runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-03-09:
Det har selv LO erkendt, og lad mig blot citere LO's formand, Hans Jensen, der har sagt: »Danmarks beskæftigelsespolitik tegnes på den internationale horisont.
Det er dem, der bestemmer betingelserne for, om vore medlemmer kan komme i arbejde eller ej, og hvilke kvalifikationer der skal til, for at vi kan konkurrere med udlandet.«
Internationaliseringen har for alvor taget fart, og nu taler
vi mere om globaliseringen.
Med globaliseringen skabes en større åbenhed og en større gennemsigtighed markeder imellem, og der stilles en række nye betingelser for mange danske virksomheder, ligesom den har tilsvarende betydning for udenlandske virksomheder.
Verdensøkonomien er rykket nærmere og har betydning for udviklingen af vores arbejdsmarked, og det kan være på både godt og ondt.
Man skal passe på med at fokusere på det negative i den udvikling, selv om det er trist, når danske virksomheder afskediger folk, eller når man kan ærgre sig over, at 2.000 arbejdspladser måske går til udlandet, for tingene fungerer på den måde og har gjort det længe.
Vores dynamiske arbejdsmarked er en vigtig forudsætning for, at vi får gevinsterne fra globaliseringen.
Der er 800.000 jobskift i Danmark pr. år, der skabes 300.000 nye job om året, og der nedlægges 300.000 job om året i runde tal.
Det er medvirkende til, at danske virksomheder løbende udvikler sig, specialiserer sig og kan blive fremtidens vindere.
Endelig vil jeg stilfærdigt tilføje, at Danmark faktisk fortsat er det EU-land, hvor den største andel af befolkningen er i beskæftigelse.
76 pct. af alle danskere mellem 15 og 64 år er i beskæftigelse, mens gennemsnittet for de andre 15 EU-lande er 64 pct.
Danmark er fortsat også et af de lande i EU, som har den laveste ledighed.
Vi står med aktuelle problemer, men de er mindre end i andre lande.
Regeringen vil fortsat holde et vågent øje med udviklingen, og vi vil løbende justere vores politik for at sikre den højest mulige beskæftigelse.
Nu har man jo det privilegium som minister, at man dagligt forsynes med kendsgerninger om, hvordan verden er.
Og forrige onsdag var jeg til rådsmøde i EU, hvor vi kunne se, hvordan de forskellige lande lå beskæftigelsesmæssigt, med hensyn til beskæftigelsesgrad, kvinders andel af beskæftigelsen osv., osv.
Og jeg kan berolige hr. Ole Stavad med, at Danmark ligger fuldstændig i top, når vi sammenligner os med de andre EU-lande.
Det er jo så nogle af de kendsgerninger, som man gratis bliver fodret med som minister i det daglige.
Ole Stavad (S), 2004-03-09:
Nu synes jeg jo, at beskæftigelsesministeren tillagde mig noget, jeg ikke har sagt noget om.
Jeg underkender ikke, at de internationale konjunkturer spiller ind. Men det bekymrer mig dybt, at når vi ser på, hvordan beskæftigelsesudviklingen i Danmark har været de seneste 2 år, er vi det EU-land, som har haft den ringeste beskæftigelsesudvikling, som har tabt forholdsmæssigt flest arbejdspladser.
Og der synes jeg alligevel, det må gøre indtryk også på beskæftigelsesministeren, at hvis vi tager perioden fra midt i 1990'erne og frem til regeringsskiftet i 2001, så var Danmark det land, der stod som det lysende eksempel for de øvrige europæiske lande, hvor der blev skabt forholdsmæssigt flest nye arbejdspladser.
Vi er altså gået fra en situation, hvor vi lå i toppen beskæftigelsesmæssigt og udviklingsmæssigt i Europa til nu at ligge i bunden.
Uanset hvordan konjunkturerne er, så er de de samme for os og vore nabolande, og der kan vi desværre konstatere, at det ser ringest ud hos os. Derfor har vi et behov for at være i stand til at kunne ændre dér, hvor regeringen bare graver sig ned i dybe, sorte huller.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-03-09:
Jeg er da helt enig i, at det er vores opgave her i Folketinget at skabe rammerne for, at danske virksomheder er konkurrencedygtige, at danske virksomheder vil kunne skabe job, også i den nye globaliserede verden, vi arbejder i.
