runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Gjellerup (S), 2006-05-30:
Nu havde hr. Jens Hald Madsen, muligvis på grund af at der også er mange andre at lytte til her i salen, da helt misforstået, hvad jeg sagde om Lejre Kommune, for jeg har ikke sagt om Lejre, at Lejre ikke bidrager til udligningen.
Det gør Lejre.
Men Lejre bidrager ikke til, at man udligner de opgaver, der er, og så sagde jeg, at så bliver man selvfølgelig nødt til at tage fat i en meget mere konsekvent økonomisk udligning, når Lejre ikke deltager i så mange opgaver.
Så er der det udsagn, der kom fra hr. Jens Hald Madsen, om, at der er nogle, der udviser uansvarlighed – og hvorfor har de store sociale udgifter?
Jo, der er kommuner, der tager vare på de mennesker i Danmark, som ikke har et særlig godt afsæt, og som ikke bare kan købe en bolig i Lejre Kommune.
Dem bygges der boliger til, hvor også det offentlige giver tilskud, og det er ofte mennesker, som så også har brug for andre ting, der tynger på det kommunale budget.
Men dem står Lejre Kommune – og det var det, jeg sagde – ikke i kø for at være med til at hjælpe andre kommuner med, og så må man betale.
Jens Hald Madsen (V), 2006-05-30:
Sandheden er jo, at år efter år har det været sådan, at hvor hver dansk borger i gennemsnit har betalt 1.200 kr. i udligning, har hver borger i Lejre Kommune betalt 12.200 kr. i udligning, så derfor er det simpelt hen urimeligt at sige, at Lejre ikke har bidraget.
Det indlæg, jeg kom med, var ikke udtryk for, at vi ikke ønsker udligning, og at vi ikke ønsker at give til dem, der har større sociale problemer end f.eks. Lejre Kommune.
Det handler om, at hvis man ønsker at bevare det kommunale selvstyre, må det bygge på en grad af ansvarlighed.
Ansvarlighed bygger på, at der er en bare nogenlunde rimelig balance imellem, hvad man har af indtægter, og hvad man har af udgifter, og det, der måske bekymrer f.eks. en Lejreborger, som betaler 12.200 kr. af sine indtjente penge til andre kommuner, er: Hvordan bruger de pengene, og hvad bruger de dem til?
Line Barfod (EL), 2006-05-30:
Vi lytter meget gerne til mange høringssvar i mange forskellige sager, prøver gerne at se på, hvor der er mulighed for at lave nogle ændringer, hvor der er mulighed for at lave noget, som ser fornuftigt ud.
Men når man laver noget, der involverer geografi, hvor man skal lave et stort puslespil, må man også se på det samlede puslespil, og det er det, man har siddet i 2 år og forsøgt at opnå enighed om.
Jeg er fuldstændig klar over, at det her med valgmetoder – om det hedder d’Hondt eller hedder noget andet – kan virke meget teknisk.
Men det er jo ikke spor teknisk, at der kan være en risiko for, at store partier kan få flere mandater, end de egentlig har stemmer til, sådan som hr. Poul Nødgaard selv var ude at påpege det efter kommunevalget.
Derfor vil jeg gerne høre, hvad det er, der får hr. Poul Nødgaard til at mene, at det ved kommunevalg er et problem, at der er nogle partier, der kan risikere at få overrepræsentation, mens hr. Poul Nødgaard pludselig ikke mener, at det er en risiko, man overhovedet skal tage hensyn til i forbindelse med folketingsvalg, og at man derfor ikke længere fra Dansk Folkepartis side synes, at man skal prøve at opnå enighed om at finde en valgmetode, som udelukker risikoen for overrepræsentation til Folketinget.
Frank Aaen (EL), 2006-05-30:
Jeg vil bare sige, at det er meget besynderligt, at Folketinget ikke bliver informeret om, hvad de enkelte partier agter at stemme, og herunder får en begrundelse for, hvad man vil stemme lige om lidt.
For det står jo ikke i betænkningen, da der ikke er lavet nogen tillægsbetænkning om det her ændringsforslag.
Den eneste mulighed, partierne har for at tilkendegive deres mening over for offentligheden – det gælder V og K, og det gælder i virkeligheden også Socialdemokratiet, De Radikale og SF – er ved at sige her og nu under behandlingen af ændringsforslaget, om man agter at stemme for ændringsforslaget, eller om man agter at stemme imod, og i den forbindelse begrunde, hvorfor man stemmer ja eller nej.
