runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-04-27:
Nu er en af de afgørende forskelle på det forslag til vedtagelse, som blandt andre SF står bag, og det, Dansk Folkeparti har fremsat, hvorvidt vi i dag mener at kunne fremsætte en mistillidsdagsorden til ministeren.
SF mener, at det kan man, men vi siger: Lad nu Rigsrevisionen gøre sit arbejde, og når beretningen foreligger fra rigsrevisor, vurderer vi ministerens ansvar i sagen.
Det er for så vidt en af de væsentligste forskelle, der er mellem de to forslag til vedtagelse.
Men når vi kommer til den anden del, der handler om indholdet, altså hvordan vi får genoprettet det, så synes jeg egentlig, hr. Kristen Touborg var ret konstruktiv i sit indlæg og også kvitterede for nogle af de steder, hvor vi har sat fokus, så vi får forbedringer.
Der var et enkelt sted, hvor jeg synes, at hr. Touborg måske lidt misforstod det, der tidligere er sagt, nemlig i forhold til, hvornår vi har fået ind, at man skal evaluere, om de initiativer, der nu er sat i søen, er tilstrækkelige, eller om der skal ske noget yderligere.
Der sagde hr. Touborg, at det kunne man måske komme til at diskutere til efteråret i forbindelse med finansloven.
Jeg vil bare minde hr. Touborg om, at der i den aftale, vi indgik før påske, rent faktisk står – jeg nævnte det fra talerstolen nogle gange – at vi skal gøre status over initiativerne i starten af juni, og her, altså allerede i starten af juni, vurdere behovet for eventuelle yderligere initiativer.
Det var selvfølgelig vigtigt for Dansk Folkeparti at få det ind, så vi har en løftestang til meget hurtigt at få iværksat yderligere ting, såfremt det måtte være nødvendigt.
Karen Hækkerup (S), 2006-04-27:
Bare for at få det præciseret: Det, der så skal snakkes igennem, er, om De Konservative accepterer Dansk Folkepartis ultimative krav, de krav, som alle vi andre i oppositionen også har haft i lang tid, nemlig at familie- og forbrugerminister Lars Barfoed og fødevarekontrollen ikke længere skal have noget med hinanden at gøre.
I Dansk Folkeparti har man så bare fundet den løsning, at man nu siger: Så fjerner vi bare området fra ministeriet, for vi kan ikke tåle at fyre en minister, fordi vi er bange for at blive uvenner med statsministeren, men vi kan godt tåle at fyre hr. Barfoed, for ham er der så mange der er vrede på i forvejen.
Hvad synes De Konservative egentlig om sådan nogle politiske venner?
Kristen Touborg (SF), 2006-04-27:
Den Konservative ordfører synes jeg forbryder sig imod fakta, når han siger, at der ikke er færre til at foretage fødevarekontrol udeomkring, end der har været før.
Det er sådan, at fra 2005 har det ikke længere været nødvendigt, mener regeringen åbenbart, at der skal være tilsynsteknikere udeomkring.
Det vil sige, at der på en række forarbejdningsvirksomheder hidtil været daglig kontrol, og i fremtiden bliver det noget, der ligner fire til otte gange om året i stedet for, og så bygger det i øvrigt på egenkontrol.
Det får mig til at spørge den konservative ordfører: Tror De Konservative, at kontrollen bliver bedre eller dårligere af, at man går fra dagligt tilsyn til tilsyn seks til otte gange om året?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-04-27:
Jeg skal afsløre over for fru Mette Gjerskov, at jeg har det lidt sådan, at hver gang, man kommer med en af de her afsløringer, hvor man virkelig får fat i en af de her skurke, så siger jeg altså: Yes, det er rigtig godt, nu fik vi dem.
Jeg tror nok, at Socialdemokraterne hver gang egentlig har tænkt: Yes, nu kan vi fortsætte vores kalkunjagt på forbrugerministeren.
Og egentlig har de prioriteret det højere end det at glæde sig over, at der er nogle af de her skurke, vi virkelig får til at sidde i saksen.
Det sidste synes jeg er positivt.
Med hensyn til hvordan vi forholder os til det her, har jeg allerede svaret, at det tager vi til efterretning, og at vi også lige skal have mulighed for at læse det ordentligt igennem, og så skal vi senere på dagen nok forholde os til den tekst, der ligger.
