runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-13:
Jeg ved ikke, om det skal forstås som en opfordring til den konservative ordfører om at vise tilbageholdenhed i debatten, men det skal jeg ikke blande mig i. Til gengæld vil jeg sige, at jeg synes, det er dybt unfair af hr. Heiselberg, som jo formentlig godt ved, at jeg var bundet til Folketingssalen som mit partis ordfører, og det ligner altså ikke noget - det er sket før for ordførere fra regeringspartiernes side - at man går herop og kritiserer medlemmer af Kristeligt Folkeparti og Enhedslisten for, at de ikke er i stand til rent fysisk at være to eller flere steder på én gang.
Det er simpelt hen unfair, må jeg sige til hr. Heiselberg, og jeg vil gerne opfordre til, at man holder op med den metode.
Hvis jeg havde ligget nede på en spansk badestrand eller lignende og ikke passet mit arbejde, kunne jeg forstå det.
Det skal vi så ikke trampe mere rundt i, men det er ikke en god måde, synes jeg, hr. Heiselberg starter en debat på.
Med hensyn til selve indholdet i forslaget vender jeg tilbage til det i min ordførertale.
Svend Heiselberg (V), 2003-03-13:
Det er jo beklageligt, at forslagsstillerne ikke var til stede i Trafikudvalget i dag, for så ville hr. Keld Albrechtsen have fået en god og grundig orientering af ministeren.
Det har hr. Keld Albrechtsen så fået her, og vi har ikke meget at tilføje fra Venstres side, for nu går vi ud fra, at der er fundet en løsning på det store problem, som vi har haft.
Jeg går også ud fra, at det statsejede DSB medvirker positivt til at få løst det problem, der er med lokoførere.
Jeg skal meddele, at også De Konservative kan tilslutte sig trafikministerens redegørelse og dermed afviser beslutningsforslaget.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-13:
Nu er det jo ikke altid sjovt at blive mindet om sin høje alder.
Men det er helt korrekt.
Jeg fulgte også dengang debatten om den grønne revolution, og måske husker hr. Kirk også, at efter en kort årrække, hvor det var gået godt, gik det pludselig rivegalt, og så gik man ind med andre politikker, og så er det rigtigt, at så blev Indien da heldigvis i stand til stort set at brødføde sig selv - og helt uden GMO'er. Sådan vil det også være i andre ulande, at en fornuftig ført politik, fjernelse af krige, fjernelse af korrupte diktaturer osv., vil kunne medføre, at man også løser fødevareproblemerne.
Der er ikke gnist af behov for at eksperimentere med vores kornarter af hensyn til at sikre fødevareforsyningen i ulandene.
Det tror jeg vi alle sammen er enige om, uanset om man er for eller imod gensplejsning.
Men jeg ser også frem til en fortsat debat både med hr. Kofoed og med hr. Lidegaard, og så skal jeg slutte med at besvare hans spørgsmål til mig: Nej, jeg mener faktisk, det er for risikabelt at eksperimentere med kornarterne.
Så bliver det nævnt, at der allerede er meget majs, der er gensplejset.
Her har jeg en bekymring, hvis det ender med, at den helt overvejende del af majsen er gensplejset.
Så viser det sig måske om 10, 20 eller 30 år, at den majs, man har udviklet som gensplejset, desværre visner bort på marken, fordi man ikke kunne forudse nogle genetiske fejl, som man har indbygget i majsen.
Det kan jo tage adskillige generationer, før det viser sig.
Sådan et eksperiment vil vi altså ikke ud i.
Det er derfor, vi sammenholder det med diskussionen om atomkraft.
Jens Kirk (V), 2003-03-13:
Jeg mener at vide, at hr. Keld Albrechtsen er trådt ind i de voksnes rækker, og det vil altså sige, at omkring 1970 i forrige århundrede må hr. Keld Albrechtsen have været omkring 20 år, og dermed må hr. Keld Albrechtsen også kunne huske den grønne revolution i Indien, der faktisk var tæt på hungersnød.
De var 500 millioner.
Da fik vi den grønne revolution, som medførte en eksplosion i kornavlen i de områder, så de kan brødføde sig selv, endda godt og vel, og de er over 1 milliard i dag.
Det er jo da et positivt eksempel.
Det har også været beskrevet i bøger, og det kan findes, vil jeg gerne sige til hr. Keld Albrechtsen.
