runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henriette Kjær (KF), 2000-10-26:
At læger er veluddannede, er helt afgørende for, at vi kan opretholde et godt sundhedsvæsen.
Man kan mere og mere inden for lægevidenskaben, og det er vigtig, at specialiseringen af lægerne følger med på dette område, så vi har de læger inden for de forskellige områder, der er behov for.
Derfor synes vi, at dette forslag fra sundhedsministeren ser fornuftigt ud, for det første fordi jeg er helt enig i, at der bør være en centralstyring. Derfor lyder det meget hensigtsmæssigt at nedsætte et nationalt råd med kompetente folk, der kan sikre et godt forløb for fremtidens speciallæger.
Men for det andet også, fordi jeg ser dette som en forenkling af de administrative procedurer, vi kender i dag.
Vi har i Det Konservative Folkeparti ikke så mange andre synspunkter vedrørende denne omlægning og efter vores opfattelse styrkelse af speciallægernes uddannelse.
Vi vil derfor benytte os af det forestående udvalgsarbejde til at drøfte eventuelle spørgsmål, det kunne være ønskeligt at få opklaret.
Anni Svanholt (SF), 2000-10-26:
Dette forslag om et nationalt råd for lægers videreuddannelse har baggrund i Speciallægekommissionens betænkning.
Og denne betænkning slog jo fast, at det var nødvendigt, at lægerne blev bedre uddannet for at opfylde fremtidens krav, som patienterne stiller om bedre information og mere dialog, og det kræver også dygtighed i det hele taget. Det er så kun en meget lille del af det, der ligger i hele betænkningen, der ligger her i dag, nemlig hvordan rådet skal godkende lægers videreuddannelse osv. Men vi synes, det er udmærket at organisere det på denne her måde, og vi håber også, at dette arbejde vil resultere i, at man også overvejer specialerne grundigt.
Jeg vil godt sige i den anledning, at det har jo været fremme, at der kunne være nogle bekymringer med hensyn til, at der er visse specialer, som helt forsvinder, f.eks. medicinsk allergologi, og det er jo allergi.
Da allergi er en folkesygdom, desværre, og i stigning, så kan det godt være bekymrende, synes jeg, hvis man helt dropper sådan et.
Men der må vel være en diskussion om, at man sikrer, at der er folkesygdomme, der skal tilgodeses, når man ser på, hvilke specialer der skal være i fremtiden.
Der er også i forslaget her nogle bemærkninger om almen medicin, nemlig praktiserende læger, og der ser vi jo meget gerne - det ligger ikke i det her forslag direkte - at vi får styrket videreuddannelsen for praktiserende læger.
Praktiserende læger er jo dem, man først kommer til.
De er fantastisk vigtige personer i sundhedsvæsenet.
Det er nøglepersoner.
De skal kunne give en god behandling, rådgivning, og de skal også være gode til at sortere, sådan at der ikke bliver sendt for meget videre i behandlingssystemet.
De skal styrkes og videreuddannes, og de skal selvfølgelig ikke være afhængige af, at de kan få videreuddannelse via medicinalindustrien.
Det område håber vi at der kan blive gjort noget effektivt for at
forbedre
Så sådan overordnet kan vi tilslutte os denne organisering, der ligger for Nationalt råd for lægers videreuddannelse, men vi vil selvfølgelig se på enkeltdele under udvalgsbehandlingen.
Birthe Skaarup (DF), 2000-10-26:
Hvem kan vel have noget imod en forbedring af kvaliteten af den lægelige videreuddannelse?
Og som vi tolker lovforslaget, ja, så vil omlægningen give lægerne et fagligt løft, og det er til gavn for patienterne. Selve udgangspunktet for lovforslaget er jo betænkningen »Fremtidens Speciallæge«, som indeholder en række forslag til en ny organisatorisk ramme for lægers videreuddannelse, ikke kun nationalt, men også både centralt og regionalt, og det skal ske over de næste 4 år. Der skal med forslaget være en bredere og mere tidssvarende definition af, hvad en speciallæge skal kunne.
Efter vor vurdering er det heller ikke tilstrækkeligt med en grundlæggende medicinsk uddannelse, uden at lægen også har den menneskelige indsigt med i bagagen og generel menneskelig viden om et godt samarbejde, en god kommunikationsevne over for patienterne.
