runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrete Auken (SF), 2003-02-04:
Så vil jeg da godt spørge ministeren, om der foreligger et notat tilgængeligt for os andre allerede nu, eller om der er et svar, hvori det står, at man har vildledt. Én ting er, at nogle har været sure på nogle andre, men DSB har jo ikke fået mundkurv på.
De må godt gå ud og sige, hvad de synes er nyttigt.
Det har vi aldrig forbudt dem.
Der vil jeg så spørge ministeren, hvad det er for et bilag, der allerede nu er tilgængeligt. For der er de her sådan lidt kafkaske uhyggeligheder, hvor der er nogle, der snakker med hinanden, og så pludselig hugger man til, der fik vi dem, for nu sidder vi og har noget under hånden!
Jeg vil godt bede ministeren bekræfte, at der ikke foreligger en oplysning fra ministeren, som klart siger, at nogen er blevet vildledt af DSB.
Villy Søvndal (SF), 2003-02-04:
Det forstår jeg godt, og det vil jeg ikke kritisere forsvarsministeren for.
Jeg synes, det er et helt overordnet hensyn at sikre, at dem, vi sender af sted, ikke udsættes for en unødig fare.
Men det, der er pointen i den her diskussion, er vel, at Danmark i modsætning til Norge og Holland har en helt anden informationspraksis.
Norge oplyser konsekvent om det.
Det er gengivet meget gribende i Berlingske Tidende i dag, hvor der er redegjort for, hvordan Norge selv offentliggør det ganske kort tid efter, at et norsk fly har deltaget, og man undrer sig både i Norge og Holland over den danske lukkethed.
Jeg antager, at de norske ledere, både militære ledere og politiske ledere, føler samme ansvar som den danske politiske ledelse og det danske forsvars ledelse.
Det vil sige, at der er to vidt forskellige synspunkter, og mig bekendt har hverken det norske eller det hollandske synspunkt affødt større risici for norske og hollandske soldater end for danske soldater.
Derfor synes jeg måske, forsvarsministeren skal lade være med at konkludere på forhånd.
Jeg synes, han kom til at lukke lidt om den stadige lukkethed, der er i forsvaret.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-04:
Jeg undrede mig over, at ministeren ikke kunne give hr. Villy Søvndal en garanti for, at det udvalgsarbejde er færdigt før en eventuel krig, for det må da være helt afgørende for ministeren, at det skal være færdigt.
Så vil jeg stille spørgsmålet på den måde
: Ville ministeren kunne leve med, at det ikke var gjort færdigt, før krigen startede?
Krigen kan blive overordentlig blodig med frygtelige tab, det ved ministeren jo også godt.
Jeg håber det ikke, men det kunne jo være årsagen
til, at ministeren svarer undvigende.
Svend Aage Jensby (V), 2003-02-04:
Jeg svarer aldeles ikke undvigende.
Jeg svarer fuldstændig klart, at jeg ikke vil give nogen garanti for, at det arbejde er færdigt, inden en krig kommer, og hvordan skulle jeg dog kunne gøre det?
Jeg ved ikke, om en krig kommer, men jeg håber aldrig, en krig kommer.
Sådan er det.
Peter Skaarup (DF), 2003-02-04:
Jeg vil godt kvittere for den åbenhed, ministeren har valgt i dag ved at fortælle, at danske fly nu har været med i nogle bombeaktioner i Afghanistan.
Jeg synes, det er helt fornuftigt, at man åbent og ærligt fortæller, hvad der foregår.
I Dansk Folkeparti er vi meget optaget af, at der selvfølgelig ikke gives oplysninger, som kan skade piloter eller andre af forsvarets ansatte; men samtidig skal der gives oplysninger mere bredt set, hvis danske soldater deltager i aktioner.
