runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Peter Vernersen (S), 2006-10-25:
Jamen kommunerne har vel berettigede forventninger om, at de tal, der er oplyst i lovforslaget, står til troende, og derfor er det jo groft vildledende, når man så gennemfører et lovforslag og det endelige resultat bliver ganske anderledes.
Det må da bekymre statsministeren, at statsministeren har en indenrigsminister, der vejledte kommunerne på en sådan måde, at man udeomkring troede, at det, man havde at gøre godt med i forhold til borgerne, i forhold til indsatsen for børn, unge og ældre, var et vist beløb, og da man så fik den endelige opgørelse, var det noget helt andet.
Det er da vildledende, og statsministeren kan vel ikke acceptere, at en minister gør sådan.
Det kan jo ikke passe, at det er alle kommunerne, der tager fejl.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-10-25:
Nu er jeg altså nødt til at sige, at det meget klart og tydeligt fremgår af lovforslaget, at det er beregnet på baggrund af 2005-tallet.
Det står i en stribe af de besvarelser, som indenrigs- og sundhedsministeren har afgivet til Folketingets udvalg.
Der er overhovedet ingen, der kan være i tvivl om det.
Det er også den sædvanlige fremgangsmåde, og selvfølgelig må det være sådan, og det ved alle og enhver.
Det næste, jeg vil sige, er, at KL og regeringen jo har indgået en økonomisk aftale, som indebærer enighed om, at kommunerne samlet set bliver kompenseret for de overførte udgifter i medfør af kommunalreformen – altså samlet set.
Det kan selvfølgelig godt variere lidt fra kommune til kommune, men der er altså enighed mellem regeringen og KL om, at samlet set har kommunerne fået de penge, de skulle have.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-10-25:
Det er jo virkeligheden, og det må da gøre indtryk på statsministeren, og derfor må statsministeren da komme med en tilkendegivelse af, at det er utilfredsstillende, at man har en indenrigsminister, der på den måde vildleder kommunerne.
Det kan jo ikke passe, at de derude alle kan være i tvivl.
Der må jo være et eller andet galt, og derfor synes jeg, det måske er lige stærkt nok, når statsministeren siger: Ingen kan være i tvivl.
Det er sådan set at fortælle de borgmestre, at de ikke forstår det, de har med at gøre.
Det er ret alvorligt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-10-25:
Efter det, hr. Jens Peter Vernersen nu siger, må jeg selvfølgelig moderere mit svar og sige, at i hvert fald hr. Jens Peter Vernersen kunne være i tvivl.
Og jeg må vel også føje til, at hr. Ole Stavad altså så også kunne være i tvivl.
Men jeg vil bare sige, at hvis man virkelig kan læse og forstå, hvad der er i et lovforslag, så burde man ikke kunne være i tvivl.
For det er jo ret tydeligt, hvad der står.
Der står, at lovforslaget er beregnet på baggrund af 2005-tal, og enhver må da vide, at så kan situationen ændre sig frem til 2007.
Men situationen er jo sådan, at hvis tallene ændrer sig, så skyldes det, at økonomien har ændret sig i kommunerne.
Og alt andet lige vil det selvfølgelig betyde, at kommunen så får en lavere udligning.
Men det bliver jo til gengæld modsvaret af, at man så får højere skatteindtægter.
Der kan også være tale om, at en kommune har fået mindre pres på sine serviceudgifter og derfor modtager mindre i tilskud, men så bliver det jo modsvaret af et mindre udgiftspres.
Så kommunens samlede økonomiske situation indeholder mange elementer, der kan ændre sig fra 2005 til 2007, og det er aldeles ikke vildledende.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-10-25:
Nu er det jo velkendt, at udligningsreformen er et nulsumspil, og jeg synes egentlig, at statsministeren har redegjort for det saglige indhold i det.
Derfor vil jeg bare spørge, om statsministeren ikke kunne overtales til at lave en evaluering af, hvad det så kan være, der foregår oppe i hovederne på de borgmestre, som har kritiseret statsministeren og regeringen.
