runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2003-01-31:
Jeg må nok erkende, at der er lidt skyklapper på hos hr. Anders Samuelsen, som snakker om syd, mens vi kigger mod øst, men det er så, hvad det er.
Det er ikke Dansk Folkeparti, der har lavet undersøgelsen om, at der er mange, som vil komme til Danmark og arbejde.
Det er andre, der har lavet de undersøgelser, og vi føler altså ikke, det er så vanvittigt at binde tingene sammen.
Hr. Anders Samuelsen var inde på, at Max Bæhring har sagt, at det er ret betydningsløst med eksklusivaftaler på det danske arbejdsmarked, og så må det jo også være ret betydningsløst, om de i det hele taget er der, hvis det er dét, hr. Anders Samuelsen lægger i det.
Men Dansk Folkeparti vil hellere tilgodese de 300.000 arbejdsløse, vi faktisk har i Danmark, godt og vel endda.
Når vi tager alle med, både indvandrere, kontanthjælpsmodtagere og dagpengemodtagere, har vi godt og vel 300.000.
Vi vil hellere tilgodese dem og se, om vi kan få dem i arbejde, end uden videre lukke op for Østeuropa fra dag et, for det er de dårligst uddannede, der bliver trykket med indvandringen fra Østeuropa, og det er derfor her, vi skal slå bremsen i for at kunne styre det.
Det er jo ikke Max Bæhrings metalfolk, der umiddelbart bliver trykket, så han kan jo sagtens komme med den udtalelse.
Kaj Ikast (KF), 2003-02-04:
Jeg har et lille beskedent ønske: at hr. Morten Homann havde samme erfaring, som jeg har.
Så ville han ikke stille det spørgsmål.
Det vil jeg sige rent ud: Der var ingen, der kunne bilde
mig ind, at det skulle tage 6-7 måneder, før Helsingørruten overhovedet kom til at køre med helt nye moderne tog, med de bedst uddannede folk, vi overhovedet har i hele verden, DSB's allerbedste.
Sådan nogle ting opstår en gang i mellem.
Det er også et svar til hr. Jens Peter Vernersen.
Jeg vil med min gamle rutine have lov til at tale med de folk, der er direkte ansvarlige, og have at vide helt nøjagtig, hvad der kører.
Og hverken den ene eller den anden Zeitung, skal komme og bestemme, hvad jeg skal mene.
Jeg vil have at vide nøjagtig fra dem, der har ansvaret: Hvad kører der, og hvad kan I gøre ved det?
Måske er det rigtigt, hvad jeg hører på vandrørene
herinde, at de allerede er ved at have overskud af lokoførere.
Det kan godt være, at det ikke er helt rigtigt.
Men der sker forhandlinger rundtomkring, det kan jeg høre på rørene, og når disse forhandlinger kører, så vil det jo være kedeligt at stå og love noget forkert.
Jeg synes, man skulle tage og pakke sammen med alt det i dag og så holde sig til, hvad forespørgslen drejer sig om.
Det er økonomien.
Og jeg vil gerne sige: Vi kan mødes på fredag og tage debatten om, hvad vi skal gøre.
Vi er nemlig klar.
Morten Homann (SF), 2003-02-04:
Jeg vil godt bekræfte, at man har valgt en dyrere løsning.
Den er langt dyrere end den, man kunne have fået, og man har valgt den dyreste model ved at lave tilkøb i to omgange for at få en bare nogenlunde dækning i udgangspunktet. Så det er rigtigt, at man har valgt en meget dyr løsning. Så vil jeg så stille mit spørgsmål for tredje gang.
Det her er i mine øjne ikke et spørgsmål om holdninger.
Det er et spørgsmål om netop at nå den effektivitet, som hr. Kaj Ikast taler om.
Men hvis man skal have en klar og objektiv afklaring af, hvem der kan køre mest effektivt, hvorfor er der så ikke noget dokumentation på det?
