runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Kofod (S), 2003-04-09:
Det var i hvert fald en klar tale.
Ikke for retssamfundet, men mod retssamfundet.
Jeg har bare ét spørgsmål: Vi har jo løbende set, at flere af de fanger, der har været på Guantánamobasen, er blevet løsladt.
blev 18 afghanske fanger løsladt efter sikkert over et år at have siddet i amerikansk varetægt.
Er det tilfredsstillende for Dansk Folkeparti, at de bliver løsladt og ikke bliver retsforfulgt?
Hvis man løslader dem, må man jo sige, at der ikke er grundlag for at stille dem for en dommer og føre en retssag.
Det synes jeg ikke helt harmonerer med det, Dansk Folkepartis ordfører her sagde.
Jeppe Kofod (S), 2003-04-09:
Jeg ville jo altså være en, synes jeg, forfærdelig fundamentalist, hvis jeg bare stod her og sagde, at det ikke løbende vil være nødvendigt at lave ting om i et samfund, også når det gælder retsstater.
Vi har jo selv i Danmark vedtaget en meget, meget fornuftig antiterrorlovgivning efter 11. september, som vi var enige om.
Så derfor vil jeg da ikke udelukke, at der kan være ting, der skal laves om. Jeg har noteret, at i forhold til de fanger, der sidder på Guantánamobasen, så mener bl.a. Internationalt Røde Kors, at der er fuldstændig tilstrækkelig klarhed i de konventioner, der findes, med hensyn til, hvordan de skal behandles, men at amerikanerne ikke følger dem, og at den danske regering ikke gør en indsats, der er aktiv nok for at sikre, at man gør det.
Det synes jeg er problematisk.
Men hvis jeg stod her og sagde, at det er det samme, som at jeg ikke vil være med til at lave noget om, så er det en helt anden diskussion.
Jeg kan ikke vurdere, om der skal laves noget om.
Jeg er ikke retsekspert.
Jeg har heller ikke set nogen overbevisende argumenter for, at der er noget, der skal laves om.
Jeg synes bare, at det er fornuftigt at sige, at når man nu har lavet national lovgivning for at bekæmpe terrorisme, så kan det godt være, der skal kigges internationalt på det her fænomen mere aktivt, end man har gjort hidtil.
Det synes jeg er en god, pragmatisk holdning at have.
Anne Baastrup (SF), 2003-04-09:
Jeg skal ikke lægge skjul på, at når jeg har diskussioner med hr. Søren Krarup, så oplever jeg, at jeg taler med en gammel reaktionær bedstefar, og sådan kan vi jo hele tiden slå hinanden i hovedet.
Men jeg vil vende tilbage til fru Marianne Jelveds spørgsmål.
Fru Marianne Jelved siger: Hr. Søren Krarup mener ikke, at der er et verdenssamfund, der har en retsorden.
Derfor spørger fru Marianne Jelved: Hvordan kan man så sætte sig uden for loven, når der ikke er nogen lov?
Eller skal vi i virkeligheden fortolke det sådan, at hr. Søren Krarup mener, at det er den stærke, der har ret, og så er alt andet ligegyldigt?
Troels Lund Poulsen (V), 2003-04-09:
Lad mig først starte med at berolige hr. Jeppe Kofod.
Det er ikke sådan, at Venstre som et liberalt parti har opgivet retsstatssamfundet og retsprincipperne.
Men jeg vil blot sige, og det er igen et spørgsmål til hr. Jeppe Kofod, at jeg ikke forstår hr. Jeppe Kofods svar.
Når man ser på, at hr. Jeppe Kofod i den første bemærkning til mig sagde, at man skulle kigge på, om der eventuelt var huller i den internationale lovgivning og i de internationale konventioner, og han så i sit andet svar meget bastant og meget klart siger, at verden sådan set er meget simpel, der er ikke noget at komme efter her, hvad er det så, hr. Jeppe Kofod mener? Er der noget at komme efter?
Er der ting, som måske bør laves om, eller er der ikke?
Og hvis der ikke er ting, der bør laves om, så har hr. Jeppe Kofod jo løsningen.
Så er tingene meget klare, men så er der jo ikke nogen grund til at kigge på, om der er ting, der skal laves om.