Selve muligheden for, at der nu kan nedsættes et nationalt råd og i det regionale system regionale råd, hvor de forskellige amter og de store kommuner kan overtage opgaverne, som i dag varetages af Specialistnævnet og Kontaktforum, ja, det synes vi også er udmærket.
af de nye organer, nemlig det nationale råd, og det synes vi er utrolig vigtigt.
Men vi ser også frem til, at der sker et kvalitativt løft hos de praktiserende læger, at de får den bedre videreuddannelse, som er yderst nødvendig.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2000-10-26:
I 1998 blev Speciallægekommissionen formeret, og det gjorde den jo, fordi tiden stiller andre krav til hele sundhedssystemet og særlig til lægerne.
I maj 2000 fik vi den
så også præsenteret i Sundhedsudvalget og fik den rigtig godt og grundigt gennemgået, vil jeg sige. Der er utrolig mange gode tiltag i den, bl.a. en bredere læge, hvis man kan sige det sådan, med hensyn til specialerne, men også bredde særlig i det at kunne kommunikere med patienterne, have nogle andre indgangsvinkler til det end de rent kliniske.
Men der, hvor det går hen og bliver problematisk, har jo så været efterfølgende, hvor der har været specialer, som nu bliver omdannet eller helt forsvinder.
Og der har diskussionen fra deres side jo gået på en bekymring, som jeg deler, om, at bredden kan komme til at koste på dybden, altså forskningen, videreudviklingen af det enkelte speciale.
Problemet har særligt været for hepatologi og for allergologi.
For hepatologis vedkommende er det jo ikke sådan, at gastrologi kan overtage hele området; det gør det slet ikke. Så de bekymringer forstår jeg sandelig godt, og da de mennesker så samtidig heller ikke følte, at de var blevet hørt i det arbejde, der havde ligget i Speciallægekommissionen, så har jeg haft et godt og tæt samarbejde med dem og stillet en hel række spørgsmål på baggrund af det. Jeg forstår godt, at tiden med de større funktionsbærende enheder også kræver, at lægernes uddannelse omlægges også på de her områder, hvor en læge så i højere grad, når han står over for noget, kan se, om det er noget, han kan klare inden for sit, eller om han skal sørge for, at det går videre.
Men tanken var, at han skal kunne klare så meget som muligt.
Det er det, jeg godt kan blive i tvivl om, og det er derfor, at det bliver interessant at få diskuteret det i udvalget.
Der kan vi jo så også få oplyst med hensyn til det forløb, der har været, som jo ikke været så tilfredsstillende for alle, om der er grund til, at vi kigger dybere ned på præcis den problemstilling.
Med hensyn til allergologi har jeg da de bekymringer, at det er en lidelse, der er i vækst, og den er også omfattet af bl.a. de penge, vi satte af sidste år i finansloven til at se på, hvad der ligger i det udefrakommende miljø af påvirkninger vedrørende allergiske lidelser.
Der er blevet sat et forskningsprojekt i gang om det.
Jeg var mere interesseret i egentlig at få specialet gjort bredere, forstået på den måde, at det blev styrket. Lad os prøve at snakke om det i udvalget, for som sådan ser jeg da gerne lægernes uddannelse styrket, det ser de også gerne selv, og får en videreuddannelse, der passer til tiden.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2000-10-26:
Formålet med lovforslaget er som bekendt at forbedre grundlaget for den centrale styring og overvågning af lægers videreuddannelse samt at tilpasse og decentralisere
den nuværende administrative organisation og den lægelige videreuddannelse, så ansvars- og kompetencefordelingen mellem det centrale og det regionale niveau tydeliggøres.
Og med forslaget samles også en række opgaver, som i det nuværende system er fordelt på en række forskellige organer, og alt med det formål at give uddannelserne et kvalitetsløft. Så det er meget svært at være imod dette her.
Lovforslaget er et led i gennemførelsen af en række af de initiativer til forbedring af den lægelige videreuddannelse, som Speciallægekommissionen har anbefalet i sin betænkning om fremtidens speciallæger.
Det Radikale Venstre kan tilslutte sig lovforslaget, og vi ser frem til både den videre udmøntning af betænkningens anbefalinger og til det kommende udvalgsarbejde.
Mogens Andreasen (LH), 2000-10-26:
Nu er det jo ikke normalt, at man kommer på talerstolen, efter at ministeren har været heroppe, men der er sket et lille kiks, sådan at den ordførertale, jeg skulle holde, først kommer nu.
