runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Jensen (S), 2003-09-09:
Også jeg lyttede med særlig interesse til den del af talen, der handlede om forskning og om udvikling, og jeg har hidtil troet, at regeringen havde to problemer.
Det ene nemlig, at man stiller sig tilfreds med en fastfrysning af forskningsbevillingerne, selv om alle råber og skriger på mere investering i fremtiden, mere investering i forskningen.
Det andet problem har for mig at se
været, at man heller ikke har erkendt, at det er nødvendigt at uddanne flere kloge hoveder til at blive forskere, hvis man vil øge forskningsbevillingerne på sigt, hvad man jo siger, man måske nok vil, eller hvor meget det nu er. Så hører jeg i talen til min store glæde, at der er 15 pct. flere forskerstuderende på vej.
Det er lige under halvdelen af, hvad vi i Socialdemokratiet synes er passende. Men jeg bliver så trist, når jeg så sætter mig ned og kigger i finansloven, for det er altså ikke dér, de er.
Der er en stigning fra 2003 til 2004 på 0,7 pct., det er otte forskere.
Hvis den skal være på 15 pct., så er der brug for 168, så jeg vil sådan set gerne høre, hvor de sidste 159-160 stykker er henne.
Jeg kan ikke finde dem.
Morten Homann (SF), 2003-09-09:
Jeg var lige ved at få tårer i øjnene, da jeg hørte hr. Kristian Jensen i sin ordførertale tale om, hvor meget man ville satse på fremtiden og på de unge og på forskningen osv. Jeg tænkte, at jeg måtte have læst forkert i finanslovforslaget, så jeg sprang hen til reolen og så efter.
Så jeg vil godt spørge hr. Kristian Jensen: Er det regeringens måde at satse på fremtiden på, når man skærer ned på SU'en, når man skærer stort set hvert tiltag i retning af at udvikle nogle moderne undervisningsformer på uddannelsesinstitutionerne væk? Så vil jeg spørge hr. Kristian Jensen, hvor hr. Kristian Jensen egentlig har gået i skole.
Det har i hvert fald tydeligvis været en skole, hvor man har satset meget på sådan kreative fag.
Hr. Kristian Jensen er i hvert fald tydeligvis blevet en ganske god tryllekunstner, for det kunststykke, man laver, er, at man fjerner 1,4 mia. kr. fra forskningsområdet, så siger man hokus pokus, og i den anden hånd har man en gave på 4,1 mia. kr., som man så giver tilbage til forskningen igen.
Så påstår man, at det hedder forskningens finanslov.
Jeg kalder det fup og fiduser.
Lene Jensen (S), 2003-09-09:
Jeg vender tilbage til de forskerstuderende en gang til.
Det er rigtigt, at der aldrig har været flere, end der er nu,
der er nemlig syv mere, end der f.eks. var i 1999.
Jeg kan godt forstå, hvis hr. Kristian Jensen ikke har læst nok på lektien til at finde en fejl, for det er en meget stor lektie at læse på, og jeg vil vædde på, at halvdelen af os, der sidder her, ikke aner, hvordan de tal skal gøres op; det er nemlig ikke særlig let.
Det, jeg bare beder om, er at få at vide, hvor de 15 pct. er, for hvis man korrigerer for den fejl, der er, så er der tale om en stigning i et år på 6 pct. og fra i år til næste år på de 0,7 pct.
6 og 0,7 giver ikke 15
, medmindre der bliver brugt en regnemaskine, som vi andre ikke er indviet i.
Så jeg vil gerne vide: Hvor er de 15 pct. henne?
Og kan man ikke pege på dem, skulle man måske holde op med at prale af dem. Derudover vil jeg gerne have en tilkendegivelse af, om de 15 pct. er en ambition, om det er en målsætning.
Det vil jeg i givet fald hilse velkommen, for så er vi næsten halvvejen i forhold til, hvad der er brug for, og hvad vi foreslår.
