runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2002-05-16:
Nu ville det ligge mig meget, meget, meget fjernt at påstå, at hr. Lars Barfoed skulle være arrogant, for sådan kender jeg ham bestemt ikke.
Men jeg vil sige, at der var faktisk en snert af det i besvarelsen af mit spørgsmål.
Jeg spurgte udtrykkeligt, om Det Konservative Folkeparti ville være med til at sikre, at man kunne få Det Konservative Folkepartis synspunkter igennem på en sådan måde, at man ikke dels splittede Folketinget og dels splittede arbejdsmarkedets parter, men fik løst problemet og sikrede bedre relationer mellem familie- og arbejdsforhold, også i de 6 pct. af overenskomsterne, som ikke har deltidsbestemmelser i dag.
Det er et meget fintmasket og kompliceret aftalesæt, og når man trækker én tråd ud, tilter det.
Jeg mener ikke, at ordføreren har brugt det ord, men det er dét, der ligger i det, og derfor er min opfordring stadig: Vil Det Konservative Folkeparti ikke mene, det ville være rimeligt, at man, forinden man vedtager lovforslaget, først tager en kontakt med parterne og beder dem om at løse problemet?
Bjarne Laustsen (S), 2002-05-16:
Jeg vil gerne sige tak til hr. Lars Barfoed for den helt klare indrømmelse: forslaget her giver ingen rettigheder, som
ingen har i forvejen.
Så er det næste 10.000 kr.-spørgsmål: Hvad er så egentlig formålet med lovforslaget?
Er det ikke nok at have en overenskomst på området?
Skal arbejdsgiverne nu også til at have en lov med, når de skal ansætte og afskedige folk?
Så vil jeg også godt spørge: Har hr. Lars Barfoed og Det Konservative Folkeparti nogen eksempler i skuffen med navns nævnelse, der ikke kan komme på deltid med de forhold, vi har i dag?
Lovforslaget kan let føre til det, som lufthavnsfunktionærerne og -arbejderne nævnte i Arbejdsmarkedsudvalget.
På den måde får man to gange deltidsjob, for der er jo ingen, der kan leve af et 3½ timers-job alene, og på den måde bliver man tvunget til at søge sit eget job igen i form af to deltidsstillinger.
Det er de muligheder, Det Konservative Folkeparti giver arbejdsgiverne for at lave deltidsstillinger.
Lars Barfoed (KF), 2002-05-16:
Til hr. Ole Sohn vil jeg sige: Det glæder mig, at vi i hvert fald er så enige om den grundlæggende betragtning, at der skal være bedre balance mellem arbejdsliv og familieliv.
Jeg tror ikke ligefrem, jeg har citeret fra SF's betænkningsbidrag.
Men det er dejligt at høre, at vi er enige om grundsynspunktet.
Så vil hr. Ole Sohn gerne vide, om det er sådan, at jeg ville medvirke til en alternativ løsning af problemet.
Til det vil jeg sige, at det er der sådan set ingen grund til, for der ligger jo en fremragende løsning her.
Vi gennemfører lovforslaget, og så har vi på den måde fået skabt de muligheder, så jeg ved ikke, hvorfor vi skulle finde en anden måde at gøre det på.
Det gøres jo ganske fremragende her.
Fru Line Barfoed ser gerne, forstår jeg, at det bliver bekræftet i lovforslaget, at det kun er de 6 pct., der bliver berørt.
Jeg må altså sige, at det fremgår af første spalte i de almindelige bemærkninger, at ca. 6 pct. ikke har adgang til deltid, så der er sådan set gjort noget ud af at forklare, at i forvejen er det kun en begrænset del af lønmodtagerne, der arbejder i overenskomstområder, som ikke giver adgang til deltid.
Så ville fru Line Barfoed også gerne have mig til at bekræfte, at jeg er arrogant.
Det synes jeg måske nok lige jeg vil overveje lidt, inden jeg bekræfter det.
Jeg forstår, at arrogancen skulle bestå i, at jeg mener noget andet end nogle andre, som har protesteret mod forslaget, men jeg synes sådan set, det er legitimt nok at være uenig med folk.