Det er da rigtigt, som hr. Ole Stavad siger, at arbejdsløsheden var lav og meget lav i 1990'erne under den socialdemokratisk-radikale regering.
Det tror jeg ikke at der er nogen der vil benægte.
Det, der bare virker som et paradoks, når vi i dag drøfter de her ting, er, at venstrefløjen plus Det Radikale Venstre frakender de internationale konjunkturer enhver betydning for, hvordan danske virksomheder kan konkurrere og eksportere i den verden, vi lever i.
Det er bare det, der for mig er uforståeligt.
Hans Jensen fra LO er kommet til den erkendelse, at vi lever i en globaliseret verden, Arbejderbevægelsens Erhvervsråd har tidligere påpeget, hvad den lave dollarkurs betyder, og derfor er det en forbløffelse for mig at stå her og høre, at internationale konjunkturer ikke betyder noget.
Det er absurd, at vi skal stå og skændes på den måde om nogle banale kendsgerninger, nogle vilkår, vi lever under i denne verden.
Ole Stavad (S), 2004-03-09:
Jeg lyttede for et øjeblik siden til debatten mellem beskæftigelsesministeren og hr. Jacob Buksti.
Mit indtryk er, at beskæftigelsesministeren på voldsom vis er fanget i sin egen propaganda. Vil beskæftigelsesministeren ikke medgive, at når vi tager perioden fra 1994 til efter regeringsskiftet i 2001, oplevede vi hver eneste måned et fald i ledigheden og en stigning i beskæftigelsen? Mener beskæftigelsesministeren ikke, at vi har behov for herindefra at være i stand til at gennemføre reformer, hvad enten det er på skatteområdet, på beskæftigelsesområdet eller på en række andre områder?
Kan beskæftigelsesministeren ikke give mig ret i, at problemet for regeringen er, at den med sine mange løfter om ikke at ændre noget som helst har forhindret sig selv i at lave de ting om, der kan få Danmark til at vende tilbage til en gunstig beskæftigelsessituation?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-03-09:
Lige præcis på det område, hr. Ole Vagn Christensen nævner, går vi jo ind og siger, at der er uddannelsesmuligheder, for der har man i Nordjylland identificeret, at der vil blive mangel på arbejdskraft.
Derfor er det da relevant, at nogle mennesker bliver omskolet og uddannet inden for visse metalfag, inden for hotel- og restaurantbranchen, inden for nærings- og nydelsesmiddelindustrien osv.
Det er da formålet med hele vores indsats på det her område.
Jeg kender ikke tallet for, hvor mange ubesatte job der er i Nordjylland, men hvert ubesat job er da et for meget.
Vi skal da arbejde for, at vi får et formidlingssystem, der er hurtigt og effektivt og allermest gennemsigtigt for alle parter, sådan at der er den fuldstændige gennemsigtighed med hensyn til, hvilke job der er, og hvilke virksomheder der søger folk.
Det er jo formålet med alle de bestræbelser, vi udfolder på beskæftigelsesområdet.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-03-09:
Det lyder interessant, at hvis man gør alle til sociale klienter, eller hvad det nu er, man sådan forestiller sig, skulle det kunne give åbenhed og oplysninger.
Jeg mener, at det vil styrke bureaukratiet, og at det vil sætte alle folk i en klientsituation, og det er jo ikke det, vores arbejdsmarked har brug for.
en række områder, hvor man har sagt, at der er frie muligheder.
Det er inden for sundhed, det er inden for nærings- og nydelsesmiddel, det er inden for hotel og restauration, og så er det visse områder inden for metal.
Disse områder er jo i den situation, at det faktisk er dem, der lider, for det er der, arbejdsløsheden er blevet skabt.
Derfor har vi altså brug for, at der bliver åbnet op for, at der er flere muligheder i Nordjylland, hvis vi skal nå frem til, at vi skal få gjort noget ved de ting.
Jeg forstår, at ministeren ikke kender tallene, at ministeren ikke har lukket op for andre end de svage områder, som sådan er ramt af arbejdsløshed.
Det er lidt svagt.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-03-09:
Jeg skal være den første til at indrømme, at vores formidlingssystem, vores indsats i kommunerne med hensyn til at formidle job har sine svagheder.
Det tror jeg alle, der har arbejdet med de her systemer, kender noget til.
