runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Jensen (S), 2000-12-07:
Nu hørte vi fra forslagsstilleren mange interessante betragtninger om besøget i Amerika.
Det, vi ikke hørte noget om, og det er kendetegnende for hr. Peter Skaarup, er, hvad det så har givet af resultater i Amerika med hensyn til deres kriminalitet.
Er der færre unge i Amerika, der ender i kriminalitet, end der er i Danmark?
Her er situationen, som hr. Peter Skaarup jo godt ved, for det første, at med den indsats, vi gennemfører i Danmark, med den bredspektrede indsats, vi gennemfører kriminalitetsforebyggende, er vi fantastisk dygtige til i Danmark at kunne holde unge ude af kriminalitet, så de kan leve en kriminalitetsfri ungdomstilværelse og dermed også få en god start på deres voksne liv.
Vi har, som jeg har nævnt tidligere under debatten i dag, den mest lovlydige ungdom, Danmark har haft i over 20 år.
Det er videnskabeligt afdækket i en stor rapport, der kom tidligere på året med baggrund i tal fra 1999
, så de er
ganske friske, og de viser, at hvis vi går helt tilbage til 1979 og frem til i dag, så har vi betydelig flere unge mennesker, der kan holde sig inden for lovens rammer i dag.
Sådan er det ikke i Amerika.
Vi hører jo ofte om nødvendigheden af at udbygge det amerikanske fængselssystem, netop fordi man er oppe på, at en meget, meget stor procentandel af den amerikanske befolkning bliver buret inde. Hr. Skaarup benytter sig af den teknik, som vi så ofte oplever, at han citerer medlemmer af Folketinget, når de ikke er til stede, som det passer ind i hr. Peter Skaarups kram. Jeg tror, at hvis formanden for Folketingets Retsudvalg, fru Lissa Mathiasen, havde været til stede, ville hun betakke sig for det misbrug af det citat, som hr. Peter Skaarup har brugt i forhold til det, som indgik i dele af pressen for nylig om fru Lissa Mathiasens syn på ungdomsdomstole.
Det, fru Lissa Mathiasen sagde, var på baggrund af det, politidirektør Hanne Bech Hansen havde sagt: at man kunne overveje ungdomsdomstole.
Dér sagde fru Lissa Mathiasen, at det ville hun da ikke afvise, og det måtte da indgå i debatten, regeringen var åben, regeringspartierne var åbne over for at diskutere forskellige muligheder for at begrænse netop den hårde del af ungdomskriminaliteten, den, vi ikke har fået stoppet endnu.
Hun har til gengæld efterfølgende, efter at have haft lejlighed til at tænke sig om, sagt, at det ikke var noget, hun kunne anbefale, at man skulle indføre ungdomsdomstole i Danmark.
Det synes jeg skulle siges netop i dag, hvor hr. Peter Skaarup endnu en gang har misbrugt et medlem, der ikke selv er til stede i salen og kan redegøre for, hvad hun mente.
Henning Grove (KF), 2000-12-07:
Når man læser beslutningsforslager her, så rejser det faktisk flere spørgsmål, end det løser.
Det er forslagsstillernes opfattelse, står der til sidst, at oprettelse af et fiskeriregister med samme egenskaber som DIS vil være et godt bud på en vedvarende løsning for fiskeriet.
Det får jeg ikke til at hænge sammen
med, at der længere oppe står, at hvis man ændrer det her for en kortere periode, så kan vi kigge på det.
Hvad vil man?
Skal det være for evigt, eller er
det kun for en kortere periode?
Det får mig så til at spekulere over, hvilken garanti man har nu for, at de penge, fiskeren sparer i skat, går til skibe.
De, der sparer i skat, har en tilbøjelighed til at beholde pengene i lommen.
Hvordan vil Dansk Folkeparti sikre, at den skattebesparelse, der kommer frem, også går til skibe og ikke bare bliver i fiskerens egen lomme?
Det er jo skibe, hele ordningen er lagt an på.
Det står der direkte i dette
forslag
Så der er stribe spørgsmål, vi skal have løst for overhovedet at kigge positivt på det. Så sagde hr. Christian H. Hansen, at man har arbejdet på det i et helt år.
Så undrer det mig lidt, at der ikke er noget økonomi i det.
Hvad er de økonomiske udgifter til det her for staten, for kommunerne?
Hvor er de økonomiske beregninger?
Jeg forstod, at beregningerne var lavet.
