runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-03-21:
Jeg synes, der på nuværende tidspunkt er behov for, at vi prøver at få sat tingene lidt på plads.
Når hr. Morten Messerschmidt f.eks. går herop og snakker om alle mulige meninger, som man ikke skal have lov at have, kunne jeg godt tænke mig at bede fru Elsebeth Gerner Nielsen bekræfte, at der er plads til en lang række forskellige meninger af fuldstændig vanvittig art i denne debat, også hr. Morten Messerschmidts meninger.
Men til gengæld skal vi også have ret til at kritisere de meninger, når de betyder, at man går ind for mindre ligestilling, og at man går ind for forskelsbehandling osv.
Jeg siger det bare for at få sat tingene på plads.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-03-21:
Jeg synes, det er dybt problematisk, at en ordfører vil bilde os alle sammen ind, at en hel befolkningsgruppe, nemlig muslimerne, opfører sig på en ganske bestemt måde.
Men det er jo ikke muslimer, der generelt har det problem.
For Det Radikale Venstre går skillelinjen mellem demokrater og antidemokrater, og vi vil til enhver tid gøre alt, hvad vi kan, for at bekæmpe alle antidemokratiske elementer i det danske samfund og ude i verden.
Vi vil også kæmpe for de værdier, som er grundlaget for det danske samfund.
Vi vil kæmpe for ligestilling, også for etnisk ligestilling, og det er også baggrunden for, at vi stemmer imod lovforslagene, for de fremmer ikke ligestilling, hverken mellem kønnene eller mellem de etniske befolkningsgrupper i det danske samfund.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-03-21:
Jeg synes stadig, det er lidt spøjst, for ved første behandling kan man jo godt sige, hvad man mener om det forslag, der er til forhandling.
Men jeg håber da, at Venstres ordfører er klar over, at der er sket ændringer.
Jeg håber f.eks., at Venstres ordfører vil erkende, at der i det oprindelige forslag var et punkt om en såkaldt erklæring om, hvad man vil, og hvad man mener om det danske samfund.
Det var i modstrid med almindelig dansk lovgivning, og derfor var det nødvendigt at ændre forslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-03-21:
Nu når hr. Sohn så gerne vil tale om tonen, kunne jeg da godt tænke mig at høre, om han måske også har nogle forslag.
Hvad er det for nogle ord, vi skal bruge?
Hvad er det for nogle plusord, som hr. Ole Sohn synes ville være passende for at omtale den syge ideologi, som ødelægger dagligdagen for en milliard mennesker i den islamiske verden?
Hvad er det for nogle pæne ord, som i hr. Ole Sohns ordbog ville være passende for at omtale den ideologi, som bl.a. i øjeblikket er årsag til, at en afghaner skal henrettes eller bliver sigtet, fordi han ønsker at konvertere til kristendommen, eller at tusindvis af iranske piger bliver henrettet, fordi de forelsker sig i en forkert fyr eller er utro, eller de grove, vedvarende overtrædelser af menneskerettighederne, der finder sted i hele den islamiske verden og gang på gang på gang retfærdiggøres med henvisning til en politisk udlægning af islam?
Hvad er det for nogle positive adjektiver, hr. Ole Sohn synes er så påtrængende nødvendige i den her debat?
Irene Simonsen (V), 2006-03-21:
Jeg kan blot sige til hr. Jørgen Arbo-Bæhr, at ved første behandling af dette lovforslag gav Venstre tydeligt udtryk for, hvad vi mener om lovforslaget.
Vi går fuldt ind for det, og vi har slet ikke de samme betragtninger som Enhedslisten og hr. Jørgen Arbo-Bæhr om forskelsbehandling og andet.
Tværtimod synes vi, det er godt, at forslaget langt om længe giver den hjælp, der skal til, for at de udlændinge, vi har i landet, og som endnu ikke er blevet integreret, kan blive integreret og blive en del af vores store samlede fællesskab.
Men jeg mangler stadig at høre, hvad SF mener.
Under andenbehandlingen af det her lovforslag efterlyste Venstre SF’s holdning til det betænkningsbidrag, der var kommet til L 93, hvor man havde optrykt 12 forfatteres kronik fra Politiken med nogle ret bastante udmeldinger – i hvert fald nogle udmeldinger, der kan skærpe tonen temmelig meget.
