runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2005-09-06:
Jamen vi kan da hurtigt blive enige om, at ingen skal få en ringere situation end den, de har i dag.
Men jeg savner stadig svar fra Dansk Folkeparti.
Vil Dansk Folkeparti næste år være med til at sikre, at alle førtidspensionisterne på B-holdet går op på A-holdet?
Det kan gøres allerede fra næste år.
Dansk Folkeparti vil åbenbart stadig nøle.
Jeg tror, at der er mange ud over os i salen, måske også nogle hjemme i stuerne, som stadig savner et klart svar fra Dansk Folkeparti.
Det kan gøres sammen med os.
Svaret er meget simpelt: Ja eller nej?
Johs. Poulsen (RV), 2005-09-06:
Det forstår jeg sådan, at hvis det reelt er sådan, at billedet er, at man nogle steder får en lille underkompensation og andre steder en meget stor underkompensation, altså mangel på penge begge steder, så vil Dansk Folkeparti ikke være med til, hvis det er situationen, at man i øjeblikket skal lægge budgetter, hvor man så skal finde penge til at betale for regeringens løfter, for det skal man ifølge den måde, kommunerne lægger budgetter på i øjeblikket.
Men jeg vil også gerne i den forbindelse spørge: Synes Dansk Folkeparti, at det er sympatisk, at man fra regeringens side, det var jo specielt fra Venstres side under valgkampen, på den måde har overtaget det kommunalpolitiske råderum på et kerneområde?
Det kunne jo godt være, at mange kommunalpolitikere sagde, at i stedet for at nedsætte daginstitutionstaksterne, så vil man bruge dem til at forbedre kvaliteten på en række områder, herunder f.eks. på daginstitutionerne.
Havde det ikke været mere reelt for det kommunale selvstyre, at man havde lagt det sådan op, at man havde den mulighed, i stedet for på forhånd at prioritere på kommunale kerneområder og dermed blande sig centralistisk i, hvordan man prioriterer lokalt?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-09-06:
Jo, man skal altid lige være ekstra på vagt, når hr. Ole Sohn stiller spørgsmål.
Men sagen er jo, at vi tror, det er en farlig strategi at sige, at nu begynder vi at slække på gældsafviklingen for at investere alle mulige steder, for hvis ikke det giver den effekt, som hr. Ole Sohn håber, så står vi med en manko i forbindelse med, at gælden simpelt hen bliver for stor.
Og derfor tror vi altså på, at det er vigtigt at holde fast i, at man også betaler af på sin gæld, når man har nogle forholdsvis fornuftige tider.
Det kan simpelt hen ikke nytte noget, at man springer over, hvor gærdet er lavest, og siger skidt med det, det glemmer vi lige for en stund, og så forbruger vi i stedet for.
Og derfor har vi stor fokus på gældsafviklingen.
Det er også det, der gør, at når vi gudskelov får et samfund med flere ældre, det er jo sådan set et godt, sundt tegn, så er der også flere penge at gøre godt med, så har vi sparet renteudgifter, og så kan vi bruge de penge på det glædelige faktum, at der er blevet flere ældre.
Ole Sohn (SF), 2005-09-06:
Jeg er da lidt ked af, at hr. Kristian Thulesen Dahl blev så forvirret, da han tog jakken af, at han ikke hørte spørgsmålet.
Jeg er sådan set fuldstændig enig i, at der skal ske en gældsnedbringelse.
Det tror jeg sådan set alle partier i Folketinget er enige om.
Men der er to former for investeringer i fremtiden, og det er de passive og de aktive.
Og at nedbringe statsgælden er jo en passiv investering.
Det er noget, der skal ske, alle er enige om det, men vi er da også nødt til at foretage nogle aktive investeringer, altså at sørge for at skabe grundlaget for fremtidens arbejdspladser.
Det gør man ikke ved en gældsnedbringelse, det gør man ved en aktiv indsats gennem at sørge for, at vi får uddannet nogle flere, hvilket kan danne grundlag for, at vores børn og børnebørn også har arbejdspladser, det kan være flere voksenlærlinge, det kan være flere boglige uddannelser, det kan være flere universitetsuddannelser, altså alle de ting, der er en aktiv investering i fremtiden.
