runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Jespersen (SF), 2001-04-05:
Da vores ordfører, fru Anni Svanholt, ikke kan være her i dag, så skal jeg på hendes vegne sige følgende: Lovforslaget, som er til behandling, indeholder stort set udelukkende emner, som er en opfølgning på indgåede energiaftaler, som SF er en del af.
Det eneste, der ligger udenfor, er bestemmelserne om deponering af restprodukter fra el- og varmeanlæg.
Forslaget handler om de pålæg om havvindmøller, altså demonstrationsanlæg på 750 MW og biomasseanlæg, som elværkerne fik i forhold til den tidligere elforsyningslov.
Forslaget baner nu vej for, at de store havvindmølleprojekter kan komme i gang, fordi der fastsættes afregningsregler for anlæggene.
Der er grund til at glæde sig over, at der er udsigt til, at de to første store demonstrationsanlæg ved Horns Rev og Rødsand kan stå færdige inden udgangen af 2003.
Den samlede elproduktion for disse to store parker svarer til 3 pct. af det samlede elforbrug i Danmark.
Så det er virkelig noget, der hjælper godt i forhold til målet om 20 pct. vedvarende energi i 2003.
I SF mener vi, der er fundet en passende ordning med et pristillæg både for vindkraft og biomasse.
Vi vil godt i den forbindelse understrege, at princippet i elforsyningsloven om, at vedvarende energi er prioriteret el, stadig er gældende.
Her er alene tale om, at de konkrete pålæg om havmøller og biomasseanlæg, som blev givet, før elreformaftalen blev indgået, er undtaget og altså ikke er en generel ændring.
Lovforslaget muliggør også, at de 6-7 største elforbrugende virksomheder reelt kan få den fritagelse for en del af betalingen til vedvarende energi, som er aftalt.
Forslaget om at give en dispensationsmulighed i forhold til miljøbeskyttelsesloven, så ejere af deponeringsanlæg til flyveaske og restprodukter også kan modtage restprodukter fra andre, kan forekomme hensigtsmæssigt, når formålet er en bedre beskyttelse af grundvand og drikkevand.
Vi støtter forslaget.
Søren Kolstrup (EL), 2001-04-05:
Jeg skal undlade at stille nogle spørgsmål til SF's ordfører, da det jo bare var en tale, der blev læst op, men jeg skal så annoncere, at Enhedslisten ved andenbehandlingen har en række spørgsmål til Socialistisk Folkeparti.
Enhedslisten er dybt bekymret over den her lovgivning.
Vi mener, den peger i den stik forkerte retning, bort fra en social energipolitik, bort fra en grøn energipolitik, men det var bare en annoncering.
Aase D. Madsen (DF), 2001-04-05:
Jeg vil starte med at sige, at igen ser vi et meget kompliceret forslag, der skal jaskes igennem Folketinget med en aldeles udemokratisk kort høringsfrist, og hvor alt er besluttet af elreformpartierne og ministeren bag lukkede døre.
Lovforslaget indeholder en lang række udmøntninger af elreformen og kraftværkpakken, som Dansk Folkeparti ikke har tilsluttet sig.
Der er bl.a. tale om de meget høje politisk fastsatte pristillæg, der er nødvendige for at få havvindmøller og biomasseplaner til at hænge sammen økonomisk.
Den store tilgang af prioriteret el, der formindsker den procentvise andel af det frie markeds el, skal trylles bort og gøres usynlig ved at fordele smerten ligeligt på alle forbrugere.
Det er et milliardbeløb, det her drejer sig om, som flyttes rundt i et sindrigt økonomisk puslespil, uden at der i forslaget ligger en eneste samfundsøkonomisk konsekvensberegning.
Konkurrencestyrelsen bemærker derudover, at lovforslaget er særdeles kompliceret.
Det skønnes, at forslaget vil gøre det vanskeligere for forbrugerne at forstå de i forvejen vanskeligt tilgængelige bestemmelser om afregning af miljøvenlig elektricitet.
Vil ministeren sørge for, at vi får disse oplysninger?
