Henrik Dam Kristensen (S), 1997-11-14:
En gang imellem kan man som minister godt være lidt spændt, når der kommer beslutningsforslag fra forskellige partier. Jeg har en gang imellem oplevet, at de efterfølgende kan være sådan lidt problematiske at håndtere.
Men jeg må sige, at jeg er meget, meget glad for det beslutningsforslag, som er kommet i dag.
Jeg har næsten ikke kunnet vente til den dag, hvor det skulle behandles.
For her er jo virkelig mulighed for et stort, bredt, dejligt dansk nationalt kompromis, når det gælder vore fødevarer.
De intentioner, som beslutningsforslaget er gennemsyret af, deler regeringen til fulde.
Jeg vil gerne sige helt klart til forslagsstillerne: Vi er glade for det, for nu kan vi jo forvente - går jeg ud fra
- med de forslag, som der ligger fra regeringens side på det her område i den kommende tid, at her er der mulighed for store, brede forlig på det vigtige område, som handler om sikkerheden for vores fødevarer.
De intentioner, der ligger her, synes jeg er utrolig spændende.
Nogle enkelte kommentarer til nogle af dem: Forslagsstillerne ønsker en begrænsning i brugen af tilsætningsstoffer, således at det kun er stoffer, der er vitale for sundhed og sikkerhed, der må anvendes.
Et sådant godtagelseskriterium, skal jeg understrege, er en meget kraftig opstramning af de gældende regler.
En strikt anvendelse af et sådant kriterium er selvfølgelig sundhedsmæssigt fornuftig, men vil betyde en væsentlig begrænsning i den nuværende fødevareproduktion, f.eks. vil samtlige farvestoffer, herunder almindelig kulør til brun sovs, falde uden for dette kriterium.
Fødevareindustrien vil formodentlig finde, at forslaget er meget vidtgående.
Jeg kan i den forbindelse fastslå, at regeringen selvfølgelig målrettet arbejder for den størst mulige begrænsning af tilsætningsstoffer.
Det er også i overensstemmelse med den motiverede dagsorden, som blev vedtaget af Folketinget den 16. april 1996.
Her slås det fast, at tilsætningsstoffer kun må anvendes, hvis det sundhedsmæssigt er uden betænkninger, hvis forbrugeren ikke bliver vildledt, hvis der er teknologisk behov for at anvende stofferne og dette behov ikke realistisk kan opfyldes på anden måde.
Brugen af tilsætningsstoffer er jo som bekendt reguleret på Fællesskabsniveau, og derfor er det som udgangspunkt kun de tilsætningsstoffer, der er opført på EU's positivliste, som er tilladt.
Den restriktive holdning, som der her bliver givet udtryk for fra V's og K's side, har fuld opbakning fra regeringen.
Forslagsstillerne ønsker en udfasningsplan for de antibiotiske vækstfremmere, så de helt afvikles over en årrække.
Jeg skal ikke her trætte med den diskussion, vi har været igennem om antibiotiske vækstfremmere, bare konstatere to ting:
Jeg oplever, at V og K er enige med regeringen i det langsigtede mål, som handler om, at vi i EU og internationalt skal få fjernet vækstfremmere, og det fortsætter vi med.
Så glæder jeg mig da over, at jeg nu tilsyneladende kan få et bredt politisk flertal til at få gjort en ekstraordinær indsats, når det gælder Danmark.
Jeg kan oplyse, at regeringen meget hurtigt vil komme med et forslag, som pålægger vækstfremmere en afgift og dermed forhåbentlig minimerer forbruget i Danmark.
Det har en meget høj prioritering for regeringen, så tak for det.
Beslutningsforslaget er som sagt på mange områder i overensstemmelse med de ting, som regeringen har sagt.
Mærkning er også et område, og efter min opfattelse har forbrugerne ret til at få oplysninger om de fødevarer, som de køber, og der er en stigende interesse hos forbrugerne for at få oplysninger, der besvarer spørgsmål som, hvordan varerne er sammensat, hvordan de er fremstillet, og hvor de kommer fra.
Det frie valg og tilliden til de fødevarer, vi spiser, bygger jo på ærlighed og på letforståelige oplysninger om varerne.
Regeringen vil derfor fortsat arbejde for en styrkelse af reglerne, f.eks. således, at forbrugerne får præcise informationer om fødevarernes sammensætning.
