runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dorte Bennedsen (S), 1999-11-25:
Hr. Helge Adam Møllers svar til mig var vist lidt sådan det gamle trick, som vi vel alle sammen forfalder til at bruge en gang imellem, nemlig at svare på noget andet end det, der blev spurgt om.
Jeg har i hvert tilfælde aldrig hørt det.
Vi havde et eksempel for nogle år tilbage fra visse dele af Østeuropa, hvor vi klart kunne se, at der kom folk op, der søgte asyl, og der blev begået meget kriminalitet.
Vi lavede en ekstraordinær, hurtig »åbenbart grundløs-procedure«, så de kom ud i løbet af, jeg kan ikke huske det, 4 dage eller sådan noget.
Og det var effektfuldt, fordi asylansøgere fra det pågældende område blev stoppet i løbet af en måned eller to.
Men ligesom at antyde, at der er nogle partier, der mener, at folk skal komme herop med den hensigt at begå kriminalitet og så kunne få opholdstilladelse, det er ikke fair.
Helge Adam Møller (KF), 1999-11-25:
Jeg har da i dette Folketing - det er svar til fru Dorte Bennedsen - oplevet adskillige partier og mange partier, der gennem en meget lang årrække synes, at mennesker, der var kommet og havde opnået opholdstilladelse i Danmark, skulle have lov til at blive her, uanset at de begik grov og vedvarende kriminalitet, eller systematisk begik mindre kriminalitet år efter år efter år; så skulle de alligevel have lov til at blive her, også selv om de ikke var flygtninge.
Det har jeg da oplevet masser af partier give udtryk for.
Vi har da fremsat, som jeg nævnte før, forslag om at stramme udvisningsreglerne i 10 år, tror jeg, i hvert tilfælde i alle de år, jeg kan huske, i 1990'erne.
Og først for halvandet år siden, sidste sommer, lykkedes det endelig at få strammet.
Og det var da, fordi der var en række partier, der syntes, at disse mennesker, selv om de begik grov og vedvarende kriminalitet, fortsat skulle være her. Så til hr. Christian H. Hansen.
Nej, jeg tror ikke, hr. Christian H. Hansen har hørt helt efter, hvad jeg sagde.
Under det spørgsmål, jeg var oppe at debattere for en times tid siden angående retskravet på familiesammenføring, sagde jeg udtrykkeligt igen, at vi ønsker dette retskrav afskaffet for indvandrere.
For indvandrere.
Ikke for flygtninge.
efter min og konservativ opfattelse på at komme til Danmark.
Sådan er det.
Dorte Bennedsen (S), 1999-11-25:
Hr. Helge Adam Møller gav udtryk for, at det var Det Konservative Folkepartis holdning, at det var mennesker - jeg tror, jeg citerer nogenlunde ordret - der kommer hertil i den hensigt at begå kriminalitet, der ikke skal have opholdstilladelse.
Jeg vil godt spørge hr. Helge Adam Møller, om han nogen sinde har hørt noget parti mene, at mennesker, der kommer hertil i den hensigt at begå kriminalitet, skal have opholdstilladelse.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1999-11-25:
Ja, det er rigtigt.
Det var et af Venstres hedeste ønsker, at Ombudsmanden ikke skulle belastes med enkeltsager inden for flygtningeadministrationen, og det lykkedes os i forbindelse med aftalen om en ny ombudsmandslov at få gennemført, at Ombudsmanden alene tager sager op af egen drift.
I øvrigt er jeg nødt til at sige
, at Ombudsmanden jo ikke kan træffe afgørelser i sagerne.
Og grunden til, at vi fik en aftale, var bl.a., at det viste sig, at det var utrolig sjældent, at Ombudsmanden overhovedet havde noget at kritisere.
Knud Erik Hansen (SF), 1999-11-25:
Jeg vil gerne korrekses, hvis det, jeg sagde, blev opfattet sådan.
Det her var ikke et angreb på det administrative system og på administratorerne.
Det var et angreb på, at de mekanismer, vi har bygget op til at sikre, at der sker en retfærdig beslutning, altså ikke er tilstrækkelige.
Der, hvor der tages nogle beslutninger, som der kan rejses tvivl om, har vi faktisk fjernet muligheden for, at dem, der lider skade, kan rette henvendelse til en anden instans.