Det er ikke noget med, at vi skal forbruge, vi skal netop investere i fremtiden.
Og på samme måde med arbejdsmiljøet.
Det er jo ikke et forbrug, det er jo en investering, som gør, at vi kan M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5035
Thursday, November 10, 2005 10:44 AM udvide arbejdsstyrken, og det er jo det, der skal til, for at vi undgår at skære dybt i velfærdsydelserne, eksempelvis efterlønnen, som vi heller ingen interesse har i.
Så der har vi fælles interesser, men det kræver investeringer i fremtiden.
Martin Henriksen (DF), 2005-09-06:
Nu har jeg hørt, hvad de forskellige socialdemokratiske medlemmer har spurgt om, og jeg har hørt den socialdemokratiske ordfører.
Men jeg må sige, at jeg ikke er blevet klogere, og jeg tror, der er mange danskere ude i landet, der har det på samme måde.
Hvad vil Socialdemokraterne egentlig?
Vil Socialdemokratiet bryde med 2010-planen, som man altid har fastholdt er en god og fornuftig plan?
Vil Socialdemokratiet afdrage på Danmarks gæld, eller vil Socialdemokratiet ikke?
Eller vil Socialdemokratiet afdrage mindre?
Og er det ikke også korrekt forstået, at Socialdemokratiet vil finansiere deres finanslovforslag med midler fra de allersvageste i samfundet, nemlig med midler fra satspuljen, og at man vil tage fra statens reserver og samtidig afdrage mindre på gælden?
Er det ikke korrekt forstået?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-09-06:
Jeg har ikke sagt, at puljer går i stedet for en udligningsreform.
Jeg sagde jo netop, at en udligningsreform er blevet skubbet foran os, og indtil den kommer, er det nødvendigt at tage nogle andre initiativer.
Det har ikke noget at gøre med, at man så lige pludselig skal aflyse en udligningsreform.
Det har noget at gøre med, at udligningsreformen kommer senere, end den burde være kommet, når man kigger på den økonomiske skævvridning, der er i landet.
Så siger vi, at indtil den økonomiske udligningsreform er der, bliver man nødt til at tage nogle andre initiativer, og der foreslår vi, at man i forbindelse med finanslovforhandlingerne tager nogle målrettede initiativer til gavn for yderområderne og til gavn for de kommuner, der har vanskeligst ved at løse deres opgaver.
I forhold til det med gældsafvikling tager jeg gerne en øvelse med fru Pia Gjellerup om fokus på gældsnedbringelse.
Efter valget i 2001 var vi øjeblikkeligt ude med meldingen om, at 2010planen lå til grund også for os, specielt i forhold til at nedbringe det offentliges gæld, for vi kunne se ude i horisonten, at vi havde brug for de sparede renteudgifter til det glædelige faktum, at der bliver flere ældre i vort land.
Pia Gjellerup (S), 2005-09-06:
Jeg kan jo svare, som hr. Thulesen Dahl gjorde det før: Facts er noget, man slår op, og ikke noget, man diskuterer.
Så vil man se, at gældsafvikling ikke har ligget hr. Thulesen Dahl på sinde.
Det gør den i år, fordi det passer med tallene.
Så til puljer.
Jeg kan forstå, at man skal forestille sig, at der med puljer kan løses det, vi ellers forestiller os skulle være en kommunal udligningsreform, som for alvor tager fat på nogle af de meget, meget store uligheder og skævvridninger, der er.
Der kan hr. Thulesen Dahl godt forestille sig, at det kan klares med nogle puljer.
Det håber jeg virkelig ikke.
Men det kan være, at jeg kan få et andet svar i anden omgang.
For vi skal jo se det samtidig med, at Dansk Folkeparti også har lagt stemmer til en omfattende strukturreform, hvor der er efterladt en meget stor økonomisk usikkerhed i ganske mange kommuner.