De politikere, der står bag dette forslag, kan være glade for, at den almindelige danske forbruger, fra hvis lommer ministeren uden problemer lige så stille kan hente milliarderne op, ikke forstår et muk af det hele. Men én ting er sikker: Den ordning, der omlægger aftagepligten af den prioriterede el til direkte pristillæg, betyder ikke mindre udgifter for den almindelige forbruger, da de enorme pristillæg til prioriteret el nu skal opkræves hos alle forbrugere med samme beløb. Klog af skade opretter ministeren nu kontrol og registrering i forbindelse med tilskud og pristillæg med den såkaldte miljøvenlige el.
Og det er da positivt, men det får mig til at konstatere, at elreformen er et administrativt og samfundsøkonomisk misfoster, som aldrig skulle have set
dagens lys.
Med disse ord kan jeg oplyse, at Dansk Folkeparti ikke kan stemme for forslaget.
Så har jeg i øvrigt konstateret, at høringsfristen for de særdeles komplicerede forslag kun har været på få dage, og det finder de høringsberettigede er totalt uacceptabelt.
Ligeledes får de parter, der står uden for elreformen, kun få timer til at sætte sig ind i høringssvaret inden førstebehandlingen.
Men det er jo ministerens sædvanlige procedure.
Djævelen ligger som bekendt i detaljen, og den detalje kan ministeren med bemyndigelserne i hånden selv udfylde mere eller mindre efter behag.
Aase D. Madsen (DF), 2001-04-05:
Nu nævnte hr. Kalnæs, at det her forslag var så godt for storforbrugerne, og nævnte bl.a. Stålvalseværket.
Jamen altså, så må Stålvalseværket da være nogle utaknemlige bæster, for de er vist medlem af det, der hedder Foreningen af Slutbrugere af Energi.
Det er de store drenge.
Og de skriver da her, at de ikke er særlig tilfredse med det.
F.eks. er de ikke tilfredse med, at man giver et pristillæg, således at prisen kommer op på 60 øre pr. kWh, når de virkelige produktionsomkostninger på de moderne møller udgør 33 øre.
Ligeledes foreslår de altså, at disse pålæg til at opføre f.eks. havvindmølleparker eller biomasseplanen skulle man hellere stoppe.
Man skulle hellere ophæve disse pålæg og så i stedet få lavet et udbud, for de kunne tilsyneladende jo få meget mere ud af det, hvis man gjorde det, end at få det der 100 GW-tilskud.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-04-05:
Jeg synes også, det er vigtigt med høringssvar, og fru Aase D. Madsen har jo efterlyst nogle stykker af dem i dag.
Jeg vil sige, at den form for høringssvar, som fru Aase D. Madsen i det her tilfælde henviser til, er nogle, man næsten ikke behøver at læse.
De indeholder en retorik, som vi har hørt ganske mange gange.
Vi har kæmpet meget hårdt i processen for at få de her vilkår igennem for den tungeste industri og faktisk lagt os ret meget i selen for at få lavet den her løsning for dem.
Og jeg synes i den her sammenhæng - jeg har talt med de virksomheder - at da processen skete, var de i hvert fald meget begejstrede, meget lykkelige for, at vi havde nået det her resultat.
Det var det indtryk, jeg fik.
Men det er klart, at der er nogle, som ikke rigtig har opdaget, at toget er kørt, at energipolitik er noget andet, end det var for nogle år siden.
Der er nogle, der sidder lidt tilbage og gemmer sig i et par kulbunker hist og her.
Men det er der så ikke noget at gøre ved.
Eva Møller (KF), 2001-04-05:
Da mit partis ordfører, fru Henriette Kjær, er forhindret i at være til stede, skal jeg på Det Konservative Folkepartis vegne fremføre følgende: Vi synes i Det Konservative Folkeparti, at offentlige midler skal forvaltes forsvarligt. De skal bruges aktivt og fornuftigt i forhold til de problemer, vi står over for og gerne vil løse.
