runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2004-01-14:
Hvis der sidder nogle derude i samfundet og hører på den her debat, så tror jeg, at de vil opfatte det her, som om vi sad på månen her i Folketinget.
De her beskrivelser af, hvordan det foregår derude, er jo fuldstændig forkerte, i forhold til hvordan mennesker faktisk opfatter det.
Det, de opfatter, er, at der i øjeblikket i kommunerne bliver skåret på væsentlige områder.
De kan opleve folkeskoler, der er nedslidte og forfaldne, og at der ikke er penge til at gøre noget ved det.
De kan mærke, at der er et dårligt arbejdsmiljø, og at der ikke er ordentlige muligheder i folkeskolen, fordi kommunerne prioriterer det ned.
Børnefamilierne kan mærke, at kvaliteten i daginstitutionerne er for nedadgående.
Der er færre og færre pædagoger pr. barn; børnene er burbørn.
De kan mærke, at taksterne på den kollektive trafik er steget.
De børnefamilier, der er nødt til at bruge den kollektive trafik, kan mærke, at disse takster er steget.
De mennesker, der har at gøre med sociale forhold, kan mærke, at der er sket væsentlige forringelser omkring anbringelse af børn, omkring de dårligst stillede.
Folkeskoleområdet er et eksempel på, at der jo bruges færre penge pr. elev.
Det er helt målbevidst, at man kører på, at der skal bruges færre penge pr. elev; godt nok brutto flere penge, men da elevtallet stiger, bliver der tale om færre penge.
Man ved jo udmærket godt, at det her har konsekvenser for den måde, velfærden udvikles på.
Den her debat om skat burde jo handle om velfærd i stedet for.
Den burde handle om forholdet mellem velfærd og skat; om vi er villige til at betale for en videreudvikling
af vores velfærdssamfund i stedet for den evindelige snak om skattelettelser
Jeg tror, det er uklogt at forestille sig, at vælgerne hopper på al den her snak om skattelettelser.
Jeg er overbevist om, at den danske befolkning foretrækker, at velfærdssamfundet udvikles på en ordentlig måde.
Det er udmærket, at Dansk Folkeparti nu erkender, at der er nogle fordelingsmæssige konsekvenser af det her, som er negative, men jeg håber på, at vi kan komme til en ende med den her politik.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-01-14:
Skattestoppet har givet de danske familier en sikkerhed, de aldrig har haft før.
Skattestoppet har bevist sin styrke ved at lægge et fast bånd på både Folketing, regering og embedsfolk.
Skattestoppet har givet os alle som borgere en sikkerhed for, at vores skatter ikke direkte eller ad bagvejen fortsætter den himmelflugt, som vi ellers har været
så vant til under skiftende regeringer
Det har desværre været en fasttømret kendsgerning, at ingen troede på reelle skattelettelser, men alle har indtil nu troet på skattestigningerne.
Det har vi nu langt om længe gjort op med, og skattestoppet har været vores sikkerhed for, at de netop gennemførte konservative skattelettelser ikke er blevet eller bliver fulgt op med modsvarende skattestigninger.
De konservative skattelettelser er derfor ikke bare en realitet, de er også reelle, de vil kunne mærkes i det enkelte hjem.
Vi har med skattestoppet sikret familierne mod boligskatternes evige himmelflugt, vi har sikret familierne mod de kendte årlige stigninger i de grønne afgifter, som jo belaster særlig de store børnefamilier og de økonomisk mest trængte familier.
Samtidig har vi sikret fortsat vækst i kommunerne.
Vi Konservative lægger stor vægt på, at det sociale område er blevet tilført betydelige midler under den konservative socialminister. Vi har fået styrket den sociale indsats særlig over for de svageste grupper, taget en lang række initiativer til at bryde den negative sociale arv, indført behandlingsgaranti på narkoområdet og mange andre ting, som der skal være råd til.
Derfor ønsker vi gennem yderligere skattelettelser at sikre, at det er attraktivt at starte virksomhed, at arbejde i Danmark, for kun sådan sikrer vi, at der også i fremtiden er råd til den store sociale indsats, som vi vægter så højt.
Vi Konservative vil fortsat arbejde for en styrket social indsats.
Vi vil fortsat sikre, at kommunerne får flere penge til de borgernære opgaver, og vi vil fortsat arbejde for, at danskerne skal kunne stole på, at der faktisk findes
politikere, der ikke bare hæver skatter og afgifter.