Der vil jeg høre, om Dansk Folkeparti vil være den villige tømmerflåde for regeringen, eller om partiet sammen med os andre vil være den villige tømmerflåde i forhold til den kommunale økonomi og dermed for børnepasning, folkeskole og ældreomsorg.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-09-06:
Jeg skal sige først om gældsnedbringelse, at det sådan set ikke er noget, der bare er fundet på til i år; det er fuldstændig forkert.
Det var da Dansk Folkeparti, der var medvirkende til, at der skulle ske en øget beskatning af aktiviteterne i Nordsøen.
Det gjorde vi bl.a., fordi vi mente, at det kunne være et godt bidrag til at betale af på gælden.
Da pengene så begyndte at komme ind, fik regeringen den tanke, at man skulle lave en nordsøfond, hvor alle pengene ubeskåret skulle gå ind i en fond til forskning og udvikling.
Men vi sagde: Det vil vi ikke være med til.
Pengene skulle i første omgang gå til gældsafvikling, og så måtte vi se, om vi kunne holde gældsafviklingen på sporet, og først når vi havde sikkerhed for det, ville vi diskutere overflytning af penge til noget andet.
Det var derfor, at den kom til at hedde Højteknologifonden, og at vi nu år for år M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5039
Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
diskuterer, hvor mange penge der kan lægges over.
Så det, fru Pia Gjellerup lagde til grund for sit spørgsmål, er ganske enkelt faktuelt forkert.
Så til kommunerne og udkantsområderne: Der skal komme en udligningsreform i kølvandet på kommunalreformen.
Det er soleklart.
Den er blevet skubbet foran os.
Vi har sagt, at fordi udligningsreformen er blevet forsinket, så kræver det nogle andre tiltag for at sikre, at nogle af de kommuner, der har det ringest økonomisk, bliver tilgodeset.
Derfor har vi i vores finanslovoplæg specifikt påpeget, at der skal flere penge ud til de kommuner, og vi har stillet konkrete forslag om, at der, hvor staten kompenserer kommunerne for nogle udgifter, bør det i højere grad målrettes de kommuner, der har hjælp behov.
Pia Gjellerup (S), 2005-09-06:
Når man hører argumentationen fra hr. Thulesen Dahl, springer den fra tue til tue fra år til år, for lige netop i år er det blevet spændende at reducere gælden.
Det var ikke på programmet sidste år eller forrige år, for da passede det ikke med tallene.
Det er sådan, at man har en argumentation, der lige passer til, hvordan tallene ser ud nu, og så blæser man på resten.
Det er i det lys, at det selvfølgelig er noget vanskeligt at se på den der store tiltro til, at reformer har man ikke brug for, for tiden vil nok sende en tømmerflåde ud og hente en.
Det er for usikkert.
Men tømmerflåde agerer hr. Thulesen Dahl gerne for regeringen, når vi taler om den kommunale økonomi.
Der har Dansk Folkeparti jo været villig til at stemme for aftaler om den kommunale økonomi, som er strammere end nogen sinde.
Dansk Folkeparti stemte imod dem, da de var knap så stramme, men nu stemmer man for den, fordi den er stram, med det resultat at kommunerne har stadig større vanskeligheder med at løse deres kerneopgaver: børnepasningen, folkeskolens øgede kvalitet og ældreomsorg.
Men Dansk Folkeparti stemmer helhjertet for.
Dansk Folkeparti har også accepteret en udskydelse af en udligningsreform, og det var hr. Thulesen Dahl inde på i sin ordførertale: Man må på en eller anden måde kunne løse, at der er nogle kommuner, der faktisk får en meget stram økonomi, og andre kommuner, som i høj grad kan bevare skindet på næsen.
Er det virkelig sådan, hr. Thulesen Dahl forestiller sig at man kan løse det, altså med nogle ekstra puljer, som man så skal administrere fuldstændig uigennemskueligt, a la hvordan den tidligere miljøminister kom om ved det i Vojenssagen?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-09-06:
For at kunne renoncere skal man sådan set have fremsat forslaget.