Den var helt i overensstemmelse med, hvordan det skulle være, når man læser det bidrag.
Og nu mangler jeg hr. Kamal Qureshi i salen, for hvor er han?
Vil hr. Kamal Qureshi aldrig stå ved sine udtalelser?
Jeg synes, at jeg hører, at der bliver talt med to tunger.
Når hr. Kamal Qureshi ikke er til stede, så må der være andre fra SF, jeg så kan bede om at forklare, hvad det egentlig er, man vil, når man på den ene side i dag tager afstand fra den skarpe retorik, der var i pressen, og samtidig på den anden side siger, at det er godt med den tone, der var beskrevet i kronikken.
Så jeg vil gerne efterlyse et svar her.
Pia Kristensen (DF), 2006-03-21:
Jeg vil gerne rejse et spørgsmål om en sag, der optager Dansk Folkeparti, nemlig den kritik, der er rejst i medierne af plejehjemmene i Århus og i særdeleshed af Lokalcenter Holme, Hestehavehusene.
Der ligger gamle rapporter fra Arbejdstilsynet, fra Bedriftssundhedstjenesten, fra de lokale uanmeldte tilsyn.
De har ligget der et år, og man har vidst, at der var noget galt på det nævnte plejehjem, men der er ikke blevet grebet ind.
Der har været kritik af plejen af de ældre, der har været kritik af hygiejnen på plejehjemmet, og der har været kritik af personaleforholdene.
Jeg vil gerne bede ministeren om at forholde sig til den kritik, og jeg vil gerne spørge, hvad ministeren agter at gøre i den her sag.
Thomas Krog (SF), 2006-03-21:
Det er ikke den højesteretsdom, jeg spørger til, men jeg skal nok stille spørgsmålet skriftligt til ministeren.
Jeg er da glad for den tilkendegivelse, der kommer her om, at det er den måde, man bør gøre tingene på.
Det er ikke det, jeg kan læse af det skriftlige svar, jeg fik i sidste uge.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 94
Det var for at undgå den konkrete sag, at jeg prøvede på at stille spørgsmålet helt principielt.
Jeg synes, det er alle tiders, det er dejligt, og jeg har ros for, at man siger, når man begår en fejl: Vi skal sørge for, at der ikke er flere, der bliver ramt af den.
Det er fint at kunne gøre det, det er vi enige om.
Men skal man ikke også se på de mennesker, som er blevet ramt?
Det spørgsmål er helt principielt, og det skulle ministeren i og for sig kunne svare på, uanset om ministeren er i stand til lige at huske det konkrete svar eller ej.
Der skal tages en million sager op, og vi regner med, at der skal tilkendes et beløb i godt 8.000 af de her sager.
Det kræver ekstra ansættelse af 20 medarbejdere.
Jeg præciserer gerne, men mit spørgsmål var af principiel karakter, altså hvad der skulle rettes op på.
Men jeg taler helt konkret om det princip, at når man er blevet tilkendt en arbejdsskadeserstatning og senere kommer på revalidering, skal man modregnes i revalideringen efter den årsløn, som man havde på det tidspunkt, hvor man blev ramt af sin arbejdsskade.
Den lov er indrettet på den måde, at man ikke skal have mulighed for at tjene alt for meget mere, end man kunne, da man blev ramt af arbejdsskaden, så jo større årslønnen er, desto større mulighed har man for efterfølgende at få en indkomst.
Beskæftigelsesministeren har her i sidste uge i et skriftligt svar erkendt, at det er en fejl, at den årsløn ikke bliver reguleret i dag.
Der er også en klar tilkendegivelse af, at der fremover skal rettes op på det her.
Så mit spørgsmål er: Det er fint, at det bliver fremover, men skal de mennesker, som allerede er blevet ramt af fejlen, ikke også kompenseres for den fejl, som ministeren har erkendt er begået?
Jeg har kun ros tilovers for mennesker, der som beskæftigelsesministeren kan erkende en fejl og sige: Vi retter straks op på det her fremover.
Jeg har et mere principielt spørgsmål i den sammenhæng: Når man erkender, at man har begået en fejl, og retter op på den,
hvem er det så, der skal have glæde af den her genopretning af gældende regler?