Det er en sund politik.
Kristian Jensen (V), 2004-01-14:
Skattestoppet er til gavn for hele befolkningen.
Hvad enten du er husejer, lejer, forælder, enlig, erhvervsaktiv eller pensionist, så er skattestoppet en sikring af, at det offentlige ikke tager flere penge op af dine lommer.
Skattestoppet er jo ikke en hindring for, at skatten kan blive sat ned, hvilket vi jo også har gjort her fra nytår, hvor danskerne har fået skattelettelser for 5,7 mia. kr.
Skattestoppet er tværtimod et værn for borgerne mod visse politikeres umættelige lyst til at hæve skatter og afgifter.
Alternativet til skattestop er skattehop.
Det virker næsten ironisk, at afsenderen af forslaget til dagens debat er fru Pia Gjellerup.
Det var nemlig samme fru Pia Gjellerup, der som finansminister i SR-regeringen i 2001 besvarede spørgsmål S 2351.
Spørgsmålet gik ud på at få belyst, hvordan forskellige familietyper blev ramt af de mange afgifter, som den tidligere regering indførte.
Af svaret fra fru Pia Gjellerup fremgår det, at et kontanthjælpsmodtagerpar i lejebolig oplevede en stigning i grønne afgifter på 115,3 pct.
I samme periode oplevede en direktørfamilie kun en stigning på 31,6 pct.
Det er altså på baggrund af oplysninger givet af fru Pia Gjellerup klokkeklart, at de grønne afgifter ramte de laveste indkomster hårdest, og at skattestoppet dermed er en god beskyttelse mod fortsat skatteplyndring af de laveste indkomster.
Det er blevet forsøgt at tegne det billede, at skattelettelserne overalt er blevet spist op af stigende udgifter til børnepasning.
Det er ganske enkelt forkert.
For det første er kommunerne fuldt ud blevet kompenseret for det skattestop, som vi har indført.
Dertil skal så lægges, at virkningerne af regeringens skattestop sikrer børnefamilierne mod øgede udgifter til vand, varme, el osv., alt sammen nogle afgifter, som svaret fra den tidligere finansminister viste ramte lavindkomsfamilier hårdest og børnefamilierne særlig hårdt. Derfor vil de fleste familier også i de mest ekstreme tilfælde få flere penge til rådighed med regeringens skattepolitik.
Jeg er sikker på, at alle vi, der selv har små børn, godt ved, at stigninger i prisen på el, vand, varme og benzin slår hårdt igennem på en families budget.
Derfor vil en tilbagevenden til SR-regeringens evigt stigende afgifter være et slag i ansigtet på Danmarks børnefamilier.
Når både skattestop og skattelettelser regnes med, har regeringen gennemført betydelige forbedringer af de økonomiske vilkår for børnefamilierne og dem med de laveste indkomster.
Visse politikere har jo forsøgt at give skattestoppet skylden for den stigende forældrebetaling på børnepasningen.
Det er ganske enkelt forkert.
Skattestoppet kan alene være en hindring, hvis det er sådan, at man har planer om at hæve kommuneskatterne, så når partier beskylder skattestoppet for at være skyld i alverdens ulykker, er det alene, fordi de samme partier ønsker at sætte skatten i vejret.
Det vil vi i Venstre forhindre, og derfor holder vi fast i skattestoppet.
Frank Jensen (S), 2004-01-14:
Den 3. januar 2004 kunne vi konstatere, at der er et flertal
her i Folketinget, der mener, at regeringens såkaldte skattestop virker socialt skævt
Det kom til udtryk i en artikel i Information, hvor formanden for Folketingets Finansudvalg, hr. Kristian Thulesen Dahl fra Dansk Folkeparti, tilsluttede sig den kritik, som vi i Socialdemokratiet har fremført fra første færd mod det såkaldte skattestop, nemlig at skattestoppet først og fremmest er til fordel for dem, der bor i de største boliger, tjener mest og har de største formuer.
Det er en kritik, som også blev dokumenteret af nye beregninger fra Realkredit Danmark og Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, der viser, at det er de rigeste, som tjener mest på skattestoppet.
Alene på Frederiksberg sparer en gennemsnitshusejer 12.515 kr. som følge af skattestoppet, mens en lavtlønnet lejer må nøjes med en besparelse på 1.500 kr. årligt.