Det er derfor, jeg tror, det er meget vigtigt, at vi nu skaber et enstrenget beskæftigelsessystem, så vi får et samlet overblik over, hvilke ledige job der er.
Vi skal have gennemsigtighed på markedet, sådan at man i den ene ende af landet kan se, hvilke job der er i den anden ende af landet. Jeg tror, vi skal hjælpe hinanden med at få forbedret de systemer, for vi kan ikke leve med, at der, samtidig med at der er ledighed, er ubesatte job.
Det er da et af de paradokser, som vi står med i situationen, og som vi må gøre noget ved.
Jeg tror, at hvis vi kan lave et enstrenget beskæftigelsessystem, vil vi kunne komme nogle af disse skavanker til livs.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-03-09:
Det har fremgået af debatten, at der er en række ubesatte stillinger.
Nu har Nordjylland jo været i fokus, og derfor kunne jeg godt tænke mig at stille beskæftigelsesministeren et spørgsmål: Hvor mange af de der 10.000 stillinger er man vidende om findes i Nordjylland?
Hvad har man gjort for at iværksætte det forarbejde og de ting, for ministeren har stået og sagt: Vi gør alt, bare I kommer?
Men hvordan skal de komme, hvis det er sådan, at man ikke kan få det tilrettelagt?
Det kan man jo kun, hvis man ved, hvem de er.
Ved ministeren, hvor mange stillinger det er i Nordjylland?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-03-09:
Det største og vigtigste, der er foretaget på skatteområdet i nyere tid, er det skattestop, som denne regering har indført.
Ingen skat, ingen afgift er blevet forhøjet.
Så kan hr. Jacob Buksti tale om, hvordan man jonglerer rundt med 100 mia. kr., men resultatet vil være, at der bliver krævet flere penge ind i skat efter hr. Bukstis reform end før reformen.
Det er det eneste, vi kan være helt sikre på. Når eftertiden skal bedømme vigtigheden af de ting, der foregår i dag, bliver det, at der under denne regering blev foretaget et effektivt brud med tidligere socialdemokratisk dårlig vane med, at hver gang man mødte et eller andet problem, skruede man på en afgift dér, hævede et gebyr dér osv.
Det er der sat en stopper for, og det er det, vælgerne skal bedømme vores indsats på.
Jacob Buksti (S), 2004-03-09:
Der er de steget med 0,8 procentpoint.
Det har finansministeren bekræftet for mig for så sent som for 14 dage siden.
Det er også helt utroligt, at ministeren står og siger, at en skat blev sat op hver eneste dag og hver måned, når der samtidig også blev sat en ned.
Fakta er, at skatterne blev sat op 105 gange og de blev sat ned 103 gange.
Sådan er det.
Det er groft og fordrejende at skulle høre dette fra Folketingets talerstol.
Det slår alt.
Et er ude i forsamlingshusene.
Det er direkte løgnagtigt.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-03-09:
Nu bygger jeg jo også min bedømmelse på mange års erfaring
ved at følge dansk politik, og jeg mener ikke at kunne konstatere, at hr. Jacob Bukstis parti har indkrævet færre skatter i noget år.
Tallet er steget år for år, og fra 1998 til 2001 forhøjede man en ny skat og en ny afgift hver eneste måned.
Det, vi kan se her, er, at den dårlige vane er fortsat.
Der er stadig en ny skatteforhøjelse og en ny afgift hver eneste måned.
Jeg tror simpelt hen ikke på de tanker om, at de samlede skattebetalinger efter hr. Bukstis reform skulle betyde mindre i skat, for sådan har det aldrig tidligere været.
Jacob Buksti (S), 2004-03-09:
Der er åbenbart ingen grænser for, hvad man fra Folketingets talerstol skal høre af fordrejninger og det, som statsministeren har kaldt for snuskede kampagner med plat, forkerte tal og påstande, fra en - må jeg gå ud fra - seriøs og ansvarlig minister.
Mener ministeren virkelig, at det er seriøst at stå med en seddel, hvor man siger, at der står 27 socialdemokratiske forslag til skattestigninger, uden at nævne, at der også er forslag om en fjernelse af den statslige bundskat, den statslige mellemskat, en forhøjelse af topskattegrænsen og et beskæftigelsesbidrag på 10 pct., som selv efter Finansministeriets beregning så langt overstiger det her?
