runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrethe Vestager (RV), 2001-04-24:
Hvis hr. Frank Dahlgaard kan bevise eller på anden måde sandsynliggøre, at loven bliver overtrådt, vil jeg meget anmode om, at det ikke behandles under spørgetiden i Folketingssalen, men at hr. Frank Dahlgaard retter henvendelse til Undervisningsministeriet, for det er faktisk en meget alvorlig beskyldning mod de frie skoler at sige, at loven overtrædes - hvor Undervisningsministeriet selvfølgelig følger op konkret.
At bygge det på avisskriverier synes jeg er fuldstændig uretfærdigt i forhold til, at borgere i Danmark har ret til og mulighed for at benytte friskolelovgivningen.
Der har også traditionelt været grupper af det, man kan kalde etniske danskere, som har benyttet friskolemodellen for at få lejlighed til at friholde deres børn både for kristendomsundervisning og for seksualundervisning i klassisk forstand, sådan som man forstår det inden for folkeskoleloven. Den frihedsrettighed synes jeg de skal have, og jeg finder ingen grund til at fratage forældre denne frihedsrettighed, fordi de har en anden religiøs baggrund end forskellige variationer over en kristen eller en anden etnisk baggrund.
Dertil vil jeg lægge, at det faktisk er meget afgørende, at folkeskolen også er en åben skole.
Og hvis fravalget af folkeskolen er et negativt fravalg, tyder det også på, at folkeskolen har en opgave netop i forhold til at sikre, at forældrene er trygge ved folkeskolen, i stedet for at de føler det som en negativ pligt at sætte børnene i den.
Vi har netop udgivet en publikation, som hedder »Ret og pligt i folkeskolen«, for at give forældrene et bedre grundlag for at samarbejde med folkeskolen.
Og jeg har faktisk en positiv forventning til, at det store arbejde, skolerne gør, også vil bære frugt i den her henseende.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Svend Erik Hovmand (V), 2001-04-24:
Det går ikke så godt for dansk erhvervsliv lige nu.
Detailhandelens omsætning falder.
Et af de mest klassiske og typiske eksempler er, at salget af nye biler rasler ned.
Derfor synes vi, der er grund til at spørge erhvervsministeren: Hvad agter erhvervsministeren at gøre ved den problemstilling, som jo er en følge af pinsepakken og en lang række andre ting?
Kunne erhvervsministeren eksempelvis begynde
sådan mere principielt at interessere sig for den konkurrenceforvridning, som dansk erhvervsliv er udsat for, både i forhold til udlandet og i forhold til centre og ikkecentre inden for Danmarks område, altså regional politik?
Lad mig tage det med udlandet først: Hvordan kan det være, at danske landmænd ikke skal behandles på samme måde som landmænd i andre EU-lande?
Hvordan kan det være, at gartnere i Danmark skal betale en anden energipris end gartnere i andre EU-lande?
Hvordan kan det være, at fiskeriets vilkår er forskellige? Sådan kunne vi nævne en lang række ting, hvor regeringen siger: O.k. der er altså en forskel her, og det accepterer vi, vi vil ikke have udligning.
Jeg er ikke tilhænger af en tilskudsordningsmodel, men jeg er tilhænger af, at der inden for samme marked er samme vilkår.
Jeg ved godt, at danske virksomheder i forvejen er belastet af grønne afgifter, administrative byrder osv., som stiller os ringere i konkurrencen, men de områder burde regeringen og erhvervsministeren interessere sig mere for.
Ole Stavad (S), 2001-04-24:
Man må jo sige, at det var et forholdsvist bredt spørgsmål, hr. Svend Erik Hovmand stillede.
Men hvis vi tager noget af det konkrete, hr. Svend Erik Hovmand spurgte til, omkring forbrugernes købelyst i øjeblikket, var det eneste konkrete eksempel, hr. Svend Erik Hovmand nævnede, salget af biler.
Der kan vi jo glæde os over, at salget af biler i øjeblikket vel er ca. 50 pct. højere, end da hr. Svend Erik Hovmand i 1993 forlod regeringen.
Da var bilsalget, sådan som jeg husker det, på omkring 80.000, men på grund af at hr. Svend Erik Hovmands regering forvaltede en stagnationsperiode, var der et ophobet behov, der betød, at fra omkring 1994 steg bilsalget til ca. 160.000.
Nu tror jeg, det finder sit leje omkring de ca. 120.000, som billedet er i øjeblikket.
