runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2006-03-21:
Med formandens tilladelse vil jeg såmænd gerne tage en debat med hr. Morten Messerschmidt om alt muligt andet end det, lovforslaget drejer sig om.
Jeg prøvede i al stilfærdighed at sige, at det, der er behov for, hvis der skal skabes en ordentlig integration, er, at samfundet sørger for at sikre uddannelse til de mange unge første-, andenog tredjegenerationsindvandrere og skabe arbejdspladser til dem, og i den forbindelse påpegede jeg, at det offentlige ligger langt, langt efter en lang række af de bedste private virksomheder.
SF har faktisk adskillige gange foreslået, at der bliver etableret et offentligt arbejdsmarked, hvor personalesammensætningen svarer til befolkningssammensætningen, for det ville være et fantastisk godt signal om, at vi vil gøre noget for at skabe arbejdspladser.
Men det har altså intet at gøre med Dansk Folkepartis fuldstændig vanvittige og skingre tone om, hvad der foregår i den muslimske verden.
Jeg vil i øvrigt i al stilfærdighed gøre opmærksom på, at SF har været modstander af at sende danske tropper til Irak, hvor de nu har været med til at skabe et ragnarok, som har fremmet borgerkrig og et muslimsk styre.
Det har Dansk Folkeparti til gengæld støttet.
Vi har foreslået, at tropperne skal trækkes ud af Afghanistan, fordi vi ikke kan se værdien af deres tilstedeværelse, og det støtter Dansk Folkeparti, så der er altså en forskel mellem retorik og handling.
Det glemmer Dansk Folkeparti, men jeg håber, at Venstre og De Konservative lytter ganske godt efter, hvad Dansk Folkeparti har gang i, og i hvilken retning de tvinger Danmark på den internationale scene.
Christian H. Hansen (DF), 2006-03-21:
Det kan jeg da nemt svare på, og det er faktisk ikke så svært at regne ud.
Vi har nogle gældende regler i dag, og her laver vi så en udvidelse, hvor vi så siger, at vi der sætter nogle krav ind.
Det udelukker jo ikke, at man, hvis man ser, at det her faktisk kommer til at fungere rigtig godt, og det kommer til at give den her meget bedre dyrevelfærd, så på et senere tidspunkt siger, at man så indfører det gradvist generelt fremover for samtlige staldanlæg.
Her kan der så være tale om, hvis der skal opføres nogle nye staldanlæg, altså helt fra bunden af, at man så indfører de samme regler.
Det kommer man ikke ind på i lovforslaget her, men det vil være noget, det vil være rimeligt at tage op ved en senere lejlighed.
Per Clausen (EL), 2006-03-21:
Nu ved jeg jo, at hr. Christian H. Hansen og Dansk Folkeparti er meget optaget af dyrevelfærd, og det er vel også forklaringen på, at man skal have en såkaldt dyrevelfærdshandlingsplan, hvis man kommer over de der 750 dyreenheder.
Men hvad er forklaringen på, at man ikke ønsker at lave opstramninger i dyrevelfærden, hvis man er under 750 dyreenheder?
Hvad er begrundelsen for, at det, der skal til, for at Dansk Folkeparti altså ønsker, at der skal ske en opstramning her, er, at man øger produktionen, øger antallet af dyr på den enkelte bedrift, og dermed i sig selv medvirker til at skabe dårlig dyrevelfærd, før man altså stiller de her krav om en handlingsplan?
Christian H. Hansen (DF), 2006-03-21:
Lovforslaget indebærer jo en ophævelse af opsigelsesvarslerne for lejemål og regler om husdyrhold og arealkrav.
Og noget af det, der jo bl.a. har ligget til grund for de ændringer, der sker nu, har jo været den debat, der har været om udlejer- og lejerproblematikken med hensyn til landbrugsejendomme.
