runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Adam Møller (KF), 2001-10-10:
Det er jeg også meget optaget af.
Men jeg kan konstatere, at justitsministeren først i dag er optaget af det, for i torsdags under debatten, da ministeren fik alle de samme spørgsmål, brugte ministeren ikke mindre end fire gange på talerstolen og kom bl.a. med alle de udtalelser, jeg læste op før, hvor ministeren sagde, at der var intet forkert.
Det var en rigtig og rimelig og fair måde, man havde behandlet sagen på.
De oplysninger, eller snarere de oplysninger, der ikke var gået til ministeren,
skulle heller ikke have gjort det.
Det var altså ministerens holdning, efter at sagen havde kørt i fire døgn, og ministeren kendte den forfra og bagfra.
Og tak for det.
Og det har ministeren nu så også fundet ud af. Men mit spørgsmål så er: Hvis for tre uger siden general Mladic fra Bosnien, en af denne verdens mest eftersøgte krigsforbrydere, havde meldt sig til de danske udlændingemyndigheder og Politiets Efterretningstjeneste havde fået det at vide, ligesom i denne her sag for to et halvt år siden, synes ministeren så også, at det havde været rigtigt, at ministeren ikke havde fået noget som helst at vide, at chefen for efterretningstjenesten ikke havde fået noget som helst at vide, at statsministeren ikke havde fået noget at vide?
For det er det, ministeren har forsvaret indtil for tre minutter siden.
Frank Jensen (S), 2001-10-10:
Ja, for at starte med hr. Søren Søndergaard: På spørgsmålet om, hvornår offentligheden fik at vide, at PET har kendt til den pågældendes tilstedeværelse her i de to år, det besvarede jeg, da spørgsmålet blev stillet.
Og det blev det, som jeg sagde før, først af en journalist fra Jyllands-Posten, derefter af en journalist fra B.T. Derefter oplyste jeg det umiddelbart efter fra Folketingets talerstol, da flere medlemmer gav mig anledning til det under åbningsdebatten her i Salen.
Det er ikke mig bekendt blevet offentliggjort, ud over at Politiken har gengivet, at der var en journalist, der spurgte om det uden for døren den 2. oktober i forbindelse med åbningen af Folketinget.
Til hr. Helge Adam Møller:
Når jeg svarede fra Folketingets talerstol under åbningsdebatten, at det her er gået efter bogen, så er det, fordi det var den bog, der gjaldt indtil den 11. september.
Den er nu lavet om; der var også et stort ønske om, at den bog skulle skrives om.
Det er den blevet, det er den også blevet på vores eget initiativ, men vi er da glade for den opbakning, som Det Konservative Folkeparti har givet til, at vi har ændret den praksis, som også var gældende i 10½ år under Schlüterregeringerne.
Det er vi da glade for.
Som sagt jeg finder ikke anledning til at kritisere tre konservative forgængere i Justitsministeriet.
Det finder jeg mig
for god til
, og det burde hr. Helge Adam Møller også finde sig for god til at gøre i dag. Så igen vil jeg sige til hr. Helge Adam Møller: Hvorfor gik jeg ikke op og sagde: Jamen ét er, at det er gået efter bogen, men alligevel er det forkert, og der er nogle, der skal have hugget hovedet af?
Det er, fordi man er nødt til at respektere, at når embedsmænd agerer efter bogen, så skal en minister ikke hakke hovedet af dem.
Det er ikke den retspraksis, det er ikke den retsfølelse, og det er ikke det, jeg vil stå for på det retspolitiske område, at man skal hakke hovedet af embedsmænd, der har holdt sig til den bog, der var skrevet, før handlingerne den 11. september blev begået.
Bodil Thrane (V), 2001-10-10:
Hensigten med denne ændring af miljøbeskyttelsesloven er ganske udmærket.
Vi har jo i forskellige sammenhænge diskuteret og talt om de mange problemer og miljøaspekter, der er forbundet med transport og handel med farligt affald over grænserne.
Derfor skylder vi selvfølgelig at finde en løsning på det.
Dog synes jeg måske, at miljøministerens lovforslag rummer en del elementer, der ikke er så entydige, bl.a. kan siges, at Dansk Transport og Logistik nævner, at det er svært at se forskel på, hvad der er mægler, hvad der er forhandler, og hvad der er indsamlere.