Så den katastrofesituation, hr. Svend Erik Hovmand ser for sig, har jeg lidt svært ved at få øje på.
Jeg tror faktisk mere, det er udtryk for, at der er noget, vi kan kalde en normaliseret situation.
Måtte jeg også gøre hr. Svend Erik Hovmand opmærksom på, at pinsepakken ikke er en belastning for forbrugeren.
Hvis det er sådan, at hr. Svend Erik Hovmand gerne vil have afskaffet pinsepakken for det sidste år eller for indeværende år, vil det betyde, at købekraften ville falde med 3 mia. kr. i år og 3 mia. kr. næste år.
Så hvis hr. Svend Erik Hovmand gerne vil have begrænset forbruget, skal hr. Svend Erik Hovmand forhindre, at pinsepakken bliver udmøntet det sidste år, i 2002, for det giver faktisk en lettelse til forbrugerne i størrelsesordenen 3 mia. kr.
Men det er nogle af de misbilleder, som hr. Svend Erik Hovmand og hans parti har bidraget til, og derfor er jeg dybt taknemmelig for, at hr. Svend Erik Hovmand giver mig lejlighed til at få rettet op på det her i dag.
Jeg håber, at nogle vil bringe det videre.
Svend Erik Hovmand (V), 2001-04-24:
Der er langt, langt fra ministerkontoret på Christiansborg og til den verden, der leves i ude i provinsen. Jeg vil gerne sige til erhvervsministeren, at hvis erhvervsministeren ikke er klar over, at omsætningen er faldende i dansk detailhandel i øjeblikket, så synes jeg
Jeg synes også, det er besynderligt, at erhvervsministeren overhovedet ikke går ind i de sager, jeg her nævner.
Der er jo en lang række områder, hvor regeringen kunne, hvis den ville, sikre bedre konkurrencevilkår for danske virksomheder.
Jeg har nævnt en række på EU-området.
Jeg kunne også have nævnt et område som byggevaredirektivet, som jeg også ved erhvervsministeren er optaget af.
Så har jeg nævnt en lang række områder inden for det regionalpolitiske, hvor al udbygning af statslige institutioner hovedsagelig finder sted i de større bysamfund i Danmark og ikke i de mindre bysamfund, hvor vi oplever en stigende forskel på de fattigste kommuner og rigeste kommuner i landet.
Jeg synes, at erhvervsministeren burde interessere sig lidt for disse reelle problemer i stedet for at anskue det hele fra ministerens skrivebord.
Ole Stavad (S), 2001-04-24:
Jeg forstår sådan set godt hr. Svend Erik Hovmands fortvivlelse.
Hvis nu man er i opposition som hr. Svend Erik Hovmand og man meget gerne ville kunne gå ud og sige, at man selv kan gøre det godt, men man skal sammenholde det med en regering, der i et tæt samspil med lokalpolitikere og regionalpolitikere, også lokale og regionale Venstrepolitikere, i øjeblikket er i gang med at sætte en af de mest spændende regionalpolitiske dagsordener, der har været sat i danmarkshistorien, så forstår jeg godt, at det er svært at være opposition. Men hvis hr. Svend Erik Hovmand havde haft tid til at deltage i en række af de regionalpolitiske konferencer, eksempelvis den jysk-fynske redegørelse, hvor vi havde en konference i slutningen af marts med 700 lokal- og regionalpolitikere, uddannelsesfolk, virksomheder, så ville hr. Svend Erik Hovmand vide, at der er sat en spændende fremadrettet regionalpolitisk dagsorden.
Jeg vil gerne, og det er jeg sikker på at jeg også har lokal- og regionalpolitikernes opbakning til, invitere hr. Svend Erik Hovmand og Venstre til at være med til den dagsorden, for det er der faktisk brug for.
Svend Erik Hovmand (V), 2001-04-24:
Det er dog påfaldende så interesseret regeringen lige pludselig er blevet i regionalpolitisk udvikling her i landet.
I de sidste 8 år er det gået den modsatte vej.
I de sidste 8 år har vi oplevet, at stort set alle de nye statslige institutioner er blevet placeret i København lige fra Måltidets Hus, IT-Centret, og jeg kunne nævne seks-otte andre tilsvarende, plus at skævvridningen mellem de fattigste og de rigeste kommuner i landet er blevet større og større. Derfor vil jeg godt sige til erhvervsministeren: Det er da fint nok, at han laver store konferencer og bruger
store ord, men det, vi savner i provinsen, er konkrete handlinger.