Det får man så ændret nu, så man ligestiller det med resten af lovgivningen, og det synes vi i Dansk Folkeparti er meget positivt.
Så indebærer lovforslaget jo også, at man udvider mulighederne for antallet af dyreenheder, som i dag ligger på de 750, op til 950.
Så vil jeg godt sige, at vi har på fornemmelsen i Dansk Folkeparti, at der var nogen, der havde ønsket, at det skulle komme langt længere, end det er kommet i forslaget her, men at vi jo på et tidligere tidspunkt har givet en klar tilbagemelding om, at vi ikke ønskede det.
Derfor er det da også tilfredsstillende at kunne konstatere, at ministeren har valgt at lytte og har indsat en grænse, som vi i Dansk Folkeparti synes er rimelig.
Så kan diskussionen, om man nu åbner for en ladeport, jo altid komme ind her.
Men det gør man jo ikke, når man samtidig fastsætter det antal af dyreenheder, som nu ligger på de 950.
Diskussionen om dyrevelfærd kan også komme ind, men der er jeg nødt til at gøre opmærksom på, at det i den forbindelse også klart er aftalt, at når vi kommer op på de 950 dyreenheder, altså går fra de 750 og videre op, så bliver der nu stillet krav om en lang række forbedringer på dyrevelfærdsområdet.
Hvis man kan huske lidt tilbage, så var der på et tidspunkt et forslag i Folketingssalen, hvori der var opridset ti punkter, hvorved man kunne forbedre dyrevelfærden på nogle områder.
Det er jo bl.a. nogle af de punkter, der nu er taget udgangspunkt i i forbindelse med udvidelsen op til de 950 dyreenheder, og det hilser Dansk Folkeparti med glæde.
Så sker der nogle ændringer i reglerne om, hvor meget jord en landmand skal eje i forhold til husdyrproduktionen, og at det fremover skal opgøres efter bedriftsniveau i stedet for som nu efter ejendomsniveau.
Det synes vi også er en god ting, og man kan også sige, at med de muligheder for at lave bedre miljøforanstaltninger, her tænker jeg på alternative muligheder for gylleseparering osv., så er det nok den rigtige vej, vi går her og nu.
Der er jo ikke tale om, at vi åbner en ladeport.
Der er tale om, at vi med det her lovforslag giver mulighed for, at erhvervet kan udvikle sig en lille smule i trit med den udvikling, der ellers sker for andre virksomheder generelt i Danmark, og det synes vi også er fornuftigt.
I Dansk Folkeparti ser vi faktisk frem til, at vi får en effektiv og en hurtig udvalgsbehandling af det her forslag, og det vil vi medvirke til.
Jens Kirk (V), 2006-03-21:
Det kan jeg svare kort på: Nej.
Men jeg kan da føre det lidt videre.
Jeg går ud fra, at ordføreren fra SF var med på Fødevareudvalgets rejse til Brasilien og er lidt klar over, hvilke udfordringer der i grunden ligger fremover, hvad det er, man skal konkurrere med, ikke bare herhjemme med alle de krav, vi har, som man gerne vil prøve på at opfylde, men også det, at forbrugerne jo fremover samtidig ønsker de bedste og billigste fødevarer.
Så vi er i et kæmpe krydspres.
Så det er ikke så enkelt, som SF’s ordfører vil gøre det til.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-03-21:
Ville ordføreren være indstillet på at adskille de to elementer, der er i forslaget, altså huslejedelen fra den øvrige udvidelse af bedriftsstørrelserne?
Det kan man vel samtidig sige er et skridt over mod industri.
Per Clausen (EL), 2006-03-21:
Ja, for ellers kunne man jo godt tro, at her var der tale om den logik, der hed, at betingelsen for, at vi fokuserer mere på dyrevelfærd, er, at landmændene får øgede indtjeningsmuligheder, og at det er sådan, det hænger sammen.
