runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eyvind Vesselbo (V), 2006-02-02:
Næh, men jeg er enig i, at det ikke er nogen revolution.
Jeg mener bare, at det er den forkerte måde at gøre det på, for man skal da ikke binde folk til noget, man ikke ved hvad konsekvensen er af.
Og derfor er det da ligegyldigt, om det er en revolution eller ej, det kunne jo i nogle sammenhænge være udmærket, men det, der er problemet her, er, at det er en forkert fremgangsmåde, der foreslås i det her forslag.
Vi så jo lidt af katastrofen, da den tidligere regering med radikal støtte bandt Danmark til at reducere CO2-udslippet med 21 pct. – i øvrigt ud fra, at man ikke engang vidste, hvad basisåret var for noget.
Og så fandt man ud af, at det pludselig var 5 mio. ton mere, der skulle reduceres, end man havde bundet Danmark til.
Altså, det var det, man oplyste.
Så vi fortsætter ikke den linje.
Vi vil gerne vide, hvad vi gør.
Martin Lidegaard (RV), 2006-02-02:
Man får det indtryk, når man hører Venstres ordfører tale, at det beslutningsforslag, der ligger her, er en mindre revolution, altså at det simpelt hen er at binde den danske befolkning, skatteyderne og bilejerne til nye gigantiske omkostninger.
Men måske skal vi lige gøre seerne opmærksom på, at på det her område i forhold til at formindske vores afhængighed af olie – olie fra Saudi-Arabien, olie fra Mellemøsten, olie fra Rusland – havde denne regering 0,0 pct. som målsætning.
Så klagede Kommissionen, og regeringen ændrede det så heroisk til en målsætning på 0,1 pct.
Det her forslag går i al sin enkelhed ud på, at Danmark bare gør som alle de andre europæiske lande eller stort set alle de andre europæiske lande og tilslutter sig den fælles erklæring på 5,75 pct. frem mod 2010.
Det er ingen revolution, det er bare et forsøg på at skubbe den danske vogn på det her område lige så stille og roligt i gang.
Og regeringens mange forskellige udvalg må for min skyld gerne arbejde færdigt i de måneder eller år, det nu kommer til at tage.
De har jo arbejdet længe allerede.
Men det er jo ikke nogen revolution, vil jeg gerne sige til hr. Vesselbo, det er bare et forsøg på en start.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-02-02:
SF har fremsat et beslutningsforslag om mindre afhængighed af olie i transportsektoren, og det er jo meget sympatisk.
Det er også et emne, som optager Venstre meget, da olieforbruget i transportsektoren udgør et alvorligt miljøproblem, samtidig med at olien er en knap og dyr ressource, der på et eller andet tidspunkt, som vi jo alle ved, vil slippe op.
Biobrændstoffer er derfor et muligt alternativ til olie.
Men i modsætning til SF vil vi ikke bare kaste Danmark ud i beslutninger om bestemte målsætninger på området, hvor vi ikke i tilstrækkelig grad kender hverken de økonomiske eller miljømæssige konsekvenser af sådan en beslutning.
Først og fremmest er det nødvendigt med en fortsat teknologiudvikling med henblik på at udvikle biobrændstoffer, der er konkurrencedygtige med olie.
Det er der særligt fokus på i den »Energistrategi 2025«, som regeringen præsenterede før sommerferien, og som der også vil være fokus på i de forhandlinger, der er i de kommende måneder, om udmøntningen af denne energistrategi.
Sideløbende med det arbejde har transportog energiministeren, hvilket ministeren jo selv nævnte, nedsat en arbejdsgruppe om alternative drivmidler som biobrændstoffer, naturgas og brint i transportsektoren.
Og som hr. Martin Lidegaard så kan høre nu, skal den inden udgangen af 2006 bl.a. fremlægge forslag til styrkelse af teknologiudviklingen, undersøge muligheden for omkostningseffektiv anvendelse og udarbejde oplæg til en foreløbig fastsættelse af Danmarks vejledende biobrændstofmål ved udgangen af 2010 i henhold til EU's brændstofmål.
På den måde gør regeringen et helhjertet forsøg på at skubbe udviklingen af alternative biobrændstoffer i gang.
Der er både vilje og lyst, hvilket man jo også hørte i ministerens tale, til at fremme biobrændstofferne i Danmark.
Torben Hansen (S), 2006-02-02:
Det skal da kun glæde mig, hvis regeringen vil til at bruge flere penge på forskningen.
