runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-30:
Hr. Villy Søvndal brugte netop meget selvsikkert udtrykket, at »når det viser sig, at jeg har ret«.
Jeg må sige, at min erindring er, at i den tid, jeg nu har været statsminister og mange onsdage har skullet besvare spørgsmål fra hr. Villy Søvndal, har jeg ikke kunnet erindre én eneste sag, hvor den faktiske virkelighed bare har været tilnærmelsesvis i nærheden af hr. Villy Søvndals beskrivelser, og det er, hvad enten vi taler om socialpolitik eller Irak, som hr. Villy Søvndal ikke spørger så meget til lige i øjeblikket.
I det hele taget kan jeg sige, at hr. Villy Søvndals forhold til den virkelige verden meget ligner
den forhenværende irakiske informationsministers forhold til virkeligheden
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bjarne Laustsen (S), 2003-04-30:
»Hvilke initiativer vil regeringen tage for at skaffe nye arbejdspladser i områder, hvor virksomheder har måttet lukke eller afskedige medarbejdere i større antal?«
I sidste uge havde vi også statsministeren i spørgetiden, og da drejede det sig om den stigende ledighed.
Jeg syntes, at jeg sådan mellem linjerne kunne fornemme, at statsministeren havde en rimelig tilgang til problemstillingen, nemlig at i visse regioner sker der store virksomhedslukninger, eller at virksomheder bliver nødt til at afskedige et større antal. Derfor drejer det sig jo om, hvordan og hvorledes man vil skaffe nye arbejdspladser i de områder, hvor virksomheder har måttet lukke ned.
Derfor er det interessant at høre, om regeringen har nogen planer for at hjælpe de områder og komme de udkantsområder i møde, fordi det kan være hjælp til selvhjælp, at man tager konkrete initiativer, hvor man ønsker, at regeringen og staten går ind og medvirker til positive løsninger.
Så hvilke initiativer må jeg spørge statsministeren.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-30:
Det er jo rigtigt, som hr. Bjarne Laustsen siger, at det i høj grad er en opfølgning på spørgsmålet og en drøftelse, vi havde i sidste uge, og jeg kan bekræfte, at det ligger mig meget på sinde at føre en beskæftigelsespolitik, en økonomisk politik og en erhvervspolitik, som sikrer en fortsat vækst i beskæftigelsen.
Men jeg vil godt sige til hr. Bjarne Laustsen, at det er altså en gammeldags tankegang at tro, at man sådan kan gå ind politisk og styre antallet af arbejdspladser i et bestemt område.
Jeg tror ikke, man politisk kan styre antallet af arbejdspladser i et bestemt område, men det, vi kan politisk, er at give de bedst mulige vilkår for, at virksomhederne i Danmark kan klare sig i konkurrencen og på den måde øge beskæftigelsen, og det gælder alle egne af landet.
Bjarne Laustsen (S), 2003-04-30:
Vi har set igennem den sidste tid - tak for svaret i øvrigt - at man har en hel masse planer, men vi kender ikke noget til indholdet, og noget af det, vi ved er problemet, er jo at skaffe midler til området.
Indholder de også, at regeringen vil afsætte midler til de her områder, man vil komme i møde?
Jeg forstår, der er en vældig forståelse for problemstillingen.
Jeg vil selvfølgelig også gerne koble det sammen med, at den tidligere regering jo havde midler i varslingspuljen i Erhvervsministeriet.
Derfor er det jo interessant at høre, at regeringen har en høj profil og siger, at den vil gøre noget.
Så mangler vi også bare, at mange af de initiativer, der kommer ude fra regionerne, kan blive fulgt op af konkret handling.
Jeg kan jo nævne, som statsministeren er vældig bekendt med, at i Skagen er der lukket 100 arbejdspladser som følge af radarstationens og kasernens lukning.
Der er ikke kommet nogen hjælp fra staten.
Lidt syd for, 40 km, i Frederikshavn, har et stort værft afskediget.
Bare for nogle få år siden var 1.500 beskæftiget i værftsindustrien i Frederikshavn.
Der er en 300-400 tilbage i dag.
Der er altså behov for, at området dér får hjælp til at skabe nye arbejdspladser.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-30:
Nu siger hr. Bjarne Laustsen, at regeringen har mange planer, men han kender ikke noget til dem.
