Frank Aaen (EL), 2005-03-16:
Enhedslisten er bestemt enig i, at der skal ske en forenkling på området, og også at staten skal have hovedansvaret for skatteligningen.
Men der er alligevel en række grunde til, at vi ikke kan støtte lovforslaget.
Den første grund var den, som den radikale ordfører lige var inde på til sidst, nemlig at det ser ud, som om staten ikke bare vil overtage opgaven, men også vil tjene penge på at overtage opgaven.
Det betyder i hvert fald, at man i nogle kommuner – det er ikke sikkert, at det gælder for kommunerne under et, men i hvert fald i nogle kommuner – kommer til at stå tilbage med en ubetalt regning, som skal finansieres, ved at man skærer på andre områder.
Det kan vi selvfølgelig ikke bidrage til.
Det andet er, at den her lov betyder en meget hurtig og meget dramatisk forandring for i tusindvis af ansatte inden for skattevæsenet, som skal flytte arbejdsplads, og som får nye løn- og arbejdsvilkår.
Og vi ser også inden for hele området en kraftig reduktion af beskæftigelsen.
Det er et aspekt, som ikke kun gælder skatteområdet – det er bare dem, der rammes først, fordi det kommer nu – men det er et generelt aspekt ved hele kommunalreformen, at det er titusindvis af offentligt ansatte, som, uden de er blevet taget ordentlig med på råd, nu får ændret deres løn- og arbejdsvilkår og ikke ved, hvordan deres arbejdsplads ser ud i morgen.
Og det er, fordi regeringen har så pokkers travlt med at tromle det her igennem og ikke vil tage sig ordentlig tid til at diskutere med borgerne, med partierne, med personaleorganisationerne, med dem, der har forstand på området, hvordan vi gør det her på en gelinde og ordentlig måde.
Det er et problem her, det er endda et større problem inden for andre områder af den offentlige sektor.
For det tredje er der spørgsmålet om borgernes retssikkerhed.
Der laves et meget stort samlet register, hvor alle 1.200 ansatte i den nye organisation får adgang til oplysninger om, hvor man er ansat, hvad man tjener, om man er arbejdsløs, hvad fradrag man har, hvad renteudgifter man har, om man har fået penge af arbejdsgiveren til alkoholafvænning og en lang række stærkt personrelaterede oplysninger.
Derfor er det nødvendigt at være sikker på, at retssikkerheden omkring det er helt i orden.
Der har Datatilsynet jo gjort opmærksom på, at der er problemer med, at man laver sådan en organisering, som der er lagt op til.
Så vidt jeg kan se på det høringsnotat, der er kommet, har regeringen ikke foretaget ændringer på baggrund af Datatilsynets høringssvar.
Derfor mener jeg, at vi i udvalgsarbejdet er nødt til at have en ny runde om det.
Vi skal være sikre på, at der ikke lige pludselig er en masse personfølsomme oplysninger, der mere eller mindre flyder rundt i systemet, og der skal vi, selv om naturligvis alle ansatte i Told og Skat er hæderlige mennesker, der ikke kunne finde på noget som helst andet end at passe deres arbejde ordentligt, passe på, at der ikke er nogen systemer, der gør det muligt at misbruge adgangen til personoplysninger.
Der er det vores opfattelse, at det, der her er lagt op til med den nye konstruktion, er, at den i langt mindre grad end tidligere giver Skatterådet mulighed for at påvirke, hvordan skattemyndighederne arbejder.
Der så vi gerne, at det organ såmænd havde en meget større rolle, f.eks. hvis det fik henvendelser, eller i form af, at det på anden måde kunne tage sager op af egen drift for at være sikker på, at skattemyndighederne gjorde sit arbejde godt nok, at det altså ikke kun behandlede klager, men også kunne sige: Hov, vi har hørt om en selskabstømmersag, der kører rundt; den vil vi gerne have at I tager fat i.
Der ved vi jo desværre, ikke mindst i forbindelse med den regering, der sidder nu, at det er en stor opgave for alle andre end dem, der skulle løse opgaven, nemlig skattemyndighederne, at være opmærksom på, at skattehuller bliver lukket og ikke bare plejes til fordel for vennerne i erhvervslivet.
Det bringer mig til det sidste, nemlig spørgsmålet om Skatterådets sammensætning, hvor det ikke bare er det, at det er en fra industrien og en fra et snart ikke længere eksisterende landbrug osv.
Vi synes, at man må lave det om, og jeg synes, at man skal demokratisere det, sådan at man inddrager folkelige organisationer – ikke kun lønmodtagerorganisationer, men også andre folkelige organisationer – sådan at man gør sammensætningen af dem, der kommer til at sidde i Skatterådet, mere bred for den på måde at få en, hvad skal vi sige, lidt mere kritisk og uvildig tilgang til tingene.
Vi er altså også tilhængere af en anden sammensætning af det organ, og det er klart, at bliver alle de her ting, vi nu har nævnt, gennemført, er vi da til at tale med.