Er det ikke rigtigt, at når vi f.eks. ser på Århus, hvor Århus' borgmester har været ude og kritisere regeringen hårdt, men også har brystet sig af tilsyneladende at have nogle af de bedste embedsfolk i landet, må man umiddelbart antage, at så dygtige embedsfolk godt kan gennemskue forskellen på 2005-tal og 2007-tal, og at det her derfor overhovedet ikke handler om en saglig økonomisk kritik, men om en rent politisk hetz, som Socialdemokratiet i øjeblikket fører på alle niveauer imod regeringen?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-10-25:
Hvis jeg skal sige det kort og kontant, må jeg sige, at jeg er fuldstændig enig med hr. Morten Messerschmidt, altså det her handler ikke om noget sagligt.
Det handler om ren partipolitik.
Hr. Morten Messerschmidt har også ret i, at det her jo er det, der hedder et nulsumspil, og at det ikke er regeringen, der har taget nogle penge fra kommunerne.
Der er tale om en omfordeling inden for kommunerne, hvor de mere velstående kommuner afleverer penge til de mindre velstående kommuner.
Og det synes jeg er en god og rigtig ting.
Så kan den økonomiske situation i kommunerne ændre sig fra 2005 til 2007, og hvis situationen i en kommune bliver bedre, end man havde regnet med, får man mindre i udligning eller skal aflevere mere i udligning.
Det er da ikke, fordi indenrigsministeren har forsøgt at vildlede nogen, men fordi økonomien har udviklet sig anderledes.
Alle og enhver, der beskæftiger sig med kommunalpolitik, ved, at sådan er det.
Derfor må jeg sige til hr. Morten Messerschmidt, at det nok ligger hinsides mine muligheder at granske, hvad der foregår inde i hovedet på dem, der påstår noget andet.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-10-25:
Jeg forstår statsministerens svar sådan, at han og jeg er enige om, at når man som Århusborgmesteren bryster sig af at have nogle af landets bedste embedsfolk og cand. polit.er i sin administration, er der noget paradoksalt over, at disse meget dygtige folk – jeg har ikke grund til at betvivle udsagnet – ikke skulle være i stand til at kende forskellen på 2005-tal og 2007-tal.
Derfor skal jeg bare ganske kort spørge, om ikke statsministeren kan bekræfte, at kommunerne – det kan godt være, at de ikke aktivt indrømmer det – i hvert fald havde muligheden for at kende udligningsbeløbet ved indgåelse af budgetterne for budgetåret 2007, og at man altså, allerede inden man lagde de budgetter, rent faktisk kendte grundlaget for udligningsbeløbet.
Er det ikke korrekt?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-10-25:
Det er jo sådan, at man har grundlaget, når regeringen har indgået økonomiaftalen med kommunerne i juni måned og Folketinget har vedtaget det aktstykke, der fastlægger kommuneøkonomien.
Også af den grund er der ikke nogen, der kan komme og påstå, at man har kunnet eller skullet eller villet disponere på baggrund af et lovforslag fremsat i foråret.
Det er en fuldstændig ubegrundet kritik.
Det er ærlig snak, at man kan være uenig om kommunalreformen, og at man kan være uenig om udligningsreformen og alt muligt andet – lad os tage en politisk diskussion om det – men kom ikke og påstå, at det er, fordi indenrigs- og sundhedsministeren har villet vildlede Folketinget.
Ole Stavad (S), 2006-10-25:
Jeg kan forstå på både statsministeren og Dansk Folkeparti, at de massive nedskæringer, som en lang række kommuner har været presset ud i, har været helt tilsigtede fra regeringens side.
Det noterer jeg.
Derudover kan jeg konstatere, at statsministeren, der jo er en dygtig politisk manipulator, gjorde sig umage for ikke at svare på det, jeg spurgte om, nemlig om ikke statsministeren vil bekræfte, at vi aldrig nogen sinde i dansk parlamentarisk historie har oplevet en regering, der har fremsat et lovforslag med nogle forkerte tal, som man derefter bruger som grundlag for at fastlægge de kommunale skatteprocenter med det resultat, at de kommuner, der er tvunget til at sænke skatterne, ikke har fået pengene til at sænke skatterne med.
De presses derfor ud i massive besparelser på børn, på folkeskole og på ældre, hvilket vi har oplevet i den her budgetlægning.
Jeg må så kun tage til efterretning, at statsministeren synes, at det alt sammen er i orden.