Det skal jeg ikke bebrejde hr. Bjarne Laustsen.
Det skyldes jo, at hr. Bjarne Laustsen ikke sidder i regering for tiden. Det er regeringen, der sidder og arbejder med det, og som jeg sagde før, bliver det offentliggjort på fredag. Hr. Bjarne Laustsen må altså lige have tålmodighed nogle få dage endnu, så skal også nok hr. Bjarne Laustsen blive bekendt med de konkrete forslag i regeringens regionalpolitik. Nu siger hr. Bjarne Laustsen, at den såkaldte varslingspulje er blevet fjernet, men hr. Bjarne Laustsen ved jo udmærket, at den er erstattet af andre tiltag. Lad mig så endelig sige, at jeg afviser ikke, at man kan gøre en særlig indsats for bestemte egne i landet, men generelt skal man alligevel være lidt forsigtig med det, for hvis man nu f.eks. går ind og giver tilskud - bortset fra at man jo ikke bare sådan kan gå ind og give erhvervstilskud, uden at det kommer i konflikt med EU-reglerne - til bestemte virksomheder i bestemte områder, så er det jo konkurrenceforvridende i forhold til virksomheder andre steder, som ligger lige uden for grænsen, og som så spørger sig selv: Hvorfor i alverden skal vi udsættes for den urimelige konkurrence?
Det er jo ikke så nemt, at man bare sådan kan gå ind på gammeldags facon med tilskud til bestemte virksomheder i bestemte områder.
Det gælder jo først og fremmest om, at vi sikrer, at alle virksomheder, hvor de end ligger, har så gode konkurrencevilkår som muligt, for det er altså vejen til at kunne eksportere og komme af med sine varer og på den måde skabe en bedre beskæftigelse.
Jeg tror altså, der er mere perspektiv i sådan en erhvervspolitik.
Bjarne Laustsen (S), 2003-04-30:
Jeg tror faktisk i al beskedenhed, at jeg ved en hel del om regeringens politik, for jeg har jo tit lejlighed til at spørge statsministeren om den, og jeg læser jo også ofte om de forskellige tiltag, men det, der var min kommentar, var bare, at jeg syntes, der manglede konkret indhold i mange af de planer, der var, for jeg tror ikke, man kan løse den sag her, uden at der er midler til stede og en konkret vilje til at hjælpe.
Når statsministeren nævner, at det også er for galt at give tilskud til nogle, og så går det ud over nogle andre, arbejder man så på at afskaffe målmidlerne fra EU?
Det er jo et sandt tilskudssystem, vi har her, hvor der også er lokal og statslig medfinansiering.
Det har jo da trods alt også, det skal jeg gerne erkende, i det nordjyske område været med til at skabe mange nye arbejdspladser.
Det er vi meget glade for, men det er altså et område, der stadig væk er præget af stor arbejdsløshed.
I denne forbindelse: Når statsministeren har fokus på de regionale områder, så har statsministeren jo selv stemt for en vedtagelse herinde i Folketinget, der handlede om, at hvis man skulle flytte statslige arbejdspladser ud, skulle det være til områder med lav vækst, høj ledighed, lavt skattegrundlag osv., og så kan vi se, at man flytter Sikkerhedsstyrelsen til Esbjerg.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-30:
Flytningen af Sikkerhedsstyrelsen til Jylland har jo, så vidt jeg kan se, en bred opbakning.
Det er jo altid en diskussion, hvor den skal ligge, det er jo en balance mellem mange forskellige hensyn.
Her er altså et eksempel på, at en statslig institution flyttes til en anden egn af landet, og det synes jeg da er et positivt eksempel på regionalpolitik.
Der kan jeg sige til hr. Bjarne Laustsen, at det har regeringen ingen planer om at afskaffe.
Jeg kan oven i købet sige, at regeringens hensigt er at fastholde det omfang, som også var under den tidligere regering.
Det, man derimod måske burde kigge på, var, om de midler, der bliver brugt der, lidt stærkere kan målrettes noget, der giver en selvbærende erhvervsøkonomisk udvikling i de pågældende områder.
Men altså rent økonomisk er det regeringens hensigt at fastholde det omfang, vi nu har kendt de senere år.
