Birte Weiss (S), 1999-12-01:
Med dette beslutningsforslag forholder det sig lidt, som det gjorde med det forrige, nemlig at det lægger op til, at vi skal beslutte noget, som allerede er besluttet, og som er ved at blive implementeret i praksis.
For det, man gør her, er, at man opfordrer regeringen til at skabe incitamenter til eventuelt at fremsætte lovforslag, der giver hjemmel til, at der kan igangsættes forsøg med en ny ledelsesstruktur på de videregående uddannelsesinstitutioner.
Man siger så her, at det skal være frivilligt for universiteterne, og så forestiller man sig, at de udviklingskontrakter, der bliver lavet i denne tid, skal fastlægge de aftalte betingelser for forsøget.
Så skitserer man de retningslinjer, der skal gælde for ledelsesstrukturen, bl.a. at der skal være tale om en bestyrelse, og at der skal være et flertal af eksterne medlemmer, og endelig, at der skal være en ansat rektor.
Men se, alt det, der foreslås her, kan jo allerede i dag lade sig gøre.
Det er sådan, at i den nuværende universitetslov har man allerede en meget stor rummelighed, og det, der foreslås her, kan snildt finde sted allerede inden for den eksisterende universitetslovs rammer.
Det fremgår af bemærkningerne til ændringsloven, at der lægges op til et paradigmeskift, sådan at universiteterne som led i en udviklingskontrakt får frihed til at indrette sig efter egne ønsker og behov, og her er det så, at opfølgningen, som vi nu er i gang med med udviklingskontrakterne, simpelt hen åbner mulighed for, at man kan eksperimentere - i virkeligheden meget vidt og bredt.
Når jeg før sagde, at det er man allerede i fuldt sving med at afprøve nogle steder, vil jeg godt pege på IT-Højskolen.
Her er der tale om en ansat direktør, det vil sige det, som man efterlyser.
Jeg kan også nævne mikroelektronikcentret og Niels Bohr Institutet.
Jeg har netop sendt et forslag om at etablere et bioteknologisk forskningscenter ved Københavns Universitet til høring.
Det er endnu et eksempel, for der lægger man op til en ledelsesstruktur, hvor der er tale om en bestyrelse, og hvor der skal være en ansat direktør.
Så igen: Det, der efterlyses, kan allerede i dag lade sig gøre.
Derudover vil jeg godt føje den bemærkning til, at flere universiteter selv i deres udkast til udviklingskontrakt har udtrykt ønske om en udvikling på organisations- og ledelsesområdet.
Jeg synes, det er et vigtigt og spændende emne, og det indgår derfor naturligvis i de drøftelser, der finder sted i øjeblikket, og som så kommer til at ende med nogle endelige kontraktformuleringer.
Så vidt jeg er orienteret, vil Danmarks Tekniske Universitet gennemføre forsøg med ændrede vilkår for ledelse.
I forbindelse med en revision af statutten ønsker Danmarks Tekniske Universitet f.eks. at kunne igangsætte forsøg med nye ledelsesformer. Jeg har også ladet mig fortælle, at Syddansk Universitet er inde i nogle overvejelser om at eksperimentere med nye ledelsesformer inden for universitetslovens rammer, og at Handelshøjskolen i Århus overvejer at åremålsansætte rektor og dekaner.
Så det er et forholdsvis overflødigt beslutningsforslag, der fremsættes her, for nu at sige det lidt neddæmpet
, og derfor vil jeg blot nøjes med at konstatere, at jeg personlig er meget åben over for forslag fra universiteterne om en ny ledelsesstruktur.
Det vil være spændende, at vi får nogle erfaringer.
Det vil også være spændende at få afprøvet nogle andre ledelsesformer end dem, der gælder i dag, og det gør - med henvisning til det formelle grundlag, der allerede eksisterer, og den lyst til at eksperimentere, som vi allerede nu kan se der er i forbindelse med udviklingskontrakterne - simpelt hen det her forslag overflødigt.