De statslige forskningsbevillinger til energiforskning var i 2000-2001 på 646 mio. kr.
De vil i 2005 være på 147 mio. kr.
Det vil sige, man har fjernet, hvad der stort set svarer til 80 pct. Så har elselskaberne lagt noget oveni, men det er jo sådan set betalt af forbrugerne og ikke af skatteborgerne.
Synes ministeren, hvis vi skal have den diskussion, nu har ministeren selv rejst den, at den reduktion fra 646 mio. kr. til 147 mio. kr. over 5 år, er at udvise rettidig omhu i forhold til energiforskning og også i forhold til forskning i alternative drivmidler?
Det er tallene, og det kan ministeren selv forvisse sig om i de forskellige finanslovforslag.
Jeg skal give hr. Torben Hansen et skriftligt svar på spørgsmålet.
Han behøver ikke at stille det.
Jeg har helt præcist hvert ord, han sagde.
Jeg tror, at det samlede Folketing vil være enig i, at det, der er perspektivet i det her, er, hvis de her biobrændsler eller bioætanol bliver produceret på restprodukter.
Jeg tror ikke, det er der, den store diskussion kommer her i dag.
Men jeg vil godt vende lidt tilbage, for vi havde rent faktisk en forespørgsel om fuldstændig det samme emne den 1. juni 2004, nemlig om Danmark ikke skulle leve op til det her, hvor oppositionen fremsatte et forslag til vedtagelse, som desværre ikke blev vedtaget, fordi regeringen stemte imod.
Allerede dengang var man jo i gang med andengenerationsprojekter.
Det var man også sidste år, dengang regeringen nedsatte det der hurtigtarbejdende udvalg, der skal være færdig ultimo 2006 – hurtigtarbejdende på halvandet år.
Det vil sige, vi risikerer at være henne i 2007, før der kan komme nogle heroiske beslutninger på det her område.
Synes ministeren, at det er den rigtige måde at behandle forskningsinstitutioner og erhvervsliv på, som jo rent faktisk står med nogle teknologier nu i anden generation, som skal ud og markedsmodnes, at de ikke har fået et reelt politisk klart svar fra regeringen hen over 3 år?
Jeg husker ikke tallet, men det er omkring 300 mio. kr., der bruges på forskning i øjeblikket.
Det kan være, det er 290 mio. kr., det kan jeg ikke huske sådan i detaljer.
Det er vel ikke så særlig langt fra det beløb, der blev brugt i den tidligere regerings tid, så vidt jeg husker.
Jeg synes, det er et forkert udgangspunkt at sige, at der ikke bliver brugt noget til det, men det er jo fantastisk vigtigt, at vi bruger pengene rigtigt, og der er det altså, vi tillader os at have den mening, at det skal vi være sikre på vi vil gøre i fremtiden, for det er rigtigt, hvad hr. Per Clausen konkluderede på mine vegne.
Jeg sagde det ikke, men jeg er enig i, at jeg tror, der vil blive brugt betydeligt flere penge på forskning i fremtiden på dette område.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-02-02:
Vil hr. Vesselbo gerne bekræfte, at der intet står om afgiftslettelser, og at det er korrekt og en korrekt beregning, at hvis man tilsætter 10 pct. bioætanol, så koster det 2 kr. pr. tankfuld benzin, man tanker på en tankstation?
Vil hr. Vesselbo være venlig at bekræfte det?
Per Clausen (EL), 2006-02-02:
Det synes jeg da lyder positivt, og det er selvfølgelig godt.
Selv om ministeren ikke siger det direkte – det er vel også, fordi det er Globaliseringsrådet, finansministeren, måske statsministeren, der i virkeligheden bestemmer, at der skal bruges flere penge på det her område – opfatter jeg, at det må være formålet med det arbejde.
Det, jeg alligevel ikke helt kan forstå, og det er vel også en af forklaringerne på, at der nu dukker en mellemløsning op, som måske ikke er særlig holdbar, hverken angående energiforsyningen eller miljømæssigt, er, at regeringen har forsømt at beskæftige sig seriøst med det her område i årevis.
Man startede jo, da man kom til, med at afvikle en række ordninger, derefter har man så brugt en række år på ikke rigtig at foretage sig noget, og nu har man så opdaget, at der er et problem, og der bliver så nedsat en arbejdsgruppe.