Bjarne Laustsen (S), 2003-04-30:
Her har vi jo en sag, hvor statsministeren glæder sig over, at det er lykkedes at flytte noget til Jylland, og det er jo kun godt, Jylland er jo trods alt hovedlandet.
Men kan man, med den vedtagelse der ligger, bruge den begrundelse, at Esbjergområdet er en tilbagestående egn i forhold til den beslutning, som et meget bredt flertal har stemt for, som statsministeren også selv for et par år siden har stemt for?
Jeg er selvfølgelig glad for, at man ikke vil afskaffe de midler, der også gives fra EU, og den medfinansiering, som den statslige del af det er, men netop for at hjælpe nogle og ligestille nogle kan man altså være i den situation, hvor man skal give nogle forskellige vilkår for netop at give dem ens vilkår.
Vi ved - vores øsamfund og vores udkantområder har jo ikke samme muligheder med gode trafikforbindelser osv., som vi har set - og statsministeren kan jo selv se på landkortet, hvor væksten har været igennem de senere år, og den har jo ikke lige været på Grenen, på Læsø eller i den nordlige del af Jylland.
Den har været i trekantområdet osv. i forbindelse
med store investeringer, som vi har foretaget. Det er derfor, det er vigtigt, hvis vi vil have en ligelig behandling af landet, at vi så også har statens bevågenhed med henblik på at hjælpe de udsatte områder.
Der er det jo sådan, at varslingspuljen jo stadig væk er der, men der er bare ingen penge.
Hvad var formålet egentlig med at opretholde systemet, når man fjernede pengene?
Peder Sass (S), 2003-04-30:
Jeg hører, at statsministeren giver udtryk for, at man ikke kan styre erhvervslivet, og det kan jeg godt forstå man ikke kan, men man vil komme med forslag, som skulle forbedre rammevilkårene for erhvervslivet.
Når man taler om, at man vil udvikle de alternative energikilder, eksempelvis vindmøller og lignende, som efterfølgende også har en stor eksportvirksomhed, er det så en virksomhedsform og en udviklingsform, som er rammer, som statsministeren fortsat mener der skal investeres i fra statens side for at tilgodese de svage områder, som vi netop kender i det nordlige og i det sydlige af Danmark? Jeg nøjes med det i første omgang.
Jeppe Kofod (S), 2003-04-30:
Jeg vil bare have statsministeren til at uddybe det svar, han gav hr. Bjarne Laustsen.
Statsministeren sagde, at når det gælder erhvervsudvikling i Danmark, så gælder det om at have nogle gode rammevilkår for virksomhederne, uanset hvor de så befinder sig.
Men hvordan kan man med den politik, som regeringen står for på det her område, sikre, at de regioner, der bokser med stor arbejdsløshed, bokser med en svag erhvervsøkonomisk udvikling, bliver ligestillet med andre regioner, hvor væksten er høj og beskæftigelsen også er høj. Jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvad er regeringens politik?
Vil man gøre en særlig indsats for de regioner, eller vil man bare generelt forbedre erhvervslivets rammevilkår, for det hjælper jo ikke de regioner, der er i udkanterne?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-30:
Jeg tror bedst, jeg kan svare alle tre spørgere, både hr. Bjarne Laustsen, hr. Peder Sass og hr. Jeppe Kofod, ved at sige, at regeringen altså kommer med et regionalpolitisk og økonomisk udspil, som bliver offentliggjort på fredag, og da vi sidder og er ved at lægge sidste hånd på det, så vil jeg altså ikke i dag være i stand til at løfte sløret for konkrete detaljer, men det skal nok alt sammen blive offentligt.
Men jeg vil bare sige generelt, at selv om jeg taler om, at hovedpunktet i erhvervspolitikken bør være, at man generelt sikrer gode konkurrencevilkår for virksomhederne, så afviser regeringen jo ikke på nogen måde, at man kan være nødt til at gøre en særlig indsats i særligt udsatte områder.
Det er også derfor, at vi fastholder statens medfinansiering af de såkaldte Mål 2-midler, f.eks. til særlig vanskeligt stillede regioner, og det er også derfor, at man vil kunne se, når vi offentliggør den regionalpolitiske og økonomiske strategi, at regeringen i al fald sætter ind og prioriterer nogle ressourcer til udkantområder og særligt udsatte egne. Min pointe er bare, at hovedpunktet i erhvervspolitikken bør være generelt gode konkurrencevilkår, og så kan man supplere det med redskaber, hvor man kan gå ind og hjælpe særligt udsatte regioner.