Så havde det egentlig været meget naturligt, at man havde taget det med ind i dette forslag. Der er ingen tvivl om, og det tror jeg alle er klar over, at fiskeriet delvis på grund af brændstofudgifter, står i en vanskelig situation.
Vi står for lige i dette øjeblik at få at vide, hvad fiskernes kvote er til næste år.
Alle de ting skal jeg have med ind for at finde en løsning til fiskeriet.
Hvordan løser vi det her problem?
Er det den ene vej, vi skal gå med støtte osv., eller skal vi rationalisere?
Hvor finder vi løsningen?
Derfor synes jeg, det er fint, hvis man får en forespørgselsdebat eller en redegørelse om fiskeriet, når vi kender de endelige tal, som kommer frem under de ministerforhandlinger, der foregår i EU på nuværende tidspunkt.
Derfor kan vi ikke støtte det foreliggende forslag.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-12-07:
Da Det Radikale Venstres sædvanlige ordfører på dette område ikke kan være til stede, skal jeg sige på partiets vegne, at vi ikke kan støtte det foreliggende forslag.
Erhvervet er blevet hårdt ramt af de stigende brændstofpriser, men hvis fiskerne skal hjælpes, så mener vi, at der er andre brancher, som også er ramt af de stigende brændstofpriser, som kan stille tilsvarende fuldstændig parallelle krav til en tilsvarende ordning.
Så mener jeg faktisk, vi er ude på et skråplan, hvor vi ikke kan styre udviklingen. I øvrigt bør det også være brændstofproblemet, man tager fat om og prøver at løse, og ikke skatteproblemet.
Skattefritagelsesmodellen, som man har set i Dansk Internationalt Skibsregister, kan vi ikke anbefale.
Det Radikale Venstre har været med til at vedtage ordningen om Dansk Internationalt Skibsregister, men jeg må sige, at i løbet af årene har vi måttet lave utrolig mange tillægsaftaler og tillægslovgivning. Vi har måtte lave særordninger for alle mulige forskellige grupper, som havde forskellig tilknytning til lande i nærheden, så det er bestemt ikke noget let problem at gå ind på.
Så vi vil være meget tilbageholdende med den slags ordninger.
Så skattefritagelsesmodellen synes vi er en skidt måde at begynde på.
Vi mener ikke, vi skal gå længere i de retninger, end vi har gjort med DIS.
Jeg skal i øvrigt også sige, at det samme synspunkt gælder for Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten, hvis ordførere ikke kan være til stede.
Tom Behnke (FRI), 2000-12-07:
Jeg skal ikke kritisere regeringen for at tage initiativer, tværtimod vil jeg gerne rose regeringen for at tage initiativer, og for at vise, at jeg faktisk mener det, har jeg netop bedt Folketingets formand om, at det punkt, vi skal behandle senere på dagen, nemlig beslutningsforslag nr. B 47, som jeg har fremsat, får vi udsat førstebehandlingen af til engang efter nytår, sådan at vi når at se, hvad det er, regeringen kommer med.
Som jeg sagde i mit ordførerindlæg her på nr. B 26, mener jeg, at alle de her ideer, der kommer, om, hvordan vi løser det her, må ses i en samlet helhed, og så er jeg faktisk ret sikker på, at vi måske sammen kan komme et stykke i den rigtige retning.
Jeg tror, det er bedre, at vi tager en samlet debat om tingene.
Annie Lunde Hansen (CD), 2000-12-07:
Dette beslutningsforslag er et mærkeligt forslag.
Som Venstres ordfører, hr. Jens Kirk, rigtigt sagde, skal fiskerierhvervet være selvhjulpent, og som hr. Henning Grove sagde: Hvilken garanti har vi for, at skattebesparelsen går ind og bliver investeret i skibet og ikke kommer ned i lommen?
Så vil jeg da også godt sige, at jeg tror, skatteministeren vil være meget glad for at få den forespørgsel, der bliver talt om her, ført over i hans regi.
Jeg kunne også forvente, at hvis vi vedtog det forslag om skattebesparelsen, så ville der nok stå utrolig mange virksomheder, hvor det ikke går så godt, i kø her uden for vores dør, for så ville de gerne føres ind under den lov, som vi eventuelt skulle vedtage her for fiskeriet.
Hvor lovligt er det i EU?
Jamen det skal vi da også have svar på.
Ja, vi kan vel også få svar fra skatteministeren, hvis han hører efter: Vil skatteministeren gerne have den forespørgsel, der kommer om fiskeriets problemer, flyttet over i skatteministerens regi? Det tror jeg godt, at skatteministeren vil, men det kan han jo svare på.