Det er det, jeg er, så jeg synes ikke, at jeg er arrogant i denne sammenhæng. Til sidst til hr. Søren Søndergaard, som spørger, om forskellene i overenskomsterne ikke skyldes, at overenskomstområderne er forskellige: Jo, det kan da godt være, og jeg tror da også, at er der områder, hvor man er enige om, at her går det slet ikke med deltid, men så lader man jo bare være med at aftale det.
Der skal jo ifølge lovforslaget to enige parter til en aftale om deltid
Jan Petersen (S), 2002-05-16:
Nu har hr. Lars Barfoed da bekræftet - godt nok stilfærdigt, men det blev bekræftet - at der er tale om et indgreb i overenskomsterne.
En række tillidsrepræsentanter og lønmodtagere via deres tillidsrepræsentanter har sagt, at de synes, det er en skidt idé, og mit spørgsmål til hr. Lars Barfoed er: Når det nu er muligt for denne regering at foretage et indgreb på denne måde, vil jeg godt høre: Hvad er rækkefølgen, hvad er prioriteringen?
Nu har man taget fat i ét problem, nemlig at
Men der er faktisk 25 pct., som synes, at omfanget af overarbejde er for stort, og det kan da også være et problem med for meget beordret overarbejde.
Det kan være et problem, når man skal få familieliv og arbejdsliv til at hænge sammen, men forbereder man indgreb her?
Der er lidt flere, der har det problem - for slet ikke at snakke om, at 82 pct. af medlemmerne faktisk ønsker, at arbejdstiden er placeret på fast dagtid.
Det kan jo være lidt lettere at få familielivet til at hænge sammen, hvis man har fast dagtid frem for at skulle have skiftehold.
Er det sådan, at hr. Lars Barfoed har valgt dette område af ideologiske grunde, eller er der andre ting, man kunne forestille sig blive prioriteret?
Ole Vagn Christensen (S), 2002-05-16:
Jeg vil godt takke hr. Lars Barfoed for indrømmelsen af, at det er tomme muligheder, der stilles op for lønmodtagerne, for i det øjeblik, arbejdsgiveren siger, at det vil han ikke være med til, er der ikke engang en mulighed.
Så er der kun en tomhed.
Så vil jeg også godt spørge hr. Lars Barfoed: Synes hr. Lars Barfoed, det er rimeligt at trække de 6 pct. frem og sådan set bruge dem til at legalisere, at man laver et indgreb i samtlige 100 pct. af overenskomsterne?
Hvorfor har man ellers skrevet, at ved ordrenedgang henvises arbejdsgiveren til gældende regler for afskedigelse eller arbejdsfordeling?
Jeg har tidligere spurgt om det juridiske i sagen: hvad det er, der sikrer, at arbejdsgiveren ikke kan gøre brug af det.
Endvidere er der jo to andre begreber, man kunne tage
op, nemlig spørgsmålet om rationaliseringer og spørgsmålet om omlægninger og omstruktureringer.
Det er ikke noget, der er nævnt her, men det vil også give mulighed for, at man kan nedsætte arbejdstiden for medarbejdere under de 94 pct af overenskomsterne.
Peter Skaarup (DF), 2002-05-17:
Jeg synes, at det er befriende ærligt af den socialdemokratiske ordfører, for det kan vel nok siges ud fra det, der bliver sagt, at Socialdemokratiet ikke er særlig engageret i at få lukket Flyvestation Værløse, tværtimod fornemmer jeg, at Socialdemokratiet i virkeligheden argumenterer for, at det nok er en rigtig dårlig idé.
Jeg vil godt spørge hr. Per Kaalund, om det ikke gør indtryk, også aktuelt nu, at professor i geografi Christian Wichmann Matthiessen til Berlingske Tidende den 29. april har sagt, at det også sikkerhedsmæssigt giver store problemer, og om terrorangrebet den 11. september ikke kunne være baggrund
for, at man revurderede beslutningen om lukningen af Flyvestation Værløse. Christian Wichmann Matthiessen siger i artiklen her, at han mener, det er problematisk, at man har besluttet at nedlægge Flyvestation Værløse og alene satser på Nordjylland, når det gælder Luftvåbenets overordnede beredskab.
Ser hr. Per Kaalund ikke, at det kan give nogle sikkerhedsmæssige problemer, at det nu ser ud til, at det her projekt bliver gennemført, og at der ikke er en uvildig økonomisk vurdering af konsekvenserne af det?