Dette forslag til ændring af færdselsloven ser umiddelbart meget fornuftigt ud.
Vi skal selvsagt opnå den størst mulige trafiksikkerhed og forhindre personskader i forbindelse med færdselsuheld og specielt, hvor der er tale om børn.
Af bemærkningerne til lovforslaget fremgår det, at førere af busser ikke kan drages til ansvar for, om børn bruger sikkerhedssele i de bustyper, hvor der efter gældende lov er krav om montering af sikkerhedsseler.
Jeg mener, det er rigtigt, at chaufføren fritages for dette ansvar, men alligevel bør være opmærksom på brug af sikkerhedsselen i størst muligt omfang under kørslen, altså en oplysningspligt under forskellige former, som det også er anført i bemærkningerne.
Om fornyelse af kørekort til tunge køretøjer skal jeg sige, at jeg kan følge intentionen i, at der tilvejebringes lighed imellem erhvervsførere, og at det rent sikkerhedsmæssigt er fornuftigt at fastsætte gyldighedsperioden til 5 år.
Når vi taler om tohjulede motorcykler, er der i dag krav om brug af styrthjelm, og det finder jeg af sikkerhedsmæssige grunde værende rigtigt.
Nu fremgår det af forslaget, at tohjulede motorcykler med en særlig beskyttelsesramme og sikkerhedsseler, som er lanceret af BMW-fabrikkerne, kan benyttes uden brug af styrthjelm.
Jeg mener, der er en vis usikkerhed med hensyn til, om der, som det er anført i bemærkningerne til forslaget, vil være en større risiko for skader ved styrt, når man benytter styrthjelm sammen med det øvrige sikkerhedsudstyr på denne type motorcykel, end hvis der ikke bruges styrthjelm.
Jeg mener, det er uhyre svært at forudsige forløbet af et færdselsuheld.
Om forhøjelsen af betalingen for anvendelse af prøveskilte skal jeg sige, at ethvert misbrug selvfølgelig skal begrænses.
Jeg mener dog ikke, at forhøjelse af betalingen fra 20 kr. til 100 kr. forhindrer misbrug, men måske blot nedsætter antallet af misbrugere.
Margrete Auken (SF), 2000-10-26:
SF er også positiv.
Vi plejer at brokke os en anelse, når der laves disse lovbunkebryllupper hvor man putter alt muligt sammen med hinanden for at få det klaret i en fart, men denne gang må man sige, at det alt sammen er så småt, at det giver mening at bundte det.
Det er ikke som ved den forrige revision, hvor nogle af tingene faktisk var lidt for store til, at vi kunne klare dem i klumpen på én gang.
Vi er positive over for de fire forslag, og så vil jeg da godt for at bidrage til bunkebrylluppet sige, at når vi nu er begyndt at snakke om selebrug, er der et forslag, som vi i hvert fald har drøftet i Færdselssikkerhedskommissionen, hvor der har været almindelig enighed om, at nu bør vi altså afskaffe den besynderlighed, at taxachauffører ikke skal køre med sele, når de kører med passagerer.
Det betyder for det første, at de heller ikke gør det, når de kører uden passagerer, og det betyder for det andet, at mange taxachauffører føler, at hvis de gerne vil tage selen på, kommer de i en vanskelig situation over for passagererne.
Der er nemlig i forbindelse med undtagelsen kommet en opfattelse noget i retning af, at hvis man er en særlig dygtig chauffør, behøver man ikke at køre med sele. Der er i hvert fald en del taxachauffører, der har den opfattelse, at det var det, der var meningen, men det har jo ikke noget at gøre med, hvor dygtig man er.
Man kan sige, at meget dygtige chauffører tager selvfølgelig selen på, fordi de ved, hvad det er, de har med at gøre.
Men det er en mærkværdighed, at vi i den forrige rapport fra Færdselssikkerhedskommissionen ikke havde det med, simpelt hen fordi vi ikke orkede det.
Vi orkede ikke slagsmålet, vi kiggede på hinanden og sagde: Det orker vi altså ikke.
Men denne gang tror jeg altså, vi skal til at orke det.
Prøv at lægge mærke til, hvad man har gjort rundtomkring i verden, hvor man har indført seletvang i lighed med, hvad vi har i Danmark.
Her har man taget det som en fuldstændig selvfølge, at det også gælder taxachauffører.
