Per Stig Møller (KF), 2005-05-31:
Det har været en interessant debat om et relevant spørgsmål på basis af Udenrigsministeriets redegørelse for konsekvenserne for Færøerne og Grønland af forfatningstraktaten m.v., og den har der jo egentlig ikke været nogen anfægtelse af.
Der er rejst en masse spørgsmål under debatten, som viser, at man måske ikke har studeret redegørelsen helt grundigt, for de fleste svar findes faktisk heri.
De problematikker, der er blevet rejst, og de spørgsmål, der er stillet, er af juridisk art og derfor dækket af den redegørelse, der ligger.
hvis man ønsker en sådan redegørelse af det politisk-økonomiske, så synes jeg faktisk, hr. Anfinn Kallsberg sagde de afgørende ting, som jeg også har tilladt mig tidligere at sige til medlemmer fra Nordatlanten: Hvis man ønsker en politisk analyse, så er det jo faktisk sådan, at hvis man skal være helt sikker på, at den bliver i den kontekst og ånd, man gerne vil have den i, så må man jo selv sætte den i gang.
Der har Grønland jo tidligere lavet to analyser af Grønlands forhold til EU, og vi har fået at vide, at Færøerne var på vej til at lave overvejelser omkring det her, i forvejen.
Jeg synes, hr. Anfinn Kallsberg har den rigtige tilgang, for hvis vi kom her og sagde, at nu vil vi lave en politisk analyse af jeres muligheder i Grønland og på Færøerne efter forfatningstraktaten, så ville man jo måske finde på at sige: Jamen det er jo, fordi vi går ind, eller det er fordi vi ønsker dit og dat, eller som en sagde heroppefra, at vi prøvede at luske Færøerne og Grønland ind ad bagvejen.
Så uanset hvad vi måtte komme op med i en politisk analyse, ville man jo kunne hævde, at vi prøvede at luske nogen ind ad bagvejen, og det er jo ikke rigtigt, at vi prøver at luske nogen som helst ind ad bagvejen.
Færøerne og Grønland luskes ikke ind i EU ad bagvejen – tværtimod.
Jeg tror, det var hr. Hoydal, der sagde det.
Måske kan man politisk set sige, at man tværtimod kommer længere væk end bagdøren til EU.
Der ændres ikke noget ved Færøernes og Grønlands forhold til EU.
Det er vel også sådan, at rigsfællesskabet har meget stor glæde af, at Danmark er medlem af EU.
Mit indtryk er, at færingerne og grønlænderne, som hr. Lars-Emil Johansen jo også var inde på, har haft glæde af, at vi har været i EU og er i EU og derved har kunnet varetage færøske og grønlandske interesser, hvor Færøerne og Grønland i øvrigt selv forhandler selvstændigt.
Så jeg er enig med hr. Kallsberg i, at hvis man ønsker en sådan analyse, er det jo egentlig ikke rigtigt at bede det danske Folketing om at klare det for sig, så er det jo rigtigt, at det er Landstinget og Lagtinget, som træffer denne beslutning.
Så kan man, som hr. Kallsberg sagde, anmode om assistance, og vi giver da naturligvis gerne assistance, i det omfang man beder om assistance til specifikke områder, men at sætte den i gang og fortælle, hvordan man vil have den osv., det må man selv gøre.
Der er rejst en masse spørgsmål, som for så vidt ikke har ret meget med sagen at gøre, for det ændres ikke med forfatningstraktaten.
Altså, vedrørende hvalfangsten er det stadig væk rigsfællesskabet, som forhandler, og der er det jo altid Færøerne og Grønland og Danmark, der prøver at finde en fælles holdning.
Omkring handelsembargo er det jo klart, at Grønland og Færøerne som alle andre lande skal respektere en FN-embargo, ellers bryder man jo med FN-beslutningerne, men en EU-embargo er man jo ikke forpligtet på overhovedet; den kan man tilslutte sig suverænt, eller man kan lade være.
Danmark kan ikke blive indrulleret i en krig, som EU måtte erklære.
Det vil ikke indrullere grønlændere og færinger, som ikke i forvejen har meldt sig frivilligt til en af brigaderne, for der er ikke værnepligt på Færøerne og i Grønland, og det ændres jo heller ikke ved det her.
Jeg kan ikke se rettere, end at de spørgsmål, der er rejst, og som er relevante, og som man har fantasi til at forudse – der er jo spørgsmål, der er af en sådan art, at man ikke har fantasi til at forudse dem – er belyst i den redegørelse, der er.
Den almindelige politiske vurdering af, hvad man så som færinger og grønlændere skal stille op med det her nye EU efter forfatningstraktaten, jamen det er jo faktisk, som hr. Kallsberg var inde på, noget, hvor man nok vil have sig frabedt, at vi lavede den analyse, for det er jo færingerne og grønlænderne, som skal lave en analyse af, hvordan de politisk synes, de vil forholde sig til det nye EU.
Det har man jo altså gjort tidligere fra Grønlands landsstyres side, så det mener jeg er belyst, og jeg mener, at den rigtige tilgang er den, som hr. Kallsberg nævnte.
Jeg vil så til sidst sige, at for os har det været og er vigtigt, at rigsfællesskabet er den særprægede enhed, som fortsætter.
Det bliver ikke påvirket af, at Danmark har en anden form for samarbejde med nogle europæiske lande, end vi har haft før, med flertalsafgørelser på nogle områder, hvor der ikke før var flertalsafgørelser.
Det ændrer ikke noget ved det, når Færøerne og Grønland ikke er med i EU.
Det siger sig selv.
Men det, at man er blevet 25 lande, hvor man før var 15 og tidligere 6, jamen det kan da have politiske konsekvenser, som ethvert land, Norge, Island osv., må overveje.
Altså: Hvor få vil vi stå alene tilbage uden for EU?
Men det er jo en politisk overvejelse, man kun selv kan tage.
Det er klart, at det europæiske økonomiske samarbejde jo får færre og færre medlemmer uden for EU, og der må man da så overveje, om man vil være i den lille gruppe eller i den store gruppe.
Derfor synes jeg, det er rigtigst, hvis man ønsker den analyse, at man gør, ligesom Grønland har gjort før: selv foranstalter den.
Jeg synes, det er godt, at vores nordatlantiske medlemmer af Folketinget er så interesserede i problematikken, for jeg synes, det er en vigtig problematik, og jeg synes også, det er godt, at vi har haft debatten, så vi kan slå nogle myter for panden, men jeg synes, det er rigtigt og rettidigt at interessere sig for det og stille spørgsmål til det og bore i det, og hvis Færøerne og Grønland skulle beslutte at lave den analyse som efterspurgt her i Folketinget, ja, hvis man beder om konkret assistance fra Grønland og Færøerne, så vil man selvfølgelig få den.