Jeg håber, hr. Keld Albrechtsen er klar over det.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2003-03-13:
Jeg vil meget gerne fremskaffe den positive dokumentation.
Vi kan gå ud og finde den frem; den er på mit kontor.
Det er ikke noget problem; der er masser.
Der er dages læsning, kan jeg godt sige.
Men det med vores kornarter, og at dem skal vi beskytte: I dag har vi over 40 mio. ha majs, der er gensplejset, og som dyrkes over hele verden.
Over halvdelen af verdens befolkning bruger gensplejsede produkter i dag.
Hvad er det, hr. Keld Albrechtsen vil beskytte vores samfund imod?
Det er en realitet i hele verden.
Det er noget, der fungerer.
Der er ingen, der tager skade af det.
Det er jo ikke det enkelte produkt, der er et problem.
Det, der hedder gensplejsning, er et værktøj i udviklingen.
Det er ikke nogen mikroorganisme, der er skabt til skade for nogen som helst.
Men den positive udnyttelse af det, den positive historie, den kan vi tage bagefter.
Martin Lidegaard (RV), 2003-03-13:
Hr. Keld Albrechtsen fremfører, at hvis tingene foregår i lukkede systemer og kan bruges til medicin til rige mennesker i den rige del af verden, så er det okay. Mig bekendt er der tale om medicin i de lukkede systemer - og noget af det er levende medicin - som man så giver til mennesker; så kan man diskutere, hvor lukket det er.
Det siger jeg ikke, fordi jeg er imod det, jeg siger bare, at ved de her nye teknologier tror jeg der er en risiko.
Det bliver vi nødt til at erkende, uanset om vi så snakker om medicin til mennesker, eller hvad det er, og jeg synes, der er en eller anden dobbeltmoral i, at man er parat til at tage risikoen ved medicin til mennesker i den rige verden, men man er ikke parat til at tage nogen risiko, hvis det kan gavne millioner af sultne i den tredje verden.
Det synes jeg ikke er helt moralsk.
Det er jo ikke så enkelt, at man bare kan sige for eller imod.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-13:
Til det sidste er svaret: Nej, det vil jeg ikke udelukke
Dér kan det forhåbentlig holdes under kontrol, og der er der i hvert fald så tungtvejende grunde til at acceptere anvendelse, at det må vi risikere.
Så enkelt er det.
Man spiller simpelt hen hasard med menneskets fremtid, hvis man slipper GMO'er løs, for så vidt angår kornarterne i hvert fald.
Det er muligt, at vi kan overleve uden rasp, undskyld, raps - vi kan især uden rasp - men kornarterne bør vi stå fuldstændig vagt om, og det er dem, man spiller hasard med.
Det er det, der gør, at sammenligningen med atomkraft efter min opfattelse er relevant.
Jeg ser frem til, at hr. Kofoed fremskaffer den positive dokumentation, som han mener eksisterer.
Det vil være nyt for mange; det vil i hvert fald være helt nyt for mig.
Jeg har aldrig hørt om sådanne positive erfaringer, men skulle de findes, så har jeg det jo sådan, at jeg har et åbent sind, og hvis man kan dokumentere, at det, jeg siger, ikke er rigtigt, eller der er nogle oplysninger, der er i modstrid med det, så tager jeg det til efterretning. Men så må man fremlægge det for os, så vi kan se det.
Hidtil har vi ikke set det i hvert fald.
Martin Lidegaard (RV), 2003-03-13:
Jeg synes, det er en stærk sammenligning: atomkraft og GMO.
Men jeg kan i hvert sige ganske krystalklart, at Det Radikale Venstre mig bekendt altid har været modstander af atomkraft.
Jeg mener, det var SF, der ikke var modstander i starten.
Jeg synes, den helt afgørende forskel er, at til atomkraften har vi umiddelbart meget, meget gode vedvarende alternativer.
Så kan hr. Keld Albrechtsen sige, at det har vi også i forhold til GMO'erne, for der er jo mange andre måder
at løse fattigdomsbekæmpelsen i ulandene på end lige GMO'er, og mange andre måder at løse miljøproblemerne på
, men hvis man har rejst meget i ulandene, som jeg har haft lejlighed til, så tror jeg nok, at man nogle gange synes, at den meget store tålmodighed, som nogle miljøkredse i Vesten har, med, at hvorfor nu bruge GMO'erne dér, hvor man kan, er lidt flot også i sultsituationer osv.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2003-03-13:
Det er bemærkelsesværdigt, at Enhedslisten ikke kan finde oplysninger om positive ting ved GMO'er.
