runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-04-18:
Allerførst vil jeg gerne takke ministeren for svaret på det spørgsmål, jeg stillede med hensyn til de her havnechefers retsstilling, og der er det da betryggende at vide, at det kun er, såfremt man udfører en culpøs handling, at man vil blive sigtet og vil kunne få en straf for det.
Jeg har et spørgsmål mere til forsvarsministeren.
Farvandsvæsenet har jo planer om at centralisere de tre stationer, man har med lodser i dag, og dermed bl.a. lukke bestillingskontoret på Langeland, til trods for at det er den største af de tre stationer, man har i dag.
Der har jeg fået et brev fra Sydlangeland Kommune, hvor der udtrykkes stor bekymring over, at man jo f.eks. vil komme i konflikt med hviletidsbestemmelserne.
Hvis en lods tages om bord på skibet i Gedser og han så først kan forlade det igen efter endt sejlads oppe forbi Grenaa, er man simpelt hen bange for, at hvis vedkommende ikke har helt frisk krudt fra starten af, vil han let kunne opleve, at han kan blive ukoncentreret, og dermed vil der kunne opstå en krisesituation.
Det vil jeg da gerne have ministerens kommentar til.
Line Barfod (EL), 2006-04-18:
Da vores ordfører på området, hr. Rune Lund, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne fremføre følgende: Enhedslisten ser dette forslag som endnu et eksempel på, at man i den hellige konkurrences navn vil ødelægge et egentlig velfungerende system.
I bemærkningerne til lovforslaget har man beskrevet det nuværende system, hvor man forklarer, at lodstakster og betaling for anden sejladsvejledning fastsættes af forsvarsministeren og fastsættes således, at indtægter og udgifter balancerer, så lodsvæsenet bliver selvfinansierende.
Eneretten giver mulighed for at fastsætte lodstakster på samme niveau i alle farvande, uanset om der i farvandet er mange skibe eller få skibe, der benytter lods.
Derved kommer indtægterne fra de farvande, hvor mange skibe benytter lods, til økonomisk at understøtte lodsningerne i de farvande, hvor få skibe benytter lods.
Endvidere giver eneretten mulighed for, at man kan lade taksterne være proportionale med skibenes størrelse.
Derved kommer betalinger fra lodsning af større skibe, som typisk også har en større betalingsevne, til økonomisk at understøtte lodsningen af mindre skibe.
Taksterne er derved fastsat dels efter skibenes betalingsevne, dels således at lodsvæsenets samlede udgifter bliver dækket, mens der ingen direkte sammenhæng er mellem, hvad det enkelte skib betaler, og hvad lodsningen af skibet koster i det enkelte tilfælde.
Som det fremgår af dette citat fra bemærkningerne, er der altså tale om et ret fornuftigt system, som fungerer.
Hvis man nu udlægger dele af det til privat konkurrence, vil der med stor sikkerhed ske det, at de private vil gå ind i de farvande, hvor der virkelig er nogle penge at tjene, og staten kan så stå med resten.
Konsekvensen vil blive, at skatteborgerne kommer til at betale for at fastholde et højt sikkerhedsniveau til søs.
Det mener vi er helt urimeligt.
Vi er sådan set også enige med nogle af de betragtninger, som søfartens ledere, altså bl.a. lodserne, gør i deres høringssvar, hvor de udtrykker bekymring for, om forsyningssikkerhed, selvfinansiering og kvalitet kan opretholdes, og bekymring for, at det statslige lodsvæsens beredskab vil blive dårligere og dyrere på grund af konkurrencen.
På den baggrund kan Enhedslisten ikke støtte forslaget.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-04-18:
Vi har at gøre med et forslag, der skal forsøge at tilgodese forskellige hensyn, dels en effektivisering og måske lavere takster, og dels også, at man fastholder sikkerheden til søs.
Jeg vil sige, at vi sådan set er åbne over for at se på det statsmonopol, der har været, også når det gælder de regionale søtransporter.
Men jeg synes bestemt, at der har været nogle meget seriøse indvendinger, bl.a. fra Socialdemokraternes side, med hensyn til sikkerheden, som for os er så vigtig, at vi som udgangspunkt er skeptiske over for det her.
Kan vi overbevises om, at der ikke bliver problemer omkring sikkerheden, så vil jeg da ikke udelukke, at vi kan være positive over for det.