Jeg synes sådan set, man skylder Folketinget, man skylder offentligheden, man skylder irakerne, man skylder alle dem, som er med i den her sag, at man giver et svar på, om man vil give den her håndsrækning til menneskerettighederne, eller om man ikke vil.
Hermed sluttede forhandlingen om ændringsforslaget.
Afstemning
Forslaget som helhed sattes herefter til forhandling.
Forhandling
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-05-30:
Jeg synes, det er utroligt, at vi her i Folketinget skal være vidne til den form for debatkultur fra Enhedslistens medlemmers side, og jeg har egentlig ikke yderligere kommentarer til det her.
Frank Aaen (EL), 2006-05-30:
Det her er ikke i strid med konventioner.
Det er i virkeligheden en hjælp til Dansk Folkeparti.
Derfor har man da en stor forpligtelse til at sørge for, at det, vi så er med i på grund af Dansk Folkepartis stemmer, så vidt muligt bliver holdt på en ordentlig måde, og dvs. med respekt for menneskerettighederne.
Det, det her forslag går ud på, er, at Dansk Folkeparti og regeringspartierne i fællesskab i højere grad kan være sikre på, at det, vi er med til, og det, vi bidrager til i Irak, ikke også er en overtrædelse af menneskerettighederne på den måde, at nogle af dem, vi er med til at fange, senere bliver tortureret eller myrdet.
Det har ikke noget med konventioner at gøre.
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-05-30:
Jeg må endnu en gang gøre Enhedslisten opmærksom på, at i det svar, som vi har fået her i Folketinget på spørgsmål nr. 5 fra Forsvarsudvalget, står der, at som anført i besvarelsen af spørgsmål 4 følger det af folkeretten, at det er den stat, der fysisk og faktisk har den tilbageholdte i sin varetægt ..., og det har de danske styrker i Irak ikke.
Derfor ville det være decideret nonsens, at vi skulle påtage os en form for kontrol eller en garantiforpligtelse over for folk, som ikke er i vores varetægt.
Det kan man simpelt hen ikke, og jeg synes ikke, vi skal gøre den her debat længere.
Frank Aaen (EL), 2006-05-30:
Jeg synes faktisk, det ville klæde forsvarsministeren eller udenrigsministeren at komme på talerstolen og irettesætte Dansk Folkepartis ordfører.
Det her er ikke i strid med konventioner.
Det kan godt være, at man er uenig i det, men det er ikke i strid med konventioner.
Det er ganske almindeligt.
Jeg vil sige til Dansk Folkeparti, som altså har hovedansvaret for, at Danmark gik med i den her ulovlige krig, som har stemt for, at vi skal fortsætte krig og besættelse, som huser medlemmer af Folketinget, som også er tilhængere af tortur, som huser et medlem, som på sin hjemmeside har skrevet, at vedkommende ser frem til, at folk bliver tortureret i deres hjemland: Var det ikke en god idé, hvis det parti viste i praksis, at det meget gerne vil gøre en indsats for at forhindre, at der sker tortur i Irak?
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-05-30:
Ændringsforslaget kræver, at man eksempelvis vil pålægge den danske forsvarsminister at udføre en myndighedskontrol over for andre landes myndigheder.
Det kan man simpelt hen ikke gøre, og Dansk Folkeparti mener, at det simpelt hen er naivt at komme med det her forslag.
Rune Lund (EL), 2006-05-30:
Jeg er nødt til at sige til ordføreren for Dansk Folkeparti, at med det her ændringsforslag rykker vi ikke rundt på, hvem der har ansvaret.
Vi siger bare, at vi gerne vil have et stykke papir med en fortegnelse over de fanger, som er blevet taget til fange, så vi ved, hvem de er, og hvor de befinder sig, så vi senere kan finde frem til dem og spørge: Har du været udsat for tortur?
Har du været udsat for mishandling?
Har du været udsat for nedværdigende behandling?
Det er det, det handler om.
Grunden til, at vi gerne vil have den liste, fremgår af første del af ændringsforslaget til det her beslutningsforslag, nemlig at vi mener, at Danmark skal nægte at deltage i fælles operationer, hvis der ikke er garanti for, at fanger ikke bliver udsat for tortur, forsvinden, død eller andre menneskerettighedskrænkelser. Så jeg bliver nødt til at sige til ordføreren for Dansk Folkeparti: Det er ikke rigtigt, hvad ordføreren siger.
