runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2000-05-17:
Lige til det sidste: Det er da ikke nogen trussel.
Hvad er det for noget snak?
Dér siger jeg, at det er at spille hasard med den danske EU-politik, at vi gang på gang på gang skal have folkeafstemninger, hvor man har ca. 50 pct. af befolkningen imod sig.
Hvorfor ikke i stedet for acceptere grundlaget fra 1993, som jo netop var en konsekvens af nejet den 2. juni, og som skulle give et nyt grundlag, og så sige, at nu har vi de her undtagelser, hvor vi står uden for på de her områder, og det er ikke nogen katastrofe, for vi kan alligevel godt få indflydelse og have en god placering i det europæiske samarbejde?
Det, der simpelt hen er min pointe, er, at de undtagelser efter vores mening ikke skal til folkeafstemning.
Så spørger fru Lene Espersen: Kan prisen ikke blive for høj?
Jo, selvfølgelig kan den da det.
Det er jo ikke sådan, at jeg har gravet mig ned i et hul og ikke vil se verden omkring mig.
Det er der ingen der gør.
Det, jeg bare siger, er, at prisen er ikke for høj i øjeblikket.
Der er intet, der for mig at se kan begrunde, at vi tager en folkeafstemning om Den Økonomiske og Monetære Unions tredje fase nu.
Vi kendte forudsætningerne i 1993.
Der er ingen, der kræver, at vi skal gå med.
Der er ingen økonomisk nødvendig i at gå med.
Som Det Økonomiske Råd siger i dag, så er der intet i vores økonomi, der tilsiger, at vi skal gå med.
Der er så nogle politiske afvejninger, der gør, at man ønsker at gå med.
O.k., jeg mener, det er dumt, men det er i sidste ende de her politiske ting, som betyder noget.
Det kunne jeg jo skrive flere bøger om, og det har jeg ikke tid til at læse op på det halve minut, som jeg har her.
Men vores svar er ikke, at vi skal isolere os i national selvtilstrækkelighed.
Overhovedet ikke!
Og hele pointen i den tale, jeg holdt før, var jo, at et nej til ØMU'en ikke er et nej til Europa.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-05-17:
Jeg tror nu nok, hr. Bendt Bendtsen klart fastslog, at euroen var borgerlig politik, og det har han jo ret i.
Men jeg vil godt spørge hr. Bendt Bendtsen og endnu en gang gøre et forsøg på, om jeg kan fravriste Det Konservative Folkeparti et svar på, om Det Konservative Folkeparti, når regnskabet er gjort op i Nice til december, agter at stemme for det samlede resultat, det kompromis, der bliver til Nicetraktaten, også selv om det kommer til at indbefatte flertalsafgørelser, f.eks. om den danske arbejdsmarkedsmodel og overenskomstforhandlinger og den slags ting.
Hr. Anders Fogh Rasmussen besvarede faktisk spørgsmålet.
Han erkendte, at Venstre stemmer for den Nicetraktat inklusive social harmonisering og hele molevitten.
Det er ærlig snak.
Men Det Konservative Folkeparti snakker udenom og giver befolkningen løfter, som vi alle sammen godt ved ikke kan indfries, hvis man ønsker den traktat.
Det er en ærlig sag, hvis man ønsker den traktat, men så må man sige til befolkningen, hvad det er, der følger efter,
hvis den stemmer ja den 28. september, og ikke forsøge på at snakke sig udenom.
Holger K. Nielsen (SF), 2000-05-17:
Først til fru Lene Espersen, der taler om politisk sløvsind, det har jeg nu aldrig hørt om før, men det kan vi så få afklaret, hvad det skulle være, og spørger, om SF sådan som et fornærmet barn har sat sig ned og ligesom siger
, at vi kan ikke ændre noget som helst: Jamen jeg må da tilstå, at jeg føler mig da forpligtet i forhold til det, vi sagde til vælgerne i 1993.
Jeg ved godt, det gør De Konservative ikke, de stemte jo også for i 1993, det gjorde Venstre også, og de var så frække, at de dagen efter sagde: Det, vi sagde til vælgerne den 18. maj, vil vi have ophævet hurtigst muligt.