Søren Krarup (DF), 2003-04-09:
Må jeg som en reaktionær gammel bedstefar med 11 børnebørn sige, at fru Anne Baastrups misforståelser ikke bliver mere acceptable af at blive gentaget.
Jeg sagde til fru Marianne Jelved, at islam er en religion, der betyder en ophævelse af ethvert retssamfund i vestlig forstand, fordi man i islam ikke skiller imellem, jeg kan sige det hellige og det verdslige og derfor slet ikke anerkender nogen verdslig lov.
Det betyder selvfølgelig, at man, når man så tilmed har at gøre med folk i f.eks. Al-Qaeda-organisationen, der er fuldstændig fundamentalistiske og blinde i deres egen helliggørelse af sig selv, så ender der, hvor hensynsløshed og kynisme og mord og terror er dagens orden.
Det betyder da naturligvis, at når man så kommer til de vestlige lande, hvor der er en retsorden, og man handler på den måde, så sætter man sig uden for loven.
Det er ganske indlysende.
Man har principielt gjort det ved sin fundamentalistiske islamisme, men i øvrigt kommer den ikke nogen ved, hvis man blot i de vestlige samfund overholder loven i handling.
Men det er fuldstændig rigtigt, at USA med Al-Qaeda er stillet over for en holdning, der simpelt hen betyder en ophævelse af enhver respekt for nogen lov, og det har man jo vist ved sin terroraktion den 11. september, og derfor er USA i sin helt gode ret til at beskytte sig selv imod disse fanatiske djævelske krigere.
Jeg ved ikke, om fru Anne Baastrup har forstået det, men jeg kan sige, at en reaktionær gammel bedstefar gerne skal gentage det.
Anne Baastrup (SF), 2003-04-09:
Jeg er glad for, at hr. Søren Krarup anerkender, at der er en international retsorden.
Line Barfod (EL), 2003-04-09:
Jeg vil gerne starte med at citere den sidste del af Jyllands-Postens leder den 12. marts i år:
»Begiver Vesten sig ud på denne glidebane, har terroristerne allerede vundet en vigtig sejr.
De vil have undergravet retsstaternes tro på sig selv og deres eget højere formål, som er den enkeltes værdighed i det større samfund.
Antiterrorkrigen må ikke, hvor nødvendig den end kan være, føre til foragt for retsstaten.«
Udenrigsministeren erklærede sig enig i disse ord fra Jyllands-Postens leder, og derfor kan jeg ikke forstå, hvorfor udenrigsministeren ikke højlydt vil kræve af USA, at de overholder de internationale retsregler.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti ikke vil kræve, at man skal overholde de internationale retsregler, for det er jo dét, selve krigen mod terrorismen drejer sig om.
Vi kæmper for demokrati, vi kæmper for et internationalt retssamfund for at vise, at vi har nogle værdier, vi ønsker at bevare, og vi kæmper for at sikre, at terroristerne ikke vinder i deres bekæmpelse af dem.
Derfor må vi ikke give efter, og det er derfor, vi er så bekymrede over, at USA tiltager sig den magt, og at Danmark ikke protesterer imod det.
Derfor vil jeg også gerne have, at statsministeren går herop og svarer på, om ministeren vil sikre, at der kommer tortureksperter med i den danske delegation, der snart skal besøge Guantánamo, så vi kan få afklaret, om de påstande, der har været om tortur, er korrekte eller ej.
Det er meget svært at leve med, at der i pressen jævnligt er forlydender om, at der foregår tortur på Guantánamobasen, og den eneste måde at få det afklaret på er jo ved at sende nogle uafhængige tortureksperter derover.
Det ville være en forfærdelig sejr til dem.
Endelig vil jeg spørge ministeren: Hvor længe skal de være interneret? Vi har tidligere fået afklaret, at ministeren ikke mener, at de skal sidde i 30 år.
Hvad skal der til, for at de kan komme ud igen, og hvor lang tid mener ministeren, det er rimeligt at spærre folk inde, uden at de kommer for en domstol?
Bodil Kornbek (KRF), 2003-04-09:
Vores ordfører på området, hr. Jann Sjursen, kunne ikke være til stede, så jeg vil på hans vegne fremføre følgende: Det internationale trusselbillede er til debat og på dagsordenen som aldrig før og med god grund. I kølvandet på den 11. september er der kommet et helt nyt perspektiv på, hvem der udgør en trussel for den internationale sikkerhed.