Er det kun dem, der kommer efter, eller er det også de mennesker, som rent faktisk allerede i dag er blevet ramt af den fejl, som er begået i et ministerium?
Morten Messerschmidt (DF), 2006-03-21:
Det er et tilsagn, som jeg gerne vil give håndslag på.
Det synes jeg lyder utrolig positivt.
Men ministeren kan til gengæld også regne med at blive holdt fast på, at der skal komme en positiv formulering i direktivet; at det ikke er nok, hvilket jeg forstår vi er fuldstændig enige om, at man ingenting siger, men at man i direktivet netop meget klart skal slå fast, at hvis man arbejder i et land, skal det altså være det lands regler, man følger.
Der duer det ikke, at man som i dag ikke siger noget, hvilket statsministeren i øvrigt har billiget.
Der duer det kun, at man meget kategorisk fastslår, at i Danmark er det danske regler, der gælder.
Så jeg vil kvittere meget varmt for det tilsagn, som ministeren hermed har givet, om, at det er en betingelse for, at regeringen accepterer det servicedirektiv, som forelægges, og som skal forhandles.
Tusind tak for det.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 93
Jeg er altså ikke enig med beskæftigelsesministeren, når beskæftigelsesministeren siger, at nu er det anerkendt, at man har retten til at konflikte, at nu er det anerkendt, at det hele skal foregå på danske præmisser her i Danmark, for sagen er jo, at man netop ikke har formuleret noget i forliget.
Det eneste, man har formuleret, er, at man ikke skal køre på oprindelseslandprincippet, og der har vi altså et problem.
For det er selvfølgelig godt, at man kan blive enige om, at vi ikke skal køre på oprindelseslandprincippet, men ville det ikke være bedre, om man så også formulerede, hvad det rent faktisk er, vi skal køre på, i stedet for at lade det være op til EF-Domstolen eller Kommissionen eller andre af EU’s organer efterfølgende at formulere, hvordan reglerne så skal se ud?
Vi har set, hvordan EF-Domstolen gang på gang trodser de hensigtserklæringer, som man vedtager i Rådet, er fuldstændig ligeglad med, hvad medlemslandene mener, og alligevel implementerer dele af lovgivningen, som der faktisk var politisk enighed om ikke skulle implementeres.
Det er det, vi ser med forfatningen i øjeblikket.
Det, jeg frygter, er, at når der ikke indskrives meget klart i direktivet, at i Danmark arbejder vi på danske vilkår, kan vi efterfølgende se en EFDomstol implementere dele af oprindelseslandprincippet.
Det er de to hjørner, der er på det danske arbejdsmarked.
Selvfølgelig skal vi være på vagt over for, at den danske model bliver anerkendt, og det mener jeg nu også ligger i forhandlingerne, som de ser ud indtil nu.
Der er sikkert endnu lang vej hjem i forhandlingerne om servicedirektivet, men for det danske samfund og for arbejdsmarkedet har det været vigtigt, at vi får slået fast, at det er de danske regler, der gælder.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-03-21:
Jeg er meget enig med spørgeren i, at det er en alvorlig kritik, der er rettet mod det pågældende plejehjem, men jeg har også forstået, at man i Århus Kommune er i fuld gang med at få afdækket forløbet i sagen og få fundet ud af, om der er rapporter og tilsyn, der ikke er blevet fulgt op på m.v. Jeg har tillid til, at man i Århus Kommune sørger for at drage de nødvendige konsekvenser af, hvad man får afdækket i forbindelse med det her forløb.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-03-21:
Jeg ved altså ikke, hvor mange tommer de søm egentlig er, for det, der jo er sagen, er, at man godt nok har taget princippet om, at østeuropæisk arbejdskraft skal kunne arbejde på deres hjemlandes vilkår i Danmark eller i andre dele af Vesteuropa, ud.
Men man har jo ikke sat noget andet i stedet for.
Man har jo ikke indskrevet værtslandprincippet.
Man har jo ikke decideret skrevet i den aftale, der nu er indgået, at man i Danmark skal arbejde på danske løn- og arbejdsvilkår.
Og det er jo altså et problem, fordi der dermed bliver et hul, som vi ikke aner hvor ender.