Og at det i virkeligheden også er på den måde, vi skal forstå andre elementer i det her lovforslag, der jo handler om, at i den udstrækning, der indføres ny teknologi, som reducerer miljøbelastningen, så skal det veksles til, at man kan få flere dyreenheder, altså populært sagt, at både dyrevelfærd og miljøforbedringer hele tiden skal veksles, sådan at det umiddelbart omsættes til ekstra indtægter for landbruget.
Jens Kirk (V), 2006-03-21:
Jeg forstår hr. Ole Glahn sådan, at vi fremover fortsat vil have det sådan, at hvis man skal bruge den for at opfylde sin bopælspligt, så har man 6 måneders opsigelsesvarsel over for lejeren.
Hvis det er til almindeligt ansatte, indføjer man i lejemålet, hvor længe det løber, og hvis den er udlejet til tredje side, er varslet på 1 år, og det er for at følge de almindelige regler.
Det må være det fornuftige.
Nu synes jeg, at hr. Ole Glahn lige skal skelne imellem flere ting.
Det er kun, når den er lejet ud til noget andet end til formål for jordbrugsejeren af landbruget selv, at der så er den 1-årige opsigelse.
Ellers er der jo den halvårlige.
Ole Glahn (RV), 2006-03-21:
Nu hvor hr. Jens Kirk fortæller, at landbruget har en stor fremtid for sig – og vi glæder os over, at vi har et godt landbrug – vil jeg gerne spørge, hvorfor der så ikke også er behov for i nogle af de ejendomme, der ligger i tilknytning til landbrugsejendommene, hvor man måske har haft det lejet ud i en periode, at man kan opsige lejeren med f.eks. 1 års varsel?
Hvorfor vil man forhindre, at medarbejdere kan bo tæt ved bedriften og dermed føre et godt tilsyn med det med det her forslag?
Ole Glahn (RV), 2006-03-21:
Det forstod jeg ikke.
Jeg har forstået det forslag, der ligger her, sådan, at hvis man overtager en ejendom, som er lejet ud, og man skal opfylde bopælspligten, så har man mulighed for at opsige den pågældende lejer.
Det, jeg spørger om, er: I det øjeblik der yderligere ligger en ejendom, en bolig til en landbrugsbedrift, og den er lejet ud i øjeblikket til en, der ikke har noget med bedriften at gøre, og man så har brug for, at denne bolig kommer til at være bolig for en medarbejder på bedriften, hvorfor fjernes det fra den nugældende lovgivning i landbrugsloven?
Christian H. Hansen (DF), 2006-03-21:
Det allerførste, der slog mig, var jo, at begrebet logik nok er meget forskelligt, alt afhængigt af, hvem der anvender det.
Jeg tror nogle gange, at det, som Enhedslisten synes er logik, synes vi bestemt ikke i Dansk Folkeparti er logik.
Det er sikkert også omvendt, men sådan er det.
Jeg synes netop, der er logik i det her, for hvis der var tale om det, som ordføreren fra Enhedslisten er inde på, nemlig at det her var ren profit for landmanden, hvorfor så stille nogle skærpede krav?
Hvorfor ikke bare sige, at det, det, der sker nu, er, at vi går fra 750 dyreenheder op til 950 dyreenheder, og det bliver der sådan set ikke stillet nogle skærpede krav til?
Men det gør der nemlig.
Det gør der ifølge det her lovforslag.
Altså bliver det også dyrere at gå fra de 750 op til 950.
Alt andet er ikke logik.
Hvis det var et bevidst sigte fra Dansk Folkeparti, at enhederne skulle være større og større, så kunne man jo have sagt, at så skulle man have lavet loven sådan, at man sagde, at nu går vi fra 750 dyreenheder, det skal vi have udvidet, og så giver vi samtidig den til enhver tid siddende minister en bemyndigelse til at bestemme, hvad graden af dyreenheder fremover skal være.
Så ville der direkte have været tale om, at vi bare synes, det skulle være større og større.
