Margrete Auken (SF), 2004-03-10:
Før jul behandlede Finansudvalget et aktstykke om Ørestadsselskabets tvivlsomme aktion om at låne videre af sine lån til Frederiksbergbanen og Østamagerbanen.
Det var Rigsrevisionen, der havde sagt, at det burde man i hvert fald som et minimum lovliggøre.
De havde jo knurret over, at man her var i gang med nogle skjulte overskridelser.
Der har sådan set hele tiden været overskridelser; det er det eneste der rigtig har været gang i i forbindelse med metroen, det er budgetoverskridelser.
Af svarene kunne man også se, at der var yderligere overskridelser på vej.
Var der overhovedet penge til tredje fase til Østamagerbanen?
Meget tyder på, at kontrakterne er blevet underskrevet på et tidspunkt, hvor man ikke har haft pengene til dem.
Jeg bad om at få et åbent samråd i Trafikudvalget, men det blev mig nægtet af formanden, noget jeg aldrig har været ude for før, og det er grunden til, at vi må have denne forespørgsel i salen, hvor jeg også har bedt om en ordentlig taletid, for vanskelige sager kan ikke klares på få minutter.
I weekenden fik vi overraskende støtte fra trafikministeren med hans brev om situationen.
Der var tale om en klar tilståelsessag fra Ørestadsselskabet, eller rettere: Klar var den ingenlunde.
For en almindelig læser var det næppe til at se en hånd for sig.
Det levede i hvert fald ikke op til ministerens ord til Ingeniøren.
Jeg citerer fra Ingeniøren fra i går: »»Jeg har fundet det rigtigt hurtigst muligt at orientere Folketinget om de oplysninger, der er tilgået mig fra Ørestadsselskabet, uanset at en lånerammeudvidelse ikke er nødvendig på nuværende tidspunkt. Jeg lægger vægt på, at Folketingets partier ikke føler, at en eventuel lånerammeudvidelse pludselig dumper ned fra en klar himmel.«
- jeg kan forsikre ministeren om, at der er ingen af de overskridelser, der dumper ned fra en klar himmel - »Jeg har altid tilstræbt, at der er så megen gennemsigtighed som muligt om Ørestadsselskabets økonomi«, siger trafikminister Flemming Hansen og beklager, »hvis lånerammen skal udvides endnu engang«.
« Selvfølgelig er kassen åben, det har den jo altid været, men man kan godt blive lidt ked af det en gang imellem. Jeg vil henvise til, at man læser den udmærkede sammenfatning, Ingeniøren har lavet af brevet, for det er altså ikke lige til at forstå, hvad der står i det.
Der er fire grunde til, at man har brug for tilførsel af midler.
Den første er, at Told og Skat sandsynligvis siger nej til, at Ørestadsselskabet kan straksafløfte moms på infrastruktur.
Det medfører et øget behov på 150 mio. kr. og forlænger tilbagebetaling af gælden med 1 år.
Så er der Comet, som har fået et tilskud på 1,3 mia. 2004-kr.
Det var oprindeligt på 1,7 mia. 1999-kr., men en del af de penge, 400 mio. kr., er jo røget til entreprenøren.
Derfor er der behov for yderligere 800 mio. kr.
Så havde Ørestadsselskabet håbet på, at de kunne få 729 mio. kr. fra takststigninger fra HUR, men det kniber med at få HUR til at se rimeligheden i det.
Så hvis Ørestadsselskabet nu får f.eks. 1 kr. mindre pr. påstigning ifølge de matematiske beregninger, der er for den udligningsordning, så vil det påvirke med 100 mio. kr. om året og forlænge betalingstiden med 15 år.
Endelig har regeringens skattestop sat Ørestadsselskabet i en kedelig knibe.
Det har sådan en sjov formulering her, det hedder et indtægtsbegrænsningsregulerings-et-eller-andet, men regeringens skattestop har altså sat Ørestadsselskabet i en kedelig knibe.
Selskabet bliver bl.a. finansieret af tilbageført grundskyld fra Københavns Kommune, men virkningen af reduktionen i beregningsgrundlaget for grundskyld giver nu Ørestadsselskabet et øget behov for 100 mio. kr., ligesom det vil tage selskabet 5 år længere af afdrage gælden. Hvis man ser på langtidsbudgettet for Ørestadsselskabet kan man se, at ingen af disse ellers tydelige advarsler er der taget højde for.
Det var virkelig en omvendt murphy.
Alt hvad der kan gå godt, skal gå godt.
Men selvfølgelig blev det en ganske almindelig murphy, og spørgsmålet til regeringen bliver nu: Hvad vil man gøre for at få mere styr på tingene?
Eller har man bare tænkt sig i en uendelighed at hæve lånerammen og sende en mastodontgæld til vore efterkommere?
Besvarelse