Samtidig er der tilsyneladende også blev affødt en helt ny forståelse af, hvordan vi må behandle dem, vi mistænker for at udgøre en sikkerhedstrussel.
Man kunne fristes til at sige, at den sande trussel netop ligger i den udvikling.
For hvor er vi på vej hen, hvis et nyt trusselbillede kan tilsidesætte almindelige, borgerlige retssikkerhedsprincipper?
Og hvor er vi på vej hen, hvis et nyt trusselbillede kan efterlade fanger i en retsløs tilstand?
Jeg taler ikke om, at fangerne på Guantánamobasen ikke skal straffes, hvis de er skyldige i ulovlige handlinger, men jeg taler om, at ligegyldig hvad så skal fangerne behandles i overensstemmelse med den eksisterende internationale lovgivning.
Hvis ikke vi sikrer os, at det er tilfældet, vil de internationale spilleregler, som vi siden Anden Verdenskrig har opbygget for at værne menneskets rettigheder, smuldre mellem hænderne på os. Vi må ikke opbygge en ny international retsorden, hvor det er tilladt, at fanger fratages deres rettigheder, indtil nye internationale regler vedtages, for bagefter at straffe dem og eventuelt med tilbagevirkende kraft.
Det vil være at bevæge sig ud på et skråplan med uhyggelige konsekvenser, og Kristeligt Folkeparti er derfor medforslagsstiller på det forslag til vedtagelse, som netop understreger, at regeringen må gøre en aktiv indsats for at sikre, at danske borgeres rettigheder respekteres, også i international sammenhæng.
Helge Adam Møller (KF), 2003-04-09:
Det er jo fint med tribunaler og juridiske afhandlinger, men indimellem er vi nok nogle, der synes, at det er godt, at der er nogen, der handler.
Tænk, hvis det havde stået til Enhedslisten og De Radikale og Socialdemokratiet,
så havde vi ikke kunnet se det på tv-skærmene, vi ser i øjeblikket.
Så havde Saddam Hussein siddet ved magten stadig væk.
Det havde han gjort de næste 7 år.
Al-Qaeda var ikke blevet bekæmpet.
Jeg husker, da den nuværende socialdemokratiske partiformand gik på talerstolen som substitut for sin ordfører den dag, vi skulle beslutte os for at sende danske soldater ned for at bekæmpe Al-Qaeda. Hvad startede hr. Mogens Lykketoft sin ordførertale med?
»Vi vil ikke modsætte os, at vi deltager«.
Det var så langt, han kunne gå.
Jeg er glad for, at der er nogle, der handler indimellem, og det er de millioner af mennesker, der bliver reddet fra terror, hvad enten det er i Afghanistan eller Irak eller andre steder, også glade for.
Lad os så tage tribunalerne bagefter.
Line Barfod (EL), 2003-04-09:
Jeg ved ikke, hvorfra hr. Helge Adam Møller har oplysning om, hvad Røde Kors skulle have udtalt, eftersom Røde Kors i henhold til de regler, der gælder for Røde Kors, ikke må udtale sig.
Men jeg kan stadig ikke forstå, hvorfor hr. Helge Adam Møller mener, at USA ikke behøver følge de regler, der gælder internationalt, og ikke behøver at følge sine egne regler.
For både de internationale regler og USA's hærs egne regler fastslår, at hvis man er i tvivl om, hvorvidt en person skal behandles som en krigsfange eller ej eller skal behandles som en af de andre kategorier, der fremgår af Genèvekonventionerne, jamen så skal man nedsætte et tribunal, der skal afgøre det.
Skal den person behandles som krigsfange og være indespærret, til krigshandlingerne er overstået?
Skal han stilles for en domstol, eller hvad skal der ske med ham?
Hvorfor kan man i denne sag i modsætning til alle andre tidligere konflikter, også konflikter, hvor der har indgået mange forskellige former for både civile, krigsførende og andre, ikke bruge et tribunal til at få afklaret folks status?
Helge Adam Møller (KF), 2003-04-09:
Det er meget nemt at svare på.
Det er, fordi de ikke er krigsfanger.