Derfor undrer det os, at der i Miljø- og Energiministeriet står en masse ubrugte midler hen på diverse konti, der knytter sig til forskellige fonde, tilskudsordninger og puljer, hvor der kan ydes støtte til forskellige projekter.
Vi synes, det er uholdbart, at midlerne står passivt hen, når der er andre steder i de offentlige budgetter, hvor de kunne bruges aktivt og komme mange mennesker til gavn.
Således kunne man f.eks. i Jyllands-Posten læse om, hvordan diverse konti har det, man i ministeriet kalder afløbsproblemer.
Det betyder, at der ikke er nogen, der søger om at få andel i disse midler, og derfor står pengene altså bare passivt på kontoen.
Det er helt uhørt efter vor mening.
Hvis vi tager Vandfonden, har den tydeligvis været udsat for de såkaldte afløbsproblemer.
Der stod omkring 100 mio. kr., og ministeriet spurgte derfor også på et tidspunkt Finansudvalget, om man ikke kunne få lov til at bruge 48 mio. kr. på noget andet.
Disse penge er så gået til gennemførelsen af »Pesticidhandlingsplan II«.
Det er sikkert et ganske udmærket formål, men problemet er jo, at vi her taler om ret mange penge, som uden debat i Folketinget eller i offentligheden i øvrigt bruges efter ministeriets forgodtbefindende.
Vi ønsker at reducere de midler, der bevilges til alle disse fonde og puljer, og vi ønsker desuden, at det skal være klarere for Folketinget, hvordan midlerne anvendes, så det er i overensstemmelse med det oprindelige formål.
Det bør ikke være således, at en lille snæver kreds af forligspartier blot kan sige o.k. til den ændrede anvendelse af pengene efter et telefonopkald fra ministeriet.
Det er heller ikke godt nok, at det efterfølgende stemmes igennem i Finansudvalget, da der ikke her sidder fagordførere, og at debatten om det rigtige eller forkerte i en ændret anvendelse derfor ikke bliver diskuteret grundigt nok.
Så der er behov for en revision af alle disse puljeordninger, så det bliver mere gennemskueligt, hvad pengene går til, og så man sikrer sig, at der faktisk er ansøgere til projekterne, så vi ikke blot lader dem stå passivt på en konto, og der kan de bare stå og stå og stå.
Aase D. Madsen (DF), 2001-04-05:
Jeg er bange for, at hr. Ebbe Kalnæs ikke normalt læser, hvad der står i Børsen eller andre steder, hvor erhvervslivet udtaler sig.
Men nu skal jeg komme med et uvildigt høringssvar, som jeg regner med, at hr. Ebbe Kalnæs vil tage for gode varer.
Det er Konkurrencestyrelsens, og de skriver, at forslaget ikke umiddelbart medfører lempelse for de øvrige forbrugere - det drejer sig kun om de der seks store virksomheder - herunder erhvervslivet i almindelighed.
Det hænger sammen med, at aftagepligten for den i forslaget nævnte miljøvenlige elektricitet erstattes af pristillæg m.m. for samme elektricitet.
Det bør fremgå tydeligt af lovforslaget.
Man putter det sådan lidt ind under gulvtæppet.
Nu talte hr. Ebbe Kalnæs om tiden før elreformen, hvor det foregik via bevillinger på finansloven.
Dengang havde man jo hånd i hanke med det.
Der havde man hånd i hanke.
Da kunne man se, hvad det kostede.
Det kan man ikke nu.
Det er det, Konkurrencestyrelsen efterlyser, det er det, Forbrugerstyrelsen efterlyser, det er det, alle efterlyser, og der er jo ingen økonomisk øvre grænse for, hvad der kan fyldes på.
Der er kun den grænse, som elreformpartierne sammen med ministeren sidder og finder ud af, nemlig at sådan skal det gøres.
Der er ingen øvre grænse, og det er dér, det løber.
Der er ingen demokratisk kontrol, for Finansudvalget har overhovedet ikke indseende med, hvad det er, man foretager sig.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-04-05:
Til det er der vel kun at sige, at et flertal i det danske Folketing har fuld kontrol med, hvad prisen er, hvor den skal være, og hvor den skal være det henne.