Ministeren må indrømme, at det er lidt sent, og problemet er, at hvis ikke vi får gang i de rigtige holdbare løsninger meget hurtigt, så ender vi jo med at skulle acceptere mellemløsninger, som ikke er ret gode.
Det er det, jeg prøver at sige som svar på alle spørgsmålene.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-02-02:
Jeg mener, jeg ganske klart sagde i min tale, at biobrændstoffer er et muligt alternativ til olie, og derfor har jeg jo ligesom ministeren sagt, at nu undersøger vi tingene.
Der er nedsat et udvalg, som skal komme med nogle forslag, så jeg forstår ikke helt hr. Jens Christian Lunds lidt negative holdning til den her indstilling, for der er da åbnet en ladeport for, at vi kan komme videre på det her område.
Walter Christophersen (DF), 2006-02-02:
Såfremt der mod forventning skulle være behov for at skaffe penge via finansloven, vil Dansk Folkeparti arbejde for det, ja.
Tina Petersen (DF), 2006-02-02:
Jeg tror, at jeg og fru Anne Grete Holmsgaard kan blive enige om, at vi ikke er enige om processen.
Jeg synes da, at det ville være en dejlig ting, hvis vi kunne nøjes med at producere det herhjemme og få det ud herhjemmefra.
Om det er en realitet kan jeg ikke svare dig på endnu, men det vil jeg kunne, når den her ...
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-02-02:
Nu udmærker det her område sig ved, at andre allerede er i gang.
Svenskerne er i fuld gang.
Vi kan bruge de erfaringer, der er i Sverige; vi kan bruge de erfaringer, der er i Østrig; de erfaringer, der er i Tyskland og Frankrig osv.
Det her er ikke kompliceret.
Det er klart, at hvis man vil have, at al biobrændsel skal komme fra Danmark, så kan det være kompliceret, men det siger vi faktisk ikke er forudsætningen.
Vi ønsker at skabe et marked og dermed også at skabe pres på udviklingen på det her område.
Det pres får man ikke, hvis man ikke får sat det i gang.
Man må jo konstatere, at arbejdsgrupper kan være meget gode til mange ting, men de skaber jo ingen dynamik, det gør de ikke.
Det, der skaber en dynamik her, er at få skabt en afsætning.
Tina Petersen (DF), 2006-02-02:
Fru Anne Grete Holmsgaard har da en vis form for bekymring på området her, og det sympatiserer jeg også med.
Men forskellen ligger i, at jeg er bekymret for, at tingene kan ske for hurtigt, for vi har set ting ske på en måde, der er meget anderledes end den, Dansk Folkeparti måske ville have valgt førhen.
Og det ønsker jeg ikke skal ske på det område her.
Når fru Anne Grete Holmsgaard taler om omstilling som sådan, kan man jo sagtens sige, at processen vedrørende forskningen er i gang, men at man skal have al biomasse, al biodiesel ud til forbrugerne, skal have det implementeret i vores samfund.
Det er altså en større proces end som så, og det vil tage en del år.
Det, vi siger, er, at vi bare gerne vil have, at det sker på en ordentlig måde, så vi er sikre.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-02-02:
Jeg synes, det er positivt, at fru Tina Petersen er utilfreds med de 0,1 pct., som Danmark har meldt ud som mål nu.
Det synes jeg er godt.
Det, vi har lagt frem, er faktisk meget enkelt.
Det er faktisk ikke spor kompliceret, det kræver ingen omstilling.
Forslaget går ud på, at man tilsætter biobrændsel til de brændstoffer, vi har nu.
Det eneste, det ifølge de regler, der er i EU i dag, forudsætter, er, at man har en forudgående forhandling med oliebranchen.
Det kræver ingen omstilling af bilerne, det kræver ikke, at der skal laves en stor forskningsindsats.
Det kræver faktisk bare en politisk beslutning om, at man vil gøre det og indfase de 5,75 pct. over nogle år.
Det er såmænd det eneste, det kræver.
Det er ikke kompliceret, det er faktisk ret enkelt, og den eneste mangelvare her er sådan set tilstrækkelig politisk vilje.
Tina Petersen (DF), 2006-02-02:
Jeg synes, mange af de foregående ordførere, bl.a. fra Venstre og Konservative, også har nævnt, at vi nu har folk til at sidde de næste 11 måneder og prøve at gennemskue, hvordan det her kan gøres på den bedste måde.
Forskellen på Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet er igen, at vi ikke laver nogen hovsaløsninger i Dansk Folkeparti.
