Søren Egge Rasmussen (EL), 2006-04-04:
Det, som vi er vidne til her, er, at regeringen vil lave individuel afstraffelse af kommunerne, når nogle af disse ikke overholder en aftale, som er indgået kollektivt.
Kommunerne har ifølge regeringen sparet 1,5 mia. kr. ud af de 2 mia. kr., som finansministeren via tekstanmærkninger til finansloven forsøgte at liste igennem Folketinget under behandlingen af finansloven.
Det groteske er nu, at de kommuner, som har genåbnet deres budgetter og gennemført besparelser, så kan risikere at blive økonomisk straffet i 2007, hvis deres budgetbesparelser ikke holder, mens de kommuner, som ikke har valgt at genåbne deres budgetter og deltage i denne topstyrede sparerunde, sådan set, hvis de kan holde deres oprindelige budgetter, ikke kan blive pålagt yderligere besparelser.
Jeg synes, det er meget tankevækkende, når jeg ser det her lovforslag og ser vurderinger af lovforslaget ridset op, at man så under det punkt, som hedder negative konsekvenser/merudgifter som følge af det her forslag på det økonomiske område, har et stort, tomt felt.
Jeg ved ikke, om det sådan er et skriv selv-felt, man har indarbejdet i lovforslaget, og jeg synes, det er lidt tankevækkende, at det slet ikke er nævnt, at det, at man presser kommunerne så hårdt, kan have nogle negative konsekvenser.
Når man kender den kommunale virkelighed, så ved man jo, at i denne regerings blinde vinkel kan man se konsekvenserne af Dansk Folkepartis og regeringens besparelser ude i kommunerne.
Når man gennemfører besparelser på 1,5 mia. kr. på et tidspunkt, hvor kommunernes økonomi i forvejen er stram, så har det konsekvenser: Det kan være plejesvigt, det kan være ringere børnepasning, det kan være mere nedslidning af skoler, det kan være større huller i de kommunale veje.
Det kan meget nemt blive nogle meget dyre besparelser, som kommer til at koste kommunerne på længere sigt.
Når det gælder det sociale omFttmo070.fm Page 5368 Monday, May 29, 2006 9:56 AM råde, er det endnu værre, så drejer det sig om mennesker.
Så den her sparerunde på 1,5 mia. kr., som nu er blevet gennemført, har altså konsekvenser, og jeg synes, det er bemærkelsesværdigt, at det ikke står i lovforslaget, at det altså er bagsiden af det her.
Jeg synes, det er meget væsentligt, at Folketinget får oplyst, hvad den her kommunalreform koster at gennemføre.
Det er som om, at hver gang man ligesom kommer ind på det, så får man en eller anden sang om, at nåh, jamen det er jo betalt, for nu får vi nogle større kommuner, og der bliver rationaliseringsgevinster, som dækker det, som kommunalreformen måtte koste, uanset hvad den koster.
Hvis regeringen har ret i det, så burde der vel ikke være noget farligt i at fremlægge tallene for Folketinget.
Jeg synes, det faktisk er væsentligt, også når man skal forholde sig til kommende aftaler med kommunerne, at få gjort op, hvad det er for nogle kommunale og amtskommunale udgifter, man har i den her overgangsperiode.
Det kunne jo være, at det var dyrere, end man tror.
Jeg synes, der er mange spørgsmål, der ikke er blevet besvaret her i dag, selv om man har forsøgt at udfritte forskellige partier og komme med nogle tal, men det må vi jo så tage op under udvalgsbehandlingen.
Jeg vil gerne starte med at takke for debatten og også takke de partier, der repræsenterer et flertal af Folketingets medlemmer, som markerer en støtte til det her forslag, som jo har det sigte, sådan som flere af ordførerne også har været inde på, at sikre, at vi nu kommer tørskoede i land fra et Danmark med 271 kommuner til et andet Danmark med 98 kommuner.
Der er jo pænt redegjort for forløbet, som er, at vi oven på den kommunale budgetlægning kunne se, at der var en markant overskridelse i forhold til det aftalte, og det var det, der afstedkom en venlig, men også stærkt ment opfordring til kommunerne om at kigge på budgetterne igen med en frist den 15. februar.
Jeg glæder mig over, at det på mange måder har været en meget vellykket proces, hvor kommunerne har ydet et væsentligt bidrag til at sikre, at man efterlever det med regeringen aftalte på nær et restbeløb i størrelsesordenen 0,5 mia. kr., som der så kan gøres rede for, og som repræsenterer nogle engangsomkostninger ved kommunalreformen.
Derfor er det også forkert, når hr. Kristen Touborg, og jeg tror også, andre har været inde på det, hævder, at der nu skulle være tale om en tilståelsessag, og at regeringen ikke længere mener, at kommunalreformen er udgiftsneutral og noget sådant.
Det, der er tale om her, er, at der ikke er, kan man sige, fuld samtidighed mellem nogle udgifter, der skal afholdes, og nogle effekter, der viser sig på den lange bane.
Det skyldes jo i særlig udstrækning, og det må vi tage et ansvar for, at der er ikke samtidighed imellem det tidspunkt, hvor vi flytter skatteopgaven fra kommunerne til staten, og det tidspunkt, hvor de nye kommuner i øvrigt dannes.
Og det ville være dårlig personalepolitik, hvis man for at holde en ramme i indeværende år skulle skille sig af med et overheadpersonale, som man rimeligvis ville have brug for i 2007 og årene fremover.
Det er baggrunden for, at regeringen har sagt, at vi anerkender, at aftalen er opfyldt, selv om der i forhold til den ramme, der blev aftalt sidste år, altså er en manko på 0,5 mia. kr.
Det understreger så til gengæld bare betydningen af, at det, der så nu er en budgetmæssig forudsætning ude i den enkelte kommune, holdes, når det puljes sammen på de 98 kommuner.
For det er jo i første række ikke afgørende, hvad den enkelte kommune gør.
Det, der er det afgørende, er, at når det summes op, skulle vi meget gerne være i en situation, hvor budgetterne også overholdes, når regnskabet gøres op.
Derfor skal jeg også udtrykke det fromme ønske, som andre har udtrykt, nemlig at den lovgivning, vi er i færd med at behandle her, ikke bliver relevant at udnytte i virkelighedens verden, fordi den jo gerne skulle virke alene ved sin præventive signalvirkning, nemlig et stærkt signal til kommunerne om, at nu skal det, der ligger på bordet, holdes.
Det skal så i øvrigt ses i sammenhæng med, at vi jo også nu yderligere styrker sammenlægningsudvalgenes kompetence ved en ændringsbekendtgørelse, der betyder, at vi nedsætter bagatelgrænsen for, hvornår sammenlægningsudvalgene skal godkende tillægsbevillinger i sammenlægningskommunerne.
Også det skulle jo gerne være et bidrag til, at vi kommer tørskoede i land.
Page 5369
Monday, May 29, 2006 9:56 AM
Jeg tror ikke, jeg i øvrigt – i hvert fald ikke umiddelbart – kan tilføje debatten facetter, der ikke allerede har været fremme, så jeg skal indskrænke mig til det her og så udtrykke et ønske om et positivt og dynamisk udvalgsarbejde, som jeg selvfølgelig vil understøtte efter bedste evne.