PET skal fungere.
Jeg tror, det har været en overraskelse for mange af os, at der end ikke fandtes basal lovgivning om, hvordan efterretningstjenesterne skal fungere.
Det er jo de rammer, som et parlamentarisk kontroludvalg skal kontrollere - altså kontrollere, om de bliver overskredet eller ej - så derfor synes jeg, hr. Holger K. Nielsen skulle være optimistisk med hensyn til den lov, som han selv skal have medindflydelse på, og som skal vedtages her i dette Folketing.
Det er det, vi er her for.
Jytte Andersen (S), 1998-06-03:
Også her er jeg helt enig med spørgeren og baggrunden for spørgsmålet.
Jeg synes, det er pinligt, jeg synes, det er kedeligt, jeg synes, det er trist, at så meget byggeri er indrettet på en sådan måde, at handicappede udelukkes fra at komme ind i bygninger og dermed også udelukkes i forhold til kulturtilbud, uddannelsestilbud, boligtilbud, og hvad det end måtte være.
Derfor har vi i ministeriet en plan, der går ud på dels en redegørelse til Folketinget her i næste folketingssamling, dels er vi i fuld gang med at udarbejde EU-standarder, som skal præcisere: Hvad er det kommunerne, hvad er det bygherrerne er forpligtet til at leve op til?
Vi har en plan om et samarbejde med kommuner, der gerne vil være foregangskommuner, om øget information og vejledning til kommunerne.
Og så har vi faktisk også et ønske om at bede Statsadvokaten om at kigge på, om ikke der kan være behov for større bøder, når man som bygherre overtræder de regler, der er i bygningsreglementet.
I dag er det sådan, at bøders størrelse kan være et sted
imellem 1.000 kr. og 3.000 kr., og det er jo relativt beskedent i forhold til en kommune, der som bygherre overtræder bygningsreglementet. Så der er en bred vifte af tiltag om information, om præciseringer, om vejledning og om binden kommunerne op på et stærkere ansvar i forhold til forpligtelsen over for handicappede, som selvfølgelig skal stilles lige i forhold til andre mennesker, der ikke har et handicap.
Tom Behnke (FP), 1998-06-03:
Lige så klart det er, at vi skal have efterretningstjenester,
lige så klart er det også, at der skal være en kontrol med, hvad disse efterretningstjenester går og laver.
Men det er også lige så klart, at hele formålet og målet med at have en efterretningstjeneste kan blive ødelagt eller fjernet, hvis det er sådan, at den indsigt og den kontrol med efterretningstjenesterne bliver for grundig, for omfangsrig eller for offentlig.
Derfor er det hele en balancegang, og som jeg læser SF's forslag her om ubegrænset indsigt i osv., er man faktisk gået
så langt, at SF lige så godt kunne have foreslået, at vi nedlagde efterretningstjenesterne.
Et langt stykke hen ad vejen ville efterretningstjenesterne jo ikke kunne foretage sig noget som helst andet end det, som alligevel vil blive kendt i en videre kreds.
Dermed er formålet med efterretningstjenesterne udvandet, og derfor kunne SF såmænd lige så godt have foreslået, at disse tjenester blev nedlagt.
I Fremskridtspartiet har vi den opfattelse, at tjenesterne ikke skal nedlægges.
Dermed være ikke sagt, at de ikke kan lave fejl.
Selvfølgelig kan de det, og i det omfang der sker fejl, må man selvfølgelig sanktionere dem på behørig vis.
Som forslaget er lagt op her, mener jeg ligesom andre ordførere, at der kan være enkeltelementer, som kunne bruges - om ikke andet til inspiration til det videre arbejde.
Ministeren har jo fortalt her fra Folketingets talerstol, at der allerede er nedsat et udvalg, som skal se på sagen og arbejde videre med de her ting, og vi glæder os meget til at se, hvad resultatet bliver.
Vi håber ikke, ministeren har skelet alt for meget til SF's forslag, men lad os nu se, hvad regeringen kommer med.
Forslagsstillerne skriver f.eks., at der skal være et udvalg, som har adgang til på eget initiativ at foretage et løbende eftersyn af tjenesternes virksomhed og ret til ubegrænset indsigt i - og adgang til - arkiver, registre, lokaler, installationer og anlæg af enhver art, som tilhører eller benyttes af tjenesterne eller en af tjenesterne benyttet entreprenør.
Det er så omfattende, at man lige så godt kunne sige, at dette udvalg skal have den totale indsigt i alt, hvad der foregår.
Sagen er jo bare, at virkeligheden viser, at det går ikke, og vi ved, at det ikke er hensigtsmæssigt.
Hvis man har en efterretningstjeneste, skal den efterretningstjeneste have lov til at arbejde hemmeligt.
Der skal være behørig kontrol med, at spillereglerne bliver overholdt - ingen tvivl om det.
Så kunne det lige så godt være det ganske almindelige politi, som foretog de undersøgelser.