Vi vil se, hvordan det her kan fuldføres i praksis.
Vi ved alle, der sidder her i salen nu, hvad der foregik på det område her, da Socialdemokratiet sad i regering, og det er bl.a. noget, Dansk Folkeparti ikke ønsker: Vi ønsker ikke flere afgifter, vi ønsker ikke, at udgifterne bliver lagt over på forbrugere osv. osv. Vi vil gerne have det her tænkt igennem, inden det bliver udført.
Tingene skal ske, men det er processen, vi er uenige om.
Torben Hansen (S), 2006-02-02:
Jeg tror, at det gælder for alle Folketingets partier, at man gerne vil gøre det her stille og roligt, så det skal fru Tina Petersen ikke være bekymret for.
Nu siger fru Tina Petersen igen, at man gerne vil længere op, men man kan ikke nu osv.
Man må jo under drøftelserne, finanslovforhandlingerne med de 3 gange 20 mio. kr., have haft på bordet, hvad der er realistisk, og hvad der ikke er realistisk.
Kunne fru Tina Petersen som sit partis energiordfører ikke lige løfte sløret lidt for, hvor det realistiske snit ligger, for så kan det være, vi kan finde en mellemløsning der.
Det tror jeg også man kan blive enig om.
Hvor er det realistiske snit?
Tina Petersen (DF), 2006-02-02:
Man kan ikke bare sige, nu sætter vi den til 5,75 pct., og så tro, at man kan gøre det fra den ene dag til den anden.
Det her kræver en rolig fase, hvor tingene skal implementeres i systemet, og der mener jeg simpelt hen, at det er det, der skiller Socialdemokraterne fra Dansk Folkeparti.
Torben Hansen (S), 2006-02-02:
Jeg forstod lidt på Dansk Folkepartis ordfører, at man egentlig gerne vil noget mere, vil have tallet højere op, og så sagde man alligevel, at det her var urealistisk.
Så et meget simpelt spørgsmål.
Nu kan jeg forstå, at Dansk Folkeparti har været med i de 3 gange 20 mio. kr., så man er nået op på de 0,1 pct.
Man mener, at de 5,75 pct. er urealistisk.
Hvad er realistisk for Dansk Folkepartis energiordfører på det her punkt?
Tina Petersen (DF), 2006-02-02:
Vi skal her behandle beslutningsforslag nr. B 20, som er fremsat af SF i dag, og beslutningsforslaget omhandler mindre afhængighed af olie i transportsektoren.
Jeg må jo sige, at det er med lidt undren, man nu ser det beslutningsforslag, som er fremsat her i dag, og den tone, der er i forslaget.
Det lyder for mig, som om SF føler, at der intet sker på det her område, og der må jeg jo sige, at det ikke er sandt.
Det drejer sig jo nok nærmere om, hvordan og hvor hurtigt vi kan bestræbe os på at udvikle de her alternativer til olie i transportsektoren frem for noget andet.
Med SF's forslag ønsker man, at vi skal meddele Europa-Kommissionen, at Danmark er parat til at forpligte sig til at erstatte 5,75 pct. af olieforbruget i transportsektoren med biobrændstoffer inden udgangen af år 2010.
Det skal siges, at det også fra Dansk Folkepartis side havde været ønskeligt med en højere procentsats, men med hensyn til de 5,75 pct. er Dansk Folkeparti dog ikke enig.
Vi mener simpelt hen ikke, at SF's mål er realistisk her og nu.
Når man bestræber sig på at udvikle alternativer til og reducere olieforbruget inden for energisektoren, er der mange ting, der skal tages hensyn til.
Bl.a. skal industrien og industriområdet have tid til at omstille sig til denne her nye udvikling, og nu og her er virkeligheden jo den, at sektoren her i Danmark længe har ydet en stor andel og faktisk ligger iblandt de førende her i Europa.
Med andre ord: Vi er i gang.
Vi er positivt indstillede, men vi stiller ikke urealistiske krav til, hvordan det her skal udføres.
Dansk Folkeparti kan glæde sig over, at vi med regeringen fik sat gang i støtten til initiativerne vedrørende biobrændstoffer.
Der afsættes altså 60 mio. kr. i perioden 2006-2008 til en forsøgsordning med biodiesel.
Dette gøres ved at fokusere på biodiesel, som bl.a. kan produceres af raps.