Jeg har forstået, at der er nogle havnekommuner, der meget gerne vil ind på det her område i højere grad, og det kan vi se på.
Men det overordnede for os er, at der ikke sker nogen forringelser af sikkerheden, og det er vi altså en smule skeptiske over for.
Så jeg vil sige, at vi er skeptiske over for det her, men vil selvfølgelig se på det i udvalgsbehandlingen.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-04-18:
Der sker grundstødninger også i danske farvande, og man kan jo frygte, at det er et spørgsmål om tid, før en grundstødning kan føre til alvorlige olieudslip eller lignende, og derfor er det her selvfølgelig et utrolig vigtigt område.
Det forslag, vi behandler i dag, bygger i det væsentligste på en betænkning, som et lodslovsudvalg afgav i slutningen af 2004, og forslaget har til formål at modernisere lodslovgivningen til gavn for sejladssikkerhed, som også anført af andre ordførere.
Regionale lodsninger gøres til genstand for konkurrence, mens det statslige lodsvæsens monopol bevares for gennemsejlingslodsninger.
Endvidere adskilles lodstilsynet fra det statslige lodsvæsen, idet det skal føre tilsyn med så vel det statslige lodsvæsen som de private lodserier.
Den generelle lodspligt for skibe med miljøfarlige laster i danske farvande bevares uændret.
Det er en forventning, at forslagets modernisering generelt gerne skulle medføre lavere lodstakster.
Det er jo en god ting, da lavere lodstakster foruden at være til gavn for søfartserhvervet forhåbentlig også er et bidrag til forøgelse af sejladssikkerheden.
For Det Radikale Venstres vedkommende har vi kredset om ligefrem at afsætte ekstra penge, så man kunne få en takstnedsættelse på noget af det her, der så kunne målrettes skibe, der sejler med miljøfarlig last som eksempelvis olietankere.
I det omfang at lovforslaget, som det ligger her, kan medvirke til at sikre reelt lavere takster, vil vi for vores vedkommende også gå ind i udvalgsarbejdet med et åbent og positivt sind.
Tom Behnke (KF), 2006-04-18:
Jeg tror, at hvis jeg skal bevæge mig ud i en definition af begrebet og rækkevidden af begrebet, så forudsætter det, at jeg sætter mig lidt grundigere ind i det, inden jeg, i hvert fald fra Folketingets talerstol, vil begive mig ud i en definition af det.
Så det vil jeg forbeholde mig at kunne vende tilbage til senere.
Niels Sindal (S), 2006-04-18:
Men jeg spurgte også, hvad hr. Tom Behnke forstår ved en regional lodsning?
Tom Behnke (KF), 2006-04-18:
Jeg tror, det var en misforståelse.
Det, jeg giver udtryk for, er, at vi er tilfredse med, at vi, samtidig med at vi laver denne liberalisering, sikrer forsyningssikkerheden, og at der til enhver tid er lods, også i de små havne, altså at vi holder balancen i, at vi som lovgivere, som stat sørger for, at forsyningssikkerheden osv. er til stede, at det er på plads, samtidig med at vi laver en liberalisering.
Det er det, der er vigtigt for os at understrege.
For bare at liberalisere eller bare at privatisere og så slippe det og sige, at det så må gå, som det nu bedst kan, det er vi ikke indstillet på fra konservativ side.
Og det er derfor, jeg understregede, at det er vigtigt, at vi har de her garantier, og derfor er vi tilfredse med forslaget, som det er fremsat.
Niels Sindal (S), 2006-04-18:
Jeg kan ikke lade være med at kommentere ordførerens brug af ordet liberalisering, hvor han så i samme åndedrag siger, at derfor får vi forsyningssikkerhed også til de små havne.
Det er jo den statslige betaling for de små havne, der gør, at der bliver forsyningssikkerhed, det er ikke liberaliseringen, eller har jeg taget fejl?
Kunne hr. Tom Behnke fortælle mig, hvad en regional lodsning så egentlig består af?
Tom Behnke (KF), 2006-04-18:
I betragtning af at det snart bliver onsdag, skal jeg lade være med at gå hele forslaget igennem, det er der også ordførere før mig, der har gjort, men blot konstatere, at der er tale om, at man med det her lovforslag tager, om man så må sige, første etape på en totrinsraket, hvor vi laver en delvis liberalisering, og at det vel at mærke er noget, der sker, efter at et enigt lodslovsudvalg har opfordret os til at gøre det.
