runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (RV), 2002-10-03:
Vi vil meget gerne støtte fuldt ud - det fremgår også af vores skatteudspil - at skatterne i amter og kommuner skal holdes i ro.
Der er lavet fulde beregninger for familier på, hvad det netto - og det er dog netto, der er det interessante - har af konsekvenser for familierne, hvis man laver den radikale skatteomlægning.
Netto er konsekvensen for en familie, som f.eks. tjener 600.000 kr. om året, efter at den skal betale lidt mere i ejendomsværdiskat, som hr. Jens Rohde påpeger, efter at den får en meget markant lettelse i skatten på arbejde - og det er jo det, hr. Jens Rohde altid glemmer - en nettogevinst på omkring 8.000 kr.; det er nettogevinsten.
Det eneste, der forhindrer hr. Jens Rohde i at give den nettolettelse til den danske borger, er Venstres skattestop.
Men det, der er endnu værre, er, at det, der forhindrer Venstre i at gøre det godt for Danmark, nemlig at skaffe de ekstra arbejdspladser, skaffe de 50.000 ekstra arbejdspladser, som Dansk Industri peger på at der vil komme ud af Det Radikale Venstres udspil, er skattestoppet.
Er det tilfredsstillende? Hvor længe vil Venstre blive ved med at benægte fakta?
Jens Rohde (V), 2002-10-03:
Så skal jeg gøre det kort: Yep!
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-10-03:
Jeg kunne have fortsat remsen, men det gør jeg naturligvis ikke efter formandens kyndige vejledning om, hvordan jeg skal bruge taletiden.
Derfor skal jeg vende tilbage til det, som jeg i virkeligheden tidligere spurgte hr. Jens Rohde om, og det er selvfølgelig også langt mere alvorligt.
Det er om EU's udvidelse og arbejdskraftens frie bevægelighed.
Hr. Jens Rohde sagde i sit svar til mig tidligere om det emne, at det er en af de fundamentale rettigheder i EU, at man har ret til fri bevægelighed, og derfor skulle de nye lande naturligvis også have det.
Så bliver jeg nødt til at spørge: Betyder det, at hr. Jens Rohde dermed tager kraftig afstand fra Tyskland eller Østrig, som har besluttet sig for at bruge muligheden for at have en 7-årig overgangsordning for arbejdskraftens frie bevægelighed?
Betyder det, at hr. Jens Rohde i virkeligheden synes, at den beslutning, man traf i EU, og som giver medlemslandene ret til at sige, at der skal være en 7-årig overgangsperiode, hvor man vurderer konsekvenserne af den indvandring, der kan komme fra Østeuropa, før man selv åbner for den, er forkert, og at regeringen er på vej til at forsøge at få den beslutning taget af bordet igen?
Jeg synes, det er lidt interessant
, når hr. Jens Rohde lægger så megen vægt på det rent fundamentale i EU's regler og siger, at det er derfor, Danmark ikke må beskytte sit arbejdsmarked mod en potentiel millionindvandring fra de østeuropæiske lande.
Jens Rohde (V), 2002-10-03:
Jeg tager ikke kraftig afstand fra nogen.
Alle har deres forskellige udgangspunkter og forudsætninger og historiske belæg for at træffe de beslutninger, som de gør.
Jeg siger bare, hvad der er Venstres holdning til, hvordan vi skal agere herhjemme, og det er, som jeg også gav hr. Kristian Thulesen Dahl mit ord på før: Hvis der skulle opstå et problem - hvad vi ikke tror der gør, og hvad intet tyder på at der gør - er vi selvfølgelig klar til at se på det.
Men lad nu problemerne komme først, inden vi begynder at bryde med nogle af de efter min opfattelse fundamentale ting, som er i EU-samarbejdet.
Line Barfod (EL), 2002-10-03:
Enhedslisten er meget bekymret over de meldinger, der kommer om salg af sygehuse og den kurs, som regeringen også har udstukket, hvor man ønsker, at det offentlige sygehusvæsen fremover skal privatiseres og styres af markedsmekanismer.
