runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2004-01-22:
... så det vil jeg afholde mig fra lige nu.
Med hensyn til afgifterne kan jeg forstå på Enhedslistens forslag, at det også er et spørgsmål om at adfærdsregulere.
Det er rent faktisk sådan, at de pesticidhandlingsplaner, der netop er gennemført, jo blev gennemført til punkt og prikke, og derfor kan jeg slet ikke følge den straffeaktion, som Enhedslisten lægger op til på det her felt.
... Det ser det ikke ud som om formanden gør ...
Jeg vil egentlig frygtelig gerne diskutere den kollektive trafik, netop fordi det jo ikke på nogen måde er regeringen, der fordobler priserne på billetterne dér, men jeg ved ikke, om formanden tillader den diskussion ...
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-22:
Jeg vil bare sige, at det der med at fordoble buspriserne jo rent faktisk er det, regeringen er i færd med, så det er da en metode, fru Inger Støjberg er bekendt med.
Ministeren var inde på en provenuneutral omlægning af afgiften.
Er det ikke korrekt, at provenuet fra pesticidafgiften jo faktisk er blevet fuldstændig udhulet, fordi pengene går til at kompensere landbruget for stigende ejendomspriser?
Det vil sige, at hvis vi skal holde et provenu, så bliver vi altså nødt til at fordoble afgiften eller i hvert fald lægge den på et væsentlig højere niveau.
Derfor er det jo et gennemtænkt forslag, også selv om man tager udgangspunkt i det, ministeren siger.
Så vil jeg godt spørge: Hvor har fru Inger Støjberg det fra, at det absolut skal være en 300-meter-zone?
Jeg vil anbefale, at fru Inger Støjberg læser teksten til beslutningsforslaget.
Der er ikke fastholdt et krav om, at der absolut skal være 300 m, men derimod om, at der skal være zoner.
Hvis de så skal fastlægges efter andre kriterier, så kan det være meget fornuftigt.
Det er vi også åbne over for.
Så hvorfor denne kategoriske afvisning og disse forsøg på at fremstille forslagene som ugennemtænkte?
Det er meget præcist beskrevet i det ...
Hans Christian Schmidt (V), 2004-01-22:
Jeg underkender ikke DANVA's eksperter.
Jeg vil bare sige, at en af de gode ting, der er mange, men en af de absolut gode ting ved at være minister, er jo, at jeg har dem siddende lige ved siden af mig.
Når man ser på, hvad der findes af eksperter på det her i Miljøstyrelsen, så kan jeg love hr. Torben Hansen for, at de ved noget om de her ting.
De har jo siddet sammen om den her pesticidhandlingsplan, og de har selvfølgelig også rådgivet.
Må jeg ikke nævne: Rådgivning 33 mio. kr., pesticidforskning 33 mio. kr., zooneringsprojekt 10 mio. kr., varslingssystemet 48 mio. kr., økologikontrol 11 mio. kr., restkoncentrationer i fødevarer 6 mio. kr., nedsættelse af pesticidanvendelse på det offentlige område 1,8 mio. kr. osv. Jeg nævner alle de elementer over de her 6 år, som alt i alt udgør 145 mio. kr., og som gør noget ekstraordinært på hele det område omkring pesticider.
Jo, jeg værdsætter DANVA, jo, jeg værdsætter deres eksperter, og jeg kan forsikre hr. Torben Hansen for, at jeg i høj grad også værdsætter dem, jeg har i Miljøstyrelsen, og jeg synes, de ved en masse om tingene.
Om de er bedre eller ej, skal jeg lade andre afgøre, jeg ved bare, at jeg er yderst godt tilfreds.
Torben Hansen (S), 2004-01-22:
Det er meget muligt, at ministeren kan se, at det her er fremadrettet, men gør det ikke indtryk, at den organisation, som organiserer vandværkerne, den organisation, som sikrer danskerne rent drikkevand, de, der har ekspertisen inden for det her, siger, at det altså ikke er fremadrettet?
