runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2002-01-31:
Et af de meget konkrete forslag, der kom i går, oven i købet til sidst, var jo, at det er Højesteret, som skal afgøre, hvilke organisationer ude i den store verden danske borgere eller folk i Danmark kan støtte.
Jeg vil godt spørge den socialdemokratiske ordfører: Er det en opfattelse, Socialdemokratiet deler?
Er det Højesteret, som skal definere, hvilke organisationer man fra den danske befolknings side kan støtte, og hvilke man ikke kan støtte, så man ikke risikerer at komme i karambolage med bestemmelsen om medvirken til terrorisme?
Vi ønsker terroristerne hen, hvor peberet gror, siger hr. Helge Adam Møller, og det kan vi kun være enige i.
Her mener hr. Helge Adam Møller slet ikke, at der er noget problem, og at den definition, der ligger i forslaget, er fuldstændig klar.
Men lad os prøve at være konkrete: For nogle år siden var der en organisation i Kosova, der hed KLA, Kosova Liberation Army, som senere fik støtte af NATO i sit opgør med de serbiske styrker.
Den organisation blev jo af Milosevic beskrevet som en terroristorganisation, en organisation, som under ingen omstændigheder kunne accepteres og ikke fortjente støtte, og som skulle bekæmpes med alle midler.
Den holdning blev i øvrigt støttet af EU, som opfordrede til, at man skulle stoppe indsamlinger til denne organisation.
Derfor kun et enkelt spørgsmål til hr. Helge Adam Møller
: Mener hr. Helge Adam Møller, at de, som samlede penge ind til Kosova Liberation Army og til NATO's indsats i Kosova, skulle have være retsforfulgt og dømt i Danmark med dette lovforslag, som bliver vedtaget om nogle uger eller måneder, i hånden?
Thomas Adelskov (S), 2002-01-31:
Jeg skal bekræfte over for Venstres ordfører, at jeg skam lyttede meget godt efter, og jeg gik egentlig også efter at få en bekræftelse, fordi der er nogle ting, jeg ikke forstår.
Jeg har jo forstået det sådan, at Venstre ved adskillige festlige lejligheder og adskillige alvorlige lejligheder har lovet befolkningen, at når Venstre kom i regering, ville man genindføre den gamle hjemme-pc-ordning til punkt og prikke.
Nu kan jeg se, Venstres ordfører ryster på hovedet, så derfor har jeg selvfølgelig taget min dokumentation med.
Den 28. maj 2001 udsender Venstres daværende formand, jeg tror også nuværende formand, og vores nuværende statsminister et elektronisk nyhedsbrev, hvori han på det tidspunkt er meget vred på statsminister Poul Nyrup Rasmussen, og han angiver fire punkter, som Venstre vil gennemføre for at fremme it i Danmark.
Punkt 2 hedder: Venstre vil genindføre hjemme-pc-ordningen, som Nyrupregeringen har afskaffet.
Det, vi har talt om i dag, har jeg lige fået bekræftet
af Venstres ordfører er en halv ordning, men løfterne før valget var, at man ville genindføre den gamle ordning.
Det, jeg sådan set var interesseret i, var, at befolkningen uden for salen her blev klar over det og kunne se det i øjnene.
Aage Frandsen (SF), 2002-01-31:
Det lyder jo meget tilforladeligt, at Venstre er optaget af, at det jo også er mennesker, som ikke har en uddannelse, der nu skal få en begunstigelse ad den her vej.
Det er helt tilfældigt, hvem der vil få den, helt tilfældigt, afhængig af hvad arbejdsgiveren vil og ikke vil, og under alle omstændigheder er der masser af mennesker, som ikke vil få det tilbud, fordi arbejdsgiveren ikke vil eller de ikke har en arbejdsgiver, fordi de er arbejdsløse.
Med hensyn til tallene omkring universiteterne.
Jeg har godt set, at Venstre og ministeren for området siger, at man tilfører et beløb på 413 mio. kr., og det er jo til forskningen.
Der mener jeg, at Venstres ordfører må kunne huske, at vi under valgkampen var enige om alle sammen, at forskningsdelen skulle have sådan et beløb på ca. 0,5 mia. kr. oveni.
Så jeg vil gerne spørge: Er det ikke korrekt, at man tager 350 mio. kr. fra universiteterne, og at der er et beløb, som partier, der står bag UMTS-aftalen, skal forhandle om, hvad skal anvendes til, og at det er noget, som hele tiden har ligget i luften, at der skulle man have op mod 0,5 mia. kr.?