Derfor er vi meget glade for det forslag til vedtagelse, som Socialdemokraterne fremsatte i formiddags, og vi vil gerne stemme for det forslag.
Men vi mener, at der mangler et element i forslaget til vedtagelse, nemlig det, at der også i øjeblikket bliver lukket sygehuse, samtidig med at vi diskuterer, hvordan strukturen skal være for det fremtidige danske sundhedsvæsen.
Derfor vil vi også fremsætte vores eget forslag, som jeg vil læse højt om lidt.
Det, jeg gerne vil spørge hr. Mogens Lykketoft om, er, om Socialdemokratiet vil være med til at kæmpe for at bevare et velfungerende offentligt sygehusvæsen med fri og lige adgang for alle, et sygehusvæsen, som styres af, at man ønsker den bedst mulige behandling for alle i stedet for at blive styret af markedsmekanismer og ønsket om profit.
Det forslag til vedtagelse, som Enhedslisten vil fremsætte,
lyder således: Forslag til vedtagelse »For at sikre et velfungerende offentligt sygehusvæsen med fri og lige adgang pålægger Folketinget regeringen at fremsætte et lovforslag, som forhindrer amterne i at privatisere offentlige sygehuse gennem salg eller udlejning af sygehusbygninger med apparatur og tekniske installationer til private og samtidig indgå aftale om køb af sygehusydelser.
Lovforslaget skal endvidere sikre, at der ikke nedlægges sygehuse, men tilføres amterne økonomiske midler til den videre drift.
Lovforslaget om forbud mod salg af offentlige sygehuse samt sygehusnedlæggelser skal fremlægges og gennemføres hurtigst muligt og være gældende, indtil regeringens strukturkommission om kommuner og amter har færdiggjort sit arbejde og en ny struktur er vedtaget af Folketinget og ført ud i livet.«
Mogens Lykketoft (S), 2002-10-03:
Selvfølgelig er et meget stort antal, der kommer med en helt fremmed baggrund, et selvstændigt problem i forhold til at integrere dem tilstrækkeligt godt.
Det er der jo ingen diskussion om.
Men jeg har indtrykket af, at Socialdemokratiet og regeringen på dette punkt har fuldstændig identisk tilgang.
Man kan selvfølgelig ikke opstille et bestemt antal i loven og sige, at så mange må der komme ind.
Man er nødt til at lave regler, der siger, hvad det er for nogle mennesker, der på hvilke betingelser kan få adgang til vores samfund.
Vi skriver da ikke kvoter ind i vores lovgivning, og så står der nogle i kø, som opfylder nogle konventionskrav på grund af en eller anden konflikt, der er blusset op.
Det har jeg heller ikke indtryk af er regeringens tilgang til det her spørgsmål.
Men hvis jeg har misforstået regeringens politik, vil jeg da meget gerne have integrationsministeren op og korrigere mig.
Jeg forstår jo godt bekymringen for, hvor meget man kan håndtere.
Måden at regulere på er der selvfølgelig regler for.
Pia Kjærsgaard (DF), 2002-10-03:
Det er notorisk forkert.
Det var udelukkende en national, indenrigspolitisk beslutning, der gjorde, at Danmark i 1983 gennemførte en ny udlændingelov, naturligvis med Socialdemokratiet og desværre også med Venstre og De Konservative.
Sådan var det.
Det havde intet, intet, intet med EU at gøre.
Er det ikke korrekt, at antallet af fremmede, der kommer til Danmark, er faldet mærkbart, drastisk, efter at man efter novembervalget foretog nogle stramninger i dansk udlændingelovgivning?
Er det ikke korrekt, at Sverige er ved at få et gigantproblem, fordi de indtil videre ikke vil foretage nogen stramninger, og at antallet nu pludselig er begyndt at blive et emne og et problem i Sverige?