Dem er der faktisk utrolig mange af, ligesom der kun er meget få oplysninger om nogle negative ting, og de negative ting, som hr. Keld Albrechtsen siger, der er oplysninger om at GMO'er har skabt i verden, er jo nogle ting, hvor det drejer sig om holdning; det er stadig ikke nogen katastrofale ting, som har været til skade for miljø, for mennesker eller for dyr.
Det er blevet spredt, ja, men at gener bliver spredt i naturen eller spredt mellem afgrøder har været kendt igennem århundreder.
Men reelle skader?
Hvor er det, hr. Keld Albrechtsen har kunnet bevise, at der har været en skade på noget?
Når nu hr. Keld Albrechtsen er så negativ over for de der multinationale selskaber, vil hr. Keld Albrechtsen så f.eks. være med til, at man drog dansk forskning ind i det her og lod vores offentlige institutioner udvikle nogle planter til gavn for ulandene, så de kan dyrkes i tørkeområder eller i saltede områder, hvor man ikke normalt kan dyrke?
Er det noget, Enhedslisten eventuelt kunne være med på?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-13:
Det glæder mig, at hr. Martin Lidegaard har opdaget, hvor kulturradikalismen befinder sig; det er jo kun godt.
Jeg må sige, at jeg ikke har oplysninger, der kan dokumentere, at der skulle være gennemført GMO-produktioner, som har været til gavn for befolkninger.
Jeg ved, der har været demonstrationer i masser af ulande imod multinationale selskabers forsøg på at komme ind på markedet med GMO'er.
Det ved jeg, der har været.
De andre oplysninger er ukendte for mig.
Jeg har oplysninger om meget negative spredningsproblemer af GMO i Nordamerika.
Så vil jeg sige til hr. Martin Lidegaard: Jamen altså der er to teknologier, hvor de langsigtede og sikkerhedsmæssige konsekvenser af at slippe dem fri er uacceptabelt risikable, og det er atomkraft, og det er GMO.
Men selvfølgelig er jeg principielt enig med hr. Lidegaard i, at enhver teknologi i princippet kunne tænkes at have et fornuftigt, fredeligt og gavnligt formål.
Men jeg må bare sige, at de to teknologier, atomkraft og GMO, indeholder uoverskuelige langsigtede og sikkerhedsmæssige konsekvenser.
Kan vi f.eks. risikere, at vi står uden vores væsentligste kornarter en dag, fordi vi har sluppet GMO'en ud?
Ja, det kan vi rent faktisk risikere.
Og uden korn kan mennesket ikke overleve; vi kunne klare os uden kød, hvis det var nødvendigt, men uden korn kan vi ikke overleve, og det er kornarterne, man eksperimenterer med.
Martin Lidegaard (RV), 2003-03-13:
Det kommer lidt bag på mig, men interessant
alligevel.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Keld Albrechtsen, om ikke han også opfatter det sådan, at hvis man har at gøre med nogle stærke interesser - som de multinationale firmaer repræsenterer - der ønsker at udnytte en teknologi, den være sig bioteknologisk eller anderledes, i et ganske bestemt ærinde, og den så viser sig at være problematisk af forureningsmæssige årsager, eller hvad det kan være, så laver vi jo lovgivninger, og nogle af os vil gerne lave dem internationalt med EU osv. Men derfra og så til at sige, at selve den teknologi, de så anvender til disse ting, er forkert, synes jeg, der er et skridt at gå.
Tove Videbæk (KRF), 2003-03-13:
Ja, som vi allerede har hørt i debatten, har det virkelig været slemt at være pendler i det vest- og midtjyske her i vinter.
Folk har stået i timevis på banegårde og ventet på toge, der kom for sent, eller som slet ikke kom, og er kommet for sent på arbejde og alt mulig andet.
Det har været toppen af dårlig togservice.
Jeg er også enig i det, der er blevet sagt, at den kontrakt, som blev indgået med Arriva, var en kontrakt om toge, der skulle køre på skinner, og ikke om busser.
Men det kunne de ikke, fordi det var togdrift, det drejede sig om.
