runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lone Dybkjær (RV), 2005-03-10:
Til hr. Martin Henriksen vil jeg gerne sige, at jeg synes, at en af de vigtigste opgaver i øjeblikket i forbindelse med mennesker med anden etnisk baggrund og os selv med almindelig dansk etnisk baggrund er at fremme en ordentlig integration.
Så vil jeg godt sige, at det, der står her i forslaget om dagtilbuddene, der skal medvirke til at understøtte osv., hvilket hr. Martin Henriksen var inde på i sin ordførertale, jo ikke kun gælder de private institutioner, altså det gælder dem alle.
Det er en generel tilføjelse, som ikke har noget med alene de private børnehaver at gøre.
Det er en generel tilføjelse, så det kan ligesom ikke bruges i den her sammenhæng.
Så vil jeg godt sige, at jeg ikke har gjort andet end at læse op af lovforslaget.
Det forstår jeg
er provokerende nok i sig selv.
Der står meget klart her, hvad formålet er: »Lovforslaget indeholder to hovedelementer:« osv. »... og mulighed for, at privatinstitutionerne kan trække et eventuelt overskud ud af driften.«
Det er lovforslaget.
Det er ikke noget, jeg har fundet på.
Line Barfod (EL), 2005-03-10:
På skoleområdet har vi set, at man mange steder i landdistrikterne nedlægger folkeskoler, og så bliver der oprettet privatskoler i stedet, fordi forældrene fortsat ønsker at have deres børn i lokalområdet.
I bemærkningerne til lovforslaget skriver regeringen, at den kan forestille sig, at kommunerne vil lukke dagtilbud i landdistrikterne, og så vil der kunne oprettes de her profitbørnehaver i stedet.
Så spørger jeg bare, om Dansk Folkeparti mener, at det vil være en god udvikling, at man lukker de tilbud, der er i dag, og i stedet får nogle ind, hvor der ikke er loft over brugerbetalingen; hvor de, der driver dem, primært driver dem for at tjene penge; hvor børnene kan smides ud, hvis forældrene ikke har råd til at betale, fordi den ene f.eks. bliver syg eller arbejdsløs.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-03-10:
Hvem kan være imod frit valg?
Der er mange gode ting, men også mange problemer i lovforslaget, f.eks. problemet med større forældrebetaling eller risiko for øget ghettoisering.
SF skal have afdækket de her ting mere tilbundsgående og vil gerne afvente udvalgsarbejdet før vores stillingtagen.
Søren Pind (V), 2005-03-10:
Jeg skal bare høre, om jeg hørte fru Lone Dybkjær rigtigt: Er det rigtigt forstået, at fru Lone Dybkjær mener, at politikere kan levere det perfekte, mens det private erhvervsliv intet har at bidrage med, når det kommer til daginstitutioner og hospitaler?
Martin Henriksen (DF), 2005-03-10:
Det lå i ordførertalen, at man var pengegrisk, når man kunne tillade sig at tjene penge på at drive private institutioner.
Jeg lagde også mærke til, at fru Lone Dybkjær var inde på – andre ordførere har også været inde på det – at der vil ske en opdeling i samfundet på grund af de her muligheder for at oprette private institutioner.
Så vil jeg høre, om fru Lone Dybkjær vil erkende, at der bl.a. i 1990'erne kom en stor opdeling i samfundet på grund af den politik, som er blevet ført.
Man har skoler og institutioner osv., hvor der er tosprogede elever, hvor der går fattige børn, og så har man skoler, hvor der udelukkende går danske børn.
Så med hensyn til den frygt for, at der kommer en opdeling i samfundet, vil jeg bare sige, at det er der sådan set allerede.
Det her lovforslag har en formålsbestemmelse, som siger, at institutionerne skal være medvirkende til at fremme forståelse for integration osv. i det danske samfund, og derved går man faktisk ind og modvirker den opdeling, som jo bl.a. kom i 1990'erne, da der var en SR-regering.
Lone Dybkjær (RV), 2005-03-10:
Jeg tror bestemt, at forældre er meget velegnede til bedst at sikre deres egne børn.
Det er jeg fuldstændig enig med ordføreren i, men jeg synes også, det er meget vigtigt, at forældre har et reelt frit valg.