Og hvorfor påpeger Rigsrevisionen, at lige netop det her spørgsmål om indtægtsforudsætningerne for DSB kunne være nøjere gennemgået af Trafikministeriet, inden man traf sin beslutning? Så overhørte hr. Kaj Ikast også mit andet spørgsmål.
Jeg spurgte nemlig, om det i hr. Kaj Ikasts øjne er udtryk for professionalisme, at man har et selskab, som 1 år efter, at man har fået tildelt opgaven, kan blive overrasket over, at man mangler lokoførere.
Er det udtryk for professionalisme?
Hvis spørgsmålet skulle blive glemt, så må jeg jo tage det til indtægt for, at man opfatter det som lige så uprofessionelt, som vi gør i SF.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-02-04:
Jeg vil godt sige til hr. Kaj Ikast, at det jo ikke er et spørgsmål om at stå heroppe og sige, om man kan være klog eller mindre klog.
Det var sådan set
Det var egentlig bare det enkle, og det mener jeg egentlig kunne være et krav, uafhængigt af hvad der kommer fra Arriva.
Jo, jeg har såmænd trukket de Ritzautelegrammer ud, der er kommet i dag.
Det ved hr. Kaj Ikast også godt jeg gør, alt andet ville ligge mig fjernt.
Og jeg må jo så sige, at der har været sagt meget i den her sag, der har været beskyldninger om lokoførere, der bare var sygemeldt, og at det var derfor, og så er der faktisk kommet en anden sandhed frem.
Så det, man sådan ser, vil jeg også forbeholde mig ret
til at tage med et gran salt.
Kaj Ikast (KF), 2003-02-04:
Jeg tror, jeg ønsker lige så meget som hr. Jens Peter Vernersen, at det her aldrig var sket.
Jeg havde håbet, at vi kunne have haft en overgang, hvor det virkelig kørte effektivt, men jeg er ikke så klog som hr. Jens Peter Vernersen.
Det kan jeg ikke, men det kan jeg torsdag aften kl. 24, når jeg har fået den totale oversigt over alt, hvad der er sket!
Så kan jeg tage en kvalificeret diskussion med mine kolleger her i Folketinget og med ministeren om, hvad der skal gøres.
Og jeg vil fraråde Arriva at komme med udenomsnak på nogen som helst punkter, for det er hverken Trafikudvalgets flertal eller ministeren eller formanden indstillet på. Der skal handles nu, og det har jeg sagt fra allerførste dag.
Så hvis de ikke kan finde ud af det ...
Jeg vil gerne sige her fra Folketingets talerstol: Jeg er sikker på, at Arrivas chef har fundet ud af det.
Han har oven i købet ladet sive ud, at han har et antal lokoførere til rådighed efter omskoling allerede fra om 4 dage.
Der er mange ting, der kører i luften.
Nu vil jeg vente til torsdag, og så kan vi indkalde til ekstraordinært møde i Trafikudvalget og gennemgå det hele.
For vi er kun interesseret i, at det her bliver en succes.
Til hr. Morten Homann: Jamen holdningerne.
Det er da hr. Morten Homann, der har mere holdning til det, end jeg har. Jeg er fuldstændig ligeglad med, hvem der kører på linjerne og sporene rundtomkring, bare de kører effektivt.
Og så skal vi have et effektivt system i den kollektive trafik, der er bærende.
andre, bare de kører effektivt.
Og det var målet med det her.
Derfor tog vi den dyreste løsning.
Vi tog ikke den billigste løsning, vi tog den dyreste løsning af de to, der var, vi tog den bare i to omgange.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-02-04:
Ja, nu var det ikke linje 10, jeg spurgte om.
Det var sådan set tilliden til Arriva som jernbaneoperatør, jeg godt synes, jeg ville høre lidt om. Til det andet spørgsmål, jeg stillede, synes jeg også godt, der kunne gives et præcist svar: Hvornår skal de aflysninger, vi daglig ser på de jyske baner, ophøre efter hr. Kaj Ikasts opfattelse?