Når man ser på, hvordan EF-Domstolen jo altså træffer en lang række afgørelser, som går i en meget, meget integrationistisk retning, hvor man vil have mere og mere EU-regulering, og man netop ønsker at gennemføre de dele, som det altså ikke har været politisk muligt at gennemføre f.eks. i forfatningen, kunne ministeren så ikke godt frygte, at man får en oprindelseslandprincipmodel alligevel, netop fordi man ikke siger noget i direktivet?
Jeg ville jo synes, at det var det mest naturlige, at man skrev direkte ind i direktivet, at man i Danmark arbejder efter danske forhold, i Frankrig efter franske osv., altså værtslandprincippet.
Er ministeren ikke enig i det?
Og der vil jo formentlig blive gjort mange undtagelser for sundhedssektor osv.
Men må jeg godt sige, at for så vidt angår arbejdsmarkedet, det med at arbejde på danske vilkår, så er det princip jo anerkendt, at der kan konfliktes med henblik på at opnå en overenskomst.
Og det har jo været og er utrolig vigtigt for os, for det er jo grundpillen i det, vi kalder den danske model.
Derfor ser jeg med tilfredshed på, at den del af servicedirektivet ligger meget klar.
Christian H. Hansen (DF), 2006-03-21:
Jeg fik slet ikke noget svar på spørgsmålet, nemlig om det logiske i at kritisere nogle ting og så sætte sig fuldstændig uden for indflydelse i stedet for at prøve at være med til at påvirke det.
Det er rigtigt, at nogle af tingene foregår ovre i et andet ministerium, nemlig Miljøministeriet, men lad så det ligge, og lad os så se, hvor konstruktive Socialdemokratiet vil være derovre.
Men de ting, der skal sættes på plads i forbindelse med den her lovforslag, har Socialdemokratiet altså mulighed for at gå med ind og præge.
Der har vi bare i Dansk Folkeparti valgt den løsning at sige, at når der nu skulle ske den her udvidelse, så har vi fået sat en grænse, og lad os så få indrettet den på en sådan måde, at vi kommer til netop at tage hensyn til de mange borgere, der er rundtomkring i landet.
Jeg tror, at alle kender til forskellige organisationer, der arbejder med gylleramte landsbyer osv.
Det er jo også sådan nogle ting, der skal drøftes i forbindelse med det her.
Jeg forstår bare ikke, at Socialdemokratiet vælger at sætte uden for alt efterhånden her i Folketinget.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-03-21:
Jeg kunne godt tænke mig at skifte spor og fokusere på det servicedirektiv, som i øjeblikket bliver behandlet i EU.
Det er jo sådan, at der er indgået en aftale om, hvordan det kan komme til at se ud, med Europa-Parlamentet.
Bl.a. har den danske statsminister været ude at sige, at det ser rigtig fornuftigt ud; sådan ser den danske regering i hvert fald på det.
Det, der særlig har været debatemnet, har jo været oprindelseslandprincippet, om det skal være sådan, at man i Danmark kan arbejde på polske eller estiske eller andre løn- og arbejdsvilkår.
Det har man så valgt ikke at sige noget om i det nye direktiv, der kommer.
Man har heller ikke rigtig sagt noget om det modsatte.
Derfor kunne jeg sådan set
godt tænke mig at høre, om beskæftigelsesministeren ikke er nervøs for, hvad det så kan blive til, hvis man fastholder den model, man har her i aftalen, om, at man overhovedet ikke siger noget om oprindelseslandprincippet, men heller ikke siger noget om værtslandprincippet.
Det, der er kendsgerningerne, er jo, at de forhandlinger, der har været i Europa-Parlamentet, jo har resulteret i en meget tilfredsstillende løsning for Danmarks vedkommende, og specielt når vi ser på det danske arbejdsmarked.
Der har man jo nemlig anerkendt retten til at konflikte, retten til at kræve overenskomstdækning på arbejde.
Og det har jo ligesom været den første og vigtigste hurdle, vi har haft i forbindelse med det her direktiv.
Men det er slået fast med syvtommersøm, at det danske arbejdsmarked er beskyttet.
Pia Kristensen (DF), 2006-03-21:
Det er korrekt, at man er gået i gang med at undersøge forholdene.
Man kan så sige: bedre sent end aldrig.
Man har vidst det i et helt år.