Men altså meget gerne: Hvor er de?
Og hvis ikke de er der, er det så ambitionen eller hvad?
Carsten Hansen (S), 2003-09-09:
Jeg vil godt tilgive hr. Kristian Jensen, at han ikke er voldsomt stærk på uddannelsesområdet.
Alligevel postulerer han, at vi har lavet en folkeskoleaftale, der betyder, at vi skal regulere folkeskolens økonomi efter, hvor mange børn der kommer i klasserne.
Den aftale vil jeg gerne have oversendt, bare et eneste eksempel på det, og det behøver ikke at være nu.
Så lad os se, hvad der er rigtigt og forkert i den.
Men det er typisk Venstrepolitik: Noget for noget, tage fra de svageste og give til nogle lidt svagere i stedet for at sikre, at der var en ordentlig økonomi i det her.
Tilbage til produktionsskoleområdet.
Hvad er det for nogle produktionsskoleelever, der udnytter produktionsskoleydelsen, ved at de kan spekulere i SU og produktionsskoleydelser?
Og så lidt forbrugeroplysning: Det er sådan, at en produktionsskoleelev over 18 år får 1.200 kr. om ugen, og en under 18 år får 500 kr. om ugen.
Sådan er det, men det, regeringen skriver i sit finanslovforslag, er, at produktionsskoleelever skal ned på SU-niveau.
De under 18 år får i dag ikke noget fra SU, hvilket vil sige, at de mister deres ydelse, og de over 18 år får 725 kr. om ugen, når skatten er trukket.
Jeg spørger såmænd bare: Er det det, Venstre mener med noget for noget-princippet i forhold til den svageste gruppe af unge, vi her taler om, som vi gerne skulle have i uddannelse igen?
Pernille Blach Hansen (S), 2003-09-09:
Ja, det gik jo ikke godt med den livline; der må være ringet til den forkerte ven.
Jeg vil foreslå, at vi næste gang prøver fifty-fifty og fjerner halvdelen af det forkerte svar, for det var jo ikke svar på det, der blev spurgt om.
Det, der blev spurgt om, var: Vil Venstre tage konsekvensen, når formanden for evalueringspanelet, som er nedsat efter opfordring af Venstres miljøordfører, sagde i fredags til Ritzaus Bureau: Konsekvenserne er meget alvorlige.
Vi frygter, det vil gå ud over de langsigtede projekter, og det er en skam, for de er af stor værdi.
Det er faktisk et meget alvorligt udsagn.
Det angår hele grundlaget for fremtidens miljøpolitik.
Der er i hvert fald ingen garanti for, at den kommer på de områder, hvor vi nationalt set har mest brug for forskning.
Jeg spørger ikke om bortforklaringer.
Jeg spørger bare: vil man tage konsekvensen af, at vores fremtidige miljøpolitik er i alvorlig fare, eller er det bare sådan, som vi tror, at der er et blindt had til miljøpolitikken?
Det hele skal bare skæres ned, og så er man ligeglad med de langsigtede konsekvenser.
Aage Frandsen (SF), 2003-09-09:
Jeg havde sådan set også regnet med, at hr. Kristian Jensen på et tidspunkt ville få at vide, at regeringens begrundelse for, at produktionsskoleydelsen skal sættes ned, er, at ydelsen er på SU-niveau på erhvervsskoleområdet.
Men det er jo ikke det, der er alternativet for de pågældende. Alternativet for de pågældende er bistandshjælp.
Der er jo ikke ét eneste ungt menneske, der går på en produktionsskole, fordi de siger: Her vil jeg være, for
her er ydelsen høj.
Nej, de pågældende unge mennesker går der, fordi de på indeværende tidspunkt ikke er modne og erfarne nok, ikke er parate osv. til at komme ind på en erhvervsuddannelse eller noget andet tilsvarende.
