runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Irene Simonsen (V), 2006-10-05:
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre fru Marianne Jelved, om fru Marianne Jelved ikke føler sig sådan fuldstændig opløftet efter den debat, der har været her i dag.
Jeg har blot lyst til at høre fru Marianne Jelveds stemme.
Er fru Marianne Jelved ikke helt opløftet, for her var jo igen en åbning fra Socialdemokratiet?
Nu er pendulet svinget over, så man kan møde som radikal og få den uhæmmede indvandring til Danmark fuldstændig ukritisk.
Villy Søvndal (SF), 2006-10-05:
Nu bliver det pr. hukommelse, og jeg er ikke hundrede procent sikker på det, men jeg tror, at det er på 1,3 mia. kr.
Men det er så navngivet i forhold til en række forebyggende initiativer i kommunerne.
Så vi ender på et sted mellem 2,0-2,5 mia. kr., hvis man lægger tallene sammen.
Troels Lund Poulsen (V), 2006-10-05:
Det er jo lidt svært at få et helt præcist tal ud af SF's ordfører.
Hvordan skal jeg forstå SF's ordfører?
Han gav jo den tidligere spørger det svar, at »det gør jeg gerne.«
Hr. Villy Søvndal vil altså gerne give tallet.
Hvad er tallet?
Hvilket beløb taler vi om i kroner og øre?
Villy Søvndal (SF), 2006-10-05:
Det ville være en både meget letsindig og helt forkert konklusion.
KL's problem lige i øjeblikket er, at der ikke er plads til en realvækst.
Det er jo det, der er så indlysende, og det er grunden til, at der skal skæres rundtomkring i kommunerne, fordi der ikke er plads til en realvækst.
Hr. Hans Andersen sidder selv i en region og ved da godt, hvad der sker derude.
Det kan godt være, at der ikke er plads til saglighed hos Venstre, men i stedet for at slynge et eller andet tal ud – det kan jeg sagtens – vil jeg sige, hvilke reelle faktorer der betyder, at der i en række kommuner lige nu skæres ned.
Det er de fire faktorer, jeg nævnte.
Man kan også godt slynge et milliardtal ud, det gør vi også gerne, men jeg synes, det er langt mere sagligt for at få hul på den her situation at spørge: Hvilke reelle problemer er der, og hvordan får vi løst dem?
Hans Andersen (V), 2006-10-05:
Jeg har stadig væk ikke fået noget svar på det spørgsmål, som nu hr. Thulesen Dahl har stillet, og jeg har stillet: Hvor mange millioner er det, partierne bag denne vedtagelse har forestillet sig kommunerne skal tilføres?
Og hvis man ikke kan give et bud på antallet af millioner, så giv dog et bud på, hvad man havde forestillet sig realvæksten skulle være i procent.
Jeg har intet svar fået.
Jeg får svaret, at det er summen af en række faktorer.
Vi hører KL sige, at der faktisk er plads i aftalen til, at aktivitetsniveauet i kommunerne kan være uændret og faktisk have en anelse stigning, når man tager højde for, at der kommer flere børn og ældre i kommunerne næste år.
Jeg har intet svar fået på, hvor mange millioner man har forestillet sig dette forslag til vedtagelse kan indebære.
Hvis jeg intet svar får, må jeg konkludere, at det er nul kroner.
Villy Søvndal (SF), 2006-10-05:
Jeg synes i virkeligheden ikke, at det er så vanskeligt.
Hvis man tager rundt og kigger på, hvad der sker i øjeblikket, tror jeg, at hr. Hans Andersen vil kunne genkende det billede, der er, af de kommuner, der er virkelig hårdt ramt, for det er dem, der er ramt af udligningsreformens konsekvenser.
Oveni er der dem, der er ramt af strukturreformens konsekvenser, som er blevet langt, langt dyrere, end man havde regnet med.
Og så er der dem, der oven i det er ramt af at være vækstkommuner.
Jeg synes, at man i virkeligheden skal lave en langt mere differentieret model end den, man har i dag, hvor man tillader kommuner, der har vækst, at få mulighed for at finansiere deres vækst.
Og så er der endelig den fuldstændig umulige udregningsform, man har med hensyn til stigningen i overførselsindkomster.
Vil man have den saglige debat, er det summen af de ting, der er afgørende, hvis man skal sikre et reelt økonomisk råderum i kommunerne.
Hans Andersen (V), 2006-10-05:
Jeg synes, vi skal fortsætte med at få hr. Villy Søvndal til at svare på, hvad det reelt er for et økonomisk råderum, der lægges op til i det her forslag til vedtagelse fra bl.a. SF's side.