Universiteterne skal således under alle omstændigheder skære ned i forhold til det, alle regnede med, de ville stå med i de kommende år, for alle regnede jo med, at UMTS-pengene skulle bruges.
Så man har fjernet 413 mio. kr., og så tilfører man noget, som alle havde regnet med der skulle tilføres under alle omstændigheder.
Så der er færre penge til it ligesom til så meget andet på universiteterne.
Og hvad så med erhvervsskolerne?
De mangler også penge til at bruge it osv. Så de her penge, som man nu giver rundt til noget helt tilfældigt med en masse bureaukrati, kunne have været anvendt langt mere målrettet, hvis man var optaget af it'en.
Kristian Jensen (V), 2002-01-31:
Det er sådan, at op til flere af de interesseorganisationer, der har været inde over det her, over for mig har tilkendegivet, at de mener, at den er mindre bureaukratisk end den tidligere ordning.
Jeg synes derfor, at det udgangspunkt, som flere af ordførerne har, er forkert. Med hensyn til, hvad Venstre har sagt tidligere, tror jeg også, hr. Thomas Adelskov var ordfører på et beslutningsforslag, som ligger til grund for det lovforslag, vi diskuterer nu, som hedder genindførelse af en moderniseret hjemme-pc-ordning. Jeg går ud fra, hr. Thomas Adelskov kan huske beslutningsforslaget, ellers er jeg sikker på, at hr. Thomas Adelskov og jeg i fællesskab kan konsultere Folketingets forhandlinger og få genopfrisket hukommelsen om, at Venstre foreslog en moderniseret hjemme-pc-ordning, som på en lang række punkter er klarere, mere præcis og bedre end den gamle ordning. Hr. Aage Frandsen var ganske rigtigt inde på, at vi ikke herfra kan beslutte, hvem der skal have den. Der kan være både faglige organisationer og arbejdsgivere, der mener, at de ikke skal tilbyde deres medlemmer og deres medarbejdere den her ordning.
Det kan vi ikke.
Men med ordningen laver vi et unikt system, hvor samfundet, staten, medarbejderne og arbejdsgiverne i fællesskab er med til at løfte en opgave i form af at styrke it-kompetencen i Danmark.
Det er sådan, at hvis vi får 100.000 nye ordninger ud i et land, hvor der i de fleste familier er et par forældre og i gennemsnit, tror jeg nok, 1,7 barn, ja, så er det oppe i nærheden af 400.000 mennesker, der får bedre it-udstyr stillet til rådighed alene ved den her ordning.
Det synes jeg er et meget godt resultat for et ganske beskedent beløb.
Anders Samuelsen (RV), 2002-01-31:
Faktum er, uanset hvor meget vi snakker rundt om det her, så bruges skatteborgernes - og det er alle skatteydernes - penge til en bestemt ny særordning, som kommer en bestemt gruppe til gode, og så er det oven i købet sådan, at den gruppe ikke engang kan defineres voldsomt præcist jf. det, som hr. Kristian Jensen netop har været inde på.
Jeg kunne godt tænke mig at få bekræftet, at en langt mere liberal løsning ville være at lade skatteborgerne beholde deres penge, bruge pengene til at sætte skatten ned på arbejde og så lade folk selv vælge.
Hvorfor er det staten, der skal vælge, hvad der er den rigtige løsning på det område?
Det synes jeg ikke lyder særlig liberalt.
Det er da ikke den tone, hr. Kristian Jensen plejer at stå for.
Lav dog den ganske enkle og fuldstændig ubureaukratiske model at lade pengene blive i borgernes lommer.
Så kan de selv vælge.
Så synes jeg også nok, man skal passe på med at foretage den fejlslutning, at fordi der er nogle, der siger, at den her ordning er mindre bureaukratisk end den tidligere, så er det dermed lig med, at den ikke er bureaukratisk.
Det kunne godt være, den gamle ordning var meget bureaukratisk, og den her er lidt mindre bureaukratisk, men der er stadig væk langt ned til at være helt ubureaukratisk.
Thomas Adelskov (S), 2002-01-31:
Hr. Kristian Jensen forsøger på alle mulige måder at tale udenom ved at snakke om gamle beslutningsforslag.
Jeg kan sagtens huske de gamle beslutningsforslag.