Derfor bliver jeg nødt til at afkræve hr. Mogens Lykketoft et svar: Hvordan ser Socialdemokratiet på antallet?
Er det antallet, der er afgørende, eller er det fuldstændig ligegyldigt?
Jens Rohde (V), 2002-10-03:
Det radikale skatteudspil giver øgede byrder på boliger, på biler, på erhvervslivet, på landbruget.
Jeg har før kvitteret for, at der er gode elementer i det radikale skatteforslag; det er der.
Men når man samtidig har en politik, der siger, at man vil ophæve skattestoppet, så vil konsekvensen også blive, at ejendomsværdibeskatningen vil stige; jeg kan jo forstå, at det vil man hæve loftet over. Der skal ikke være skattestop i amter og kommuner, amtsskatten vil stige, den kommunale skat vil stige.
Det har vi jo set år efter år efter år.
Hr. Anders Samuelsen må da selv vide det.
Hans eget parti har været med til at udforme pinsepakken.
Og de lettelser, som lå i pinsepakken, blev jo spist op af de kommunale skattestigninger.
Det var virkeligheden.
Og det er derfor, jeg siger, at de gode elementer i skatteforslaget er o.k., men hvis man ophæver skattestoppet som princip, vil det i sidste ende betyde en samlet merbeskatning af den danske befolkning.
Mogens Lykketoft (S), 2002-10-03:
Jeg gik ikke så detaljeret ind i dette emne, for jeg mener faktisk, at jeg som Socialdemokratiets ordfører også før sommerferien gjorde meget klart, hvad vi havde af holdninger til det, der er gennemført på udlændingeområdet.
Det gjorde jeg krystalklart.
Jeg sagde, at der er to punkter, som vi udtrykkelig vil lave om, nemlig de to 7-års-regler.
Så har vi nogle problemer
med retssikkerheden i noget af det, der er gennemført på familiesammenføringsområdet.
Her må vi i lyset af den måde, det bliver administreret på, se på, hvilke krav det vil stille om ændringer.
Vi lægger ikke op til en generel afskaffelse af det, der nu er vedtaget.
Det ved Vestegnsborgmestrene godt.
Derfor har de ikke noget behov for at få yderligere uddybning fra min side.
Men der er måske brug for, at alle, der interesserer sig meget for de globale folkevandringer, hæfter sig lidt mere ved det, som jeg faktisk berørte i mit indlæg: Vi løser ingen af de udfordringer, der her er på tale, alene gennem reguleringer i dansk lovgivning.
De nødvendige forudsætninger er knyttet til, at vi har en fælleseuropæisk asyl- og indvandringspolitik, og at vi supplerer den med en fælleseuropæisk indsats for at skabe tålelige levevilkår i andre dele af verden.
Nej, jeg er helt overbevist om, at det, jeg står og siger her, kan de sagtens forstå meget hurtigere ovre i Finansministeriet, end hr. Jens Rohde kan.
Der er absolut ikke nogen generel kritik af Finansministeriets arbejde fra min side.
Det var lidt en morsomhed.
Jeg synes, at statsministeren skulle have det dér citat. Men det, man har gjort, er, at man har trukket nogle irrelevante forudsætninger for Socialdemokratiets forslag ind.
Så har man i øvrigt leveret, og det takker jeg meget for, 30 siders omhyggelig og god dokumentation for de fornuftige fordelingsvirkninger og langsigtede positive beskæftigelsesvirkninger af dette forslag.
Det er langt over, hvad vi har ressourcer til i opposition, og jeg er glad for, at det arbejde er udført.
Jeg har sådan set kun de to grundlæggende kommentarer til notatet, som fører på vildspor i tolkningen, lige præcis det vildspor, hr. Jens Rohde selvfølgelig løb ud ad, nemlig at man vil svække konkurrenceevnen ved ikke at sørge for nedvæltning af arbejdsgiverafgiften i lønnen, men det vil vi gøre, og at der skulle mangle nogle penge, men det gør der ikke.