Hvor lang tid accepterer Det Konservative Folkeparti disse aflysninger?
Arriva siger jo, at der kan gå februar og marts måned med, og at der kommer nye lokoførere til, og at der går nye lokoførere fra, så der kan gå et stykke tid.
Hvornår skal det her ophøre?
Kaj Ikast (KF), 2003-02-04:
Man kan jo aldrig vide, hvad der er helt inde i hjernen på de specialister, der bearbejder de forhold for et ministerium.
Men jeg kan sige så meget, at der ikke var skygge af tvivl hos nogen af de internationale specialister, jeg snakkede med, om, at DSB havde ramt fuldstændig ved siden af i denne licitation.
Overhovedet ikke.
Der var ikke nogen mellemvej.
Og jeg vil tillade mig at have den holdning også efter de mange år, jeg har beskæftiget mig med det her: Jeg er overhovedet ikke i tvivl om, at man havde budt for lavt, at man havde sat det således, at man ikke kunne garantere, at der kom et afkast.
Og når man ikke kan det, så får man det ikke.
Så spørger hr. Jens Peter Vernersen, om jeg har tiltro til Arriva.
Ja, det har jeg virkelig.
Der er så mange busruter i Danmark, Arriva kører med stor succes.
Jeg har i 16 år - dog ikke alle med Arriva, men for en stor del de sidste år, jeg kan ikke huske, hvornår de vandt licitationen her i København -
kørt med dem i linje 10, hvor de har givet den perfekte betjening.
De kører præcis, og der er intet i vejen.
Ledelsen er den samme.
Forretningsideologien er den samme. Og vi har masser af ruter her i København, der køres af Arriva.
Vi har det på Fyn, og vi har det rundtomkring i landet.
Så jeg har intet problem med at have tiltro.
Jeg har også kigget på det, der skal køre i Groeningen i Holland.
Og der er selvfølgelig altid noget at udsætte på den slags, ligesom hvis udlandske ruter udelukkende kiggede på Helsingørbanen.
Så der er altså også noget at kigge på i Danmark.
Til hr. Morten Homann angående DSB's tilbud: Jamen, man skal føle, og man skal være med i licitationer.
De specialister, der har med det at gøre, ved nøjagtig, hvor det rigtige tilbud ligger henne.
Det kan jeg godt betro
hr. Morten Homann.
Og jeg vil støtte de specialister.
Selv om jeg ikke kan huske alle deres beregninger i hovedet, så kan jeg godt sige: Det er ikke forkert denne gang.
Morten Homann (SF), 2003-02-04:
Jeg synes, at det var meget sigende og meget forståeligt, at hr. Kaj Ikast ikke svarede på hr. Keld Albrechtsens spørgsmål om, hvad det præcis var, der var rent galt med DSB's tilbud og var årsagen til, at man afviste det.
Så jeg vil godt bede hr. Kaj Ikast om at bekræfte, at Rigsrevisionen altså også har påtalt, at man ikke har lavet den her efterkontrol.
Så nævnte hr. Kaj Ikast, at han troede, at DSB havde lært mere af den her proces end nogen anden.
Det tror jeg sådan set er rigtigt.
Og det giver mig jo en grum fornemmelse
af, at det måske i virkeligheden har været meningen, at det skulle være en lærestreg for DSB, og at DSB ikke kunne have vundet det her.
Så jeg vil da selvfølgelig også bede hr. Kaj Ikast om at forholde sig til, om det er det, der har været meningen med udbuddet.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-04:
Hr. Kaj Ikast gjorde et forsøg på at antyde, at jeg omgikkes sandheden letsindigt.
Jeg fastslog, at Arrivatilbuddet altså var dyrere end det fra DSB, og at det derfor har kostet staten penge at fravælge DSB.