Jeppe Kofod (S), 2003-04-30:
Det er jo fuldstændigt korrekt, at det sådan set er op til de enkelte gymnasieskoler og hf-skoler og tekniske skoler at afgøre, hvorvidt man vil bruge en dag i undervisningen på Operation Dagsværk, om man vil integrere de problemstillinger, man arbejder med i Operation Dagsværk, i undervisningen.
Er det ikke et rent pædagogisk og undervisningsfagligt spørgsmål, som rektoren på den enkelte skole må tage stilling til, og ikke noget, som regeringen skal udøve censur på?
Jeg synes, den sidste del af svaret lyder meget mærkelig, så jeg vil bare have afkræftet, at regeringen vil gå ind og blande sig i, hvordan man på de enkelte uddannelsesinstitutioner vælger at tilrettelægge undervisningen.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-30:
Jeg kan kun sige til hr. Jeppe Kofod, at regeringen ikke har haft lejlighed til at tage stilling til det spørgsmål.
Nu er emnet rejst fra forskellige sider og på den givne foranledning vil regeringen foretage den kortlægning, som jeg beskrev, og det vil så indgå i regeringens videre overvejelser.
Som bekendt er det sådan, at spørgsmålet om tilskud jo er et spørgsmål om den årlige finanslov, og finansloven for 2004 er altså ikke færdig endnu, og alene af den grund har regeringen ikke på nuværende tidspunkt forholdt sig til spørgsmålet.
Nu kender vi jo alle sammen hr. Villy Søvndals forhold til tal.
Det har vi så ofte haft lejlighed til at diskutere her i Folketingssalen, og vi ved også, at ligegyldigt hvor mange penge man bevilger til et bestemt område, vil det aldrig, aldrig, aldrig nogen sinde være nok for hr. Villy Søvndal.
Lad mig derfor gentage, at der ikke er tale om nedskæringer, men om betydelige udgiftstigninger på amternes budgetter i 2003 i forhold til 2002.
Jeg afviste i mit svar den sammenkædning, som ligger i hr. Villy Søvndals spørgsmål, nemlig sammenkædningen mellem regeringens politik og en konkret sag om flytning af handicappede i Storstrøms Amt.
Jeg vil gerne sige, at jeg ikke har nærmere kendskab til den konkrete sag, ud over hvad der er fremgået af dagspressen og så af den pressemeddelelse, som Amtsrådsforeningen udsendte den 24. april om sagen, og som i øvrigt giver et andet billede af den konkrete sag end den, man har kunnet læse i dagbladet Politiken, som hr. Villy Søvndal henviser til.
Nu er det altså en overordnet politisk beslutning, hvorledes rammerne for undervisningen i gymnasiet skal være.
Jeg kan ikke forstå, at hr. Jeppe Kofod kan være særlig overrasket endsige forarget over, at der er nogle, der gør sig politiske tanker om, hvordan rammerne for undervisningen og tilrettelæggelsen af det skal være i gymnasiet. Nu nævner hr. Jeppe Kofod det her med partipolitisk neutralitet eller i hvert fald politisk neutralitet.
Jeg har hæftet mig ved, at Operation Dagsværk er medlem af det tværpolitiske forum »Boykot Israel«.
Jeg ved ikke, om man kan sige, det er neutralt.
Det vil jeg egentlig ikke sige det er.
Jeg har hæftet mig ved det.
Per Stig Møller (KF), 2003-04-30:
Jeg synes, det er meget vigtige elementer, fru Line Barfod trækker frem her.
Jeg kan ikke bekræfte, at der sidder børn, jeg kan kun bekræfte, at det er, hvad den internationale presse den 23. og 24. april, som det fremgår af spørgsmålet, har skrevet.
Og det er jo forskellige medier.
Det er den australske tv-station ABC, der siger, at amerikansk militær over for internationale medier har medgivet, at flere unge fanger sidder fanget.
Det er kilden, vi bygger på, som går videre til Ritzau.
Men jeg har ikke selv dybere kendskab til det end fru Line Barfod, så jeg kun kan bekræfte: Ja, det skriver internationale medier.