Dermed er det min opfattelse og Fremskridtspartiets opfattelse, at SF's forslag i virkeligheden lægger op til, at man helt nedlægger de to efterretningstjenester, og det er vi ganske uenige i.
Peter Skaarup (DF), 1998-06-03:
I Dansk Folkeparti har vi stor tillid til politiets arbejde.
Vi har også tillid til Politiets Efterretningstjeneste, og derfor synes vi, det er noget problematisk, at Folketinget her skal behandle et forslag, som i den grad sår mistillid til politiets arbejde og efterretningstjenesternes arbejde.
Det er klart, at der er begået nogle fejl, både inden for Politiets Efterretningstjeneste og også hos regeringen i den information, man har forsøgt at give Folketinget om de her ting, nogle vildledningsmanøvrer, som man åbenbart forsøgte over for pressen, og andre ting.
Det er selvfølgelig klart under al kritik, at det er foregået, og derfor kan vi da også godt forstå i Dansk Folkeparti, at SF føler sig foranlediget til at komme med et sådant forslag. Men det er klart, at skal det have nogen mening at overvåge samfundsomstyrtende aktiviteter eller andre ting, som er decideret kriminelle, inden for det danske samfund, er vi nødt til at have en efterretningstjeneste, og så skal der ikke være en offentlighed omkring de ting, de er nødt til at foregå i hemmelighed.
Det er der ingen tvivl om for os.
Og derfor kan vi ikke støtte det forslag, som SF er kommet med.
Vi kan godt forstå SF, men vi kan ikke støtte selve forslaget.
Det rejser selvfølgelig også en debat generelt om Politiets Efterretningstjeneste, når SF fremkommer med et sådant forslag.
Det rejser en debat, om der måske er behov for nogle omprioriteringer inden for Politiets Efterretningstjeneste.
Her tænker jeg bl.a. på de autonome grupper, som i forbindelse med et overfald på en politiker herindefra foretog sig noget, som vakte stor fordømmelse her i samfundet.
Jeg tænker også på nynazister, som i forskellige forbindelser har truet forskellige personer her i landet.
Det er klart ikke noget, der kan accepteres, og her bør Politiets Efterretningstjeneste være meget aktiv i afsløringen af sådanne ting.
Det er også klart, at vi i Dansk Folkeparti ikke kan acceptere, når formanden for UNGSAM, Ali Celik, udtaler, at det er meget vigtigt at bruge vold i det politiske arbejde, og at han forstår fuldt ud, at man bruger vold i det politiske arbejde.
Ved sådan nogle ting er det klart, at vi skal have en efterretningstjeneste, der kan undersøge, om det er tendensen inden for sådanne grupper, og om man udfører vold i sit politiske arbejde.
Gør man det, er det klart, at der skal skrides hårdt ind over for det.
Så måske er der behov for omprioriteringer.
Er der tale om samfundsomstyrtende aktiviteter inden for de grupper, så skal det overvåges i hemmelighed, og derfor kan Dansk Folkeparti ikke støtte SF's forslag.
I øvrigt glæder det os, at hr. Helge Adam Møller nu ikke støtter det forslag, sådan som det ellers har været fremme i pressen, hvor både Det Radikale Venstre og Det Konservative Folkeparti ønskede at støtte det pågældende forslag fra SF.
Måske har udformningen trods alt været for afskrækkende.
I Dansk Folkeparti kan vi ikke støtte forslaget, som det fremkommer her i dag.
Vi kan se behovet for omprioriteringer.
Vi kan også godt forstå, hvorfor SF føler sig foranlediget til at fremsætte det, men vi kan bare ikke støtte det.
Helge Adam Møller (KF), 1998-06-03:
Så vidt jeg kan skønne med den viden, jeg har i dag, og baseret på den viden, jeg havde dengang: Det var rimeligt, ja.
Holger K. Nielsen (SF), 1998-06-03:
Vi mangler stadig væk at få svar på, om det, hr. Helge Adam Møller her siger, så betyder, at han finder, at registreringen af medlemmer af SAP var rimelig eller ej?
Er det inden for definitionen af, hvad man bør registrere, og som hr. Helge Adam Møller mener er rimeligt for et efterretningsvæsen?
Helge Adam Møller (KF), 1998-06-03:
Til hr. Søren Søndergaards sidste spørgsmål om, hvordan jeg behandler fortrolige papirer, så behandler jeg dem, som sådanne papirer skal behandles og efter de gældende forskrifter.
Til det første spørgsmål, hr. Søren Søndergaard startede med, kan jeg sige klart: Nej, sådan mener jeg ikke, at alle skulle behandles.
Til hr. Holger K. Nielsen: Jeg finder ikke, at det i dagens Danmark er rimeligt at registrere alene på grund af folks politiske overbevisning eller alene på baggrund af folks medlemskab af et lovligt politisk parti, men der kan jo være andre grunde til, at folk bliver registreret.
Det har der også været i fortiden.
Og her mener jeg fortsat, at der skal være mulighed for at registrere.
Det er altså ikke nok, at man bare kan sige: Jeg er medlem af et lovligt politisk parti.