Samtidig siger hr. Ikast, at man i andre lande tror på DSB.
Når DSB laver en beregning, så tror man på den, men af nogle ganske bestemte politiske årsager valgte man ikke at tro på DSB i lige netop den her sag.
Og hvorfor det?
Fordi DSB havde forudset en passagerfremgang over hele perioden på 45 pct.
Det har så efterfølgende vist sig, at alene den automatiske opdrift i passagertallene over den periode sandsynligvis vil fremskaffe halvdelen, medmindre Arriva da får alle passagererne væk i mellemtiden.
Ellers ville det have fremskaffet ca. halvdelen af det, DSB havde forudset, og resten ville så komme med forbedringer af køreplan og nyt materiel, ligesom det har gjort så mange andre steder.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Ikast: Hvad var det konkret, DSB havde regnet forkert?
Hvad var det konkret, man kunne sætte en finger på i DBS's udbudsmateriale, som ikke kunne holde
Det har vi ikke set endnu.
Vi har intet svar set på det.
Det eneste er: »Nej, de tal ser for små ud«, og »det kan enhver jo se, når man ser de tal«.
Sådan kan man ikke argumentere.
Man må ind og sige konkret, hvad det var, der var galt med det tilbud, og det har ikke kunnet lykkes, hverken for hr. Kaj Ikast eller for ministeren.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-02-04:
Det er såmænd et par helt enkle spørgsmål til hr. Kaj Ikast, det ved jeg også at hr. Kaj Ikast foretrækker.
Det ene
spørgsmål er: Betragter hr. Kaj Ikast Arriva som en god jernbaneoperatør?
Jeg ved jo, at hr. Kaj Ikast også har undersøgt, hvordan det f.eks. kører i England med de problemer, de har haft.
Det andet spørgsmål er sådan helt konkret: Hvornår skal disse aflysninger ophøre, for at det tilfredsstiller hr. Kaj Ikast? Vi kan jo ikke bare sige, at vi skal gøre det bedst muligt.
Hvornår ønsker man helt konkret, at disse aflysninger ophører, så folk kan regne med at komme i skole, komme på arbejde og ikke skal bruge deres afspadsering på stoppesteder på den jyske længdebane?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-04:
Jeg må indrømme, at jeg ikke synes, hr. Kaj Ikast giver noget svar.
Jeg vil godt bede hr. Kaj Ikast bekræfte, at hvis DSB havde fået den passagerfremgang, så ville tallene også hænge sammen.
Men man påstod fra ministeriets side, at DSB ikke kunne hente den 45 pct.s stigning over hele perioden, på trods af at det normale er, at der, som vi så sidste år, var en stigning på 2,6 pct. - på det lag - allerede før der var indsat nye tog, allerede før der var de forbedringer af køreplanen, som vi ville have fået, hvis vi havde valgt DSB's tilbud.
Og så er det, jeg spørger: Hvad var det helt præcist, der var forkert i DSB's tilbud?
Jeg synes ikke, det er godt nok, at man kommer med alle mulige sådan svævende udtalelser om, at ja, men det så forkert ud, og tallene passede ikke op og ned og sådan noget.
Det må være konkret, sådan noget.
Man kan ikke forkaste et tilbud på sådan nogle luftige antagelser om, at »det ser ikke sådan helt rigtigt ud«, og »vi tror ikke helt på det« og sådan noget.
Det er altså ikke godt nok.
Sådan noget udbudsværk skal være præcist.
Det skal ikke være sådan noget luftig snak.
Morten Homann (SF), 2003-02-04:
Jeg tror, at hr. Kaj Ikast i skyndingen glemte mit spørgsmål, om han kunne bekræfte, at Rigsrevisionen havde opregnet lige netop det her forhold, at man ikke grundigt havde efterkontrolleret DSB's egne forudsætninger. Jeg vil også i forlængelse af det spørge: Er det bare et
spørgsmål om holdning, som hr. Kaj Ikast giver udtryk for, om det skal være DSB eller ej?
