Jann Sjursen (KD), 2004-10-27:
Indledningsvis vil jeg meget gerne takke alle Folketingets partier for en meget positiv modtagelse af dette forslag og takke for den konkrete opbakning til forslaget, der er blevet udtrykt af Venstre, Det Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre, og også fra de øvrige partier, som jo helt klart har bakket ideen op, men har nogle spørgsmål, som de gerne vil drøfte videre i forbindelse med udvalgsarbejdet, spørgsmål, som jeg synes kan bidrage til, at det forslag, der er fremsat af Kristendemokraterne, kan blive endnu bedre og gennemføres med endnu bredere opbakning, end der ellers umiddelbart er her i dag i Folketinget.
Grundloven er jo på mange måder et nationalt klenodie, men jeg synes også, det er vigtigt at understrege, at den er mere end det.
Vi synes, at erfaringer fra bl.a. grundlovsdebatten, fra ungdomsparlamentsdagen, som er nævnt her, fra Politiker for en dag-arrangementer viser, at der er stor interesse for vores grundlov, når vi tilvejebringer oplysninger om grundloven på en sådan måde, at de også er målrettet unge mennesker og sågar børn.
I virkeligheden står vi – som vi ser det – med forslaget om at udlevere grundloven til personer, der opnår stemmeret til Folketinget, med et godt integrationsprojekt, som ikke bare er møntet på nye, danske statsborgere, men som i virkeligheden er møntet på alle, der når myndighedsalder i vort samfund, og som har brug for at blive en del af ikke bare vort samfund, men også en del af vores folkestyre.
Vi tror, at et forslag om at udsende grundloven til alle myndige personer og personer, der i øvrigt opnår stemmeret i vort land, kan være med til faktisk at styrke sammenhængskraften i vort samfund, kan være med til at sætte mere fokus ikke bare på de rettigheder, vi har, men også det ansvar, vi har for, at folkestyret ikke bliver udnyttet, men styrket af samfundsborgeres aktive engagement.
Man kan også sige, at hvad der er endnu vigtigere end det faktisk er den demokratiske virksomhed, som forældre øver i opdragelsen af deres børn, for demokratiets vugge er hverken skolen eller for den sags skyld det, at vi fra Folketingets side kan beslutte os til at udsende grundloven til alle, der bliver myndige eller opnår valgret i øvrigt til Folketinget.
Næ, demokratiets vugge er jo hjemmet i forbindelse med den opdragergerning, som forældrene udøver over for børn og unge.
Det er dér, at demokrati for alvor kommer ind under navlen.
Så der er mange andre ting, som selvfølgelig skal virke til, at vi opnår en større forståelse for og bevidsthed om vores ansvar for vores demokrati og folkestyre end lige præcis det, at grundloven bliver udleveret.
Men det kan være et element, og vi tror altså, det er et godt element og er glade for, at et flertal af Folketingets partier også kan se det her i dag, uden at jeg synes, at forslaget er noget, der sådan bare skal majoriseres igennem.
Jeg synes også, at vi under udvalgsarbejdet skal give os tid til at diskutere, hvordan vi rent faktisk gør det bedst.
Jeg synes egentlig, at hr. Martin Lidegaard havde et meget godt udtryk i forbindelse med de kritikpunkter, der blev fremført fra, jeg tror det specielt var hr. Morten Bødskov, men også lidt hr. Aage Frandsen med hensyn til, om man nu overhovedet kan forstå grundloven.
Nej, det kan man ikke.
Kan man overhovedet forstå eller udlevere en læseletudgave med nogen sund fornuft?
Nej, det var man heller ikke så begejstret for.
Jeg kan godt lide den måde, som hr. Martin Lidegaard – det var nok ikke så bevidst, men jeg synes alligevel, det kom til at virke sådan – i debatten her skar igennem og sagde: Vi må være os grundloven bekendt.
Den har været slidstærk i mange år.
Den er vores grundlov.
Hvad enten vi så synes, vi umiddelbart kan forstå den eller ej, synes jeg, det er vigtigt, at vi ikke her fra Folketingets talerstol gør den mere umulig, end den er, for så umulig er den rent faktisk ikke.
Hvor meget lovgivning, vi vedtager her i Folketinget, er forståelig, når det kommer til stykket?