Søren Søndergaard (EL), 1998-06-03:
Jeg vil fortsætte den interessante tankerække med Blekingegadebandemedlemmet, der var medlem af Det Konservative Folkeparti.
Det spørgsmål, som hr. Helge Adam Møller skal svare på, er, om hr. Helge Adam Møller synes, at det var relevant i den forbindelse, at hele Det Konservative Folkeparti blev overvåget, fordi der var et medlem, der var medlem af Blekingegadebanden, dvs. at alle de lovlige medlemmer i Det Konservative Folkeparti fik deres færden registreret ned til mindste detalje.
Det er jo det interessante spørgsmål.
Jeg har jo været medlem af en organisation, hvor man i årtier har snaget i alt, registreret samtlige medlemmer.
Man har aldrig fundet noget, der var ulovligt, man har aldrig rejst én eneste anklage, man kan ikke fremkomme med ét eneste stykke papir på, at vi har begået noget ulovligt, man har altså bare overvåget os.
Synes hr. Helge Adam Møller om det?
Jeg håber virkelig ikke, at hr. Helge Adam Møller behandler de fortrolige papirer, han får i Kontroludvalget, efter almindelige offentlighedsprincipper.
Det håber jeg ikke, og jeg vil da godt have, at hr. Helge Adam Møller bekræfter, at det gør han ikke.
Holger K. Nielsen (SF), 1998-06-03:
Hr. Helge Adam Møller nævner som eksempel, at hvis en fra Blekingegadebanden havde været medlem af Det Konservative Folkeparti eller SF - en interessant tankegang unægtelig - så skal det ikke være det, som gør, at man ikke overvåger vedkommende.
Men det bliver vendt fuldstændig på hovedet, for det er jo ikke det, det her drejer sig om.
Det drejer sig om, hvorvidt man kan efterforske og registrere på baggrund af, at man kun er medlem af et politisk parti.
Det er det, der er problemet her: at man registrerer mennesker alene, fordi de er medlem af et politisk parti - f.eks. SAP - det er jo det, der er hele problemet i det her.
Og det er det, at det kunne være interessant at få hr. Helge Adam Møllers kommentar til, om det er en rimelig måde for PET at arbejde på.
Helge Adam Møller (KF), 1998-06-03:
Et demokratisk samfund må have viljen og evnen til at sikre sig mod personer eller grupper af personer, som ønsker at nedbryde samfundet med ulovlige eller voldelige midler, og derfor har vi bl.a. Politiets Efterretningstjeneste.
En sådan tjenestes opgaver, efterforskning og arbejdsmetoder må af naturlige årsager i stort omfang være unddraget almindelige offentlighedsprincipper.
Alene derfor kan den konservative folketingsgruppe ikke støtte SF's beslutningsforslag.
Lad mig nævne fem overordnede synspunkter vedrørende efterretningstjenesten.
Vi ønsker ikke, at Politiets Efterretningstjenestes beføjelser indskrænkes.
For det andet så finder vi, at ansvaret for denne tjeneste fuldt og helt skal ligge hos én person og kun én person, nemlig justitsministeren.
Vi finder fortsat, at denne tjeneste skal være undtaget for registerloven. For det fjerde finder vi, at PET efter konservativ opfattelse i samme omfang som hidtil skal kunne bruge agenter til at infiltrere organisationer eller bevægelser, som måtte true det demokratiske samfund.
Og for det femte ønsker vi, at PET skal have ret og pligt til at overvåge og registrere personer, som mistænkes for at ville nedbryde samfundet med ulovlige midler, vold eller terror, og det skal også ske, selv om disse mennesker er medlem af en lovlig politisk organisation eller parti. Sagt sådan for forståelsens skyld: Hvis et af medlemmerne af Blekingegadebanden i sin tid tilfældigvis havde været medlem af Det Konservative Folkeparti eller af Socialistisk Folkeparti for at nævne et andet folkeparti, så kan det vel ikke være rigtigt, at det ikke skulle være muligt at overvåge dem, bare fordi de var medlemmer af disse to lovlige partier?
Vi ønsker ikke - for nu konkret at tage forslaget her - at et større eller mindre antal folketingsmedlemmer på alle tidspunkter af døgnet kan kontrollere og efterse arkiver og registre og installationer af anlæg og samtidig foretage afhøringer af alle tidligere og nuværende ansatte i Politiets Efterretningstjeneste.
Det er jo ikke lige, hvad det her beslutningsforslag lægger op til. Vi er ikke afvisende over for at ændre kontrollen på enkelte punkter vedrørende tjenesterne.
Det skal dog først og fremmest være i form af en efterkontrol
, når den enkelte aktion eller handling er afsluttet.
Der kunne f.eks. tænkes en model, hvor Kontroludvalget en gang om året får en gennemgang af afsluttede sager, som har været af mere principiel karakter.
Men det skal understreges, at vi mener, det skal være en efterkontrol, således at det fortsat alene er justitsministeren, der har det fulde politiske ansvar for virksomheden i efterretningstjenesterne.