Kristen Touborg (SF), 2006-04-27:
Det kunne jo umiddelbart godt lyde som en god idé, hvad den konservative ordfører dér siger.
Der er bare lige det lille problem, at skal man lave den vældige kulegravning, så kommer forbrugeren til at skøtte sig selv rent forbrugermæssigt, hvad angår fødevaresikkerheden, hele resten af det her år, for skeletterne rasler jo ud af skabet, siger ministeren, hver gang han åbner lågen.
Derfor er vi nødt til at foretage os noget nu og kan altså ikke vente til engang langt ud i fremtiden.
Så vil jeg godt sige, at det ikke er korrekt, når den konservative ordfører siger, at der stadig væk er lige så mange til at føre kontrollen udeomkring.
Jeg vil egentlig godt høre den konservative ordfører: Vil De Konservative være med til at indføre disse daglige tilsyn igen, som er taget bort her med udgangen af 2005?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-04-27:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil fastholde, hvad jeg har sagt hele tiden: Der er i ministerens tid som familie- og forbrugerminister ikke blevet skåret blandt de medarbejdere, der er ude og kontrollere i marken.
Så enkelt er det.
Det ligger helt fast efter den aftale, som blev indgået mellem regeringen og Dansk Folkeparti tilbage i maj måned sidste år.
Karen Hækkerup (S), 2006-04-27:
Jeg kan ikke forstå, at De Konservative bliver ved med at sige, at der ikke er skåret på det her område og i antallet af dem, der er ude i marken for at hjælpe.
Vi ved jo, at der er skåret ned på antallet af dyrlæger, der er ude i marken og foretager de her undersøgelser.
Vi ved, at der er skåret ned, jeg ved bare ikke helt præcis hvor meget.
Når jeg ikke ved det, er det, fordi jeg har stillet spørgsmålet til familieog forbrugerministeren den 23. marts, og nu har vi den 27. april, og jeg har stadig ikke fået svar, selv om Folketinget har en regel om, at man skal søge at svare inden 6 søgnedage.
Jeg kan da så her meddele, at jeg agter at klage til Præsidiet over, at jeg ikke har fået svar på trods af gentagne rykkere.
Hvis jeg havde haft det svar, havde jeg bedre kunnet sige præcis, hvilke konsekvenser de her nedskæringer har haft, men nu må jeg så klare mig uden.
Jeg vil gerne spørge De Konservative: Hvad mener De Konservative om, at Dansk Folkeparti fremsætter sådan en vedtagelse her, hvor man i virkeligheden siger: O.k., vi vil ikke vælte ministeren, men så kan vi tage hans område fra ham?
Hvad mener De Konservative om det?
Mette Gjerskov (S), 2006-04-27:
Betyder det, at hr. Per Ørum Jørgensen ikke ved, hvad hans parti vil stemme til den her vedtagelse, som Dansk Folkeparti har fremsat?
Det er bare et helt konkret spørgsmål.
En anden ting er
: Synes hr. Per Ørum Jørgensen, at det er tilfredsstillende, at det er tidligere medarbejdere og journalister, der finder ud af, hvor problemerne er udeomkring i virksomhe derne, og at det ikke er fødevarekontrollen?
Ja, fødevarekontrollen opdager nogle ting, men den er så håbløst underbemandet og nedprioriteret under den her regering, at den slet ikke finder tilstrækkeligt.
Hr. Per Ørum Jørgensen sammenlignede det med, at det, Socialdemokraterne siger, svarer til at give justitsministeren skylden for, at der bliver begået mord i Danmark.
Nej, nej, det er slet ikke det, vi taler om.
Vi taler om, at der er et ansvar, når man ikke sikrer, at der er tilstrækkelig meget kontrol.
Hvis justitsministeren ikke sørgede for, at der var noget politi, ville det også være hendes ansvar, ligesom det er forbrugerministerens ansvar, at der ikke er en tilstrækkelig fødevarekontrol i Danmark.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-04-27:
Det, jeg synes ligger helt fast, er, at i den aftale, der blev indgået i maj måned 2005, var det effektiviseringer inden for ledelse og administration samt på laboratorieområdet og altså ikke i antal medarbejdere, der er ude i marken.
Jeg har svaret så mange gange omkring det forslag til vedtagelse, der ligger.
Jeg synes, at vi skal have en ærlig chance for at sætte os ned, læse det igennem, og så tager vi en beslutning i løbet af dagen.