Tidligere kunne man rette henvendelse til en instans - Ombudsmanden - for at se, om beslutningen var korrekt.
Den har man fjernet.
Så det er så sandelig ikke administratorerne.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1999-11-25:
Jeg er lidt i tvivl om, om SF's bemærkninger var et angreb på vores danske system.
Var de det?
For så må jeg sige, at den kritik kan jeg ikke dele, for så havde jeg selvfølgelig stillet ændringsforslag om et nyt system for længst.
Det må komme an på en dokumentation. Og jeg vil godt sige, at jeg efterhånden er ved at være træt af, at lovgivere, fordi de er utilfredse med lovgivningen, hele tiden skal skyde skylden på det administrative system.
Det synes jeg ikke er særlig reelt.
Så vil jeg sige til hr. Henrik Svane, at hvis hr. Henrik Svane vil gå med på en aftale om, at vi opretter flygtningelejre i nærområderne, så vil vi godt se på ulandsbistanden igen.
Henrik Svane (RV), 1999-11-25:
Det, der bringer mig op, er, at jeg ikke fik svar på mit sidste spørgsmål til fru Birthe Rønn Hornbech, og jeg vil da gerne give hende en chance for at svare mig.
Jeg synes, det virker hyklerisk, når Venstre på årets finanslov foreslår kraftige besparelser på ulandsbistand, at man samtidig med det igen nævner muligheden for, at EU kan tage et større ansvar og en større medfinansiering af flygtninge i nærområder, bare de nærområder er langt nok væk fra os.
At man vil spare på dette område synes jeg er inhumant.
Og derfor vil jeg bede fru Birthe Rønn Hornbech svare på det, jeg spurgte om før.
Knud Erik Hansen (SF), 1999-11-25:
Jeg går ud fra, at fru Birthe Rønn Hornbech kender til, hvorledes systemer kan lukke sig om sig selv og beskytte sig selv altså.
Det, vi står overfor her, er faktisk, at de organer, der tager beslutninger og har været ansvarlige for de her beslutninger, hvor der ikke er muligheder for at gå videre, lukker sig om sig selv.
Hvis vi går tilbage til Flygtningenævnets tidligere kendelse, så har de faktisk i en tilsvarende sag sagt: Der er faktisk fare ved at vende tilbage, og den straf, man kan få, er ude af trit med dansk retstradition.
Men der er ingen mulighed for, at flygtninge eller deres advokat kan gå hen og sige: Rejs sagen igen.
Systemet er lukket.
Tilsvarende viste det sig jo også, da vi havde problemet
Og det synes jeg, det ser ud til, der har været her altså.
Søren Søndergaard (EL), 1999-11-25:
Jeg har fuld forståelse for, at Venstres ordfører ikke har kendskab til konkrete flygtningesager om, hvad der er sket med folk, når de bliver returneret til Iran, selvfølgelig.
Det skal Venstres ordfører selvfølgelig heller ikke have, men det er jo heller ikke vores ærinde at få Venstres ordfører til at have en holdning til det.
Det, der er vores ærinde, er at få Venstres ordfører til at have en holdning til, når der tilsyneladende sker en forfølgelse af folk, der bliver sendt tilbage, så at have et udvalg, en instans, der kan gå ind og undersøge det, sådan at vi kan få afklaret, hvad der sker.
Viser det sig, at det er plat og svindel, og de bare er gået under jorden, ingen problem.
Hvis der er tale om, at de forfølges, jamen så er der jo et problem med vores lovgivning, for så betyder det, at vi sender folk, der kæmper mod det islamiske diktatur, tilbage til de islamiske fængsler, og så må det vel være i fru Birthe Rønn Hornbechs interesse både med den retspolitiske bevidsthed, hun har, og som politiker at få gjort noget for at få ændret
lovgivningen.
Så mangler vi ikke det instrument?
Det vil jeg godt høre.
Først til hr. Søren Søndergaard om det, at man bliver sat i fængsel, når man kommer hjem.
Hvis man er flygtet fra en strafforfølgning, så må det jo være sådan. Men jeg må altså sige, at den måde, vi har indrettet os på i Danmark, den måde flygtningebegrebet er defineret på, de myndigheder, der er sat til at undersøge tingene, må vi have tillid til, indtil hr. Søren Søndergaard har bevist det modsatte, at man sender nogle tilbage til forfølgelse.
Det gør man ikke.