Som et af de mest interessante eksempler kan jeg nævne Rio, hvor Folketingets Præsidium var for 1½-2 år siden, og hvor der er indført seletvang - i øvrigt en meget effektiv foranstaltning i betragtning af det meget høje ulykkestal, som man derved har fået bragt betragteligt ned.
Da jeg spurgte, om ikke taxachaufførerne var bange for at blive overfaldet, blev jeg mødt med meget stor undren og fik det forholdsvis kompetente svar, at de trods alt var udsat for større fare fra trafikkens side end fra eventuelle voldsmænd, der i øvrigt brugte mange andre tricks end eventuelt at presse en sele om halsen på nogen. Jeg synes lige, vi skal have fjernet den lille skønhedsplet fra vores selediskussion i Danmark, men ellers støtter vi lovforslaget.
Jacob Buksti (S), 2000-10-26:
Ja, bare til trøst for hr. Mogens Andreasen vil jeg tillade mig at tage ordet igen, så hr. Mogens Andreasen ikke var den sidste taler.
Det var dog ikke af hensyn til Mogens Andreasen, men det var mere af hensyn til hr. Klaus Kjær og andre, som måtte have fået den opfattelse, at det eneste, det handler om, når det drejer sig om misbrug af løse prøveskilte, er at hæve gebyret.
Det er jo sådan, at det faktisk også fremgår, at det blot er ét af flere midler.
Det er fortsat hensigten, at der skal ske en præcisering af de gældende regler i forbindelse med det her, en præcisering af den tidsmæssige begrænsning og de begrænsninger, der er i, hvor lang tid i forvejen prøveskilte kan udleveres.
Derudover føler jeg også, at det er vigtigt at understrege, at politiet faktisk gør en stor indsats på det her område, men problemet er, at det kan være meget vanskeligt og ikke bare ressourcemæssigt, men også bevismæssigt for politiet at påvise, at der faktisk har fundet et misbrug sted, fordi det jo vil være nødvendigt, at politiet nærmere klarlægger det pågældende køretøjs færden i detaljer for at kunne bevise, om der ved denne såkaldte prøvekørsel er tale om, at det er en prøvekørsel, eller det er en lystkørsel.
Erik Jacobsen (V), 2000-10-26:
Når buschauffører kan blive fritaget for deres forpligtelse vedrørende helt unge menneskers brug af sikkerhedssele, er det urimeligt at pålægge erhvervschauffører denne byrde, så den ændring kan vi varmt anbefale.
BMW-motorcykler med styrtbøjler skal åbne mulighed for, at føreren kan slippe for at bruge styrthjelm, og det forslag er vi også indstillet på at støtte.
Vi hilser det endda med stor tilfredshed, og jeg kan forstå på lovforslaget, at vores kontrollerende myndighed, dvs. politiet, påtænker at investere i sådanne motorcykler.
Vi går jo i Venstre ind for et synligt politi, og så er det en god ting, at de i hvert fald ikke skal bruge styrthjelm, når sikkerheden ikke bliver sat over styr, og det kan jeg forstå at den ikke gør.
Angående forhøjelsen af gebyr vedrørende prøveskilte går vi i Venstre selvfølgelig ind for, at enhver ulovlighed bliver stoppet, og når det er sådan, at der sker misbrug af disse prøveskilte, er vi indstillet på, at der skal ske en opstramning.
Vi synes umiddelbart, forhøjelsen lyder lige voldsomt stor, og vi vil under det kommende udvalgsarbejde have afklaret, hvad der går til administration, og hvor stort overskuddet bliver.
Vi påtænker i Venstre at kanalisere det overskydende beløb tilbage til bilisterne.
Bilismen er jo i forvejen hårdt ramt af olieafgifter m.m., så derfor vil vi foreslå, at overskuddet kommer tilbage til dem, der reelt indbetaler det.
Fornyelsen af kørekort for lastbilchauffører vil vi også gerne have lidt nærmere analyseret under udvalgsarbejdet, altså hvor stort provenuet bliver.
Men ellers har vi generelt ikke noget imod det, der bliver foreslået, så i det store og hele støtter Venstre det fremsatte lovforslag.
Kaj Ikast (KF), 2000-10-26:
Det Konservative Folkeparti kan støtte dette forslag.
Det tager fat i nogle praktiske foreteelser, som man har kæmpet med derude i et stykke tid, og jeg synes, det er godt, vi får kørt det igennem.