Så jeg er enig med Enhedslisten i, at servicen skal genoprettes. Den skal op på det, som den har været før osv. Men sådan som Enhedslisten skriver, at det skal ske øjeblikkeligt, er nok ikke sådan lige ladsiggørligt.
Det er måske i det hele taget ikke ladsiggørligt i virkeligheden. Men jeg vil da også sige her ligesom også tidligere ordførere, at i forhold til den kontrakt, som er indgået med Arriva, har vi set trafikministeren handle i tråd med den kontrakt lige så hurtigt, det har kunnet lade sig gøre, og han har gjort, hvad der kunne lade sig gøre.
Det synes jeg kun at vi kan kvittere for her på alle mulige måder.
om, at DSB skal køre på strækningen Århus-Langå-Struer.
Arriva mister en hel masse penge på det her, fordi de selvfølgelig skal betale for det, og den samlede løsning er udgiftsneutral for staten osv., osv., og DSB og Arriva vil i samarbejde med Dansk Jernbaneforbund arbejde for, at der fra den 1. april 2003 fortsat udlånes lokomotivførere på frivillig basis. Jeg kan altså ikke se andet, end at den principaftale, som er indgået, skulle kunne løse problemet på den strækning, der hedder Struer-Århus, så derfor kan vi ikke stemme for det her forslag.
Vi mener, at det sådan set kommer lidt efter sin tid, da problemet sådan set delvis er løst.
Det er i hvert fald, sådan som vi ser det, helt løst på den her strækning
fra den 13. april
Derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Margrete Auken (SF), 2003-03-13:
Jeg vil meget nødig fratage Enhedslisten nogen som helst ære, for jeg under Enhedslisten al den ære, de kan få.
Så det er simpelt hen ikke sandt, at Enhedslisten var de første.
Det blev sagt med det samme, og det blev sagt i pressen den 6. februar.
Derudover vil jeg da godt lige sige, at jeg ikke helt forstår det, når Enhedslisten siger, at de har nogle nye principper.
Så kom DSB i den sidste fase, fordi DSB i hele det her forløb jo faktisk virkelig blev fit for fight i foretagendet.
Men der er ingen af os, der synes, at betjeningen på denne her strækning, før hele den her øvelse gik i gang, var acceptabel.
Man havde ønsket den forbedret, og det var derfor, at formuleringen »på mindst samme niveau« har ligget der hele vejen igennem.
Det er så det, jeg kan se, Enhedslisten er enig i.
Torben Hansen (S), 2003-03-13:
I min tidligere korte bemærkning spurgte jeg Venstres ordfører om økonomien i den styrkede vejledningsindsats, for vi er da sandsynligvis enige om, at det, der ligger her, også omkring vurderingen af reelle kompetencer osv., sikkert er meget fornuftigt, men det kommer altså til at koste nogle kroner.
Det må man kunne svare rimelig klart på.
Det andet spørgsmål er i forhold til ungdomsuddannelsespræget.
Der ligger jo i dag - også i lovgivningen, i og med at man også har nogle fordelinger mellem grundfagområdet og specialefag - sådan et element af almen kompetence.
Er det noget, som Venstres ordfører også mener, der skal være i de uddannelser, der sandsynligvis er efter den 1. januar 2004?
Tina Nedergaard (V), 2003-03-13:
Det er vigtigt for mig at slå fast, at årsagen til, at jeg er meget glad for det lovforslag, som det ligger i dag, egentlig ikke er det, som hr. Aage Frandsen antager, at personer, som i dag får en fuld faglig uddannelse, nu skal ud at have en kortere uddannelse eller ikke en hel uddannelse, eller hvad skal man sige, et utilfredsstillende uddannelsesniveau.
Det, der ligger heri, er for mig at se en meget væsentlig del af det mål netop at undgå, at folk falder fra en uddannelse og ikke har muligheder derefter.
Så det er den meget store gruppe af frafaldne også i erhvervsuddannelsessystemet, som jeg mener, at det her lovforslag med dets vedtagelse vil kunne være med til at hente ind igen.
Så det er den ene side af sagen.
Den anden side af sagen er: Hvem bruger delkompetencer i dag?
Hvem klarer sig ude på arbejdsmarkedet uden en faglært uddannelse bag sig?
Jo, det gør de mange hundrede tusinde ufaglærte, og de gør det sådan set ganske godt.