Til fru Dorte Bennedsen vil jeg sige, at vi har jo aldrig lagt skjul på, at vi opfatter Balkan som nærområde.
Det var faktisk VK-regeringen, der tog initiativ til den i sin tid, og vi begrundede det nøjagtig med, at det var nærområde. Det er muligt, at jeg glemte at sige det igen om Kosovo, fordi det var så selvfølgeligt for os, at Balkan og det gamle Jugoslavien er nærområde, og det er netop derfor, at vi har sagt ja til de grupper.
Dorte Bennedsen (S), 1999-11-25:
Det er et synspunkt, man kan have.
Det er et synspunkt, jeg ikke deler.
Men jeg forstod på en bemærkning tidligere på dagen fra fru Birthe Rønn Hornbech, at Venstre havde stemt for Kosovoloven.
Hvorfor har Venstre det?
Hvorfor mente Venstre ikke, at disse flygtninge skulle blive i Albanien og Makedonien?
Der er jo ikke nogen sammenhæng i det, fru Birthe Rønn Hornbech her siger.
Vi andre stemte for Kosovoloven, for vi så, at Albanien og Makedonien og de andre områder dernede var ved at bryde sammen over de dér hundredetusindevis af flygtninge, som de i øvrigt - utrolig gæstfrit - tog imod.
Men fru Birthe Rønn Hornbech burde med de holdninger, hun har her, have stemt imod Kosovoloven.
Henrik Svane (RV), 1999-11-25:
Det, der bringer mig herop, er fru Rønn Hornbechs bemærkning om, at mit spørgsmål var formuleret på en sådan måde, så det kunne tolkes som udpræget mistillid til de lande i nærheden
af krigsområder, hvor der er en stor opsamling af flygtninge
Det er fuldstændig forkert, og jeg vil gerne have mig frabedt, at det skal påstås, at jeg mener sådan noget.
Det er overhovedet ikke det, jeg mener.
Men jeg vil gerne se det forslag fra Venstre og vil gerne have et svar på det spørgsmål: Hvordan vil man bevare ro og orden i de flygtningelejre, der ifølge Venstres forslag jo af den grund vil blive meget større, end de er?
I mit eget arbejde i Dansk Flygtningehjælp har jeg stort kendskab til, hvordan forholdene er i sådan nogle flygtningelejre, og de er meget, meget vanskelige, især kort efter at en konflikt har skabt store flygtningestrømme.
Jeg synes, det er en utrolig inhuman måde, Venstre har reageret på ved at fremsætte sådan et forslag.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1999-11-25:
Jamen jeg må sige til hr. Arne Melchior, at jeg ikke har mere at tilføje.
Jeg synes, man hele tiden hører
Dansk Flygtningehjælp sige, at der er flygtningelejre og Røde Kors, så det kan jeg ikke forstå.
Og jeg mener stadig væk, at den idé bør afprøves, og hvis man betinger det af ulandshjælp, så vil jeg i hvert fald se den afprøvet.
Jeg vil ikke affinde mig med, at man ikke kan afprøve den.
Hvis det så ikke kan lade sig gøre, så må jeg jo give mig, men jeg mener stadig væk, at det er den rigtige måde at føre udlændingepolitik på, Ja, hr. Søren Søndergaard har jo evig ret, når han beskriver islamisk ret på den måde, som han gør.
Jeg kender ikke de konkrete sager, og jeg ved ikke, hvordan man dokumenterer, at mennesker ikke er der i de store lande, fordi pressen og nogle enkeltpersoner ikke kan finde dem.
Søren Søndergaard (EL), 1999-11-25:
Ja, nu var der jo faktisk mange, der flygtede i 1930'erne og i 1940'erne, som endte langt væk fra nærområdet.
Han er oven i købet blevet derovre.
Men det, jeg godt kunne tænke mig at høre fru Birthe Rønn Hornbechs holdning til, er det spørgsmål, der omhandler, at vi får nedsat et undersøgelsesudvalg, der kan undersøge, hvad der er sket med dem, der er blevet sendt tilbage, og som måske er blevet udsat for forbrydelser, men i hvert fald er forsvundet.
Straffen vil i værste fald kunne være dødsstraf. Og det er jo så interessant, at en af dem, som det omfatter, der er blevet sendt tilbage af Danmark, fordi man nægtede at give asyl, er forsvundet.