Synes ministeren virkelig, at det er korrekt og i overensstemmelse med en sandfærdig og fair fremstilling af det, politiske modstandere foreslår?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-03-09:
I Nordsøfonden vil vi satse på bioteknologi, nanoteknologi og kommunikationsforskning.
Derudover har vi afsat 7,3 mia. kr. til forskning.
Hvis det, fru Anne Grete Holmsgaard siger, er konstaterbart, vil det jo sige, at det flertal, som fru Anne Grete Holmsgaard tilhørte før folketingsvalget, havde droslet forskningsbevillingerne ned, siden en tilførsel på 7,3 mia. kr. kun er status quo.
Det er jo en trist repræsentant for forskningen, vi taler med her.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-03-09:
7 mia. kr. lyder jo af meget, men det, der er sket, er, at regeringen har holdt status quo, så forskningsbevillingerne nu på femte år ikke er faldende, men heller ikke stigende.
Jeg vil godt have ministeren til at bekræfte, at der overhovedet ikke i den Nordsøfond står et ord om, at man vil satse på den danske energisektor, ikke et ord.
Er det ikke korrekt?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-03-09:
Jeg vil gerne sige, at vi har givet 7,3 mia. kr., hvis jeg husker ret, i øgede forskningsbevillinger frem til 2007.
Vi vil lave en Nordsøfond, hvor vi kan yde støtte til forskning, så det kan skabe danske arbejdspladser herhjemme.
Det er det, hele vores politik går ud på.
Det er jo derfor, at vi afsætter de her midler til forskning, for vi ved, at der er en tæt sammenhæng mellem, hvor meget vi kan forskningsmæssigt, og hvordan det kan omsættes i arbejdspladser.
Det er jo hele meningen med alt, hvad vi foretager os herinde.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-03-09:
Lige før gav ministeren hr. Ole Sohn et svar på et spørgsmål
om, hvorfor regeringen totalt har nedprioriteret energisektoren, som både tjener valuta ind og giver beskæftigelse.
Svaret var: Jamen vi har jo denne her Nordsøfond.
Der står ikke ét ord i regeringens beskrivelse om, at der skal satses på vores energisektor, til trods for at det om noget er den, vi er kendt for i udlandet.
Det skulle da lige være med undtagelse af H.C. Andersen.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-03-09:
Der er ingen begrænsninger på det, vi skal gøre, så længe der er et job eller en mulighed for et job i den anden ende.
Vi skal hele tiden sikre, at det er jobfokuseret, det er virksomhedsrettet.
Så længe det er det, er der ingen barrierer, og jeg skal love, at der kommer ikke til at mangle nogen penge i den forbindelse.
Bjarne Laustsen (S), 2004-03-09:
Ministeren svarer ikke på det meget enkle spørgsmål: Hvorfor skal der være barrierer for, hvor meget nordjyderne vil uddanne sig?
Det er et helt simpelt spørgsmål, som ministeren bør forholde sig til.
Nu siger ministeren, at det er bedre, at de går derhjemme og er passive, og at de ikke foretager sig noget.
De ledige er blevet straffet nok af den borgerlige regering ved, at de ikke har et arbejde med alle de følger, der kommer med der.
Nu kommer nordjyderne og siger, at de gerne vil uddanne sig, i en situation, hvor der ingen arbejde er, for at få det kompetenceløft, som ministeren gerne vil have.
Hvorfor tager ministeren så ikke og lægger kortene på bordet og siger: Vi fjerner de barrierer, der er?
For de barrierer er der jo stadig væk.
Det kan jo ikke hjælpe noget, at ministeren rejser til Nordjylland og siger til tv: Vi fjerner alle de barrierer og sørger for, at alle pengene er der.
Grunden til, at der er penge nok, er alle barriererne.
Hvorfor tør ministeren ikke vise arbejdsmarkedsrådet i Nordjylland den tillid at fjerne de barrierer, der er der?
Vi ved godt, at de er der, men giv dem dog den frihed; det er det, de beder om.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-03-09:
Nu vil jeg så gentage, hvad jeg sagde før: Alle ledige kan i den første ledighedsperiode få et tilbud om uddannelse i op til 6 uger og kombinere det med 6 ugers selvvalgt uddannelse.