Sådan er vi ikke i SF.
Vi står ved det, vi siger.
Det var en del af forudsætningen i 1993, at der er tale om en ny og langsigtet dansk europapolitik.
Det, vi sagde til vælgerne, betyder noget for os, og der skal meget, meget tungtvejende grunde til, at vi går væk fra det, vi sagde dengang.
Det synes jeg er et spørgsmål om troværdighed, og for os er det vigtigt.
Omkring flygtningene: Det er korrekt, at det var mere politisamarbejde, vi havde i tankerne dengang.
Det, jeg siger, er, at der er da ingen grund til, at vi derfor bare sætter os ned i et hjørne og ikke vil gøre noget.
Omkring Kosovokrigen sidste år viste det sig jo, at på trods af alle mulige målsætninger, på trods af alle mulige traktatmæssige forsøg kunne EU-landene ikke tage sig sammen til at sætte sig ned og føre en anstændig politik i forhold til de tusindvis, der flygtede fra Kosovokrigen.
Dér siger vi: Jamen lad os da gå ind og få en pragmatisk løsning på det, en praktisk løsning på det, som har at gøre med en økonomisk byrdefordeling, har noget at gøre med, at vi ligesom deles om de her ting.
I stedet for burde man jo tage et andet udgangspunkt og så sige, at selv om vi har en undtagelse på EU's forsvarspolitik, så er der intet, der forhindrer Danmark i at føre en aktiv politik.
Det kunne vi have gjort i forhold til Kosovokrigen, i forhold til en fremtidig stabilitetspagt for Sydøsteuropa, men hvem foreslog det, var det Danmark?
Nej, det var Tyskland, der gjorde det, men det burde have været Danmark, det burde have været en konsekvens af vores forsvarsundtagelse.
Vi har ikke engang tænkt tanken.
Vi mener faktisk, det er vigtigt, at der ikke bliver konkurreret på lavere selskabsskatter inden for EU.
Vi har stillet forslag om en afgift på kapitalspekulation, den såkaldte Tobin-afgift.
Vi har stillet forslag om en aktiv EU-politik inden for WTO.
Vi har stillet forslag om, at man skal ophæve bankhemmeligheden, som er en skandale i forhold til en række europæiske lande.
Pointen i det her er, at der er intet, intet, der forhindrer, at vi på centrale områder kan føre en aktiv politik, forsøge at få indflydelse, selv om vi siger nej til ØMU'ens tredje fase.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-05-17:
Når man tænker tilbage på de afstemninger, der har været igennem de senere år omkring EU-forhold, så får man altså sådan en fornemmelse - jeg kan ikke tro, at jeg er ene om at have den - at hver eneste gang vi lige skal til en afstemning, så er den konservative retorik til de skeptiske konservative vælgere: Stem lige ja til det her!
Den her skive af salamipølsen skal vi lige have med, men så tag det roligt, så kommer der ikke flere.
Så tager vi det roligt derefter, og så kan I falde helt ned; der bliver ikke noget attentat mod nationalstaten, og vi vedbliver at være et selvstændigt land, osv. osv. Hver eneste gang er det retorikken, og det er det også i den konservative kampagne nu.
Den såkaldte omtanke er noget med, at nu skal vi lige stemme ja, men så sætter De Konservative hælene i i forhold til socialområdet og arbejdsmarkedsområdet, selv om alle, der følger regeringskonferencen netop nu, ved, at specielt Euro-11-landene på grund af den valutaunion presser på for at få flertalsafgørelser lige præcis på de her områder.
Hvordan definerer man den?
Hvad er det for nogle ting, en selvstændig nation kan træffe beslutning om, der gør, at det er en selvstændig nation?
Frank Dahlgaard (UP), 2000-05-17:
»Kan ministeren garantere, at efterlønsordningen i sin nuværende form forbliver uændret og uantastet af EU?«
Bortfaldne spørgsmål
»Kan ministeren bekræfte, at EU presser på for at få specielt eurolandene til at »modernisere« deres sociale sikringsordninger, og hvad er baggrunden herfor?«
Jacob Buksti (S), 2000-05-17:
Til hr. Nonbo er svaret ja.