Det her handler ikke om at rykke rundt på ansvar.
Det her handler bare om at få nogle lister, så vi kan sikre os, at vi ikke deltager i operationer, som efterfølgende fører til brud på menneskerettighederne.
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-05-30:
Jeg må indrømme, at jeg føler, det i hvert fald er lidt naivt, hvad der gives udtryk for fra Enhedslistens side, at vi bare kan indføre et sæt spilleregler og noget kontrol osv.
Det betyder selvfølgelig også, at hvis man nu virkelig vedtog det her ændringsforslag – lad os tænke tanken – så ville man i Danmark skulle give nogle garantier for noget, som andre landes myndigheder udøver, og det kan man ikke.
Det ville være en fiktiv garanti, som ikke ville betyde nogen som helst sikker hverdag for de folk, som ville komme i myndighedernes varetægt i Irak.
Så vil jeg gerne henvise ordføreren til, at der i svaret på spørgsmål nr. 5 fra Forsvarsudvalget udtrykkeligt står: »Som anført i besvarelsen af spørgsmål 4 følger det af folkeretten, at det er den stat, der fysisk og faktisk har den tilbageholdte i sin varetægt, som har ansvaret.«
Når de danske myndigheder ikke har fangerne fysisk i deres varetægt, har de selvfølgelig heller ikke fangernes sikkerhed i deres varetægt.
Det burde være logik, også for Enhedslisten.
Rune Lund (EL), 2006-05-30:
Så skulle det, man tidligere har meldt ud over for briterne, jo også være i modstrid med folkeretten.
Det her handler jo ikke om at rykke rundt på, hvem der har ansvaret.
Det handler om at sige, at Danmark ikke vil deltage i fælles operationer, hvis der ikke er garanti for, at fanger ikke bliver udsat for tortur, forsvinden, død eller menneskerettighedskrænkelser.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at de danske styrker skal føre eller modtage fortegnelser over, hvem disse fanger er – i form af navn – og hvor de befinder sig indtil løsladelsen eller domfældelsen.
Det er faktisk noget, man har gjort før, bliver jeg nødt til at sige til ordføreren fra Dansk Folkeparti.
Så hvad er problemet, andet end at Dansk Folkeparti har en modvilje mod at lave den bedste sikring mod, at der sker overgreb og menneskerettighedskrænkelser?
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-05-30:
Med hensyn til det ændringsforslag, som er stillet af Enhedslisten, kan jeg meddele, at Dansk Folkeparti under ingen omstændigheder er interesseret i at støtte det.
Det undrer os dybt i Dansk Folkeparti, at man tilsyneladende har i sinde at gå videre med et ændringsforslag, som er i strid med det folkeretlige grundlag og de FN-konventioner, som er gældende.
Og det undrer mig da specielt, når Enhedslistens medlemmer har fået det udmærket præciseret i svarene på de spørgsmål, der er stillet i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Endelig undrer det også Dansk Folkeparti, at man stiller det her ændringsforslag, når man oven i købet fra Enhedslistens side mange, mange gange har efterspurgt, at magten i Irak skal tilbage til irakerne, og at den vestlige verden osv. slet ikke skulle blande sig.
Nu er man så kommet dertil, hvor man overlader kompetencen til bl.a. fangevaretagelser til irakiske myndigheder, i takt med at de får en uddannelse, der modsvarer den, og så skal vi opleve, at Enhedslisten modsætter sig det!
Det har vi svært ved at forstå i Dansk Folkeparti, og vi kan ikke støtte det ændringsforslag.
Frank Aaen (EL), 2006-05-30:
Jeg vil sige til forsvarsministeren, at vi altså ikke har hørt et eneste argument endnu.
Nu kan jeg se, at udenrigsministeren, der jo har det overordnede ansvar for vores udenrigspolitiske aktiviteter, herunder også vores indsats i Irak, er i salen og måske kunne komme på banen.
Hvorfor kan vi ikke bare helt enkelt bede irakerne om at få en kopi af deres lister over de fanger, de har taget, som de har et ansvar for, og som vi har hjulpet dem med at fange, så vi til hver en tid kan efterspørge, hvordan det er gået den pågældende fange; således at hvis vi hører en dag, som man desværre gør alt for ofte, at der kommer beretninger om, at der er fundet torturerede fanger i kælderen under indenrigsministeriet eller et andet sted i Irak, så er vi i stand til at sige: Jamen ingen af dem har vi været med til at hjælpe irakerne med at fange.