Ledige har altså mulighed for at få uddannelse i op til 3 måneder i det første år af ledigheden.
Det rækker til alle AMU-uddannelser.
Ledige kan endvidere i det første år af ledigheden også få uddannelse i op til 1 år med mulighed for forlængelse, hvis det er inden for områder med mangel på eller fremtidig mangel på arbejdskraft.
Arbejdsløse, der har været ledige i mere end 1 år, kan få et uddannelsestilbud i AF i helt op til 3 år frem til det tidspunkt, hvor dagpengeretten ophører.
Vi har i forbindelse med uddannelsesmulighederne samtidig fastholdt, at uddannelsesindsatsen skal ske ud fra princippet om, at uddannelse skal være jobrettet. Og hvorfor gør vi det?
Fordi danske lønmodtagere skal være rustet til fremtidens job, og derfor er det vigtigt, at vi satser på uddannelse, omskoling og opkvalificering af medarbejderne.
Jann Sjursen (KD), 2004-03-09:
Da Kristendemokraternes ordfører på området, hr. Mogens Nørgård Pedersen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne fremføre følgende: Fra december til januar faldt den sæsonkorrigerede ledighed med 1.900 personer.
Det er dog alt for tidligt at konkludere, at kurven er knækket.
Bl.a. er antallet af aktiverede steget fra december til januar, hvilket reducerer ledigheden, uden at flere er kommet i beskæftigelse.
Kristendemokraterne er med i aftalerne om »Flere i arbejde«, og vi vedkender os naturligvis disse aftaler.
Som led i aftalerne er der allerede blevet gjort noget.
Der er gjort op med den meningsløse aktivering, hvilket er positivt, men det har dog fået den samlede aktivering til at falde og dermed fået ledigheden til at stige.
Det er også positivt, at der gøres en særlig indsats for personer, der er opsagt, men ikke fratrådt, i forbindelse med større afskedigelser.
Her kan arbejdsformidlingen yde tilskud
til opkvalificering i opsigelsesperioden.
Antallet af korte vejlednings- og afklaringsforløb samt jobsøgningskurser er steget efter den nye arbejdsmarkedsreform.
Det er udmærkede redskaber, men i en periode med stigende ledighed må redskaberne suppleres med mere opkvalificering og uddannelse af de ledige.
Når en større del af ledigheden bliver konjunkturbetinget, bliver det vanskeligere for de ledige at finde et job.
Ledigheden kan ikke bare nedbringes, ved at de ledige tager sig mere sammen i bestræbelserne på at finde et arbejde, og derfor er det vigtigt, at de ledige bliver opkvalificeret til at kunne bestride de typer job, hvor der er stillinger til rådighed.
Med en stigende ledighed er der behov for at opprioritere de direkte opkvalificerende forløb i aktiveringsindsatsen.
Vi må sikre, at aktiveringsindsatsen forøges, så flere ledige kan komme i arbejde, og i den forbindelse har regeringen lempet reglerne, så nye ledige, der har behov for omskoling eller opkvalificering, kan få en uddannelse på op til 1 år.
Uddannelsen skal rettes mod et erhverv eller en branche, hvor der aktuelt er ledige job eller udsigt til mangel på arbejdskraft, men vi må stadig se på, om der kan gøres mere.
Derudover er der behov for at gøre
en ekstra indsats over for de ledige akademikere, og også for de ufaglærte må der gøres en særlig indsats.
Der må også gøres en særlig beskæftigelsesfremmende indsats i områder af landet med en høj ledighed.
Det gælder især Bornholm med en ledighed på 11,7 pct. og Nordjylland med en ledighed på 8,2 pct i december 2003, mens gennemsnittet for hele landet var 6,6 pct. i december 2003.
Regionalpolitikken må sikre bedre beskæftigelsesmuligheder i yderområderne, f.eks. i Nordjylland, hvor 4.000 mennesker har mistet arbejdet de seneste måneder.
Derudover må vi målrette skattelettelserne til at få nedbragt skatten på arbejde.
En høj skat på arbejde er med til at gøre arbejdskraften dyrere, men i stedet har regeringen med sit skattestop givet skattelettelser til bilejere og boligejere.
Jeg kan runde af med at sige, at vi naturligvis støtter det forslag til vedtagelse, som er fremsat af fru Line Barfod fra Enhedslisten m.fl., qua vi selv er medforslagsstiller på det.