Det skal vi selvfølgelig have fundet ud af under udvalgsarbejdet.
Det er også sådan, at lovforslaget går lidt videre, end EU-forordningen tilsiger.
Samtidig finder jeg, at en del af høringssvarene giver anledning til, at vi under udvalgsarbejdet får svar på de spørgsmål, der rejses i disse høringssvar.
Det vil vi naturligvis have.
Blandt andet nævner KL, at der med loven skabes et ekstra bureaukrati.
Bureaukrati koster som regel både tid og penge, og vi er jo lidt optaget af at finde ud af, hvordan vi kan vi få det minimeret.
Det er måske heller ikke særlig betryggende, at der er en auditor, der bestemmer, om certificeringen skal inddrages.
Endvidere er der flere af høringssvarene, der sætter spørgsmålstegn ved den bekendtgørelse som følger, efter at loven er vedtaget.
Jeg kan heller ikke lade være med at nævne, at der er en bekymring for, at det kun er i Danmark, at disse skrappere regler skal gælde, og for, hvordan det vil få indflydelse på agenterne på det danske marked i forhold til aktørerne i det øvrige EU.
Endelig synes jeg, det er værd at nævne, at vi jo med mellemrum har diskuteret de store problemer, der er med ophugningsskibe.
Det nævnes både af Danmarks Rederiforening og skibsmæglerne, at der med lovforslaget kunne blive problemer med det.
Derfor finder jeg, at det er af overordentlig stor betydning, at der bliver skabt en løsning og en enighed på EU-området på det her felt, og at vi finder løsninger, som ikke indkapsler vores hjemlige aktører.
Men jeg finder det også nyttigt, hvis vi i enighed kunne sikre ordentlige miljø- og arbejdsmiljøforhold de steder, hvor skibe skrottes og ophugges. Naturligvis er vi særlig optaget af de merudgifter, vi pålægger erhvervslivet med lovforslaget, men som jeg startede med at sige, vil vi fra Venstres side arbejde meget positivt i udvalget for at finde den rette løsning, og dermed vil vi gerne vente med den endelige melding om vores stillingtagen.
Kim Behnke (UP), 2001-10-10:
Hvis hr. Kolstrup mener, det er så givtigt at lede efter olie på Nordsøen, så synes jeg, hr. Kolstrup skal søge ved næste udbudsrunde.
Den kommer her om en tre år.
Så kan jeg sige til hr. Kolstrup, at hver gang hr. Kolstrup ror derud med et bor, så skal han være indstillet på, at det koster omkring 250 mio. kr. pr. hul, man borer derude.
Det er altså de udgifter, man skal afholde, inden man overhovedet ved, om man finder noget, og derfor skal der naturligvis være en overrente på olieefterforskning og olieudvinding og for gas det samme.
Det, der bekymrer mig, var da hr. Kolstrup gav udtryk for, at dette lovforslag skulle udløse et nyt retsgrundlag, for nu måtte der jo være tale om nye koncessioner.
Nej, sagt til hr. Kolstrup, de aftaler med de selskaber, der var ved tredje, fjerde og i øjeblikket femte udbudsrunde - ved femte udbudsrunde var der 17 selskaber, der fik koncession - skal overholdes.
Uanset at vi laver nogle små tekniske korrektioner, så skal det ikke give hr. Kolstrup og Enhedslisten anledning til at tro, at så kan vi stramme skatteskruen, for det vil være at overtræde de aftaler, der
er lavet, og det skal hverken Folketinget eller Danmark indlade sig på.
Anni Svanholt (SF), 2001-10-10:
I SF synes vi, det er godt, at der nu stilles krav til de virksomheder, der skal transportere affald over grænserne.
Denne certificering af mæglere eller formidlere, der handler med affald over grænserne, kan forhåbentlig også sikre, at der ikke svindles med affald. Vi har jo set nogle meget kedelige sager.
Her tænker jeg på flyveasken fra Sverige, der blev et meget stort problem
for en lille kommune, nemlig Fuglebjerg Kommune
Der har været andre sager.
Der var f.eks. også sagen om de gamle udtjente DSB-færger, som Scandlines sendte til skrotning i Indien.