Jeg synes nok, det bliver lige lovlig dyrt; 45 mio. kr. er lidt meget at få ind, og så må vi jo se på i udvalget, hvad vi kan gøre ved det.
Men helheden og alle de ændringer, der foreslås her, kan vi støtte.
Margrete Auken (SF), 2000-10-26:
Det er jeg lige nødt til at kvittere for.
Tænk, den tidligere trafikminister tror, at det er et spørgsmål om asfalt.
Jeg kan sige, at vi ikke kunne have kørt med den hastighed i Mozambique, hvis der ikke havde været asfalt, og det sted overhovedet i ulandene, hvor vi har flest ulykker, er i Sydafrika, hvis vi nu kan kalde det et uland, for dér er de fine veje, og bl.a. Danmark har ingenting gjort for at gå ind i den her sektor overhovedet.
Saigon mangler altså heller ikke veje.
Så det er ikke et spørgsmål om at hjælpe F L Smidth.
Det er et spørgsmål om at hjælpe bløde mennesker, som går i stykker, når de bliver ramt.
Per Stig Møller (KF), 2000-10-26:
Jamen jeg takker for ministerens bemærkninger og synes, at det er meget pudsigt, at ministeren sammenligner med vores bruttonationalproduktdiskussion i forbindelse med forsvaret.
Må jeg ikke minde ministeren om, at dengang lykkedes det aldrig den daværende KVR-regering at få Socialdemokratiet til at gå med og opfylde forsvarsmålsætningen.
Socialdemokratiet vil være med til at opfylde ulandsmålsætningen, men aldrig forsvarsmålsætningen.
Det ene sted gjaldt bruttonationalproduktberegningen altså, det andet sted gjaldt den ikke.
Så det vil sige, at det altså ikke kan være noget helligt for Socialdemokratiet, når man sådan varierer, hvornår man skal opfylde den, og hvornår man ikke skal opfylde den.
Det må altså være et spørgsmål om prioritering, og da er det jo interessant, at det er hr. Kaj Ikast, der skal holde for over for den tidligere trafikminister.
Og så har den tidligere trafikminister nu som bistandsminister afleveret 400 mio. kr. til vejbyggeri i Benin.
Det tror jeg at den tidligere trafikminister, hr. Kaj Ikast, vil være meget taknemlig for, men jeg er ikke helt sikker på, at de 400 mio. kr. til vejbyggeri i Benin er det rigtigste at bruge 400 mio. kr. til, men det er jo så en rent faktisk vurdering, som ikke kan afgøres her fra denne talerstol.
Det er jo så et spørgsmål om prioritering.
Den har vi valgt.
Man kan heller ikke rigtig sige, at vores politik går ud
over de fattige lande.
Vi mener fortsat, det er fattigdomsbekæmpelse, der er det vigtigste, men jeg kan konstatere, at det har været utrolig svært at få Socialdemokratiet til at lade være med at give så mange penge til Indien, som ikke hører til de fattigste lande, hvor vi hele tiden har sagt, at vi hellere vil give færre penge til Indien, fordi de ikke er så fattige, og så mere til de fattigste lande.
Så jeg tror, at det er en meget stor diskussion, ministeren har åbnet, men jeg synes ikke rigtig, at han skulle åbne den.
Jens Hald Madsen (V), 2000-10-26:
Men det er jo ikke ensbetydende med, at det er Venstres holdning som sådan.
Det er det samme med ngo'er.
Og så vil jeg gerne takke ministeren for de fine ord om, at vi er meget enige om de fleste ting, for det er korrekt.
Margrete Auken (SF), 2000-10-26:
Jeg vil da også gerne kvittere for ministerens tale og takke for opbakningen til de punkter, som for os er meget vigtige, først og fremmest miljøet og opmærksomheden på Verdensbanken i denne sammenhæng og EU. Vi skal også tydeliggøre som en fredsskabende foranstaltning, at vi selvfølgelig kan stemme for regeringens vedtagelse, og det er ikke bare, fordi der ikke står noget i den, man kan være imod.
Det er selvfølgelig problemet med den, og det var derfor, vi havde det lidt skidt med den.
Den er blevet en anelse tandløs, men der står jo faktisk så mange udmærkede ting i den, at det ville være fuldstændig forkert,
hvis der kom det signal fra denne debat, at vi ikke stod sammen om de ting
Så må vi bare lære at blive lidt bedre til at få en konfliktbehandling i tide, så vi får et fælles fodslag og får snakket med hinanden i god tid.