Og det, man hele tiden kan frygte, er, at hvis man laver alt ekstra på det private, så får det offentlige ikke ordentlige muligheder, og derved bliver der ikke et reelt frit valg for forældrene.
Og så ved jeg kun, hvad der står her i lovforslaget.
Jeg ved kun, at hovedintentionen med det her lovforslag er, at private kan etablere sig på det her område og trække et overskud ud.
Det er, hvad der står som motivet for hovedforslaget.
Man siger, at private ingen interesse har i det her, hvis ikke de kan få et overskud.
Det må hr. Martin Henriksen gerne kalde pengegrisk, jeg har ikke gjort det.
Martin Henriksen (DF), 2005-03-10:
Jeg vil spørge, om fru Lone Dybkjær tror, at danske forældre vil have deres børn gående hos pengegriske bagmænd.
Så vil jeg også godt spørge, om det er De Radikales opfattelse, at forældrene ikke selv ved, hvad der er bedst for deres børn.
Lone Dybkjær (RV), 2005-03-10:
Til hr. Hans Andersen vil jeg bare sige, at jeg nu altså heller ikke er nogen varm fortaler for de private hospitaler.
Jeg mener, at det, man skulle have gjort, er, at man skulle sikre, at det offentlige system var optimalt fungerende, og det mener jeg ikke man gør ved at lave et parallelt regi af private hospitaler, der så konkurrerer på helt andre betingelser end det offentlige.
Jeg synes på samme måde med børneinstitutioner, at man skal give optimale betingelser for de offentlige institutioner inden for de rammer, der nu engang er.
Skal der være nogle ekstraudgifter, og det er der her, så synes jeg, at man skulle give midler til institutionerne, til at de kunne forbedre betingelserne for børnene, og ikke til, at private kan trække et overskud ud.
Hans Andersen (V), 2005-03-10:
Overskud ud af driften eller overskud hos eksempelvis private sygehuse?
Jeg kan ikke helt forstå forskellen, for i dag er det således, at en lang række patienter jo synes, det er fantastisk, hvis de kan komme til hos private leverandører af sundhedsydelser.
De har altså ikke penge med hjemmefra, for det er offentlige kroner, der betaler for deres behandling.
De private sygehuse tjener altså penge, men det skal heller ikke kunne lade sig gøre i Danmark, som jeg forstår det, hvis man skal følge logikken i det her, når Det Radikale Venstre ikke ønsker at give mulighed for, at private kan løse børnepasningsopgaver.
Vi har allerede de forskellige mangfoldige muligheder og bruger privat og offentligt i dag.
Lone Dybkjær (RV), 2005-03-10:
Problemet er jo ikke at tjene penge, men at de private institutioner kan trække et eventuelt overskud ud af driften – o.k.?
Det, vi har noget imod, er, at det sker ved hjælp af store tilskud fra det offentlige: tilskud til selve børnepasningen og oven i købet merudgifter i forbindelse med etablering af netop den her ordning for de private.
Det står med andre ord klart i bemærkningerne under negative konsekvenser/merudgifter, at der er kommunale merudgifter, samtidig med at det i lovforslaget siges, at hele meningen er, at private, når der er de kommunale merudgifter, skal kunne trække et eventuelt overskud ud af driften.
Der er jo ikke noget overskud i denne her drift, medmindre forældrebetalingen bliver fem eller ti gange højere end i dag, hvis ikke der var det her kommunale tilskud.
Det er bare det.
Hans Andersen (V), 2005-03-10:
Og hvis man bare drager parallellen til vores sundhedsvæsen, så er det således, at sundhedsydelser, som amterne leverer til vores borgere, jo også en gang imellem bliver købt hos private sygehuse, og de tjener altså også penge.
Så jeg synes, at vi nu i 2005 bør have en mere afslappet holdning til det her med, hvordan vi kan udvide mangfoldigheden i vores børnepasningstilbud, og jeg synes, at det er det, vi skal koncentrere os om, nemlig at give forældrene mulighed for at vælge frit.
Vi må komme over det step, der hedder, at det er meget, meget farligt, at private sygehuse tjener penge.
Lone Dybkjær (RV), 2005-03-10:
Jeg vil gerne sige, at det sådan set ikke er det, at private kan gå ind og etablere tilbud, for det er der jo også mulighed for i dag.