Det er også positivt, at alt affald omfattes, også skibe.
Og det er godt, at såkaldt grønt affald, som jo ikke bare er organisk affald efter EU-bestemmelserne om genbrug, er omfattet, sådan at farligt affald ikke som tidligere transporteres ud og ind af landet under dække af at være grønt affald.
Vi vil i SF under udvalgsarbejdet have forsikring om, at alt affald er dækket også i praksis, og at der skabes størst muligt incitament til at blive certificeret eller til at opretholde godkendelsen.
Der er et spørgsmål, som jeg gerne vil rejse her, for affaldsproducenter er fritaget for certificering, og spørgsmålet er, om der dér er en risiko for, at der kan være en eller anden form for smuthul, sådan at vi får nogle utilsigtede virkninger.
Jeg vil gerne have det uddybet, og jeg vil stille nogle spørgsmål om det under udvalgsbehandlingen.
Kunne man eksempelvis forestille sig, at et kraftværk ikke behøver at have en affaldsformidler, når de f.eks. vil deponere flyveaske eller slagger, eller at et affaldsforbrændingsanlæg frit kunne aftale, hvordan det skaffer sig af med restprodukterne? Der kan godt være nogle problemstillinger heri.
Jeg vil meget gerne overbevises om, at der ikke er problemer, at der ingen smuthuller er, hvis man undtager affaldsproducenterne.
Men vi er meget positive over for forslaget, vi synes, at det er meget på tide, at der bliver gjort op med de meget uheldige elementer, der har været på markedet, at vi får ordnede forhold her og kan være sikre på, at affald bliver håndteret på helt betryggende vis.
Søren Kolstrup (EL), 2001-10-10:
Hr. Ebbe Kalnæs har ret i, at det ikke handler om beskatning.
Men koncessioner handler om vilkår, og derfor har vi nu en mulighed for at få slået det ganske banale fast, at i forbindelse med disse nye koncessioner har man mulighed for - jeg sagde mulighed for - selvfølgelig at ændre beskatningsforholdene løbende i den ene og den anden retning.
Der har netop været så meget usikkerhed om, hvad man kan gøre, og hvad man ikke kan gøre.
Vi er nogle, der har fået slået fast, at selvfølgelig kan man ændre beskatningsvilkårene også for de gældende koncessioner, men her er en mulighed for at få slået dette elementære princip fast, også for disse nye koncessioner.
Og her har regeringen så en enestående mulighed for at dokumentere, at den vil etablere nogle vilkår, hvor man slår fast, at selvfølgelig kan skattereglerne ændres, og selvfølgelig kan der indføres regulering af produktionsmængder.
Jeg vil gerne spørge netop ministeren og få hans bekræftelse på, at det er en banalitet.
Lovforslaget lapper et hul fra arbejdsmiljøafgiften, hvor man vist glemte, at A.P. Møller m.v. ikke er underlagt arbejdsmiljøloven og derfor skulle betale afgift, men ikke kunne få refusion, hvis de opfører sig ordentligt.
Vi finder det naturligt, at man får en lovkorrektion her, og selvfølgelig skal man have mulighed for at tildele penge til operatørerne ude i Nordsøen.
Men vi skal samtidig sikre, at den akkreditering, der foreslås, skal gennemføres i samme regi som for den øvrige industris vedkommende.
Altså ikke noget med, at en akkreditering skal laves af Energistyrelsen.
Vi mener, der skal være ensartede spilleregler over hele feltet.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-10-10:
Kristeligt Folkeparti kan tilslutte sig det her lovforslag.
Vi synes også, som andre gjorde opmærksom på, at det er en lidt mærkelig sammensætning, men det møder vi jo ofte i de her år, at man skal nedsætte det samlede antal af lovforslag, og derfor klasker man noget sammen, som har meget lidt med hinanden at gøre.
De to første elementer heri, altså ændringen af loven om anvendelse af Danmarks undergrund og loven om etablering og benyttelse af rørledning til transport af råolie og kondensat, har slet ikke noget med det sidste element at gøre, synes vi ikke.
De to første har vi ikke noget imod, og det kan vi heller ikke have imod det sidste, selv om vi har noget imod den arbejdsmiljøafgift, som berettiger det.