Ole Stavad (S), 2001-04-24:
Jeg synes, at sådan en spørgetime som den, vi har her, er meget nyttig, i og med at jeg kan forstå, at hr. Svend Erik Hovmand har et fuldstændig andet verdensbillede og danmarksbillede end det, der er virkeligheden. Nej, denne her regering har faktisk drevet regionalpolitik lige fra starten.
Det startede med Bornholm, derefter det storkøbenhavnske område, Lolland-Falster - først og fremmest Lollandsområdet, som har været hårdt ramt - det jysk-fynske område, og nu er vi i gang med at få de sidste to amter med: Storstrøms og Vestsjællands Amter.
Derfor vil hr. Svend Erik Hovmand også kunne se, at det, der sker i øjeblikket, sker i et tæt samspil, ikke sådan, at vi kommer ud fra regeringskontorerne eller ministersystemerne og siger, at sådan skal I gøre, men sådan at man ude regionalt, lokalt kommer med sine ønsker, sine ideer og driver det i et tæt samarbejde.
Det er de ting, der lykkes, må jeg sige til hr. Svend
Erik Hovmand
Det er dér, vi synes, at det er lidt synd, at Venstre på landsplan er fuldstændig fraværende.
Jeg synes, Venstre skulle begynde at være en lille smule synlig i den diskussion.
Svend Erik Hovmand (V), 2001-04-24:
Jeg er enig med erhvervsministeren i, at det da er nyttigt med sådan en debat her, men jeg er altså nødt til at sige til erhvervsministeren, at jeg forholder mig til realiteterne og ikke til, hvilke ønskemål erhvervsministeren måtte have.
Realiteten er, at regeringen bruger mange pæne ord om regionalisering her i vort samfund, men når det kommer til fakta, så gør den det stik modsatte.
Tag en række af de institutioner på det statslige område, der er etableret inden for de sidste 8 år; i hvert fald inden for de sidste 5 år er de stort set alle sammen placeret i hovedstadsområdet.
Tag spørgsmålet om grundtakstmodellen, som jo har været voldsomt diskuteret, og som er en stor belastning for de mindre kommuner, tag spørgsmålet om KVU-reformen, tag spørgsmålet om en række af de andre forhold, som har været diskuteret.
For nylig hørte jeg et af regeringenspartiernes medlemmer sige, at nu skulle vi have forhøjede benzinpriser, og nu skulle vi se på kørselsfradragene; også igen et tiltag, som går ud over dem, der bor i provinsen og har langt til arbejde.
Ole Stavad (S), 2001-04-24:
Det var vist en Venstremand, der for mange, mange år siden kom med udtalelsen: Hvis det er fakta, så benægter jeg fakta.
Det er ord, som hr. Svend Erik Hovmand godt kan gøre til sine egne, eksempelvis den dér med de statslige arbejdspladser og København.
Det, hr. Svend Erik Hovmand siger, er usandt.
Det er usandt.
Hvis vi ser på, hvordan de statslige arbejdspladser igennem de senere år er fordelt ud over landet, så har der faktisk været en mere positiv udvikling uden for København end i København.
Men det er jo den slags kendsgerninger, som ikke passer ind i hr. Svend Erik Hovmands verdensbillede, derfor benægter hr. Svend Erik Hovmand disse kendsgerninger, og det, der gør det så svært at diskutere de her ting med hr. Svend Erik Hovmand, er, at han altid tager udgangspunkt i noget, der er forkert og så nævner en stribe konkrete, forkerte oplysninger, informationer. Jeg vil meget gerne bede om, at hr. Svend Erik Hovmand giver en liste over, hvilke forkerte oplysninger han mener sig i besiddelse af, og derefter vil jeg hjælpe ham med de rigtige, så han ikke vildleder befolkningen med disse forkerte oplysninger.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-04-24:
Tak for svaret.
Det fremgår i dag på side 2 i Berlingske Tidende, og det, som den artikel giver udtryk for, er, at både forældrene til danske børn og forældrene til de fremmed- eller tosprogede børn ønsker, at deres børn er i en skole, hvor der er mange danske, og hvor de danske i hvert fald ikke er i mindretal, for der er også et liv efter førskolealderen.