Den åbenhed og den opbakning, som jeg også tror det vil give det danske forsvar, synes vi er meget vigtig, og derfor hilser vi også velkommen, at ministeren har nedsat det udvalg, som vil fortælle os, hvad de finder frem til, i løbet af relativt kort tid kan jeg forstå. Men når det er sagt, vil jeg godt spørge: På baggrund af, at det ser ud, som om der måske er brug for nogle nye regler på området og en anden informationspolitik, er ministeren da enig i, at man nok har været lovlig restriktiv? Det kom f.eks. frem i den udenlandske presse fra den amerikanske forsvarsminister Rumsfeldt, at danske soldater havde deltaget i forskellige aktioner, uden at det danske forsvar egentlig ville bekræfte det, og det var også uheldigt, at den tyske forsvarsminister kunne oplyse om missilulykken i Tyskland, hvorimod vi var tilbageholdende i Danmark.
Der gik i hvert fald i lang tid, før der blev oplyst om den.
Svend Aage Jensby (V), 2003-02-04:
Det er jo netop det, jeg gerne vil undgå: at vi kommer i nogle situationer, hvor Folketingets medlemmer og befolkningen, som betaler 18 mia. kr. til vort forsvar, der gør det smaddergodt, føler, at de ikke bliver informeret i fornødent omfang, når der bare tages de hensyn, jeg har været inde på tidligere.
Den måde, man gør det på i USA, virker tiltalende på mig.
Man skal jo bare være klar over, at også i USA er der aldeles mange detaljer, som man af hensyn til operationerne og de involverede personer ikke delagtiggør offentligheden i, men målet tror jeg vi er enige om.
Helge Adam Møller (KF), 2003-02-04:
Jeg vil også godt sige tak til ministeren for åbenheden i forbindelse med det, der er sket i Afghanistan i dag.
Så til spørgsmålet: Hr. Villy Søvndal har været meget inde på, at en eventuel kommende krig i Irak sandsynligvis vil medføre nogle civile tab, og det er jo nok rigtigt.
Men kan ministeren ikke bekræfte, at formålet med en eventuel kommende krig også er at fjerne Hussein fra magten?
Det var Hussein, der i 1982 startede en angrebskrig mod Iran, som varede 6 år og kostede mange hundrede tusinde civile livet; det var samme Hussein, som i slutningen af 1980'erne dræbte 180.000 af sine egne civile indbyggere ved hjælp af giftgas; det var den samme Saddam Hussein, som i 1990 angreb en venligsindet nabo, Kuwait, og det var endelig den samme Hussein, der året efter sendte snesevis af Scud-missiler mod israelske byer, Haifa og Jerusalem, med henblik på at dræbe flest mulige civile israelere, på trods af at man overhovedet ikke var i krig med dem.
Er det ikke rigtigt, at det er den Saddam Hussein, der har dræbt ikke alene én million, men mange millioner civile mennesker, og at formålet med en eventuel krig bl.a. er at fjerne ham fra magten?
Svend Aage Jensby (V), 2003-02-04:
Jeg er fuldkommen enig i den historiske udredning, som blev givet af hr. Helge Adam Møller om samme Saddam Husseins forfærdelige gerninger.
Våbeninspektørerne har jo også konstateret og erklæret, at han ikke arbejder loyalt over for dem, og man har fundet en række væsentlige ting, grænsende til bevisligheder, som viser, at han endnu ikke har redegjort for sine biologiske og kemiske våben.
Det er den person, vi står over for.
Det er ham, der har bevisbyrden for, at han har afvæbnet, men den har han ikke løftet endnu.
Nu ser jeg frem til, at vi onsdag aften, dvs. i morgen, hører USA's udenrigsminister redegøre nærmere for, hvad han og USA's administration ved op til Sikkerhedsrådets næste møde.
Men jeg er enig i, at nu drejer det sig om, at verdenssamfundet holder sammen for at lægge det maksimale pres på den herre, om jeg så må sige.