Hvis jeg skal svare på det sidste først: Jeg synes, at det er fornuftigt og rigtigt, at vi nu får kulegravet området og får lavet den undersøgelse for at sikre, at vi bruger midlerne rigtigt, og for at sikre en ordentlig genopretning af fødevarekontrollen.
Det synes jeg et eller andet sted er sund fornuft.
Nu ved jeg, at hr. Kristen Touborg er vestjyde ligesom jeg og jo normalt agerer rimelig fornuftspræget, før han går ud og bruger en masse penge.
Derfor vil det måske også klæde hr. Kristen Touborg i denne her sag at være lidt fornuftig og sige: O.k., lad os undersøge tingene til bunds og så se, om der er behov for flere ressourcer.
Det synes jeg er ganske almindelig sund fornuft.
Martin Lidegaard (RV), 2006-04-28:
Det, der får mig op af stolen, er ministerens begrundelser for at afvise det her forslag, at ministeren i ramme alvor kan stå og sige, at landets sociallovgivning ikke er kompleks.
Nu har jeg aldrig, heldigvis, vil jeg tilføje, prøvet at være skatteordfører, men jeg vil dog tillade mig så meget som at sige, at der på socialområdet jo er et virvar af love og ordninger, der griber ind i hinanden, ikke mindst på det økonomiske område, og som gør det ganske uoverskueligt for den enkelte borger præcis at vide, hvor vedkommende står.
Det er et af problemerne, som vi i øvrigt har været fælles om at lave, da vi har lavet lovgivningen om det.
Den anden begrundelse, ministeren bruger, er, at man jo bare kan gå op og klage.
Men vi har jo at gøre med folk, der kan have psykiske problemer, vi har at gøre med folk, der kan være presset personligt, vi har at gøre med folk, der på en eller anden måde jo netop har behov for en social hjælp.
De har måske endnu sværere ved i situationen at overskue kompleksiteten.
Det er da ikke urimeligt, at vi, hvis de får medhold, og det er jo kun, hvis de har fået medhold ifølge det her forslag, altså hvis ikke vi har behandlet dem ordentligt, så er med til at betale den regning, der skal til, for at de kan bevise det.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-04-28:
Jo, men det er jo sådan set det, klagesystemet skal, og jeg synes, det er afgørende, at vi holder fast i de principper, der gør sig gældende
Det vil jeg simpelt hen ikke lave om på, fordi jeg mener, at det er den bedste beskyttelse af borgeren, at vi på den måde sikrer, at alle uden omkostninger har mulighed for at klage over en afgørelse.
Thomas Krog (SF), 2006-04-28:
Jeg synes ikke, ministeren svarede på spørgsmålet.
Vi har altså en række mennesker her, som er ramt af den sociale lovgivning, og som vælger at bruge pengene på en advokat.
Jeg vil godt høre ministerens vurdering af, hvordan det kan være, om det er, fordi ministeren synes, at man skal smide om sig med pengene.
Jeg vil også godt høre ministerens kommentar til, at der rent faktisk er massevis af eksempler på, at fordi nogle mennesker lige kommer til at søge forkert, fordi de kommer til at sige det forkerte på det forkerte tidspunkt, går de glip af penge.
Det eksempel, jeg prøvede at give, er helt konkret.
Mener ministeren, det er rimeligt?
Det mener ministeren ikke, og det viser noget om et behov for, at der faktisk er nogen til at støtte op om de her mennesker, nogen til at hjælpe de her mennesker igennem et kompliceret system.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-04-28:
Jeg håber ikke, at hr. Thomas Krogs meldinger er udtryk for, at SF og hr. Thomas Krog synes, at vi skal lave om på det princip, der gør sig gældende i dag, nemlig at borgeren ikke behøver at have nogen udgifter forbundet med det at klage.
Fra regeringens side lægger vi afgørende vægt på, at det er gratis.
Hvad man så i øvrigt vælger at bruge penge på, fordi man selv synes, at man vil noget andet, må jo være op til den enkelte borger selv.
Men det afgørende for mig er, at alle har muligheden for at klage, og at det er gratis for borgerne at gøre det, og at det er det offentlige, der skal indhente de oplysninger, der skal til, for at have grundlaget til at træffe en beslutning på.
Det afgørende her er at se på, hvad det er for nogle principper, der gør sig gældende, når man klager på det sociale område.