Vi støtter selvfølgelig forslaget.
Vi havde da gerne set, at principperne fra vores eget forslag var kommet med, og undskylder, at der var sproglig klums i det - det er jo, hvad der sker, når man forhandler med hinanden på et så sent tidspunkt.
Men SF stemmer for den af regeringen fremsatte vedtagelse.
Erling Christensen (S), 2000-10-26:
Da de fem forslag til ændring af færdselsloven tydeligt fremgår af trafikministerens lovforslag og den skriftlige fremsættelse, skal jeg ikke her bruge tid på at gennemgå forslagene.
Derimod vil jeg gerne igen rose ministeren for at have lyttet til og også at have læst Trafikudvalgets tidligere betænkningsbidrag ved færdselslovsændringer, og her tænker jeg selvfølgelig på den nye motorcykel med sikkerhedsbøjler, som vi blev præsenteret for i foråret, og som er nævnt i betænkningsbidraget fra Trafikudvalget.
Man kan stille sig selv det spørgsmål, om ikke den bestemmelse i færdselsloven er unødvendig.
Men ud fra en færdselssikkerhedsmæssig vurdering kunne jeg have lyst til at sige her, at kan man ikke bruge styrthjelm, kan man heller ikke køre konventionel motorcykel, så skulle vi ikke under udvalgsarbejdet i Trafikudvalget med det foreliggende lovforslag overveje at fjerne § 81, stk. 4, fra færdselsloven?
Jeg har mange gange mødt uforståenhed over for de dispensationer, der er givet til at måtte køre konventionel motorcykel uden styrthjelm, og jeg vil under udvalgsbehandlingen forsøge at få belyst anvendelsen af § 81, stk. 4, altså om det nu er strengt nødvendigt at have den bestemmelse i færdselsloven.
Men alt i alt synes jeg, at de fem små forslag til ændring af færdselsloven er gode, og derfor kan jeg på Socialdemokratiets vegne støtte trafikministerens lovforslag.
Klaus Kjær (DF), 2000-10-26:
Det er jo ikke korrekt, når ministeren påstår, at Dansk Folkeparti ikke vil være med til at udmønte forslagene.
Vi har sagt ja til flere aktstykker i udvalget, og det er selvfølgelig noget, vi fortsat vil forbeholde os ret til.
Men vi vil også forbeholde os vores ret til at sige nej til de aktstykker, som vi synes savner enhver sund fornuft. Det fremgår da også af vores eget forslag til vedtagelse, at vi netop synes, at der er en række gode principper i dette her.
De er fornuftige, og der bør arbejdes videre med udmøntningen af disse principper, og det er da en støtte til strategiplanen »Partnerskab 2000«.
Derfor synes jeg ikke, ministeren bare upåtalt skal have lov til at påstå, at Dansk Folkeparti er imod ethvert initiativ til støtte for arbejdet i udviklingslandene.
Når Dansk Folkeparti ikke kan støtte regeringens forslag, men undlader at stemme, er det heller ikke et udtryk for det, for vi har selv udtrykt os positivt over for arbejdet i vores eget vedtagelsesforslag.
Vi har altså vores eget vedtagelsesforslag, men vi går ikke direkte imod vedtagelsesforslaget fra regeringen, Venstre, De Konservative og CD, så vi vil undlade at stemme.
Svend Aage Fauerholdt (DF), 2000-10-27:
Nu tør jeg ikke udtale mig om, hvor meget hr. Søren Kolstrup bevæger sig ude i landet.
Nu er det altså også en formand for et renovationsselskab, der står her i dag og udtaler sig om, hvor langt vi er fremme.
Det renovationsselskab igangsætter en bestyrelse sammen med befolkningen i det område, og på det område arbejder vi fantastisk godt sammen.
Og det kan vi gøre mange andre steder ved en frivillig og fornuftig ordning
under ansvar.
Søren Kolstrup (EL), 2000-10-27:
Dansk Folkeparti understregede meget stærkt: Nej tak til lovgivning, ja tak til frivillighed.
Man vil altså aflyse miljøpolitik.
Tak for svaret.
Svend Aage Fauerholdt (DF), 2000-10-27:
Vi må så erkende fra Dansk Folkeparti, at det er meget svært at få en seriøs dialog i gang med Enhedslisten.