Det er klart, at når denne arbejdsmiljøafgift også er pålagt offshorevirksomheder, skal de selvfølgelig også have samme muligheder for at få pengene tilbage, selv om det er småpenge.
Det er vel ikke sådan helt nøjagtigt, hvad man kan kalde tilskud.
Men det betyder bestemt ikke, at vi er blevet glade for den arbejdsmiljøafgift.
Den synes vi stadig væk er noget forfærdeligt bras.
Søren Kolstrup (EL), 2001-10-10:
Jeg skal ikke optage en diskussion med hr. Kim Behnke, om hr. Kim Behnke mener, at det er rimeligt eller ikke rimeligt med en skærpet beskatning.
Hr. Kim Behnke mener åbenbart, at det er helt i orden, at man både har en normal profit, og at man har en overnormal profit, der stammer fra den grundrente, den ressourcerente, som er i Nordsøen.
Lad det ligge.
Men jeg vil godt have hr. Kim Behnke til at bekræfte, at der kun i et eneste tilfælde er tale om, at de gældende aftaler ikke kan ændres ved en ændret beskatning, og det er i spørgsmålet om rørledningsafgiften, hvor der klart står, at den kan overvæltes på prisen, hvis der er tale om gasdelen.
Det går jeg ud fra at vi er enige om.
Så kan der eventuelt være nogle problemer omkring produktionsafgiften, men derudover handler det her ikke om jura, men det handler om politik.
Det handler ikke om gældende aftaler eller noget som helst.
Det handler om, at der er totalt frie muligheder her som i andre tilfælde for at ændre gældende beskatning, men så er der en eller to parenteser.
Svend Auken (S), 2001-10-10:
Der er den sammenhæng og kun den sammenhæng mellem skat og det her lovforslag, at en aftale er en forudsætning for, at man kan finde ud af, hvor meget der skal beskattes efter danske regler, og hvor meget der skal beskattes efter nabolandets regler.
Det er jo det, aftalen går ud på, og dermed er det selvfølgelig en forudsætning for beskatning, fordi det er det, det går ud på. Men derudover lægges der ikke op til nogen som helst ændring i bestående forhold ude på Nordsøen.
Det andet, som det er mig magtpåliggende at få sagt, er, at 5 pct.-fortjenstelementet, som er en rimelig betaling, synes jeg og har altid syntes, selvfølgelig også skal betales, selv om det drejer sig om udenlandsk ejet olie, hvis de skal bruge vores rørledningssystem.
Det synes jeg også er en rimelig bestemmelse.
Hvad angår arbejdsmiljøloven og arbejdsmiljøafgiften, er det eneste, det forslag her går ud på, at rette op i forhold
til, at de foretagender, der driver offshorevirksomhed, også får mulighed for at få refunderet arbejdsmiljøafgiften ligesom alle andre virksomheder.
Jeg har været glad for modtagelsen her i Folketinget.
Jeg beundrer som sædvanlig fru Aase D. Madsens evne til at finde noget, hun ikke bryder sig om i forslag, jeg fremsætter.
Selv i dette forslag er det lykkedes hende, og det vil jeg gerne udtrykke min anerkendelse af.
Det troede jeg ikke var muligt på forhånd, men man skal aldrig undervurdere fru Aase D. Madsen.
Det har jeg lært.
Alle andre ordførere, som var positive, som jeg kunne høre det i hvert fald, vil jeg gerne sige tak til.
Hvis der er nogen uklarheder omkring de spørgsmål, som jeg også nævner her i min besvarelse, så afdækker vi dem undervejs.
Det er et ordensmæssigt forslag, det her.
Det er at bringe nogle ting på plads.
Når nogle siger, at det er uordentligt, er det jo, fordi det er en række forhold
vedrørende Nordsøen, som vi lige så godt kan få ordnet nu på én gang i stedet for at splitte det op og behandle dem i mange forskellige lovforslag.
Det er altså ikke helt unormalt, at man benytter denne fremgangsmåde. Mig bekendt er det helt ukontroversielt i forhold til dem, der opererer på feltet, undskyld udtrykket.