At der ikke skulle være demokrati eller nogen demokratisk kontrol i det, tror jeg vil være svært at føre en egentlig substantiel argumentation for.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-04-05:
Der skal jo være orden i sagerne, og derfor hører det her lovforslag hjemme i opfølgningen af elreformen.
Det er et teknisk lovforslag, og det er endda ikke så nemt at gå til, vil jeg sige.
Det handler om at fritage de seks-syv største danske elforbrugende virksomheder for at bidrage til finansiering af et pristillæg til den el, der bliver produceret ved vindkraft eller biomasse.
Det drejer sig om slagger, flyveaske og andet af den type, og her kan amtsrådene så give dispensationer til anlæggene, så det er muligt at deponere fra andre tilsvarende anlæg.
Søren Kolstrup (EL), 2001-04-05:
Jamen så en kort bemærkning.
Jeg er normalt på nogle punkter enig med De Radikale i dansk trafikpolitik og dansk transportpolitik.
Har den radikale ordfører en kommentar til det forhold, at det her lovforslag åbner for, at der nu skal transporteres mere flyveaske rundt i Danmark?
Er den radikale vision, at jo mere transport, jo bedre?
Vibeke Peschardt (RV), 2001-04-05:
Ja, det er jo rigtigt, som en anden ordfører her i salen siger, at der kan gå trafik i alting, og det kan der jo
, når hr. Søren Kolstrup er til stede.
Jeg har ikke noget godt svar på det der.
Jeg ved, at det, der er baggrunden for den ændring af lovforslaget her, som i øvrigt hænger sammen med det næste, nemlig lossepladsdirektivet, er jo, at der er et enkelt kraftværk, der faktisk over en længere periode har deponeret den type affald fra andre anlæg, og der skal altså være en lovhjemmel for amterne for at gå ind i det der.
Det er sådan set det, det handler om.
Selvfølgelig skal den type slagger køres på biler, for det er jo lidt svært at køre dem på tog.
Det er jeg enig i.
Men jeg har ikke nogen indvendinger imod det.
Det er jo en praktisk lovhjemmel, som vi bliver nødt til at have på plads.
Søren Kolstrup (EL), 2001-04-05:
Enhedslisten er grundlæggende imod det lovforslag, vi arbejder med i dag.
Man kan opfatte det
som nogle små uskyldige korrektioner og så sige: Herregud, det er jo bare det.
Man kan også se det som et sindbillede på en ubehagelig tendens, og ubehagelig, fordi jeg opfatter det sådan, at der er en lang række partier herinde, der er enige om en miljøpolitik, modstandere af forureningspolitikken, som vi
har i nogle hjørner af samfundet, men de her små korrektioner er med til på hver deres måde at retfærdiggøre en gal retning i dansk energipolitik.
Lad mig nævne dem kort: 100-gigawatt-aftalen.
Det er der ikke noget nyt i.
Men her gør man en ekstra dyd af det og giver nogle flere penge til dem.
I dag er det 100 gigawatt.
Det kunne jo i princippet en skønne dag blive 1 gigawatt.
Det håber jeg ikke.
Hvorfor ikke 95?
Hvorfor ikke 80?
Det er det ene.
Det andet er spørgsmålet om, hvorvidt man vil fastholde den miljøvenlige elektricitet.
Altså hele energireformen blev jo solgt fra SF's og Socialdemokratiets side på, at vi nu fik en miljøprioriteret strøm.
Jeg synes, at hvis det er korrekt opfattet, er det nogle underlige bemærkninger, der står i det her lovforslag.
Der er det nærmest, som om man undskylder den miljøvenlige strøm.
Men hvis jeg har læst galt, vil jeg gerne belæres om det, ellers synes jeg, man skal ændre formuleringerne.
Så kan jeg sige til orientering, at jeg følger opmærksomt ministerens gamle ønske om, at der er vindmølleanlæg, som ikke skal i udbud, og jeg venter jo spændt på, at det fortsat ikke finder sted.