Og hvis hr. Villy Søvndal ikke kan sige millioner, jamen så må vi jo høre, hvilken realvækst han havde forestillet sig det her skulle resultere i, hvis der var et flertal for dette forslag til vedtagelse.
Millioner kroner eller realvækstprocent?
Jeg synes, det ville være et overordentlig godt udgangspunkt at have en forestilling om det, inden man skriver sådan en linje, der hedder: gennem et reelt økonomisk råderum.
Villy Søvndal (SF), 2006-10-05:
Under en af mine korte bemærkninger tidligere i dag var jeg inde på, at jeg havde en mistanke om, at hr. Kristian Thulesen Dahl var meget let at bilde noget ind.
Jeg antager nu, at årsagen til, at Dansk Folkeparti medvirker til de massive besparelser, der regner ned over kommunerne i øjeblikket, ikke sker af ond vilje, men at det er et uheld; det er, fordi man ikke kunne sit stof godt nok.
Det synes jeg er et problem, for når hr. Kristian Thulesen Dahl skal forsvare sig, så forsvarer han sig ved at sige: Jamen KL's formand har sagt, KL's formand har sagt.
Jeg vil sige til hr. Kristian Thulesen Dahl, at det er hr. Kristian Thulesen Dahls ansvar at tage ansvaret for de nedskæringer, der presses ned, og ikke smide dem videre til andre.
Derfor tror jeg, hr. Kristian Thulesen Dahl i virkeligheden er i en situation, hvor han er alt for nem at bilde noget ind, og jeg tror, at det er en af grundene til, at Dansk Folkeparti konstant medvirker til nedskæringer i øjeblikket.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-10-05:
Jeg må altså bede hr. Villy Søvndal om at være mere præcis.
Det er jo ikke et svar, vi kan bruge til noget, for han svarer jo ikke på det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte om, hvad et reelt økonomisk råderum er.
Så får jeg at vide, at det er, hvis man i kommunerne kan holde mindst det samme niveau, som man har nu.
Vi har jo KL's formands udsagn om, at med den aftale, der er indgået, så kan man det.
Så det er altså ikke det, hr. Villy Søvndal ønsker.
Det er noget andet.
Det er noget med, at man i hver enkelt kommune skal opretholde det samme niveau.
O.k., hvad beløber det sig til?
Der må jo være en eller anden baggrundsviden om nogle tal, når man fremlægger et forslag til vedtagelse.
Når man kaster sig ind i den politiske debat og siger, at der skal flere penge til kommunerne osv., så må man jo have en eller anden beregning, der viser, hvad det drejer sig om, og må kunne fortælle Folketinget og øvrige interesserede – jeg tror, der er mange, der er interesserede – hvad det er for et beløb, vi taler om, når hr. Villy Søvndal summer det hele op.
Så må han måske lige forholde sig til, at KL's formand siger, at man kan opretholde mindst samme niveau, som det åbenbart er formålet også for hr. Villy Søvndal at opretholde.
Så hvor er forskellen på det, KL's formand siger man kan med den aftale, der er indgået, og på det, hr. Villy Søvndal vil?
Villy Søvndal (SF), 2006-10-05:
Et reelt økonomisk råderum er et råderum, der giver mulighed for at sikre i hvert fald mindst det aktivitetsniveau, der i dag er i kommunerne.
Jeg har været rundt at besøge en række kommuner.
Det har været meget lærerigt.
Jeg har været i otte kommuner i alt.
Dem, der er mest samspilsramte af regeringens og Dansk Folkepartis initiativer, er dem, der både er ramt af strukturreformen og de økonomiske konsekvenser, den har.
Så er der dem, der samtidig er ramt af byrdefordelingsreformen, hvor der bliver trukket penge fra dem.
Så er der dem, der er vækstkommuner, fordi den nordkoreanske model, man har valgt at styre efter, jo ikke skelner mellem vækstkommuner og ikkevækstkommuner.
Så er der dem, der bliver ramt af den måde, man har regnet kompensation for stigningen i udgiften til overførselsindkomster ud på.
De bliver ikke beregnet ud fra, hvor mange der modtager en overførselsindkomst, men ud fra befolkningstallet.
De bliver for alvor ramt.
Hvis det ikke var hensigten, at man ville tvinge kommuner ud i besparelser, så har man i sandhed haft en meget uheldig hånd.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-10-05:
Nu kan jeg så forstå, hr. Villy Søvndal siger, at der i hvert fald ikke er nogen SF'er, der har talt om 4 mia. kr., det er der ikke.