Med det her forslag samler man alt, hvad der har med lodsning at gøre, i én lov, og ved den delvise liberalisering kan så i størrelsesorden mellem 40 og 50 pct. af den lodsning, der sker, privatiseres, nemlig når det handler om lodsning til og fra dansk havn.
Men samtidig med at man nu liberaliserer området, sikrer man også, og det er meget vigtigt for os at understrege, for det første forsyningssikkerheden, og for det andet, at der til enhver tid er lods, også i de små havne.
Det må ikke være sådan, at denne her liberalisering på nogen måde tilsidesætter sikkerheden til søs.
Så alt i alt er det et forslag, vi kan støtte, og vi kan allerede nu sige, at vi ser frem til, at anden etape kommer, hvor man laver en egentlig selskabsgørelse – men den tid, den glæde.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-04-18:
Jeg synes, det er vigtigt, at vi kommer ind på, hvad det her handler om.
Hr. Tom Behnke nævnte nogle eksempler fra lovforslagets bemærkninger, men det er jo kun eksempler.
Hvis vi ser på teksten i paragrafferne, indskrænker det sig ikke til de eksempler, som hr. Tom Behnke nævner.
Der ligger helt klart en mulighed for, at FE kan operere selvstændigt over for danske statsborgere uden at være begrænset af retsplejelovens bestemmelser, og hvordan bliver den mulighed så brugt?
Vi kan håbe, at man ikke går over gevind, men den eneste mulighed for at kontrollere, at man ikke går over gevind, er jo, som det også fremgår af bemærkningerne, at Wamberg-udvalget skal inddrages.
Men som det blev sagt før af fru Line Barfod, er det uhyre begrænset, hvad Wambergudvalget reelt kan kontrollere, når FE nu får mulighed for at kunne operere selvstændigt over for danske statsborgere uden hverken dommerkendelser eller noget som helst andet.
Jesper Langballe (DF), 2006-04-18:
Selvfølgelig, hvis Folketinget vedtager noget, som rent teknisk ikke kan lade sig gøre, så er det i hvert fald principielt uheldigt.
Om den anklage så rammer her, afhænger jo af, om udbyderne har ret i, at de ikke er i stand til at få den viden, som mobiltelefonbrugeren har, om, hvilke master det drejer sig om.
Og det spørgsmål, jeg beklager det meget, kan jeg simpelt hen ikke svare på.
Tom Behnke (KF), 2006-04-18:
Det Konservative Folkeparti har overhovedet ingen bekymringer over dette lovforslag.
Det fremgår af forslaget, at der er tale om, at hvis Forsvarets Efterretningstjeneste i forbindelse med sit arbejde i udlandet kommer under vejr med nogle informationer, der kan have betydning for Politiets Efterretningstjenestes arbejde, kan disse oplysninger videregives.
Der står ikke, at Forsvarets Efterretningstjeneste kan begynde at foretage sin egen registrering.
Men angående det arbejde, som Forsvarets Efterretningstjeneste udfører i den forbindelse, fremgår det jo netop, at Forsvarsministeriet i samarbejde med Wamberg-udvalget, som jo holder øje med PET’s registreringer, vil tilpasse udvalgets kommissorium således, at udvalget fremover kan foretage det nødvendige tilsyn med Forsvarets Efterretningstjeneste.
Det er vi glade for, og det er vi meget trygge ved.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-04-18:
Jeg er uenig med den konservative ordfører i, at det ikke har noget med teleforslaget at gøre, når det vil blive fremsat bagefter.
Det har det i allerhøjeste grad, fordi det er her, man pålægger selskaberne forpligtelsen til teknologisk at kunne det.
Så man kan jo ikke adskille forslagene.
At sige at man kan det, er lidt ligesom at sige, at hånd og handske intet har med hinanden at gøre.
I hvert tilfælde kan jeg sige, at ud af de 43 spørgsmål, som oppositionen stillede under de forudgående drøftelser, fik vi svaret i næsten halvdelen af dem, at det udelukkende havde noget med Justitsministeriets regler at gøre.
Det er jo noget sludder at sige det på den måde, det har det jo ikke, de to ting hænger sammen.