Vi kan forhåbentlig undgå en krig, men kommer det dertil, har vi altså også set af historien fra 1930'erne og helt op til tiden på Balkan, at hvis ikke man reagerer i tide, er det, krigene for alvor medfører tragedier. Hermed sluttede spørgsmålet.
Peter Skaarup (DF), 2003-02-04:
Spørgsmålet kommer på grund af en udsendelse i Danmarks Radio i søndags, Søndagsmagasinet.
Det fremgik, at en række tyske soldater føler, at de er blevet udsat for bestråling under deres arbejde i det tyske forsvar, og derfor er der forskellige undersøgelser i gang, som tyder på, at det er korrekt.
Der vil blive anlagt forskellige erstatningssager ved tyske domstole, og det tyske forsvar er i gang med at undersøge tingene nærmere.
Det forlyder, at danske soldater har været udsat for den samme strålingsfare, og at man derfor også kunne forestille sig, at danske soldater desværre var ramt med deraf følgende sygdomme.
Der er danske soldater, der siger, at de har symptomer, der svarer til de tyske soldaters.
Jeg vil godt bede forsvarsministeren svare på, om der er undersøgelser i gang hos det danske forsvar, der kan dokumentere, om det er korrekt, og om ministeren er enig i, at det skal sikres, at der selvfølgelig ikke i det danske forsvar er ansat folk, som i deres arbejde bliver udsat for den form for bestråling og deraf følgende sygdomme, som der skal kigges nærmere på.
Svend Aage Jensby (V), 2003-02-04:
Jeg tror, hr. Peter Skaarup og jeg er fuldkommen enige om, at de mennesker, vi ansætter i vores forsvar til at løse internationale opgaver og andre opgaver i det hele taget, som forsvaret løser, skal sikres bedst muligt.
Det gjorde også dybt indtryk på mig, da jeg så udsendelsen sent i aftes, og jeg kan sige, at derfor har jeg allerede i dag aftalt med den fungerende forsvarschef, at der rejser en person fra Forsvarets Sundhedstjeneste til Tyskland - han er i øvrigt allerede rejst - for at tale med de tyske myndigheder og close to close sikre sig, hvad man ved i Tyskland på nuværende tidspunkt.
Så snart han kommer hjem og giver en redegørelse, må man tage spørgsmålet op og yderligere beslutte: Skal vi tage kontakt til Cancerregisteret, og kan vi lave en sammenkøring, så vi kan berolige de mennesker, som forhåbentlig ikke er ramt?
Usikkerheden er i sig selv et kæmpeproblem, så vi må simpelt hen bistå de mennesker ved at skabe den størst mulige sikkerhed, og det er altså det, jeg har gjort ved efter udsendelsen i aftes at sende en højtkvalificeret læge til Tyskland.
Han vender hjem, og jeg får en redegørelse.
Men det er vigtigt, at vi ikke sætter noget i gang, som på falsk grundlag giver de involverede en tryghed, der ikke er baggrund for.
Peter Skaarup (DF), 2003-02-04:
Jeg synes, det er meget tilfredsstillende, at ministeren har taget et initiativ, for det er selvfølgelig vigtigt og ikke for meget forlangt, når man er ansat ved det danske forsvar og kommer ud for farefulde ting, som det kunne tyde på er tilfældet her, at det sikres, at der bliver taget hånd om tingene fra forsvarets side.
Jeg vil godt spørge ministeren: Hvad er tidshorisonten i den undersøgelse, der kommer i gang?
Og hvis de tyske myndigheder kan bekræfte en sammenhæng mellem arbejdet i forsvaret og de sygdomme, der har været, vil ministeren så sætte en tilsvarende undersøgelse i gang i Danmark, så vi kan være sikre på, at soldaterne får den rigtige behandling og føler, at i den vanskelige situation, de nu er i, bliver der sørget for, at de kan være sikre og trygge i deres fremtidige virke?