Per Kaalund (S), 2002-05-17:
Ganske kort: Jeg sætter på mange måder professor Christian Matthiessen meget højt.
Vi har i mange år samarbejdet om udviklingen af hovedstadsområdet på en lang række områder, men jeg må sige, at for så vidt angår militærinstallationer i hovedstadsområdet, skal man nok bemærke, at det ikke er nogen stor folkelig sag på disse kanter, stort set alt militær er rykket ud af hovedstadsområdet til andre dele af landet.
I øvrigt mener jeg ikke, at der har stået kampfly eller F-16-jagere på Værløse.
Der er tale om helikoptere, og der er tale om det, jeg tror man i fagsprog kalder for fastvingede fly, dvs. transportfly og mindre passagerfly.
Så vurderingen af den terrorrisiko deler jeg ikke.
Peter Skaarup (DF), 2002-05-17:
Jeg kan sige til hr. Per Kaalund, at jeg mener, at sikkerheden for københavnerne bestemt ligger folk her i området på sinde, og jeg tror, at hr. Per Kaalund fejlvurderer de bekymringer, der kan være, når man lukker den eneste flyvestation her i området, der har med militæret at gøre.
Jeg vil godt spørge hr. Per Kaalund, om den udtalelse, som hr. Per Kaalund kom med til Jyllands-Posten den 22. marts i år, stadig væk er det, Socialdemokratiet mener, nemlig: Hvis Venstre sagde, at partiet var indstillet på at udskyde afgørelsen om lukningen ind i næste forsvarsforligsperiode efter 2004, vil vi også gå med, vi har ingen forbehold,
fastslog hr. Per Kaalund.
Vil det sige - og det gælder egentlig også Det Radikale Venstre, der er kommet med den slags udtalelser til medierne - at Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre i virkeligheden var imod beslutningen om at lukke flyvestationen?
Jeg må sige, at det var fornuftigt, at Socialdemokratiet tog det forbehold i denne her situation.
Jeg synes også, det havde været godt, hvis Socialdemokratiet havde fulgt op på det og sagt, at efter 11. september er der reelt en ny situation, der gør, at man skal overveje det igen.
Men det har man så ikke gjort.
Med hensyn til situationen fremover er det jo interessant, at Socialdemokratiet muligvis igen bliver regeringsparti på et tidspunkt, og her er det interessant at høre, om Socialdemokratiet kan give en garanti om, når man nu fastholder at ville lave alle de her øvelser med at lukke Flyvestation Værløse, at de ikke efterfølgende om nogle år bliver tvunget til at flytte det hele tilbage igen.
Mange inden for sagkundskaben siger nemlig, at man vil samle alle kampflyene f.eks. i Skrydstrup, og at det i virkeligheden er Flyvestation Aalborg, man sigter mod at lukke på sigt, og det vil medføre, at man så måske skal rykke tingene tilbage igen.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Per Kaalund, om det er holdningen i Socialdemokratiet, og om vi kan få en garanti for, at vi ikke er nødt til at lave det hele om igen efterfølgende.
Jeg vil også godt spørge, om det slet ikke gør indtryk, at implementeringsstyregruppen har fastholdt, at man burde have lavet det her om under ledelse af departementschef og forsvarschef - jeg ved godt, at forsvarschefen nu har meddelt, at han træder af med øjeblikkelig virkning.
Så kunne det jo godt være, at hr. Per Kaalund på den baggrund ville genoverveje det.
Helge Adam Møller (KF), 2002-05-17:
Normalt synes jeg, hr. Per Kaalund på vegne af Socialdemokratiet holder nogle gode og saglige indlæg.
Det var jo ikke kun, som hr. Per Kaalund nærmest antyder, et enkelt parti, der var imod det.
Der var fire partier, der var lodret imod det, styregruppen foreslog.
Det var de to daværende regeringspartier, Socialdemokratiet og De Radikale, det var Kristeligt Folkeparti, og det var partiet Venstre.
Sådan er facts.
Det var fire mod to.
Der var to, der havde en anden holdning; det var De Konservative og CD.
Nu kommer man så og fremstiller det, som om det nærmest var et enkelt parti.
Jeg var altså med til det, og det var med den daværende socialdemokratiske forsvarsminister Hans Hækkerup i spidsen, man gik imod styregruppen.