Det ville da være en stor betryggelse for forsvarsministeren at kunne sige: Jeg kan se på vores lister, at dem har vi aldrig nogen sinde været med til at hjælpe nogen med at fange.
Så længe vi ikke kan det, ved vi jo ikke, om Danmark har været med.
Derfor vil jeg sige til forsvarsministeren og til udenrigsministeren: Hvorfor kan vi ikke bare vedtage lige så stille, at hver gang vi går med i en operation, hvor der bliver taget fanger, så beder vi om at få en kopi af fangelisten udleveret af dem, der har taget fangerne?
Søren Gade (V), 2006-05-30:
Jeg er nødt til at sige, at vi er i Irak, med henblik på at irakerne selv kan overtage ansvaret for deres land.
Det er efterhånden ved at ske på forskellige områder, og der må hr. Frank Aaen så leve med, at irakerne nu så at sige er på vej til at blive herre i eget hus og derfor har det overordnede ansvar for, hvad der sker i Irak.
Men det er sådan, at når vi planlægger aktioner med irakiske sikkerhedsstyrker, så bliver menneskerettighederne og overholdelsen af menneskerettighederne behandlet i planlægningen af aktionen, således at de er indarbejdet i den enkelte operation.
Og det betyder altså, at hvis vi sagde, at vi ikke ville deltage i en operation, så var der en risiko for, at det rent faktisk blev værre, for så blev det element ikke taget med ind; så lærte sikkerhedsstyrkerne ikke at tage det vigtige element ind, der hedder, at vi skal overholde menneskerettighederne, når vi udfører en militæraktion.
Frank Aaen (EL), 2006-05-30:
Det, vi i al almindelighed foreslår i det her ændringsforslag, er, at når irakerne tager fanger, hvor vi har hjulpet dem med at tage de fanger, så går vi selvfølgelig ud fra, at de fører en fortegnelse over de fanger – for det skal man selvfølgelig – og at en kopi af den fortegnelse sendes til de danske styrker, således at vi til enhver tid er i stand til at spørge, hvordan det er gået med den og den fange, og være sikre på, at vedkommende bliver behandlet ordentligt.
Vi kan spørge vedkommende: Er du blevet behandlet ordentligt?
Forekommer det familiært, er det noget, vi har hørt om før at man gør?
Jo, det var faktisk det, som Danmark gjorde, da vi overleverede fanger, vi selv havde taget, til englænderne, til en fangelejr under engelsk ledelse.
Da sagde vi til englænderne, at vi vil have mulighed for hele tiden at komme og spørge til dem og foretage vores egne undersøgelser af, om de behandles ordentligt.
Det er jo det samme, vi beder om her.
Søren Gade (V), 2006-05-30:
Det, hr. Rune Lund vil, er, at jeg skal give et tilsagn om noget, jeg ikke kan kontrollere, således at hr. Rune Lund igen og igen kan mistænkeliggøre den indsats, de danske soldater gør, og det vil jeg ikke.
Jeg har flere gange her fra talerstolen redegjort for min holdning til tortur og min afsky for tortur, har redegjort for, at der ikke findes tortur light, har redegjort for, at jeg har taget det op over for den irakiske forsvarsminister og over for den irakiske forsvarschef, og at jeg har taget det op over for politimesteren i Sydirak.
Jeg lægger meget vægt på, at vores soldater griber ind, når de ser overgreb, og jeg lægger vægt på, at vi uddanner de irakiske sikkerhedsstyrker, herunder på politiakademiet.
Så vi gør alt, hvad der er praktisk muligt, for at sikre, at menneskerettighedssituationen bliver forbedret i Irak.
Jeg medgiver gerne hr. Rune Lund, at den ikke er ideel, for nu at sige det mildt, i Irak, og jeg har lige så meget afsky for og tager lige så meget afstand fra de tortursituationer og de billeder, der er set fra Irak.
Og vi gør, hvad vi kan, for at være med til at løse problemet.
Men det, hr. Rune Lund vil have mig med til, kan vi ikke umiddelbart, og vi kan i hvert fald ikke følge op på det, men så kan hr. Rune Lund jo til stadighed mistænkeliggøre det ganske udmærkede arbejde, som de danske styrker udfører.