De 60 mio. kr., som er afsat i 2006-2008, skal bruges til at gennemføre ordninger, hvor den offentlige sektor, f.eks. den kollektive trafik, køretøjer m.v., skal afprøve virkninger og hermed indsamle den erfaring, der skal til, vedrørende det tekniske, det organisatoriske og det økonomiske aspekt i anvendelsen.
Alt dette for at se, hvorledes dette kan udføres mere bredt i den daglige praksis, samt hvorledes forsyningen kan foregå i vores dagligdag herhjemme i Danmark.
Dansk Folkeparti forventer, at den ordning indfases gradvis, da det er vores overbevisning, at man herved får det bedste resultat.
Dansk Folkeparti kan derfor ikke støtte SF's forslag.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-02-02:
De faktuelle oplysninger var sådan set for at illustrere, at vi jo netop gør en massiv indsats på det område, hvor vi er rigtig dygtige, nemlig området for biomasse til el og varme.
Derudover er der det projekt, der nu er sat i gang med finansloven, hvor vi netop med den strategi, der foreligger nu, bl.a. i 2025-planen, prøver på at samle os om, hvordan vi kan sikre, at vi bedst muligt udnytter de her teknologier, så vi ikke, som ministeren også var inde på, kommer ud i, at vi skal til at bruge førstegenerationsprodukter, altså foder, madvarer, til de her ting, men at vi rent faktisk får udnyttet restprodukterne og ikke kommer til at stå i en situation, hvor vi for at skulle leve op til de her ting skal til at dyrke brakarealer, med de skadevirkninger det så i øvrigt også har på åer og vandløb, ud over at der også er en CO2-udlednings-effekt af det.
Skulle vi ikke i stedet samle os om at gå i den retning og forsøge at få et ordentligt underbygget materiale, så vi er sikre på, at vi gør det her på en måde, der også er vejen frem og ikke bare et slag i dynen?
Torben Hansen (S), 2006-02-02:
Det er da fuldstændig korrekt, kan jeg svare fru Charlotte Dyremose.
Det er faktuelle oplysninger.
Men det, som vi også siger her, og det må fru Charlotte Dyremose også kunne forstå, er, at én ting er hele fjernvarmeproduktionen, og jeg synes, det langt hen ad vejen er fint, den måde som det foregår på, en anden ting er de nye muligheder for også at bruge noget af det halm, som jo ikke bliver afsat til fjernvarmeværkerne, og nogle af de andre restprodukter til det her – med transportministerens ord – andengenerationsbioætanol.
Hvorfor så ikke lade os gøre det?
Selv om vi jo er oppe i toppen på det ene punkt, så er der jo ikke noget, der forhindrer os i også at bevæge os op ad den anden søjle.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-02-02:
Nu bliver der talt så meget om, hvorvidt man har læst tingene, men det fremgår jo f.eks. af 2025-planen, at man netop vil udvikle en demonstration.
Vi har et Globaliseringsråd, der kommer med en strategi her om ganske kort tid, og som jo bl.a. er med til at se på, hvad det er for nogle samlede indsatser, vi kan lave i Danmark, så vi ikke bare slår et slag i dynen, men så vi trækker på samme hammel – indsatser, der også betyder, at vi f.eks. har set på de alternative drivmidler, længe før Bush sagde det i sin tale, netop for at vi kan sikre os, at vi går i samme retning.
er, at vi ligger næsten tre gange højere end EU, hvad angår anvendelsen af biomasse, og at vi rent faktisk derfor gør en betydelig del for både at nedbringe CO2-udslippet, men jo dermed også nedbringer brugen af olie til varme og el?
Torben Hansen (S), 2006-02-02:
Jeg vil jo sådan set anbefale hr. Eyvind Vesselbo at læse SF's beslutningsforslag.
Jeg forholder mig til SF's beslutningsforslag, og SF's beslutningsforslag taler ikke om afgiftsnedsættelse – ikke om afgiftsnedsættelse – og det gør jeg så af gode grunde heller ikke.
Det, som SF's beslutningsforslag siger, er, at man når op på at erstatte de 5,75 pct. med biobrændsel.
Så der er intet om afgiftsnedsættelse, og det er altså en falsk præmis, som vi desværre får ind i debatten, og det skal jeg dybt beklage.
hvor man jo netop bruger restprodukter.
Teknikken med at lave bioætanol af hvede og alt muligt andet er jo gammel teknologi; det er jo ikke der, vi skal vinde.
