runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-04-18:
Nu er det måske ikke helt rimeligt, at man i relation til det lovforslag, vi behandler lige nu, skal drøfte den logningsbekendtgørelse, som justitsministeren jo har fået hjemmel til at udstede.
Det er ikke lige umiddelbart på det her område, det foregår.
Det er faktisk justitsministeren, som fru Line Barfod burde stille det spørgsmål.
Det, jeg synes er væsentligt at pointere vedrørende det, er, at logningsbekendtgørelsen skal udarbejdes i samarbejde med teleindustrien, og det indhold, der er i den, kan vi af gode grunde ikke udtale os så meget om nu, da vi jo først vil kunne se det engang til efteråret.
Derfor mener jeg, at det er meget vanskeligt at svare på et spørgsmål, som for det første ikke er knyttet direkte til det lovforslag, vi behandler her, og hvor vi for det andet først kender indholdet til efteråret.
Line Barfod (EL), 2006-04-18:
Jeg synes den sidste bemærkning var meget voldsom, at man vil give den størst mulige beskyttelse.
Der er vel nogle midler, som man ikke vil tage i brug for at beskytte mod terrorisme.
Der er vel stadig væk en rest af demokrati og retssikkerhed, som man gerne vil opretholde.
Det er vel det, vi også skulle beskytte ud over borgernes liv.
I forhold til det her konkrete forslag var der, da man vedtog terrorpakken i 2002, jo mange, der også dengang advarede om, at logningsdelen ville være meget svær at gennemføre i praksis.
Vi var mange, der sagde, at det her ville give store problemer, og at der ville være mange huller.
Man vedtog den så alligevel, men har stadig ikke været i stand til at føre den ud i livet.
Hvad er det, der får hr. Per Ørum Jørgensen og Konservative til at mene, at det skulle gå bedre den her gang, end sidst man prøvede, hvor man heller ikke dengang lyttede til de advarsler, der kom?
Hvorfor ikke sætte sig ned og lære af erfaringen fra sidst og prøve at se på, om man kunne gøre det bedre denne gang?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-04-18:
Dette lovforslag vedrører syv anbefalinger i regeringens handlingsplan for terrorbekæmpelse.
Dette lovforslag har ligeledes som regeringens samlede terrorpakke været udsat for misvisende mytedannelser og misfortolkninger.
Det må derfor være på sin plads at mane enkelte af myterne i jorden.
Der har været en del kritik af omkostningsniveauet for dette lovforslag.
It- og telebranchen har turneret rundt med adskillige forskellige milliardbeløb, som lovforslaget skulle påføre dem af ekstra omkostninger.
Det er værd at bemærke, at omkostningerne, der er knyttet til præcis dette lovforslag, skønnes at blive et beløb mellem 50 og 100 mio. kr., altså langtfra det milliardbeløb, som branchen har fremført.
Videre har der været adskillige røster fremme om, at man ikke kunne ramme terrormistænkte, der benyttede f.eks. IP-telefoni eller det populære Skype, men det er jo netop formålet med dette lovforslag at tilpasse den nuværende lovgivning, hvor myndighederne kun har adgang til centralerne i den virkelighed, vi lever i, hvilket betyder, at lovgivningen bliver teknologineutral, så myndighederne kan agere efter den målestok, der matcher det 21. århundrede.
Endelig er det værd at bemærke, at de skærpede krav ikke omfatter mindre udbydere som f.eks. andelsboligforeninger og antenneforeninger, som det ligeledes fejlagtigt har været fremført i medierne.
Alt i alt er dette lovforslag ikke en glidebane mod en politistat, som enkelte røster har påstået, men derimod en nødvendig teknologisk opdatering af den nuværende lovgivning, en opdatering, der giver politiet og efterretningstjenesten de nødvendige redskaber.
Vi skylder borgerne at sikre dem den størst mulige tryghed og beskyttelse mod terrortruslen, der desværre bliver mere og mere påtrængende.
På den baggrund støtter De Konservative lovforslaget fuldt og helt.