Det, vi giver en mulighed for her, er, at også ufaglærte, som slet ikke har nogen teoretisk baggrund, faktisk kan gå ind og have et kortere forløb, som måske målretter dem i forhold til et nyt beskæftigelsesområde.
Det kan være social- og sundhedsuddannelser, det kan være tekniske uddannelser, det være merkantile uddannelser. Så alt i alt giver vi nogle muligheder.
Vi breder simpelt hen mulighederne ud i forhold til i dag, og det synes
jeg er sundt og godt.
Aage Frandsen (SF), 2003-03-13:
Det er for at finde ud af, hvad det er, Venstre vil med det her forslag, og hvad der kommer efterfølgende.
Er det ikke korrekt, at Venstre mener, at det er en god idé, at der er nogle af dem, der i dag får en fuld uddannelse som svend, som skal have en kortere uddannelse?
Vi synes også, det er fornuftigt, at nogle får en kort uddannelse, men vi synes ikke, at de, der i dag får en længere uddannelse, skal have en kort uddannelse.
Vi synes sådan set, at Venstre med deres tale om faglighed burde være interesseret i, at så mange som muligt får en lang uddannelse, altså en fuld svendeuddannelse.
Carsten Hansen (S), 2003-03-13:
Fru Tina Nedergaard siger jo en masse pæne ting - fleksibilitet, og at man kan komme tilbage - men er det ikke korrekt, at det er sådan, at der vil komme ændringsforslag på baggrund af de forhandlinger, man har nu, og at man kan risikere, at de ændrer indholdet af det, der er her.
Og så er det jeg spørger, og det er også det, fru Pernille Rosenkrantz-Theil borede i
: Med det store kendskab, fru Tina Nedergaard har til erhvervsuddannelserne, det ved jeg hun har, hvem bruger så delkompetence i dag?
Hvor mange bruger den?
Hvem efterspørger den af arbejdsgiverne, og hvad får fru Tina Nedergaard til at tro, at man vil bruge nogle meget korte, næsten specialarbejderlignende uddannelser på dem, som ikke kan gennemføre det hele fuldt?
Var det ikke bedre at give dem nogle kompetencer, så de kunne gennemføre det, lave fleksible forløb, så de fik et lidt længere forløb i stedet for bare at køre det til, at det skal være 1 år på SU?
Tina Nedergaard (V), 2003-03-13:
Jeg bliver igen spurgt om, hvordan fremtiden vil forme sig, hvad det er, vi konkret vil arbejde henimod i de forhandlinger, der lægges op til her i den kommende tid.
Jeg kan sige på Venstres vegne, at vi har lagt op til, at den enkelte unge eller voksne, der søger uddannelsen, skal have garanti for at kunne opnå en erhvervsrettet uddannelse.
Med hensyn til personer, der måtte forlade uddannelsessystemet og komme tilbage igen, hvad deres forsørgelsesniveau så kommer til at afhænge af, så afhænger det af, om de har været ude i ledighed, om de har været i arbejde, eller hvad de ellers har foretaget sig.
Men i dag har vi bl.a. voksenlærlingeordningen til at tage højde for, at forsøgelsesbehovet kan være anderledes, når man er fyldt de 25 år, hvilket man kan mene er naturligt eller unaturligt, lidt afhængig af hvordan man ser på tingene.
Så der ligger altså ikke noget i det lovforslag, som ligger her, der begrænser den uddannelsessøgendes muligheder.
Der ligger i dette lovforslag kun udvidelse af de muligheder, som den unge eller den voksne uddannelsessøgende står over for.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-03-13:
Men hvad er prisen for at få folk hurtigt igennem uddannelsessystemet?
Jeg er bange for, at prisen bl.a. er, at vi får en stor gruppe i det her samfund, som aldrig når svendeniveau, som aldrig får taget den del af uddannelsen, som gør, at de faktisk bliver svende, men at de står tilbage med en semiuddannelse, der formodentlig er behov for i den konkrete situation, hvor de tager uddannelsen.
Arbejdsgiveren har behov for, at de kun tager en meget kort uddannelse.
Men på længere sigt vil de ikke være sikret, ganske simpelt fordi de ikke har en uddannelse, der er bred nok.
De har altså en smallere og kortere uddannelse end den, de får i dag, når de opnår svendeniveau.
Det er min konkrete bekymring.