Det kan jeg godt forklare mine gamle medarbejdere i Finansministeriet på meget kort tid, så vi kan sådan set bare aftale, at vi holder et lille møde om det.
Jens Rohde (V), 2002-10-03:
Jeg er altså nødt til at sige til hr. Mogens Lykketoft, at statsministeren ikke skifter navn ligesom Socialdemokratiet, så det er ikke »daværende hr. Anders Fogh Rasmussen«.
Jeg tror nok, at han stadig væk hedder det.
Kan vi lige få et klart svar på, om det, hr. Mogens Lykketoft siger her fra Folketingets talerstol, er, at de
beregninger, som Finansministeriet har lavet, er fuldstændig hen i vejret, at Finansministeriets arbejde ikke er godt nok, at de mennesker, hvor størstedelen i sin tid vel egentlig er ansat af hr. Mogens Lykketoft selv, ikke har gjort deres arbejde godt nok, at de udelukkende har udført et politisk arbejde?
Er det det, hr. Mogens Lykketoft står og siger her
fra talerstolen?
Mogens Lykketoft (S), 2002-10-03:
Jeg havde selvfølgelig regnet med, at hr. Jens Rohde ville komme op og vifte med et notat fra Finansministeriet, han nok ikke engang rigtig har læst og slet ikke har forstået.
Det havde jeg såmænd regnet med.
Jeg vil godt sige, at der er to ting i det.
Den ene er, at man påstår, at der mangler nogle penge, som faktisk ikke mangler.
Det kan jeg uddybe.
»Det regnestykke er så meningsløst og bygger på så falske forudsætninger, at jeg overhovedet ikke kan tage det seriøst.«
»Jeg tror, at finansministeren får fremstillet den slags notater for at dække over, at regeringens egne tal viser, at der ingen problemer er med Venstres skattestop.
Det er en desperat handling fra en desperat regering.«
Jeg tillader mig at udskifte Venstres skattestop med Socialdemokratiets skatteforslag.
Jens Rohde (V), 2002-10-03:
Skattestoppet er et mærkeligt dyr, sagde hr. Mogens
Lykketoft.
Det kan han selvfølgelig mene, men så vil jeg godt spørge, hvad sådan det videre perspektiv er i denne her røde sag, »Fremtidens velfærd - lavere skat på arbejde«, det socialdemokratiske skatteudspil.
Det forekommer mig meget uklart, eftersom vi ifølge Finansministeriets beregninger kan konstatere, at det vil koste erhvervslivet 11 mia. kr., at det vil koste 35.000 job, og så er der et hul på omkring 9 mia. kr. i statskassen.
Hvad er perspektivet i dét?
Pia Kjærsgaard (DF), 2002-10-03:
Der var måske også ting, som jeg godt kunne tænke mig at holde et lille møde om.
Jeg synes, der manglede et meget, meget væsentligt element i den socialdemokratiske ordførers tale, og det er hele indvandringsspørgsmålet.
Det er jo et spørgsmål, som har tændt Socialdemokratiet eller Socialdemokraterne, eller hvordan det nu er, igennem mange måneder, faktisk igennem flere år.
Jeg vil godt høre, hvordan Socialdemokratiet stiller sig, for man må da have forholdt sig til det, specielt efter
den debat, der har været både inden for og uden for Socialdemokratiet.
Jeg tror, at der er mange socialdemokrater, måske også mange Vestegnsborgmestre, som har siddet og lyttet til denne debat, der har undret sig over, at Socialdemokratiet slet ikke kom ind på det i ordførertalen.
Drejer det sig for Socialdemokratiet om antallet af fremmede, der kommer til Danmark?