Jesper Langballe (DF), 2006-04-18:
Ja, det er jo fuldstændig klart, at hvis Folketinget en dag skulle finde på at vedtage, at himlen er grøn i stedet for blå, og at man så vågner op den næste dag og siger hov, hvad er det, den er jo stadig væk blå til trods for Folketingets vedtagelse, så ville man da begynde at overveje, om der ikke er noget, man har gjort forkert.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-04-18:
Jeg er bare lidt forbløffet over ordførerens bemærkninger om, at ordføreren ikke skulle have set noget, der ikke kunne lade sig gøre, for det står jo sådan set meget tydeligt i nogle af høringssvarene, og jeg kan prøve at læse lidt op af, hvad eksempelvis Telekommunikationsindustrien skriver: TI ønsker at gøre opmærksom på, at der ikke foreligger teknisk mulighed for at stedfæste en tændt mobiltelefon, som ikke er aktivt kommunikerende.
Der er således ingen eksempler på, at mobilnettet er indrettet, så oplysninger om, hvilke master en tændt mobiltelefon er i forbindelse med, kan gives.
Man siger her i øvrigt videre, at man tidligere over for repræsentanter for Justitsministeriet og VTU-ministeriet mundtligt har redegjort for fejl i embedsmandsrapporten i forbindelse med nogle af de her tekniske forhold.
Det korte af det lange er, at der er så stor teknisk usikkerhed om det her, at hvis ikke man forholder sig til nogen af de her kritikpunkter, så er det lovsjusk, og så er vi helt oppe på den store klinge, hvad angår det, man er i gang med.
Så det korte spørgsmål til ordføreren er, om ikke det var rimeligt, at man tog sig god tid til at undersøge og komme til bunds i de her meget tekniske forhold, så man ikke gennemfører noget sjusk, der ikke virker efter hensigten.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-04-18:
Men kan fru Line Barfod bekræfte, at der i det lovforslag, vi behandler lige nu, slet ikke er noget om logning?
Line Barfod (EL), 2006-04-18:
Jeg talte meget lidt om logning.
Men jeg vil gerne sige, at i det lovforslag, der er nu, er logningsbekendtgørelsen ikke med.
De regler, der var foreslået i det lovforslag, der var sendt i høring om logningen, var ikke med, men de regler, der skal pålægge selskaberne, at de skal indrette udstyret, så man kan foretage logningen, er med.
Og derfor er det jo vigtigt at have det med, plus at det, jeg talte om, var, at man skulle lære af erfaringerne fra dengang, man indførte logningsreglerne.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-04-18:
Det må være en fejl fra Enhedslistens side at påstå, at der er logning med i det lovforslag, som vi behandler lige nu.
Så derfor er der i det lovforslag, vi behandler lige nu her i Folketingssalen, ikke noget om logning.
Og derfor undrer det mig, at fru Line Barfod har brugt hele sin ordførertale på det spørgsmål.
Line Barfod (EL), 2006-04-18:
Jeg kan forstå, at De Konservative overhovedet ikke har nogen betænkeligheder ved, at der skal kunne videregives oplysninger fra Forsvarets Efterretningstjeneste til Politiets Efterretningstjeneste, og ved, at Forsvarets Efterretningstjeneste fremover også skal kunne indhente oplysninger om danske statsborgere.
Jeg skal bare høre, om man også har det sådan i forbindelse med registrering.
Jeg kan forstå af bemærkningerne til lovforslaget, at Forsvarets Efterretningstjeneste fremover skal kunne modtage registreringer af danske statsborgere.
Har man overhovedet ikke nogen betænkeligheder ved, at vi får to efterretningstjenester, der begge har som en af deres arbejdsopgaver at registrere danske statsborgere?
Tom Behnke (KF), 2006-04-18:
I forbindelse med behandlingen af L 217 tilkendegav jeg, at vi fra konservativ side synes, at det er en ganske fin ordning, og at vi derfor kunne støtte lovforslaget.
Vi kan også støtte dette lovforslag, punkterne i det er af mere teknisk karakter, men dem har vi bestemt ingen problemer med, så samlet set støtter vi forslaget.
Magnus Heunicke (S), 2006-04-18:
Jo, naturligvis har vi diskuteret det i vores folketingsgruppe, og netop det høringssvar er noget, vi er bekendt med, og hvor vi faktisk deler den bekymring over definitionen på grænseoverskridende kriminalitet.
Man kan jo sige: Hvis der var en bombe på bagagebæreren på den cykel, så var det jo relevant, men et cykeltyveri på tværs af grænsen bør efter vores overbevisning ikke høre under den her definition.
Så det er helt sikkert noget, som vi vil være med til at gøre bedre under udvalgsarbejdet.