Det har vist sig efterfølgende, at der også er kritik af andre plejehjem, og desværre er det kritik, der bliver rejst af de pårørende og ikke af systemet selv, så jeg vil godt bede ministeren forholde sig til den udtalelse, som en ældrerådmand er kommet med og kommentere den.
Mener ministeren, at han er sig sit ansvar bevidst med sådan en udtalelse?
Eva Kjer Hansen (V), 2006-03-21:
Jeg går ud fra, at sagen ikke alene påkalder sig udtalelser fra den ansvarlige rådmand, men at man også politisk vil tage et ansvar for en eventuel manglende opfølgning på tilsynsrapporter i Århus Kommune.
Vi har netop strammet kravene til det tilsyn, der skal finde sted på plejehjemmene, og jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at der klart må skulle følges op på det og gribes ind, når der bliver påpeget problemer i de rapporter.
Jeg synes, at det rigtige er, at man nu i Århus Kommune simpelt hen laver en grundig undersøgelse af, om der er nogen procedurer, det halter med, om der er nogen arbejdsgange, som ikke fungerer ordentligt.
Men jeg går også ud fra, at man klart vil påtage sig et politisk ansvar for at få det til at fungere, og at vi ikke skal opleve lignende sager.
Pia Kristensen (DF), 2006-03-21:
Vil ministeren forholde sig til den udtalelse, der er kommet fra ældrerådmanden, som siger, at han ikke mener, at den nye kritik giver ham anledning til at undersøge forholdene?
Det er faktisk lige det modsatte af, hvad socialministeren står og opfordrer til at kommunen skal gøre.
Men rådmanden siger: Nej, der er ingen grund til, at vi foretager nogen nye undersøgelser.
Thomas Adelskov (S), 2006-03-21:
Jeg skal gøre det forholdsvis kort.
Jeg skal bare bede beskæftigelsesministeren om på baggrund af det, som også Enhedslisten rejser, her at bekræfte det svar, der er givet under udvalgsbehandlingen, rejst på baggrund af Socialdemokratiets spørgsmål, nemlig at der altså ikke er et indgreb i de almindelige arbejdsretlige regler, og at de almindelige arbejdsretlige regler gælder ved ansættelse af unge under 18 år
så vel som ved ansættelse af personer over 18 år, så der altså ikke er nogen forskel, og at der med dette lovforslag ikke ændres ved den måde, man kan ansætte og afskedige medarbejdere på.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-03-21:
Jeg citerer advokat Byrial Bjørst, som udtaler: »Hvis loven om ret til fyringer af unge under 18 år bliver vedtaget, risikerer Danmark at få en lignende afgørelse imod sig.«
– en afgørelse, som var blevet tilstedt Tyskland på grund af en regel, de havde, angående forskelsbehandling på grund af alder –
Eva Kjer Hansen (V), 2006-03-21:
Jeg har ikke på det foreliggende grundlag mulighed for nærmere at udtale mig om placeringen af ansvar.
Jeg kender kun sagen fra medierne, og jeg har forstået, at man i Århus Kommune er gået i gang med at undersøge, hvilket forløb der har været, og hvad det er, der er gået galt.
Jeg antager, at man i Århus ikke kun fra rådmandens side vil påtage sig det politiske ansvar, der måtte være, men at man også i kommunalbestyrelsen vil påtage sig det politiske ansvar, man har for, at ældreområdet fungerer tilfredsstillende, og for, at man i hvert fald sikrer sig, at der ikke kommer en lignende sag igen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Pia Kristensen (DF), 2006-03-21:
Ministeren kommer selv ind på, hvem der er politik ansvarlig.
I mit hoved må det være en ældrerådmand, der er politisk ansvarlig, han er den øverste ansvarlige på det her område.
Det benægtede han, da sagen kom frem i medierne.
Det viser sig også, at områdechefen er blevet fritaget for tjeneste; dermed har ældrerådmanden jo placeret et ansvar hos områdechefen.
Jeg vil så spørge: Mener ministeren, at det er rimeligt, og mener ministeren ikke, at ansvaret skal placeres, og at det bør ligge hos den øverste på området, nemlig ældrerådmanden, og hvad agter ministeren at gøre ved det?