Svend Aage Jensby (V), 2003-02-04:
Det bliver et spørgsmål om maksimalt ganske få uger.
Når folkene i Forsvarets Sundhedstjeneste, der har forstand på de ting - for der er jo behov for en stor faglig viden - får den redegørelse, bliver den vurderet, og så tager vi kontakt til Cancerregisteret.
Så jeg kan love, at det bliver i løbet af ganske, ganske kort tid.
Jeg gentager: Det er altså meget vigtigt, at vi ikke får sat noget i gang, som giver de mennesker, som må føle sig utrygge, en falsk tryghedsfornemmelse.
Men jeg kan love, at det sker i løbet af meget kort tid, og Folketingets Forsvarsudvalg vil blive orienteret step for step.
Per Kaalund (S), 2003-02-04:
I forlængelse af hr. Peter Skaarups spørgsmål: Det er godt, at ministeren har taget et initiativ, og at det skal gå stærkt.
Men jeg er i besiddelse af en telefax på et par sider, som er sendt fra den danske ambassade i Tyskland.
Den er fra den 11. november 2002, og den refererer til, er en besvarelse
af en henvendelse af 8. oktober 2002
Det vil sige, at det næsten er et halvt år siden, Forsvarsministeriet anmodede om status i sagen vedrørende ofre for radarstråling i det tyske forsvar, og det er jo ensbetydende med, at Forsvarsministeriet må have været bekendt med den sag ganske længe.
Derfor går mit spørgsmål på: Hvorfor er Folketinget/Forsvarsudvalget ikke for længst orienteret om denne sag?
Der må jo have været et arbejde i gang i ministeriet, siden man har kunnet faxe med ambassaden for et halvt år siden.
Svend Aage Jensby (V), 2003-02-04:
Jeg kan sige, at jeg selvsagt vil lade den politik, man har i Norge og Holland, indgå i overvejelserne.
Vi er sammen med Norge og Holland netop i flyoperationsfeltet i Afghanistan.
Det er helt naturligt, at vi i den arbejdsgruppe ser på de forhold.
Flemming Hansen (KF), 2003-02-04:
Når jeg giver et svar til fru Margrete Auken, som jo også går til hele Trafikudvalget, så er det naturligvis et samlet svar på det samlede problemkompleks, vi vil give.
Derfor er det heller ikke noget, vi laver over night.
Det vil tage et stykke tid, for vi skal til bunds i sagerne, og det gør vi
naturligvis.
Jacob Buksti (S), 2003-02-04:
Jeg vil gerne bede om, at ministeren, når ministeren oversender det skriftlige svar til fru Margrete Auken, så husker, at ministeren har afgivet en supplerende redegørelse den 26. november til hr. Poul Andersen på et spørgsmål stillet af Socialdemokratiet, hvori det klart fremhæves, at den daværende minister over for DSB's formand klart havde påtalt DSB's vildledning af Roskilde Kommune, som gav anledning til, at DSB's formand tog sagen op med DSB's administrerende direktør.
at DSB har fremført en rådgivning til Roskilde Kommune på et fejlagtigt grundlag.
Det går jeg ud fra at ministeren medtager.
Flemming Hansen (KF), 2003-02-04:
Hvis jeg er blevet vildledt, så vil jeg blive meget fortørnet.
Det har jeg ingen forudsætning for at tro at jeg er, men jeg har jo lige så stor interesse som fru Margrete Auken i at undersøge det.
Det er også rigtigt, at der blev fremsat nogle voldsomme bemærkninger.
Jeg har sjældent hørt så store bogstaver brugt i et sidekabinet til Folketingets Snapsting.
Jacob Buksti (S), 2003-02-04:
Nu har Venstres ordfører jo flere gange henvist til udbudsbetingelserne, og det kan jeg sådan set godt forstå, men man har sådan en fornemmelse af, at det nærmest har været en forholdsvis bevidstløs handling, der er foretaget fra den nuværende regerings side.