Line Barfod (EL), 2006-04-18:
Jeg er med på, at ordføreren er her i stedet for en anden ordfører, men jeg går ud fra, at det er noget, man har diskuteret nærmere i Socialdemokratiet i forbindelse med tiltrædelse af den samlede terrorpakke, og derfor vil jeg gerne høre, om Socialdemokraterne ikke mener, at det er en meget vid afgrænsning, man laver, i forhold til hvilke oplysninger der må overføres fra Forsvarets Efterretningstjeneste til Politiets Efterretningstjeneste.
Når man bare siger grænseoverskridende kriminalitet, så er det ret mange forbrydelser, der kan falde ind under dette.
Foreningen af Beskikkede Advokater peger på, at det kan være et cykeltyveri nede ved grænsen, der så har været grænseoverskridende.
Har Socialdemokraterne slet ingen krav om, at det skal afgrænses langt mere præcist, og at man skal sikre sig en kontrol med, hvad det egentlig er for nogle oplysninger, der bliver videregivet?
Magnus Heunicke (S), 2006-04-18:
Da vores ordfører på lovforslaget ikke kan være her i dag, har jeg lovet ham at fremføre følgende: I forlængelse af de to forudgående lovforslag, L 217 og L 219, kan vi i Socialdemokratiet støtte L 218.
Det gælder tydeliggørelsen af bestemmelserne for FE’s indhentelse af efterretninger om personer, der opholder sig i Danmark, når oplysningerne fremkommer under indhentning rettet mod forhold i udlandet.
Vi forudsætter, at registreringerne underkastes Wamberg-udvalgets tilsyn.
Ligeledes støtter vi forslaget om mulighed for udveksling af fortrolige oplysninger mellem FE og PET, og de øvrige to forslag om ansvar for Søredningstjenesten og justeringen af forsvarsloven, herunder ændringer som følge af ændringer i NATO’s organisation, kan vi i Socialdemokratiet også støtte.
Karsten Nonbo (V), 2006-04-18:
Jeg lagde navnlig mærke til, at hr. Holger K. Nielsen sagde det korrekt, altså at man får lejlighed til at medtage oplysningerne, således at når man kommer hjem med dem, kan man aflevere dem til PET, som opererer inden for landets grænser under iagttagelse af retsplejelovens regler.
FE arbejder og opererer uden for Danmark, og derunder kan de modtage nogle oplysninger, som de jo så overleverer til PET, når de kommer hjem.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-04-18:
Jamen det er da ikke korrekt.
Der er da tale om, at man også kan operere i forhold til danske statsborgere og mennesker, der er bosiddende i Danmark.
Dette fremgår af § 13, hvor der står: »Ved den i stk. 2 nævnte virksomhed rettet mod forhold i udlandet kan tjenesten medtage oplysninger om danske statsborgere samt personer, der opholder sig i Danmark.«
Det fremgår også af bemærkningerne, at man nu får mulighed for også at operere i forhold til danskere og mennesker, der er bosiddende i Danmark.
Og skal man så videre lave en sag i forbindelse med de pågældende, skal man følge de normale retningslinjer, men FE får altså en meget stor beføjelsesmulighed uden at være under retsplejeloven, uden dommerkendelser,
det må hr. Karsten Nonbo indrømme.
Karsten Nonbo (V), 2006-04-18:
Det er ikke helt korrekt opfattet af hr. Holger K. Nielsen.
Det er jo sådan, at FE i forvejen arbejder uden dommerkendelser.
Det, der rent faktisk er tale om, er, at der ligger nogle oplysninger i udlandet, som FE kommer under vejr med, og dem henter man over til Politiets Efterretningstjeneste.
Så der er tale om en ren overgivelse, uden at der er tale om nogen operationer, som hr. Holger K. Nielsen nævnte.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-04-18:
Jeg må sige, at jeg ikke synes, det var en specielt præcis beskrivelse af det her lovforslag, som kom fra hr. Karsten Nonbo, men det kan vi så vende tilbage til.
Jeg forstår slet ikke, at han overhovedet ikke kan se, at der er problemer i det her, for det, der er tale om, er jo, at FE nu får mulighed for også at operere i forhold til danske statsborgere og personer, der er bosiddende i Danmark.
Det er jo derfor, FE ikke skal arbejde under retsplejeloven, og det skal man jo stadig væk heller ikke.