Til hr. Kristian Jensen
: Betyder det, at der nu skal paralleliseres, at regeringen i løbet af relativt kort tid kommer med et forslag om, at nu skal bistandshjælpen også sættes ned?
Er det dét, som er Venstres logik, for det bør
Det, det afspejler, er selvfølgelig, at hr. Kristian Jensen overhovedet ikke aner, hvad en produktionsskoleform er.
Hr. Kristian Jensen siger, at Venstres mål er, at man skal lære noget.
Jeg har aldrig hørt nogen sige her i Folketinget, at man ikke skal lære noget, men pointen er jo, at selvfølgelig lærer man også noget på en produktionsskole.
Jørn Jespersen (SF), 2003-09-09:
Det, der jo er helt tydeligt på miljøområdet efter 3 års massive nedskæringer, er, at for partiet Venstre er miljøet en irriterende omkostning og ikke en investering i fremtiden.
I år er det miljøbistanden til Østeuropa, der fuldstændig forsvinder.
Det er jo katastrofalt, både fordi det er dér, man får allermest miljø for pengene og kan nedbringe forureningen mest pr. investeret krone, og også fordi det har været smaddergodt rent erhvervsmæssigt.
Vores miljøstøtte har åbnet døren for virksomheder, så de kom ind på et marked, fik nye kunder og kunne kombinere indtjening og eksport med et rent miljø, og endelig har den givet Danmark en meget stor politisk indflydelse på miljøområdet, som man nu sætter over styr.
Hvad er logikken for Venstre?
Er det bare kortsigtethed?
Er det indadvendthed?
Tilsvarende med programmet for renere teknologi, hvor man ud fra den erkendelse, at vi i fremtiden skal brødføde mange flere mennesker på denne klode, har indset, at der er brug for at producere meget renere, uden at vi sætter miljøet over styr.
Der har vi været i front, nu ødelægger man det.
Hvad er logikken?
Er det kun, fordi man er kortsigtet, indadvendt og gammeldags, eller er der overhovedet blevet tænkt over det i denne vanvittige indsats for at forringe vores miljø?
Kristian Jensen (V), 2003-09-09:
Jeg håber, hr. Aage Frandsen vil give mig ret i, at der er noget paradoksalt i, at hvis unge kommer i det ordinære erhvervsuddannelsessystem, bliver de støttet med Statens Uddannelsesstøtte, SU, men hvis de derimod ender i en produktionsskole, får de en produktionsskoleydelse, som er højere, selv om det er det samme, vi vil forsøge at uddanne dem til.
Vi vil forsøge at uddanne dem til et arbejdsmarked, vi vil forsøge at uddanne dem til at kunne tage vare på sig selv og deres eget liv.
Men hvis man går den ene vej, får man en ydelse, der er markant højere end den anden, selv om det er det samme, der er formålet med uddannelserne, og det er det, vi forsøger nu at få klarhed over på den måde, at det bliver samme ydelse, ligegyldigt om man går den ene eller den anden vej.
Så må jeg sige, at det, vi har gjort i uddannelsessystemet, er at lægge større vægt på fagligheden; det er at lægge større vægt på, at vi ønsker, at vore børn og de unge mennesker skal lære noget i uddannelsessystemet.
Det er det, der har været ledetråden i alle de reformer, vi har haft på folkeskoleområdet, på erhversuddannelsesområdet, på gymnasieområdet og også på universitetsområdet, hvor vi har gennemført reformer i de år, vi indtil videre har haft.
Til hr. Søren Søndergaard, som fortsætter dommedagsretorikken i et håb om, at den trænger ud gennem de tunge og tykke vægge her, vil jeg bare sige: Jeg holder fast i, at der skal være plads til, at man på de enkelte uddannelsesinstitutioner kan lave de fleksible holddannelser og de anderledes uddannelsesformer, som man måtte ønske.