Der er det sådan i dag, at det er gratis for borgeren, man behøver ikke at have nogen omkostninger forbundet med det at klage.
Og så gælder undersøgelsesprincippet, det vil sige, at man fra offentlig side skal sørge for at indhente de oplysninger, der er nødvendige.
Så der er altså ikke brug for, at man går ud og betaler en advokat for at bistå sig eller på anden vis indhente sagkyndig bistand, og det er det, vi skal forholde os til, og det er det, jeg understreger at vi ikke vil lave om på.
Thomas Krog (SF), 2006-04-28:
Jeg citerede tidligere et svar fra beskæftigelsesministeren om, at han ikke kunne finde ud af, om det er kommunerne eller nævnet, der har tolket loven rigtigt på sygedagpengeområdet.
Det siger lidt om kompleksiteten i det her, som man så åbenbart forventer, at folk selv skal kunne finde ud af at bruge.
Jeg vil også sige om det, at det er gratis, at jeg da synes, vi også skal se at få undersøgt, hvor mange af de her mennesker der rent faktisk ud af egen lomme betaler til advokathjælp.
Det er jo ikke noget, de har lyst til, eller noget de gør, fordi de har for mange penge.
Det er folk, der er ramt på det sociale område, som alligevel går ud og bruger pengene på advokat, som lovgivningen er i dag.
Jeg har også lyst til at komme med et konkret eksempel i stedet for alt det her overordnede snak.
Et menneske, som får stoppet sine sygedagpenge af kommunen, får anbefalet at sige, at hvis vedkommende så søger førtidspension på det foreliggende grundlag, så kan den pågældende forlænge sygedagpengene lidt.
Vedkommende er ikke berettiget til sygedagpenge eller berettiget til førtidspension.
Men da den pågældende så har fået afslag på førtidspensionen, er der gået så tilpas lang tid, at hun ikke længere kan klage over stoppet for sygedagpenge.
Sagen ruller, og ½ år efter kommer afgørelsen fra det sociale nævn, der siger: Du er ikke berettiget til førtidspension, og derfor kan vi ikke forlænge de sygedagpenge, som du ikke har fået klaget over.
Der er altså gået ½ år, hvor en kvinde har stået uden forsørgelse, fordi hun ikke lige havde fået klaget på den rigtige måde.
Det siger lidt om behovet for advokathjælp på det her område.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-04-28:
Jeg var inde på, at kommunalreformen styrker den faglige bæredygtighed i kommunerne.
Men det principielle er jo, at det er gratis at klage i det klagesystem, vi har i dag, og det ønsker jeg at holde fast i, nemlig at det ikke behøver at koste noget for borgeren at klage.
Sådan skal det blive ved med at være.
Når man så skal sammenligne med skatteområdet, er der jo nogle andre forhold, der gør sig gældende.
Det ene er, at det jo er et væsentligt hensyn, at beskatning betragtes som et tvangsmæssigt indgreb, det vil sige, at man der tager noget fra borgerne, og der, hvor vi taler om tvangsmæssige indgreb over for borgerne på det sociale område, gælder jo så også reglerne om f.eks. gratis advokatbistand og forpligtelse til at sørge for at følge op på det, i forhold til at der er nogle omkostninger, når vi snakker om tvangsmæssige indgreb.
Det andet, der gør sig gældende med hensyn til skatteområdet, er jo skattelovgivningens kompleksitet, altså hvor det kan være svært at fremfinde den dokumentation, der skal til i forbindelse med afgørelse af de sager.
Og som jeg orienterede om, er det sådan i systemet på det sociale område, at det er myndighederne, der skal sørge for at indhente de oplysninger til at træffe afgørelser om borgerens situation.
Line Barfod (EL), 2006-04-28:
Hvad angår kompleksitet, tror jeg efterhånden, at Folketinget har fået lavet så meget lovgivning med så kort mellemrum, at kompleksiteten i høj grad ligner den, der er på skatteområdet.
Det er meget, meget svært at finde rundt i lovgivningen på det sociale område.
F.eks. har man jo senest lavet den nye forsøgsordning om gældssanering til udsatte grupper.
Den har man sat ind i lovgivningen om eftergivelse af studiegæld.
Den måde at lovgive på gør det ikke nemmere for folk at finde rundt.
Så det argument forstår jeg ikke.