Det bliver så yderligere forværret af de afledede konsekvenser som de nedskæringer, skattestoppet medfører i statens tilskud til bl.a. den kollektive trafik, kommunernes takststigninger på daginstitutioner og nye brugerbetalinger på uddannelse.
Samlet set vil mange lønmodtagere og mange børnefamilier stå med en ekstra regning og ikke med en lettelse.
Modsat vil de med egen bil, stort hus og stor indkomst være vindere på alle hylder.
Lad os bruge den her lejlighed ved den første aktuelle debat til at høre, hvad statsministeren vil gøre for at afbøde de helt urimelige sociale fordelinger som følge af det såkaldte skattestop.
Besvarelse
Frank Jensen (S), 2004-01-14:
Jeg ved ikke, hvordan Dansk Folkepartis ordfører hr. Kristian Thulesen Dahl har det nu, for det er jo en debat, vi har rejst i forlængelse af de nytårsudtalelser, der kom fra Dansk Folkeparti om, at det her skattestop virker socialt skævt, og at Dansk Folkeparti var bekymret over udsigten til, at det her skulle fortsætte.
Sådan som jeg hørte statsministerens besvarelse, må jeg sige, at det næsten står lige så fundamentalistisk fast i år, som det gjorde sidste år, da statsministeren kom med sin meget, meget klare tale om, at det skattestop er ultimativt og fundamentalistisk.
Derfor vil jeg spørge Dansk Folkeparti: Når man nu selv er enig i - jeg har dyb respekt for folk, der ikke benægter fakta, for sådan læser jeg Dansk Folkepartis udtalelser - at det er skævt, at skattestoppet virker til fordel for dem, der har de højeste indkomster, de største huse, de største formuer, er det så ikke lidt paradoksalt, at Dansk Folkeparti vil acceptere, at det skal køre 2 år til, og først der skal man sidde og forhandle med en statsminister, der siger, at det næsten ligger fundamentalistisk fast nu og vil gøre det også i fremtiden?
Hvad vil Dansk Folkeparti byde på?
Jeg synes, det er paradoksalt, at et parti vil acceptere, at det skal køre først 2 år mere og så skal sidde og forhandle med en statsminister, der også vil fastholde det i fremtiden.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-01-14:
På grund af SR-regeringens skattepolitik er det helt, helt afgørende nødvendigt, at skattestoppet, som er klart defineret, som er udtrykt over for befolkningen, som er afgivet som et løfte, står i den her valgperiode.
Der skal ikke herske nogen som helst tvivl om, at det bakker
Dansk Folkeparti selvfølgelig op bag på grund af den skattepolitik, der har været ført. Der er simpelt hen behov for at genskabe tilliden mellem befolkning og politikere på skattepolitikkens område, fordi borgerne har været vant til, at der hele tiden er kommet nye skatter og afgifter.
For at få genskabt den tillid er det nødvendigt at garantere over for borgerne, at der altså er en periode her, hvor skatter og afgifter ikke kan stige.
Så enkelt er det.
Så siger vi, at for lige præcis at hjælpe regeringen med at undgå den øgede ulighed, som kan være en konsekvens på længere sigt af skattestoppet isoleret set, vil vi gerne hjælpe regeringen til, at man i den kommende valgperiode får defineret skattestoppet på en måde, der også tager højde for det.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-14:
Uden at det på nogen måde må betragtes som en stillingtagen til konkrete sager - for det kan jeg ikke gøre, og jeg har heller ikke kendskab til dem - vil jeg da sige som en generel og principiel holdning, at jeg er meget tilhænger af, at for at sikre befolkningens ligelige adgang til kulturværdier bør der også skeles til, at man kan opbevare samlinger decentralt. Hermed sluttede spørgsmålet.
Karen J. Klint (S), 2004-01-14:
Jeg vil gerne spørge videre.
For det første vil jeg takke for svaret på, at det, der er offentligt ejet, også skal være offentligt ejet. Men jeg kunne også godt tænke mig at få bekræftet, om det så ikke også skal være decentralt placeret.