Det er derfor, vi har selvejende institutioner med egen bestyrelse, der sikrer, at man lokalt set får det størst mulige udbytte af de penge, man har ud fra de givne forudsætninger, der nu engang bliver lagt op. Men derfor er det ikke sådan, at vi mener, at man bare kan stoppe alverdens mennesker ind i et lokale.
Men det er altså lagt ud i en decentral beslutningsproces, hvorimod hr. Søren Søndergaard ønsker, at der bare skal centraliseres, og at det skal dikteres her fra Folketinget, så hr. Søren Søndergaard kan få lov til at bestemme mere.
På Danmarks Miljøundersøgelser er det sådan, at de på samme vis som andre dele af den offentlige sektor er underlagt vores effektiviseringskrav.
Men hvis man kigger på, hvor mange mennesker de forventer at have ansat til næste år, kan man se, at de faktisk forventer en stigning i antallet af ansatte fra i år til næste år på Danmarks Miljøundersøgelser, og det er vi da glade for, fordi vi mener, det er en god institution, som laver god, velkvalificeret forskning.
Pernille Blach Hansen (S), 2003-09-09:
Nu er det her jo ikke tv-programmet »Hvem vil være millionær«; men hvis det var, ville jeg foreslå hr. Kristian Jensen at bruge en livline.
Det er vist nu, det er ved at være tiden, og derfor vil jeg gerne komme med en.
Så kan hr. Kristian Jensen jo overveje, om han er nødt til at ringe til en ven for at svare. Jeg vil gerne snakke lidt om miljøområdet.
Det kunne jo være livlinen for hr. Kristian Jensen, et oplagt område for Venstre at sætte ind på.
Men problemet er bare, at denne finanslov for tredje år i træk rundbarberer hele miljøområdet.
Det er faktisk så slemt, at man følge Miljøstyrelsens tidligere direktør Steen Gade ikke skærer til benet, men ind i benet.
Det er det, regeringen lægger op til.
Det er her, man har skåret allermest, og det bliver værre endnu. I sidste uge - og det går jeg ud fra at hr. Kristian Jensen ved - kom der en international ekspertvurdering af DMU's, altså Danmarks Miljøundersøgelsers, forskning.
Den var helt i top, den var nærmest 13 med pil op.
Men de sagde samtidig, at de var dybt bekymrede over, hvor meget der skal spares næste år, og at det bliver svært at fastholde den kvalitet, der er i miljøforskningen.
Det er jo den forskning, der er grundlaget for hele miljøpolitikken i de kommende år, og derfor synes jeg også, Venstre bør være dybt bekymret og tage en så positiv kritik meget alvorligt.
Har Venstre i sinde at tage en konsekvens af den?
Søren Søndergaard (EL), 2003-09-09:
Det var rørende at høre Venstre sige, at man skam ikke vil centralisere, lige efter at man f.eks. på folkeskoleområdet har truffet beslutning om minimumsgrænser for, hvor mange timer der skal være i dansk og matematik.
Det vil man godt have bliver besluttet herinde. Det er ellers noget, man har besluttet udeomkring før, men her vil man godt have centralisering.
Men man vil ikke have centralisering, når det gælder nogle maksimumgrænser for, hvor mange der kan stoppes ind i klasserne.
Det skal være muligt at stoppe lige så mange ind i klasserne, som det overhovedet er muligt, og så kan man fralægge sig ansvaret og sige: Det har vi jo ikke noget med at gøre.
Men har man ikke det?
De økonomiske rammer for de tekniske skoler og handelsskolerne, er det ikke noget, der fremgår af finansloven?
Eller har jeg misforstået det?
Og er der ikke en sammenhæng mellem de økonomiske rammer, vi lægger herinde med finansloven, og de pågældende institutioners mulighed for f.eks. at skære ned på klassekvotienterne?
Er der slet ikke nogen sammenhæng?
Jo, selvfølgelig er der det, og derfor er der jo lige præcis tale om, at man centraliserer.