Drejer det sig for Socialdemokratiet om at fastholde de stramninger, som regeringen og Dansk Folkeparti har foretaget, eller vil Socialdemokratiet, hvis ulykken skulle ske, at de på et tidspunkt kommer tilbage til regeringsmagten, hvilket vi ikke tror på, lempe det igen?
Mogens Lykketoft (S), 2002-10-03:
Jeg kan selvfølgelig kun sige, at jeg er enig med fru Barfod i, at det er vigtigt at bevare et velfungerende offentligt sygehusvæsen.
Det er jo præcis den bekymring i forhold til målsætningen, der har ført os frem til at fremsætte vores forslag til vedtagelse.
Vi kan ikke have en udvikling nu frem til, at vi får en endelig afklaring af den fremtidige amtsstruktur eller anden struktur og styreforholdene for sygehusene, hvor der sker sådan en sidelæns privatisering, som der har været adskillige optakter til.
Derfor har vi holdt vores forslag til vedtagelse til det tema.
amterne havde mange flere penge, end de har fået tildelt ved kommuneaftalerne, så kunne man sige: Skulle man så ikke også lave moratorium for overhovedet at nedlægge sygehusafdelinger og sygehuse, indtil den her afklaring sker?
Det mener jeg ikke man med rimelighed kan pålægge amterne med den økonomiaftale, som regeringen og Dansk Folkeparti har pålagt amterne.
Der er simpelt hen ikke råderum til at undlade nogle af de rationaliseringer, der sker nu.
Havde vi været i en anden situation med en bredere økonomi - og det ligger selvfølgelig i Enhedslistens forslag -
så kunne man have overvejet det.
Anders Samuelsen (RV), 2002-10-03:
Jeg mener, at der engang var en, der næsten gjorde det til sit valgslogan at sige: Hvis det er fakta, så benægter a fakta.
Og man har meget stort indtryk af efterhånden, at det er det, der er blevet Venstres ny slogan: Hvis det er fakta, så benægter a fakta.
Finansministeriet og Skatteministeriet har beregnet, at Det Radikale Venstres skatteudspil vil give op mod 25.000 ekstra arbejdspladser, måske helt op mod 60.000 ekstra arbejdspladser.
Dansk Industri har givet deres bud; de siger 50.000 - 50.000 ekstra arbejdspladser, fuldstændig gratis - forslaget ligger foran Venstre og regeringen - fuldstændig gratis, fordi vi lægger om og vi finder besparelser.
Vi finder nettobesparelser på 10 mia. kr., og det giver en arbejdsudbudseffekt på op mod 50.000.
Og det eneste, vi indtil nu har hørt Venstres ordfører sige,
er, at der er i bund og grund ingen besparelser i det; vi trækker bare flere penge op af borgernes lommer.
Vil Venstres ordfører ikke godt bekræfte, at de eneste penge, der bliver trukket op af nogen lommer i De Radikale Venstres skatteudspil, er, at vi henter ca. 5 mia. kr. fra erhvervslivets særordninger og giver dem til borgerne; vi henter ca. 5 mia. kr. fra bureaukratiet og giver dem til borgerne.
Det er de penge, der bliver flyttet.
Hvad har
Venstre imod det?
Holger K. Nielsen (SF), 2002-10-03:
Det svar synes jeg sådan set ikke var specielt klart.
Hvis jeg må tillade mig en fortolkning, så jeg kan forstå det og måske også folk kan forstå det, skal hr. Jens Rohdes svar så forstås sådan, at hvis der ikke bliver vedtaget en resolution i FN's Sikkerhedsråd, vil den danske regering gå imod en amerikansk krig mod Irak?
Det er i forhold til argumentationen om, at det er vigtigt at få Saddam Hussein fjernet.
Det kan vi sådan set være enige i.
Men det er jo heller ikke ligegyldigt, hvem der bliver hans afløser.
Og der ved vi jo, at den general, der sidder nede i Sorø, har været seriøst på tale som afløser for Saddam Hussein.