Hvad får ministeren til at tro, at ministeren er klogere
end eksperterne på det her område, der sidder med det til daglig
De siger jo netop, at det her ikke er fremadrettet.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-01-22:
Jeg tror, hr. Torben Hansen sikkert har god erfaring med, også da han selv i den tidligere regering fik lov til at fremlægge sine forslag, at det ikke er ualmindeligt, at der kommer reaktioner, ellers kan man sagtens få fat i dem.
Jeg tror, at det gælder pesticidhandlingsplan I og pestidichandlingsplan II.
Jeg synes da faktisk, at man i stedet for skal rose de organisationer, som puster den til enhver tid siddende regering i nakken ved at foreslå, hvilke ting de gerne vil have gennemført.
Det er da en ærlig sag at sige som DANVA, som jo i den grad skal kæmpe for drikkevandet, i øvrigt sammen med regeringen, for vi prioriterer det også højt, og det er jeg sikker på at mange flere gør.
Så det er da kun i orden, at man anfører nogle ting, man kunne ønske sig.
Men jeg må bare sige, at når jeg kigger på den, så kan jeg jo se, hvor fremadrettet den er.
Så kan jeg jo se, sammenlignet med hvad vi kom fra, og det, vi nu skal frem til, at den er meget fremadrettet og ambitiøs.
Det er sådan set bare det, jeg siger.
Jeg synes gerne, man kan tage en debat om de her ting og sige, hvordan man forholder sig, når man kommer til de enkelte tilfælde.
Men det er klart, at sådan som jeg oplever reglerne er i dag, er det sådan, at når man pålægger nogen en ændret brug af de her ting på en sådan måde som her, så sker det mod erstatning.
Hvis nogen kan fremføre nogen synspunkter, som godtgør, at det bør ændres, så tager vi debatten, men som forudsætning starter jeg
Jørn Jespersen (SF), 2004-01-22:
Jeg nævnte ikke 300 m.
Jeg har hele tiden i denne her debat sagt, at jeg synes, det var spændende at få svar på, hvordan man lavede den geografiske afstand.
Jeg kan se i den rapport, der er kommet nu, at man lægger op til, at det skal vurderes individuelt.
Det kan vi så diskutere om vi skal give mulighed for.
Det synes jeg ville være en god idé.
Jeg forstod på ministerens svar, at fordi det i dag er sådan, at det er borgerne, der betaler for at stoppe landbrugets forurening, så mener ministeren også, at det skal fortsætte på den måde.
Er det ikke rigtigt forstået?
Hans Christian Schmidt (V), 2004-01-22:
Rapporten har jo - det vil jeg godt lige svare på først, så skal jeg nok tage det sidste - klart sagt, at det ikke er den måde, man skal gøre det på.
Man skal ikke have 300 m fra boringerne for alle, man skal individuelt vurdere dem.
Der må jeg bare sige til hr. Jørn Jespersen om, hvem der skal betale den del af det, at skal man fortsætte den linje, der er blevet lagt - og jeg går ud fra, at det må være af hele Folketinget, det er i hvert fald sket, og jeg kan ikke erindre, hvornår det er blevet indført - så er det jo sådan i dag, at når man f.eks. laver 10 m i radius rundt omkring boringerne, så er det noget, man får erstatning for.
Hvis man udvider det område, hvad skulle så gøre, at man pludselig sagde, at det var endnu mere påkrævet at udvide, så derfor skulle man ikke betale erstatning?
Det ligger næsten i en lige forlængelse af den måde, man har gjort det på.
Jørn Jespersen (SF), 2004-01-22:
Det er bare et enkelt principielt spørgsmål om beskyttelsen
af vandindvindingspladserne.
Mener ministeren, at det er landbruget, der skal betale omkostningerne ved at hindre forureningen af vores fælles drikkevand, eller mener ministeren, at det er borgerne, der skal gøre det? Det er jo den helt principielle diskussion, vi har.