Sådan er facts.
Per Kaalund (S), 2002-05-17:
Må jeg ikke indlede med lige at erindre hr. Helge Adam Møller om, at jeg mener, der både på skrift og i tale har været ganske positive udmeldinger helt frem til valgkampen for nylig om, at dele af Flyvestation Værløse skulle bevares under en eller anden form.
Jeg synes, at det snarere skulle komme til udtryk i hr. Helge Adam Møllers ordførertale om lidt, hvor man da var henne.
Nøglen til, om man ville følge denne særlige gruppe, har ligget hos Venstre i seneste omgang
Så går der et arbejde i gang med et nyt forsvarsforlig, og så må man i givet fald se på det.
Jeg tvivler og tror ikke på, at et nyt forsvarsforlig indholdsmæssigt vil indebære en tilbageflytning til Værløse.
Villy Søvndal (SF), 2002-05-17:
Først tak til hr. Helge Adam Møller, fordi vi skiftede ordførerrækkefølge, så jeg kan nå mit tog. Da forligspartierne ved indgåelse af forsvarsforliget i 1999 besluttede at flytte flyvestationen i Værløse til henholdsvis Aalborg og Karup, kom det givetvis som en stor overraskelse for mange.
Det havde ikke været diskuteret forudgående, og de økonomiske beregninger, der lå til grund, talte ikke indlysende for den rokade.
Siden har der været meget debat om rigtigheden af beslutningen både med indlæg fra mange af de implicerede og ganske mange interessante politiske udmeldinger.
Sådan er det jo, når man indgår et forlig, og det betyder så, at et enkelt parti, måske to, insisterer på den oprindelige beslutning.
Ellers tror jeg, samtlige øvrige ordførere har sagt, at hvis de var i en fri position, ville de ikke gennemføre det, der nu skal gennemføres.
Det synes jeg også debatten indtil nu har båret præg af.
Men man kan vel sige, at økonomi på den måde er noget nænsomt noget, som man altid kan massere.
Jeg har de bilag, som er dateret den 2. maj i Forsvarsministeriet, og som jeg formoder har dannet baggrund for det møde blandt forsvarsbrødrene, hvor man blev enig om at fastholde forliget, som det så ud, og jeg kan derfor også genkende nogle af tallene fra salget af bygninger, som måske forekommer mig lidt underligt.
Men lad det nu ligge.
Der er en post, der lyder: Personalerelaterede implementeringsudgifter vurderes fortsat at kunne holdes inden for den centrale pulje.
Det interessante er, hvor meget man forbruger af den centrale pulje lige præcis med den her beslutning i form af personale, der lader sig pensionere osv.
Det er jo ikke noget argument, at man har en pulje på x antal millioner, og det holder det sig inden for, og derfor er det ikke nogen udgift.
Sådan kan man ikke regne i virkelighedens verden.
Derfor savner jeg sådan set et helt præcist svar på, hvor stort et beløb der forbruges af den pulje.
Det skal i sagens natur tælles med, når man regner udgifter sammen.
Tal er massérbare.
Jeg er ikke medlem af den eksklusive loge, der hedder forsvarsbrødrene, som jeg forstår mødes en gang imellem og diskuterer forskellige offentlige anliggender, og når man ikke har det privilegium, er man jo nødt til at spørge og spørge og spørge.
Jeg føler mig bestemt ikke overbevist om, at de her tal holder, for jeg tror, man har glemt nogle ting.
Jeg synes, det er vores opgave som folketingsmedlemmer og udøvere af den budgetkontrol at være sikre på, at de oplysninger, vi får, holder vand.
Her har vi nu engang en vigtig rolle.
Derfor er vi også nødt til at kunne begrunde de afgørelser, der træffes.
Så vidt jeg har forstået, har nogle af dem disponeret ved at være i gang med at søge andet job eller ville søge andet job. Jeg skal melde om situationen med hensyn til forslag til vedtagelse, at vi vil støtte det forslag, hr. Peter Skaarup fremsatte, når vi kommer til afstemningen på tirsdag.
Peter Skaarup (DF), 2002-05-17:
Jeg sætter stor pris på hr. Helge Adam Møllers ærlighed og Det Konservative Folkepartis grundlæggende indstilling, som
Hvor meget vil der blive taget af den centrale pulje?