De skal have oplysninger om, hvilke mængder der er af de enkelte dele i fødevarerne og oplysninger om varens oprindelse og fremstillingsdato, og næringsdeklarationer skal fremgå af mærkning, hvor det er relevant. Varemærkningsbestemmelsen om fødevarer er også EU-harmoniseret, og således har vi ikke mulighed for at indføre et dansk krav, som ligger ud over bestemmelserne, men også her vil vi sammen med V og K fortsætte den meget ambitiøse linje.
Ernæring er jeg enig i er et vigtigt område, men også her må jeg påpege, at der er sket en række ting, når det gælder ernæringsundervisningen, der bliver prioriteret forholdsvis højt i det nuværende uddannelsessystem.
Lad mig nævne et par enkelte eksempler: Hjemkundskab dækkes således fra 4. til 7. klassetrin, og det findes som valgfag i de ældste klasser.
Ifølge den vejledende læseplan arbejdes der med madlavning, måltider, kost, levnedsmidler, hygiejne og forbrug.
Der er tale om et bredt fag, hvor ernæringslære har en fremtrædende plads og inkluderer kostberegning, kostplanlægning, kostanbefalinger m.v.
På de grundlæggende social- og sundhedsuddannelser er ernæringslære obligatorisk, og der skal gives eleverne viden om hovedprincipperne i sammensætningen af en ernæringsrigtig kost til personer i forskellige arbejdsgrupper.
På det naturvidenskabelige område findes levnedsmiddeluddannelsen både på bachelor-, diplom- og kandidatniveau, og hertil kommer en kandidatuddannelse i human ernæring.
Dyrevelfærd er et andet område, som har været til diskussion og ikke mindst accelererende her på det sidste.
Det er jo et område, vi vil prioritere, og regeringen er meget positiv over for forslaget om en langsigtet handlingsplan for dyrevelfærd i landbruget.
Jeg mener, det kan være et brugbart instrument, der kan være bidrag til at styre udviklingen
Vi må hen imod øget dyrevelfærd og samtidig øge hastigheden af implementering af reglerne.
Jeg ser faktisk også det forslag som et signal om, at V og K er villige til at prioritere hensynet til husdyrene, også når der er tale om driftsøkonomien i landbruget.
Også her er jeg sikker på, at vi kan nå nogle fornuftige fremadrettede løsninger.
Om regeringens teknologi vil jeg sige, at jeg er enig med forslagsstillerne i, at det er vigtigt med en tilbundsgående godkendelsesprocedure for de genmodificerede produkter, der slippes ud på markedet.
I forordningen om nye levnedsmidler og levnedsmiddelingredienser, der er trådt i kraft i foråret, er der forudsat fælles EU-retningslinjer på området.
Disse retningslinjer er nu udarbejdet i en videnskabelig komité for fødevarer og offentliggjort i Kommissionens henstilling den 29. juni i år.
Området med nye fødevarer udvikler sig hurtigt, og i Frankrig forudsætter retningslinjerne, at man vil tage disse op til revision i takt med udviklingen på området.
Men det med, at man i EU agter at følge retningslinjerne for godkendelsesproceduren op, må selvfølgelig ikke blive en sovepude.
Vi bør sikre os, at vi udnytter den viden, vores forskningsinstitutioner har på området, maksimalt, og at vi styrker vores muligheder for at sikre en tværministeriel vurdering og en koordinering af fremtidige tiltag på området på det tidligst mulige tidspunkt. Forslagsstillerne ønsker bedre muligheder for at anvende genteknologi under forudsætning af, at der er streng offentlig kontrol, før et gensplejset produkt godkendes.
Jeg håber, det betyder, at forslagsstillerne er enige med regeringen i, at sikkerheden ved de genmodificerede produkter må have højeste prioritet, og derefter kan vi så se på den erhvervsmæssige udnyttelse af teknologien.
Jeg er enig med forslagsstillerne i, at der er behov for en bredere information på området, men jeg synes, der mangler en vinkel i forslagsstillernes argumentation.
Jeg er enig i, at de mange millioner kroner, der bliver satset på den bioteknolgiske forskning, ikke må gå til spilde, men jeg finder det mindst lige så vigtigt, at borgerne ved hjælp af viden får et bedre grundlag for at foretage valget mellem genmodificerede og ikkegenmodificerede produkter, og jeg vil i den forbindelse også gøre opmærksom på den konference, som fandt sted i går. Så er der functional foods.
Forslagsstillerne ønsker bedre muligheder for at markedsføre funktionelle fødevarer.
Fra producenternes side har der i de seneste år været et ønske om at kunne anvende sundhedsanprisning i markedsføringen af disse fødevarer.