Landbruget kan betale enten via erstatningsfri regulering, ved at bruge dele af pesticidafgiften, eventuelt en øget pesticidafgift, til at kompensere de landmænd, der bliver ramt, eller på en tredje måde.
Borgerne betaler i dag, fordi vandværkerne har hjemmel til at opkræve penge hos brugerne til at kompensere landmændene. Så det helt principielle er: Mener ministeren, at den beskyttelse, der skal ske af vores drikkevand, skal betales af landbruget, der forurener, eller af borgerne, der bare er udsat for forureningen?
Hans Christian Schmidt (V), 2004-01-22:
Lad mig kun sige til hr. Keld Albrechtsen, at hvis hr. Keld Albrechtsen altid hørte godt efter, så ville han stedse høre, hvilken fremadrettet miljøpolitik regeringen står for.
at tage imod direktiver om, hvad han kan bringe op i forhandlinger, jeg har jo haft fornøjelsen trods alt et par gange, men når jeg sagde, at hr. Keld Albrechtsen og Enhedslisten vil blive inviteret til vandmiljøplan III, så er det selvfølgelig for at diskutere de forhold, vi skal diskutere dér.
Den pesticidhandlingsplan, jeg har indgået på regeringens vegne med de fire partier, står selvfølgelig til troende.
Jeg kan jo ikke i dag sige, om hr. Keld Albrechtsen kan fremføre noget under vandmiljøplan III-forhandlingerne, som vil få de fire partier til at synes, at det er noget, som de burde kigge på, og som kan synes fornuftigt.
Man skal aldrig udelukke noget.
Men jeg står ved den plan, som vi fire partier har lavet sammen.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-22:
Det forstår jeg så på den måde, at ministeren hermed siger, at de problemer, der er med pesticidforureningen, også kan tages ind og drøftes i forbindelse med de generelle vandmiljøforhandlinger.
Men det må jo så også betyde, at regeringen må være indstillet på at rokke sig i forhold til den aftale, som er indgået med Dansk Folkeparti og Kristeligt Folkeparti, og som efter vores opfattelse ikke i tilstrækkelig grad løser pesticidproblemet. Det tager jeg som en tilkendegivelse, og jeg er da glad for, at ministeren, selv om jeg kunne høre, at ministeren trods fristelsen til nu at tage en historisk diskussion op om alt, hvad den tidligere regering ikke havde lavet, så alligevel modstod - han var lige ved at snuble i det - men modstod den fristelse og gik over til at kigge lidt fremad.
Det vil jeg gerne sige tak for.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-01-22:
Desuagtet at det jo ikke var vores oplevelse før i tiden, at det var den måde, man lavede pesticidplanen på, så vil jeg da gerne sige, at jeg synes, hr. Keld Albrechtsens tilbud er ganske udmærket.
Når vi sådan hører på, hvad der bliver sagt om regeringen og regeringens miljøpolitik, så synes vi ikke, at man sender signaler om, at man gerne vil ind i en debat, og at man kan se nogle konstruktive muligheder.
Men det er jo aldrig for sent at komme ind i den debat, og derfor vil jeg da gerne sige til hr. Keld Albrechtsen, at det vil jeg tage til mig, og jeg vil derfor selvfølgelig sørge for, at hr. Keld Albrechtsen bliver inviteret til de næste forhandlinger, vi skal i gang med.
De starter jo allerede i næste uge, hvor vi skal til at diskutere vandmiljøplan III, og der synes jeg da, det er helt naturligt.
Så må vi se, hvad der kan komme ud af det.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-22:
Jeg vil naturligvis vende tilbage vedrørende de enkelte forslag, men her blot et principielt spørgsmål, og det er: Når ministeren f.eks. nu erkender, at det faktisk er nødvendigt med randzoner, måske ikke i alle de tilfælde, Enhedslisten har peget på, men i nogle tilfælde, og ministeren også erkender, at en omlægning af afgiften kan blive nødvendig, måske ikke helt på den måde, Enhedslisten har foreslået, men alligevel, hvorfor vil ministeren så ikke forhandle med oppositionen om de her spørgsmål?