Men jeg har allerede givet tilsagn om, at jeg nok skal få det undersøgt i den udstrækning, det overhovedet er muligt at dokumentere.
Dette er også sagt til en række af de spørgsmål, som hr. Kristian Jensen har stillet.
De er meget detaljerede i forhold til de oplysninger, der ligger.
Når man registrerer, så registrerer man forseelsen, mens det at grave længere ned - det ved hr. Nonbo bedre end nogen - kræver, at man går ned i selve rapporterne for at se, hvad der er.
Men jeg skal gerne, som jeg har givet tilsagn om, få det dokumenteret, så godt som det overhovedet er muligt.
Til hr. Kristian Jensen vil jeg sige: Jamen det er jo bare en simpel konstatering, at hvis det er sådan, at man er taget i en konventionel fartkontrol, så står man med synderen i hånden, men står man i en automatisk hastighedskontrol, så kommer problemstillingen om, hvorvidt man er i stand til at ville retsforfølge vedkommende i udlandet.
Og dér eksisterer der aftaler med de forskellige landes politimyndigheder om, at det gør man ikke.
Sådan er det.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Kristian Jensen (V), 2000-05-17:
Hvis ministeren ville svare på spørgsmålene i stedet for at svare på alt det, der ikke bliver spurgt om, så kunne det være, at vi kunne få klarhed over den her sag.
Der blev ikke spurgt om, hvorvidt folk skulle overholde loven eller ej.
Det har jeg tydeligt sagt: Folk skal overholde lovene.
Det, vi snakker om, er et spørgsmål om lighed og retssikkerhed i de tilfælde, hvor man ikke overholder lovene.
Er der større lighed?
Ja eller nej?
Det må være til at svare på.
Karsten Nonbo (V), 2000-05-17:
Jeg skal prøve at udtrykke mig mere klart.
Det eneste, jeg vil vide,
er: Hvor mange af de bødeforelæg, som man tror skal ende som bødeforelæg for hastighedsovertrædelse, ender i stedet for som bødeforelæg for overtrædelse af færdselslovens § 67, så vidt jeg husker, hvor man som ejer af bilen ikke fortæller, hvem der har ført bilen?
Det var såmænd det eneste, jeg ville vide: Hvor mange af de bødeforelæg for hastighedsovertrædelse kan ikke gennemføres, så man i stedet for lander på at flade ud, således at man giver ejeren en bøde for ikke at fortælle, hvem der sad bag rattet?
Det var det, jeg mente med mit billedsprog - med eller uden solbriller.
Jeg tror, at ministeren har forstået det nu.
Jacob Buksti (S), 2000-05-17:
Det sidste har jeg jo sådan set allerede svaret på, nemlig at det altså er noget, som det kræver lidt længere tid at behandle, og jeg skal gerne spørge Rigspolitiet helt specifikt, om de kan oplyse, hvor mange bilister der kører med solbriller på, hvis det er sådan, at spørgeren virkelig mener, at det er et seriøst spørgsmål, som han tror, at der kan oplyses noget klart svar på.
Men det skal jeg gerne undersøge nærmere, for man skal jo sørge for at udstyre Folketinget med de relevante oplysninger til behandling af afgørende sager.
Og til hr. Kristian Jensen vil jeg sige, at det jo ikke er sådan, at der er tanker om at erstatte den almindelige konventionelle fartkontrol med automatisk hastighedskontrol.
Det, det handler om, er at supplere den konventionelle hastighedskontrol med automatisk hastighedskontrol ud fra de erfaringer, der er, som netop siger, at det virker, og det har især virket i de senere måneder, hvor det har været i kraft.
Og det, som er afgørende, er, at der altså ingen risiko er for at blive fotograferet, hvis man overholder de regler, Folketinget har fastsat.
Automatikken består i, at man automatisk får tilsendt en regning.
Så at det både skal være overvågning og alskens ting og sager, forstår jeg simpelt hen ikke.
Så til hr. Kristian Jensen og hr. Karsten Nonbo og andre vil jeg sige: Hvis det er sådan, at folk overholder de regler, som bl.a. partiet Venstre har været med til at vedtage her i Folketinget, så er der ingen fotografering, så er der ingenting, og så er der ikke noget at komme efter.