Det, jeg forholder mig til, er, at den 28. maj sidste år lovede Venstres formand, landets nuværende statsminister, befolkningen, at når Venstre kom i regering, ville man genindføre den hjemme-pc-ordning, som Nyrupregeringen havde afskaffet.
Det står til citat - til citat - i det elektroniske nyhedsbrev, hr. Anders Fogh Rasmussen udsendte den 28. maj sidste år.
Det, der er min pointe, er, at det, vi står med her i dag, er et løftebrud.
Det passer jo ikke, det, man sagde dengang, at man ville give befolkningen en hjemme-pc-ordning a la den, der blev afskaffet.
Det passer ikke.
Vi står her med en skrabet model til meget få personer.
Andre ordførere har været inde på, hvor lille kredsen er.
Jeg kunne måske endda problematisere over, om dem, den henvender sig til, ikke er dem, der i forvejen både på arbejdspladsen og i hjemmet rent faktisk har edb-udstyr til rådighed, arbejder med det.
Men grundlæggende må hr. Kristian Jensen give mig ret i én ting.
Det er, at den 28. maj sidste år lovede hr. Anders Fogh Rasmussen, Venstres formand, noget andet end det, vi står med her i dag.
Kristian Jensen (V), 2002-01-31:
I Venstre har vi en idé om, at vi gerne vil have Danmark til at være et samfund, hvor it og kendskabet til it og viden om it og brugen af it er meget udbredt, og det har vi ikke bare en vision om, men vi har også modet til at tage de politiske beslutninger, der kan få den vision ført ud i livet.
Jeg er godt klar over, at i den regering, hr. Anders Samuelsens parti tidligere var en del af, havde man ordene, men aldrig handlingerne.
Til hr. Thomas Adelskov kan jeg sige, at hr. Thomas Adelskov kan trække mange citater frem, men hr. Thomas Adelskov kan ikke løbe fra, at vi sammen i denne Folketingssal har diskuteret et beslutningsforslag om en moderniseret hjemme-pc-ordning.
Hr. Thomas Adelskov kan ikke løbe fra, at Venstre bl.a. har udgivet et hæfte med 55 beslutningsforslag i september 2001, hvor vi lovede befolkningen, at vi ville gennemføre en moderniseret hjemme-pc-ordning.
Det er det hæfte, jeg i hvert fald har brugt i min valgkamp, og derfor også det, som Venstre har brugt i den valgkamp, som vi vandt, fordi folk bl.a. gerne ville have det, vi står og diskuterer i dag: en moderniseret hjemme-pc-ordning til forskel fra hr. Thomas Adelskovs parti, der fjernede en succes.
Aage Frandsen (SF), 2002-01-31:
Jeg tror da gerne, at hr. Kristian Jensen i sin valgkamp i Herning-kredsen har refereret til de forslag, der er fremsat herinde i Folketingssalen af Venstre, men det ændrer jo ikke ved, at Venstres formand åbenbart har sagt noget andet også.
Det er jo sådan set bare det, hr. Thomas Adelskov lige så stille siger.
Næh, næh, det har jeg ikke hørt hr. Thomas Adelskov sige.
Men det er en anden person, som åbenbart har sagt noget andet.
Men o.k.
det skal vi så ikke tage alvorligt, og det har vi måske heller ikke gjort.
Det gjorde vælgerne åbenbart, og det er det, som hr. Kristian Jensen så refererer til, at vælgerne godt vidste.
Ja, det er et spørgsmål, om vi troede mest på Venstres formand eller på hr. Kristian Jensen. Jeg synes, hr. Kristian Jensens troværdighed ligger over Venstres formands ifølge det, vi har fået citeret.
Kristian Jensen (V), 2002-01-31:
Jeg er glad for, at hr. Aage Frandsen sluttede af med at sige »ifølge det, vi har fået citeret« og ikke »ifølge virkeligheden«, for så havde hr. Aage Frandsen nemlig taget munden for fuld.
Derfor er der ingen tvivl, så lad os droppe den her sniksnak omkring løsrevne citater.
Venstre er gået til valg på at gennemføre en moderniseret hjemme-pc-ordning.
Og jeg kan godt forstå, at det gør ondt dybt ind i sjælen på de herrer, der nu sidder på oppositionsbænkene, men vi vandt valget, og vi gennemførte det, vi lovede: en moderniseret hjemme-pc-ordning.
Kristian Jensen (V), 2002-01-31:
Efterhånden er det lige før, jeg kan forstå, hvorfor hr. Thomas Adelskov stemte for at afskaffe den gamle ordning, da han tilsyneladende ikke kender den.