En civil, der deltager i væbnede handlinger, er ikke krigsfange, medmindre han er afmærket på en særlig måde, således at det klart og tydeligt fremgår.
Men vi ved jo fra Røde Kors og fra amerikanerne, at de fangne behandles på samme måde som krigsfanger, så det er vel det afgørende.
Så jeg synes ikke, der er de store problemer. Vi ved også, at amerikanerne begynder at indlede de første retssager i løbet af et par uger.
Vi ved, som det er oplyst her, at de har frigivet nogle af dem, og at det er dem, der åbenbart ikke mere er farlige.
Og på det tidspunkt, hvor man har mulighed for det og er sikker på det, ja, så vil de blive frigivet.
Line Barfod (EL), 2003-04-09:
De, der blev taget til fange under Anden Verdenskrig af de allierede, blev behandlet efter de regler, der var for behandling af krigsfanger.
Jeg vil gerne høre, hvorfor hr. Helge Adam Møller ikke mener, at man længere skal følge reglerne for behandling af krigsfanger.
Hvorfor man ikke mener, at det er nødvendigt at have internationale retsregler på dette område og sikre, at de følges.
Jeg vil gerne gøre hr. Helge Adam Møller opmærksom på, at USA ellers hidtil selv har ment, at man skulle følge disse regler. Det gjorde man også under Vietnamkrigen.
Og i det dokument fra den amerikanske Kongres, som Prosper henviste til i sin besvarelse af Retsudvalgets spørgsmål, fremgår det, at det også af USA's egen hærs reglement fremgår, at folk skal stilles for et tribunal for at få afklaret deres status, hvis man ikke er sikker på, om de er krigsfanger eller ej.
Hvorfor mener hr. Helge Adam Møller ikke, at man skal følge det i det her tilfælde?
Helge Adam Møller (KF), 2003-04-09:
Nu er det jo fru Gitte Seeberg, der er ordfører, men lad mig alligevel bare svare fra hjertet.
Og hvorfor vil man have det samme at vide syv gange?
Regeringen har gjort en hel bunke.
Så spørger fru Line Barfod, om man ikke synes, det er rimeligt, at han bliver stillet for en dommer.
Jo, men det bliver han jo også på et tidspunkt, eller også bliver han frigivet.
Men jeg må da indrømme, at jeg godt kan forstå det.
Det her drejer sig om en kamp mod terror.
Og hvad er det, der er tale om?
Der er tale om, at amerikanerne har fanget 600 personer, som med en Kalasjnikov i den ene hånd og en Koran i den anden eller omvendt er taget i nogle krigshandlinger nede i Afghanistan.
Dem sætter man selvfølgelig et eller andet sted, hvor man er sikret, at de ikke kan deltage i kampen igen, før de har indrømmet alt, og man har en sikkerhed for, at de ikke skal gå tilbage og gøre det samme igen.
Der var nogle af dem, der var så heldige, at de ikke blev skudt; de blev taget til fange.
Og der kan jeg garantere, at de allierede, der tog dem til fange, også holdt dem fast indtil den dag, krigen var slut.
Line Barfod (EL), 2003-04-09:
Hr. Helge Adam Møller mente, at det var usmageligt at rejse en forespørgselsdebat om, hvad regeringen vil gøre for at få afklaret fangens status.
Der er ikke her fremsat noget krav om, at man skal gå ind og fortælle personlige detaljer om fangen.
Det, der er spørgsmålet, er at få afklaret fangens status og sikre, at internationale konventioner bliver overholdt.
Det kan jeg faktisk ikke forstå man som konservativ kan synes er usmageligt.
Der var engang, hvor De Konservative kæmpede for retsstaten og for de borgerlige frihedsrettigheder, herunder retten til at man ikke kan holdes indespærret på statens foranledning uden at blive stillet for en dommer.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor De Konservative overhovedet ikke kan se, der er noget problem ved, at man fuldstændig tilsidesætter de mest fundamentale rettigheder.
Man tilsidesætter alt det, man har forhandlet sig frem til på internationalt plan gennem mange år i forhold til at få lavet konventioner for, hvordan man behandler folk. Jeg vil godt høre, hvad det er, hr. Helge Adam Møller mener kan berettige, at man ikke længere skal have internationale regler på det her område.