Det betyder jo, at de penge ikke er med i de budgetter, der bliver fremlagt.
Hvor meget vil der blive taget af den centrale pulje på baggrund af afgang, på baggrund af transport til Aalborg af ansatte inden for forsvaret?
Jann Sjursen (KRF), 2002-05-17:
Jeg håber, jeg kan overlade talgymnastikken til forsvarsministeren.
Det tror jeg han har mere styr på end jeg for at sige det rent ud.
For så vidt angår spørgsmålet om, hvornår man kan omgøre en beslutning i en forligskreds: Det kan man selvfølgelig gøre til enhver tid, hvis forligskredsen er enig om det.
Vi har deltaget i drøftelser, vi har lyttet til, hvad de andre partier har sagt, og vi har draget vores konklusion.
Efter at den blev draget på baggrund af implementeringsstyringsgruppens rapport, har vi altså ikke fundet anledning til at ændre på beslutningen.
Det er vel et synspunkt, man har lov at have.
Så prøver hr. Peter Skaarup at inddrage 11. september, terrortruslen osv. og spørger, om det ikke ændrer på noget.
Det synes jeg rent ud sagt er et latterligt argument i den her sammenhæng, for så skulle man jo til at se på et helt nyt forsvarsforlig.
Dansk Folkeparti har her pillet et enkelt element ud, som hedder Flyvestation Værløse, som om det lige var det af alt, man skulle se på efter terrorangrebet på World Trade Center og Pentagon den 11. september.
Det synes jeg rent ud sagt er lidt latterligt.
Helge Adam Møller (KF), 2002-05-17:
Det kan være, jeg missede et af hr. Peter Skaarups spørgsmål, og så kommer jeg igen, for det er ikke, fordi jeg ikke vil svare på det.
Det fremgik, synes jeg selv, meget klart af min tale og også af det, vi har sagt i den konservative folketingsgruppe de sidste 2 år, at vi var enige med den rapport, der blev afgivet af implementeringsstyringsgruppen i juni 2000.
Vi syntes, det fagligt var en rigtig rapport, og det var derfor, vi støttede den.
Og vi var kede af, at de øvrige fire partier ikke ville være med.
Men sådan er livet.
Vi har siden hen forsøgt at overbevise og argumentere for, hvorfor vi stadig væk var enige med dem, men sådan var det. Så spørger hr. Peter Skaarup, om vi er enige i de beregninger, der er lavet.
Jeg tør ikke sige, om man kan finde en enkelt lille krumme et eller andet sted,
men umiddelbart mener jeg, at de beregninger, jeg har set fra Forsvarsministeriet og Forsvarskommandoen, er rigtige og saglige og korrekte.
Og så siger jeg også med min baggrund som en, der selv har været med engang, at man efter min mening ikke får nogen befalingsmænd eller officerer i det danske forsvar til bevidst og mod bedre vidende at sidde og skrive nogle tal, som vedkommende godt selv ved ikke passer.
Hvis det nogen sinde opdages, at en befalingsmand eller officer i det danske forsvar har gjort det, håber jeg, at den til enhver tid siddende forsvarsminister vil sørge for at sparke ham eller hende ud af forsvaret.
Den slags medarbejdere har man ikke brug for.
Det var den anden ting.
Så det tredje spørgsmål: Hvornår passerede vi the point of no return?
Jeg tør ikke sige det, men jeg mener, det er inden for - et slag på tasken - det sidste halve års tid.
Det er klart, at for hver dag der er løbet, specielt efter at man er begyndt at indgå kontrakter, specielt efter at personellet og teknikerne har forladt det, specielt efter at man er begyndt at omskole de nye, har tiden arbejdet imod det.
Selvfølgelig kan man lave beslutningen om i dag, men så skal man bare være klar over, at det vil koste ufattelig meget, og de operative fordele, man opnår, for selvfølgelig opnår man nogle fordele, vil ikke modsvare den ekstra investering, for de penge skulle jo tages fra andre steder i forsvaret
Det er derfor, jeg mener, vi har passeret det.
Om vi gjorde det i november, december eller i januar, tør jeg ikke sige, men 17. maj har vi efter min ærlige overbevisning passeret det.
Det ville være en forkert beslutning at ændre det i dag.