Det, der er hele kernen, er, om der kan trækkes penge ud af institutionerne, som kommer fra pasning af børn.
Det er det, der står her.
Det er meningen med forslaget, at private leverandører kan etablere sig, herunder have mulighed for at tjene penge på børnepasning.
Klarere kan det jo ikke siges, og det er vi imod.
Klarere kan det vel heller ikke siges.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-03-10:
Jeg synes ikke rigtig, at jeg fik svar på mit spørgsmål.
For det, at der skabes nye muligheder, nye tilbud, giver det ikke tit en tendens, vi ser i samfundet, som er med til at udvikle og inspirere andre?
Kunne det her i realiteten ikke gå hen og blive et aktiv også for de offentlige tilbud, ved at man får gode ideer på baggrund af det her forslag?
Lone Dybkjær (RV), 2005-03-10:
Jeg har ikke noget imod, at der tjenes penge.
Det skal der jo i det danske samfund, ellers kører det danske samfund ikke rundt.
Spørgsmålet er, på hvad man kan tjene penge.
Jeg er altså imod, at man kan tjene penge på børnepasning på den måde, som det her forslag indebærer, nemlig ved store kommunale tilskud.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-03-10:
Til fru Lone Dybkjær: Jeg kan forstå, at der er en vis skræk for, at man kommer til at tjene penge på det her, og at det er pointen for Det Radikale Venstre.
Men at tjene penge på sådan en institution må jo et eller andet sted kræve, at man leverer en vare, en god kvalitet, altså at man egentlig giver et incitament til at levere en ydelse til den enkelte borger, som har en god kvalitet, og som er attraktiv for forældrene at placere deres børn i.
Vil fru Lone Dybkjær udelukke, at dette incitament kan være med til at skabe ny inspiration og være med til at skabe endnu bedre tilbud – også i det offentlige?
Lone Dybkjær (RV), 2005-03-10:
Til den sidste ordfører vil jeg sige, at så er det måske der, man skulle have sat ind i stedet for alle de andre steder, man sætter ind.
Jeg synes sådan set, det er helt o.k., at man kan begynde at diskutere, at kommunen ikke kan have lov til at sige nej, men det er ikke det, det her forslag drejer sig om – alene.
Det drejer sig jo om noget andet og langt mere.
Jeg ved godt, at De Konservative og Dansk Folkeparti siger, at de er helt fri for ideologier, men er der noget, der er et ideologisk forslag, så er det det her forslag.
Det er noget af det mest ideologiske, der har været fremsat længe.
Klarere kan det jo ikke siges.
Det, det handler om, er jo ikke alene dette lille landsbysamfund.
Det handler om, at man her kan appellere til de ressourcestærke forældre og sige: I kan bare betale så og så meget mere, og det er helt i orden, for så etablerer vi nogle tilbud.
Det har jeg sådan set ikke noget imod, hvis nogle private ville sige: Jamen vi laver nogle geniale institutioner, og så må I, kære forældre, betale for det.
Det kan man sådan set også gøre i dag.
Der er jo ikke nogen, der i og for sig kan forhindre, at man laver den type private ordninger.
Men det, der er det nye her, er, at de almindelige kommunale tilskud kommer med over i de her institutioner.
Med andre ord: Det passer jo ikke, at en profit, hvis der bliver en profit, bare skabes ved hjælp af driften.
Man skaber den også på basis af de sædvanlige kommunale tilskud.
Ydermere kommer der nogle kommunale merudgifter til, for at private børnehaver kan begynde at tjene penge.
Jeg synes ærlig talt, at det er temmelig groft.
Som man kan høre, er Det Radikale Venstre imod det her forslag, og vi synes ærlig talt, at det er helt utroligt, at vi nu pludselig for kommunale penge skal begynde at lade private tjene penge og så lade dem trække pengene ud.
Det var sådan set helt acceptabelt, hvis de blev i børnehaven.
Jeg har ikke noget imod private institutioner.
Jeg er ikke ideologisk på den måde.
Men jeg er imod, at private mennesker kan trække penge ud af nogle institutioner, hvis basisbeløb er kommunalt finansieret, og ydermere, at der lægges yderligere tilskud til, så de her private kan få lov til at tjene penge.
Det er derfor, vi afviser det her forslag.