Jeg kan huske, at da det kom frem for et år siden, at han sad dernede, var det jo om ham, at vicestatsministeren, den konservative partiformand, sagde: Han har blod helt op under armhulerne, Vil regeringen virkelig legitimere en amerikansk krig mod Irak og sætte hele regionen i brand i forhold til, at man kan risikere, at en sådan person bliver afløser for Saddam Hussein?
Jeg vil sådan set godt kvittere for, at regeringen har taget dette vigtige emne op, nemlig den sociale arv.
Det er jo noget, som socialforskerne har analyseret i de seneste 40-50 år, og mig bekendt er det ikke taget så tydeligt op som her.
Det kan så også være en kritik af den tidligere regering, altså at den ikke har gjort nok ved det emne.
Men jeg synes, det er så vigtigt, at vi får en ordentlig diskussion af det her i Folketinget, og at alle partier går konstruktivt ind i den debat.
Men så er vi altså også nødt til at se på, hvordan virkeligheden er uden for det her hus.
Jeg må tilstå, at jeg ikke kan forstå, hvordan en regering kan komme med de her meldinger og samtidig foreslå, at børn af arbejdsløse skal sættes bagest i køen.
Det er så ondt et forslag, at man ikke gør sig forestillinger om det.
Det påvirker også de arbejdsløses børn.
Hvorfor skal de rammes dobbelt af det her?
Hvorfor skal de rammes af, at deres forældre både er arbejdsløse, og at de ikke kan få en plads i en børnehave sammen med andre børn?
Jeg synes ikke, det her hænger sammen, at regeringen, når den vil bryde den sociale arv, kommer med et så gennemført ondskabsfuldt forslag, som den gør her.
Jens Rohde (V), 2002-10-03:
Jeg tager gerne et ansvar for den politik, vi fører, for den
er rigtig.
Hvis vi nu tager voksenuddannelserne: Det er jo ikke sådan, at man ikke får refunderet det.
Det sker endda direkte enten via arbejdsformidlingen eller kommunen, som kan lægge pengene ud, hvis man f.eks. tager en hf.
Hvis man er SU-berettiget, får man pengene direkte via SU'en.
Hvis man tager nogle relevante fag på f.eks. VUC, eller hvis man tager 9. klasse i dansk, engelsk og matematik, så skal man betale 100 kr. pr. fag.
Det er 300 kr.
Jeg tvivler meget på det, for der er ikke noget, der påviser, at der er en sammenhæng mellem alle de penge, vi putter ind i projekterne - vi har puttet penge i dem siden 1970'erne, og det har været en tordnende fiasko - og så det at bryde den sociale arv.
Så det er der ikke noget problem med og slet ikke i forhold til folkeskolen, hvor vi netop forsøger at gøre noget
Pernille Blach Hansen (S), 2002-10-03:
Jeg vil gerne starte med dybt og inderligt at beklage, at jeg gør Venstre ansvarlig for det, man har gennemført.
Det må tages som en stor fejl.
Nu beder jeg bare Venstres ordfører om at forholde sig til det, man har gennemført i sidste periode, f.eks. at man nu skal have brugerbetaling på forskellige typer uddannelse, særligt for dem, der ingen uddannelse har i forvejen.
Jeg beder Venstres ordfører forholde sig til det, man har været fremme med fra regeringens side om, at nu skal arbejdsløses børn kunne skubbes bagest i køen, og at nu skal man kunne sortere børnene i folkeskolen.
Tilbage til den sorte skole, som jo åbenbart er Venstres vej i fremtiden.
Hvordan harmonerer det med muligheden for at bryde den sociale arv, hvis man som barn af en arbejdsløs bliver skubbet ud af daginstitutionen, hvis man så kommer i folkeskole og bliver placeret på et lavt hold, fordi man ikke har fået en særlig god start, og når man så som voksen vil gøre noget ved det og så skal til at betale for det selv?
Hvordan harmonerer det med at give folk nogle muligheder, nogle chancer?