Per Kaalund (S), 2002-05-17:
Jeg vil ganske kort spørge, om det indgik i Det Konservative Folkepartis overvejelser i forbindelse med den reviderede finanslov 2002, hvor vi jo satte spørgsmålstegn ved, om det var muligt at finde besparelser inden for forsvaret - vi er tilbage i december måned - at dette point of no return også var passeret på daværende tidspunkt.
Peter Skaarup (DF), 2002-05-17:
Det er godt og vigtigt, at vi får det, som hr. Helge Adam Møller siger, på bordet, men når både Det Radikale Venstre, Socialdemokratiet, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti klart mener, at det var en forkert beslutning, og når De Konservative sidder i regering, synes jeg, at der ville være nogle muligheder for at påvirke de her ting.
Her synes jeg altså, at man burde have brugt de muligheder meget kraftigere, end man har gjort.
Efter de oplysninger, jeg har, er det sådan, at to ud af fire teknikere på Herkulesflyene nu har sagt op inden for forsvaret.
Det betyder altså en flugt af velkvalificeret personale, som er meget uheldig.
Hvad kan vi gøre ved det?
Jeg vil også spørge hr. Helge Adam Møller, og det kan godt være, at det var det spørgsmål, som hr. Helge Adam Møller ikke hørte, og derfor gentager jeg det nu: Mener hr. Helge Adam Møller ikke, det er et problem, at man ikke kan sige, hvor store midler der nu bliver taget fra den centrale pulje på grund af afgang af personale, på grund af transport af personale fra København til Aalborg, til Karup?
Jeg kan forstå, at der ikke er nogen mulighed for at ændre ved forligets tekst omkring det her.
Men ville det ikke være rimeligt, når der nu bliver stillet en række spørgsmål om økonomien, som kan være svære at besvare, at man så sagde, at vi laver en økonomisk vurdering af, hvordan det her forløber, og en uvildig vurdering, der fortæller, hvad det korrekte er, og hvad det ikkekorrekte er? En af de ting, som jeg godt vil spørge hr. Helge Adam Møller om, er jo den centrale pulje.
Som jeg forstår det, er det en pulje, der af forsvarsforligspartierne er afsat til ændringer.
Hvis der skal ske personaleflytninger, og der er problemer med det, så tager man det bl.a. over denne pulje.
Den er ret stor, og det indtryk, jeg har fået, er, at det er et ret stort beløb, man tærer på i forhold til lukningen af Flyvestation Værløse.
Så vil jeg godt spørge til de gule bygninger, altså Nordlejren ude på Flyvestation Værløse, som man i de beregninger, der er lagt frem nu, ligesom bryster sig af vil give en indtægt på 125 mio. kr. Er det ikke korrekt, at hvis man brugte implementeringsstyringsgruppens anbefaling, nemlig at bevare Flyvestation Værløse i en lidt ændret form, ville man kunne sælge Nordlejren og skabe den indtægt på de 125 mio. kr.?
Helge Adam Møller (KF), 2002-05-17:
Jamen der er da nogle af de tekniske spørgsmål, hr. Peter Skaarup stiller, jeg ikke på stående fod kan besvare, men der er ikke noget problem.
Stil spørgsmålet, og jeg skal gerne som formand for Forsvarsudvalget skrive under, og så spørger vi helt nøjagtigt både til centrale puljer og den anden.
Hvor meget salget af Nordlejren giver - om det giver 125 mio. kr. eller 75 mio. kr. eller det dobbelte - ved jeg ikke.
Med hensyn til beslutningen om, at der skal udarbejdes en uvildig vurdering af de økonomiske konsekvenser, kan jeg ikke stemme for den.
Det er nok først og fremmest, fordi jeg mener, at den vurdering, der er, og de spørgsmål, vi har stillet i Forsvarsudvalget, er besvaret korrekt og omhyggeligt.
I det omfang det måtte vise sig, at de ikke er det, vil jeg godt sige, at man jo har mulighed for på et eller andet tidspunkt, hvis man ønsker det, at bede Rigsrevisionen ligesom på mange andre områder gå ned og se på det.
Rigsrevisionen er utrolig uvildig, og jeg er næsten stensikker på, at Rigsrevisionen selvfølgelig vil sige, at det var det rigtige og den hele og den fulde sandhed.