Søren Kolstrup (EL), 2001-10-10:
Der har været megen helt, helt unødig uklarhed omkring de eksisterende koncessioner, og om, hvorvidt der var mulighed for at ændre gældende beskatning.
Vil ministeren på den baggrund medvirke til, at når det drejer sig om disse nye koncessionsområder, eller man kunne kalde det supplement til eksisterende koncessioner, at vi dér får slået det ganske banale fast, at selvfølgelig kan alle skatteregler ændres præcis på den måde som det notat, som Energistyrelsen har slået fast, at den erkendelse får vi også fastslået i forbindelse med disse nye supplementer til koncessionerne, netop fordi der har været så megen unødig tvivl, og at man f.eks. også får indført det ganske banale, at man selvfølgelig har ret til at regulere produktionsmængderne - men først og fremmest at vi får slået fast, at det notat, som Energistyrelsen har lavet vedrørende beskatningsforholdene, at den erkendelse også bliver slået fast ved disse supplementer til eksisterende koncessioner, altså en form for nye koncessioner?
Svend Auken (S), 2001-10-10:
Undervejs må man gerne stille alle de spørgsmål, man vil, og jeg vil meget gerne svare på disse spørgsmål, men det, Energistyrelsen har skrevet, står selvfølgelig til troende. Jeg har lagt vægt på i hele denne diskussion, som jo er en politisk diskussion, som hr. Kolstrup understreger, da at understrege noget for den danske stat meget vigtigt, nemlig at indgåede aftaler naturligvis overholdes.
Men når man har overholdt de indgåede aftaler, så kan man selvfølgelig altid diskutere.
Det er jo en politisk diskussion.
Det er en ren politisk diskussion, hvor jeg selvfølgelig gerne medvirker. Det har bare ikke så meget med det her lovforslag at gøre.
Derfor er jeg også på det her punkt meget enig i det, formanden sagde før.
Søren Kolstrup (EL), 2001-10-10:
Netop fordi der har været en vældig diskussion om, hvad man kan gøre beskatningsmæssigt i forhold til gældende koncessioner, og hvor regeringen undertiden har været ude med lidt, jeg bliver nødt til at sige, fejlagtige og uklare meldinger om, hvorvidt man kunne ændre beskatning eller ikke, så vil det jo være utrolig frugtbart og vigtigt, at vi får slået disse helt banale forhold fast i denne her
sammenhæng
Derfor ser jeg frem til, at vi får det gjort
netop i forbindelse med disse nye koncessioner.
Grete Schødts (S), 2001-10-10:
Vi synes i Socialdemokratiet, at det er et yderst fornuftigt forslag, at man nu begrænser længden til 150 ord, når man laver en vedtagelse her i Folketinget.
Så det kan jeg give vores fulde støtte til.
Og da Venstres politiske ordfører, fru Birthe Rønn Hornbech, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne også anbefale forslaget.
Eva Møller (KF), 2001-10-10:
Da mit partis ordfører, hr. Henning Grove, desværre er forhindret i at være til stede i salen, skal jeg blot på Det Konservative Folkepartis vegne meddele, at vi tilslutter os forslaget fuldt og helt.
Aase D. Madsen (DF), 2001-10-10:
I de senere år har Folketinget ofte i forbindelse med forespørgselsdebatter været præsenteret for forslag til vedtagelse på langt over 150 ord, og hvor man ved gennemlæsning har kunnet konstatere, at det med lethed havde kunnet lade sig gøre at holde sig på 150 ord.
Frank Jensen (S), 2001-10-10:
PET's interesse i at blive underrettet om en sag som den omhandlede vil i givet fald navnlig være båret af to hovedhensyn.
For det første vil PET skulle vurdere, om den udenlandske statsborgers tilstedeværelse i Danmark vil kunne udgøre en trussel mod landets sikkerhed og den lovlige samfundsorden.
Og det andet hovedhensyn, der ligger til grund for PET's interesse i at blive underrettet om en sådan sag, er, at en underretning giver PET mulighed for at vurdere, om den pågældende har en sådan baggrund, at vedkommende kan påtænkes at være i stand til at bidrage med oplysninger af betydning for de opgaver, som påhviler efterretningstjenesten, herunder ikke mindst Forsvarets Efterretningstjeneste.