At tallene er forkerte, gør ingenting.
At kommunerne har været presset ud i massive velfærdsbesparelser, samtidig med at statsministeren har lovet bedre velfærd, tager jeg til efterretning.
Det håber jeg andre også har noteret sig.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-10-25:
Jeg skal blot sige, at totalt set har kommunerne aldrig nogen sinde haft så mange penge til velfærd, som de får næste år.
Det næste, jeg vil sige, er: Regeringen har aldeles ikke fremlagt forkerte tal.
Regeringen har været meget åben om, hvilke tal der er lagt frem, nemlig 2005-tal, som var grundlaget for beregningerne i lovforslaget.
Så skal jeg endelig sige til hr. Ole Stavad, at det er rigtigt nok, at det er ganske enestående – jeg tror, det er første gang i danmarkshistorien – at en regering har lagt et lovforslag frem, der indeholder et skattestop, som i 2007, hvilket er sådan et overgangsår i kommunalreformen, så at sige låser skatten fast i hver enkelt kommune.
Det er netop, fordi man har en regering, der vil beskytte borgeren mod en eksplosion i skatteprocenterne.
Det var det, vi så i 1970, da man sidst havde en kommunalreform.
Fordi der aldeles ingen styring var af det, fik udgifterne lov at eksplodere, og skatterne fik lov at eksplodere.
Der har vi sagt: Nej, det går vi ikke med til.
Jeg indrømmer, at dét er enestående.
Men jeg synes faktisk, at borgerne skal være glade for, at de har en regering, der sikrer, at skattestoppet bliver overholdt, også i en situation med en kommunalreform.
Fra 2008 er vi tilbage i, om jeg så må sige, det almindelige system med et skattestop, der gælder for kommunerne under et.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Magnus Heunicke (S), 2006-10-25:
Jeg vil starte med et citat fra en mail, der er sendt fra indenrigsministeren til Danmarks Radios øverste ledelse, altså generaldirektøren og nyhedsdirektøren.
Mailen starter sådan her: Hvor er jeg træt af DR's kampagnejournalistik.
Og den slutter sådan her: Det er da fuldstændig ude i hampen!
Med venlig hilsen Lars Løkke Rasmussen.
Det er en mail, der på baggrund af nogle tvindslag er sendt fra indenrigsministeren til generaldirektøren i Danmarks Radio, den samme mand, der jo skal forhandle licens og andet på vegne af Danmarks Radio, og som intet som helt programansvar har for TV-avisens indslag.
Jeg vil gerne have, at statsministeren som regeringschef og pressens minister forholder sig til, at hans ministre driver politik på den måde.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-10-25:
Indenrigs- og sundhedsministeren har over for mig oplyst, at hans korrespondance med Danmarks Radio var foranlediget af, at han ønskede at påpege en faktuel fejl i en TV-avis og i den forbindelse brugte udtrykket kampagnejournalistik om Danmarks Radios nyhedsdækning i den konkrete sag.
Det drejede sig om en redaktionel bemærkning i TV-avisens morgenudsendelse den 19. september, hvor et indslag om kommunernes økonomi blev afsluttet med følgende redaktionelle kommentar: Københavns Kommune er en af de få kommuner i landet, som har en god økonomi i øjeblikket.
Indenrigs- og sundhedsministeren rejste kort og godt spørgsmålet om, hvilken dokumentation Danmarks Radio havde for det postulat.
Svaret fra Danmarks Radios nyhedsredaktør var klart og enkelt.
Hun svarede følgende: Jeg er enig med dig i, at der ikke er dokumentation for et postulat om, at Københavns Kommune er en af de få kommuner i landet, der har en god økonomi.
Nyhedsdirektøren beklagede derfor postulatet og oplyste, at det var påtalt over for rette vedkommende.
Jeg vil godt sige, at det, at vi i Danmark har en fri og uafhængig presse, jo ikke indebærer, at pressen aldrig begår faktuelle fejl.
At vi har en fri og uafhængig presse, indebærer heller ikke, at ingen må påpege sådanne fejl.
Da ministre naturligvis ofte stiller op til bl.a. interview med pressen, forekommer det mig ærlig talt noget absurd, hvis selv samme ministre som de eneste i landet skulle være afskåret fra at påpege faktuelle fejl i pressen.