Er det ikke et spørgsmål om fakta, er det ikke et spørgsmål om, at man rent faktisk skal dokumentere, hvilke forudsætninger det er, som på de og de betingelser kan holde, og hvilke forudsætninger det er, der ikke kan holde?
Det er ikke et spørgsmål om holdninger, men et spørgsmål
om fakta og dokumentation
Og er der så ikke nogen af de mange internationale eksperter, hr. Kaj Ikast har talt med, eller for den sags skyld Trafikministeriets eksperter, som har kunnet pege på helt konkret, hvor DSB i sit tilbud havde forregnet sig? Så giver hr. Kaj Ikast udtryk for, at han har stor tiltro til Arriva.
Det er selvfølgelig rart at høre i disse tider, hvor der er meget, meget få i det her land, der har tiltro til Arriva, men det varmer sikkert i Arrivas hovedkontor.
Jeg vil spørge hr. Kaj Ikast, om det efter den konservative ordførers mening er udtryk for professionalisme
hos et professionelt selskab
, når det efter 1 års forberedelse ud over selve udbudsfasen - 1 år efter at man har vundet licitationen - så stadig kommer bag på det, at man mangler lokoførere til at køre de tog, som man får 150 mio. skatteyderkroner for at køre med.
Er det et udtryk for professionalisme?
Kaj Ikast (KF), 2003-02-04:
Det er jo underligt, at de store jernbaneoperatører i Europa ligger på den anden side af Arriva.
Det vil sige, at der mellem Deutsche Bundesbahn og DSB nogenlunde er omkring 90 mio. kr., hvis jeg husker helt nøjagtigt i hovedet.
Mellem de to virkelig dygtige jernbaneoperatører i Europa er der så stor en forskel, og de andre mener, at de gik ned på de tilbud, fordi de var meget interesserede i at komme til at køre disse ruter.
Så jeg vil sige det på den måde: Det havde nok ikke været godt, hvis en dansk statsminister gik hen og godkendte et tilbud, som alle andre i hele verden ville synes var forkert, hvilket man også har Rigsrevisionens udlægning på.
Der var ifølge den ikke gjort noget i det økonomiske i handlingsplanen, hvor man tidligere har konstateret, at det skal ligge et sted mellem 140 og 180 mio. kr. Beløb i den
størrelsesorden er vel det normale, en sådan strækning skal koste, hvorfor det blev godkendt i Norge og Sverige.
Jeg håber, de får overskuddet hjem, men jeg tror nok, at de har lært mere af det tilbud end nogle af de andre, således at de er mere relevante i deres tilbud i dag.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-04:
I Enhedslisten følger vi selvfølgelig nøje den diskussion, som har været i SF på baggrund af de horrible erfaringer, vi har gjort med Arriva.
til vedtagelse, hvor der opstilles en række betingelser i forbindelse med eventuelt kommende udliciteringer, men i hr. Homanns ordførertale lagde jeg mærke til, at han stillede det spørgsmål til sig selv, om der overhovedet skulle være flere jernbaneudliciteringer, og det er jo unægtelig det afgørende spørgsmål.
Vi hilser det i Enhedslisten meget velkommen, hvis det forslag, hr. Homann har fremsat her, skal tages som udtryk for, at SF er på vej væk fra udlicitering, i hvert fald på jernbaneområdet.
Jeg skal så undlade at spørge hr. Homann om andre områder, det fører nok for vidt i dag - men i hvert fald på jernbaneområdet.
Det vil være et utrolig positivt signal til det danske samfund, hvis vi kunne have en samlet venstrefløj, der lagde denne udliciteringsdebat bag sig, i hvert fald på jernbaneområdet.