Man centraliserer på den måde, at man laver nogle økonomiske rammer, der tvinger de pågældende institutioner til at acceptere høje klassekvotienter.
Og Venstres budskab til dem er, at for Venstres vedkommende kan klassekvotienterne blive lige så høje, som det overhovedet skal være.
Aage Frandsen (SF), 2003-09-09:
Jeg synes, det var godt, hr. Kristian Jensen bekræftede, at man skærer ned i produktionsskoleydelsen til de unge mennesker, som netop er fra de miljøer og de hjem, som ikke er vant til uddannelse.
Her har man valgt at skære ned.
Det fik vi altså bekræftet, og det er på den måde, Venstre bidrager til at bryde den negative sociale arv.
Med hensyn til SU siger man igen, at det skal klares inden for området.
Men det er jo karakteristisk, at de skattelettelser, der gives, gives først og fremmest til dem, der har de høje indkomster, og det er jo først og fremmest dem, der er oppe i årene.
Her deler man gaver ud.
Man giver til dem, der har, og man giver til den ældre generation, men dér, hvor det drejer sig om at prioritere med henblik på fremtiden for at undgå, at vi får problemer senere hen, skærer man ned.
Det er sådan set meget typisk for Venstres måde at være kortsigtet, indadvendt og snæversynet på.
Man skulle selvfølgelig tænke langsigtet og prioritere i de kommende generationer.
Man skulle tænke udadvendt, og man skulle se udad mod omverdenen.
Men det gør regeringen ikke, og det er rart at få bekræftet, at sådan er Venstre.
Kristian Jensen (V), 2003-09-09:
Hr. Søren Søndergaard må forstå, at vi har lavet en række selvejende institutioner med egne bestyrelser, som derfor selv har ret til at prioritere, hvorledes de ønsker at bruge deres midler, under hvilke former de ønsker det.
Jeg ved godt, at hr. Søren Søndergaard med sin gamle centralistiske indstilling helst så, at vi stod heroppe på Folketingets talerstol og diskuterede lige præcis, hvorledes hver enkelt skoleklasse i hver enkelt uddannelsesinstitution i hver enkelt by i Danmark skulle se ud i fremtiden.
Så kunne man nemlig stå herinde som politiker og beslutte alverdens ting.
Men den slags centralisering er vi gået væk fra.
Vi er gået over til at have en samfundsform med selvejende institutioner, der selv definerer, hvorledes de vælger at bruge deres penge, og derfor er det også de selvejende institutioner og uddannelsesstederne, der vælger, hvilken skoleform, hvilken undervisningsform og hvilken fleksibel måde at lave holddannelse på de ønsker at prioritere.
Og jeg må bare sige direkte, at det mener jeg ikke vi skal lave indgreb over for.
Jeg mener ikke, vi skal genindføre centralisering, som hr. Søren Søndergaard står her og efterlyser.
Det, jeg blev spurgt om, var
så, hvorvidt vi nu ville have, at unge under 18 år faldt i et sort hul, hvor der ikke var nogen ydelse til dem, og her er det, jeg siger: Det skal vi nok sørge for ikke sker, men vi vil have lov til at overveje lidt endnu, præcis hvordan vi skal gribe det an.
Og der er vel at mærke ikke tale om, at der bruges en eneste krone mindre på SU, og der er heller ikke én eneste SU-modtager, der vil opleve at få mindre i SU næste år.
Det er bare et spørgsmål om, at vi ønsker at sikre de svageste grupper bedst muligt.
Så må jeg sige, at det er, som om hr. Thomas Adelskov og Socialdemokratiet slet ikke vil anerkende, at der er en verden uden for Ugebrevet A4; at der er en verden, der rummer
Når de bliver spurgt om deres budgetter, som f.eks. Politiken har gjort, viser de klart, at der bliver flere daginstitutionspladser næste år, at der bliver ansat flere folkeskolelærere, og at der bliver ansat flere på ældreområdet, så derfor er der slet ikke udsigt til de nedskæringer, som hr. Thomas Adelskov står her og postulerer.