For man kunne godt forestille sig, at det frister, når man får sådan nogle værdier op - den konkrete bogsamling er, efter hvad jeg er blevet oplyst, blevet vurderet til et sted mellem 20 og 25 mio. kr. Hvis det var i en fattig kommune, er det også en slags penge, og så kunne man måske godt forestille sig, at der kunne blive lagt pres på staten for at købe, og jeg ville finde det meget beklageligt, hvis man begynder at handle inden for det offentlige med det, der er en kulturarv, også hvis det skulle medføre, at al kulturarv samles centralt. Så kan man få en bemærkning om ministerens holdning til den decentrale placering af vores kulturarv?
Selv om mit spørgsmål har sin årsag i en konkret vurdering i Sønderjylland, hvor man har fundet det belejligt at få vurderet en stor og værdifuld bogsamling, så er det ikke den konkrete sag, som jeg ønsker drøftet, men mere det principielle: Hvor langt vil statsministeren gå i forbindelse
med, at kommuner og amter sælger ud af decentralt opbevaret kulturarv og andre værdier for at få råd til den daglige drift?
Så det er altså mere det principielle i selve det, at nogen kunne tænke tanken, og ikke den konkrete sag i Sønderjylland.
»Er statsministeren bekendt med, i hvilket omfang danske kommuner og amter foretager vurderinger af dele af den omsættelige kulturarv som f.eks. større offentligt ejede bogsamlinger, og vil statsministeren redegøre for sin holdning til, om den danske kulturarv skal gøres til genstand for salg, eller om den fortsat skal søges bevaret som offentlig ejendom?«
Kristian Jensen (V), 2004-01-14:
Jeg kan love hr. Jann Sjursen for, at den melding kan jeg absolut ikke komme med.
I Venstre er vi meget glade for skattestoppet, for skattestoppet har jo vist sig overhovedet ikke at være til hinder for at sænke skatten på de områder, hvor man ønsker det.
Vi har gennemført sænkelser af skatten på de laveste indkomster på arbejdsmarkedet for netop at give en større gulerod til de mennesker, der går ud og tager et stykke arbejde.
Vi har sikret, at de grønne afgifter ikke bliver ved med at stige, som de gjorde under den tidligere regering, til skade for de laveste indkomster.
Skattestoppet er et værn for borgerne mod, at politikere hele tiden bliver ved med at hive flere penge op af deres lommer.
Erfaringer fra tidligere regeringer, hvad enten det har været socialdemokratisk ledede eller endog også borgerlige regeringer, har været, at alternativet til et skattestop er et skattehop.
Og i Venstre ønsker vi ikke et skattehop.
Vi ønsker, at skatten skal holdes i ro eller sænkes.
Derfor står vi i Venstre fast på, at skattestoppet skal vare ved.
Det gør vi, fordi vi mener, at det har nogle gode konsekvenser.
Og så lægger det jo ikke hindringer for os politikere med hensyn til at sænke skatten på de områder, der er, hvis vi lægger os i selen for at finde finansieringen, præcis som vi har gjort ved de skattelettelser, der trådte i kraft her ved nytår.
Derfor holder Venstre fortsat fast i skattestoppet.
Jann Sjursen (KD), 2004-01-14:
Nu har vi jo flere gange her i debatten hørt, at Dansk Folkeparti vil være åh så hjælpsomme i forhold til regeringen, hr. Thulesen Dahl ikke mindst, og at skattestoppet altså skal ændres efter et kommende valg.
Jeg har sådan set hørt, at alle Folketingets partier bortset fra Venstre vil være meget hjælpsomme i den sammenhæng.
Derfor skal mit spørgsmål gå til hr. Kristian Jensen fra Venstre, nemlig om Venstre nu også vil, jeg havde nær sagt, hjælpe sig selv i forhold til, at et stort flertal af Folketingets partier nu har gjort op med skattestoppet, og så komme med en længe ventet meddelelse om, at Venstre efter næste valg vil ændre skattestoppet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-01-14:
Det er jo et interessant spørgsmål fra et parti, der støttede forskellige socialdemokratisk ledede regeringer op gennem 1990'erne, hvor ulighederne steg i det danske samfund.
Men sådan er der jo så meget. Jeg tror, det er velkendt for de fleste - også for fru Line Barfod om nogen, for vi har jo diskuteret det her spørgsmål mange gange, og fru Line Barfod er klar over tingene - at hver gang Dansk Folkeparti indgår et forlig, så gør vi meget ud af at sikre, at vores mærkesager også kommer igennem.