Nu har jeg så lyst til at stille hr. Per Ørum Jørgensen et spørgsmål, hvilket jeg godt ved, jeg ikke må, det lader jeg så være med.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-04-18:
Jeg er glad for, at der stadig væk i relation til det her lovforslag kun er et enkelt punkt, hvor der bliver stillet spørgsmål.
Men jeg synes, det er påfaldende, at SF’s ordfører bruger ca. 80 pct. af sin ordførertale på at tale om noget, som reelt ikke ligger på bordet i dag, og som ikke er til debat i dag.
Jeg mener faktisk også, at det er fejlagtigt at sige, at udbyderne skal sortere i de oplysninger, de opbevarer.
Når fru Anne Grete Holmsgaard får en e-mail, står der et tidspunkt, en dato, en afsender, en overskrift.
Udbyderne er altså i stand til at skille de her ting ad, og derfor skal de ikke sidde og sortere i de ting.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-04-18:
Jeg ser ikke noget formål i, at jeg står og læser telekommunikationsindustriens svar på 11 sider op, men jeg skal gerne overbringe hr. Per Ørum Jørgensen en kopi af høringssvaret, det tror jeg næsten er det nemmeste.
Det fremgår rimelig tydeligt, at der er en række udeståender.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-04-18:
Nu bliver jeg faktisk helt nysgerrig efter at finde ud af, om der er flere ting, jeg skulle have overset.
Vi hørte, at der var masser af ting, der ikke kunne lade sig gøre, men jeg har altså kun hørt en enkelt konkret ting fra SF’s ordfører og fra hr. Morten Helveg Petersen.
Så jeg kunne da egentlig godt tænke mig at få styret min nysgerrighed lidt og lige få nogle flere eksempler på, hvilke af alle de her ting der ikke lade sig gøre, for drejer det sig om et enkelt spørgsmål, er jeg jo sikker på, nemlig at alle de fornuftige mennesker, der er samlet her i dag, kan få svar på det under udvalgsarbejdet, og at man ikke behøver at sætte de store høringer i gang.
Det kunne være rart at høre, hvor mange andre ting der egentlig ikke kan lade sig gøre.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-04-18:
Det er jo et meget teknisk forslag, vi behandler her i dag, og bag den lange titel gemmer der sig også nogle principielle og komplicerede diskussioner i øvrigt.
Lad mig sige indledningsvis, at Det Radikale Venstre ønsker at gøre alt, hvad vi kan, for at bekæmpe terrorisme.
Vi finder, at der kan være en masse tiltag, der kan være god fornuft i at gennemføre, men det skal gøres på et ordentligt grundlag.
Det skal gøres på et forberedt grundlag, og det skal gøres ordentligt, således at man har en eller anden indikation af, om tingene virker efter hensigten, og om det er bestræbelserne værd.
Det har de gjort i USA og belyst, hvilke ting der kunne og burde gennemføres, og det synes vi faktisk også man kunne lade sig inspirere af i Danmark.
For tilblivelsen af forslaget her illustrerer jo med al ønskelig tydelighed, hvad der kan ske, når man forsøger at bevæge sig hen over scenen med forrygende fart.
Vi har haft et meget omtumlet forløb, og logning har som tidligere nævnt været inde i det, og så har det været ude igen, fordi der lød et ramaskrig fra branchen i øvrigt om, at det ikke kunne lade sig gøre; det ville koste en bondegård, og det ville slet ikke stå mål med hensigten i øvrigt.
Derfor må regeringen, ministeren og ordførerne fra regeringspartierne i øvrigt også have os undskyldt, at vi stiller spørgsmål ved effekten af nogle af de her ting.
Når vi har oplevet tilblivelsen af det oprindelige forslag, så er det altså også på sin plads at være skeptisk i vurderingen af, om det virker efter hensigten eller ej.
Jeg har tidligere citeret fra høringssvar fra telekommunikationsindustrien, og der er andre høringssvar, der på tilsvarende vis er kritiske.
Lad mig nævne det med den såkaldte teleobservation.
Ifølge lovbemærkningerne, som jeg forstår det, så går den ud på, at man observerer, hvor en person befinder sig geografisk via dennes ikkeaktive, men dog tændte mobiltelefon.
Lovbemærkningerne påstår, at det kan man teknologisk allerede i dag.
Teleselskaberne siger, at det kan man ikke.
