Vibeke Peschardt (RV), 2000-01-14:
Lovforslaget er en udløber af finanslovforligets trafikdel, der delvis skal finansieres via salg af arealer fra Københavns Havn.
Salgsprovenuet eller den indbetaling, der skal ske til staten som følge af omdannelsen af havnen til et statsligt aktieselskab,
skal bruges til, som der står i bemærkningerne, infrastruktur i Københavnsområdet.
Det vil være nærliggende at oversætte det til f.eks. »ombygning af Københavns Hovedbanegård«, der koster omkring 600 mio. kr.
Det var den skrabede udgave, man valgte.
Alt i alt er det en ombygning som alle, der har interesse i København, burde være meget optaget af.
Jeg tænker her især på Københavns Kommune og Borgerrepræsentation, der har taget meget højlydt til genmæle over for regeringens og flertallets måde at finansiere denne her del af trafikforliget på.
Må jeg minde om, at det faktisk næsten var det samme flertal, som i dag går ind for det her om Københavns Havn og finansieringen, der i 1995 ved en omlægning af de kommunale udligningsordninger skaffede og stadig væk skaffer Københavns
Kommune milliardbeløb til kommunens drift fra omegnsamterne, og det er i nævnte rækkefølge Roskilde, Frederiksborg og Københavns Amter.
Det har ikke noget med denne sag at gøre, slet ikke, men jeg synes, det skal med for historieskrivningens skyld.
Det var jo altså den forrige, for det er jo år efter år, at udligningsmillionerne tonser ned i den københavnske kommunekasse. Og vi i Det Radikale Venstre glæder os bestemt over, at Københavns Kommune ved udgangen af 1999 har balance i sit budget.
Det var også meningen, at det skulle gå sådan.
Folketinget var meget optaget af det, men jeg minder om, at den slags ikke kommer af sig selv.
Min pointe er, at Københavns Kommune er blevet yderst godt behandlet af denne regering og af den forrige regering og af den første Nyrup-regering. Jeg nævner i flæng infrastrukturprojekter - jeg tror, det var Øresundsforbindelsen, der satte det hele i gang - som Den Sorte Diamant, Det Kongelige Teater, universitetsudbygningen, Hovedbanegårdens ombygning, som kommer nu, Ørestaden, Metroen, Ringbanen, Lufthavnen, Øresundsbanen, motorvejen, udbygningen af Helsingørmotorvejen osv.
Jeg kunne godt blive ved, for jeg tror ikke, jeg har fået det hele med.
Men jeg siger bare, at jeg synes egentlig godt, Københavns Kommune kunne have kvitteret lige så forsigtigt, men det tager vi så til efterretning at den ikke gør.
Staten har udbygget hovedstaden.
Det eneste, der i virkeligheden mangler her i København, er den havnetunnel, vi også har talt om tidligere på dagen.
Men nu står vi altså over for at skulle finansiere Københavns Hovedbanegård på denne her måde.
Og så til noget andet: Københavns Havn er jo, som det også fremgår af alle de papirer, vi har fået tilsendt, og alle de over 50 spørgsmål og svar, der lå, allerede inden lovforslaget her kom frem, en solid og velhavende statslig enhed med en stor soliditet, som er på 84 pct.
Det var den daværende trafikminister, hr. Kaj Ikast,
også helt klar over, så han forsøgte i sin tid nogenlunde det samme som det, man udmønter i det her lovforslag.
Begge gange har Folketinget kastet sig ud i diskussioner om, hvorvidt det er ekspropriation eller ikke, og det får vi jo så afgjort nu.
I Det Radikale Venstre mener vi, at argumentationen i Justitsministeriets notat, som er gentaget i lovforslagets almindelige bemærkninger, er temmelig overbevisende og klar: Vi har at gøre med en selvejende institution, Københavns Havn, organiseret i statsligt regi.
De 6 medlemmer udpeger staten, og der er kun 3 udpeget af Københavns Kommune.
Samtidig har vi den voldgiftskendelse, som er meget afgørende for forståelsen af det her, og som også er afsagt af nogle højesteretsdommere, og som siger, at Københavns Havn
er en særlig forvaltningsenhed, og det vil sige, at den er at ligne ved en statslig styrelse, der skal udøve sin virksomhed på et sagligt grundlag - og jeg citerer fra kendelsen - »inden for de rammer, der gælder for offentlige myndigheder«.
At man kan fjerne eller omflytte offentlige formuegoder uden erstatning, fremgår af bemærkningerne til forslaget som en del af argumentationen for, at man i dette lovforslag ved inddragelse og salg af havnearealerne ikke taler om ekspropriation.
Man kommer så med et eksempel, og det er privatiseringen af Statsanstalten for Livsforsikring, som Højesteret også har taget stilling til.
Jeg kunne så for egen regning tilføje, at Folketinget flere gange - uden at der er rejst krav om erstatning, og det er dog tankevækkende - har taget penge ud af Arbejdsmarkedets Feriefond.
Det skete første gang i den borgerlige regerings tid, da Henning Dyremose var arbejdsminister.
Arbejdsmarkedets Feriefond består af uhævet feriegodtgørelse plus renter, som indestår i Feriefonden, og midlerne i den skulle rettelig bruges til lønmodtageres ferieformål, altså en stor, diffus gruppe, men de millioner, der har ligget og blinket, er altså blevet inddraget, uden at der har været tale om ekspropriation.
Vi har naturligvis i Det Radikale Venstre taget til efterretning, at den statsligt udpegede havnebestyrelse anlægger sag mod staten, og så vil vi få en højesteretsdom, og jeg hører nu også, at Dansk Folkeparti vil gå ind i anlæg af sådan en sag.
Om indholdet af forslaget er der vel blot at sige, at det fastlægger, at der af havnens værdier skal være midler til drift af en kommerciel havn - det har vi været inde på flere gange - og at der skal afsættes de fornødne midler til uddybningen af Drogden Rende, og vi støtter forslaget.