Derfor har vi sagt, at den her grænse er rimelig, og der har vi faktisk også lyttet til de kræfter, der er i det, man i gamle dage kaldte Dansk Familielandbrug, som jo så sammen med resten af landbruget er gået sammen i samme organisation.
Men det er faktisk de gamle kræfter i Dansk Familielandbrug, vi har lyttet til her.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-03-21:
Jamen vi får jo overhovedet ikke noget svar fra ordføreren.
Vi får overhovedet ikke noget svar på, hvilke ord vi skal bruge om den syge ideologi, som ødelægger dagligdagen for over 1 milliard mennesker 365 dage om året.
Tror hr. Ole Sohn virkelig, at vi kan frelse den islamiske verden ved at lade disse mennesker komme til Europa?
Tror hr. Ole Sohn virkelig, at den islamiske verden, som årligt vokser med netto 40 millioner mennesker, kan frelses, ved at vi lader de mennesker komme til Europa?
Kunne det ikke være, vi skulle gribe fat om nældens rod og fjerne den syge ideologi, som er årsagen til de menneskers miserable tilstand?
Læser hr. Ole Sohn aldrig nogen sinde de rapporter, som Amnesty International eller Human Rights Watch eller FN udgiver om den islamiske verden?
Er hr. Ole Sohn kun bekymret over, at en ægtefælle ikke kan komme til Danmark fra Amerika eller andre steder, og kalder det en grov overtrædelse af menneskerettighederne?
Så vil jeg sige, at det er en noget anden definition af menneskerettigheder end den, vi normalt ser.
Gider hr. Ole Sohn ikke beskæftige sig med, hvad der foregår i den muslimske verden?
Det, hr. Ole Sohn i virkeligheden er med til, er jo at lægge en dæmper på al den modbydelighed, der udgår fra islam, al den modbydelighed og al den dumhed, som denne fanatiske religion har påført i hvert fald over 1 milliard mennesker i verden.
Det burde hr. Ole Sohn forholde sig til.
Christian H. Hansen (DF), 2006-03-21:
Jeg vil gerne stille et spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører, hr. Jens Peter Vernersen, for lige at få styr på den socialdemokratiske linje i det her.
Jeg forstår ikke rigtigt, at Socialdemokratiet så går op og siger, at man slet ikke vil støtte det her.
Hvorfor vælger Socialdemokratiet ikke at sige: Nu går vi med til at støtte det her, og så kommer vi til at sidde med ved bordet i spørgsmålet om netop dyrevelfærd og miljø?
Jeg kan forstå, at da Socialdemokratiet for nylig skiftede formand for partiet, var linjen sådan, at nu skulle man vælge så mange forlig som overhovedet muligt, lever det her op til det?
Jens Peter Vernersen (S), 2006-03-21:
Nu er det jo ikke sådan, at produktion af 30.000 svin på en gård er en lille produktion.
Det tror jeg også hr. Jens Kirk må indrømme er virkeligheden.
Men når det kniber med at få den lige så høje pris i Danmark som i Tyskland, er det, efter hvad jeg har fået oplyst, fordi vi producerer til et eksportmarked, og dermed bliver vores pris presset.
Det er der ikke nogen som helst tvivl om.
Jeg er faktisk gået ud og har prøvet at snakke med dem om, hvordan det her hænger sammen.
Det tror jeg selvfølgelig også hr. Jens Kirk ved.
Hr. Jens Kirk arbejder jo ved landbruget, så derfor ved hr. Jens Kirk selvfølgelig noget om det her.
Jeg har faktisk også sat mig ind i det, fordi jeg godt ville vide, hvad det her drejer sig om.
Se, nu har jeg faktisk hen over efteråret 2005 forsøgt at undersøge, hvordan forholdene er i forbindelse med disse transporter og har spurgt ude på sådan en samlecentral, hvor man samler smågrise til transport til Tyskland – de der 30-kilos-smågrise, der skal fedes op.