Så er der også den oplysning, som kan være brugbar, når fru Line Barfod siger, at de sidder sammen med de værste terrorister.
Der står så også i samme telegram, som vi begge to har som basis, at de unge fanger sidder adskilt fra de ældre fanger - så der er altså adskillelse - men de betegnes som lige så farlige som de andre tilbageholdte, og børn under 16 år kan jo godt være brutale.
Altså det er uden sammenligning, for jeg har ikke nogen viden om, om sammenligningen er holdbar, men man kan jo se i museet i Phnom Penh, at de bødler, som udøvede den værste tortur i Cambodja, jo var 13-16 år.
Dermed har jeg ikke sagt, at disse har foretaget disse handlinger, man skal bare ikke forestille sig, at der ikke er foretaget grusomme handlinger af børn.
Men de sidder altså adskilt, de bliver betegnet som lige så farlige, men de har krav på omsorg og særlig behandling, fordi de er børn.
Men jeg kan ikke bekræfte andet end det, medierne har omtalt det som.
Line Barfod (EL), 2003-04-30:
Men vil ministeren så rette henvendelse til de amerikanske myndigheder for at få en nærmere afklaring af, om der sidder børn, og under hvilke vilkår de sidder, sådan at vi ikke er nødt til kun at henholde os til presseforlydender, men rent faktisk kan få afklaret, hvad det er for forhold, disse børn sidder under, og hvad man gør for, at de hurtigst muligt kan komme ud af den situation?
De sidder jo på ubestemt tid uden adgang til advokater osv., hvis det, der står i pressen, er korrekt, på lige fod med de andre, der er indespærret på Guantánamobasen.
Per Stig Møller (KF), 2003-04-30:
De sidder altså adskilt fra de ældre fanger.
Det er en af de ting, vi lægger vægt på begge to.
Jeg tror faktisk, at jeg skal beskæftige mig med den danske fange på Guantánamo.
Så hvis vi begge to - og jeg har indtryk af, at fru Line Barfod arbejder meget for at få afklaret danskerens sag - vil opnå noget, så tror jeg ikke, vi fremmer det, hvis jeg begynder at rejse alle mulige andre sager.
Line Barfod (EL), 2003-04-30:
Hvis det var et andet land, der havde spærret børn inde i en lejr på ubestemt tid uden adgang til advokater osv., så tror jeg nok, der var kommet, det håber jeg i hvert fald, en klar reaktion fra Danmarks side og i hvert fald i første omgang en undersøgelse af, om det virkelig forholdt sig sådan, som det fremgår af pressen.
Jeg tror, at udenrigsministeren generelt er meget interesseret i, at menneskerettighederne overholdes og er optaget af at påtale det, når de ikke overholdes rundtomkring i verden, især når vi taler om så væsentlige ting som i denne sag.
Jeg mener faktisk, at man skylder sine venner, at man behandler dem, ligesom man behandler andre, dvs. at vi stiller samme krav til, at konventioner osv. bliver overholdt af vores venner, som vi gør til andre.
Som vi har været inde på i andre sammenhænge med denne sag, er det jo afgørende, at vi respekterer menneskerettighederne og forsvarer demokratiet ved at forsvare demokratiets rettigheder i stedet for at undergrave dem.
Per Stig Møller (KF), 2003-04-30:
Jamen det er jeg slet ikke uenig med fru Line Barfod i.
Det er vi ganske enige om.
Jeg siger bare, at hvis man ønsker, at jeg skal få den maksimale klarhed for danskeren på Guantánamo, så tror jeg ærlig talt ikke, jeg fremmer hans sag ved at rejse alle andres sager.
Det, jeg mærker mig, er, at man overholder det, vi ønsker, nemlig at de sidder særligt adskilt ifølge det samme telegram, vi begge arbejder ud fra.
De sidder altså særligt adskilt.
Der opfylder amerikanerne altså et af de krav, som vi ville stille i den situation.
Vi kan godt henvise til FN's børnekonvention, vi får bare ikke så meget ud af det, for beklageligvis har USA ikke tiltrådt og ratificeret den del af de konventioner, som vi ønsker at USA skal tiltræde.
Men USA har ikke gjort det, og i den politiske dialog, vi løbende har med USA, opfordrer vi dem jo til at tiltræde de forskellige FN-konventioner, herunder børnekonventionen.