Ole Stavad (S), 2000-12-07:
Jeg har aldrig hørt om tilsvarende ordninger i andre lande.
Jeg tror ikke, der er tilsvarende ordninger i andre lande, men hvis hr. Jens Kirk vil være fuldstændig sikker, vil jeg opfordre til, at han stiller spørgsmålet, og så vil vi undersøge det grundigt, så vi helt er på sikker grund, når vi giver et svar, som jeg tror kommer til at ligne det, jeg har givet her.
Jens Kirk (V), 2000-12-07:
Det er op til os at prøve at give fiskeriet sådanne forhold. Så kunne man jo også stille det spørgsmål her: Er det ikke nu og snart, vi skal have den debat i gang?
Og skulle vi ikke gå i gang med at gå rundt og stille en hel del spørgsmål til vores fødevareminister om, hvorvidt det, man gør i de øvrige EU-lande, nu også er EU-foreneligt.
Vi skulle få det undersøgt, så vi får svar på det.
Christian H. Hansen (DF), 2000-12-07:
Jeg vil sige til hr. Henning Grove, at jeg ikke tror, at jeg sagde »regnede«.
Jeg tror, jeg sagde »arbejdet«, men det kan vi da gå tilbage og kigge på.
Men jeg vil gerne sige omkring økonomien - altså en garanti for at den ikke skulle ryge ned i lommen - at vi helt klart i Dansk Folkeparti mener, at man lovgivningsmæssigt kan sørge for det ved at sige, at det er nogle penge, der skal tilgå den enkelte fiskekutter.
Men det er jo igen en af de ting, som vi helt klart mener, man må kunne kigge på under en udvalgsbehandling.
Når man i mange andre lande ser, at man tilfører fiskerierhvervet en masse økonomisk støtte, så må der også kunne laves nogle muligheder herhjemme.
Så til det med forespørgselsdebatten: Det var bestemt ikke for at genere hr. Ole Vagn Christensen overhovedet på nogen måde, at jeg bakkede op bag, at vi fik en forespørgselsdebat generelt om fiskerierhvervets situation, og det mener jeg stadig væk.
Henning Grove (KF), 2000-12-07:
Punkt 1: Jeg vil gerne gøre det klart, at det ikke er til skatteministeren, vi vil stille den forespørgsel, men det er til fiskeriministeren.
Så er vi helt sikre på, at det er på plads.
Jeg havde 2-3 spørgsmål til hr. Christian H. Hansen.
Jeg spurgte direkte, hvordan man vil garantere, at pengene, der blev sparet i skat, ikke røg ned i lommen, men gik ind i skibet.
Det andet spørgsmål, jeg rejste, var angående dette, at det også er meget væsentligt at se på økonomien for kommunerne og staten.
Man har vel også regnet på, hvad det koster at gennemføre det her, når man har brugt 1 år til det?
Hr. Christian H. Hansen sagde heroppe, at man havde regnet på det i 1 år, så det var jo spændende at få tallene frem.
Ole Vagn Christensen (S), 2000-12-07:
Mit forslag omkring forespørgslen var et svar til hr. Christian H. Hansen, for han sagde, at partierne ikke vil noget: Det er kun os, der vil noget.
For situationen er: Hvordan får vi lavet de fornuftige strukturer, så fiskerierhvervet også bliver selvbærende?
Det har vi været optaget af hele tiden, så det er altså ikke noget nyt.
Jann Sjursen (KRF), 2000-12-07:
Jeg anerkender fuldt ud, at Dansk Folkeparti med det forslag vil gøre et behjertet forsøg på at komme et trængt erhverv til hjælp.
Men når jeg alligevel på Kristeligt Folkepartis vegne
siger, at det er et hovsa-forslag, er det, fordi jeg mener, det har en række utilsigtede konsekvenser i forhold til, hvad andre erhverv måtte ønske, også i forhold til kommunernes økonomi.
Det har også flere andre ordførere påpeget, og jeg synes ikke, at hr. Christian H. Hansen har givet overbevisende svar, når spørgsmål herom er blevet stillet.
Så jeg vil da blot tilsige, at Kristeligt Folkeparti selvfølgelig vil gå positivt og konstruktivt ind i udvalgsarbejdet om forslaget her, og i særdeleshed i det arbejde, som vi håber kan føre til en fælles vedtagelse, når en forespørgselsdebat måtte komme, og som jeg også forstår, at Dansk Folkeparti bakker op bag.