Fint, så slår vi det fast, for hr. Villy Søvndal må jo vide det bedst.
Det er jo nyttigt, vi så får det oplyst.
Hvad taler vi så om?
Jeg tænker nemlig også på forslaget til vedtagelse.
Der står, at Folketinget beslutter, at der skal ske dit og dat gennem et reelt økonomisk råderum, altså underforstået til kommunerne.
Hvad er et reelt økonomisk råderum?
Hvad taler vi om?
Villy Søvndal (SF), 2006-10-05:
Tak for indrømmelsen om de 4 mia. kr. Jeg har også hørt Dansk Folkepartis ordfører nævne det på et tidspunkt.
Det er formentlig det åndelige slægtskab med Dansk Folkeparti, der har fristet hr. Kristian Pihl Lorentzen over evne, men tallet er helt fri fantasi fra hr. Kristian Thulesen Dahls side.
Jeg kender ingen SF'ere, der har anvendt det.
Jeg har ikke set det på tryk nogen steder.
Det tal eksisterer ikke, men derfor bare en advarsel til Venstrefolk: Pas nu på med ikke altid sådan blindt at følge, hvad Dansk Folkeparti siger.
Så blev jeg spurgt om BUPL's kampagne, som skulle være en gusten og brutal kampagne.
Altså, der sker vel det, at man forsvarer sine medlemmers rettigheder, og det tror jeg i øvrigt også Landbrugsraadet ville gøre, hvis man stod i den situation.
Det tror jeg også forsvarsbrødrene ville gøre, hvis man stod i den situation.
Det tror jeg også FDM ville gøre, hvis det var bilisterne, det drejede sig om.
Det er da klart, at en faglig forening som BUPL er nødt til at gå ud og sige, hvad det her har af konsekvenser for dens medlemmer.
Hvad skulle den ellers gøre?
Jeg er fuld af beundring for den teknik, der går ud på, at man finder et eller andet forslag af begrænset rækkevidde – vigtigt, men af begrænset rækkevidde – og så spørger, om vi ikke kan se, at det her lillebitte, mindre forslag har betydet kolossale forbedringer.
Nej, det kan vi ikke.
Hvis man spørger f.eks. de handicappede selv om, hvad det har betydet, at Dansk Folkeparti har haft ansvaret for den kommunale økonomi og for finanslovene, hvor besparelserne har været ganske omfattende, fordi kommunerne er tvunget til så snævre budgetter, som tilfældet er; hvis man vejer de relativt små fremskridt op mod de kæmpestore tilbageskridt, tror jeg også, at det er hr. Martin Henriksens erfaring, at hvis man graver et kæmpestort hul og smider en enkelt skovlfuld i, ja, så er der stadig et hul tilbage.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2006-10-05:
Så må jeg spørge: Hvor mange penge er det så, SF er villig til at bevilge ekstra, for det har været et hovedsynspunkt fra SF her de sidste uger?
Et andet spørgsmål vil gå på, at det efterhånden står klart, at BUPL har søsat en hidtil uset brutal og gusten kampagne, som går ud på at få stillet regeringen i et dårligt lys.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre SF's kommentarer til, at en faglig organisation går så offensivt ind i en politisk kamp, hvor man ikke er veget tilbage for at strø om sig med oppustede tal og falske tal, og hvor man landet over heller ikke er veget tilbage for at bruge små børn som levende reklamesøjler i en forbitret kampagne mod regeringen.
Det vil jeg gerne høre SF's kommentarer til.
Vi har i løbet af i dag hørt en del om det socialdemokratiske pendul, der svinger lystigt frem og tilbage.
Der er næsten lidt Tintin over det, professor Tournesol kunne ikke have gjort det bedre.
Noget af det, vi har hørt om, er, at tidligere stod Socialdemokratiet for en forholdsvis ansvarlig økonomisk politik.
Med 2010-planen forsøgte man at lægge en dæmper på de offentlige udgifter.
Nu er man villig til at kaste 3 mia. kr. ekstra ud i den offentlige sektor trods advarsler fra alle førende økonomer i Danmark.
Jeg har forstået, at Socialistisk Folkeparti er villig til at kaste 4 mia. kr. ekstra ud i den kommunale økonomi, og så kan man spørge: Ingen højere?