Rune Lund (EL), 2006-05-30:
Nu er det jo ikke ligefrem sådan, at menneskerettighederne bliver supergodt overholdt i Irak, for nu at sige det, som det er.
Vi har også set, hvordan fanger er blevet tortureret og dræbt under det irakiske indenrigsministerium.
Vi har set, hvordan militsstyrker med kontakt til det irakiske indenrigsministerium slår sig løs og hærger og slår ihjel blandt sunnimuslimer.
Vi har set, hvordan situationen til stadighed bliver mere kaotisk.
Forsvarsministeren snakker simpelt hen udenom, for det drejer sig om at sige: Danske soldater skal ikke medvirke i operationer, hvor folk bliver udsat for drab, forsvinden eller tortur efterfølgende, og Danmark pålægger sig selv en forpligtelse til at føre tilsyn med disse fanger.
Og hvis forsvarsministeren ikke er med på det, er det, fordi forsvarsministeren ikke er interesseret i at føre den maksimale kamp for at forbedre menneskerettighederne.
Søren Gade (V), 2006-05-30:
Jeg er nødt til at sige til hr. Rune Lund, at det er et slag i luften.
Vi er i Irak.
Irak er et selvstændigt land.
Vi kan uddanne, vi kan påpege, og vi kan gribe ind, men det her svarer jo til, at et andet land siger til Danmark: Vi tror ikke, Danmark overholder menneskerettighederne.
Vi ønsker at få en liste over alle dem, der bliver taget til fange, og vi ønsker at følge de fanger i de danske fængsler og få en liste over, hvornår de bliver frigivet.
Det kan man ikke gøre i et selvstændigt land, men vi kan uddanne de irakiske sikkerhedsstyrker i at overholde menneskerettighederne, vi kan gribe ind, når vi ser overtrædelser af menneskerettighederne, og det er det, vi gør hver eneste dag i Irak.
Rune Lund (EL), 2006-05-30:
Det, som det drejer sig om her, er ikke, at Danmark skal påtage sig et juridisk ansvar.
Det, der fremgår af ændringsforslaget, er meget klart, nemlig at i forbindelse med videreførelsen af dansk militært bidrag i Irak vil Danmark nægte at deltage i fælles operationer, hvis der ikke er garanti for, at fangerne ikke bliver udsat for tortur, forsvinden, død eller menneskerettighedskrænkelser.
Det er den ene del.
Den anden del er, at de danske styrker derfor skal føre eller modtage fortegnelser over, hvem disse fanger er – i parentes: navn – og hvor de befinder sig indtil løsladelsen eller domfældelsen.
Er sagen i virkeligheden ikke den, at det her er en yderligere forpligtelse til at skulle bekæmpe menneskerettighedskrænkelser, som forsvarsministeren bare ikke er interesseret i, og at forsvarsministeren derfor ikke er interesseret i at føre den maksimale kamp for, at menneskerettighederne bliver overholdt?
Søren Gade (V), 2006-05-30:
Jeg er glad for, at hr. Rune Lund giver mig mulighed for at redegøre for regeringens holdning til den problemstilling, som bliver behandlet i ændringsforslaget.
Lad mig indledningsvis slå fast, at regeringen ikke kan støtte Enhedslistens ændringsforslag.
Det betyder selvsagt ikke, at vi ignorerer de problemer, som ændringsforslaget behandler, tværtimod.
Som jeg har fremhævet igen og igen, lægger regeringen stor vægt på overholdelse af den internationale ret, herunder den humanitære folkeret, og vi søger aktivt at sikre, at den respekteres.
Det er derfor, som jeg tidligere har oplyst, at spørgsmålet om overholdelse af de internationale regler også indgår i forbindelse med planlægningen af operationer.
Et andet eksempel er, at danske soldater er instrueret om, at de, om muligt, skal gribe ind og påtale overtrædelser af bl.a. principperne i den humanitære folkeret, som de måtte være vidne til.
Herudover lægger vi stor vægt på, at uddannelse i overholdelse af den humanitære folkeret og menneskerettighederne er et integreret element i den internationale indsats for at uddanne de irakiske sikkerhedsstyrker.
Det er nogle eksempler på, at regeringen, som det også fremgår af besvarelsen af spørgsmål 4 fra Forsvarsudvalget, gør, hvad der er muligt for at sikre, at personer, der tilbageholdes under operationer, hvor danske styrker medvirker, bliver behandlet i overensstemmelse med reglerne.