Line Barfod (EL), 2003-04-30:
Det bekymrer mig noget, at ministeren tror så dårligt om den nuværende amerikanske regering, at han mener, at den danske fange vil sidde indespærret i længere tid, hvis ministeren tillader sig at stille et spørgsmål om, hvorvidt det er korrekt, at der sidder børn indespærret på Guantánamobasen.
Det tegner ikke særlig godt med hensyn til, hvilken indstilling ministeren mener at den amerikanske regering har.
Jeg håber, at det er muligt at stille spørgsmål, og jeg tror faktisk, at vi ville komme nærmere et forsvar for demokratiet, hvis man blandt venner, hvad ministeren jo normalt opfatter USA som, har noget problem med at stille spørgsmål om den type sager.
Så jeg håber, ministeren vil få undersøgt denne her sag nærmere.
Per Stig Møller (KF), 2003-04-30:
Jo, men jeg har jo egentlig ikke rigtig grund til at betvivle det, som det amerikanske militær allerede har medgivet, at flere unge fanger sidder fanget.
For de sidder altså fanget, også bekræftet af det amerikanske militær, så det behøver jeg da ikke at skrive et brev om.
Det tror jeg egentlig heller ikke fru Line Barfod synes
at jeg behøver at skrive et brev om.
Fru Line Barfod bygger jo også på den samme oplysning, og jeg har ikke grund til at hævde, at det amerikanske militærs bekræftelse er forkert, det har jeg da ikke grund til at forestille mig.
Så jeg kan ikke rigtig se, at der er nogen grund til, at jeg skriver til Amerika, om det er korrekt.
De siger, at det er korrekt.
Det, det drejer sig om, er, at de skal behandle dem med den beskyttelse og omsorg, som er forudsætningen, og som forventes i forbindelse med børn og børnesoldater, som er blevet misbrugt af talebanerne.
Det har jeg heller ikke nogen indikationer om ikke skulle være tilfældet.
Det skulle altså også være gået ind i New York Times' artikel.
Det skulle også være gået ind i International Røde Kors' almindelige tilsyn med lejren, hvor de også har pligt til at påtale det, hvis disse børn ikke bliver rigtigt behandlet. Jeg er helt sikker på, at Røde Kors gør det.
Jeg tror ikke, at Røde Kors har brug for, at jeg tager over og siger det samme, som Røde Kors siger.
Jeg er helt sikker på og tryg ved Røde Kors, som selvfølgelig skal gribe ind, hvis børnene ikke bliver behandlet med den beskyttelse og omsorg, som er nødvendig.
Igen er jeg nødt til at sige: Jeg bidrager ikke til Enhedslistens maniske og traditionelle mistænkeliggørelse af USA.
Enhedslisten har jo navn efter det østtyske enhedsparti - jo, det, der hedder Enhedslisten, for det hed det også i det gamle Østtyskland.
Det er jo et sammensurium af partier fra venstrefløjen, som i 1970'erne og 1980'erne var dybt antiamerikanske.
Fordi de nu har taget det østtyske partinavn, er de jo ikke blevet mindre antiamerikanske.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Margrete Auken (SF), 2003-04-30:
»Vil ministeren forklare, hvordan beslutningen om at fjerne tilskuddet til Operation Dagsværk harmonerer med et såkaldt liberalt frihedssyn, samt redegøre for, hvilke andre bidrag Undervisningsministeriets ressort står tilbage med i forhold til at bidrage til uddannelse af verdens børn?«
Ole Vagn Christensen (S), 2003-04-30:
»Mener ministeren ikke, at serviceringen af borgerne på de midt- og vestjyske jernbaner er hans ansvar som følge af den indgåede kontrakt med Arriva?«
Jeg står her med en stor mængde underskrifter, som er indsamlet som protest mod de serviceforringelser, som Arriva har medført, og de konsekvenser, det har fået for hele det midt- og vestjyske område.
Når jeg har rejst det her spørgsmål over for ministeren, er det, fordi jeg i Jyllands-Posten den 2. april kunne læse, at det andet regeringsparti sådan set ikke mener, at det er regeringen, der har ansvaret for den indgåede kontrakt og dermed for de serviceforringelser, som Arriva har medført.
Derfor er jeg meget interesseret i at få at vide af ministeren, hvor jeg skal aflevere den her række underskrifter.