Det vil sige, at man nu får mulighed for at operere i forhold til danske statsborgere og mennesker, der bor her i Danmark, uden at man overhovedet skal arbejde under de regler, der gælder i retsplejeloven, uden at der skal være dommerkendelse, uden noget som helst.
Den helt traditionelle spionagevirksomhed, som man traditionelt har kørt i udlandet, kan man overføre til danske forhold.
Er det helt ligegyldigt?
Helge Sander (V), 2006-04-18:
Igen med forbehold for de tekniske finurligheder, som kan gøre, at mit svar ikke er præcist nok, vil jeg gerne sige to ting.
For det første til påstanden om, at teknologien ikke findes: Det skal selvfølgelig afklares, men der er jeg blevet bibragt den opfattelse, at i det udredningsarbejde, der er foregået mellem Justitsministeriet, Videnskabsministeriet og branchen, har man fundet nogle modeller, som kan lade sig gøre.
Så har der for det andet været uenighed om økonomien.
Der må vi efterfølgende selvfølgelig have afklaret, hvor langt vi kan gå.
Det er det, som jeg tidligere har givet tilsagn om at vi selvfølgelig må finde ud af efterfølgende ved den tekniske udredning.
For så vidt angår betalingen, ligger det klart, at de ting, der skal, kan man sige, sættes i værk, for at man kan foretage de her tekniske registreringer, er teleindustriens opgave, hvorimod det er politiets opgave at påtage sig de udgifter, der knytter sig til, at man kan foretage selve efterforskningsarbejdet.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-04-18:
Jeg har sådan set ikke lyst til at være særlig teknisk, men det må vel være muligt at få et svar.
Betyder det, der står i lovforslaget, at man pålægger teleselskaberne at have en teknologi, der kan registrere masteoplysninger, en teknologi, som de siger de ikke har, og som på nuværende tidspunkt ikke findes?
Eller er det, der står, at man skal kunne gå ind og aktivere telefonen?
Og hvis det er det, der står – altså ikke i ord, men hvis det er det, der er hensigten med det, der står – er det så meningen, at det er teleselskaberne, der skal gå ind og fjernaktivere en telefon, som tilhører en, der er en retskendelse på?
Helge Sander (V), 2006-04-18:
Jeg kan i hvert fald sige, at en forudsætning er, at det er muligt på den ene eller den anden måde.
Derfor vil jeg gerne opfordre til, at vi simpelt hen tager den tekniske afklaring af de her meget få spørgsmål, det jo drejer sig om.
Det drejer sig jo ikke om denne lange række af spørgsmål, sådan som der er blevet givet udtryk for, for de er jo slet ikke indbefattet i lovforslaget qua det, som vi jo i fællesskab var enige om vi skulle tage ud, nemlig det, der vedrører logningsdelen.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-04-18:
Men så vil jeg gerne have at vide
Eller er det, man pålægger dem – muligvis – at de skal lave den her tavse besked, altså fjernaktiveringen af mobiltelefonen?
Og er det så i givet fald teleselskaberne, der skal gå ind og gøre det – hvilket jeg betragter som en politiopgave – eller er det politiet, der skal gøre det?
Eller er det – den sidste mulighed – at man rent faktisk pålægger dem at have en teknologi, som de ikke har til rådighed?
Hvad for et af de her svar er det rigtige?
Helge Sander (V), 2006-04-18:
Først og fremmest vil jeg gerne gentage, hvad jeg sluttede af med at sige, nemlig at alle disse tekniske spørgsmål skal vi selvfølgelig have afklaret, således at der ingen tvivl er.
Men når det er sagt, vil jeg gerne i relation til fru Anne Grete Holmsgaards bemærkning om spørgsmål 20 sige, at begge dele jo er rigtige.
Der sker nemlig det i de forberedende møder, vi har, at vi der kun besvarer de spørgsmål, som vedrører Videnskabsministeriets område.
Og der svarer vi, at det hører under Justitsministeriet, hvilket jeg også sagde, da jeg citerede mit svar.
Men efterfølgende, vil jeg sige til fru Anne Grete Holmsgaard, så bad man om, at vi forsøgte at give nogle tekniske besvarelser på de spørgsmål ud fra den viden, vi havde på området, selv om det hørte under Justitsministeriets område.
Derfor var det svar, jeg gav på spørgsmålet, jo det, som vi efterfølgende sendte i en lang række af besvarelserne.
Og derfor må jeg fastholde, at spørgsmålet vedrører Justitsministeriets område, men at vi efter ønske fra forligsparterne fulgte op med nogle svar.