Jeg vil bare sige, at jeg følger den udvikling opmærksomt.
Det sidste, jeg skal sige, er, at jeg forstår ikke denne paragraf i miljøbeskyttelsesloven, hvor man, som den radikale ordfører er inde på, gør en dyd af en tendens, der eksisterer for øjeblikket, nemlig at transportere affald.
Det er da fuldstændig rigtigt, men hvorfor skal man gøre en dyd af det og lovfæste det?
Det kunne da være, man skule gå i en helt anden retning.
Så det er tilsyneladende et uskyldigt lille forslag, men alt, hvad forslaget vedrører, synes jeg går i den gale retning, også bemærkningerne finder jeg yderst uheldige, og jeg beklager det dybt, for engang var der jo et flertal for en grøn energipolitik, men det er, som om det hele tiden går i den gale retning.
Martin Glerup (S), 2001-04-05:
Vi har jo verdens bedste energipolitik.
Vi har jo verdens grønneste energipolitik.
Så det er for galt, at man skal høre den slags klagesang heroppefra.
Når det miljøfarlige røggasrensningsaffald skal transporteres, er det simpelt hen for at hjælpe f.eks. forbrændingsanlæggene af med det allergiftigste affald på en miljøforsvarlig måde, som ikke ødelægger grundvand, luft og det hele, og sådan et anlæg kan man ikke have i hvert hjørne af landet.
Det er et rigtig godt, grønt miljøforslag, vil jeg sige til hr. Kolstrup.
Så vi ses forhåbentlig næste år til indvielsen af den store havvindmøllepark 20 km ude i Vesterhavet på Horns Rev, og så kan det være, at piben får en anden lyd.
Søren Kolstrup (EL), 2001-04-05:
Dansk energipolitik har forskellige elementer i sig.
Det, jeg taler om, er en grundlæggende farlig tendens, og jeg vil gerne understrege en tendens, som er i miljøpolitikken, og det er liberaliseringstendensen.
Det var den, jeg omtalte.
Det springende punkt er, om det er den, der skal fortsætte, eller om det er den, der skal reduceres.
Det var det, jeg problematiserede.
Aase D. Madsen (DF), 2001-04-05:
Jeg vil gerne spørge hr. Kim Behnke, om det ligger helt uden
for enhver form for tænkning, at man gør sig nogle overvejelser om, hvad der er samfundsøkonomisk relevant, og hvad der ikke er samfundsøkonomisk relevant.
Er det samfundsøkonomisk relevant, at vi laver disse kæmpe havvindmølleprojekter, som man jo beslutter i Energiudvalget?
Men om udgifterne bliver der jo ikke sagt, at der kun må bruges så og så mange penge på at lave dem.
Der bliver ikke sagt, at der må kun bruges sådan og sådan.
Der er ingen, der vurderer udgifterne i forhold til nytteværdien, i forhold til samfundsøkonomien, og det er det vi efterlyser.
Man har aldrig nogen sinde turdet tage en rigtig debat og lave nogen rigtige undersøgelser af, om det er samfundsrelevant eller det ikke er samfundsrelevant.
Den lillebitte mikro-CO2-besparelse, vi på global vis kan få gennem havvindmølleparkerne,
er meget, meget, meget dyrt betalt.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-04-05:
Jamen det er klart, at der ikke er noget, der skal ind under gulvtæppet i den her sammenhæng.
Det, der jo lidt er problemet i denne her diskussion og har været det i forhold til industrien, Dansk Industri o.a. i denne her diskussion, har jo været, at på det tidspunkt, hvor vi sørgede for at betale den slags udgifter, som vi har vedtaget, vi skal have, over skattebilletten, da hørte vi ikke så meget.
Nu er vi kommet i den situation, at vi ikke længere afregner over skattebilletten, som f.eks. fru Helga Moos var inde på, at tyskerne gør.