Vedkommende derude sagde: Der er et marked for eksport af smågrise.
Så svarede man: Nej, for det er langt lettere at etablere en produktion af disse smågrise og sælge dem ud af landet som 30-kilos-grise.
Derfor vil den produktion fortsat foregå, og der vil fortsat være sådan en eksport.
Det er ene og alene et spørgsmål om, hvad der kan tjenes på sådan en produktion.
Det er de udsagn, jeg har fået, og så viser det sig jo altså også, at det er lettere for et ungt menneske at komme i gang med en produktion, hvis man vælger smågriseproduktion, og det er det, der helt og fuldt styrer de her eksporter af 4 millioner smågrise om året – det er det, det er oppe på.
Jens Kirk (V), 2006-03-21:
Jeg bed mærke i, hvad hr. Jens Peter Vernersen spurgte Dansk Folkepartis ordfører om før, og det var med hensyn til, at der ville blive transporteret endnu flere grise ud af landet.
Har hr. Jens Peter Vernersen slet ikke lagt mærke til, at der nu bliver brug for at udnytte al den jord, vi har på en ejendom, også på ejendom nummer to eller tre, til den samlede husdyrproduktion, således at det bliver muligt for den enkelte at have både slagtesvinsproduktion og soproduktion sammen?
Det var bl.a. det, der var en af årsagerne til, at så mange smågrise før måtte transporteres væk, for det er nu engang smågriseproduktionen, der giver de bedste arbejdsbetingelser for familien.
Er der slet ikke tænkt på det?
Endelig gives der med det her lovforslag også mulighed
for, at hvis vi flytter bygningerne ud og Socialdemokratiet vil være med til, at vi kan flytte bygningerne ud, så kunne vi måske beskytte de omkringboende folk meget mere mod de ulidelige lugtgener, hr. Jens Peter Vernersen taler om.
Ole Glahn (RV), 2006-03-21:
Nu sagde hr. Christian H. Hansen i sit indlæg, at der var nogle kræfter, der ville have ønsket, at man gik endnu højere op i antallet af dyreenheder.
Og nu er det jo en kendsgerning, at det er Dansk Folkeparti og regeringen, der har lavet den her aftale.
Vil det sige, at Dansk Folkeparti ønsker, at vi skal have stadig større enheder i landbruget, for det giver man jo mulighed for her, i stedet for måske at have gjort nogle tiltag, som kunne støtte de mellemstore til at blive lidt større?
Er det et bevidst sigte fra Dansk Folkepartis side, at enhederne skal være større og større?
Christian H. Hansen (DF), 2006-03-21:
Nu skal man jo nogle gange passe meget på, hvad man siger, og man skal heller ikke feje nogen ting ind under gulvtæppet.
Men jeg kan ikke forestille mig, at vi skal drøfte en åbning af landbrugsloven, så længe jeg er formand for Fødevareudvalget, og så længe vi har den nuværende fødevareminister.
Jeg kan svare hr. Poul Henrik Hedeboe ganske kort.
Det her er inden for den smertetærskel, som vi i Dansk Folkeparti ønskede, og som vi ønsker langt ud i fremtiden.
Ja, det er rigtigt, som hr. Jens Peter Vernersen stiller det op, og derfor er jeg også glad for, at Dansk Folkeparti sideløbende medvirker til, at reglerne for transport af dyr bliver skærpet, således at vi får nogle regler, som gør, at det vil være mest rentabelt for samtlige, både landmænd og transportfirmaer, at levere svinene til det nærmeste slagteri.
Og det vil til enhver tid være et dansk slagteri, og det vil medvirke til endnu flere arbejdspladser på de danske slagterier.