Vi har sådan set ikke noget imod et par af de andre forslag til ændringer, der er, men de er ret ligegyldige i den her sammenhæng.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-03-10:
Nu skal jeg fortælle fru Line Barfod, at jeg faktisk bor i en landsby, så jeg kan udmærket forstå pointen.
Men der ser jeg faktisk det her som en styrkelse, for hvad er alternativet i dag?
Man får måske mulighed for at etablere en selvejende institution, men man kan også komme i en situation, f.eks. i en landsby, hvor en borgerforening vil gå sammen om at fastholde et pasningstilbud netop i den enkelte landsby, at kommunen siger nej, og derefter får man måske 5 eller 7 km til det nærmeste pasningstilbud.
Line Barfod (EL), 2005-03-10:
Det her med valget forstår jeg ikke helt, for hvis nu der sker det, som regeringen selv lægger op til i bemærkningerne til lovforslaget, at kommunerne i landdistrikterne lukker de tilbud, der er i dag, og så kommer der i stedet profitbørnehaver ind, hvor der ikke er loft over brugerbetalingen, så har forældrene jo ikke umiddelbart det valg.
Så kan de kun vælge – hvis de gerne vil have barnet til at gå i en institution tæt på, hvor de bor – at lade barnet gå et sted, hvor der ikke er loft over brugerbetalingen, og hvor barnet kan smides ud, hvis forældrene ikke kan betale.
Så jeg forstår ikke helt ordførerens argumentation om, at der stadig er et offentligt tilbud, som er omfattet af reglerne.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-03-10:
Nu har jeg ikke hørt nogen konservativ komme med lige præcis dette valgløfte, men jeg vil sige, at når vi skaber forskellige løsninger, vil man selvfølgelig også have forskellige priser, afhængigt af hvad forældrene vælger.
Man kan derfor ikke putte det her i en kasse, hvor man generelt siger, at man vil sænke brugerbetalingen.
Det, der er vigtigt i den forbindelse, er, at den service – f.eks. når vi skal på sygehus, når vi skal have vores børn passet, undervisning osv. – er et offentligt tilbud, som gælder alle borgerne her i landet.
Her giver vi så mulighed for, at man kan vælge nogle andre løsninger, som måske passer til det behov, man har i den enkelte familie.
Line Barfod (EL), 2005-03-10:
De Konservative er jo med i regeringen og dermed også bag det valgløfte, der er givet om, at man skal sænke loftet over brugerbetalingen, altså at forældrene skal betale mindre i brugerbetaling, end de gør i dag.
Hvordan stemmer det efter De Konservatives opfattelse med, at man med den her lov fjerner loftet over brugerbetalingen for de mange private institutioner?
Hvis forældrene er henvist til at have deres barn i en institution omfattet af den her nye regel, vil der ikke være noget loft, og dermed kan de risikere at få en langt højere brugerbetaling, end de har i dag.
Hvordan passer det med valgløftet?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-03-10:
I Det Konservative Folkeparti er vi som Dansk Folkeparti ikke ideologisk belastede.
For os er det ikke afgørende, om børnefamilierne vælger et offentligt eller et privat tilbud.
For os handler det om, at der udvikles løsninger af høj kvalitet til borgerne, løsninger, som tager hensyn til, at vi mennesker er forskellige og derfor har forskellige behov.
Derfor finder vi det positivt, at man med dette forslag lægger op til, at børnefamilierne her i kongeriget kan se frem til større fleksibilitet og større valgfrihed, når det gælder valg af dagtilbud.
Lovforslaget sikrer, at private leverandører af daginstitutioner får lettere ved at etablere sig og drive dagtilbud, uanset om det handler om en gruppe borgere med en fælles reference, en virksomhed, en idrætsforening eller f.eks. en handelsstandsforening, der ønsker at give de butiksansatte inden for foreningen et tilbud, som passer til deres behov.
I dag kan en forening også etablere dagtilbud, hvilket Socialdemokratiets ordfører var inde på, men man er i den forbindelse afhængig af den enkelte kommunes gode vilje, og selv om man har præsenteret gode løsninger, har kommunen altså muligheden for at sige nej.
Dette sætter forslaget en stopper for, og det finder vi i Det Konservative Folkeparti positivt.
Endvidere får private leverandører mulighed for at trække et eventuelt overskud ud af driften.