Så jeg synes, at det da er et rimeligt kritikpunkt, o.k., men det er jo også derfor, vi i bemærkningerne til forslaget skriver, at vi bør kombinere det med en læseletudgave, sådan som vi kender det fra grundlovsdebatten, og vel, det er ikke det perfekte, men det er dog et forsøg på at kommentere grundloven på en sådan måde, at den bliver mere umiddelbart forståelig for flere – og måske endda også sågar for folketingsmedlemmerne.
Lidt for at adressere den kritik, som hr. Aage Frandsen rejste, så oplevede jeg den ikke som sønderlemmende, men til de spørgsmål, hr. Aage Frandsen rejste i forbindelse med forslaget, vil jeg sige: Jeg tror ikke, man skal satse på at komme med en megalang doktorafhandling, som så skal sendes ud til dem, der fylder 18 år eller opnår indfødsret.
Jeg tror, man skal satse på et relativt kort skrift, der giver nogle relevante kommentarer til vores grundlov for at gøre den, skal vi kalde det, lidt mere fordøjelig, end den i sin umiddelbare form er i dag.
Ellers tror jeg ikke, den bliver læst, og det er egentlig meningen, at den skal kunne læses, og den skal også være et værk, som man stiller op i reolen og måske vender tilbage til en gang imellem, når man også i den offentlige debat eller måske i forbindelse med grundlovsfejringen 5. juni hvert år lige tænker, at nu må jeg lige have slået efter, hvordan det nu engang er.
Så jeg synes, det er vigtigt, at vi i Folketinget står sammen om at være os grundloven bekendt, for at bruge hr. Martin Lidegaards udtryk, men selvfølgelig også er ærlige om, at der er forskellige syn på, hvorvidt grundloven så skal revideres.
Kristendemokraterne har tidligere også haft fremsat sådan nogle forslag for Folketinget.
Vi synes, det er vigtigt at få lavet en grundlovsrevision, bl.a. for at gøre sproget mere nutidigt, men jeg synes ikke, at vi skal prøve at spænde det her projekt foran den debat.
Jeg synes, det er vigtigt at sige, at grundloven nu engang er, som den er, så længe den står i den form, den har nu, og at det er det, der er vores absolutte udgangspunkt.
Så kan vi hver især tro, at det, at den kommer ud til flere, vil føre til, at flere læser den og finder ud af, at der er grundlag for at få revideret den.
Det kan også være, der måske er nogle, der finder ud af, at det ikke er så galt at læse den endda, som vi måske somme tider går og bilder hinanden ind.
Det er en anden debat.
Med hensyn til økonomien i forslaget – jeg tror, det var hr. Erik Larsen fra Venstre, der lige berørte det spørgsmål – kan jeg sige, at det jo fremgår med den beløbsramme, vi har afsat, at vi ikke forestiller os, det er sådan et flot bogprojekt, der eventuelt kan være big business i.
Det er et sådan relativt beskedent projekt, men vi synes, at det er udmærket til at nå det, vi ville.
Man kan sammenligne det med de udgifter, der var i forbindelse med udgivelsen af grundloven på letdansk.
Trykningen af det her koster, så vidt jeg har fået det oplyst, 640.000 kr., og der blev trykt 150.000 eksemplarer på det tidspunkt.
Jeg tror, det kan endda gøres bedre rent trykke- og kvalitetsmæssigt inden for den ramme, vi har angivet, og også en lille kvalitetsforbedring i forhold til det, vi ser, tror jeg er ønskelig, men det behøver ikke at være meget mere end det, og heller ikke det er umuligt inden for den beløbsgrænse, vi har angivet.
Så jeg vil runde debatten af med at sige, at jeg er glad for de mange positive kommentarer, vores forslag har fået med på vejen, og vi ser frem til den videre debat om forslaget under udvalgsarbejdet.
Og så håber jeg, at et meget bredt flertal i Folketinget vil kunne slutte op om det, når vi når frem til andenbehandlingen, og at vi også der har fået talt os frem til nogle svar på nogle af de rimelige spørgsmål, som jeg synes også er blevet rejst fra partier her i Folketinget
Men vi ser først og fremmest det her som et enkelt element i den oplysningsindsats, som jeg fornemmer, vi alle i Folketinget er interesserede i for at fremme vores demokrati og folkestyre over for kommende generationer.
Afstemning