Og det var det svar, jeg citerede, som fru Anne Grete Holmsgaard jo også har modtaget.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-04-18:
Ministeren brugte lejligheden til at referere et spørgsmål, der var blevet stillet under de møder, vi havde i teleforligskredsen, inden lovforslaget blev fremsat, og det handler om masteoplysninger.
Og nu vil jeg så godt lige læse op, hvad spørgsmålet lød, og hvad svaret lød.
Spørgsmålet lød: Er det hensigten, at man skal kunne stedfæste en tændt mobiltelefon, der ikke er i aktiv anvendelse?
I bekræftende fald ønskes der redegjort for, hvilken teknologi der skal anvendes for at honorere dette krav.
Svaret lød: Dette spørgsmål vedrører alene Justitsministeriets regler.
Fik I den?
Svaret var: Dette spørgsmål vedrører alene Justitsministeriets regler.
Der var altså ikke noget svar.
Hvis det er sådan, at ministeriet er fuldstændig overbevist om, at der er en teknologi, der kan klare det her, hvorfor svarer man så ikke det på sådan et spørgsmål?
Det, ministeren så stod og læste op her, kom et andet sted fra.
Det kom ikke fra det her svar, for der stod det notorisk ikke.
Ministeren sagde så, at det, der skal forstås ved det, er, at man ved hjælp af særlig signalering skal kunne stedfæste mobiltelefonen.
Det forstår jeg som det samme, som den konservative ordfører bragte frem, altså det, vi kalder tavse sms-beskeder, hvor nogle sender en såkaldt tavs sms-besked, altså, det er den, der ikke viser sig som en sms-besked på ens egen telefon, men derimod aktiverer telefonen i forhold til masten.
Sagen er bare, at hvis det er det, man går ud fra, så rejser det to spørgsmål.
For det første rejser det selvfølgelig spørgsmålet
: Forventer man, at terrorister er så tumpede, at de ikke køber sig en lille gadget?
Det er sådan en lillebitte dims, der ikke koster ret meget, og som man sætter på sin mobiltelefon, og hvis man har sådan en på, kan man se, at der kommer en tavs sms.
Så lyser den, den giver signal fra sig, og så er man selvfølgelig vaks nok til at få slukket dyret og komme videre.
Det andet spørgsmål, det rejser, er selvfølgelig: Er det, der står i det her lovforslag, at det er teleselskaberne, der skal lave den her tavse besked, eller er det politiet, der skal gøre det?
Hvis det er politiet, der skal gøre det og ikke teleselskaberne,
hvad er det så, man skal indrette sig efter, når der i forslaget står, at man skal indrette sit system sådan, at man kan give udvidede teleoplysninger?
Og udvidede teleoplysninger er ifølge lovforslagets bemærkninger defineret som masteoplysninger.
Så hvad er det egentlig, der står her?
Line Barfod (EL), 2006-04-18:
Det har været fremme mange gange under debatten.
Jeg kan gerne gentage det.
Telekommunikationsindustrien peger på, at der er en del af det, der er foreslået her, som ikke kan gennemføres i praksis.
Jeg synes, det er dumt at vedtage noget, som de, der skal gennemføre det, siger ikke kan lade sig gøre, nøjagtig ligesom man gjorde i 2002.
Jeg synes, man skulle lære af sine fejl.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-04-18:
Jamen det var jo herlig ukonkret.
Der er ikke nogen anvisning af, hvad det er for nogle ting, man finder bekymrende, og hvad det er, man påstår der ikke kan lade sig gøre.
Det er bare en generel modstand.
Og det er stadig væk en henvisning til 2002.
Kan fru Line Barfod dog ikke bare pege på de seks-syv pinde, som står i fremsættelsen til lovforslaget, og uden en masse henvisninger til 2002?
Hvad er det i de seks-syv konkrete dele af det her lovforslag, som Enhedslisten er så inderlig imod?
Hvad er det konkret i det her lovforslag, som Enhedslisten har noget imod?
Line Barfod (EL), 2006-04-18:
Jeg prøver igen.
Når de, der skal gennemføre det i praksis, siger, at en del af de her ting ikke kan lade sig gøre, så bør man lytte til det, særlig i lyset af at man, da man lavede terrorpakken i 2002, hvor man indførte logning, blev advaret om, at det ikke kunne lade sig gøre.