Kan hr. Thomas Adelskov bekræfte, at udtrykket »at stille til rådighed for arbejdet«, er præcis det samme i det her forslag som i den gamle ordning? Og kan hr. Thomas Adelskov bekræfte, at i en virksomhed som f.eks. Danfoss under den gamle ordning stillede en hjemme-pc-ordningsaftale til rådighed for alle de medarbejdere, der måtte ønske det, og fik systemet godkendt, da alle medarbejderne i Danfoss forventes i de kommende år at skulle bruge it på arbejdet?
Thomas Adelskov (S), 2002-01-31:
Jeg skal til hr. Kristian Jensen svare, at når man f.eks. læser Computerworld den 25. januar i år, så fremgår det, at adskillige organisationer på området netop er inde og give udtryk for den bekymring, som jeg også gør her, nemlig at man nu indfører en ordning, hvor medarbejderen kommer til at betale for en hjemmearbejdsplads.
Derfor har jeg også sagt i min ordførertale, at vi vil stille en lang række spørgsmål om det her, for jeg synes, det er ganske nødvendigt at afklare.
Og hr. Kristian Jensen kan måske fortælle mig, hvorfor man i givet fald vil fastholde og endda i lovforslagets bemærkninger understrege, at det kræver, at computeren stilles til rådighed ved hjemmearbejde, før man kan få det fradrag, som man lægger ind i ordningen.
Kristian Jensen (V), 2002-01-31:
Da hr. Thomas Adelskov ikke svarede på et eneste af mine tre spørgsmål
skal jeg bare sige: Ja, de får stillet den til rådighed som under den gamle ordning, ja, det samme arbejdskrav var til stede under den gamle ordning, og ja, det samme ejerskabskrav var til stede under den gamle ordning.
Det er sådan, at hvis folk som hr. Thomas Adelskov og jeg får stillet en computer gratis til rådighed, er det det, der i lovgivningen hedder en hjemme-pc., som er noget andet end en hjemme-pc-ordning.
Hr. Thomas Adelskov og jeg får stillet en hjemme-pc til rådighed ganske gratis, kvit og frit.
Det skal vi ikke betale for.
Men det ikke alle, der som hr. Thomas Adelskov og jeg er så heldige, at vi har en arbejdsgiver, der stiller os det til rådighed.
Vi mener faktisk, at it i hjemmet ikke bare skal være forbeholdt specialister og højtlønnede som hr. Thomas Adelskov og jeg, men også skal komme andre til gode. Derfor håber jeg, at hr. Thomas Adelskov vil læse nøje på lovforslaget, sammenholde det med det tidligere og blive
bedre oplyst.
Thomas Adelskov (S), 2002-01-31:
Hr. Kristian Jensen har jo behov for citater, for ellers tror han jo ikke på det, vi siger.
Så jeg vil godt citere fra den omtalte artikel i Computer World, hvori der står: »I lovforslaget står det tydeligt, at pc'en tilhører virksomheden, og at den alene stilles til rådighed for medarbejderen. Hvis medarbejderen ønsker at erhverve pc'en, skal det gøres til markedspris og eventuelt med ekstra skat som følge.
... Hertil kommer, at der i lovforslagets bemærkninger står, at den nye hjemme-pc-ordning i høj grad skal stimulere udbredelsen af hjemmearbejdspladser.«
Kristian Jensen (V), 2002-01-31:
Jeg ville ønske, at hr. Thomas Adelskov ville begynde at citere fra lovforslagsteksten, da jeg går ud fra, at det, vi lovgiver om, ikke er Computer World, men lovforslaget.
Og så skal jeg bare igen spørge, om ikke hr. Thomas Adelskov er klar over, at de krav om, at det stilles til rådighed i forbindelse med arbejdet, præcis er det samme som i den gamle ordning, og at det ejerskab er præcis det samme som i den gamle ordning, og at der netop aldrig nogen sinde i det beslutningsforslag, vi i vores tid som oppositionsparti fremsatte, har været pillet ved nogle af disse forhold og naturligvis heller ikke vil blive gjort det her.
Thomas Adelskov (S), 2002-01-31:
Det er altså for at citere fra lovforslaget, så der også er citeret andet end, hvad der har stået i dagspressen.
Vi skal jo have flere Venstrefolk til at bekræfte samme ting i disse dage.