Villy Søvndal (SF), 2006-10-05:
Vi har selv sat grænsen i det udspil, vi har lavet, til, at man, når man sælger huse til en værdi for over 2,5 mio. kr., beskatter det, der kommer over det, med 25 pct., men det kan vi jo diskutere.
Det er den slags, man sætter sig ned og forhandler om.
Det er den mest ulighedsskabende faktor, vi overhovedet har i vores samfund i dag, og jeg forstår ikke, at man som liberal med en tese om, at det skal kunne betale sig at arbejde, lukker øjnene for den motor til ulighed, som boligen har været i de sidste 10 år.
Så spørger fru Marion Pedersen, hvordan vi får det gennemført.
Svaret er, at det, der afgør det, er den styrke, partierne har efter et valg.
Vi har vores synspunkt, andre partier har deres synspunkt; det går vi så ind og bøjer arm om.
Efter vores opfattelse skal vi flytte beskatningen, ja.
Vi skal ikke øge beskatningen, men vi skal flytte beskatningen væk fra arbejde over på bolig.
Det er der mange gode grunde til.
Den ene er, at vi skal sænke skatten på arbejdskraft for at få endnu flere i arbejde.
Den anden er, at boligbeskatningen, hvis den ikke eksisterer, er med til at øge uligheden i vores samfund dramatisk til fordel for dem, der har de store og dyre huse.
Men vi vil jo ikke brandskatte almindelige indkomster.
Vores skattebevægelser ville være, at små indkomster med almindelige huse ville have en kæmpefordel af det, mens de meget velhavende med de meget store huse ville skulle betale, og det er også selve hensigten med det.
Så spørger fru Marion Pedersen, hvordan vi vil få det gennemført.
Mit bedste svar vil være, at et rigtig stærkt SF, som vil lægge pres på Socialdemokratiet, og som vil kunne gøre det sammen med De Radikale, der også har bevæget sig over til at støtte SF's synspunkt om at beskatte boliger, ville være den konstellation, hvormed vi overhovedet havde en mulighed for at få det gennemført, hvorimod det sammen med Venstre ville være helt umuligt, sammen med De Konservative helt umuligt og sammen med Dansk Folkeparti helt umuligt.
Marion Pedersen (V), 2006-10-05:
Jeg vil da gerne følge op på det, fru Irene Simonsen spurgte om.
Jeg vil godt spørge ordføreren, om SF synes, at boligskatterne skal stige.
Hvis svaret er ja, hvor meget?
Så kommer vi tilbage til fru Irene Simonsens spørgsmål, nemlig om SF kan acceptere at støtte en regering, som opretholder et skattestop.
Det vil jo også indbefatte boliger – og jeg tænker naturligvis her på en regering med Socialdemokratiet.
Villy Søvndal (SF), 2006-10-05:
Fru Irene Simonsen nævnte, at hun troede, det var utænkeligt, at Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti tabte.
Det tror jeg slet ikke, det tror jeg er en fuldstændig fejlvurdering.
Jeg synes, at det i øjeblikket er ovenud sandsynligt, at VCO-blokken taber det næste valg.
Det er jo en af grundene til, at folk reagerer på det, der sker, at man synes, at den nuværende regering og Dansk Folkeparti fører en politik, som jeg tror er svær at forklare.
Og jeg har hørt mange Venstrefolk sige, når vi har været rundt i forsamlingshusene her i den sidste tid, at det altså er svært at forklare den politik, som Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti har over for til kommunerne.
Men det er klart, at jeg langt ville foretrække, at de tre partier, der sådan er krumtappen i et alternativ, satte sig ned og skitserede nogle hovedlinjer for, hvilken politik man ville gennemføre, når man havde vundet flertallet.
Det er det, jeg er gået ud og har foreslået, og det vil vi arbejde for.
Og den største sikkerhed for det er at gøre SF så stort som muligt.
Irene Simonsen (V), 2006-10-05:
Jamen hvis vi så forestiller os, hvad hr. Villy Søvndal måske vil have meget svært ved, at nu står vi altså i en situation efter et valg, hvor SF er ikke blevet så stærke, som man kunne ønske sig, og lad os forestille os det scenarie, at vi står i en situation, hvor den anden blok i Folketinget har vundet efter det næste valg, hvad Venstre i hvert fald ikke vil ønske, og hvad der er rimelig utænkeligt, men hvor både De Radikale og Socialdemokraterne faktisk fastholder, hvad de har sagt, og hvor man fra Socialdemokraternes side fastholder, at man går ind for et skattestop – det bliver Socialdemokraterne, der kommer til at bestemme det her – hvordan vil hr. Villy Søvndal så stille sig i den situation?