Men teknologien med at lave det af restprodukterne må hr. Eyvind Vesselbo indrømme er temmelig ny.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-02-02:
Jeg kan forstå, at undskyldningen for ikke at have indført det op igennem 1990'erne, er, at teknologien ikke helt var på plads og man ikke rigtig vidste, hvad man gjorde, hvis man indførte det.
Det er en fin erkendelse.
Kan hr. Torben Hansen fortælle, hvem det er, der har lagt den afgift på, som man nu ønsker at fjerne, nemlig en såkaldt grøn afgift?
Kan hr. Torben Hansen, og det er så det tredje spørgsmål, svare på, om de der penge, de 900 mio. kr., som hr. Torben Hansen påstår blev fjernet fra energiforskningen – det kan jeg nu ikke genkende – men hvis det nu er sådan, at der var tale om 900 mio. kr., hvor mange af dem blev så egentlig brugt, og hvor mange stod og ventede det ene år efter det andet?
Torben Hansen (S), 2006-02-02:
Det mener jeg reelt også blev gjort med de forskningsmidler, der var afsat.
Det, man kunne konstatere, dengang hr. Eyvind Vesselbos partifæller kom til ved udgangen af 2001 og lavede en finanslov ved udgangen af februar af 2002, var, at man jo konsekvent hele vejen rundt fjernede de perspektiver, der var inden for det her område, fordi der sandelig ikke måtte komme nogen succeser ud af det her.
Så skal man også lige huske på, vil jeg sige til hr. Eyvind Vesselbo, at teknologierne har udviklet sig hele tiden.
Vi havde den samme debat for halvandet år siden, og alene på de halvandet år er der jo rent faktisk sket meget, hvor vi har bevæget os langt ind i anden generation og nu rent faktisk også kan begynde at lave nogle markedsmålinger.
Hr. Eyvind Vesselbo ville også, hvis han kiggede tilbage, kunne se, at de teknologiske muligheder, vi har i dag, ikke var til stede i slutningen af 1990'erne, men til gengæld var man kommet langt bl.a. med et brintprogram, som kunne være overbygningen på det her.
Men det fjernede man jo desværre i 2002.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-02-02:
Nu kan jeg høre på hr. Torben Hansen, at den her sag ligger Socialdemokratiet meget på sinde.
Nu er det jo ikke mere end 4 år siden, at Socialdemokratiet havde regeringsmagten, og så er det bare, jeg spørger: Hvorfor blev det her egentlig ikke støttet og indført i den 8-årige periode, Socialdemokratiet havde regeringsmagten?
Man havde miljø- og energiministeren, man havde skatteministeren osv.
Hvorfor blev det her ikke fremmet for 4-5 år siden?
Torben Hansen (S), 2006-02-02:
Hvis det er sådan, at hr. Per Ørum Jørgensen mener, at det her er konservative mærkesager, kan jeg konstatere, at den konservative vægt i regeringen åbenbart ikke er særlig stor.
Det er meget muligt, at der bliver holdt landsrådstaler om det og alt mulig andet, men når man ser på den konkret førte politik, må jeg konstatere, at det åbenbart er det andet regeringsparti, der har taget førersædet i trillebøren og endda ikke fører den fremad, men bagud.
Så jeg synes, det er svært at anerkende noget, hvor man er så langt under de bevillinger, der var tidligere, og hvor man også fuldstændig svigter udvikling, demonstration og markedsmodning af de teknologier, der rent faktisk er.
Det kan jeg altså ikke anerkende.
Jeg er ked af det, vil jeg sige til hr. Per Ørum Jørgensen.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-02-02:
Det var et ganske godt billede med trillebøren.
Jeg fornemmer ligesom, regeringen overtog en punkteret trillebør, hvor vi så fik pustet lidt luft i hjulene og fik sat den i gang igen.
Men jeg synes da et eller andet sted ikke, at jeg fornemmer anerkendelsen fra hr. Torben Hansen i forbindelse med det her spørgsmål.
Når man ser de ting, der er oppe i Globaliseringsrådet, når man ser, hvordan vi bl.a. fra konservativ side gik meget kraftigt ind og ønskede at styrke det her område – vores formand nævnte i sin landsrådstale specifikt det her område – så kan man jo ikke sige, at regeringen kommer haltende på det område.
Jeg synes tværtimod, at vi ikke mindst fra konservativ side virkelig har sat fokus på det her område.
Og der ligger et meget, meget spændende perspektiv på den lange bane.