Selv om man har lært et nogenlunde dansk, kan det jo være, det stopper. Det er klart, at skal man bo og leve og senere arbejde i det danske samfund, er det vigtigt, at man er sammen med danske børn og får mange danske impulser sprogligt og kulturelt.
Dette siger denne formand for De Etniske Minoriteter også er noget, som de fremmed- og tosprogedes forældre støtter.
Er ministeren klar over det?
Sandy Brinck (S), 2001-04-24:
Jeg skal heller ikke ved dette lovforslag tilføje yderligere kommentarer, men blot henvise til de overvejelser, jeg har gjort af generel karakter på Socialdemokratiets vegne under behandlingen af lovforslag nr. L 175.
Søren Kolstrup (EL), 2001-04-24:
Ministeren sagde, at regeringen var enig i Enhedslistens mål.
Betyder den melding, at regeringen også mener, at det er relevant, som Enhedslisten skriver i bemærkningerne til det her lovforslag, at den enkelte forbruger skal have mulighed for at kunne gennemskue produktet og kunne fravælge produkter, hvori der findes stoffer, som er sundhedsfarlige og miljøskadelige?
Såfremt regeringen er enig i den målsætning - det synes jeg var rart at få bekræftet - synes jeg, det er relevant at spørge regeringen: Jamen hvad er det så for midler, man vil tage i anvendelse, for at den enkelte forbruger, når man køber en omgang solcreme, er vis på, hallo, i denne solcreme findes der altså noget, der kan være hormonforstyrrende, kræftfremkaldende, allergifremkaldende, hvad ved jeg?
Jeg har registreret ministerens bemærkninger om effektlisten, men det behøver jo ikke at stå hindrende i vejen for vore holdninger, for det er jo bare én metode, det er jo bare et redskab, vi kunne jo også tage en anden liste, som havde færre stoffer.
Ole Stavad (S), 2001-04-24:
De målsætninger, som Enhedslisten sætter op, og som også nævnes her af hr. Kolstrup, er vi enige i at vi skal arbejde hen imod og prøve at få givet de bedst mulige redskaber til forbrugerne.
Vi mener bare ikke, at det her er den rigtige måde, og vi sidder jo i en række forskellige sammenhænge, vil jeg gerne sige til hr. Søren Kolstrup, hvor vi måske nok diskuterer, hvad mulighederne er i det virkelige liv, og der kan vi indimellem have lidt forskellige opfattelser af det. Men jeg mener også, at hr. Søren Kolstrup må have en oplevelse af, at regeringens interesser og de interesser, hr. Søren Kolstrup på god vis varetager for at få skabt de bedst mulige regler, har vi til fælles.
Når så hr. Søren Kolstrup taler om, hvilke midlerne der skal tages i anvendelse - jeg tror, det helt naturligt er inspireret af den diskussion, der har været helt for nylig, og som vi står midt i omkring nogle solcremer - er det måske en lille illustration af, at redskabet, som hr. Søren Kolstrup her foreslår, ikke er så effektivt og så rigtigt. Ud fra det, jeg ved på nuværende tidspunkt, er ingen af de stoffer, der diskuteres i den sammenhæng, på effektlisten, men det har jo ikke forhindret Miljøministeriet og miljøministeren i allerede nu at opfordre til, at man får taget af hylderne, og jeg ved, at miljøministeren er i gang med at vurdere, om der er behov for yderligere skridt på det her område.
Endnu et eksempel på, at det godt kan være, vi diskuterer nogle metoder, men målene og det, at forbrugerne skal have mulighed for, om jeg så må sige at værge for sig, og at vi har et fælles ansvar dér, er vi enige om.
Søren Kolstrup (EL), 2001-04-24:
Det er mig fortsat en stor gåde, hvordan regeringen mener, at forbrugeren kan værge for sig, hvis forbrugeren ikke har en mulighed for at få oplyst, at det og det og det stof, de og de parabener, der er i denne solcreme, har de og de virkninger, medmindre regeringen altså antager - og det nægter jeg at tro ministeren kan mene - at der sidder ikke bare en lille kemiker, men en stor kemiker i enhver af os.
Men hvad er regeringens redskab til, at forbrugeren kan fravælge?
Ole Stavad (S), 2001-04-24:
Det er ikke sikkert, vi kan nå frem til et fuldstændig tilfredsstillende svar i dag, men derfor er det jo også godt, at vi er i en løbende dialog, for vi vil jo grundlæggende det samme.
