Ove Hygum (S), 2001-04-19:
Også jeg vil gerne starte med at takke forslagsstillerne for, at vi får den her debat i dag.
Som statsministeren nævnte i sit indlæg, har regeringen fremsat lovforslag om at stille krav til udbydere af tjenesteydelser, og det vil jeg gerne give et par ekstra ord med på vejen.
Alt for ofte har vi nemlig set, at arbejdsmiljøet bliver ringere for de ansatte, når en opgave bliver udliciteret.
Som det ser ud i dag, prioriteres arbejdsmiljøet alt for sjældent, når en tjenesteydelse udbydes.
Der findes ingen regler for, at udbyderne af en tjenesteydelse har et ansvar for at sikre arbejdsmiljøet.
Ved lovforslaget skal udbyderne i udbudsmaterialet forpligtes til at oplyse om særlige væsentlige arbejdsmiljøforhold.
Et eksempel på det kan være en kommune, som udbyder en service.
Så skal kommunen være forpligtet til at oplyse, om der er særlige risici forbundet med arbejdet, om der er særlige risici f.eks. for løfteskader og andre relevante forhold i netop dette job.
Det kan handle om et trafikselskab for at nævne et andet eksempel, som udbyder en transportopgave, f.eks. en busrute med en fast køreplan.
Så skal udbyderen sørge for, at der i køreplanen er taget højde for, at den vognmand, som skal udføre opgaven, har en mulighed for at efterleve arbejdsmiljøreglerne.
Regeringen har med lovforslaget villet sikre, at arbejdsgiverens ansvar for egne ansatte ikke bliver udvandet. Konsekvensen af, at udbyderen får et medansvar for arbejdsmiljøet, må nemlig ikke medføre, at der kan sås tvivl om, hvem der har hovedansvaret for de ansatte.
Det har vi sikret ved at give udbyderen et såkaldt medvirkensansvar.
Man kan med andre ord sige, at der oven i arbejdsgiverens fulde ansvar lægges et ekstra ansvar, som vi pålægger udbyderen.
For os er der ingen tvivl om, at det vil være til gavn for arbejdsmiljøet.
Spørgerne har også bedt om en redegørelse for, hvad regeringen har tænkt sig at gøre for at løse de arbejdsmiljøproblemer, som rengøringsassistenter og buschauffører er udsat for.
For lige at slå fast, at de to grupper har barske vilkår, vil jeg bare nævne, at buschauffører typisk dør tidligere end andre grupper på arbejdsmarkedet, at de har flere tilfælde af hjertesygdomme, lungekræft og rygsygdomme end andre, og de har et af de mest belastede job med hensyn til stress. Rengøringsassistenterne dør også typisk tidligere end andre.
De har et højt sygefravær, de er udsat for belastninger på grund af tunge løft, de er især belastet af ensidigt, gentaget arbejde, de har hudproblemer og eksem på grund af skrappe rengøringsmidler og dårligt psykisk arbejdsmiljø.
Arbejdsbyrden for en rengøringsassistent svarer til, at hun skal kunne gøre 28 parcelhuse rene hver eneste dag.
Ikke mindst derfor har regeringen naturligvis igangsat en lang række initiativer, og det vil være på sin plads at nævne nogle af de væsentlige her.
Som statsministeren nævnte det, er rengøring og busdrift udpeget som to af de i alt 12 belastede brancher, hvor Arbejdstilsynet vil gennemføre et særligt tilsyn, som virksomhederne skal betale for.
Af andre brancher, som er særlig belastede, kan nævnes fjerkræslagterier, svineslagterier og træ- og møbelindustrien.
Og de 12 særlig belastede brancher får et økonomisk incitament til at skabe et sikkert og sundt arbejdsmiljø på den måde, at hvis de i tilstrækkelig grad formår det, opnår de certifikatet og bliver fritaget for det gebyrbelagte tilsyn.
Af initiativer, som skal forbedre buschaufførernes arbejdsmiljø, kan jeg herudover nævne Sund bus-projektet på Arbejdsmiljøinstituttet, som er en stor, tværfaglig indsats, som skal forbedre buschaufførernes arbejdsmiljø og sundhed.
Projektets idé er, at hvis der virkelig skal ske noget i forhold til buschaufførernes trivsel, arbejdsmiljø og sundhed, skal der ske noget både i forhold til organiseringen af arbejdet, livsstilen, kompetencerne og det fysiske arbejdsmiljø.
I flere sammenhænge er der initiativer i gang, der handler om udarbejdelse af tjeklister om arbejdsmiljøstandarder og arbejdsmiljø, som skal bruges ved udbud af bustransport.
Tjeklister og standarder fokuserer bl.a. på tilrettelæggelsen af køreplaner, og de vil kunne anvendes, når trafikselskabet skal udarbejde udbudsmateriale.
Som nævnt har buschaufførerne et stressende job, og det er baggrunden for, at Arbejdstilsynet til næste år gennemfører en tilsynsindsats netop for at se på buschaufførernes psykiske arbejdsmiljø.
Endelig vil jeg nævne, at chaufførjobbet var blandt en af de 10 farlige jobgrupper, som jeg udpegede i 1999, hvor der var behov for en forstærket indsats.
Af initiativer, som skal forbedre rengøringsassistenternes arbejdsmiljø, kan jeg nævne Arbejdsmiljøinstituttets projekter.
Der er projektet, vi kalder «Rengøringsassistenter i mange år».
Vi har et andet projekt, vi kalder »Arbejdsdagdesign«, hvis formål er at undersøge den fysiske og mentale belastning hos rengøringsassistenter, hvis arbejdsdag er tilrettelagt på forskellig måde.
Endelig er der projektet »Intervention i rengøringsarbejdet«, hvor konsekvenserne af en ændret arbejdsorganisering undersøges nærmere.
Arbejdstilsynet har også været på banen.
I 1998 gennemførte tilsynet en tilsynsindsats, der fokuserede på rengøring på skoler, kontorer og dag- og døgninstitutioner.
Denne indsats resulterede i 1.583 vejledninger og påbud.
I de kommende år vil Arbejdstilsynet igen gennemføre en indsats på rengøringsområdet.
Det betyder, at der vil blive fulgt op med en række nye initiativer.
De 10 nye særlige farlige jobgrupper supplerer de 10 første, som jeg som nævnt før udpegede for 2 år siden.
Siden da er der blevet igangsat en lang række initiativer for at forbedre arbejdsmiljøet for jobgrupperne, og tiden er altså inde nu til at forbedre arbejdsmiljøet for de næste 10 grupper.
Disse eksempler illustrerer, at regeringen tager arbejdsmiljøproblemerne alvorligt.
Regeringen prioriterer området højt.
Vi skal have en arbejdsmiljøstandard på danske arbejdspladser, der betyder, at vi i årene fremover ikke udstøder arbejdskraft i det omfang, vi gør i dag.
Der bliver et behov for, at vi på meget, meget bedre vis sørger for, at det forebyggende arbejde drives på en sådan måde, at vi kan fastholde arbejdskraften på arbejdsmarkedet, så vi kan videreudvikle kvalifikationer og talenter og kompetencer gennem et langt arbejdsliv.