Anders Samuelsen (RV), 2004-03-09:
Nu har vi et par gange hørt den konservative ordfører lidt håne de resultater, der faktisk blev opnået i 1990'erne.
Situationen var faktisk, at der blev opnået nogle fantastiske resultater, og at vi var bedre i Danmark, end man var i det øvrige Europa, til at skabe vækst og arbejdspladser.
Vi var bedre, end man var i det øvrige Europa. Nu ser vi den omvendte situation herhjemme, at det går tilbage.
Vi har problemer på arbejdsmarkedet, men ikke nok med det: Vi er ringere i Danmark, end man er i det øvrige Europa.
Vil den konservative ordfører ikke indrømme, at det er et grundliggende problem for denne regering?
Den tidligere regering var bedre end det øvrige Europa, denne her regering er ringere end det øvrige Europa.
Det er da ikke særlig vanskeligt at forklare.
Det, som vi i Det Radikale Venstre går efter i vores skatteudspil, er at fjerne nogle særordninger fra erhvervslivet
; særordninger, som erhvervslivet selv peger på at de gerne vil af med, hvis de bare til gengæld får lettet skatten på arbejde.
Den anden del er f.eks. at gå efter multinationale selskaber, som ikke betaler skat i Danmark.
Det kan da godt være, at Venstre er imod, at man skal gå efter at få dem til at betale skat.
Det er så bare ikke Det Radikale Venstres politik, så deler vi os der.
Venstre mener, at det er o.k. med en nulskatteprocent for multinationale selskaber.
Vi mener egentlig, at de godt må betale lidt skat, når nu de alligevel er her og tjener penge. Vi går ikke ud fra, at det er sådan, at Coca-Cola og andre overhovedet ikke tjener én krone på den indsats, de yder i Danmark.
Hvad er det, Venstre vil?
Endnu har jeg ikke hørt noget forslag om, at man ligefrem vil sænke erhvervsbeskatningen eller f.eks. fjerne virksomhedskatten
, men det må da være helt oplagt at gøre det, eftersom enhver krone, man tager fra erhvervslivet, ifølge hr. Jens Vibjerg er det samme som at ødelægge samfundsøkonomien.
Men det har jeg ikke hørt, så det er altså ren dobbeltmoral.
Det Radikale Venstre har lagt et bud frem på, hvordan man kan sænke skatten markant og få en beskæftigelseeffekt på op mod 70.000.
Jeg synes, vi skulle starte debatten med det som udgangspunkt.
Jan Petersen (S), 2004-03-09:
Jeg må indrømme, at hr. Lars Barfoed er en mere konservativ erhvervsleder, end jeg havde forestillet mig.
Kunne man ikke forestille sig, at det var præcis på samme måde, som det skete på vindmølleområdet - lige præcis sådan et initiativ, hvor mennesker, der har en idé, sætter sig sammen, får noget støtte til at være spydspidser, og så vokser der noget frem, der er brug for og efterspørgsel på?
Jeg må indrømme, at jeg troede ikke, hr. Lars Barfoed var så tilbageskuende.
Men held og lykke med foredraget i Nordjylland, det skal nok gå galt.
Så vil jeg lige dementere, at jeg har udtalt mig sådan, at konjunkturer og arbejdsløshed ikke har noget at gøre med hinanden, selvfølgelig har de det.
Det, der er problemet, er, at når der er lavkonjunktur, skal man gøre noget, og når der er højkonjunktur, skal man også gøre noget. Hr. Lars Barfoed vil ikke gøre noget. Hr. Lars Barfoed vil bare følge kurverne.
Lige præcis dér, hvor man gør noget, når der er højkonjunktur, nemlig sørger for, at det ikke brænder sammen,
var det, vi gjorde i 1998, hvorefter der blev skabt grundlag for, at beskæftigelsen kunne vokse yderligere. Det, der skal gøres nu, er at modvirke stigende arbejdsløshed.
Det er det, hr. Lars Barfoed og hans regering ikke har fantasi til at udfolde sig på, for man tror kun, at ledighed og konjunkturer skal følges af.
Men politik kan gøre en forskel, og det er sådan set det, der er problemet med den her regering, at det tror den ikke på.
Derfor skal der være en ny regering en dag, og det bliver forhåbentlig snart.