Derfor vil jeg bare gerne bede Venstres ordfører om at bekræfte heroppefra, at der i forbindelse med udbudsbetingelserne var to sæt betingelser: Der var normalsituationen - som altså nu viser sig at være unormal - og så var der en situation, hvor man skulle byde på en højere intensitet, altså en højere dækning med tog.
Den nuværende regering valgte den løsning, vi har nu.
En række af de ting, som fru Lillelund Bech står heroppefra og siger at man skal tage højde for i fremtiden, ville der have været taget højde for, hvis man havde foretaget et andet valg fra den nuværende ministers side.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-04:
Tak for det.
Her er der desværre meget, der tyder på, at det kommer til at forløbe lige så dårligt som i Midt- og Vestjylland.
Men det kan der gøres noget ved, og derfor ville jeg godt spørge ministeren, som jo desværre ikke kunne deltage i den rejse, vi havde til Bornholm i december, om ministeren ikke kunne formås til at tage over til Bornholm og mødes med det nye regionsråd.
Det var ganske vist sammensat, men det var ikke trådt i funktion på det tidspunkt, da Trafikudvalget var derovre.
Måske kunne det være med til at løse en masse problemer, hvis ministeren tog over og mødtes med hele det nye regionsråd og med de organisationer på Bornholm, der er interesseret i transport- og færgespørgsmålet, for på den måde at få åbnet op for en løsning, der også kunne være tilfredshed med på øen.
Flemming Hansen (KF), 2003-02-04:
Ja tak.
Ja, jeg kan ikke afgøre, om det er upassende at diskutere Arriva nu, det er op til spørgeren, men det er da rigtigt, at vi får en stor og lang og meget spændende debat om Arrivaproblematikken under forespørgslen, og jeg er da enig i, at det nok er en god idé at udskyde det.
Så er det også rigtigt, at Bornholm er en anden meget stor sag.
Og det er rigtigt, at med hensyn til udlicitering af BornholmsTrafikken var jeg i Kina, da Trafikudvalget var derovre, og jeg er meget glad for, at de kom hele tilbage, for de var jo udsat for adskillige ubehageligheder.
Men det har nu ikke noget med sagen at gøre, og når hr. Keld Albrechtsen spørger, om jeg vil besøge Bornholm, så vil jeg meget gerne besøge Bornholm.
Jeg har været der masser af gange, og jeg har i sidste uge haft borgmesteren fra regionsrådet indkaldt til samtale sammen med nogle embedsmænd her i ministeriet, hvor vi havde en meget grundig gennemgang af hele problematikken omkring udliciteringen, hvor vi altså står tilbage med det ene problem, eller i virkeligheden to problemer: Er der trafikmuligheder nok mellem Rønne og Ystad, altså er der færger nok inde dér?
Og skal godsfærgerne til Køge eller ej?
Det er de to ting, der er tilbage, og der er det således, at vi har en meget, meget bredt sammensat følgegruppe i Folketinget, som er enige om, at godset skal til Køge.
Det har LO på Bornholm, det har DI på Bornholm, det har DA, det har transportørerne, det har erhvervslivet sagt:
Det vil vi gerne have, for 80 pct. af godset skal ud på vejnettet i det øvrige Danmark og Europa.
Bornholm har en højere eksportkvote på sit erhvervsudkomme, altså det man producerer, end det øvrige Danmark.
Ganske interessant.
Derfor er det meget naturligt.
Det var også det løfte, vi gav til de mennesker, der kom med underskrifter til os her i sidste uge.
Jeg må altså affærdige den påstand, at kun en enkelt virksomhed ønsker, at man skal sejle til Køge.
Når man får henvendelser fra Dansk Industri, Dansk Arbejdsgiverforening, LO og fra speditørerne og rejsetransportørerne, og de alle entydigt og uden diskussion peger på Køge, så synes jeg, det er stærke sager at sige, at det kun er én virksomhed, der ønsker, at man skal sejle til Køge.