Der synes jeg også, det er vigtigt at fremhæve, at når vi indgår finanslovforlig, har det været og er det afgørende for os, at f.eks. de ældre, der har den økonomisk dårligste situation, får en forbedring f.eks. i form af den ældreydelse, der udbetales også i 2004.
Vi så den gerne endnu bedre; det er jo velkendt.
Vi ser den gerne blive større også i de kommende år, men det er trods alt lykkedes nu at få den permanentgjort, så de ældre, der modtager den, kan regne med, at den også kommer året efter og året efter igen, så de ikke skal frygte, at den forsvinder ved en finanslovforhandling.
Sådan nogle ting er afgørende for os, altså at hver gang vi indgår et forlig, får vi sat et fingeraftryk, så vi får gjort noget for vores mærkesager.
Line Barfod (EL), 2004-01-14:
Hr. Kristian Thulesen Dahl talte om, at Dansk Folkeparti mente, det lidt var et problem, at nogle af dem med de laveste indkomster kommer til at betale mere og mere i brugerbetaling, og så måtte man finde noget kompensation.
Nu er det jo Dansk Folkeparti, der udgør flertallet sammen med regeringen, så jeg vil godt høre: Hvor langt vil Dansk Folkeparti gå? Hvor høj er magtens pris for, at Dansk Folkeparti kan sidde med ved bordet? Hvor meget vil man lade brugerbetalingen stige for de ældre? Hvor meget vil man skære ned på velfærden over for dem, der har mindst?
Hvor går grænsen for, hvad Dansk Folkeparti vil lægge stemmer til?
Vil man fortsætte med at lade de rige få gavn af skattestoppet og lade brugerbetalingen stige for dem med de laveste indkomster og lade det gå ud over de ældre, som er dem, der betaler magtens pris, for at Dansk Folkeparti sidder med ved bordet?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-14:
Fru Marianne Jelved lagde jo meget vægt på, da fru Marianne Jelved sad i regering, at lave en samfundsøkonomisk plan frem til 2010, som da vi kiggede på den i opposition pludselig slog os med stor beundring.
Vi blev så glade for den, at vi overtog den.
Vi synes, den var rigtig god.
Og den følger vi.
Ja, vi følger den faktisk bedre end den tidligere regering, for den tidligere regering lagde nogle forudsætninger ind omkring, hvor meget det offentlige forbrug måtte stige om året.
Men ih, hvor var det flotte mål, de blev bare aldrig fulgt.
Men den nuværende regering følger de mål, som fru Marianne Jelved så ædelt udstak.
Inden for den plan, hvor vi altså følger målet om gældsafvikling, er det hele finansieret.
Fru Marianne Jelved burde mærke sig, at den plan, som fru Marianne Jelved lagde frem, nemlig indeholdt plads til skattestoppet.
Og da vi opdagede det, blev vi så begejstrede for planen, at vi overtog den, og derfor blev den også denne regerings politik.
Marianne Jelved (RV), 2004-01-14:
Statsministeren sagde i sit svar bl.a.: Under den forrige regering steg og steg og steg skatterne.
Det er et interessant spind.
Men det tror jeg, at Det Radikale Venstre vil stille skriftligt spørgsmål til statsministeren om at få uddybet.
Så det vil jeg lade ligge
her i første omgang.
Så siger statsministeren noget om fordelingspolitikken
omkring de grønne afgifter.
Jeg mener, det må være rigtigt, at låser man de grønne afgifter fast, som regeringen gør i sit skattestop, så giver det de højeste indkomster det største antal kroner i lettelse.
Men det kan vi også lade ligge.
Derfor kommer spørgsmålet nu: Skattestoppet udhuler indtægterne i faste kroneafgifter i størrelsesordenen 1,5 mia. kr. om året.
Hvis man inflationssikrede, ville gælden kunne afdrages med så meget mere, end den kan nu.
Er det ikke korrekt?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-14:
Hr. Holger K. Nielsen må altså have mig undskyldt, for det er os, der bliver angrebet af oppositionen.
Det må der gives svar på, og selvfølgelig er det da vigtigt for at forstå, hvad vi gør, at vide, at der altså var nogle ting, vi var nødt til at rette op på.
Det er da relevant, hvad den tidligere regering gjorde, for det er jo det, vi overtog.
