Bodil Kornbek (KRF), 2003-05-22:
Det er vigtigt for Kristeligt Folkeparti, at energipolitikken sikrer et godt miljø, en effektiv energianvendelse, en høj forsyningssikkerhed og lave forbrugerpriser.
I vægtningen af de enkelte målsætninger over for hinanden er det vigtigt, at miljøhensyn og hensynet til forsyningssikkerheden får en central placering.
Det fører til, at vi skal have udfaset de energikilder, der forurener meget, f.eks. kul, og skal fremme vedvarende energi, der ikke forurener. Hensynet til forsyningssikkerheden taler også for, at vedvarende energi skal have en central placering i energiforsyningen.
Ifølge regeringens indikatorrapport for vedvarende energi fra august 2002 rækker de kendte oliereserver til 14 års produktion og de kendte gasreserver til 19 års produktion.
Af hensyn til forsyningssikkerheden er det derfor også vigtigt, at vi får omlagt energiproduktionen til i højere grad at baseres på vedvarende energi, når olie- og gasreserverne efterhånden bliver mindre og mindre. Derudover skal vi have en effektiv energianvendelse, hvor der lægges stor vægt på energibesparelser.
For at de miljømæssige hensyn kan opfyldes, skal det også sikres, at energien produceres så effektivt som muligt og så billigt som muligt til gavn for forbrugerne.
Regeringens politik vedrørende overholdelse af Kyotoaftalen er et eksempel på, at regeringen vægter lave omkostninger højere end hensynet til miljøet.
Kristeligt Folkeparti er imod, at regeringen for at overholde Kyotoaftalen køber CO2-kvoter i udlandet, som alligevel ikke ville have været udnyttet.
Handel med uudnyttede CO2-kvoter vil ikke gavne det globale miljø, men vil blot give industrilandene mulighed for at købe aflad for deres høje udledning af drivhusgasser.
Danmark bør påtage sig et større ansvar for at nedbringe CO2-udledningerne i Danmark, og dette skal bl.a. ske ved at fremme vedvarende energi, ved at udfase kulkraftværker og ved energibesparelser.
UVE-ordningen er fjernet, og forskning i vedvarende energi er stærkt beskåret.
Det er dog i den seneste tid lykkedes at få tilført bevillinger til især forskning i vedvarende energi.
I forbindelse med finanslovaftalen om udmøntning af forskningsreserven lykkedes det at få 20 mio. kr. i 2003 og 45 mio. kr. i hvert af årene 2004 og 2005, og det er til forskning i vedvarende energi.
Så er det også i forbindelse med aftalen af 9. maj 2003 på energiområdet lykkedes at få afsat ekstra 47 mio. kr. årlig til forskning, udvikling, demonstrationsaktiviteter, der fremmer energieffektive teknologier.
Vi er selvfølgelig i Kristeligt Folkeparti ovenud tilfredse med, at det er lykkedes at få afsat midler til typegodkendelse og kvalitetssikring af vedvarende energiteknologier.
Kristeligt Folkeparti har fremsat beslutningsforslag om dette emne og er altså nu blevet imødekommet af ministeren, og det er vi selvfølgelig glade for.
På forskningsområdet har vi altså fået visse indrømmelser, men når det gælder tilskud til udvikling af vedvarende energiteknologier, der endnu ikke kan stå på egne ben rent økonomisk, er der behov for at gøre en langt større indsats.
Et af de områder har jo så været biogas, og der er det positivt, at der nu er indgået en aftale om biogas, der betyder, at biogasanlæg, der etableres inden udgangen af 2007, nu er sikret en pris på 60 øre de første 10 år og derefter 40 øre de næste 10 år.
Biogas er en vigtig energikilde, der fortsat skal fremmes, og ud over, at det er en fornuftig vedvarende energikilde, der ikke belaster miljøet, har det også en række positive afledte effekter.
Regeringen har jo, siden den tiltrådte, ophævet lov om pligt til solvarme i offentligt byggeri, offentligt støttet byggeri og erhvervsbyggeri uden for fjernvarmeområderne.
Loven blev delvis imødekommet af den tidligere regering på baggrund af et beslutningsforslag fremsat af Kristeligt Folkeparti, og beregninger viser, at det både miljømæssigt og økonomisk er en god idé at indføre pligt til solvarme i nybyggeri, men det er desværre afvist.
EU's bygningsdirektiv skal implementeres i dansk lovgivning, og i den forbindelse bliver det nødvendigt med en opstramning af bygningsreglementet, så der stilles krav om et lavere energiforbrug.
Man kunne i den forbindelse se på, om man kan indføre nogle incitamenter til at bruge solvarme i bygninger.
Men i det hele taget skal vi nu fastholde fokus på solvarme, så det også i fremtiden bliver en reel mulighed.
Det sidste område, jeg vil tage op, er vindmøller.
Fra den 1. januar trådte ændring af lov om elforsyning og lov om tilskud til elproduktion i kraft.
Vi fik i den forbindelse
møjsommeligt gennemført en miljøbonus, der skal sikre en omkostningseffektiv opfyldelse af Danmarks klimaforpligtelser.
Det er under al kritik, at regeringen endnu ikke har opfyldt energireformaftalen, der kræver, at beslutningsgrundlaget for miljøbonussen skulle være klart den 1. december sidste år.
Nu er folketingsåret snart omme, og regeringen har stadig væk ikke fremsat lovforslag om at indføre en miljøbonus.
Hr. Svend Auken kalder det et sidespring, og jeg håber, at vi er enige om, at sidespring er ekstremt belastende for et forhold.
Det er i hvert fald mere ødelæggende, end det er opbyggende.
Så jeg håber da ikke, at det er det forhold og det samarbejde, vi skal have i fremtiden.
I maj 2001 blev der også indgået en aftale om energibesparelser.
Det fremgår af aftalen, at der skal indføres adfærdsregulerende produktafgifter, der fremmer salg af de mest energieffektive produkter, og hvor hele provenuet tilbageføres.
Desværre har regeringspartierne også valgt at se bort fra denne aftale, da de kom i regering.
Vi havde gerne set, at man arbejdede videre med produktafgifter, men det er frem for alt vigtigt, at det er målsætningerne, der ikke bliver slækket på, og at vi når de målsætninger, der er blevet sat vedrørende energibesparelser, og så må vi jo finde de veje, vi kan blive enige om, til at nå disse mål.
Inden for en kortere årrække skal energimarkederne i EU liberaliseres.
Danmark har allerede indført fri markedsadgang
for alle elforbrugere.
Dette vil føre til en øget fokusering på at konkurrere på prisen frem for en fokusering på en renere energi.
Det er derfor vigtigt, at der indføres oprindelsesgaranti for strømmen, så forbrugerne kan se, hvilke energikilder der bruges ved produktionen af strøm.
Men det er altså ikke nok, at det kun er strømmen fra vedvarende energi, der bliver omfattet af reglerne.
Kunderne bør generelt oplyses om, hvor meget CO2-udledning produktionen har medført.
Dermed bliver det også muligt at differentiere priserne mellem strøm produceret fra f.eks. kul og strøm produceret fra vedvarende energi.
Der er nok af opgaver, der skal løses også i fremtiden.
Vi vil i Kristeligt Folkeparti meget gerne tage ansvar og samarbejde, men det skal altså være et samarbejde, der ikke som udgangspunkt bygger på sidespring, men naturligvis bygger
på gensidig respekt og tillid
Jeg vil gerne takke ministeren for redegørelsen.