Nu er der fremlagt nogle forslag, og ministeren har lavet en aftale, som han også selv henviste til, med regeringen og Dansk Folkeparti og Kristeligt Folkeparti, men ministeren har ikke villet drøfte den og forhandle den med os andre med henblik på at undersøge, om det var muligt at lave en fælles pesticidhandlingsplan, som måske endda hele Folketinget kunne stå bag.
Det synes jeg er noget mærkeligt noget.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren, når han nu selv erkender, at der er problemer i det, vi har foreslået her, som der skal gøres noget ved, om han så ikke kunne indbyde alle partier til at drøfte en pesticidhandlingsplan.
Lars Christian Lilleholt (V), 2004-01-22:
Det er jeg ikke enig med hr. Morten Homann i.
Torben Hansen (S), 2004-01-22:
Nu sagde ministeren i et af sine svar til hr. Keld
DANVA har kritiseret den.
Kan ministeren ikke bekræfte det?
Og kan ministeren ikke også bekræfte, at i den kritik ligger, at de ikke mener, at der er et tilstrækkeligt beskyttelsesniveau for det danske grundvand i regeringens pesticidplan?
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-22:
... og fru Inger Støjberg ikke har læst dem ordentligt?
Inger Støjberg (V), 2004-01-22:
Nu bruger hr. Keld Albrechtsen udtryk som, at det jo ikke er sikkert, det påvirker prisen, og at det jo ikke er sikkert, det påvirker adfærden.
Nu er det jo sådan, at når vi fra regeringspartiernes side laver aftaler, og når vi laver lovgivning, så opererer vi slet ikke på det felt, hvor man siger: Det er jo ikke sikkert, og man ved jo egentlig ikke, men det kunne jo være.
Nej, vi opererer på baggrund af et fagligt-sagligt grundlag, og det er præcis det samme, der gør sig gældende, når man taler om de her beskyttelseszoner omkring vandboringerne.
Vi er meget indstillede på at kigge på netop det, men det skal være på baggrund af et fagligt-sagligt materiale.
Vi laver ikke bare politik på baggrund af, hvad man måske kunne tro eller måske kunne forvente.
Helle Sjelle (KF), 2004-01-22:
For Det Konservative Folkeparti er det væsentligt at sikre, at naturen beskyttes mod alle negative følgevirkninger af pesticider.
Generelt er vi således tilhængere af, at brugen af pesticider begrænses
mest muligt.
Hvor anvendelse af pesticider er absolut nødvendig, ønsker vi, at det sker i ringest mulig mængde og med færrest mulige konsekvenser for mennesker og miljø.
Derfor er vi også glade for, at der er lavet en aftale vedrørende brugen af pesticider, nemlig en pesticidhandlingsplan for 2004 til 2009.
Vi synes, det er værd at bemærke, at der er afsat et meget betydeligt beløb til gennemførelse af planen, nemlig ca. 145 mio., kr. i de næste 6 år.
Vi er overbeviste om, at den plan vil være et godt redskab, et godt udgangspunkt i kampen mod overdreven brug af pesticider og deres sundheds- og miljømæssige skadevirkninger.
Vores fokus på begrænsningen af pesticider hænger i høj grad sammen med, at vi i Det Konservative Folkeparti lægger meget stor vægt på beskyttelse af grundvand, fordi rent grundvand er afgørende for rent drikkevand også til de kommende generationer.
Hovedelementerne i regeringens pesticidpolitik er en restriktiv godkendelsesordning og en nedsættelse af pesticidforbruget.
Med den nye pesticidhandlingsplan synes vi, der er skabt et godt grundlag for den fremtidige indsats for at nedsætte forbruget af pesticider og beskytte miljøet og sundheden.