Jeg mener faktisk, at det er en vigtig opgave for den enkelte minister og det enkelte ministerium at have et aktivt samspil med pressen.
Magnus Heunicke (S), 2006-10-25:
Nu kan jeg forstå, at statsministeren har fået en del af mailkorrespondancen oversendt fra indenrigs- og sundhedsministeren, og det er jo godt.
Men han har åbenbart ikke fået det hele, eller også har vi ikke fået det hele læst op, for korrespondancen retter sig ikke kun imod denne faktuelle ting, men indeholder faktisk også nogle meget værdiladede betragtninger fra indenrigs- og sundhedsministerens side; at DR's dækning skulle være ude i hampen og være kampagnejournalistik.
Desuden indeholder den også et ønske om at få andre oplysninger frem i andre indslag.
Han foreslår altså, at man også kunne sætte fokus på det.
Det er jo ikke en faktuel fejl, men at gå direkte ind og blande sig i den redaktionelle proces; ikke kun blande sig i forhold til redaktøren, men også over for DR's generaldirektør.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-10-25:
Nu er det jo sådan, at Danmarks Radios generaldirektør ifølge radio- og fjernsynsloven er den øverste ansvarlige for behandlingen af klager over Danmarks Radios virksomhed.
Så det er fuldstændig naturligt at skrive til den pågældende.
Med hensyn til påstanden om at kunne påvirke den redaktionelle linje i Danmarks Radio synes jeg, at det er en kraftig undervurdering af journalisternes integritet i Danmarks Radio.
Jeg kan da også henvise til, at Danmarks Radios nyhedsdirektør, Lisbeth Knudsen, jo efterfølgende har afvist, at Danmarks Radios nyhedsredaktioner ligger under for nogen form for politisk pres, uanset hvem et sådant pres måtte komme fra, men at Danmarks Radio til gengæld er lige så åben og lydhør over for politikere og ministre, når de henvender sig med konkret og relevant kritik, som Danmarks Radio er over for alle andre.
Magnus Heunicke (S), 2006-10-25:
Jeg er nødt til at citere lidt mere fra en mail, der er sendt fra indenrigsministeren til Danmarks Radios ledelse.
Den lyder som følger: Jeg undrer mig bare over den manglende perspektivering, f.eks. det forhold, at mange kommuner med enhedsomkostninger langt under det niveau, der bliver fremadrettet i Århus, fungerer til både borgernes og de ansattes tilfredshed.
Det her har altså ikke noget som helst at gøre med nogen som helst form for fejl, der skal rettes i Danmarks Radio, det er en minister, som henvender sig til Danmarks Radios øverste ledelse for at få dem til at tage vinkler op, som er mere regeringsvenlige end den linje, som hidtil har været fulgt.
Jeg vil altså gerne spørge statsministeren, om han er enig i sin ministers udlægning og syn på Danmarks Radio: at de bedriver kampagnejournalistik, der er fuldstændig ude i hampen.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-10-25:
Jeg synes, at indenrigs- og sundhedsministeren har gjort ret i at påpege, at nyhedsdækningen på et bestemt område ikke har været dækkende og retvisende, og vi kan også konstatere, at nyhedsdirektøren jo altså faktisk giver indenrigs- og sundhedsministeren ret.
Jeg kan ikke se, hvorfor folketingsmedlemmer – eller ministre for den sags skyld – skulle være afskåret fra at rette henvendelser til medier på linje med alle andre borgere.
Nu siger hr. Per Clausen, at det ikke giver baggrund for megen optimisme.
Altså, jeg kan kun sige, at det er trist for hr. Per Clausen, for det må give en trist hverdag at være opfyldt af så megen sørgmodighed over fremtiden.
Om ikke andet, så må jeg sige til hr. Per Clausen, at ingen vel kan tage forventningens glæde fra ham.
Regeringen vil altså komme med et udspil her i løbet af efteråret, og der vil regeringen selvfølgelig i mere konkret form præsentere sine målsætninger og redskaber.