Så ville det være en glædens dag, ikke i forhold til at få løst problemerne, for det er et flertal i Folketinget ikke indstillet på, men i hvert fald til at få en god udvikling i debatten på venstrefløjen i Danmark.
Morten Homann (SF), 2003-02-04:
Der er i hvert fald ikke nogen tvivl om, at der skal mere end almindeligt mod til at kaste sig ud i en udlicitering på jernbaneområdet i den nærmeste fremtid.
Det er også det, jeg kan se, at Enhedslistens forslag til vedtagelse er udtryk for.
Man har haft nogle ekstremt dårlige erfaringer både med processen, med selve valget af udbyder og i øvrigt også efterfølgende nu, hvor udbuddet faktisk er trådt i kraft, hvor man må sige, at det valg, man har truffet, i hvert fald slet ikke levede op til de forventninger, man havde, inden udbuddet blev sat i værk.
Derfor synes jeg, at den vigtige lære, man må drage af det her, er, at hvis man kommer i en situation, hvor man synes, der er grunde til at lave en udlicitering, så er det vigtigt, at man har nogle meget, meget klare betingelser, som bliver opfyldt, nogle betingelser, som helt åbenlyst ikke har været inde i processen omkring valget af Arriva.
Jeg kan forstå, at hr. Keld Albrechtsen også deler den opfattelse, at man må se meget nøje på erfaringerne fra udbuddet i Midt- og Vestjylland, inden man kan bevæge sig ud i nye lignende projekter.
Jeg tager skridtet videre og siger: Man må tilføje nogle nye skærpede krav til, hvordan man griber sådan en udliciteringsproces an, hvis man skal undgå, at det kan gå så forfærdelig galt, som det er gået denne gang.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-04:
Nu vil jeg ikke påstå, at hr. Homanns svar var krystalklart, men jeg vil godt prøve at bore lidt i det.
Morten Homann (SF), 2003-02-04:
Der er ikke nogen tvivl om, at det, vi oplever i dag, er stærkt utilfredsstillende, og jeg tror, det på godt og især ondt har været en lærerig proces for os alle sammen.
Jeg håber specielt, det også har været en lærerig proces for trafikministeren og Trafikministeriet, man har været igennem
for at nå frem til det her punkt.
Jeg håber selvfølgelig, at man får løst problemerne, sådan at folk igen kan regne med at tage med toget i Midt- og Vestjylland.
Men jeg synes, den vigtigste lære, man må drage af det her, er, at hvis man har modet til at lave en udlicitering og ser et behov for at lave en udlicitering, så skal der næste gang simpelt hen være nogle meget, meget klare betingelser opfyldt, herunder dem, som jeg nævnte i min ordførertale, og dem, som også ligger i SF's forslag til vedtagelse, nemlig at man har nogle klare sanktionsbestemmelser i kontrakten, at man har nogle muligheder for at kunne opsige kontrakten, hvis nu den leverandør, man vælger, som i tilfældet Arriva - lige nu i hvert fald - ikke leverer den vare, man faktisk betaler dem ganske mange skatteyderkroner for at levere. Så det står helt klart, at der er en lære, som alle, også SF, har måttet drage af det her, og som jeg tror man bliver nødt til at holde sig for øje, hvis man vil kaste sig ud i et udliciteringsprojekt igen.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-04:
Tak for svaret.
Det var jo så tæt på en bekræftelse, man kan komme uden direkte at skulle sige, at man indgik en aftale, som man ikke skulle have indgået.
Det er der ingen politisk repræsentant der bryder sig om at erkende offentligt, og derfor skal jeg ikke presse hr. Morten Homann yderligere i det spørgsmål.
Men så skal jeg stille hr. Morten Homann et andet spørgsmål, fordi hr. Morten Homann taler om det mod, der skal til for at lave en ny udlicitering.
Jeg skal villigt tilstå, at det er en form for mod, jeg ikke besidder, så modig er jeg ikke.