Det er klart, at vi ikke forhandler med enkeltvirksomheder - det gør vi også gerne - men det naturlige er at tage kontakt til de organisationer, der repræsenterer erhvervslivet på Bornholm.
De siger: Sørg for at bringe fragtraterne ned; lad os komme hurtigere til Køge, så får vi øget beskæftigelse.
Det har hele erhvervslivet sagt til os, og det er faktisk det, følgegruppen er fuldstændig enig i.
Det er altså 95 pct. af Folketinget, og jeg er ret stolt af, at jeg kan samle så stort et flertal for denne her sag.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-04:
Jo, men nu er ministeren vel enig i, at selv om der er et meget stort folketingsflertal, men det så viser sig, at det, som det meget store folketingsflertal har aftalt, kan gøres meget bedre stort set inden for de samme midler og således, at folk også bliver glade for det derude, hvor det skal virke, så er det klogt af et folketingsflertal lige at stoppe op og drøfte det med befolkningen
Det kan jo godt være, man har taget fejl, selv om man har en masse mandater.
Jeg håber, at ministeren er enig i, at sådan kan det godt være her i verden.
Det er ikke altid, magten er tilstrækkelig til, at man også i og for sig har ret.
Har ministeren fuld opbakning fra de utallige virksomheder inden for restaurationsbranchen og serviceerhvervene, som jo er hovederhverv på Bornholm?
Flemming Hansen (KF), 2003-02-04:
Med hensyn til, om jeg lytter til de henvendelser, jeg har fået fra regionsrådets borgmester og de mange henvendelser, jeg fik forleden dag i form af underskrifter, så lytter jeg.
Det er da klart.
Og det er vi altså i gang med.
Jeg håber, vi når det til i morgen.
Jeg er ikke sikker, for det er et meget omfattende materiale.
Det er klart, det kunne lige passe andet, end at vi ikke gik alt igennem endnu en gang med tættekam.
Så er der spørgsmålet om restauratørerne.
Restauratørerne har jo ikke så stort et problem med godsruten.
Dér har vi også sagt, at det da godt kan være, at kapaciteten er for lille i det, vi har lavet.
Jeg skal love hr. Keld Albrechtsen for, at følgegruppen ikke mindst efter det spørgsmål her vil holde mig meget tæt til, om de beregninger, vi har lavet, er gode nok.
Og det er jeg også selv overbevist om, at de skal det være, naturligvis.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-04:
Det glæder mig, at ministeren regner, så det knager, og det er der også brug for.
Jeg vil gerne spørge: Det er vel sådan, at Folketingets Trafikudvalg sideløbende også får resultatet af de beregninger, også således at de kan blive offentligt tilgængelige på Bornholm?
Som jeg husker det, bad vi netop fra udvalgets side ministeren om at foretage en sådan gennemregning og sende resultatet af beregningerne til Bornholm.
Så håber jeg selvfølgelig, at det møde i morgen får et konstruktivt resultat, og jeg takker for oplysningen om, at der er det møde.
Flemming Hansen (KF), 2003-02-04:
Med hensyn til Folketingets Trafikudvalg tror jeg om ikke andet, at hr. Keld Albrechtsen vil medgive mig én ting, at jeg er da i det mindste så klog, at når Folketingets Trafikudvalg ønsker nogle oplysninger, så får de dem prompte.
Det er naturligt, og det er klart, og det er en selvfølge.
Så det får hr. Keld Albrechtsen - de oplysninger, han ønsker.
Følgegruppen er ikke en lille lukket loge, der sidder og holder tingene for sig selv.
Jeg kan så gentage, at det ikke er sikkert, at vi bliver færdige til i morgen med de beregninger, for det er ret omfattende beregninger, men vi laver intet, før vi er sikre på, at vores tal er de rigtige.