Det har vi hørt at der er nogen som modtager negativt, men for at skabe et overskud kræves jo, at man skaber et tilbud, som er attraktivt og af høj kvalitet.
Dette incitament til kvalitet kan i bedste fald medvirke til at inspirere andre udbydere af dagtilbud til nytænkning og udvikling, hvilket jo også gælder de offentlige tilbud.
Vi lægger endvidere vægt på, at kravene til de private udbydere, der vælger at etablere et alternativt dagtilbud, er de samme, både når det gælder centralt fastsatte krav og kommunens krav til dagtilbud.
Martin Henriksen (DF), 2005-03-10:
Så vidt jeg er orienteret, hører folkeskolerne ind under kommunerne, det gør børneinstitutionerne også, og vi har kommunalt selvstyre her i landet, så det må være op til den siddende kommunalbestyrelse at tage stilling til de ting, der foregår ude i kommunalområdet.
Det, vi bare gør med det her lovforslag, er, at vi udvider det frie valg.
Vi giver forældrene mulighed for at vælge, om de vil have deres børn passet i den institution, den institution eller den institution.
Det kan vi sådan set ikke se noget galt i.
Det er et plus, det er ikke et minus.
Igen, jeg tror ikke, at der er mange institutioner, der vil lukke på grund af det her.
Det tror jeg ikke.
DLO har selv sagt, at hvis de fik det administrationsbidrag, kunne det bremse nedgangen og det fald, der har været i antallet af selvejende institutioner.
Det har Dansk Folkeparti været med til at sikre, og det er vi faktisk stolte af.
Ole Glahn (RV), 2005-03-10:
I Det Radikale Venstre tror vi på decentralisering.
Derfor er vi imod statsindgreb, der undergraver selvstyret, vi er imod den detaljeringsgrad, som dette lovforslag er udtryk for, og vi er også imod den ordning, som hele dette lovforslag er en regulering af, altså lovgrundlaget for det frie valg.
Staten har her pålagt kommunerne et meget stort administrativt arbejde, uden at det har ført til en bedre hjemmehjælp for modtagerne af hjemmehjælpen.
Vi mener, at de ældre og de ansatte havde fået mere ud af, at regeringen havde holdt sig væk fra at lave den slags detailregulering.
Jeg har selv siddet som kommunalbestyrelsesmedlem i den periode, hvor det blev indført, og jeg ved, hvilket kæmpe administrativt arbejde det var.
Så det var altså et stort administrativt arbejde, som ikke gavnede de ældre.
På den anden side har vi ikke spor imod, at de ældre får frie valg, vi har heller ikke noget imod, at der er privat hjemmehjælp, vi har heller ikke noget imod et velfungerende marked, men vi har fuld tillid til, at kommunerne selv vil kunne tilrettelægge det i samarbejde med ældreorganisationerne, sådan at man kunne få tilbudt alternative ydelser fra privat side.
Vi må dog midt i modstanden glæde os over, at forslaget mindsker bureaukratiet omkring ordningen med indførelsen af en frit valg-attest, men vi undrer os over, at kommunerne ikke kan få tilladelse til at tilbyde hjemmehjælpsmodtagerne tilkøbsydelser.
Det ville dog være en rimelig måde at give borgeren mulighed for at betale for en ekstra ydelse til den, der i forvejen yder hjælp til den ældre, og det er ofte personer, som den ældre kender.
Vi synes, det var rimeligt, at kommunen fik mulighed for at udvikle ydelserne på dette område.
Martin Henriksen (DF), 2005-03-10:
Da der allerede eksisterer ordninger om frit valg angående dagtilbud, anser Dansk Folkeparti det for rimeligt, at frit valg-ordningen udvides, så børn og unge også får gavn af det frie valg.
Det er væsentligt for Dansk Folkeparti, at ordningen ikke forringer mulighederne for klubtilbud.
Det gør den ikke.
Tværtimod forbedres mulighederne for en effektiv og seriøs behandling af familiens ønsker.
I stedet for en offentlig styring indføres der en ret til fritidstilbud på tværs af kommunegrænser, dog med den undtagelse, at en kommune kan nægte adgang til en institution, hvis der ikke er kapacitet nok på det pågældende sted.
Der er fin balance i lovforslaget.