Thomas Adelskov (S), 2003-09-09:
Hr. Kristian Jensen vil ikke diskutere klassekvotienter.
Nej, men sådan set er den virkelige verden uden for Christiansborgs mure altså, at med hensyn til den negative sociale arv har det en dårlig effekt, når man propper flere elever ind i klasserne, for så er der mindre tid til den enkelte elev, og det er de svageste, det går ud over.
Det er faktisk derfor, det er interessant. Så sagde hr. Kristian Jensen, at han havde forventet mere af mig end at komme med et enkelt eksempel på en enkelt kommune.
Det vil jeg gerne leve op til.
Her følger ni andre eksempler ud over det, hr. Kristian Jensen fik før:
Århus Kommune har besparelser på 140 mio. kr., der bl.a. går ud over daginstitutioner og folkeskoler.
Esbjerg 65 mio. kr., Vejle 25 mio. kr., Fredericia 7 mio. kr., Roskilde, som jeg har nævnt, 10 mio. kr., Helsingør 12 mio. kr. og Køge 25 mio. kr.
Der bliver sparet i en lang række af landets kommuner, og det her er bare nogle af de allerstørste kommuner.
Der bliver sparet på daginstitutioner, og der bliver sparet på folkeskoler.
Det går ud over de svageste elever, det går ud over undervisningen, og det går ud over de målsætninger, som en stor del af Folketinget i al almindelighed taler om,
nemlig at sikre kvaliteten og fremtiden for de danske unge.
Aage Frandsen (SF), 2003-09-09:
Vil hr. Kristian Jensen ikke godt svare direkte på det spørgsmål, som også hr. Carsten Hansen har prøvet at få svar på: lægger regeringen i finanslovudspillet op til, at produktionsskoleeleverne i fremtiden skal have lavere ydelse?
Er det ikke det, man lægger op til, når man siger, at de skal
over på SU-niveau
Det næste, jeg godt vil spørge hr. Kristian Jensen om, er: Er det noget naturgivent, er der en eller anden højere lov, der siger, at SU-beløbet skal være fast?
Det ville jo sige, at man ikke kan finansiere pengene til forsørgerne ad anden vej end ved at tage dem fra andre SU-modtagere.
Men kunne man ikke godt tage dem et andet sted fra?
Og er det derfor ikke også noget forfærdeligt sludder og helt unfair at sige, at bare fordi man ikke vil bruge hr. Kristian Jensens og regeringens metode, er man imod at give noget til dem, der er forsørgere?
Er det ikke korrekt, at det er den slags primitive tricks, hr. Kristian Jensen benytter sig af?
Søren Søndergaard (EL), 2003-09-09:
Altså spørgsmålet, jeg stiller til Venstre, er et meget enkelt spørgsmål, som man kan svare på.
Synes Venstre, at det er i orden, at der på tekniske skoler og handelsskoler - det er jo noget, som man har ansvar for via finansloven - flere steder er klassekvotienter på over 40, mange steder er der klassekvotienter på over 35?
Synes man fra Venstre, at det er i orden?
Angående gymnasierne kan man selvfølgelig godt sige: Jamen det er noget, der ligger ude i amterne. Men er der ikke Venstrefolk ude i amterne?
Har Venstre ikke en holdning?
Eller er Venstres budskab til de tusindvis af gymnasieelever, der demonstrerer i morgen her i København, også på Christiansborg Slotsplads efter først at have været på Rådhuspladsen klokken 12, mod lige præcis de forhøjede klassekvotienter: Vi har ingen mening om det.
Klassekvotienterne kan blive lige så høje, som man har lyst til ude i amterne.
Det rager os en papand.
Vi har ingen holdning til, hvor høje klassekvotienterne må blive.