Karsten Nonbo (V), 2000-05-17:
I forlængelse af det spørgsmål, som hr. Kristian Jensen har stillet,
kunne jeg godt tænke mig, at ministeren samtidig svarede på - det er ikke et svar, jeg forlanger i dag - hvor mange bilister vi har blandt de fartsyndere, der kører med solbriller, og hvor mange, der kører uden solbriller. For sagen er jo den, at kører du med solbriller, så er det jo bilens ejer, der får besked på, at der er kørt for stærkt i den bil, og at bilens fører er hjemfalden til bøde.
Men det er mange gange tilfældet - især med de bødestørrelser vi har - at det jo er langt billigere for ejeren at sige: Jeg kan ikke huske, hvem der kørte bilen.
Det var i hvert fald ikke mig.
Og jeg kan ikke huske, hvem det var, så jeg snupper bøden for ikke at fortælle, hvem det var, der førte bilen.
Så kunne vi få et svar på, hvor mange af de bødesager, der ligesom bliver sluttet på en sådan måde, at man giver en bøde for manglende overholdelse af oplysningspligten?
Jacob Buksti (S), 2000-05-17:
Det sidste, hr. Ole Donner spørger om,
har jeg sådan set allerede givet et tilsagn om.
Jeg tilkendegav, at det ikke havde været muligt for Rigspolitiet inden for den påsatte svarfrist at finde den dokumentation, som hr. Kristian Jensen mener er lige så let at finde som at klø sig bag øret.
Det er det altså ikke for Rigspolitiet, så derfor er det klart, at det vil jeg helt sikkert oversende til Folketingets Trafikudvalg, så snart det måtte foreligge.
Til spørgsmålet om, hvorvidt der foreligger en ulighed, fordi udenlandske statsborgere, folk i udenlandske biler ikke får en opkrævning, vil jeg bare referere til mit svar.
Det er faktisk sådan, at danskere, der kører for stærkt de steder, hvor man har automatisk hastighedskontrol, heller ikke bliver præsenteret for bødeforlæg.
Så derfor må jeg sige, at det er et led i de aftaler, som eksisterer de forskellige landes politimyndigheder imellem.
Kristian Jensen (V), 2000-05-17:
Det undrer mig da såre, at ministeren ikke har følt anledning til at søge en besvarelse af det spørgsmål, der er stillet.
Der er ikke stillet et spørgsmål om, hvor mange udenlandske fartsyndere, der slipper for at få bøder, men om, hvor stor en andel af fartsyndere fotograferet med automatiske fartfælder, som ikke bliver forelagt bøde på grund af manglende mulighed for at indkræve bøden.
Det var spørgsmålet.
Sådan som jeg hører ministerens svar, så har man kun søgt at få besvaret en lille del af det, nemlig den del, der vedrører udenlandsk indregistrerede biler.
Jeg mener naturligvis, at folk skal overholde de love, der er vedtaget her i Folketinget, men kan jeg så få ministerens kommentar til, om det ikke er sådan, at der med de regler og de undtagelser, som ministeren selv har været inde på, er skabt en ulighed mellem fartsyndere, der kører i dansk indregistrerede biler, og fartsyndere, der kører i udenlandsk indregistrerede biler.
Og føler ministeren ikke, at der er en ulighed, som vi her i Folketingssalen bør gør noget ved?
Jacob Buksti (S), 2000-05-17:
Jeg må henholde mig til, at det her sorterer under Rigspolitiet.
Det svar, jeg har afgivet, er Rigspolitiets svar på det spørgsmål, der er stillet.
Jeg har ikke nogen som helst anledning til at kommentere detaljer i den retning, idet der ikke foreligger oplysninger om det. Jeg sagde også i mit svar, at yderligere oplysninger i givet fald ville blive indhentet, men jeg har ikke noget som helst belæg for at kommentere, hvorvidt man kan optræde med skæg og blå briller og i øvrigt så undgå at få et bødeforlæg.