Jeg sad og spekulerede lidt på, hvornår vi sidst har brugt så lang tid på at diskutere noget, som vi tilsyneladende er rørende enige om.
For hele vejen rundt har der været enighed
om, at vi skal finde de rigtige metoder til at få inspireret universiteterne - de af dem, der er fodslæbende på det område, for det er langtfra dem alle sammen, der er det, men dem, der er fodslæbende - til hurtigere at tage alle de praktiske og spændende muligheder, der ligger i informationsteknologien, med ind i deres daglige arbejde. Og dér tænker jeg ikke bare på spørgsmålet om de studieadministrative ting, men også på brugen af IT i undervisningen som et ligestillet og integreret led i det, der kan gøre undervisningen spændende for de studerende.
Og jeg opfatter det også sådan, at det er de fleste, for ikke at sige alle her, enige i. Så det, vi diskuterer, er vel ikke, om det er den vej, vi gerne vil gå.
Vi diskuterer heller ikke, hvorvidt vi skal skubbe på eller lade være.
Kernen i diskussionen er vel i virkeligheden, om det er sådan, at vi skal beslutte noget i Folketinget, hvoraf en del allerede er i gang.
Og dér nævner jeg det spørgsmål, som ingen rigtig har været inde på under debatten, men som jeg havde med i mit første indlæg, nemlig adgangen til at få publiceret forskningsmateriale ved hjælp af Internettet.
Der er allerede afsat 200 mio. kr. til etablering af Det Elektroniske Forskningsbibliotek
, og det er præcis den hensigt, som jeg forstår der ligger i forslaget, at på det lille punkt vil man også gerne have sat fokus.
Dér er man jo som ansvarlig minister nødt til at sige: Nåh ja, kære venner, det er faktisk sådan, at det problem har vi taget højde for for længst.
Men jeg synes ikke, at vi skal snakke os væk fra hinanden, i den udstrækning vi i virkeligheden er ganske enige.
Og så håber jeg ikke, at jeg kommer til at såre fru Susanne Clemensens selvfølelse ved at gøre opmærksom på, at det faktisk ikke er det her forslag, der er årsagen til, at vi laver en IT-handlingsplan, som bl.a. også beskæftiger sig med de her ting.
Det er heller ikke det her forslag, der har været årsagen til, at regeringen har iværksat det store udredningsarbejde, der ligger i Det Digitale Danmarks regi.
Det er heller ikke det her forslag, der er baggrunden for, at vi i det hele taget massivt i både Undervisningsministeriet og Forskningsministeriet har besluttet os til ikke blot at sætte det her på dagsordenen, men også at få det gennemført i praksis.
Med hensyn til at få det til at være en del af udviklingskontrakterne må jeg sige, at det har været en - ja en banalitet for Forskningsministeriet, for vi er jo både IT-ministerium og universiteternes ministerium.
Det har været en banalitet for os at få det her sat ind i udviklingskontrakterne.
Jeg havde nær sagt: Hvem ellers skulle være opmærksom på det?
Men udviklingskontraktarbejdet er jo startet allerede for et halvt års tid siden eller lidt tidligere endda, så jeg håber meget, at vi kan arbejde på det i fællesskab, og dér vil jeg gerne sige, at alle og hvem som helst i Folketinget og uden for Folketinget inviteres til de fortsatte drøftelser om denne udvikling.
Det kommer også til at ske ved, at i løbet af foråret vil Forskningsministeriet lave tre store konferencer om den fortsatte IT-udvikling og implementering på en lang række forskellige områder, én i hver landsdel.
Vi vil nemlig gerne gøre et meget bredt udsnit af dem, der brænder for de her ting, til medtænkere på den næste netværksredegørelse, der skal laves.
Og derfor håber jeg også, at vi her i Folketinget helt uhildet kan sætte os ned sammen og så senere hen sortere nogle af de ideer, der kommer frem.