Jeg kan med hensyn til den konkrete sag sige, at der ikke med udgangspunkt i PET's operative opgaver og funktioner har kunnet peges på konkrete forhold, der umiddelbart giver grundlag for, at PET burde have orienteret Justitsministeriet om den irakiske hærchefs tilstedeværelse her i landet.
Det skyldes navnlig, at PET vurderede, at den pågældende ikke udgjorde nogen sikkerhedsrisiko, som kunne begrunde, at han blev overvåget af politiet.
Spørgsmålet om PET's forpligtelse til at orientere Justitsministeriet kan imidlertid ikke vurderes alene på dette grundlag.
Der kan være sager af en sådan ekstraordinær og særegen karakter, at embedsmænd bør drage omsorg for, at deres politiske overordnede orienteres, også selv om sagen ikke i sig selv rejser spørgsmål, som på baggrund af myndighedernes funktion og opgave nødvendiggør en politisk stillingtagen.
Gennem en sådan orientering får den politisk ansvarlige mulighed for at skabe sig et bredere kendskab til begivenhederne på ansvarsområdet, og han eller hun får anledning til at vurdere, om der er grund til at iværksætte særlige initiativer som følge heraf.
På denne baggrund er det min opfattelse, at det i dag forekommer ønskeligt, at Justitsministeriet var blevet orienteret om den irakiske hærchefs tilstedeværelse i Danmark.
Sagen om den irakiske hærchef giver derfor anledning
til at sikre, at alle relevante myndigheder er opmærksomme på den nævnte underretningsforpligtelse og har de arbejdsgange og samarbejdsprocedurer, som er nødvendige for orienteringen af det overordnede politiske niveau i sager af særlig karakter.
Justitsministeriet vil i samarbejde med de relevante myndigheder tage initiativ hertil.
Spørgsmålet vil samtidig blive behandlet i sammenhæng med en række af de initiativer om bekæmpelse af terrorisme, som regeringen vil fremlægge for Folketinget til november.
Søren Kolstrup (EL), 2001-10-10:
I dag giver olie- og gastilladelserne ikke mulighed for at hente olie og gas op fra en række oliefelter, som støder op til et andet land, og derfor er det selvfølgelig kun rimeligt, at man får en helt nødvendig lovændring på det her område.
Regeringen forslår nu olie/gasloven ændret, så olie/gasudvindingen på disse arealer underlægges samme vilkår som de gældende koncessionsvilkår.
Vi synes, det er vigtigt, som fru Anni Svanholt var inde på i denne forbindelse, at få understreget, at her må jo så være tale om nye koncessioner i form af et supplement til de eksisterende koncessioner, som så udvider det område, hvorfra selskaberne kan producere olie.
Derfor finder vi det vigtigt at få understreget det utrolig banale, at her er tale om en lakmusprøve på regeringspartiernes villighed til at få en lidt ny og stærkere tilgang til hele Nordsøspørgsmålet.
Det her forslag handler ikke om beskatning.
Det har hr. Kim Andersen ret i.
Ebbe Kalnæs har ret i....
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-10-10:
Det er da et udmærket forslag, ingen tvivl om det.
At det ser lidt rodet ud, kan der da godt være noget om.
Det er lidt kompliceret, men det er de her sager jo. Det, der er det helt afgørende, når vi taler rør i øvrigt, er jo glæden over, at vi er på vej til - fordi nogle talte om DONG - at rørene i al almindelighed bliver skilt fra og bliver til det, vi kunne kalde hvile i sig selv eller andet.
Det er en meget vigtig faktor.
Men jeg vil gerne understrege, at det godt kan være, det er kompliceret, men det er ikke blevet mindre kompliceret af at blive behandlet her i salen i dag.
Der er ikke grænser for, hvad man er i stand til at hænge op omkring koncessionsaftaler, beskatning osv., og fru Anni Svanholt fik da også vakt hr. Søren Kolstrups almindelige A.P. Møller-fobi.
Så der er ingen tvivl om, at lovforslaget er et teknisk, praktisk forslag, der er nødvendigt for at kunne håndtere fremtiden, når vi skal dele i forhold til andre, vi arbejder sammen med.
Det får CD's hele og fulde støtte, og vi skal ikke bidrage til at komplicere det yderligere.