For eksempel overtog vi et nedslidt skinnenet, hvilket har gjort, at det må vi så bruge nogle penge på.
Hr. Holger K. Nielsen har da også ret i, at der rundtomkring er nedslidte skoler, og derfor må vi skaffe penge til skolerne.
Vi har overtaget et bundløst hul, når det gjaldt f.eks. udgifter til forskning i det danske samfund.
Alt var brugt, da vi trådte til.
Det er da relevant at kigge på det, for det har vi så også måttet bruge penge på at få rettet op, og det har vi gjort.
Denne regering har rettet op på en række af de forsømmelser, som den tidligere regering havde efterladt, og derfor er det da relevant.
Jeg er da fuldstændig enig med hr. Holger K. Nielsen i, at det drejer sig om at se fremad, og det er jo det, denne regering gør ved at sikre, at kommunerne har fået flere penge.
Der er 2,7 mia. kr. ekstra til kommuner og amter her i 2004, end de havde i 2003.
Det er jo det, der tæller.
Holger K. Nielsen (SF), 2004-01-14:
Jeg synes, det var en presset statsminister, også ret aggressiv statsminister, vi hørte før.
Det, han især argumenterede med, var jo det historiske, hvor han ligesom spillede bolden tilbage: Se, hvor slemt det var, da Socialdemokraterne og De Radikale sad i regering.
En del af den kritik er jeg sådan set enig i.
Jeg synes også, det var for dårligt meget af det, der blev lavet.
Vi havde ikke mandater nok til at presse tilstrækkeligt, men hvad har det med sagen at gøre?
De folk rundtomkring, der mærker takststigninger på den kollektive trafik, der mærker nedskæringerne i kommunerne, der skal gå i nedslidte folkeskoler, er da flintrende ligeglade med, hvordan det var under SR-regeringen.
Det er da ikke et svar til dem.
Derfor vil jeg meget opfordre den her regering til at tage de folk alvorligt og begynde at forholde sig til de reelle problemer med skattestoppet i stedet for at køre en eller anden talpingpong med, hvordan det var i 1990'erne.
For det tror jeg ærlig talt ikke løser noget som helst, og 1990'erne er de mennesker ret ligeglade med.
Frank Jensen (S), 2004-01-14:
Det var dejligt, at der var en ordfører fra Det Konservative Folkeparti, som har kigget på tallene, for der er jo hr. Kristian Jensen og statsministeren, der evindelig slynger om sig med, at skatterne steg og steg og steg.
Og så hører vi her, at i perioden fra 1993 og frem til 2001 var der altså i det spænd en stigning af skattetrykket på 0,7 pct. af BNP.
Men hvis man laver en gennemsnitsbetragtning, var der en fuldstændig fastholdelse af skattetrykket over perioden.
Derfor er jeg glad for, at Det Konservative Folkeparti nu bidrager til, at vi får kastet lys over den stigning i skattetrykket, som statsministeren slynger om sig med, altså at hver eneste dag så steg en skat.
Nej, tværtimod blev der flyttet om på skattesystemet, så man fik en lavere beskatning på arbejdsindkomst, og til gengæld sørgede vi for, at vi fik et bedre miljø.
Man brugte skattesystemet til at sikre, at beskæftigelsen kunne stige, og vi passede bedre på vores natur og vores miljø til vores efterkommere.
Så vil jeg gerne sige, at jeg glæder mig over, at Det Konservative Folkeparti nu også har meldt sig blandt de partier, som synes, at det her fundamentalistiske såkaldte skattestop skal ændres.
Velkommen i klubben, for det borger jo for, at det her flertal i Folketinget, som allerede er skabt, nu bliver endnu større - helt ind i regeringen.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-01-14:
Uanset hvor mange gange hr. Frank Jensen benægter tingenes tilstand, er situationen jo den, at skattetrykket steg med ca. 0,7 pct. af BNP under den tidligere SR-regering
Den stigning er nu under den her regering begrænset til 1,5 pct. Så situationen er altså den, at denne regering har gennemført skattestop, har gennemført skattelettelser og har begrænset væksten i de stigninger på daginstitutionerne, hvorimod den tidligere regering gjorde det modsatte.
Hvordan vil hr. Frank Jensen forklare denne stigning i daginstitutionstaksterne, samtidig med at skatterne steg, og budgetterne blev overskredet?