Vi har jo aldrig fremsat forslag om store velfærdsreformer, for vi tror på, som jeg også sagde lige før, at de små justeringer hele vejen igennem tilsammen skaber det, der skal til.
Hvis man hele tiden er indstillet på at justere, bygger man ikke behovet op for, at man pludselig skal lave nogle store reformer.
Vi tror faktisk, det er vigtigt, at folk kan disponere i tillid til situationen, som den er, og ikke skal frygte, at politikerne pludselig kommer med store indgreb med en eller anden overskrift som baggrund.
Det er også derfor, at vi ikke foreslår meget, meget store forkromede velfærdsreformer.
Vi foreslår målrettede justeringer for at sikre, at så mange som muligt er ude i arbejde frem for ikke at være i arbejde, og det vil vi også fortsat gøre.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-09-06:
Er det ikke netop i sådanne perioder, at man skal foretage nogle af de grundlæggende valg og have modet til også at reformere med henblik på at skaffe flere arbejdspladser?
Er det ikke netop i sådanne perioder, at man skal benytte sig af de chancer til at gøre det?
Det, som vi hører hr. Thulesen Dahl sige her, er det ikke – det kunne man have en eller anden mistanke om, det vil jeg meget gerne have afkræftet – at så længe det går godt med oliekurs og dollarkurs, og så længe det går godt, med at der betales skat som stort set aldrig før – skattetrykket er højere i dag, end det var, da VK-regeringen trådte til – så kan man måske realisere en målsætning om at halvere gælden, men ikke nødvendigvis skaffe 60.000 ekstra mennesker i arbejde?
Er det ikke problemet?
Det, hr. Thulesen Dahl siger her, er det ikke, at man begynder at renoncere på behovet for velfærdsreformer?
Er det ikke det, der er Dansk Folkepartis dagsorden, når det kommer til stykket?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-09-06:
Vores mål er at få afdraget på gælden, få skaffet os et bedre råderum ad den vej og selvfølgelig få så mange som overhovedet muligt i job, frem for at de er uden for arbejdsmarkedet.
Så sent som i sommer – det udmøntes med finansloven for 2006 – indgik vi aftalen om integration for ad den vej at prøve at få flere ud på arbejdsmarkedet.
Vi kommer jo også til at diskutere f.eks. SP-ordningen, Den Særlige Pensionsopsparing, det, at man ikke skulle betale ind til den året efter.
Det var også et bidrag til at sikre, at der er gang i hjulene, så folk kommer i beskæftigelse.
Så på den måde tager vi hele tiden skridt til at sikre flere beskæftigelse.
Men vi mener det faktisk, når vi siger, at den rigtige måde at gøre det på er de her justeringer hele tiden, der sammenlagt gør en stor indsats, mere end at man tror, at man laver en meget, meget stor reform – i særdeleshed også på et tidspunkt, hvor det faktisk går bedre i Danmark end i de fleste lande rundtomkring os.
M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5038
Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-09-06:
Jeg vil gerne vende tilbage til 2010-planen.
Det er jo interessant at høre Dansk Folkeparti stå vagt om den.
Det er et område, hvor Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre åbenbart deler standpunkter.
Mit spørgsmål er: Hvilke initiativer kunne Dansk Folkeparti forestille sig for at skaffe de 60.000 arbejdspladser, som også er indeholdt i 2010-planen?
Hr. Thulesen Dahl skitserede tidligere en stribe af de initiativer, der er taget, hvor vi kan læse i Økonomisk Redegørelse offentliggjort sammen med finansloven, at de bidrager til omkring 4.000 arbejdspladser.
Det vil sige, at der mangler 56.000 arbejdspladser alene ud fra den kalkule, som er skitseret i regeringens eget oplæg.
Hvad er Dansk Folkepartis tanker på den længere bane?
Har man gjort sig nogen overvejelser over, hvordan man ser på spørgsmålet om velfærdsreformer, der kan øge arbejdsudbuddet?