Det lille eksempel, vi ser i øjeblikket med solcreme, og som kan være særdeles ubehageligt, er jo en illustration af, at det måske ikke er helt så enkelt, som hr. Søren Kolstrup en gang imellem fremstiller det i debatterne.
Ud fra det, jeg har fået oplyst, er virkeligheden den, at ingen af stofferne står på effektlisten, og det vil sige, at det forslag, som hr. Søren Kolstrup her beder Folketinget om at vedtage, ikke ville ændre noget på den konkrete situation.
Jeg nævnte en lang række initiativer, regeringen er i gang med at tage, bl.a. efter grundige drøftelser om finansloven, også med hr. Søren Kolstrup.
Jeg synes, vi skal koncentrere kræfterne, sådan som jeg også føler, vi i en række sammenhænge har gjort, og prøve at komme så langt, vi overhovedet kan med at give de rigtige svar og sikre forbrugerne de bedste redskaber.
Regeringens vilje til at nå dertil, også i et samarbejde med Enhedslisten,
Søren Kolstrup (EL), 2001-04-24:
Det er korrekt, at methoxycinnamat er et nyt stof, men hvorfor skal det være et argument for, at vi ikke skal have mulighed for at fravælge alle de andre stoffer, der er i solcremen, og som vi ved er kræftfremkaldende og dårlige for vandmiljøet m.m.?
Her synes jeg netop, argumentationen er dybt, dybt underlig.
Det er fuldstændig rigtigt, at der kommer nye stoffer, men hvorfor skulle det være et argument for, at vi ikke skal kunne fravælge alle de gamle, hvis virkninger er veldokumenterede?
Pernille Blach Hansen (S), 2001-04-24:
Det er tredje gang, Enhedslisten fremsætter dette lovforslag eller i hvert fald et lignende om ændring af produktsikkerhedsloven, og det skal jeg ikke kritisere her i dag.
Vi mener nemlig i Socialdemokratiet ligesom Enhedslisten, at det er vigtigt at fastholde fokus på kemikaliepolitikken, og derfor vil jeg gerne benytte lejligheden til endnu en gang at fastslå, hvad der er Socialdemokratiets overordnede holdning til kemikalieproblematikken. Overordnet gælder indsatsen for os hensynet til både miljø og mennesker.
I dag er situationen den, at mennesker og miljø udsættes for et sandt bombardement af kemikalier, og det skaber en fare for en negativ påvirkning af vores natur og menneskers sundhed.
Vi deler Enhedslistens bekymring over de mange kemiske stoffer, hvis virkning knap er kendt.
Samtidig er de langsigtede virkninger ofte ukendte, nedbrydningsstofferne er ukendte, samspillet mellem forskellige kemiske stoffer er også ukendt, og derfor støtter vi fuldt og helt de mange initiativer på kemikalieområdet, der har set dagens lys de sidste år.
Også her i foråret har vi haft mange bidrag til debatten
om kemikalierne.
Her tænker jeg ikke mindst på EU's lancering
af hvidbogen om en fælles kemikaliepolitik og Teknologirådets konference, hvor der var en god debat om både mål og midler inden for kemikaliepolitikken
Særlig debatten om EU's hvidbog er vigtig, og vi synes, der er mange positive tanker i netop hvidbogen.
Men der er også en del, der kan gøres bedre og skal strammes op, og her er der behov for, at Danmark kaster sine kræfter ind.
I dag afviser vi endnu en gang Enhedslistens forslag om at ophøje effektlisten til lovgivning.
Som ministeren netop har redegjort for, er det slet ikke, fordi Socialdemokratiet er uenig med Enhedslisten om målet, men vi er uenige om midlerne.
Ud over de rent lovgivningsmæssige og konkurrencemæssige problemer, som ministeren fremhævede i sin tale, er der jo også i dag regler om, at sundheds- og miljøskadelige stoffer skal deklareres, og dertil kommer ikke mindst, at listen som sagt er et dårlig udgangspunkt at anvende i forbindelse med direkte forbud.
Listen er som allerede nævnt af ministeren
Men der er ikke foretaget en så grundig helhedsvurdering af mulighederne for alternativ brug af andre stoffer, at listen kan ophøjes til lov, og derfor vil vi afvise lovforslaget.
Søren Kolstrup (EL), 2001-04-24:
Den socialdemokratiske ordfører lagde megen vægt på at sige, at effektlisten ikke er noget godt instrument.
