Martin Glerup (S), 1999-04-07:
Allerede i forbindelse med drøftelserne af regeringens natur- og miljøpolitiske redegørelse i efteråret 1996 satte Folketinget gennem vedtagelse af en dagsorden afviklingen af miljøfarlige stoffer som et af de fire vigtigste miljøpolitiske indsatsområder de kommende år.
I 1997 tiltrådte Folketinget Nordsøkonferencens målsætning om udfasning af miljøfarlige stoffer over en 25-årig periode.
Begge disse vedtagelser skete med god grund, for
her er et område, hvor der i høj grad mangler viden om virkning på sundhed og miljø.
Sagens alvor afspejles også i regeringsgrundlaget, hvor der er et stort afsnit om dette spørgsmål.
Derfor er det også tilfredsstillende, at regeringen har fremlagt en gennembearbejdet strategi for en styrket indsats på kemikalieområdet.
Der er behov for en styrkelse; det går for langsomt.
På den baggrund har et bredt felt af partier her i Folketinget taget initiativ til denne forespørgselsdebat, som forhåbentlig bliver et passende startskud for en stor indsats med høringer og temamøder om strategien og de nødvendige opfølgende handlingsplaner og bekendtgørelser, for kampen mod miljø- og sundhedsfarlige kemikalier klares ikke i en håndevending, men kræver et langt, sejt træk.
Besvarelse
Produktionen af kemiske stoffer er steget drastisk de seneste 50 år.
Det betyder, at kemikalietrykket i vores hverdag er øget væsentligt.
Samtidig er vores viden om de mange forskellige kemiske stoffers påvirkning af sundhed og miljø mangelfuld.
Det er påfaldende, at der samtidig med den stigende brug af kemiske stoffer er sket en mærkbar forøgelse af børn med astma, høfeber, bronkitis og eksemer, ja, en undersøgelse sandsynliggør, at hver fjerde barn har været plaget af en eller flere allergier eller overfølsomhedssygdomme inden for det seneste år - og hvad med de mange kræfttilfælde?
Jeg nævner ikke disse eksempler for at opmuntre til nogen form for kemifobi, da størstedelen af de ca. 20.000 kemiske stoffer, som markedsføres og bruges i Danmark, ikke har uacceptabel påvirkning af sundhed og miljø.
Det er derimod Socialdemokratiets opfattelse, at det er nødvendigt at styrke indsatsen lokalt, nationalt og globalt for at finde frem til de sundheds- og miljøskadelige stoffer i vrimlen af kemikalier, som er mest farlige, og få dem udfaset og erstattet med ikkefarlige stoffer.
Vi mener ikke, at der absolut skal lig på bordet, før der gribes ind.
Derfor er kemikalieområdet oplagt at bruge forsigtighedsprincippet på, og derfor er en lettelse af kemikalietrykket et højt prioriteret område i regeringsgrundlagets miljøafsnit. Miljø- og energiministeren fremlagde i januar regeringens strategi for en styrket indsats på kemikalieområdet.
Strategien indeholder fire hovedelementer:
For det første skal forbruget af de problematiske stoffer ned.
For det andet skal kemikaliekontrollen skærpes, producentansvaret øges, og forbrugerens adgang til oplysning lettes.
For det tredje skal EU-reguleringen forbedres, og EU-vurderingsprocessen skal forenkles og effektiviseres.
For det fjerde skal Danmark på globalt plan medvirke til styrket kemikalieregulering og opbygning af viden om kemikaliehåndtering, ikke mindst i den tredje verden. Det er klart for enhver, at der skal arbejdes målbevidst både her i Danmark og i EU på at få kemikalietrykket ned.
Siden 1980 har der været krav om, at nye stoffer skal undersøges og anmeldes, før de må sælges i EU, og siden da er der anmeldt knap 3.000 stoffer, men mindst lige så vigtigt er det, at de tusindvis af stoffer, som var i anvendelse før den tid, bliver vurderet.
I 1993 gav forordningen om eksisterende stoffer startskuddet til risikovurdering af de gamle stoffer, og det er man gået i gang med uden at komme tilstrækkelig langt.
Som et klart positivt element undersøges stofferne i modsætning til tidligere for deres virkning på helheden, altså sundhed, natur og miljø, men problemet er, at det går for langsomt.
Det bliver nødvendigt at bruge mange virkemidler for at løse det her problem, for hele vores levevis er gennemsyret af kemi.
Vi bruger kemi til vask, rengøring, hovedpinepiller samt til allehånde bohave, beklædningsgenstande og emballage for at nævne et beskedent udpluk.
Og vi genfinder de miljøfarlige kemiske stoffer i rensningsanlæg, spildevandsslam, hvoraf en pæn del er så forurenet, at den ikke kan gå videre som en god og billig gødning på markerne som led i det økologiske kredsløb.
Trods ny tiltag ude og hjemme skal vi have mere power på det her vigtige område.
Debatten i dag kridter banen op for det lange, seje træk, der er nødvendigt.
Den proces skal fortsætte ved kemikaliehøringen i maj og herefter videreføres gennem kulegravning af en række, vigtige temaer.
På baggrund heraf skal jeg på vegne af Socialdemokratiet, Venstre, Det Konservativt Folkeparti, Socialistisk Folkeparti, Dansk Folkeparti, CD, Det Radikale Venstre og Kristeligt Folkeparti fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »En styrket indsats på kemikalieområdet tillægges afgørende vægt.