Man vedtog bestemmelsen alligevel og har endnu ikke kunnet føre den ud i livet.
Jeg synes, at det er dumt at begå den samme dumhed en gang til.
Og jeg siger, at jeg synes, man skal lære af sine fejl.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-04-18:
Jeg har det på samme måde som den konservative ordfører, jeg føler mig sådan henvist til 2002, hvor jeg dog ikke havde fornøjelsen af at overvære debatten om den daværende terrorlovgivning.
Det lyder nemlig for mig, som om det er nøjagtig det samme, fru Line Barfod står og siger.
Jeg mangler simpelt hen at høre en konkret stillingtagen til indholdet i det lovforslag, vi behandler.
Alt det om logning har intet med det her lovforslag at gøre.
Noget af det er fra tilbage i 2002.
I det her lovforslag står der direkte, at det er fremadrettede oplysninger.
Vi kunne også bare kalde det aflytning, det har ikke noget med logning at gøre.
Hvad er det så?
Jeg kan forstå, at Enhedslisten har en masse indvendinger, men kan vi få konkretiseret, hvad indvendingerne egentlig går på i forhold til det, som lovforslaget konkret indeholder?
Line Barfod (EL), 2006-04-18:
Jeg brugte ikke hele min ordførertale på det, og jeg har også lige bekræftet, at selve logningen ikke er med her, men har sagt, at man skal lære af erfaringerne fra den bestemmelse, man indførte med terrorpakken i 2002, og som man endnu ikke har været i stand til at føre ud i praksis.
Jeg synes ikke, at man skulle gentage den proces med det forslag, som ligger her.
Registrering af danske statsborgere er noget andet end videregivelse af oplysninger, men det er registrering af danske statsborgere, man vil have Wamberg-udvalget til at kigge på.
Man kan selvfølgelig sige, at det er bedre end ingenting, at Wamberg-udvalget også skal kigge på disse registreringer, men som vi jo kunne høre under den høring, Retsudvalget afholdt for nylig, og hvor formanden for Wamberg-udvalget var til stede, kan der jo gå ret lang tid – op til flere år – fra man begynder at notere noget om nogle borgere, til der sker en egentlig registrering af dem.
Derfor vil jeg bare gerne høre, om De Konservative overhovedet ikke har haft nogen overvejelser angående udvidelsen af Forsvarets Efterretningstjenestes arbejdsområde til også at omfatte danske statsborgere.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2006-04-18:
Det gælder jo al kontrolvirksomhed, ikke bare retskendelser, hvilket advokat Fisch Thomsen også var inde på med hensyn til Wamberg-udvalget, at enhver kontrol naturligvis disciplinerer politiet.
Det er vel også derfor, at en politiadvokat i dag udtaler, at han hellere vil have, at retten tager ansvaret.
Men de bekymringer, jeg der har givet udtryk for, deles altså ikke af et flertal i Venstres folketingsgruppe.
Søren Gade (V), 2006-04-18:
Men det er jo ikke sådan, at Forsvarets Efterretningstjenestes fokus bliver ændret med det her lovforslag.
Og det er jo heller ikke sådan, at hvis de i teorien kommer under vejr med det cykeltyveri, som fru Line Barfod nævner, så er det sikkert ikke relevant for nogen.
Men jeg kan jo ikke stå her og afgøre det.
Den oplysning bliver vurderet af Politiets Efterretningstjeneste, men fru Line Barfod ved jo da godt, at det vel ikke er cykeltyverier, Politiets Efterretningstjeneste normalt beskæftiger sig med.
Så jeg synes ikke, at den diskussion giver mening.
Meningen er, at når Forsvarets Efterretningstjeneste indhenter oplysninger i udlandet, så er det af betydning for den danske stat, herunder for beskyttelse af det danske samfund, herunder for beskyttelse af vores soldater i udlandet.
Og det er jo i det lys, at det skal ses.
Men så vil jeg da gerne spørge fru Line Barfod – det skal fru Line Barfod nu ikke svare på: Hvad nu, hvis man kommer under vejr med, at der er foregået en voldtægt?
Er det så ikke i fru Line Barfods optik en alvorlig forbrydelse, som man så burde straffe?
Eller skulle man så sige, at fordi vi nu har besluttet, at det ikke står på den udtømmende liste, som vi ønsker i Folketinget, så får det lov til at passere.
Er det det, man mener med en udtømmende liste?