Lovforslaget beskytter også den enkelte kommune mod store økonomiske byrder, i og med at tilskuddet ikke skal overgå det gældende prisniveau i opholdskommunen.
Dog kan der vises særlige hensyn til f.eks. handicappede.
Det giver social tryghed og er med til at fremme et fornuftigt udgangspunkt for det unge menneskes videre færden i samfundet.
Ligeledes finder vi det rimeligt, at den unge ved f.eks. skilsmisse, hvor vedkommende naturligt er i konflikt med sine følelser, ikke bliver unødigt forstyrret i sin daglige færden netop på grund af muligheden for at bevare sin plads i klubben.
Når en eller begge forældre flytter som følge af skilsmisse, er det vigtigt, at det offentlige ikke er med til at forværre situationen unødvendigt.
Forslaget har en god social profil, og det gør, at Dansk Folkeparti er positiv over for regeringens tiltag på dette område.
Vi mener som sagt, at det er vigtigt at tage hensyn til børnenes tarv, og det gør dette forslag efter vores vurdering.
Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Lotte Bundsgaard (S), 2005-03-10:
Det er jo meget godt at få bekræftet, hvad regeringens intention er.
Regeringen synes, det er i orden at bruge 150 mio. kr. på administration, så de private firmaer kan få lov til at yde noget hjemmehjælp, men hvis den ældre er mere rolig ved, at det er den hjemmehjælp, den pågældende er vant til, der kommer i hjemmet, og man gerne vil købe en ydelse af hjemmehjælpen, er det ikke i orden.
Og hvorfor er det ikke i orden?
Det er det ikke, fordi det er ideologi, det handler om.
Det handler ikke om at tage udgangspunkt i den enkelte ældres behov.
Når de ældre vælger noget andet end det, regeringen gerne vil have, skal de ikke have lov til det.
Det er jo det, vi kan høre, når regeringen siger, at det er i orden, at private firmaer kan sælge noget til den ældre ud over hjemmehjælpen, men det er ikke i orden at lade kommunen gøre det, heller ikke selv om det ville give den ældre langt mere tryghed, fordi det er den hjemmehjælper, den ældre kender, der kommer i hjemmet.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-03-10:
Jeg synes, det er afgørende, at kommunen koncentrerer sig om de opgaver, kommunen har ansvaret for.
Det er som myndighed at visitere den hjemmehjælp, som den ældre skal have, og eventuelt også være leverandør af hjemmehjælpen, hvis det er den leverandør, den ældre foretrækker.
Men kommunen som sådan skal ikke tænke over, hvad den i øvrigt kan finde af varer at sætte op på hylden og drive virksomhed på alle mulige områder, så regeringen er ikke indstillet på at give kommunen mulighed for de såkaldte tilkøbsydelser.
Det synes jeg man skal lade de private firmaer om, for kommunen skal koncentrere sig om kerneopgaverne.
Men det, der jo er interessant i forbindelse med valgmulighederne, er, at Socialdemokratiet har lagt den linje i dag, at man slet ikke vil forholde sig til lovforslaget og bare er generelt imod det frie valg.
Vil man f.eks., jævnfør diskussionen med hr. Frank Aaen, også være imod at udvide til personlige budgetter og dermed give den enkelte ældre yderligere valgmuligheder og mulighed for selvbestemmelse, hvis det nu viser sig, at den forsøgsordning, der kører i syv kommuner, fungerer så positivt, at den burde være et tilbud til alle?
Lotte Bundsgaard (S), 2005-03-10:
Ministeren taler meget om, at de ældre skal have mere frihed og have mulighed for at vælge dem, de gerne vil have til at udføre hjemmehjælpen i deres hjem.
Jeg vil godt spørge ministeren: Hvis man som ældre gerne vil have lavet lidt mere – det kan være, at man altid har pudset sit sølvtøj en gang om ugen og faktisk gerne vil fortsætte med det, også selv om ens hænder ikke virker så godt længere – kan man købe en privat leverandør til at gøre det, men skal de ældre egentlig ikke også have lov til at købe deres hjemmehjælp til at lave det stykke arbejde eller pudse vinduerne en ekstra gang, eller hvad det nu kan være?
Vil regeringen være med til at give de ældre et så frit valg, at de også kan vælge at købe ydelsen hos den hjemmehjælp, de kender, og som er ansat i kommunen?