Helge Adam Møller (KF), 2003-04-09:
Hvis der måske er nogle, der synes, jeg det sidste kvarters tid har set lidt glad og lidt mere smilende ud, end jeg normalt gør, så er det simpelt hen, fordi jeg synes, det er en så fantastisk dejlig dag, så glædelig, så pragtfuld.
Det er dejligt at se irakerne juble i Bagdads gader.
De er ikke grebet af denne tunge stemning, der er i Folketinget hos visse partier i øjeblikket.
Det er dejligt at se dem være ude og hylde præsident Bush, og ih, hvor han fortjener det.
Så tak for det.
Men så til ordførertalen.
Da den konservative ordfører, fru Gitte Seeberg, er forhindret i at være til stede på grund af sygdom, skal jeg på den konservative gruppes vegne fremføre følgende: Vi Konservative har fuld tillid til, at regeringen gør sit yderste for at få den hurtigst mulige afklaring af den danske statsborgers situation.
Der har jo været tætte kontakter mellem de danske og amerikanske myndigheder om den tilbageholdte dansker på basen på Cuba, og det er der fortsat.
Folketinget har ved talrige lejligheder haft mulighed for at høre om udviklingen i sagen samt drøfte den, senest med den amerikanske ambassadør Pierre-Richard Prosper, som var i København for en måneds tid siden.
Jeg ved ikke, hvilket formål Enhedslisten vil forfølge med sin forespørgsel, men de ved det selv, og det er da altid noget.
Fangens familie her i landet har gentagne gange meddelt, at den ikke ønsker at træde frem.
Familien har, som også udenrigsministeren sagde både i dag og ved mange tidligere lejligheder, heller ikke ønsket advokatbistand, og familien ønsker heller ikke selv at træde frem for offentligheden. I virkeligheden er det vel sådan, at Enhedslisten ønsker at tage familien og fangen som gidsler for en populistisk manøvre, som intet fornuftigt kan bringe.
Efter min mening er det både usmageligt og uklædeligt, men det er åbenbart ligegyldigt.
Kan sagen og familien spændes for Enhedslistens og tilsyneladende også andre partiers smalsporede vogn, så skal det gøres.
Søren Krarup (DF), 2003-04-09:
Det at svare består stort set i, at jeg gentager mig selv, fordi jeg sagde det fra begyndelsen i mit første indlæg.
Der er ikke en international retsorden i den forstand, som der er en national retsorden, for der er ikke nogen fælles øvrighed, som kan håndhæve.
Derfor er det, vi kalder en international retsorden, noget, der gælder der, hvor vi i fællesskab er interesseret i at overholde den.
Men det er ikke som en lov i landet, at vi kan tvinges til det.
Troels Lund Poulsen (V), 2003-04-09:
Jeg vil da gerne starte med at takke den socialdemokratiske ordfører, hr. Jeppe Kofod, for den konstruktive tilgang til problemstillingen.
Jeg har i den forbindelse to spørgsmål til hr. Jeppe Kofod.
Jeg vil gerne have, hvis hr. Jeppe Kofod kunne fortælle om, hvordan en socialdemokratisk ledet regering ville have håndteret sagen omkring Guantánamofangen.
Hvad er det helt præcis, der er forskellen på, hvad en socialdemokratisk ledet regering ville have gjort, og hvad nuværende regering har gjort i den situation, som vi har oplevet?
Mener Socialdemokratiet, at den internationale kamp mod terrorisme er afsluttet?
Det er jo ret væsentligt i forhold til, under hvilke omstændigheder man behandler de anbragte på Guantánamobasen.
Det er jo ret centralt også i forhold til den videre kamp mod international terrorisme.
Der er det sådan set bare, at jeg vil gerne vide, om den internationale kamp mod terrorisme er færdig, fordi vi nu har set krigsafslutningen i Afghanistan.
Anne Baastrup (SF), 2003-04-09:
Hr. Troels Lund Poulsen virker meget skråsikker i sin fuldstændig fundamentale overbevisning om, at der ikke er nogen problemer, og det synes jeg i og for sig er meget interessant, når udenrigsministeren selv sagde under samrådet, at USA havde anerkendt de pågældende som krigsfanger, og efterfølgende skrev tilbage, at der rent faktisk er usikkerhed om, hvorvidt USA anerkender den 3. Genèvekonvention.