Vi er derfor heller ikke enige med forslagsstillerne i, at der på nuværende tidspunkt er et behov for, at der skal tilføres flere tiltag vedrørende brugen af pesticider, og vi støtter derfor heller ikke Enhedslistens fire forslag.
Vi er som sagt af den opfattelse, at den pesticidhandlingsplan, der er lavet, netop er et godt udgangspunkt.
Der er en fin balance mellem indsatsen mod pesticider på den ene side og på den anden side omkostningerne ved de tiltag, der skal gennemføres.
Alt i alt støtter vi altså ikke forslagene.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-01-22:
Jeg synes jo bare, at hvis man som hr. Torben Hansen følger med i, hvad det er, der sker rundtomkring, kan man se, at der, når man laver en aftale omkring pesticidhandlingsplanen, står højt og tydeligt, at der skal udlægges 25.000 ha sprøjtefri randzoner langs vandløb.
Her mener jeg jo helt klart, at når man laver sådan en aftale, er finansieringen altså også med i aftalen om udlægning af de her sprøjtefri randzoner.
Derfor mener jeg også, at når man taler om, hvem der skal betale, er der jo en gang anvist en finansieringskilde til det her problem, som vi har omtalt i pesticidhandlingsplanen.
Der er jo taget højde for det her problem en gang, hvor mange gange skal man forklare det for hr. Torben Hansen?
Torben Hansen (S), 2004-01-22:
Nu er det altså ikke min opgave at stå og forsvare
Enhedslistens beslutningsforslag
, men jeg vil gerne endnu en gang gøre hr. Jørn Dohrmann opmærksom på - jeg har også læst det hele - at der står intet i Enhedslistens konkrete beslutningsforslag om zone på 300 m. De henviser til, at da det var oppe i foråret 2003, sagde andre partier, at det ikke var optimalt, så jeg forstår det sådan, at Enhedslisten i det konkrete forslag har sagt: Lad os kigge på noget andet.
Det vil jeg gerne have at hr. Jørn Dohrmann bekræfter.
Det andet er: Alle skal være med, for alle har interesse i det rene grundvand, men betyder det så, når man så hører, hvad hr. Jørn Dohrmann siger, at det bliver forbrugerne, der kommer til at hænge på betalingen for de zoner, der så skal udlægges, og ikke dem, der forurener?
Nu må vi få et klart svar.
Er det forbrugeren, eller er det forureneren, der skal betale de zoner?
Jørn Dohrmann (DF), 2004-01-22:
Altså jeg henholder mig til de 300 m - det står absolut i forslaget her - og når man tager det, som blev behandlet i foråret 2003, med ind i sit beslutningsforslag her, så må det jo være noget, man stadig væk tænker på og vil bruge.
Hvis man ikke selv ligesom vil læse, hvad det er, der står i beslutningsforslaget, så kan vi da godt stå og have en masse mundhuggeri omkring det, men man kan i hvert fald ikke bortforklare, at de 300 m er nævnt i det her beslutningsforslag.
Så jeg vil i hvert fald sige til hr. Torben Hansen, at det er vigtigt, at man ligesom læser det hele og tager alle ting med.
Men tilbage til, hvem det er, der skal betale.
Jeg vil sige, at vi alle sammen har et ansvar for, at vi har drikkevand, og at vi har grundvandet i fremtiden, så det er klart, at det må vi alle sammen også være med til at sikre i fremtiden.
Torben Hansen (S), 2004-01-22:
I hr. Jørn Dohrmanns sidste svar til hr. Keld Albrechtsen henviste hr. Jørn Dohrmann til 2. spalte i hr. Keld Albrechtsens forslag.
Jeg synes måske, det havde tjent til hr. Jørn Dohrmanns ære, hvis han havde gjort opmærksom på, at det var - hvad kan vi kalde det? - en afskrift af konklusionen fra foråret 2003, dengang vi havde den sidste diskussion.