Jeg må sige til hr. Per Clausen, at han altså må styre sin nysgerrighed, indtil regeringen kommer med sit gennemarbejdede udspil.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Per Clausen (EL), 2006-10-25:
Det giver jo ikke megen optimisme for fremtiden, når statsministeren antyder, at den energipolitik, man har ført frem til i dag, har været god og visionær.
Jeg er sådan set meget enig med statsministeren i, at det er farligt at lade sig styre af åbenbaringer og meget vidtgående og flotte visioner uden at have nogen som helst konkrete bud på, hvordan politikken bliver ført ud i livet.
Men det er jo ingen karakteristik af Enhedslistens politik i den her sag, det er en præcis karakteristik af den politik, som bliver ført af statsministeren, der melder meget flot ud og siger: Nu skal vi være uafhængige af fossile brændsler.
Men når man så spørger, hvornår og hvordan det skal ske, får man en sludder for en sladder og en henvisning til, at regeringen på andet år arbejder med et udspil, som vil komme her – forhåbentlig – inden årets udgang, hvor vi så kan tage stilling til det.
Jeg synes, statsministeren skulle kigge sig i spejlet, når han snakker om det med visioner uden konkret indhold og det med at ride rundt på hvide heste.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-10-25:
Jeg kan endnu en gang fastslå, at det, regeringen foretog sig dengang, var at sikre – det har regeringen i øvrigt stadig væk som sin politik – at der, hvor vi giver offentlige tilskud, får vi også et godt resultat ud af det: der får vi kvalitet for pengene; der får vi et udbytte for pengene.
Det synes jeg i det hele taget skal kendetegne vores energi- og miljøpolitik.
Vi skal føre en energi- og miljøpolitik, der ikke blot er miljømæssigt bæredygtig, men også økonomisk bæredygtig.
Per Clausen (EL), 2006-10-25:
»Hvornår forventer statsministeren at Danmark kan være fuldstændig uafhængig af de fossile brændsler, og i hvilken hastighed forventer han at vi kan afvikle Danmarks afhængighed af de fossile brændsler?«
Det var en glædens dag for Enhedslisten og for dem, der går ind for vedvarende energi i Danmark.
Men det, vi manglede at få svaret på, var, hvornår statsministeren forventer at den her vision kan opfyldes, og det håber jeg at vi kan komme lidt tættere på i dag.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-10-25:
Jeg tror, jeg må sige til hr. Per Clausen, at intet levende menneske er i stand til at give et klart svar på, hvornår vi kan være fuldstændig uafhængige af de såkaldt fossile brændstoffer.
Men det, jeg har gjort, er at slå fast, at jeg synes, at vi skal have det som vores langsigtede mål.
For vi skal gøre os klart, at det selvfølgelig er et meget, meget langsigtet mål.
Men energipolitik er langsigtet, og det er nu, man skal træffe de beslutninger, der skal lede os i den rigtige retning, og det er grunden til, at jeg har stillet den meget ambitiøse, langsigtede målsætning op.
For jeg synes, det er ret afgørende, at vi bliver mindre afhængige, og til syvende og sidst helt uafhængige af køb af olie og naturgas og kul fra lande eller regioner i verden, der er politisk ustabile.
Vi skal kunne klare os selv, ligesom vi i øvrigt kan i øjeblikket, og det skal vi også kunne i fremtiden.
Det er et langsigtet mål, og vi skal arbejde hen imod det, og jeg kan sige, at et første skridt vil være, at regeringen i løbet af efteråret vil fremlægge et samlet nationalt energiudspil til forhandling blandt Folketingets partier.
Per Clausen (EL), 2006-10-25:
Nu skal man jo passe på, at ens langsigtede mål ikke kommer til at ligge så langt ude i fremtiden, at de ikke kommer til at betyde noget eller behøver at betyde noget for den daglige politik.
Så jeg vil bare spørge statsministeren, om jeg skal forstå hans svar på den måde, at det langsigtede mål for ham er noget, der sker om ca. 100 år; det vil sige, at afviklingen af afhængigheden af fossile brændstoffer og brændsler skal foregå i præcis samme takt, som den er sket de sidste 20-25 år i Danmark, eller om han har en vision om at gøre en forskel, nemlig at øge tempoet.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-10-25:
Jeg kan ikke, og intet menneske er i stand til at sætte et bestemt antal år på.