Dette gælder naturligvis ikke kun Irak, det gælder i alle operationer, hvor danske styrker medvirker.
Det vil således ikke være i overensstemmelse med folkeretten, hvis Danmark ved at kræve garantier eller lister over tilbageholdte påtog sig et juridisk ansvar for personer, der enten er i irakisk varetægt eller et andet koalitionslands varetægt.
Danmark er ansvarlig for de personer, som er i vores varetægt, og ikke for personer, der ikke er eller har været i vores varetægt.
Vi kan derfor ikke støtte ændringsforslaget.
Martin Henriksen (DF), 2006-05-30:
Nu kommer det selvfølgelig ikke som en overraskelse, at jeg er uenig i, at det var noget makværk.
Det mener jeg bestemt ikke at det var, jeg mener faktisk, det var et seriøst stykke arbejde.
Men det, at vi gik ind og lyttede til, hvad bl.a. Socialdemokraterne havde at sige på det område, viser jo egentlig, at vi ikke er interesserede i, og at vi ikke ønsker, at man skal køre et politisk spil på det her område, men at man netop i fællesskab skal forsøge at rette tingene op og genoprette forbrugernes tillid til fødevarekontrollen, og det havde jeg forstået at Socialdemokraterne sådan set også havde en interesse i.
Igen vil jeg bare sige, at det ikke var mig, der sagde, at der var tale om en pressehetz, det var NNF, det forbund, som hr. Jens Peter Vernersen faktisk henviser til.
Så var der jo også nogle andre interessante ting, der kom frem på den høring, bl.a. at egenkontrollen, som blev indført under socialdemokratisk styre – det er jo en EU-ting, så det ville jo nok være blevet indført uanset hvad – ikke havde været testet godt nok, og det er jo sådan set også et problem.
Derfor må Socialdemokraterne også et eller andet sted tage deres del af ansvaret.
Det har vi gjort fra Dansk Folkepartis side, og det vil vi også bede om at Socialdemokraterne gør, og så synes vi, at vi skal se fremad, sådan at vi kan få styr på og få genoprettet forbrugernes tillid til fødevarekontrollen.
Det må vi alle sammen have en interesse i, i stedet for at man hele tiden forsøger at lave politik på det her.
Det handler jo trods alt om at genoprette forbrugernes tillid.
Det er vi indstillede på fra Dansk Folkepartis side.
Er Socialdemokraterne også indstillede på det?
Per Clausen (EL), 2006-05-30:
Jeg vil bare sige, at det jo nok er muligt, at Socialdemokraterne har begået fejl tidligere.
Det er også muligt, at Socialdemokraterne, da man var med til at statsliggøre fødevarekontrollen i skøn samdrægtighed med kommunerne, gjorde det på en måde, hvor det fremstod, som om det var billigere, end det var, og at man på den måde startede med en nedskæring.
Det kan også godt være, at Socialdemokraterne, da de var med til at indføre egenkontrollen på baggrund af EU-direktiver, ikke havde den rette forståelse for, at der var brug for ekstraordinære midler, for at de små og mellemstore virksomheder kunne løfte denne opgave.
Men kan hr. Jens Peter Vernersen ikke bekræfte, at det jo er den borgerlige regering, der med udgangspunkt i en dårlig økonomisk situation har skåret yderligere ned, og at det er oppositionspartierne, der nu ønsker at rette op på skaderne?
Mogens Lykketoft (S), 2006-05-30:
Jeg synes ærlig talt, hr. Flemming Damgaard Larsen skulle tænke lidt dybere over det, jeg sagde her, jeg havde nær sagt lige så dybt som hans partifælle formanden for Folketinget.
Der er jo et andet problem i den her sag, og det er, at Venstre med den her stillingtagen i virkeligheden har underkendt sin egen formand i Folketinget på det grusomste.
Det styrker jo ikke hans autoritet som formand for Folketinget.
Også de konsekvenser burde hr. Flemming Damgaard Larsen og hans meningsfæller vel have tænkt over.
I hvert fald er det en ejendommelig situation, man har bragt Folketingets formand i.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2006-05-30:
Jamen det er jo bare et synspunkt, som hr. Mogens Lykketoft kommer med.
Jeg er dybt uenig i det synspunkt.