I den forbindelse må jeg gøre opmærksom på, at sundhedsanprisning ikke er tilladt i Danmark, selv om virkning kan dokumenteres, hvilket er i overensstemmelse med EU's mærkningsdirektiv.
Jeg er klar over, at der er nogle lande, der fortolker mærkningsdirektivet lempeligere på dette område.
Man må også forvente, at Kommissionen tager spørgsmålet om sundhedsansprisning op til drøftelse sammen med medlemsstaterne.
Regeringen er tilbageholdende over for en lempelse af forbudet mod sundhedsanprisning, fordi et sådant udsagn ofte vil give forbrugerne et skævt billede af et produkts samlede ernæringsmæssige værdi.
Der vil være en tendens til at oplyse om de positive egenskaber og ikke de negative, så forbrugerne risikerer at få et forkert helhedsindtryk af varen.
Hvis der skal ske lempelser i forbudet mod sundhedsanprisning, må vi i hvert fald som minimum kræve, at udsagn er sundhedsvidenskabelig dokumenterede, at produkternes negative egenskaber samtidig oplyses, så forbrugerne får et samlet indtryk af produktets egenskaber, og at produkterne klart er en sundhedsmæssig fordel for befolkningen.
Regeringen er ikke principielt afvisende over for funktionelle fødevarer.
I Fødevareministeriets regi arbejdes der med det på flere områder og også i samarbejde med erhvervet.
Der arbejdes bl.a. på forskningsniveau på at udvikle metoder til at vurdere de sundhedsfremmende egenskaber og virkningen ved forskellige fødevarekomponenter.
Men debatten har en tendens til at koncentrere sig om tilsætning af vitaminer og mineraler til produkter, som måske ikke alle udmærker sig i kostpyramiden.
Regeringens udgangspunkt er, at funktionelle fødevarer ikke kan erstatte en sund og varieret kost.
Markedsføring af funktionelle fødevarer skal således ses i en større kostmæssig sammenhæng.
Kontrollen: Jeg deler fuldt ud ønsket om en offentlig regulering, der er enkel og ubureaukratisk.
Regeringen fremsætter i begyndelsen af det nye år forslag til en ny samlet fødevarelov.
Denne nye fødevarernes grundlov samler og forenkler den nuværende omfangsrige fødevarelovgivning.
Forslagsstillerne peger på den uensartethed, hvormed levnedsmiddelkontrollen gennemføres i dag.
Det kan naturligvis ikke være rigtigt, at man skal opleve en sådan uensartethed i kontroludøvelsen fra landsdel til landsdel.
Det er hverken til gavn for forbruger eller erhverv, idet forbrugerne mister tillid til kontrollen, og erhvervet pålægges ulige konkurrencevilkår.
Vi skal have en fødevarekontrol, der er enstrenget, ensartet, effektiv og gennemskuelig.
I den nye fødevarelov vil regeringen derfor foreslå en forenklet kontrolstruktur med udgangspunkt i disse principper.
Det var det, jeg i første omgang kunne svinge mig op til at sige, og jeg vil slutte, som jeg startede, med det beslutningsforslag, som V og K har fremsat.
Der er virkelig muligheder for, at et bredt flertal i Folketinget kan enes om en lovgivning i den kommende tid, som har dyrevelfærd og sunde, gode fødevarer som mærkesager, og man kan være helt sikker på, at man har regeringens fulde opbakning dertil.
Vi fremsætter forslag på stort set alle områder i den kommende tid, og der ser det ud til, at vi kan få et meget bredt samarbejde i Folketinget.
Jeg bemærkede også en åbning denne gang fra hr. Ole Donner.
Nu var det ordet kritisk, der blev anvendt, så heller ikke her ser det jo helt umuligt ud.
Der er en række spørgsmål, som egner sig bedst til udvalgsbehandlingen.
Jeg vil gerne fremhæve, at forslaget om at inddrage den primære fiskerisektor under produktudviklingsloven jo bl.a. skal ses på baggrund af de krav, der i dag stilles til fødevaresektoren.
Selv om rammer og vilkår inden for de forskellige dele af fødevaresektoren i en række henseender er forskellige, ja, så stilles der jo de samme høje krav til bæredygtighed, produktionsmetoder osv.
Der er også redskabsteknologi, som er i en voldsom udvikling.
Her ser vi danske virksomheder spille
på det internationale marked; med lovforslaget giver vi dem også endnu bedre muligheder. Alt i alt: Tak for modtagelsen.
Også her vil vi fra ministeriets side bestræbe os på at svare på udvalgets spørgsmål, så vi hurtigt kan få lovforslaget behandlet.