Og min bekymring består bl.a. i, at det godt kan være, at man kan stige på uddannelsen igen, men hvis man ikke har en rettighed i forhold til sin arbejdsgiver, i forhold til at sikre en eller anden form for indkomst, så vil det være problematisk for flere at stå på igen, efter at de har etableret sig med familie og hjem osv., osv.
Det vil sige, at vi ender med at fastholde en gruppe i samfundet på under svendeniveau, og det mener jeg ikke er til gavn for den enkelte, der vil få problemer, hvis vedkommende bliver sat uden for arbejdsmarkedet på et tidspunkt.
Og selvfølgelig er det også til skade for samfundet, der har behov for en generelt bred og omstillingsparat arbejdsstyrke.
Torben Hansen (S), 2003-03-13:
Vi hørte jo her Venstres ordfører bruge en masse plusord: fleksibilitet, smidighed.
Hvem kan være uenig i, at fleksibilitet kan være meget godt?
Men det, vi savnede i Venstres ordførerindlæg, var nogle helt konkrete bud på, hvad det er, der ligger i næste fase af det her.
Hvad vil
Venstres ordfører med uddannelsesgarantien?
Vil man beholde den, eller vil man ikke beholde den?
Det må være et klart og konkret spørgsmål.
Vil man stadig væk bevare ungdomsuddannelsespræget også i erhvervsuddannelserne med almen kompetence?
Det må man også kunne svare ja eller nej til.
Og det sidste: I forhold til det helt specifikke lovforslag, vi har her på bordet, er det klart, at der skal vejledningsindsatsen styrkes.
Det er vi meget enige i, men er Venstre parat til også at putte penge i det?
For det kommer jo også til at koste, og det skal forhåbentlig ikke tages fra undervisning, eller skal det?
Tina Nedergaard (V), 2003-03-13:
Jeg vil lige præcisere, at jeg ikke i min ordførertale talte på et flertals vegne, men på Venstres, De Konservatives og Det Radikale Venstres vegne.
Hvor meget vi end gerne ville have det, så udgør vi ikke et flertal. Med hensyn til sorteringsmekanismer i forhold til at starte på uddannelse igen: Der ligger ikke i det lovforslag, vi behandler i dag, nogen sorteringsmekanisme.
Det, der ligger i det, er, at man vil få større mulighed for at få merit med de kvalifikationer, man har været ude og erhverve sig i mellemtiden.
Så altså en ren forbedring, hvilket det da også er blevet mødt
Men hensyn til, om jeg vil løfte sløret for, hvad der følger efter, vil jeg sige det på den måde, at den fleksibilitet og den smidighed, der ligger i det lovforslag, som ligger her, synes jeg er værd at forfølge også i det videre arbejde i de forhandlinger, som ministeren inviterer til om kort tid, sådan som jeg har forstået det.
Det vil være naturligt, at vi tænker i en bane, hvor vi spørger: Hvad med de personer, der i dag frafalder
erhvervsuddannelserne?
Hvor skal de gå hen?
Hvordan kan de håndtere det at komme ud på arbejdsmarkedet med nogle kompetencer, som de kan bruge?
Det her lovforslag mener jeg åbner mulighed for, at vi faktisk langt bredere end i dag anerkender, at man kan komme med en kompetence, der ikke nødvendigvis er lig med et faglært niveau, men er lig med at kunne varetage nogle funktioner på arbejdsmarkedet.
Jeg ser sådan set ikke nogen problemer i det her lovforslag, heller ikke i forhold til den bekymring, som jeg tror, at hr. Carsten Hansen giver udtryk for, nemlig at man udelukker nogle fra uddannelse.
Det har intet med dette lovforslag at gøre.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-03-13:
Tak for svaret angående økonomien for dem, der vælger at stige på uddannelsen igen.
Jeg er stadig lidt i tvivl om, hvilke muligheder man har for at stige på uddannelsen igen, altså hvilke sorteringsmekanismer der bestemmer, om man kan videreføre uddannelsen.
Jeg synes ikke, det er helt klart, at fordi man åbner mulighed for at stige af, er det også umiddelbart muligt at stige på.
Kigger vi f.eks. på bacheloruddannelsen, som den er i dag, får man direkte adgang til overbygningen.
Spørgsmålet er, om der i den her model ligger en sorteringsmekanisme, sådan at nogle elever kun ville kunne gennemføre basisdelen, men ikke den afsluttende del af uddannelsen.