Har man gjort sig nogen tanker om konkrete tiltag, der kan skaffe ekstra arbejdspladser?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-09-06:
Det var sådan set fru Pernille Rosenkrantz-Theil, der startede sit indlæg med at sige, at vi ikke skulle have historieundervisning, hvorefter to tredjedele af indlægget var historieundervisning.
Der er jo ingen tvivl om, hvad ordningen var, indtil sidste forlig blev indgået.
Da var ordningen, præcis som det bliver skitseret, at enhver deltager i forliget havde vetoret, og hvis ikke man kunne blive enig, skulle pengene tilbage til dem, de var taget fra.
Det er der ingen tvivl om.
Det, der så er tvivl om, er følgende: Fra det tidspunkt, det sidste forlig bliver indgået for et par år siden, hvad gælder da?
Jeg vil bare for min part sige, at da var den anden model, som jeg har skitseret, på bordet som et værn, sikkert også over for Dansk Folkeparti, som ikke skulle kunne komme ind på den måde og nedlægge veto.
Men jeg tilbyder så fru Pernille Rosenkrantz-Theil, at vi sætter os ned og tager de papirer frem, og så finder vi ud af, hvad der er op og ned i sådan en teknisk diskussion.
Det er det rigtige at gøre ud fra devisen, at facts diskuterer man ikke, men dem slår man op.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2005-09-06:
Historieundervisning kan være fint, men det er ikke det, jeg er interesseret i.
Jeg er interesseret i, hvad der skal ske fra nu af.
For hvis jeg har ret, og det tror jeg sådan set godt hr. Thulesen Dahl ved jeg har, nemlig at pengene ryger tilbage til folk, hvis forligskredsen ikke bliver enig, så er det jo sådan, at hr. Thulesen Dahl overhovedet ikke behøver de socialdemokratiske stemmer.
Dem kan hr. Thulesen Dahl være fløjtende ligeglad med.
For hr. Thulesen Dahl endte jo med at sige: Ja, vi tilslutter os fundamentet og ideen bag M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5037 Thursday, November 10, 2005 10:44 AM den her aftale, og dermed fik vi lov til at indtræde i forligskredsen.
Det gjorde man i modsætning til Enhedslisten, for vi sagde: Vi tilslutter os overhovedet ikke fundamentet, men eftersom vi får en vetoret, hvis vi går med, vil vi da gerne være med, for så nedlægger vi bare veto, og så ryger pengene tilbage til folk.
På det tidspunkt indrømmede finansministeren, at det fuldstændig var det, der lå i forslaget.
Derfor fik vi ikke lov til at være med, men Dansk Folkeparti fik jo lov til at være med, fordi Dansk Folkeparti endte med at gå ind på præmisserne.
Derfor har Dansk Folkeparti en vetoret, som betyder, at det tyveri, der foregår over for de grupper, ikke afhænger af socialdemokratiske stemmer.
Det afhænger af, om hr. Thulesen Dahl er interesseret i at bruge sin vetoret, intet andet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-09-06:
Jeg synes faktisk, at fru Pernille RosenkrantzTheil og jeg sammen med øvrige interesserede skulle sætte os ned med teksten og se, hvad der helt præcist står, for hr. Lykketoft var faktisk den, der påtog sig noget af en rolle i forbindelse med hele debatten om ændringen af satspuljeforliget for et par år siden, og da var den model, jeg var inde på før, et af hans initiativer til en måde, han mente man skulle gribe det an på.
Så det vil jeg meget gerne gå ind i en diskussion om med fru Rosenkrantz-Theil og også gerne Socialdemokratiet, hvor vi præcist ser, hvad det så er, der står, og hvad forløbet var i forbindelse med indgåelsen af den nye aftale.
Jeg har jo faktisk forsøgt at svare.
Det kan godt være, at det er et svar, der ikke passer fru Lotte Bundsgaard, men det kan jeg jo ikke gøre for.
Jeg står jo f.eks. her med en udskrift fra Information den 13. december sidste år, hvori jeg slår til lyd for, at man skulle gøre noget for førtidspensionisterne.