Christian H. Hansen (DF), 2000-12-07:
Vi kan da godt begynde at bruge den model her i Folketinget, at lige så snart et parti fremsætter et beslutningsforslag, så er det sådan en hovsa-løsning.
Det kan vi da godt begynde at sige til hinanden, men det synes jeg måske ikke
er en særlig værdig tone.
Jeg vil sige til hr. Ole Vagn Christensen, at jeg synes, at ideen om en forespørgselsdebat om fiskeriets generelle situation ville være en rigtig god idé, og jeg synes, vi skal blive enige om at tage den. Hr. Jens Kirk nævnte noget om EU-tilskud, og at der var en masse spørgsmål, der ikke var besvaret.
Ja, det er der også med det her forslag, ligesom der er ved så mange andre beslutningsforslag, men det kommer vel under en saglig udvalgsbehandling, hvor der bliver mulighed for at åbne op for nogle af de her forslag. Hr. Henning Grove sagde, at der til sidst i forslaget stod noget om, at man synes, det her kunne være et godt bud
på en vedvarende løsning.
Men så mente hr. Henning Grove, at han læste noget andet op midt i forslaget, og der må jeg sige, at det egentlig ikke er så svært at læse, for deroppe står, at hvis man ikke her kunne blive enig om, at der blev åbnet mulighed for et specielt fiskeriregister, så kunne man måske føre det ind under DIS-ordningen og lave en overgangsordning i forbindelse med den tid, hvor brændstofpriserne er for høje.
Så det er ikke et spørgsmål om enten det ene eller det andet, men der var faktisk i forslaget her åbnet op for, at man kunne vælge nogle forskellige modeller. Selv om de fleste ordførertaler endte med et nej, så føler jeg ikke, at man var helt ukritisk over for, at man godt kan se, at fiskeriet står i en dårlig situation.
Derfor synes jeg, at hvis det her beslutningsforslag kan få en værdig udvalgsbehandling - måske en lidt pænere behandling end ordførernes, for de har sådan generelt betragtet det her som et hovsa-forslag - og hvis vi også kan få den der forespørgselsdebat om fiskeriets situation generelt herhjemme, så vil Dansk Folkeparti synes, at vi allerede med den har opnået noget med debatten her i dag.
Jann Sjursen (KRF), 2000-12-07:
Da Kristeligt Folkepartis fiskeripolitiske ordfører, hr. Ole M. Nielsen, ikke kan være til stede, skal jeg rent undtagelsesvis prøve at fremføre vores synspunkter på dette område og i forhold til Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Kristeligt Folkeparti har fuld forståelse for, at fiskeriet i øjeblikket befinder sig i en presset økonomisk situation.
Og så forlyder det allerede nu fra Bruxelles og EU, at de danske fiskekvoter vil blive lavere de næste år.
Det betyder næsten uundgåeligt sværere tider for fiskerne i den kommende tid.
Den situation kunne vi til dels have undgået at komme i, hvis vi fra dansk side ville have sikret fuld medfinansiering i forhold til EU's støtteordning for fiskeriet, sådan så fiskeriet kunne få det maksimale udbytte af netop denne ordning.
Men her har regeringen valgt ikke at udnytte de fulde muligheder, og det beklager vi meget fra Kristeligt Folkepartis side, men vi stiller ændringsforslag om den sag til finansloven og håber, at vi ad den vej kan være med til at hjælpe fiskeriet.
Når det gælder Dansk Folkepartis konkrete beslutningsforslag, kan vi i lighed med de øvrige partier, kan man vel næsten sige, ikke tilslutte os den løsningsmodel, som Dansk Folkeparti forestiller sig i forhold til fiskeriet, nemlig at fiskerne kommer ind under DIS-ordningen.
For det første kan man sige, at får man først fiskerne ind under den ordning, så vil andre erhvervsgrupper også let kunne komme på banen, og det vil give mange uoverskuelige konsekvenser, ikke bare økonomiske, men også andre konsekvenser.
Vi finder heller ikke, at det skattegrundlag, som lige pludselig forsvinder for nogle kommuner, er en bagatel, som man kan se bort fra i denne her sammenhæng, og i hvert fald synes jeg ikke, at Dansk Folkeparti og Dansk Folkepartis ordfører her i debatten har svaret overbevisende på de spørgsmål, der har været rejst desangående. Derfor kan vi tilslutte os det forslag, som hr. Ole Vagn Christensen fra Socialdemokratiet fremsatte, om en forespørgselsdebat, hvor man kan se på problemstillingerne i en bred sammenhæng og forhåbentlig få truffet beslutning om nogle løsninger for fiskeriet, som er holdbare og rækker frem i tid, og som ikke har det hovsa-præg, som jeg faktisk mener, at Dansk Folkepartis forslag har, på trods af - som flere ordførere har været inde på - at det har været 1 år undervejs.