Eva Kjer Hansen (V), 2006-03-21:
Jeg har ikke belæg for at udtale mig mere detaljeret om det arbejde, der nu pågår i Århus Kommune, men jeg vil da tro, at de politisk ansvarlige vil sørge for at få afdækket, hvordan forholdene egentlig er på området, og at det grelle eksempel med det ene plejehjem får dem til at gå reglerne og forvaltningen efter i sømmene med hensyn til, hvordan man får fulgt op på tilsynsrapporter.
Det vil jeg antage som værende helt naturligt, og derfor tror jeg også, at rådmandens udtalelser ikke kommer til at stå alene, men at der vil blive fulgt op på det politisk i Århus Kommune.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-03-21:
Årsagen til, at jeg går op, er, at jeg egentlig synes, at det er lidt spøjst, at vi under en tredjebehandling skal have et ordførerindlæg fra Venstre, som handler om, hvad andre partier mener.
SF må jo selv forklare, hvad SF mener.
Men jeg vil så godt på Enhedslistens vegne bede Venstres ordfører om måske at tage lidt mere stilling til, hvad Venstre egentlig mener.
Hvad er Venstres bevæggrunde for at stemme for de her lovforslag, som jo notorisk indeholder en stor grad af indirekte forskelsbehandling, og som notorisk indeholder nogle meget nedladende betragtninger om, hvordan flygtninge og indvandrere skal integreres i det her samfund?
Så i stedet for at gøre det her til et spørgsmål om, hvad alle mulige andre mener, burde Venstres ordfører gøre rede for, hvad Venstre mener om de her forslag.
Ole Sohn (SF), 2006-03-21:
Bortset fra at jeg formoder, at en hel del vælgere må forbløffes over, at Dansk Folkeparti som svar på, at en kristen i Afghanistan i medfør af sharialovgivningen er blevet dødsdømt af den afghanske regering, som vi støtter, vil sende flere soldater derned for at hjælpe regeringen, er det en lidt forunderlig form for sammenblanding af retorik og handling.
Man blander tingene sammen, når man siger, at nogle etniske minoriteter i Danmark ikke skal have det for godt, fordi islamisterne i Mellemøsten og alle mulige andre steder fører en fuldstændig vanvittig politik, hvilket jeg er enig i.
Jeg kan ikke forestille mig, at nogen har hørt SF’ere anbefale, at vi skal have de tilstande, man har i Iran eller andre steder – tværtimod.
Men diskriminering er ikke midlet til at skabe arbejdspladser i Danmark eller give mulighed for uddannelse til dem, der er født som anden- eller tredjegenerationsindvandrere her i landet.
Hvad er det dog for et svar at give?
Vi har borgere her i samfundet, som ikke har en reel mulighed for uddannelse og ikke har en reel mulighed for at få arbejde, og hvad er Dansk Folkepartis svar?
Jeg håber, at Venstre og Det Konservative Folkeparti er glade for det samarbejde, de har med Dansk Folkeparti om integrationspolitikken.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-03-21:
Det kan godt være, at ministeren ikke rigtig forstod mit spørgsmål.
Det, jeg godt vil vide, er, om det er nødvendigt at lave forringelser eller ej.
Lad mig prøve at gøre det lidt mere præcist.
Mener ministeren på baggrund af den udsigt til velstandsstigning, som Velfærdskommissionen, som ministeren selv, som alle er enige om vil ske i de kommende år, at det er nødvendigt at lave forringelser af forskellige velfærdsordninger?
Vi kan også tage det mere konkret: Mener ministeren, det er nødvendigt at lave forringelser af efterlønsordningen?
Det var noget med små justeringer, som ministeren kaldte det, men mener ministeren virkelig, at det skulle være nødvendigt at lave forringelser på baggrund af den velstandsstigning, som siger, at vi sagtens har råd også med den sammensætning af befolkningen, som vi har i 2030-2040?
Så det er bare sådan helt konkret: Mener ministeren, at der er brug for at lave forringelser af velfærdsordninger på baggrund af, at der er udsigt til, at det private forbrug f.eks. vil stige med 120 pct. frem til 2040?
Og derfor er det jo nogle af de justeringer, som vi skal i gang med.
Med hensyn til, om det er en forringelse eller en forbedring, er jeg nu mest tilbøjelig til at mene, at det er en kvalitetssikring af velfærdssamfundet, som vi laver ved at foretage nogle små justeringer i tide.
Hermed sluttede spørgsmålet.