Vi har arbejdet for det, vi havde det med i vores valgkamp i januar-februar måned i år, at vi ville gøre noget mere for førtidspensionisterne.
På vores sommergruppemøde for en måned siden arbejdede vi med forslaget om, hvordan vi kunne gøre mere for førtidspensionisterne.
Vi sagde også ved den lejlighed klart, at det var med henblik på, at vi ikke har en opdeling mellem et A- og et B-hold.
Helt tilbage dengang reformen blev indgået under en socialdemokratisk minister, sagde vi fra, fordi vi ikke ville have et A- og et B-hold mellem førtidspensionisterne.
Og nu, efter at vi har haft den lange periode med en socialdemokratisk reform, der har skabt et A- og et B-hold, et års debat, hvor vi har forsøgt at sætte det her på dagsordenen, og hvor Socialdemokraterne for en måned siden har sagt, at de var modstandere af det, at de ikke kunne støtte det her, at de ikke ville prioritere det, så står vi nu i den paradoksale situation, at Socialdemokratiet spørger Dansk Folkeparti, om vi vil være med til at skaffe bedre vilkår for førtidspensionisterne.
Det er jo det, der gør, at det her fuldstændig er goddag mand, økseskaft.
Lotte Bundsgaard (S), 2005-09-06:
Min skuffelse varer ved, hr. Kristian Thulesen Dahl fortsætter med at tale udenom.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-09-06:
Det er altså forunderligt.
Jeg har selv helt tilbage i december sidste år løftet sløret for, at vi i forbindelse med det her efterår ville prøve at løfte midlerne til førtidspensionisterne.
Svaret er jo så enkelt.
Der, hvor det skiller mellem Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti, er jo, når det kommer til at skaffe pengene, for vi har det udgangspunkt, at når vi går ud og lover en befolkningsgruppe bedre vilkår, så siger vi også, at vi skaffer pengene, og vi skaffer pengene på en måde, så vi ikke sætter alt andet over styr.
Det er derfor, jeg også brugte betegnelsen før til fru Mette Frederiksen, at jeg bliver så paf over Socialdemokratiet, fordi man i løbet af 4 uger finder en udgift på 3 mia. kr., man ikke lige havde tænkt på før, og så har man øjensynlig lidt problemer med at finde ud af, hvordan man vil finansiere de 3 mia.
Og så er det, at vi skal opleve et udspil fra i går, der overhovedet ikke hænger sammen, og der påtager vi os altså et ansvar for både at gøre noget for gruppen af førtidspensionister og også at få det til at hænge sammen økonomisk.
Lotte Bundsgaard (S), 2005-09-06:
Jeg er en af dem, der synes, at hr. Kristian Thulesen Dahl altid plejer at være rimelig klar i mælet, at svare rimelig præcist på spørgsmål, der bliver stillet.
Derfor er jeg også blevet en smule skuffet i dag, for flere gange er hr. Kristian Thulesen Dahl blevet stillet det samme spørgsmål, uden at hr. Kristian Thulesen Dahl egentlig har svaret på det.
Vi Socialdemokrater har fremlagt et forslag, hvori vi siger, at alle de førtidspensionister, som er på den gamle ydelse, alle dem, der modtager mindre i pension end dem, der er på den nye førtidspension, vil vi gerne løfte op, så de får det samme, vi mener nemlig ikke, at der skal være et A-hold og et B-hold blandt førtidspensionister.
Jeg vil godt høre hr. Kristian Thulesen Dahl: Hvis vi kan vise finansieringen, vise, hvordan vi via satspuljen de næste par år kan sikre, at alle, der er på den gamle ydelse, kommer op på den høje ydelse, kan Dansk Folkeparti så støtte det her forslag?
Det er sådan set bare et ja eller et nej, jeg har brug for, altså klar tale fra hr. Kristian Thulesen Dahl.
Mener Dansk Folkeparti noget med, at man vil forbedre førtidspensionisternes vilkår?