Til hr. Kristian Jensen vil jeg bare i øvrigt sige, at når almindelige danskere derved udsætter sig for en risiko for at blive fotograferet, så kan almindelige danskere jo bare overholde de regler, som hr. Kristian Jensens parti her i Folketinget selv har været med til at indføre.
Ole Donner (DF), 2000-05-17:
Jeg vil godt spørge ministeren, om ikke ministeren finder det betænkeligt, at man undlader at tage udenlandske fartsyndere, altså tyskere og andre.
Det vil sige, at der her tilsyneladende ingen lighed er.
Der er ikke nogen retssikkerhed.
Nogle bliver behandlet på én måde, og andre bliver behandlet på en anden måde.
Og så vil jeg godt spørge mere direkte: Er det sådan, at hvis man har skæg og blå briller, så får man ikke nogen bøde, selv om man kører i en dansk indregistreret bil og har solbriller på eller kasketten næsten ned over øjnene?
Er det virkelig sådan, at man kan slippe?
Kristian Jensen (V), 2000-05-17:
Mener ministeren med den besvarelse, der her er givet, at det eneste tilfælde, hvor man ikke kan opkræve bøden, er for udenlandske køretøjer?
Sådan som jeg er blevet orienteret, når jeg har spurgt rundtomkring, er der flere andre tilfælde, hvor det ikke er muligt at opkræve bøder, f.eks. når folk piller den ene nummerplade af deres bil, eller f.eks. når man kører med solbriller på og kasketten godt ned i panden, så det ikke er muligt at identificere føreren.
Jeg mener nemlig - og det er også det, som ministerens svar tyder på - at der ved de her fotofartfælder er skabt en mulighed for ulighed, nemlig at de personer, der ønsker at snyde, de personer, der ønsker at slippe for at blive identificeret, eller personer, der kører i en udenlandsk indregistreret bil, slipper for deres fartbøde, hvorimod almindelige danskere, der kører ganske almindeligt uden bagtanke, risikerer at blive taget.
Det skaber en ulighed, som jeg mener er et overset problem ved fotofartfælderne.
Jacob Buksti (S), 2000-05-17:
Til besvarelsen af spørgsmålet har jeg indhentet en udtalelse
fra Rigspolitiet, som spørgsmålet jo henhører under.
Rigspolitiet oplyser følgende: I forbindelse med tilrettelæggelsen af forsøgsprojektet med automatisk hastighedskontrol blev det besluttet alene at inddrage nordisk registrerede køretøjer, idet en eksisterende samarbejdsaftale mellem de nordiske politimyndigheder kunne anvendes i forbindelse med forsøget.
Sager vedrørende nordiske køretøjer, hvor disse menes at kunne identificeres på baggrund af nummerpladeoplysninger,
efterforskes således af de pågældende nordiske landes politi, der returnerer de indhentede oplysninger til dansk politi.
Herefter udstedes der i givet fald dansk bødeforlæg til de omhandlede køretøjers førere.
Baggrunden for ikke at inddrage andre udenlandsk registrerede køretøjer end nordiske har dels været af ressourcemæssige årsager, dels har der allerede eksisteret en praksis i andre europæiske lande med automatisk hastighedskontrol, f.eks. i Tyskland, Holland og Belgien.
Fra disse lande modtager dansk politi således ikke sager
med anmodning om identifikation af førere af køretøjer, der er fotograferet i forbindelse med en færdselsforseelse.
Ligeledes vil en oversendelse af sager vedrørende automatisk hastighedskontrol til andre lande end de nordiske medføre en meget betydelig sagsbehandling, herunder med oversættelse af dokumenterne.
I forsøgsperioden fra den 1. april 1999 til den 1. april 2000 er førere af køretøjer, som er hjemmehørende i andre lande end de nordiske, således ikke blevet retsforfulgt.
Der er i denne periode sket henlæggelse af 841 sager med udenlandske, ikkenordiske køretøjer, idet det oplyses, at der i alt i perioden er optaget 105.036 rapporter.
Endvidere henlægges et mindre antal sager vedrørende udlejningskøretøjer med udenlandske, ikkenordiske førere.
Det har ikke været muligt inden for svarfristen at opgøre antallet af disse sager.