Og hvor er det så, vi står i Folketinget, når branchen siger til regeringen, at man ikke kan, og regeringen alligevel fremsætter det.
Det korte af det lange er, at vi har brug for den her høring for at få afklaret nogle af de tekniske spørgsmål.
Og hvis der skal være et positivt udfald af diskussionen i dag, jamen så må det være, at vi kan være nogenlunde enige om, at den her høring er en, vi tager meget alvorligt; ikke mindst de svar og oplysninger, der bliver tilvejebragt under høringen, således at det også er noget, der virkelig kan indgå med vægt i det videre arbejde.
Vi er simpelt hen nødt til at komme til bunds i noget af det tekniske, hvis det her skal have en ordentlig videre færd.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-04-18:
Vi er meget nysgerrige efter at få det opklaret og selvfølgelig også optagede af, at tingene fungerer og bakker også hundrede procent op om den høring, som jeg synes er et godt initiativ til, at partierne kan få stillet de spørgsmål, der er, og så også få løst de tvivlsspørgsmål, der eventuelt kan være knyttet dertil.
Så er jeg måske lidt ked af at høre, at der er masser af ting i det her lovforslag – som jo ikke rummer så voldsomt mange initiativer – som ikke kan lade sig gøre.
Men lad os få opklaret det under udvalgsarbejdet.
Vi er ikke interesserede i at blokere for konstruktive og gode løsninger.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-04-18:
Det var nu bare lige en enkelt ting, jeg greb fat i.
Problemet er, at der er masser af ting, der er store udestående problemer med.
Men nu har vi jo givet hinanden håndslag på, at der skal laves en åben høring, hvor ministeriet, ministeren og repræsentanter for branchen får lov at krydse klinger vedrørende nogle af de her tekniske forhold, og jeg synes, det ville være utrolig godt, hvis vi kunne få ud af førstebehandlingen i dag, at Det Konservative Folkeparti i hvert fald også giver håndslag på, at det sandelig er tilfældet, at man skal have en åben høring, hvor de her tekniske forhold kan komme på bordet, så vi kan få en afklaring af, hvad der kan lade sig gøre, og hvad der ikke kan lade sig gøre.
Det, der står i lovforslaget, kan ikke lade sig gøre i telebranchen, og det kan Det Konservative Folkeparti heller ikke være tjent med.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-04-18:
Det er jo ingen, der er interesseret i at gennemføre noget sjusk, som ikke virker efter hensigten, og det er også derfor, at det svar, jeg kan give hr. Morten Helveg Petersen, er det samme som det, jeg netop har givet.
Mit udgangspunkt her er, at jeg ikke har set noget, der ikke kan lade sig gøre, men lad os konstruktivt arbejde videre med de ting og så få dem belyst under udvalgsarbejdet.
Der skulle være tid nok til også at få afklaret det ene spørgsmål, der åbenbart er opstået tvivl om.
Nu ved jeg ikke, hvem det er, der gør Folketinget til grin.
Jeg vil bare stadig væk fastholde, at den omkostning og det beløb, som it- og telebranchen har anført, bl.a. også i mange af høringssvarene, er knyttet til den logningsbekendtgørelse, som justitsministeren udsteder i september måned, og ikke til det oprindelige forslag, der lå fra regeringen.
Sådan er det.
Alene af den grund, at man ikke kender indholdet i logningsbekendtgørelsen, kan man jo heller ikke prissætte det oprindelige, men nu er det pillet ud og udskudt, så derfor kan vi jo debattere det fra nu af og til evighed.
Hvad angår det andet, vil jeg konstruktivt gå ind i udvalgsarbejdet og tage den drøftelse.
Sådan som jeg har opfattet lovforslaget, høringssvarene osv., har jeg ikke set noget endnu, som ikke kan gennemføres, men det kigger vi på under udvalgsarbejdet, det er vi meget klar til konstruktivt at samarbejde med de øvrige partier om.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-04-18:
Allerførst vil jeg sige, at det da ikke er spor urimeligt, når selskaberne kommer med en vurdering på baggrund af et forslag, som så anderledes ud end det, vi har til behandling i dag.
Det, der blev sendt til høring, var inklusive logningsdelen, og det er det, de har svaret på.
Det er vel ikke urimeligt.
Så er der det andet med registrering af masteoplysninger: Ja, man kan provokere det frem.
Spørgsmålet er så, hvem der skal gøre det.