Og der er ingen, der kan sige, hvad der er sket med vedkommende.
Den kamp mod de vantro, som fru Birthe Rønn Hornbech annoncerede tidligere, går den så langt, at man vil undersøge, hvad der sker med stakkels iranere, der bliver udvist fra Danmark og forsvinder i Iran?
Arne Melchior (CD), 1999-11-25:
Ja, det er da rigtigt, at min familie og jeg og mine trosfæller flygtede til et land i nærområdet, fordi vi var så heldige, at der var et naboland, som var neutralt, og som ville modtage os.
Det er jo ikke tilfældet alle steder.
Men det var for øvrigt ikke det, jeg diskuterede med fru Rønn Hornbech, altså hvor vi flygtede hen.
Jeg konstaterede, at det kostede en årsløn for en familie at komme over Sundet.
Og derfor protesterede jeg imod fru Rønn Hornbechs - det var i min bedste mening - i mildeste fald overflødige bemærkninger om, at man ikke skal kunne betale sig til det.
Det har danskere hjulpet danske medborgere til at kunne gøre mod betaling.
Så kan vi da ikke have den dobbeltstandard og sige, at mennesker fra andre folkeslag, nationer eller verdensdele ikke skal kunne gøre noget tilsvarende.
Tom Behnke (FRI), 1999-11-25:
Det er en kort bemærkning til indenrigsministeren i forhold til forskelsbehandlingen, men også ud fra, at statsministeren nu gentog det.
Statsministeren sagde igen, at der skal gøres en særlig indsats for at få de ledige fremmede i arbejde.
Det må vel være sådan, at hvis der skal være lighed for loven, skal der gøres en særlig indsats for at få alle ledige i arbejde og ikke en særlig indsats for at få ledige fremmede i arbejde.
Men statsministeren gentager det igen.
Indenrigsministeren sagde, at det kan være nødvendigt med forskelsbehandling, og det er jeg sådan set enig i.
Der er forskellige mennesker i forskellige situationer, særlige situationer, og der kan selvfølgelig være behov for, at de får forskellig behandling.
Men hvad er forskellen på en hjemløs dansker og en udlænding, der kommer til Danmark og skal have et sted at bo?
Hvad er forskellen?
Er det, fordi flygtningelobbyen hyler op om racisme, hvis ikke udlændingene med det samme får en bolig, hvorimod når det er hjemløse danskere, vi taler om, så er det bare et led i den almindelige prioritering af økonomien ude i kommunerne?
Er det sådan, det hænger sammen?
Pia Kjærsgaard (DF), 1999-11-25:
Det Konservative Folkeparti ønsker alene at fjerne retskravet på de facto-flygtninge.
Det er fuldstændig i modstrid med, hvad man skriver i aviserne, hvad man siger på landsrådet, hvad man siger under åbningsdebatten, at man nu ikke kan stemme for Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse.
Det er en gang selvmodsigende vrøvl, og jeg må sige til hr. Helge Adam Møller, at jeg synes, det er asocialt, urimeligt og nedværdigende, at man ikke kan tage sig sammen.
Men der kommer en dag, hvor det er helt sikkert, at De Konservative og Venstre er nødt til at tage det her til efterretning og naturligvis få gennemført de her ting efter et folketingsvalg.
Det vil Dansk Folkeparti garantere for.
Må jeg så sige, at vi selvfølgelig stemmer for forslaget fra V og K, hvis det kommer til afstemning, men vi anbefaler meget, at vores eget forslag bliver vedtaget.
Tænk engang, vi har fremsat et forslag til vedtagelse under en forespørgselsdebat!
Jamen det er da helt usædvanligt!
Altså igen: Hvad har vi de her debatter til?
Og at det er lovstof, vi fremsætter forslag til vedtagelser om, jamen det burde altså være logik.
Og må jeg sige med hensyn til konventioner: Det har intet, intet, intet at gøre med konventioner om at fjerne retskravet på familiesammenføring.
Det har intet at gøre med konventioner om de facto-flygtninges retskrav på at opholde sig i Danmark.
Jeg må sige, at jeg er skuffet, og dog alligevel, det kan man jo næsten ikke blive mere.
Men hvorfor forsøger man dog ikke at cementere enighed?