Villy Søvndal (SF), 2006-10-05:
Det er jo en af grundene til, at vi ikke kunne drømme om at støtte den nuværende regering, og i øvrigt også en af grundene til, at vi har været optaget af, hvordan man bedst vælter den nuværende regering.
Jeg har forstået, at Venstre oven i købet diskuterer at skrive det ind i principprogrammet, altså er det her ikke kun et pragmatisk politisk redskab; for Venstre er det noget, der skal mejsles i runer.
Derfor kunne vi ikke drømme om at støtte den nuværende regering og Dansk Folkeparti.
Det andet ønske, vi har, er at blive så stærke som muligt i SF – det har i øvrigt formentlig ethvert politisk parti – for med al den kraft, vi kan få, at få fjernet skattestoppet på den måde, at vi ønsker at flytte beskatning væk fra arbejdet, så det kan betale sig at arbejde, og over på dem, der har tjent rigtig store summer på boliggevinster i de seneste år.
Det er noget af det mest ulighedsskabende, vi overhovedet har i det her samfund.
Irene Simonsen (V), 2006-10-05:
Før hørte jeg hr. Villy Søvndal sige, at man ikke skal være i tvivl om, hvor SF står i forbindelse med en regeringsdannelse, altså hvilken blok i salen man hører til.
Der vil jeg nu nok også sige, at det ikke var et så overraskende svar, vi fik der.
Men der er lige en enkelt detalje, jeg godt kunne tænke mig at få uddybet.
Hvordan vil SF have det med at støtte en regering, som opretholder et skattestop?
Villy Søvndal (SF), 2006-10-05:
Det er jo selve hensigten med, at vi går ind og medfinansierer børnepasning, at vi prøver at udligne imellem grupper i samfundet, der ikke har børn, og grupper, der har børn.
Så på den måde er det med til at mindske – kan man sige – uligheden mellem dem, der har børn, og dem, der ikke har børn.
Jeg synes også, der er et andet perspektiv i den diskussion, og det er, at vi har en interesse i at skabe et samfund, hvor det er forholdsvis attraktivt at få børn.
Det har vi i en situation, hvor truslen er et aldrende samfund.
I Danmark har vi jo nogle ordninger, der gør, at man kan kombinere arbejdsliv og familieliv meget bedre end i en række andre europæiske lande, og det betyder, at fødselshyppigheden i Danmark er ret stor.
Morten Østergaard (RV), 2006-10-05:
Det sidste er jo noget af en fordrejning af sandheden.
Hvis forslaget om at sænke takstgrænsen procentvis for, hvor meget forældrene må betale, var faldet, var pengene jo altså blevet der, hvor de var.
Der kunne man så have investeret den milliard i noget andet, f.eks. i øget børnevelfærd, men der er jo ikke kommet flere penge til daginstitutionsområdet af, at SF har fået sat taksterne ned.
Det synes jeg er en måde at komme lidt let om ved sandheden på.
Det, jeg gerne vil spørge hr. Villy Søvndal om, er, at SF jo går meget op i ulighed og med rette anklager skattestoppet for at bidrage til større ulighed.
Har sænkningen af dagsinstitutionstaksterne, som SF nu har lagt stemmer til, altså noget, der kun kommer de 75 pct. rigeste forældre til gode, fordi de andre har friplads i forvejen, bidraget til mere eller mindre ulighed i det danske samfund?
Villy Søvndal (SF), 2006-10-05:
Jeg kan bekræfte, at for SF er det meget vigtigt at komme af med skattestoppet.
Det var grunden til, at jeg nævnte det i min ordførertale.
Det er det jo bl.a., fordi der er nogle ting, vi gerne vil bruge penge til i det offentlige system.
Det er vel en kendt sag, at vi, i modsætning til De Radikale forstår jeg efter debatten i dag, synes, at kommunerne har for få penge.
Det synes vi.
Vi synes, det er ærgerligt at skære i velfærden.
Der er jeg lidt mere usikker på De Radikales position, men den kan måske afklares.
Det er klart, man kan jo ikke ville udgifter, hvis man ikke også vil indkomster, og det er den ene grund til, at vi vil af med skattestoppet.
Den anden grund er, at det bidrager til en voldsom ulighedsskabende politik i vores samfund.
Der tror jeg også at vi er helt, helt på linje.
Så er det rigtigt, vi har stemt for takstsænkning på daginstitutionsområdet, men vi har også stemt for, at vi gerne så, at kommunerne havde friheden til selv at beslutte, om de ville det ene eller det andet.