Er de forkerte, må vi forholde os til det i følgegruppen. Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-02-04:
Jeg vil i modsætning til den forrige taler stille et spørgsmål omkring Arriva, for jeg mener, at den forespørgsel, vi har senere, bliver mere principiel.
Jeg er fuldstændig bekendt med det møde, der skal afholdes førstkommende torsdag, da jeg var med i Trafikudvalget i sidste uge.
Men jeg vil godt spørge også meget præcist: Hvad skal de mennesker gøre, der står på stationerne her i vinterkulden og venter på et tog, der ikke kommer? Dagen efter, vi havde haft møde i Trafikudvalget, fremgår det af avisen, at hvert andet Arrivatog er aflyst.
Hvert andet Arrivatog.
Samtidig meddeler direktøren - han har åbenbart ikke forstået noget - at Arriva ingen garantier stiller.
Det vil sige, at mennesker, der skal passe deres arbejde, kan stå der på stationen og bruge deres afspadsering.
De mister deres lønbonus for at komme til tiden i en 14-dages-lønperiode.
Hvad vil ministeren gøre for de mennesker, der står der?
Og det er ikke nok med at henvise til mødet på torsdag.
Flemming Hansen (KF), 2003-02-04:
Jeg vil meget advare imod, at hr. Jens Peter Vernersen hidser sig op, hver gang han ser mig, for det er ikke godt for blodtrykket.
Jeg har svaret i Trafikudvalget forleden dag, og jeg gentager: Jeg har omgående indkaldt Arriva Danmarks direktør til møde hos mig torsdag.
Det gjorde jeg - jeg tror, det var torsdag i sidste uge - for der er jo ikke noget ved at møde
en direktør, som ikke kan give mig et svar.
Når jeg beder ham komme på torsdag, er det, fordi han så har haft tid til at komme med svar på det, vi har spurgt om.
Jeg har i et brev til ham, samme dag jeg var i Folketingets Trafikudvalg, uddybet de spørgsmål, som jeg gerne vil have svar på, når han kommer til møde hos mig på torsdag.
Længere kan jeg altså ikke komme i den sag.
Jeg er nødt til at lade manden få en fair chance. Så er jeg enig i, og det oplevede jeg også i Folketingets Trafikudvalg forleden dag, at Arrivas information er for dårlig, og det har jeg i samme brev til ham sagt, at vi også gerne vil have en afklaring på.
fortælle, at det altså er 2,7 pct. af afgangene, der er aflyst.
Det er 2,7 pct. for meget.
Men af hensyn til hr. Jens Peter Vernersens blodtryk, så vi ikke tror, at det drejer sig om 99 pct., der er aflyst, så er det 2,7 pct., og det er 2,7 pct. for meget.
Så enkelt er det.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-02-04:
Jeg synes måske, at trafikministeren skulle være mere optaget af et svar til de mennesker, der står og venter.
Det synes jeg var interessant.
Jeg synes faktisk ikke, at det er særlig hurtigt, at man har en hel uge, inden man får et møde med direktøren for Arriva.
Jeg må også sige, at når man dagen efter, at vi havde mødet i Trafikudvalget, kan læse, at hvert andet tog bliver aflyst, så synes jeg, det er dybt alvorligt.
Jeg synes også, at det stiller direktøren i et helt særligt lys, når meldingen er, at det her heller ikke kommer til at køre bedre hen over foråret, marts, april måned.
Lokomotivførerne siger stop, fordi de bliver beskyldt for at ligge syge derhjemme.
De siger, at de nu skal flyttes tilbage til DSB, sådan at man ikke får den forbedring.
Jeg synes egentlig godt, at trafikministeren kunne sige, hvad de mennesker skal gøre, der bruger deres afspadsering, deres lønbonus; skoleelever, der kommer for sent.
Det synes jeg ikke der er meget svar på.