Christian H. Hansen (DF), 2000-12-07:
Jeg vil blot sige, at jeg da er enig med hr. Jens Kirk i, at der ligger en masse spørgsmål i det her forslag, og det var hr. Jens Kirk jo også inde på.
Det var bl.a. nogle spørgsmål om EU-problematikken, som jeg synes, det ville være meget fornuftigt, at vi gik i gang med at stille fødevareministeren.
Det synes jeg vi skal gøre.
Hvorvidt Dansk Folkeparti mener, at man skal gøre fiskeriet til et særligt erhverv?
Nej, det mener vi ikke, men vi mener, at fiskeriet er ude i en situation, hvor der skal gøres nogle ting.
Så for os handler det ikke om, at det lige er fiskerierhvervet, der skal være et særligt erhverv, bestemt ikke, men det skulle gerne være et bæredygtigt erhverv.
Men jeg mener, at jeg hørte i hr. Jens Kirks ordførertale, at han også selv var inde på, at fiskeriet står i en meget svær situation.
Det er egentlig den, der er lagt op til at løse, og sådan noget som det her kan være med til at skabe nogle løsningsmodeller til det.
Jann Sjursen (KRF), 2000-12-07:
Hr. Peter Skaarup har på forslagsstillernes vegne i dag sagt, at om forslaget betyder, at den kriminelle lavalder skal sættes ned til 12 år eller op til 18 år, kan man jo diskutere.
Jeg kan godt sige, at vi fra Kristeligt Folkepartis side opfatter beslutningsforslaget sådan, at Dansk Folkeparti reelt ønsker at sætte den kriminelle lavalder ned til 12 år, og det harmonerer vel i øvrigt også meget godt med, hvad Dansk Folkeparti i øvrigt siger og hr. Peter Skaarups partifæller siger ved forskellige lejligheder rundtomkring i landet og sågar også her i Folketingssalen.
Alene af den grund kan vi ikke fra Kristeligt Folkepartis side støtte Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Vi mener ikke, vi har brug for et nyt domstolssystem, som henvender sig især til de unge og specielt til de unge under den kriminelle lavalder.
Vel er de udenlandske eksempler, som er opregnet i Dansk Folkepartis beslutningsforslag, interessante, men det er jo altså bemærkelsesværdigt, at netop de øvrige nordiske lande ikke optræder blandt de eksempler, som Dansk Folkeparti har opregnet i det i øvrigt - synes jeg - gennemarbejdede beslutningsforslag.
Vi finder ikke fra Kristeligt Folkepartis side
, at børn under den kriminelle lavalder, som i dag er 15 år - en alder, vi finder passende - skal bringes ind i det strafferetlige system.
De skal selvfølgelig mødes med sanktioner, eller som jeg måske vil kalde det med reaktioner fra samfundets side, når de begår kriminelle handlinger, men det bør i så fald være de sociale myndigheder, som griber ind, som netop har bemyndigelsen til at gøre det.
Vi har i Folketinget selv været med til at rejse en forespørgselsdebat om de såkaldt truede børn, som vi vil kalde det, og der er også blevet fulgt op fra regeringens side med ændringer i lovgivningen, som rent faktisk gør, at de kommunale myndigheder i dag har en vid række beføjelser og muligheder i forhold til at sanktionere utilpassede børn og unge, som begår kriminalitet, også hvis de er under den kriminelle lavalder.
Vi synes, at det er i det regi, man skal forstærke indsatsen, og det vil vi meget gerne være med til at se på - også sammen med Dansk Folkeparti - og vurdere, om kommunerne rent faktisk lever op til de forpligtelser, som de også har over for de svage børn og unge, dem, der er kommet skævt ind på livet, og som måske i desværre en alt for tidlig alder starter en kriminel løbebane, for det er påkrævet, at der gribes ind, og at der gribes ind i tide.
Men som sagt tror vi ikke på, at den bedste måde at bringe børn på ret køl igen er ved at sætte dem i fængsel i den yderste konsekvens, som vi oplever det i andre lande.