Med skat tager man noget fra folk, mens man i sociallovgivningen giver noget til folk.
Det kan man selvfølgelig godt i et eller andet omfang følge.
Jeg forstår ikke, at ministeren siger, at det ikke er lige så stort et indgreb i folks tilværelse, som at de skal betale 5.000 kr. mere eller mindre i skat.
Hvis man skal følge ministerens argumentation om, at vi nu får større kommuner og derfor får større retssikkerhed, og at det derfor slet ikke er nødvendigt med omkostningsdækning, må man jo forvente, at nu, hvor skatteområdet er blevet samlet under staten og dermed er blevet så stort, som det jo overhovedet kan blive i Danmark, så vil regeringen tage initiativ til at ophæve omkostningsdækningen på skatteområdet. Hvad er begrundelsen for, at regeringen mener, at man på skatteområdet, hvor der jo primært er tale om ressourcestærke borgere, der har mulighed for at finde ud af at gå til forskellige rådgivere og få hjælp, skal have omkostningerne dækket, mens man på socialområdet, hvor der er tale om borgere, der står midt i forskellige kriser og har mange andre problemer at slås med, ikke skal have mulighed for at få omkostningsdækning?
Martin Lidegaard (RV), 2006-04-28:
Men kan ministeren så forklare mig, hvis verden er så perfekt, som ministeren giver udtryk for, hvorfor mange af de her mennesker, som er i den absolut laveste økonomiske gruppe, alligevel bruger penge på at købe advokater i dag, hvor de ikke får noget refunderet.
Det er da en mærkelig ting at gøre, hvis det offentlige gør hele arbejdet for en, og hvis man uden videre får sin sag behandlet helt objektivt og fair.
Der er jo noget, der kunne tyde på, at der er nogle, der ikke helt har samme opfattelse af det som ministeren, nemlig de mennesker, der har prøvet det.
Jeg synes også, der gået lang tid – også for lang tid.
Det er også derfor, jeg ikke synes, der skal gå længere tid end højst nødvendigt, før at forældrene kan komme i gang.
Jeg bliver nødt til lige at sige, at jeg tror, at vi skal tage den diskussion om at udvide på et andet tidspunkt.
Med hensyn til at afgrænse målgruppen i forhold til en masse andre grupper, er det klart, at man må have en diskussion af, hvordan man så afgrænser den gruppe på en eller anden måde.
Det vil jeg se frem til at diskutere.
Men uanset hvordan vi så afgrænser den, kan jeg bare ikke forstå, hvorfor, havde jeg nær sagt, det her beslutningsforslag og de mennesker og de forældre, det handler om, skal tages som gidsler i den proces.
Men det får vi lejlighed til at diskutere under udvalgsbehandlingen.
Afstemning
Tina Petersen (DF), 2006-04-28:
Så er jeg ikke i tvivl om, at hr. Martin Lidegaard vil give mig ret i, at det drejer sig om, at alle forældre uanset metoden får den her valgmulighed for at kunne undervise.
Men vi kan jo ikke se bort fra, at de her metoder skal dokumenteres.
Det, jeg så hele tiden spørger til, og som jeg også sagde i min ordførertale, er, at man har været 10 år om det her, og dokumentationen er en nødvendighed.
Det er jo en grundfæstet ting, at man i Danmark skal dokumentere, at sådan nogle metoder virker.
Og det er jo det, vi venter på, og det er jo også det, Dansk Folkeparti har givet udtryk for at vi ønsker fremskyndet.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-04-28:
Det kan da være meget voldsomt for den enkelte borger, men det er jo derfor, vi har et klagesystem, hvor det er gratis, hvor det jo netop er nemt for borgeren at klage.
Som jeg siger, behøver man ikke at have nogen særlige udgifter forbundet dermed, og derfor er hele udgangspunktet for det beslutningsforslag fra SF's side forkert.
Det er folk jo i deres gode ret til at vælge at gøre.
Det, der er vigtigt, er, om det er nødvendigt at have nogle udgifter for at klage på de sociale områder eller det ikke er.
Og der synes jeg, det er vigtigt at holde fast i, at det skal være sådan, at det ikke er nødvendigt, at der netop er den her mulighed for at klage uanset ens situation, og det ønsker jeg ikke at lave om på.