Altså det burde da også være meningen med en debat, at de ting, man har været ude og sige i den mellemliggende periode,
lever man så op til under sådan en behandling i Folketinget.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1999-11-25:
Jamen jeg tilsigter ikke at indlede en ny debatrunde, men det er jo naturligt at kommentere det forslag til vedtagelse, der er fremsat af Dansk Folkeparti.
Jeg havde egentlig troet, at vi kunne have fået en overordnet debat uden vedtagelser, men det kunne åbenbart ikke lade sig gøre, og hr. Helge Adam Møller vil så redegøre for Venstres og De Konservatives korte forslag til vedtagelse.
Om forslaget til vedtagelse fra Dansk Folkeparti kan vi sige, at det vil vi stemme imod.
Det vil vi først og fremmest gøre, fordi det jo er noget, der er lovstof.
Man skal ikke lovgive i en vedtagelse.
Dertil må man så i øvrigt sige, at det er for firkantet formuleret.
Et lovforslag ville, hvis vi skulle behandle disse punkter, blive langt mere nuanceret.
Hvad jeg f.eks. jo ikke har haft tid til at sige i dag i en 5-minutters ordførertale, er, at det er klart, at når vi taler om stramning af familiesammenføringsreglerne, så er det selvfølgelig med respekt for internationale konventioner.
Vi har altid sagt, når vi har fremsat vores eget forslag: Den, der flygter uden sin familie, kan selvfølgelig få familiesammenført sin familie i Danmark.
Det, vi alene har sagt, er, at en tyrk fra Tyrkiet, for nu at nævne en nation, kan blive familiesammenført med en tyrk fra Tyrkiet i sit eget land, når der er tale om indvandrere.
Forslaget til vedtagelse er alt for firkantet, og i modsætning til Dansk Folkeparti ønsker vi at respektere alle konventioner.
Så alene af den grund kan vi altså ikke stemme for det her.
Og når vi fremsætter vores forslag til vedtagelse, så er det altså alene for i dag at tilkendegive, som hr. Helge Adam Møller vil forklare om et øjeblik, at vi føler os snydt af regeringen i denne sag.
Arne Melchior (CD), 1999-11-25:
Svaret på det klare spørgsmål er selvfølgelig et klart ja, men man skal huske gradbøjningen, som jeg gjorde meget ud af i mit forrige indlæg. Og så vil jeg sige til fru Pia Kjærsgaard, at hun har misforstået forretningsordenen.
Hun sagde selv, at hun skulle kende den dårligt, men det gør hun så.
Selvfølgelig kan man tage ordet i korte bemærkninger efter forespørgeren - ikke efter begrundelsen, men når han/hun har holdt sin ordførertale.
Det var der så ingen, der gjorde. Så vil jeg også sige, at når hr. Peter Duetoft talte om en fordragelig debat, så mente han selvfølgelig en debat, der samler og ikke spreder og splitter.
Og så skal jeg endelig sige, at fru Kjærsgaard efterlyste minsandten, at man skulle have banket løs på hendes rygstykker.
Det synes jeg nu nok vi har gjort i stor stil i dag.
Fru Pia Kjærsgaard kan se efter i referatet, så vil hun se, at inden hendes ordførertale har hun nok haft ordet 10 eller 15 gange, og jeg skal love for, at hun er blevet modsagt. Så det er en underlig selvpinerisk idé at ønske sig banket mere på sine rygstykker, end sket er.
Hvis fru Pia Kjærsgaard ikke har mærket det i dag, så må hun være ret følelsesløs.
Tom Behnke (FRI), 1999-11-25:
Jeg kan ikke undlade på nuværende tidspunkt at stille et spørgsmål til hr. Arne Melchior, fordi jeg kan forstå, at det under hele debatten har været et gennemgående tema, og hr. Arne Melchior brugte meget tid her til sidst på at komme ind på også det teologiske spørgsmål.
Derfor vil jeg tillade mig at stille et spørgsmål til hr. Arne Melchior, fordi hr. Arne Melchior fortæller meget om det her med, at man skal elske sin næste.
Pia Kjærsgaard (DF), 1999-11-25:
Jeg er aldeles ikke sur over noget som helst; jeg synes bare, det er så underligt, når man nu har prøvet på at banke løs på mine rygstykker i de sidst 5-6 uger, at man så ikke benytter lejligheden her til at gå op og fortælle, hvad det er, man er så uenig i.