Er SF så modig, at man vil kunne godkende en ny jernbaneudlicitering på et senere tidspunkt?
Morten Homann (SF), 2003-02-04:
SF var en del af aftalen om det her, og det sagde jeg også ganske klart i min ordførertale, og det vil også fremgå af referatet af Folketingets debat, at SF var en del af den her aftale, og det står vi gerne ved.
Så er det klart, at det resultat, som vi nu ser, efter at der har været en udbudsproces, efter at der har været et valg og ikke mindst et fravalg af DSB, og efter at man nu har fået selskabet til at køre, ikke bare lader meget tilbage at ønske, det er nærmest fuldstændig katastrofalt.
Det vil jo så være et svar på hr. Keld Albrechtens første spørgsmål.
Til hr. Keld Albrechtsens andet spørgsmål vil jeg sige, at SF ikke har noget presserende behov for, at der skal laves jernbaneudlicitering.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-04:
Jeg vil også gerne sige tak for debatten til ministeren og til de øvrige deltagere.
Jeg vil ikke sige på Enhedslistens vegne, at vi er tilfreds med debattens resultat.
Vi er dybt skeptiske over for, hvad der kan komme ud af det møde på torsdag, og vi er ikke imponeret af de aftaler, som det flertal i Folketinget har indgået, og som har ført til den suppedas, vi nu står i.
Vi har indleveret et forslag til folketingsbeslutning, således at dette forslag ligger klar og hurtigt kan behandles, hvis ministeren ikke på torsdag er i stand til at fremkomme med en løsning.
Så skal jeg bare slutte med at sige, at debatten jo altså samtidig har vist, at der her i Folketingssalen er en stigende skepsis over for udlicitering på jernbaneområdet.
Vi hørte nogle meget forbeholdne udtalelser fra hr. Morten Homann, meget forbeholdne udtalelser fra hr. Martin Lidegaard om udlicitering; nu mangler vi dem også fra Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti på det her område.
I Enhedslisten er vi tilfredse med den del af forløbet, fordi den bevidstløse ideologi, der har hersket i dette land i et helt årti, nemlig at udlicitering skulle være en god idé, er der blevet sat spørgsmålstegn ved, og det spørgsmålstegn breder sig nu helt ind i Folketingssalen, og selv om jeg er skuffet over, at der ikke er opnået konkrete resultater i denne debat til gavn for pendlerne og passagererne, så har debatten i det mindste haft den fremadrettede funktion, at der er flere folketingsmedlemmer, der er kommet i tvivl med sig selv om, hvorvidt det er så formidabelt godt at udlicitere jernbanedrift.
Så tak for debatten.
Flemming Hansen (KF), 2003-02-04:
Jeg vil gerne takke Folketingets partier for en god debat og en meget nødvendig debat.
Jeg synes, det utrolig tydeligt er fremgået, at målene for alle partierne og for regeringen er, at vi vil have løsninger, og at vi vil have dem hurtigt.
Jeg har derfor været glad for debatten og for, at Folketinget trods mange forslag til vedtagelser er bag denne indstilling, og jeg føler mig fuldstændig overbevist om, at Arrivas ledelse også har fulgt denne debat meget, meget grundigt og fuldstændig klart har forstået de budskaber, Folketinget har givet, for de er nemlig fuldstændig enslydende. Må jeg sige om det eneste udestående, man kunne diskutere, nemlig misligholdelse af kontrakten, at der har været mange forskellige synspunkter.
Alle har sådan set ret, men man har bare taget forskelligt udgangspunkt, nemlig i, om det er noget, der sker nu, noget, der sker om 30 dage, eller noget, der sker om 3 måneder.
Må jeg ikke henvise til det svar på spørgsmål 208, som jeg oversendte til Folketinget i går.
Der står alle betingelserne for en eventuel misligholdelse, og de er ikke til at misforstå.
Tak for debatten.