Men vi har jo ingen interesse i – og det ville jo blive resultatet, hvis det her var blevet stemt ned – at pille penge ud af dagpasningsområdet, så derfor stemte vi, som vi gjorde.
Morten Østergaard (RV), 2006-10-05:
Inden vi afbrød mødet før aftensmaden, nåede vi jo at forstå på hr. Villy Søvndal, at SF ikke er så vild med regeringens skattepolitik, dels ikke med skattestoppet og dels ikke med planerne om skattelettelser.
Jeg forstod også, at det var lidt uafklaret, hvor højt på listen det stod over prioriteringer hos SF, altså hvor vigtigt det er at komme af med det, når SF's stemmer eventuelt skal bruges efter et folketingsvalg.
Men det, jeg gerne vil spørge om, er: Kan vi få en opklarende bemærkning om, hvordan det så kan være, at man rent faktisk med sine stemmer i Folketinget har medvirket til at give, hvad der svarer til en skattelettelse, hvad også Socialdemokratiets finansordfører i dag har sagt, ved at sætte taksterne ned på daginstitutionerne?
Man har givet de 75 pct. rigeste børnefamilier en skattelettelse, penge, hvorom 80 pct. af familierne siger: Kunne I ikke have investeret den milliard bedre i børnene?
Vi ville hellere have, at den milliard går til børnene, end at den havner i vores baglommer.
Villy Søvndal (SF), 2006-10-05:
Jo, jeg vil aldrig benægte, at selv en blind høne indimellem finder et korn.
Sådan er livet jo.
Men det, jeg var optaget af, var sådan det store billede.
Hvis man ser på de udsatte grupper, så har vi fået tre meldinger for nylig.
Vi har en melding fra Rådet for Socialt Udsatte, der siger, at de mest udsatte grupper får det dårligere.
Vi har en melding fra Danmarks Statistik i august, der siger, at Dansk Folkeparti sammen med regeringen har drevet uligheden tilbage til et punkt, vi skal helt tilbage til 1960'erne for at finde magen til.
Så har vi en række meldinger fra dem, der arbejder med de udsatte grupper.
De kom op til jul sidste år, og de meldinger siger, at de får det stadig dårligere.
Men det er klart, at selv i det triste billede, hvor det går baglæns, kan man da godt finde småting, som er forbedringer, og det skal man altid kvittere for.
Det forstår jeg ikke, men det kan hr. Kristian Pihl Lorentzen måske følge op på i sit næste spørgsmål.
Jeg har ikke hørt nogen i SF nævne et tal, der hedder 4 mia. kr., og det er lidt umuligt for mig at svare på et tal, som ingen i SF, tror jeg, har søsat.
Jeg må bare spørge: Hvor kommer det tal fra?
Det er helt nyt for mig.
Jeg har ikke hørt om det før.
Marianne Jelved (RV), 2006-10-05:
Jeg vil sige til hr. Troels Lund Poulsen, at måske skulle Venstres medlemmer overveje den tanke – det lyder godt nok forfærdeligt, men alligevel – at det jo godt kunne være, at Venstre og Konservative engang fik brug for Det Radikale Venstres stemmer for at skabe et flertal.
Det kan ikke helt afvises.
Så kunne vi komme til at tale sammen igen.
Søren Espersen (DF), 2006-10-05:
Hvis der nu sker det om et par år ved folketingsvalget, at VK-regeringen skulle miste flertallet, så vil der være et andet flertal, der skal danne regering.
Og der er man så kommet med tre ultimative krav til, hvem der skal være statsminister, nemlig fru Marianne Jelved, fru Helle Thorning-Schmidt og hr. Villy Søvndal.
Enhedslisten har vi ikke hørt fra endnu, men vi venter i spænding.
Mit bud er hr. Frank Aaen, som jo har ledererfaring fra Land og Folk; det er da i hvert fald en mulighed.
Når så regeringsgrundlaget skal laves og skrives, så kommer udlændingepolitikken, som jo er noget af det, som optager befolkningen allermest.
I dag har vi hørt hr. Henrik Sass Larsen fortælle, at det skal være en stram udlændingepolitik.
Han ville ikke rigtig komme det nærmere, men der har i hvert fald skabt en forventning om, at Socialdemokratiet nok nogenlunde vil holde fast ved en del af det grundlag, der er lagt.
Jeg vil spørge: Hvordan kan De Radikale indgå i sådan et samarbejde?