For det er jo i virkeligheden rigtigt, som hr. Arne Melchior sagde, at det er nok, fordi man er uenig.
Men så gå dog op og argumentér!
Og når der ikke var nogen, der tog ordet til hr. Arne Melchior, så tror jeg nok - hvis jeg kender forretningsordenen godt nok - at det var, fordi hr. Arne Melchior var forespørger.
Men at der ikke var nogen, der gjorde det til Susanne Clemensen, er så en anden ting, men det var jo hr. Arne Melchior, der var forespørger.
Det har nok været den ene årsag.
Og den anden årsag til, at der ikke har været nogen, der har taget ordet efter CD's ordførertale, har nok netop været enigheden.
Nu så jeg, at hr. Peter Duetoft i går sagde, at vi skulle have en fordragelig debat.
Altså det ord kan man jo diskutere.
Hvis det er en sober og ordentlig debat, så er jeg enig, og så er det godt, at partiformanden ikke er til stede i dag, for så havde det jo ikke været en ordentlig og sober debat.
Men med hensyn til det fordragelige: Vi skal så sandelig da også kunne diskutere på argumenter; det er vel derfor, vi er valgt, og det er vel derfor, vi bruger denne her talerstol.
Jeg synes, der har været alt for lidt debat, må jeg så sige.
Altså Venstre og De Konservative har måttet argumentere efter deres ordførertaler, men bortset fra det synes jeg faktisk ikke, de har været særlig meget på banen.
Men jeg håber, det kommer, i hvert fald i forhold til vores forslag
til vedtagelse.
Thorkild Simonsen (S), 1999-11-25:
Jeg mener, jeg i det svar, jeg gav hr. Tom Behnke for et øjeblik siden, netop sagde, at der ikke skal være en forskelsbehandling.
Når man i et særligt lovforslag har en ordning med, hvordan man placerer folk, der kommer hertil fra andre lande, ja, så er det jo en lov, der selvfølgelig skal følges.
Og det betyder jo ikke dermed, at så skal man diskriminere hjemløse eller andre grupper i det danske samfund.
Hvis der er problemer på det område, så må de løses specielt dér.
Der skal ikke for mit vedkommende være nogen forskelsbehandling.
Men jeg kan bare ikke lide, at man hele tiden stiller et eller andet, som man vil gøre for folk, der er personligt forfulgt og kommer her til landet, op imod nogle bestemte danskere, som om det er modsætninger.
Begge ting er noget, der skal løses, både for dem, der som flygtninge og indvandrere ikke har et arbejde, og for de danskere, som ikke har.
Begge dele skal selvfølgelig løses.
Men når man nævner en særlig indsats over for de fremmede, er det jo altså, fordi arbejdsløshedsprocenten for de fremmede er 4, 5, 6 gange større end for danskerne, og så må man vel have lov at sige, at man er nødt til at gøre en særlig indsats.
Peter Duetoft (CD), 1999-11-25:
Jeg vil gerne sige tak til hr. Tom Behnke for rosen i starten
af hans indlæg.
Det var da dejligt, at han kunne lide den aktion, der foregik i sommer.
Men bare lige en enkelt bemærkning, og det er omkring dette med at indgive en ansøgning udefra eller fra Danmark.
Jeg så en oversigt forleden dag.
Jeg tror, at det er 200-300 af de asylansøgere, der er i Danmark, der overhovedet har ansøgt efter at have fået visum til Danmark.
Den situation, vi gerne vil undgå, og det, som hr. Tom Behnke så fremstiller som et CD- og radikalt krav, og det kan det såmænd også være, er den tåbelige situation, der opstår, når man er i Danmark og f.eks. skal giftes og bliver bedt om at rejse til Tokyo for at ansøge om at få lov at være her og tilbage igen, vel vidende, inden man tager af sted, at man vil få den opholdstilladelse. Men kravet var altså, at man skulle rejse den halve jord rundt for at få den.
Der er jo ingen grund til, at mennesker, der rent faktisk på forhånd kan anerkendes og ville få en opholdstilladelse, så skal rejse mange tusinde kilometer for at udfylde et eller andet stykke papir.
Jeg kan huske, hr. Tom Behnke engang kom fra et parti, der var noget med papirnusseri i.
Hvis der er noget, der er papirnusseri, så er det da at rejse den halve jord rundt for at udfylde en blanket.