Nicolai Wammen (S), 2002-11-26:
For Socialdemokraterne er det afgørende, at vi giver erhvervsskoleområdet høj prioritet og sikrer kvalitet i uddannelserne.
En vigtig brik i forhold hertil er at skabe sammenhængende uddannelsestilbud og en god koordinering og vidensudveksling mellem de forskellige uddannelser.
Socialdemokraterne er derfor positive over for ånden i lovforslaget om at etablere en mere samlet og enkel rådsstruktur, som kan være med til at sikre et fleksibelt og effektivt uddannelsessystem, men vi har også nogle væsentlige betænkeligheder og spørgsmålstegn i forhold til indholdet i det konkrete lovforslag.
Vi har nemlig, som vi var inde på for et øjeblik siden, i lighed med en række af høringsparterne betænkeligheder over for nedlæggelse af SOSU-rådet, der blev oprettet som et led i en bred aftale om social- og sundhedsuddannelserne, og det er derfor med undren, at vi kan konstatere, at man nu ønsker at nedlægge netop SOSU-rådet, på trods af at det har leveret gode resultater og har haft et meget givtigt samarbejde med ministeriet.
Vi finder det ekstra betænkeligt, at man ikke sikrede et alternativ til dette råd, for lovforslaget lægger således med etableringen af Rådet for de grundlæggende Erhvervsrettede Uddannelser udelukkende op til, at der kan, og ikke at der skal nedsættes et underudvalg for social- og sundhedsuddannelserne.
Det er ikke tilfredsstillende.
Vi vil derfor understrege, at det er meget vigtigt, at regeringen og Folketinget sender et klart signal om et stærkt fokus på social- og sundhedsuddannelserne frem for et signal om nedprioritering.
Det mener vi i lighed med en række høringsparter, at dette forslag er et udtryk for. Samtidig må vi også se nærmere på, hvordan vi mere generelt kan sikre den direkte kontakt mellem ministeriet og organisationerne, skolerne, eleverne, som mange af høringssvarene peger på, at der kan være problemer i.
Også når vi ser på produktionsskoleområdet, har vi betænkeligheder.
Vi er bekymret for, at det, at man alene erstatter Produktionsskolerådet med Rådet for kortuddannedes fortsatte uddannelse ikke i tilstrækkelig grad vil tage hensyn til de specielle kompetencer, udfordringer og muligheder, der ligger i produktionsskoleformen.
Her er der nemlig tale om en helt unik skoleform, som vi skal passe på, og derfor forventer vi klare svar fra ministeren, når det gælder skolernes bekymring.
Samlet set må vi derfor sikre os, at lovforslaget rent faktisk lever op til ambitionen om en højere grad af koordinering og fælles gennemslagskraft på erhvervsskoleområdet, og at det ikke i stedet skaber en marginalisering af de enkelte uddannelsesområder og på sigt bliver mere til skade end til gavn.
Lovforslaget giver også anledning til andre principielle debatter, for indtil dette lovforslag kom på bordet, har der været tradition for, at der var paritet mellem arbejdsmarkedets parter i Erhvervsuddannelsesrådet.
Denne tradition bliver, så vidt vi kan se, brudt i det nye Rådet for de grundlæggende Erhvervsrettede Uddannelser.
Så vidt jeg er orienteret, er det i øvrigt ikke en udvikling, som arbejdsgiverne bifalder, men er bekymrede over, og jeg kunne derfor godt tænke mig at spørge undervisningsministeren, når den tid kommer, hvorfor man har valgt at bryde med dette princip.
Er det et udtryk for en særlig loyalitet over for arbejdsgiversiden?
I så fald tror jeg som sagt, at det er en misforstået loyalitet.
Overordnet set ser Socialdemokratiet frem til, at vi får set nærmere på disse og andre spørgsmål, således at vi samtidig med at forenkle rådsstrukturen giver alle de relevante parter mulighed for i fællesskab, men også i respekt for faglighed og forskellighed, at arbejde for den bedste fremtid på erhvervsskoleområdet.
Vi opfordrer derfor ministeren til en forhandling om disse spørgsmål og ser på den baggrund frem til det videre udvalgsarbejde.