Er det Venstres budskab?
Hvis Venstre har en holdning til spørgsmålet, så lad os få den heroppefra.
Det er et fuldstændig enkelt spørgsmål.
Det er ikke svært at svare på.
Kom så med svaret.
Thomas Adelskov (S), 2003-09-09:
Hr. Kristian Jensen forsøger sig nu med det stunt, at der ikke sker besparelser ude i kommunerne på daginstitutionsområdet.
Til Nyhedsbrevet A4 siger hr. Kristian Jensens partikollega, borgmester Bjørn Dahl fra Roskilde, at de 10 mio. kr., som man i Roskilde skal ud at finde, bl.a. bliver taget ved, at der bliver indført flere lukkedage på daginstitutionerne.
Opfatter hr. Kristian Jensen det ikke som en besparelse og en nedskæring på daginstitutionerne i Roskilde Kommune, når man indfører flere lukkedage?
Det er et ja- eller et nejspørgsmål.
Eller om hr. Kristian Jensen mener, at der er nogle bistandsklienter i det her land, som har bedre adgang til at gå hen og blive bankdirektør, som statsministeren talte om i sin åbningstale sidste år, når man indfører brugerbetaling på en lang række uddannelsesforhold og begrænser de lediges og kontanthjælpsmodtagernes muligheder for i det hele taget at kunne komme i gang med en uddannelse, hvad enten det drejer sig om VUC, eller det drejer sig om AMU-centrene, eller det drejer sig om Åben Uddannelse, som er den nye trend i den her finanslov, der skal spares på. Hvordan er det med til at bryde den negative sociale arv?
Jesper Langballe (DF), 2003-10-08:
Som en af dem, der absolut intet har hørt, vil jeg gerne spørge kulturministeren: Det er jo selvfølgelig meget vanskeligt at gøre rede for, da ingen af os har set hele sendefladen i den tid, men kender kulturministeren nogen sådan hele bekendtskabskredsen medregnet, som nogen sinde har oplevet, at Danmarks Radios tv systematisk har behandlet det mest rædselsfulde kapitel i verdenshistorien overhovedet i den periode, det var aktuelt, når vi ser bort fra holocaust, som var lige så rædselsfuldt? Jeg har en udvisket, meget svag erindring om, at Peter Dalhoff-Nielsen
, som var en relativt Sovjetvenlig DR-journalist, omvendte sig og pludselig - det var en helt enlig svale - bragte et program om Gulag.
Ellers har jeg ikke oplevet det.
Men jeg kunne da godt tænke mig at høre eksempler på det, hvis kulturministeren eller andre kan nævne det.
Ole Sohn (SF), 2003-10-08:
Jeg vil bare til den målestok, ministeren bruger for oplevelser, tilføje et nyt element, hvor jeg mener, at Danmarks Radio faktisk forbigår alsidigheden.
Ud fra min erfaring og mine oplevelser har Danmarks Radio kun vist kritiske antiamerikanske film som »Dogville« her inden for de sidste 30 år.
Jeg har ud fra min viden og min erfaring ikke oplevet en eneste amerikansk serie
overhovedet i Danmarks Radio.
Jeg kan ikke nævne en eneste, og det synes jeg også er lidt ensidigt.
Aage Frandsen (SF), 2003-10-08:
Som en af dem, der aldrig nogen sinde har været fascineret af nogen som helst af de der diktaturer, vil jeg sige, at selvfølgelig er det relevant at finde ud af det, men så er det netop det, man skal finde ud af. Så igen, og jeg citerer ministerens chef, statsministeren:
»Men den første forudsætning for at føre en meningsfyldt samtale er altså, at man ved, hvad man snakker om.
Hvis ukvalificerede meninger bliver lige så gangbare som kvalificeret viden, så ender det altså alt sammen i tomhed og dumhed.« Jeg synes, det er hårdt.
Men kvalificeret viden er noget andet end mening.