Men jeg synes, det er vigtigt, at man sætter sig nogle ambitiøse mål, og så må vi arbejde hen imod dem.
Det er mit ønske, at vi skal blive endnu bedre i Danmark til at bruge vedvarende energikilder, og vi skal udvikle nye måske i dag ukendte energikilder, og derfor skal vi forske og udvikle meget mere, end vi har gjort hidtil.
Vi skal være endnu bedre til at spare på energien, altså have endnu mere energieffektivitet.
Det er de redskaber, vi skal bruge for at nå vores mål.
Men jeg tror ikke, noget menneske er i stand til at sætte et bestemt antal år på, hvornår vi kan nå målet.
Men det, at man ikke kan sige, hvor mange år det tager, bør ikke forhindre, at man sætter sig et mål og så arbejder hen imod det.
Per Clausen (EL), 2006-10-25:
Nu kan det være meget bekvemt at have et meget flot mål meget langt ude i fremtiden, for så er det meget svært at bedømme, om man nærmer sig opfyldelsen af det mål.
Når statsministeren nu ikke kan sige noget om, hvornår vi kan være uafhængige, men at det nok sker engang om 100, 200 år, så vil jeg spørge statsministeren, om han er i stand til at give nogle præcise bud på, hvor han synes vi skal være henne om f.eks. 20 år.
Det kunne måske være et klart signal om, at vi bevægede os i den retning, statsministeren og jeg er enige om vi skal bevæge os i, også i et tempo, som er hastigere end det, der er allerede nu.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-10-25:
De der tal – 100, 200 år – må stå fuldstændig for hr. Per Clausens egen regning.
Arne Toft (S), 2006-10-25:
Det er da glædeligt, at statsministeren nu også erkender det, som hele Folketinget erkendte før 2001, nemlig at det er nødvendigt at yde støtte til at nedsætte afhængigheden af fossile brændsler.
Jeg vil godt spørge statsministeren: Erkender statsministeren nu, at det, som den borgerlige regering foretog i 2001, hvor man praktisk taget satte al forskning og alle tilskud til vedvarende energi i stå, var en fejl; at hvis man havde kørt frem, så havde man været måske flere kilometer foran andre lande; at situationen i dag er den, at vi nu kun er nogle få meter foran?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-10-25:
Det kan jeg svare fuldstændig klart nej til at jeg bestemt ikke gør.
Regeringen har fulgt en fuldstændig klar og logisk og konsekvent energi- og miljøpolitisk linje, siden vi overtog regeringsansvaret, og det er den, vi nu fortsætter.
Første runde var at foretage en nødvendig oprydning i alt det, der var sket.
Nu går vi så ind i en fase, hvor vi sætter en række ambitiøse mål for, hvad vi vil nå på energiområdet, hvor jeg ser det som et helt centralt mål, at vi også i fremtiden er i den bekvemme situation i Danmark, at vi ikke er så afhængige af at skulle købe vores energi i udlandet.
Man skal jo huske, at Danmark i dag er i en meget gunstig situation i forhold til mange andre EU-lande.
Vi er faktisk det eneste EU-land, som er nettoeksportør af energi, og vi er ikke afhængige af at skulle købe andre steder fra, netto betragtet.
Sådan skulle vi også gerne have det i fremtiden, når engang vores ressourcer i Nordsøen slipper op.
Det er nu, vi skal træffe de beslutninger, og det er derfor, vi sætter de mål op.
Arne Toft (S), 2006-10-25:
Det er jo kendt, at ressourcerne i Nordsøen slipper op.
Det var kendt i 2001.
Det, der så er sket, er jo reelt, at man, da vi fik en borgerlig regering, satte hele udviklingen med hensyn til den vedvarende energi i stå.
Statsministeren kalder det for oprydning.
Jeg vil kalde det for et angreb på den politik, der egentlig var udført.
Tror statsministeren på, at vi, hvis ikke man tidligere var gået ind med milliardstøtte til forskning i og produktion af vindmøller, i dag ville have haft mere end 20.000 arbejdspladser og en eksport på 40 mia. kr.?
Tror statsministeren, at det ville have været muligt, hvis man ikke virkelig havde sat meget, meget kraftigt ind, også med tilskud fra det offentlige?