Kan hr. Jørn Dohrmann ikke godt endnu en gang her og direkte over for hr. Keld Albrechtsen bekræfte, at der intet står om 300-meter-zoner i det konkrete forslag, der ligger her?
Det var punkt et.
Punkt to: Nu har hr. Jørn Jespersen jo læst op af udvalgets anbefalinger, og jeg forstår hr. Jørn Dohrmann sådan, at man er parat til at kigge på det her, hvis det er nødvendigt.
Hvem vil man så have skal betale?
Skal det være den lille forbruger på det lille vandværk, der nu skal til at betale, hvis det er sådan, at der skal laves store sprøjtefri zoner omkring vandværksboringen, eller er det dem, der forurener, der skal være med til at betale?
Det må være meget interessant at vide for folk ude i det åbne land.
Hvem synes Dansk Folkeparti skal betale?
Jørn Dohrmann (DF), 2004-01-22:
Som jeg har sagt før, og som jeg også sagde i min ordførertale: De ting, vi vil være med til, skal ligge på et fagligt, sagligt grundlag, som man også kan sige der er fremsat her.
Der vil vi være med til at se på, hvad det er for nogle ting, der rent praktisk kan lade sig gøre, og derfor vil vi jo selvfølgelig arbejde positivt med det, også bl.a. med vandmiljøplan III og de forhandlinger, vi skal have på det her område.
Det er vigtigt, at vi kommer videre i den her sag, og vi siger også i Dansk Folkeparti, at det vil vi selvfølgelig have med i vores vurderinger, når vi indgår de her aftaler.
Så jeg vil sige, at når vi har det faglige grundlag på plads, jamen så skal vi også bruge de resultater, der ligger her.
Jørn Jespersen (SF), 2004-01-22:
Det var ikke det mest præcise svar på mit spørgsmål, man kunne få.
Til hr. Jørn Dohrmanns oplysning er udvalgets anbefaling refereret på side 9 i rapporten, og den lyder som følger: »Det er udvalgets anbefaling, at der bør gives hjemmel til at udvide den fysiske beskyttelseszone og/eller etablering af sprøjtefrie zoner omkring nuværende og fremtidige indvindingszoner på baggrund af en konkret risikovurdering. Den konkrete størrelse og udformning af eventuelle beskyttelseszoner afhænger af de lokale forhold og fastlægges efter en konkret vurdering.«
Det vil sige, at det er en helt klar anbefaling af, at vi som politikere og lovgivere etablerer en hjemmel til at lave den slags beskyttelseszoner efter en konkret vurdering af de lokale forhold.
Er Dansk Folkeparti parat til her og nu at være med til at lovgive, så den hjemmel bliver tilvejebragt, ikke at afvente alle mulige andre undersøgelser og syltekrukker, men gøre det nu - er Dansk Folkeparti parat til det?
Det er SF. Er Dansk Folkeparti? - For så kan vi lave et flertal.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-01-22:
Jeg vil sige, at alle de nye ting, vi får at vide, mener jeg også skal indgå i den plan, vi nu skal lægge; det kan bl.a. være vandmiljøplan III.
Lad os tage alle de ting ind, hvor vi ved, hvad vi kan gøre her, hvis alle de andre partier er parate til at tage et ansvar og sige, at her har vi en opgave, vi skal have løftet.
Jeg kunne da godt tænke mig, at alle de partier, som her i aften viser, at de er optaget af at sikre drikkevandet, grundvandet og alle de andre ting, også vil gøre en effektiv indsats for at komme med i vandmiljøplan III, så vi alle sammen bakker op omkring vandmiljøet i Danmark, så vi sikrer drikkevandet i fremtiden.
Jeg vil foreslå SF, at de også ligesom tager et ansvar her, for det vil vi gøre i Dansk Folkeparti.