Og hvordan synes hr. Jens Rohde selv, det går med personlig at tage et ansvar for det, der er regeringens politik?
Jens Rohde (V), 2002-10-03:
Vi kan i hvert fald høre, at fru Pernille Blach Hansen og Socialdemokratiet ikke har fundet på noget som helst nyt og ikke tænker nye tanker.
Det bærende princip er stadig væk: Hvad alle ikke kan lære, det skal ingen lære.
Så ikke noget
med, at vi laver en udfordrende skole, som man f.eks. har haft succes med i Finland, og som har givet store resultater, for der har man langt større succes med at bryde den sociale arv.
Næh, det skal være lighedsskolen, som får lov til at lade os alle sammen i stikken.
Regeringen kommer med et oplæg, som bredt skal arbejde videre på at prøve at bryde den sociale arv.
Det arbejder med nogle principper for at bryde den negative sociale arv: indsatser i forhold til børns trivsel, dagtilbud, nærmiljø og uddannelse samt forældrenes arbejdssituation.
Og så skal vi have den direkte indsats, som jeg var inde på før, når det går galt i forhold til barnet og familien.
Før det udspil kommer på banen, er det da lidt pudsigt, at fru Pernille Blach Hansen og andre sådan forudskikker, hvad det er, vi egentlig har tænkt os at gøre en indsats over for.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-10-03:
Der var engang en børneudsendelse, der hed »Busters verden«.
Det var om en dreng, der var tryllekunstner og levede i sin helt egen verden.
Nu har vi fået en ny verden.
Det er Venstres verden.
Det handler om hokuspokus, om spindoktorsprog, om at sige noget andet end det, der foregår i virkeligheden.
Man skal bl.a. kunne gå fra at være bistandsklient til at være bankdirektør, selv om alle i Danmark ved, at det er meget nemmere at gå den anden vej.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål til Venstres ordfører.
Nu har man gennemført en række ting, der netop hindrer muligheden for folk til at bryde den sociale arv
: arbejdsløses børn skal bagest i køen, kommer måske aldrig i daginstitution, kommer aldrig ud at møde andre børn; Venstre vil sortere børnene i folkeskolen, og det gør måske, at de, der med en dårlig baggrund får en lidt dårlig start, har svært ved at komme videre. Hvis man som voksen ikke har fået en uddannelse, men ønsker at bryde sin sociale arv ved f.eks. at tage hf-fag eller ved at tage en almen voksenuddannelse, så bliver man pålagt brugerbetaling.
Det er sandelig en stor, udstrakt hånd, Venstre giver.
Men alle de her ting skal vel så laves om nu?
Jens Rohde (V), 2002-10-03:
Det er helt forkert, når fru Line Barfod siger, at vi siger, at kommunerne skal skære ned på de penge, der bruges til anbringelse af børn.
Det, jeg tager fat i her - og det er måske noget af det, der kunne udvides i kampen for at bryde den sociale arv bredt - er, at man f.eks. i Vojens Kommune har gjort det på den måde, at man laver en kontrakt med forældrene dér, hvor der er nogle problemer.
Mange gange er det jo sådan, at børnene bliver mobbet i skolerne, fordi de ikke får - det er meget enkle ting - ordentligt tøj, får madpakke med, får de basale nødvendigheder i deres liv.
Man har så i Vojens Kommune lavet en kontrakt mellem forældre og børn, der er frivilligt indgået, og så følger man op på, om den nu også bliver overholdt.
Hvis den ikke bliver det, så fjerner man ikke børnene med det samme.
Næh, man går ind med sådan en hjemme hos-hjælp.
Man hjælper forældrene til at prøve at tage fat i nogle af de her ting.
Det forhindrer ikke alene store familietragedier; det sparer også penge i kommunekassen.
Det er faktisk en positiv besparelse.
Det var der nogle kommuner, som måske kunne lære noget af.
Det var det, jeg sagde.