Det er ved at gribe ind med sociale sanktioner, kan vi jo godt kalde det, sådan at unge og børn finder ud af, at det rent faktisk får konsekvens, hvis de kommer på den forkerte side af loven, men vel at mærke også en sådan konsekvens, at man møder børnene på det plan, hvor de er, og på en sådan måde så de får hjælp til at komme ud af det - i gåseøjne - snavs, de er kommet ind i.
Så med disse ord må vi fra Kristeligt Folkepartis side afvise Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Sonja Albrink (CD), 2000-12-07:
Med dette forslag ønsker Dansk Folkeparti jo at indføre en særlig kriminalretspleje for unge i alderen 12 til 18 år.
Og jeg kan lige så godt fra starten meddele, at i CD kan vi ikke støtte det foreliggende forslag, ikke ikke mindst fordi en gennemførelse af forslaget forudsætter en nedsættelse af den kriminelle lavalder.
Spørgsmålet om den kriminelle lavalder har været debatteret her i Folketinget et utal af gange, og trods det, at man for ofte hører om meget unge kriminelle, så er der efter vores opfattelse endnu ikke nogen, som på overbevisende måde har kunnet argumentere for, at den modenhed, som nu engang må være til stede hos unge, for at straffeforanstaltningerne kan være berettigede, generelt findes hos 12-årige.
Ikke, at vi dermed mener, at samfundet ikke skal reagere prompte over for disse unge kriminelle.
Det skal samfundet i høj grad og nok også i højere grad end i dag, men det må være i et andet regi.
Ikke desto mindre er der nogle spændende betragtninger i det forslag, vi her behandler, som jeg gerne vil reflektere lidt over.
Her er sagen måske nok sat lovlig meget på spidsen.
De tilbud, som jo ganske vist kan have en tvangsmæssig karakter, og som kan gives efter den sociale lovgivning, må jo ses som foranstaltninger som følge af en eller anden form for omsorgssvigt i hjemmet og bør vel næppe ses som en direkte konsekvens af en kriminel handling, selv om den kriminelle handling vel nok kan være katalysatoren, som udløser en foranstaltning. Der er vel næppe mulighed for at tvangsfjerne et barn fra et velfungerende hjem, og den slags børn begår altså også undertiden kriminalitet.
I CD mener vi umiddelbart, at den sociale lovgivning indeholder det nødvendige værn mod vilkårlige foranstaltninger.
Foranstaltningerne skulle jo så også gerne være en hjælp til den unge og ikke det modsatte.
Foranstaltningerne er forvaltningsafgørelser, som i sidste ende kan indbringes for domstolene.
Afgørelsen om tvangsanbringelse uden for hjemmet træffes jo af børn og unge-udvalget, som er et organ, der har en bred, uvildig sammensætning, og bl.a. er et af medlemmerne dommer.
Der er altså en række retsgarantier.
Dog har unge under 15 år ikke partstatus i de sager og kan altså ikke selvstændigt tage initiativ til at få prøvet grundlaget for en tvangsmæssig foranstaltning.
Om det burde være tilfældet, er vi parate til se nærmere på og drøfte under udvalgsbehandlingen.
Men som jeg allerede nævnte indledningsvis, mener vi ikke, at nedsættelse af den kriminelle lavalder er velbegrundet.
Vi er derimod parate til at diskutere et særligt sanktionssystem i forhold til de 15-18-årige.
Om det så skal kaldes en ungdomsdomstol er måske tvivlsomt.
Vi mener dog, ligesom justitsministeren gav udtryk for, at det må være relevant at afvente et oplæg fra ekspertgruppen om ungdomskriminalitet.
Vi kan altså, som jeg også sagde i starten af mit indlæg, ikke være med til at støtte det foreliggende beslutningsforslag.
Anne Baastrup (SF), 2000-12-07:
Det, det drejer sig om, er en psykologisk/psykiatrisk børnesagkyndig beskrivelse af: Hvad har det her barn konkret brug for?
Og det er ikke en straf.
Så har vi jo også den konkrete situation, at kommunerne har en bred vifte af tilbud.
Hvis det er sådan, at man fra statens side skal gå ind og give dem den brede vifte,
så bliver vi i virkeligheden nødt til at nedlægge kommunerne.
Det tror jeg ikke at jeg kan få overbevist SF's folketingsgruppe om, og jeg kan slet ikke overbevise mig selv om det.
Det er jo et sidste ende konsekvensen, hvis man tager hele børne- og ungeområdet væk fra kommunerne.
Så det holder ikke vand, at staten pludselig skal komme ind på et tidspunkt, for så står staten dér midt i luften.
Det dur ikke.