Jørn Jespersen (SF), 2004-01-22:
Derfor skal jeg lige spørge: Har hr. Jørn Dohrmann ikke læst anbefalingen, konklusionen, i den pågældende rapport?
Og ifald hr. Jørn Dohrmann har læst den, hvad er det så, han har fået ud af rapporten som anbefaling?
Jørn Dohrmann (DF), 2004-01-22:
Jeg vil starte med det sidste først for at udrydde den misforståelse, da hr. Keld Albrechtsen åbenbart ikke selv er i stand til at læse op.
Skal jeg læse det én gang til?
Der er altså afsat penge til det her område, men dem kan vi ikke komme af med
, fordi der ikke er landmænd nok, der ønsker at lægge om.
Det er jo et problem.
Derfor skal der jo ikke flere penge i en pengetank, hvor vi ikke kan komme af med pengene.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-22:
Jeg forstår alle hr. Dohrmanns forklaringer sådan, at han faktisk er enig med mig i, at vi skal have den økologiske omstilling, at vi skal have de arealer uden pesticid, men hr. Dohrmann har bare ikke pengene og har endnu ikke fundet dem.
Der må man bare konstatere, at Enhedslisten altså har peget på pengene.
Så kan han jo overveje, hvor han vil skaffe pengene fra; det vil jeg egentlig gerne høre. Så vil jeg bare lige gøre hr. Dohrmann opmærksom på, at i Enhedslistens forslag om randzoner, beskyttelseszoner, står der ikke, at det skal være 300 m. Jeg vil egentlig bede hr. Dohrmann læse forslaget op, for han har åbenbart ikke læst det.
Det er ganske kort, det er tre linjer hen over siden.
Jeg vil bede hr. Dohrmann læse disse linjer og så nævne, hvor der står 300 m.
Jeg synes, det er urimeligt, at den ene ordfører efter den anden bliver ved med de 300 m, når det ikke står i forslaget.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-01-22:
Jo, men altså jeg vil sige til hr. Keld Albrechtsen, at det jo netop er derfor, vi er gået ind i en pesticidplan med regeringen, hvor et af punkterne er en målsætning om at fremme den økologiske og pesticidfri dyrkning og give det en mere fremtrædende plads i planen.
Det er jo netop derfor, vi går ind og er med til sådan nogle aftaler om pesticider.
Hr. Keld Albrechtsen skriver jo som forslagsstiller, at man ikke regner med, at forslaget har den store effekt, og derfor kan jeg jo også spørge hr. Keld Albrechtsen: Hvorfor vil man have vedtaget en fordobling, hvis man ikke mener, det har den store effekt? Jeg mener, vi skal prøve at se på: Hvordan får vi mere økologisk dyrkning i Danmark?
Men jeg har jo ikke sagt, at det skal foregå ved at fordoble pesticidafgiften.
Der er måske mange andre finansieringsmåder, man kunne tage ind her.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-22:
Jeg vil godt spørge med hensyn til pesticidafgiften, som hr. Dohrmann mener ikke vil få effekt: Er hr. Dohrmann ikke enig i, at pesticidafgiften i øjeblikket bliver udhulet, og at det betyder, at vi ikke har de penge til rådighed, som skal bruges til økologisk omstilling?
Økologien bruger jo ikke pesticider på markerne.
Hvor vil hr. Dohrmann skaffe pengene til den omstilling, hvis han ikke vil støtte forslaget om en fordobling af pesticidafgiften.
Det er jo deri, forslagets virkning ligger, nemlig ved at sikre, at den økologiske omstilling kan komme i gang igen, og den går jeg ud fra at hr. Dohrmann er enig i.
Er det ikke tilfældet?
Inger Støjberg (V), 2004-01-22:
Jamen jeg vil da gerne sige, at jeg kan da ikke her i dag stå og tage stilling til noget, før jeg får et fagligt udspil.
Når det her faglige udspil kommer, så tager vi det dybt seriøst op, det kan hr. Torben Hansen være ganske sikker på.