Det er da klart, hvis man begynder at slå ind på SF's tankegang, hvor jeg altså som sagt synes, at forudsætningen for forslaget er helt forkert, så opstår der da en risiko for, at vi får de der domstolslignende tilstande, hvor det kommer til at spille en rolle, om man har købt sig til en ekspertise og til noget hjælp og støtte udefra.
Line Barfod (EL), 2006-04-28:
Jeg er sådan set enig i intentionen om, at det sociale område og klagesystemet og den måde, det fungerer på, ikke bør udvikle sig til at være domstolslignende, og at det er en kedelig udvikling, hvis man er nødt til at have advokat for at få sin ret på det sociale område.
Men problemet er jo, at flere og flere oplever det sådan.
Vi kan se, at mange af de organisationer, der arbejder på området, både patientorganisationer og forskellige brugerorganisationer, fagforeninger osv., opruster med bisiddere, socialrådgivere, jurister osv. for at hjælpe deres medlemmer.
Hvad vil Dansk Folkeparti gøre for at imødegå den udvikling?
Altså, man har jo i mange år sagt, at nu tager vi et område ad gangen, kigger på det og prøver at løse retssikkerheden der.
Man har i mange år sagt, at så strammer vi op på de formelle ting osv., men det har jo ikke hjulpet.
Tværtimod ser det ud, som om udviklingen bliver værre og værre.
Så hvad vil Dansk Folkeparti gøre?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2006-04-28:
Da Venstres ordfører, hr. Hans Andersen, ikke kan være til stede under dette punkt, vil jeg fremføre følgende på hr. Hans Andersens vegne: SF ønsker med dette forslag at pålægge offentlige myndigheder at betale klagers omkostninger i sociale sager.
Venstre kan ikke støtte forslaget, idet det administrative klagesystem i forvejen er gratis for borgeren.
Samtidig har regeringen taget en række initiativer, der skal medvirke til at forbedre sagsbehandlingskvaliteten i kommunerne.
Der er bl.a. gennemført et projekt om retssikkerhed og formidling, der kan gøre sagsbehandlingen lettere for de ansatte i kommunerne.
Bl.a. er der udgivet en pjece, der beskriver rettigheder og klagemuligheder for borgerne.
Endvidere er der vedtaget en anbringelsesreform, der også strammer op på kravene til kommunerne, og Ankestyrelsen får her også flere beføjelser.
Den vil en gang for alle placere et entydigt ansvar.
Vi kommer til at undgå gråzoner og ansvarsforflygtigelse.
Den kommunale sagsbehandling vil blive styrket, og kvaliteten bliver bedre med de nye kommuner.
Det ligger mig også særligt på sinde at nævne, at vi opretter den nationale videns- og specialrådgivningsorganisation, VISO, der kan opsamle viden og rådgive i de meget specialiserede og komplicerede sager.
Jeg tror, det vil være med til at give et løft af den faglige kvalitet på socialområdet.
Og det er blot nogle af de initiativer, der er blevet taget for at forbedre retssikkerheden.
Vi har i dag et velfungerende ankesystem, hvor alle borgere kan klage, hvis de føler sig forkert behandlet, eller hvis de mener, at en afgørelse er forkert.
På den baggrund kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Tom Behnke (KF), 2006-04-28:
SF er velkommen til at forsøge, men jeg kan da røbe allerede nu, at det ikke vil lykkes, for det er helt sikkert det, der vil blive konsekvensen.
Når borgerne har vanskeligt ved at forstå eller få indsigt i eller har behov for hjælp til at få indsigt eller forståelse for noget, så ligger ansvaret hos kommunen, hos klageinstansen.
Det ønsker vi ikke.
Vi er meget tilfredse med det system, vi har i dag, der faktisk går ud på, at kommunen har pligten til at få sagen helt oplyst, få alle synspunkter frem, få alle relevante indstillinger med og på den baggrund træffe en beslutning ud fra, hvad der hjælper borgeren bedst muligt.
Martin Lidegaard (RV), 2006-04-28:
Jamen jeg supplerer gerne ordet træning med undervisning.
Og det er der sikkert en god faglig baggrund for at gøre.
Det, der betyder noget for mig, er, om forældre får chancen for at lave hjemmetræning og undervisning med deres børn, hvis de gerne vil.
Så må fru Tina Petersen sådan set gerne formulere det om fra ende til anden, det har jeg ingen problemer med, så længe vi giver forældrene den mulighed.