Og det er klart, at der er jeg ganske enig i, at hvis vi får nogle ubalancer konkurrencemæssigt i forhold til Tyskland, så må vi ind og kigge på det. Men generelt må vi sige, at det at vi kører vind f.eks. i Danmark, det at vi kører biomasse og en lang række andre ting, deri ligger, som jeg indledte med, en industripolitisk satsning. Den har vi altså samfundsmæssigt en masse, masse interesse i.
Så væsentlig dyrere er den altså ikke, når vi sammenligner med det øvrige europæiske marked.
Men det er rigtigt, at det kan få nogle ubalancer i forhold til Tyskland, og det er jeg indstillet på at kigge på. Men generelt er det altså sådan, at vi har valgt en vej miljøpolitisk.
Den kan man tro på eller lade være.
Men i hvert fald pynter vi på betalingsbalancen.
Der er fremtid i den måde, vi gør det på.
Christian H. Hansen (DF), 2001-04-05:
Først vil vi gerne takke både undervisningsministeren og erhvervsministeren for redegørelsen.
Vi synes i Dansk Folkeparti, at det er godt, vi får denne redegørelse, og jeg kan også lige så godt afsløre med det samme, at vi kan følge tankerne og intentionerne, der ligger i den.
Behovet for at etablere lokale uddannelsessteder er uhyre vigtigt.
De svage områder, altså mindre byer og landområder, har behov for uddannelsesinstitutioner, fordi det mange gange hænger sammen med mulighed for overlevelse for de enkelte områder.
Det er vigtigt, at man har nogle midler til at fastholde uddannelsessøgende mennesker, og det er også vigtigt for områderne, at man kan tiltrække nye uddannelsessøgende via uddannelsesmuligheder.
Præmien i denne forbindelse er ikke kun, at man tiltrækker uddannelsessøgende.
Man tiltrækker også nye virksomheder til områderne, og derfor er det et meget vigtigt element, når vi taler om placeringen.
Der er jo ingen tvivl om, at specielt vore yderområder har nogle katastrofale problemer i forvejen, og derfor er det glædeligt for Dansk Folkeparti, at det er nogle af de ting, man lægger op til i redegørelsen.
Men et af de spørgsmål, som vi i Dansk Folkeparti nok mener man burde have taget lidt mere fat i, er, om erhvervsskolerne rent faktisk er gearet til at klare disse mange nye opgaver.
Derfor synes vi i Dansk Folkeparti, at der måske burde have været noget lidt mere fyldestgørende i redegørelsen om, hvordan man mener, skolerne kan håndtere de mange nye opgaver.
Hvad gør
På side 10 i redegørelsen henviser man godt nok til flerårsaftalen og har også et par ord om økonomi, men jeg synes nok, man skulle være kommet med noget mere konkret, for der er jo ingen tvivl om, at økonomien også er en væsentlig del i denne sammenhæng.
Men det er måske nogle af de ting, som kommer på bordet, når tankerne i redegørelsen bliver til mere konkret handling.
Man kunne naturligvis indskyde - jeg ved godt, at det ikke er noget, vi skal drøfte her i dag, men jeg kan ikke lade være med at gøre opmærksom på det - at handelsskolernes økonomi jo ikke er for god, og det er nok noget, vi ved alle sammen.
Jeg siger det ikke for at starte en debat om det, men blot for at gøre opmærksom på, at det er et aspekt, man bør og skal have med i tankerne.
Overordnet er vi i Dansk Folkeparti positive over for tankerne, som ligger i redegørelsen, men spørgsmålet til undervisningsministeren kunne jo være: Er der reelt de midler, der skal til?
Vi ved godt, at intentioner kan være flotte og gode, og man kan altid håbe på, at man virkelig når de mål, der er opsat.
Men man ser desværre også tit, at det kan gå anderledes, når tingene bliver udmøntet og gjort til virkelighed.
Sluttelig vil jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti mener, at der med denne redegørelse er sat nogle spændende ideer, tanker og nye initiativer i værk.
Vi håber, at man når målet
om etablering af fagligt stærke erhvervsakademier med tæt lokal fasttømring, som i særlig grad bliver til gavn for yderområderne, og vi ser frem til, at der fra regeringens side kommer flere og mere konkrete holdepunkter.