Det er vi i Dansk Folkeparti faktisk rigtig godt tilfredse med.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-03-21:
Ja, jeg har ikke forestillet mig, at hr. Christian H. Hansen var hoppet på den naive forestilling, at spørgsmålet om, hvorvidt svin eksporteres til Tyskland og slagtes, har noget at gøre med, hvor mange man kan producere på en gård.
For det eneste, det drejer sig om, og det går jeg ud fra at hr. Christian H. Hansen er enig i, er, hvilken pris man giver pr. kg svinekød, og da man giver en højere pris i Tyskland end i Danmark, har vi årsagen til, at svinene køres sydpå.
Og med de her ændringer kan der faktisk køres endnu flere svin sydpå.
Det er den almindelige logik.
Christian H. Hansen (DF), 2006-03-21:
Jeg bliver nødt til at sige til hr. Jens Peter Vernersen, ordføreren for det socialdemokratiske parti, at der er en ting, der i hvert fald er vigtig for Dansk Folkeparti, og det er at bevare arbejdspladser i Danmark.
Det er ikke sikkert, at det er det for Socialdemokratiet.
Det kan godt være, at Socialdemokratiet bare mener, at nu skal vi lukke produktionen af svin herhjemme totalt og så få ekspederet arbejdspladserne til udlandet.
Det er ikke Dansk Folkepartis holdning.
Vi ønsker at bevare arbejdspladser i Danmark, og derfor er vi gået med til det her, fordi det viser sig og der er klare forklaringer på, at man vil eksportere arbejdspladserne ud af landet, hvis man ikke går med til det her.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-03-21:
Ja, fordi den ændring, som der tales om her, fra 750 til 950 dyreenheder, lyder måske ikke for de fleste som en vældig stor ændring, men det drejer sig vel rent faktisk om, at man i stedet for maksimalt at kunne producere ca. 30.000 svin på sådan en svinegård fremover kan producere omkring 35.000 svin.
Det er altså mange, det her drejer sig om.
Det, som jo er interessant, er, om hr. Christian H. Hansen mener, at der i det tryk, 35.000 svin giver på et naboområde, også på nuværende tidspunkt er taget hensyn til miljøkrav.
Christian H. Hansen (DF), 2006-03-21:
Det er sådan, at der ifølge den her aftale, der er lavet med regeringen og dermed også med fødevareministeren, skal være et tæt parløb.
Det bliver der også fra de partier, når vi er færdige med runden i dag.
Så er der sikkert mange af de ordførere, der kommer efter mig, som tilslutter sig det her forslag.
Og så vil jeg også godt sige til hr. Ole Glahn: Vi kunne også have valgt at sige, at vi slet ikke ville være med til det her, have lænet os tilbage og sagt, at det vil vi ikke være med til, og dermed have sørget for, at produktionen kom til udlandet, hvor der stilles langt mindre krav til miljø, hvor der stilles langt mindre krav til dyrevelfærd.
Vi kan jo godt eksportere problemet med dyrevelfærd og sige, at vi ønsker, det skal være flot her i landet, men lad os skynde os lidt at få lagt det til udlandet, som stiller nogle mindre krav, og så være ligeglade med dyrene.
Men det er bare ikke en linje, vi ønsker i Dansk Folkeparti.
Vi har et samråd i Fødevareudvalget netop nu, som kører på problematikken omkring Poldanor, og det er jo ikke sådan nogle forhold, vi ønsker.
Ole Glahn (RV), 2006-03-21:
Det er jo altså stadig væk en stigning på 200 dyreenheder, og det er vel sådan omregnet ca. 7.000 slagtesvin, som man giver tilladelse til under nogle forudsætninger.
Der vil jeg så gerne spørge hr. Christian H. Hansen, om man nu har sikkerhed for, at f.eks. de miljømæssige forhold kommer i orden som forudsætning.
Hvad med lugtgener osv.?
Mener man, at man kan løse det i forbindelse med, at man skal udvide produktionen?