Som udenrigsministeren også beskrev, har vi haft et møde
med ambassadør Prosper, som sagde undervejs og efterfølgende har bekræftet og uddybet synspunktet lidt nøjere i Politiken, at han ikke finder, at det er den 3. Genèvekonvention, der finder anvendelse,
Han henviser til Haagkonventionen, og derfor vil jeg godt spørge: Er det sådan, at hr. Troels Lund Poulsen ikke mener, at artikel 5 i den 3. Genèvekonvention rent faktisk finder anvendelse, når der er tvivl om, hvorvidt man er krigsfange, eller hvorvidt man er under beskyttelse som civilperson, eller at man i den situation i givet fald skal kunne straffes?
Jeg vil godt høre: Hvad mener hr. Troels
Lund Poulsen selv?
Line Barfod (EL), 2003-04-09:
Hr. Troels Lund Poulsen siger, at der ikke er grundlag for at komme med nogen skråsikre konklusioner om den internationale folkeret.
Jeg kan godt forstå, at regeringspartierne gerne vil have den opfattelse, men det mærkelige er bare, at ellers er der ikke mange i verden, der deler den opfattelse.
Troels Lund Poulsen (V), 2003-04-09:
Jeg vil gerne starte med at takke forespørgerne for muligheden for at diskutere dette meget vigtige og centrale spørgsmål, som vi diskuterer i Folketinget i dag, nemlig kampen mod den internationale terrorisme.
Vi har set, hvorledes denne modbydelige terrorkamp bliver ført over hele kloden og med det ene klare mål at knuse den måde, vi lever på i den vestlige verden.
Denne meningsløse kamp bliver ført af en lang række forskellige grupper, hvorunder Al-Qaeda-netværket er det mest kendte, og hvor terrorister i civilt angriber civile i deres kamp mod vestlige værdier og frihedsrettigheder.
Ser vi på historien, kan vi nævne bombesprængning i World Trade Center i 1993, bombeangrebene på amerikanske ambassader i Kenya og Dar-es-Salaam i 1998, bombeangrebet på krigsskibet »USS Cole« i 2000 samt ikke mindst det frygtelige terrorangreb på World Trade Center og Pentagon 11. september
Alle tragiske hændelser, der viser, at den form for midler, der tages i brug fra fjendtlige grupper, ikke kan henføres til normale krigshandlinger.
Selv om dette regelkompleks er særdeles omfattende og søger at tage højde for næsten enhver tænkelig situation under enhver væbnet konflikt, er det klart, at den form for væbnede aktioner, som bl.a. terrornetværket Al-Qaeda betjener sig af, ikke lader sig indpasse under de gældende regler om krigens love og sædvaner.
Specielt tankevækkende er det, at disse aktioner er karakteriseret ved, at de ikke er rettet mod militære mål, men i stedet angriber uskyldige civile, og at de involverede opererer i civil forklædning.
I begge tilfælde er der tale om særdeles grove overtrædelser af den humanitære folkeret.
Med andre ord er det ikke så let, som visse politikere gerne vil, at placere Al-Qaedas medlemmer og deres aktioner under den humanitære folkeret.
Der er i hvert tilfælde ikke belæg for skråsikre synspunkter om dette spørgsmål, og netop af den grund har man på opfordring af den schweiziske regering netop afholdt et første møde, et ekspertmøde om disse problemstillinger på Harvard University i USA.
Pointen fra forespørgernes side er, at man med dagens debat har ønsket at koncentrere sig om den danske statsborger, der er anbragt på Guantánamobasen.
Her vil jeg gerne gøre nogle ting klart.
Forespørgerne til denne debat rejser også spørgsmålet
Her har udenrigsministeren tidligere redegjort for den danske regerings holdning til sagen, og hvordan vi løbende har været og er i kontakt med de amerikanske myndigheder.
Disse konsultationer skal fortsættes, og allerede i næste uge er der, som udenrigsministeren nævnte, nye møder.
Så vil jeg gerne på vegne af Venstre, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »Folketinget tager udenrigsministerens redegørelse til efterretning og tilslutter sig regeringens aktive indsats for at nå til en afklaring af den tilbageholdte danskers situation i konsultationer og dialog med USA.«