Kristian Jensen (V), 2000-05-17:
Og med et meget nedslående resultat.
Det viser sig nemlig, at politiet smider en del af de fotograferede fartsynderes fotografier væk, fordi det ikke er muligt at indkræve bøden.
Enten på grund af, at det er udenlandske biler, som man ikke kan komme i kontakt med, fordi der mangler nummerplader, fordi det er en motorcykel, eller fordi føreren måske har maskeret sig med solbriller og kasket ned i panden - eller at man på anden måde ikke kan se, hvem der sidder i bilen.
For at få klarhed over, hvordan det her virker, er mit spørgsmål derfor: Hvor stor en del af fartsynderne, der bliver fotograferet, bliver man nødt til at kassere og smide væk, så de altså slipper for at få en bøde?
Elisabeth Arnold (RV), 2000-05-17:
Jeg vil gerne gå tilbage til et af de svar, hr. Bendt Bendtsen gav for lidt siden, hvor han tog skarpt afstand fra en udvikling hen imod Europas Forenede Stater.
Jeg vil gerne spørge hr. Bendt Bendtsen, om det ikke er sådan, at den måde, EU fungerer på, jo netop er ved, at man prøver at tæmme de rå markedskræfter, prøver at regulere, så der ikke kan ske social dumping og ikke kan ske miljøsvineri på bekostning af arbejdskraften og miljøet. Er det ikke sådan, at det i virkeligheden er de forenede demokratier mod McWorld?
Er det så ikke underligt, at venstrefløjen er så bange for dette samarbejde med Europas forenede demokratier, og burde det ikke være noget, som Det Konservative Folkeparti burde være mere nervøst for af den grund?
Men jeg vil godt lige have det præciseret.
Det er jo faktisk EU's fortjeneste, at der er sket nogle reguleringer, som tilgodeser miljøet og arbejdskraften.
Kristian Jensen (V), 2000-05-17:
Jeg har så stor tiltro til ministeriets arbejde, at de naturligvis forsøger at besvare de spørgsmål, de bliver stillet, men jeg har ikke sagt, at det var så nemt som at klø sig i nakken.
Så stor tiltro har jeg heller ikke til ministeriet.
Når ministeren nu siger, at de regler, der gælder for automatisk fartkontrol i Danmark, svarer til dem, der gælder i udlandet, så må vi lade det ligge.
Men kan ministeren så ikke bekræfte, at hvis vi erstattede automatisk fartkontrol med en færdselspatrulje med betjente, der stod derude og tog kontrollen, så ville udenlandske fartsyndere blive registreret på samme måde som danske fartsyndere?
Hvis man erstattede automatisk fartkontrol med færdselsbetjente og manuel kontrol, ville vi så dermed ikkke opnå en større lighed for loven her i Danmark?
Keld Albrechtsen (EL), 2000-05-17:
Jeg tror nu nok, hr. Bendt Bendtsen klart fastslog, at euroen var borgerlig politik, og det har han jo ret i.
Men jeg vil godt spørge hr. Bendt Bendtsen og endnu en gang gøre et forsøg på, om jeg kan fravriste Det Konservative Folkeparti et svar på, om Det Konservative Folkeparti, når regnskabet er gjort op i Nice til december, agter at stemme for det samlede resultat, det kompromis, der bliver til Nicetraktaten, også selv om det kommer til at indbefatte flertalsafgørelse f.eks. om den danske arbejdsmarkedsmodel og overenskomstforhandlinger og den slags ting.
Jeg synes ikke, at hr. Bendt Bendtsen besvarer spørgsmålet.
Hr. Anders Fogh Rasmussen besvarede faktisk spørgsmålet.
Han erkendte, at Venstre stemmer for den Nicetraktat inklusive social harmonisering og hele molevitten.
Det er ærlig snak.
Men Det Konservative Folkeparti snakker udenom og giver befolkningen løfter, som vi alle sammen godt ved ikke kan indfries, hvis man ønsker den traktat.
Det er en ærlig sag, hvis man ønsker den traktat, men så må man sige til befolkningen, hvad det er, der følger efter,
hvis man stemmer ja den 28. september, og ikke forsøge på at snakke sig udenom.