Derfor vil jeg gerne have lov at spørge skatteministeren, om han kan bekræfte, at denne hjemme-pc-ordning, som man nu ønsker at gennemføre, er en mindre videreudvikling af den ordning, som gælder i dag, og den betyder, at man skattefrit kan få stillet en pc til rådighed af sin arbejdsgiver og arbejde hjemmefra - det var faktisk den ordning, som hr. Kristian Jensens og min ordveksling tidligere gik på - og at det ikke er en tilbagevenden til det, som Venstres formand lovede den 28. maj sidste år, nemlig at man ville genindføre den hjemme-pc-ordning, som Nyrupregeringen afskaffede?
Vi skal jo have flere Venstrefolk til at bekræfte de samme ting i disse dage.
Derfor vil jeg gerne have lov at spørge skatteministeren, om han kan bekræfte, at denne hjemme-pc-ordning, som man nu ønsker at gennemføre, er en mindre videreudvikling af den ordning, som gælder i dag, og den betyder, at man skattefrit kan få stillet en pc til rådighed af sin arbejdsgiver og arbejde hjemmefra - det var faktisk den ordning, som hr. Kristian Jensens og min ordveksling tidligere gik på - og at det ikke er en tilbagevenden til det, som Venstres formand lovede den 28. maj sidste år, nemlig at man ville genindføre den hjemme-pc-ordning, som Nyrupregeringen afskaffede?
Anders Samuelsen (RV), 2002-01-31:
Nu blev det ikke til mange bemærkninger fra skatteministerens side i forhold til det indholdsmæssige i den debat, som vi har ført.
Men jeg kunne alligevel godt tænke mig at bede skatteministeren bekræfte, at særordninger er med til at komplicere vores skattesystem, er med til at gøre det mere uigennemskueligt, og dermed er denne ordning også med til at arbejde i modsat retning af, hvad skatteministeren har gjort til sin mærkesag.
Aage Frandsen (SF), 2002-01-31:
For god ordens skyld skal jeg sige, at jeg har lovet Enhedslistens ordfører, som ikke kan være til stede, at sige, at Enhedslisten heller ikke kan støtte forslaget, som det var tilfældet for Socialistisk Folkeparti.
Anders Samuelsen (RV), 2002-01-31:
Ud af de 2,5 millioner, vi i hvert fald har på det danske arbejdsmarked, taler vi om 100.000.
Vi taler om 100.000.
Det er dem, som skal føre Danmark frem i det næste, måske oven i købet i det næste og næste igen årtusinde.
Hvad tror hr. Kristian Jensen vil ske, når det nu om nogen tid viser sig, at der er nogle, som ikke kan få det, de troede de kunne få osv.?
Mon så ikke vi får en masse klager
til skatteministeren over, at det er nogle ufattelig komplicerede regler, vi har her?
De er komplicerede, fordi de er begrænset og målrettet til nogle bestemte.
Sådan var det tænkt fra Venstres side, da man oprettede det, men det er netop den slags ting, som er medvirkende til, at folk bliver frustrerede over vores skattesystem.
Man indfører særordning på særordning, og Venstre går i spidsen.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-01-31:
Også her vil jeg gerne sige tak til et flertal af ordførerne for en god tilslutning.
Jeg har også her mærket mig, at vi har en række gode spørgsmål til udvalgsarbejdet, og jeg skal af hensyn til det fremskredne tidspunkt ikke fordybe mig yderligere i det.
Jeg ser frem til et konstruktivt udvalgsarbejde.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-01-31:
Forslaget om hjemme-pc-ordning er et led i at udvikle vores it-samfund.
Det vil give flere pc'er i private hjem og dermed være med til at udbrede teknologien.
Det vil specielt være til glæde
Mikkel Dencker (DF), 2002-01-31:
Intentionen i det lovforslag, der ligger her, er udbredelse af it.
Det er såmænd en intention, som vi i Dansk Folkeparti er helt enige med regeringen i.
Viden og teknologi er netop nøglen til Danmarks fortsatte velstand. Intentionen er også at skabe flere hjemmearbejdspladser gennem denne ordning.
for såvel arbejdsgivere som arbejdstagere i arbejdet, som gerne skulle give øget arbejdsglæde hos dem, som deltager i ordningen.
Som en positiv sidegevinst kan det også være, at det giver en positiv effekt på familielivet for de implicerede arbejdstagere, og det er heller ikke at foragte.
I sin ordførertale svarede hr. Kristian Jensen på det hovedspørgsmål, som jeg ville have stillet, netop om ISDN-forbindelse går ind under definitionen på højhastighed og bredbånd, og jeg fik det svar, som jeg havde håbet på.