Jens Kirk (V), 2006-03-21:
Vi har så observeret, at hr. Jens Peter Vernersen og Socialdemokratiet er imod det her.
Men hvis vi nu tager f.eks. de andre husdyrproduktionsgrene, erkender hr. Jens Peter Vernersen så ikke, at hvis dansk husdyrproduktion og dansk landbrug i det hele taget skal være med i den globaliserede verden, vi lever i, hvor forbrugeren presser på for at få billigere og billigere varer, og hvor presset med fødevarer, der kommer ind over grænsen, bliver større og større og vi faktisk også presser på for, at vi skal have den bedst mulige dyrevelfærd, så er den enkelte landmand med de rudekuverter, der efterhånden kommer ind ad brevsprækken, også nødt til at kunne producere en større del sådan som andre virksomheder?
Er det helt ulogisk for hr. Jens Peter Vernersen?
Rikke Hvilshøj (V), 2006-03-21:
Jamen jeg må altså minde hr. Ole Sohn om, hvordan det startede.
Det startede med, at hr. Ole Sohn anklagede regeringen for slet ikke at handle og slet ikke sætte nogen positive integrationstiltag i gang, bl.a. ved at sikre, at staten spiller en større rolle i forbindelse med at sikre ansættelse af folk med anden etnisk baggrund.
Jeg sagde sådan set bare, at vi faktisk handler på området, hvorimod det tidligere måske nærmere kun har været ord.
Hvis vi så tager den internationale anseelse, har Danmark været igennem noget af en turbulens den seneste tid – det tror jeg vi alle sammen kan være enige om – men som integrationsminister registrerer jeg en øget nysgerrighed og positiv interesse for det, Danmark gør på integrations- og udlændingeområdet.
Der er meget stor interesse for det, og hvis hr. Ole Sohn følger debatterne i Tyskland, i England, i Frankrig og selv i Norge, vil han se, at Danmark faktisk er begyndt at blive til stor inspiration for flere og flere europæiske lande.
Ole Sohn (SF), 2006-03-21:
Men de facto har vi en flertalsregering i Danmark, og derfor er man fra Venstre og De Konservatives side altså nødt til at forstå, at det, Dansk Folkeparti gør – i øvrigt også en række andre, men primært Dansk Folkeparti – smitter af på Danmarks internationale anseelse.
Det kan ikke nytte noget, at man lukker øjnene og siger: Det er ikke os.
Jo, det er det, fordi man støtter sig til Dansk Folkeparti, som er grundlaget for, at man kan gennemføre sin politik.
Ja, det kunne da lige passe andet.
Det er jo det, der kendetegner forskellen mellem den lovgivende og den udøvende magt.
Selvfølgelig skal regeringen udøve magt og gennemføre de love, som bliver vedtaget.
Men jeg synes bare, det vil være det rigtigste også at forklare offentligheden, som lytter med, at mange af de ting, der bærer integrationen fremad, sådan set bygger på lovgivning eller satspuljeaftaler, som der er bred enighed om.
Det er rigtigt, at oppositionen har været og er imod nogle af regeringens forslag, men det er primært, fordi de er udtryk for ren symbolpolitik og ikke har noget konkret indhold.
Rikke Hvilshøj (V), 2006-03-21:
Angående de mange initiativer vil jeg spørge: Hvem er det, der gør noget ved integrationsindsatsen?
Det er faktisk denne regering.
Jeg tror, der aldrig er blevet investeret så meget i at sikre, at vore etniske minoriteter bliver en større og mere aktiv del af det danske samfund ved at give de unge en uddannelse og bringe flere i beskæftigelse.
Det er integrationsaftalen fra sidste år i høj grad et klart udtryk for, og jeg er glad for, at satspuljepartierne også har været med til at støtte nogle af elementerne og også har gjort det de foregående år.
Men hvis vi f.eks. tager det statslige område, er det altså denne regering, som faktisk har sikret handling bag de fine ord.