Men vi har listen over uønskede kemikalier, og vi har en lang række anbefalinger fra Miljøstyrelsens side, som man kan finde på Miljøstyrelsens hjemmeside, så finder den socialdemokratiske ordfører det ikke relevant med udgangspunkt i disse lister, der ganske vist er mindre omfattende, og med udgangspunkt i alle de anbefalinger, man i øvrigt måtte få fra Miljøstyrelsen om hormonforstyrrende stoffer og stoffer, der er allergifremkaldende og kræftfremkaldende og har akut giftighed - noget der skulle være meget stærk enighed om - at give den optimale forbrugerinformation på produktet?
Jeg siger ikke, det skal være Enhedslistens metode, men hvad er regeringens ambition på området?
Og hvad med blybekendtgørelsen, varede det ikke 5 år?
Pernille Blach Hansen (S), 2001-04-24:
Nu skal jeg jo svare hr. Søren Kolstrup på vegne af Socialdemokratiet og ikke på vegne af regeringen, og jeg vil gerne svare på Socialdemokratiets vegne.
Vi er faktisk dybt optaget af at få styr på kemikalierne, og vi er helt enige i, at der er et problem, men vi synes bare, hr. Søren Kolstrup mangler en meget vigtig dimension, nemlig den internationale.
Hvis der virkelig skal slås et slag på kemikaliescenen - og det mener vi der skal - så skal det altså ikke mindst slås i EU.
Der er ting, som skal strammes op, forbrugerne skal inddrages noget mere, og et automatisk forbud mod stoffer skal udvides til at omfatte langt flere stoffer, f.eks. i EU-strategien.
Derudover skal de stoffer, som hr. Søren Kolstrup nævner, og som vitterlig er utrolig giftige eller farlige, selvfølgelig fuldstændigt forbydes, som der også lægges op til i EU's hvidbog og den strategi, der er beskrevet her.
Vi er helt enige i intentionerne bag Enhedslistens forslag, og den generelle kemikaliepolitik og -problematik er vi nødt til at se på.
Men vi skal bare vælge de rette instrumenter, og det er altså ikke at ophøje effektlisten til lovgivning, men derimod bl.a. at kaste vore bolde ind på den internationale scene gennem EU.
Søren Kolstrup (EL), 2001-04-24:
Jeg har forstået det sådan, at partiet Socialdemokratiet både er et grønt parti og i hvert fald tilstræber at være et socialt parti, dvs. at alle borgere skal have de samme informationer.
Opfatter den socialdemokratiske ordfører det ikke som et problem?
jo, at kemikalietrykket stiger, og jeg lytter da meget gerne, hvis regeringen kommer hjem med internationale sejre i EU, og hvor det ellers kan være.
Det manglede da bare.
Men nu snakker vi tilfældigvis om det, som den socialdemokratiske ordfører nævnte en passant: i øvrigt skal forbrugerne også inddrages mere. Ja!
Men hvordan?
Pernille Blach Hansen (S), 2001-04-24:
Min bemærkning om, at forbrugerne skulle inddrages noget mere, gik faktisk også netop på hvidbogen og kemikalieproblematikken i international sammenhæng, og det glæder mig da, at Enhedslisten her i en bisætning anerkender, at den internationale indsats er vigtig.
Jeg er godt klar over, at vi kan skændes om, hvor den skal foregå. Vi mener faktisk i Socialdemokratiet, at skal der virkelig ryddes op i de mange tusindvis af kemikalier, vi har i Europa og også i Danmark i dag, skal det altså gøres internationalt.
Verden har ændret sig, og tingene bevæger sig over grænser.
Skal der rykkes, skal der sættes nogle hegnspæle, skal vi sikre, at man ikke bare sætter nye stoffer ud, som der ikke er tilstrækkelig viden om, så skal det altså ske internationalt. Så spørger hr. Søren Kolstrup, om ikke forbrugerne skal have en mulighed for også at vide, hvad der foregår.
Jo, og jeg synes, de sidste dages debat om solcremer er et godt eksempel på, at de lister, hr. Søren Kolstrup her hænger sig fast i, faktisk ikke ville have hjulpet noget
Tværtimod har Miljøstyrelsen reageret hurtigt på den viden, man har fået
om, at der er nogle problematiske stoffer i solcremer, og man har bedt en række kæder om at trække produkterne tilbage.
Det er lykkedes, og man er i gang med at overveje, om der skal være yderligere tiltag.
Her ville de lister faktisk ikke have virket.