Anders Samuelsen (RV), 2002-01-31:
Jeg tror, det er rimelig velkendt, at jo mere presset man bliver på det saglige indhold, jo mere råber man op og slynger om sig med løse påstande, og jeg synes, at vi nåede
toppen, da Venstres ordfører tidligere på aftenen konkluderede, at i modsætning til den tidligere regering så var denne regering i stand til at sætte handling bag ordene.
Ikke mindst synes jeg, at det er topmålet at fyre den anklage af mod et parti, som faktisk har det som nærmest et problem, at befolkningen har indtryk af, at alt, hvad vi truer med, gennemfører vi faktisk også.
Derfor synes jeg, at den retorik, som blev anvendt i det tilfælde af hr. Kristian Jensen, fortæller mere om hr. Kristian Jensens problemer i forhold til det her lovforslag, end det fortæller om Det Radikale Venstres problemer.
For sagen er ganske enkel.
Dette forslag komplicerer vores skattelovgivning.
Det er med til at gøre vores skattelovgivning endnu mere uigennemskuelig, og det er i den sidste ende med til at underminere retssikkerheden inden for vores skattesystem.
Det er nøjagtig det modsatte, vores nuværende skatteminister har bedt om at blive inspireret til.
Det er nemlig at blive inspireret til at gøre vores system enklere og mere gennemskueligt for at sikre en større retssikkerhed.
Det eneste, man ikke skal gøre, hvis det er den vej, man vil, er at indføre særordninger.
Dette forslag er en særordning, og særordninger har oven i købet den ubehagelige bivirkning, at de betales af alle andre end dem, der får fornøjelse af særordningen.
Særordninger koster penge.
De penge kunne meget bedre bruges til at sætte skatten på arbejde ned.
Så ville man oven i købet nå frem imod et liberalt princip om, at pengene ligger bedst i borgernes lommer, så de sådan set selv kan finde ud af, hvad de vil bruge dem til.
Så må det vel være andre, som må kæmpe og forhåbentlig finde nogle alternative flertal i Folketingssalen for at sikre, at vi fortsat kan gå i retning af et mere gennemskueligt skattesystem.
Men det sker ikke med det her forslag.
Kristian Jensen (V), 2002-01-31:
Allerførst til hr. Anders Samuelsen: Nej, jeg kan ikke bekræfte, at det her vil være i den størrelsesorden, som hr. Anders Samuelsen fabulerede om.
Jeg vil foreslå hr. Anders Samuelsen at slå op på side 6 i lovforslaget og se det skønnede antal ordninger.
Det er naturligvis det antal, der står i bemærkningerne til det her lovforslag, man er gået ud fra.
Jeg kan ikke forstå, hr. Anders Samuelsen skulle få den opfattelse, at vi ville gå ud fra andet end det, vi skriver i lovforslaget, og derfor hænger hr. Anders Samuelsens regnestykke selvfølgelig ikke sammen. Over for hr. Thomas Adelskov kan jeg heller ikke bekræfte regnestykket i Børsen, eftersom jeg ikke har set det og derfor ikke har regnet på det, men jeg kan så sandelig bekræfte, at vi foreslår noget andet end det, der var tidligere.
Jeg brugte faktisk en meget, meget stor del af min tale til at snakke om, hvor de ændringer var, og hvis hr. Thomas Adelskov havde lyttet efter, burde hr. Thomas Adelskov derfor have vidst, at jeg ikke snakker om den samme ordning. Til hr. Aage Frandsen: Det er sådan, at vi mener, at det også er nødvendigt med et it-løft til de mennesker, der har forladt de danske uddannelsesinstitutioner, de mennesker, der er på arbejdsmarkedet i dag, og det er jo ikke mennesker som hr. Aage Frandsen og mig, der er højtlønnede specialister, som modtager en hjemmecomputer stillet gratis til rådighed.
Det er de folk, som ikke har de basale it-kundskaber, men med den gamle hjemme-pc-ordning fik de et tilbud, som gav dem et løft til omstillingen, som er meget vigtig.
Så må jeg jo rive hr. Aage Frandsen ud af en vildfarelse: I indeværende år er der på universiteterne en besparelse ganske rigtigt på 350 mio. kr., men også en tilførsel på 413 mio. kr. og dermed ingen nedskæring, men en forøgelse af det samlede budget for indeværende år.