Er det teleselskaberne, eller er det politiet, der skal provokere det frem?
Man kan sende det, der hedder en tavs sms, men det er jo ikke det, der står i lovforslaget.
Der står, at man skal registrere masteoplysningerne.
Der står ikke, at man skal gå ind og lave en provokation.
Hvis der laves sådan en provokation, kan man til gengæld købe sådan en lille gadget, som man kan sætte på sin mobiltelefon, den koster ikke ret meget, og så kan man se, at der er nogen, der i gang med at provokere den, og så er det, ligesom om det falder lidt til jorden, for så ved man, at man bliver aflyttet.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-04-18:
Allerførst vil jeg sige, at jeg ikke synes, at det er rimeligt at tale om milliardbeløb i forbindelse med de ting, der ligger, heller ikke i spørgsmålet om logning, for det, omkostningen er knyttet til, er ikke det her lovforslag, men den logningsbekendtgørelse, som justitsministeren udsteder formentlig i september måned.
Det er der, omkostningen ligger, og derfor er det helt urimeligt at sige, at der er milliardbeløb knyttet til både det her lovforslag og det, der oprindelig lå.
Med hensyn til at det ikke kan lade sig gøre at registrere en tændt telefon, der ikke er aktiv – nu bliver det meget teknisk, og det synes jeg da vi skal snakke videre om under udvalgsarbejdet – mener jeg faktisk, at den teknologi, man bruger i dag, er sådan, at man benytter sig af det, man kalder tavs sms og derved kan registrere en tændt, men ikke aktiv telefon.
Men lad os tage det under udvalgsarbejdet.
Jeg er meget villig til at kigge lidt nærmere på det.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-04-18:
To ting: Hr. Per Ørum Jørgensen sagde, at det havde været en stor overdrivelse at tale om milliardudgifter i det her, fordi det anslåede beløb var 50100 mio. kr., men det er altså uden logningsdelen, og det er jo den del, der har været vurderet til at være den rigtig dyre.
Det var bare sådan almindelig forbrugeroplysning.
Det næste er: Hr. Per Ørum Jørgensen siger, at han ikke har set noget om, at der er noget af det, der foreslås i det her forslag, som ikke kan gennemføres, men det fremgår jo faktisk af høringssvarene og de mange korrespondancer, der har været her, at teleindustrien siger, at det at registrere masteoplysningerne fra en tændt, men ikke aktiv mobiltelefon kan man rent faktisk ikke.
Skal jeg så forstå det, hr. Per Ørum Jørgensen siger, sådan, at hvis det rent faktisk passer, så er Det Konservative Folkeparti parat til at tage den her del ud, som er en forpligtelse, teleselskaberne ellers ville blive påbudt?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-04-18:
Jeg må bare sige, at hvad angår de syv anbefalinger, som ligger i det her lovforslag, har jeg ikke set andet, end at de kan føres ud i livet, så jeg ved ikke, hvor den tanke er opstået, at de ting, vi står og snakker om i dag, ikke kan gennemføres, men det må vi jo se på under udvalgsarbejdet, hvis der skulle vise sig at være nogle ting.
Jeg må bare indrømme, at med det udvalg, som har arbejdet med de her ting, og som står bag anbefalingerne, og med det samarbejde, der har været med IT- og Telestyrelsen, Justitsministeriet og med politiet, er der altså ikke noget af det, som ligger her, som ikke kan føres ud i praksis.
Jeg vil da gerne, hvis det er tilfældet, blive klogere på det punkt under udvalgsarbejdet, men jeg har ikke set noget, der ikke kan gennemføres i praksis.
Line Barfod (EL), 2006-04-18:
Jeg mener, det er højst relevant at diskutere det i forbindelse med det forslag, vi står med her, hvor der jo også denne gang kommer advarsler fra dem, der har forstand på området, dem, der i praksis skal føre det ud i livet, om, at dele af det her er meget svært at se kan føres ud i praksis.
Det var jo de samme advarsler, der kom tilbage i 2002.
Og logningsbekendtgørelsen, som justitsministeren skulle lave, skulle laves i samarbejde med Videnskabsministeriet.
Vi havde adskillige møder, hvor embedsmænd fra både Justitsministeriet og Videnskabsministeriet deltog, for at prøve at høre, om det her overhovedet kunne lade sig gøre.