Jes Lunde (SF), 2000-12-14:
SF har indgået meget omfattende forlig med regeringen, og de forlig, vi har lavet, illustrerer jo meget godt, at SF gør en forskel.
Dengang var det sociale nedskæringer og lettelser til de rigeste, der var på dagsordenen.
Det er det overhovedet ikke nu.
Den slags ting er væk.
Nu er det løsning af vigtige samfundsopgaver, der er i fokus, og det hilser vi selvfølgelig meget velkommen.
Det danske samfund er jo generelt utrolig rigt og på de fleste områder også meget velfungerende.
Venstres påstand om, at det hele går frygtelig galt, har jo ikke nogen støtte uden for det her hus.
Man kan ikke få uafhængige økonomer til at sige noget negativt om dansk økonomi i øjeblikket, tværtimod roser de den og siger, at den er stærk som ingen sinde før.
Det er kun i Venstres propagandaapparat, at tingene går ned ad bakke.
Det går faktisk rigtig godt på mange måder.
Det går godt for økonomien.
Men selv om arbejdsløsheden er faldet markant, er der stadig væk i titusindevis, der står uden for og ikke får en chance for fast arbejde.
Det høje tempo og kravet om effektivitet gør også, at andre tusinder bliver helt udstødt af arbejdsmarkedet.
Vi har stadig væk store problemer med manglende omsorg i ældresektoren, ligesom det er vigtigt konstant at holde øje med, om der er grupper i vores samfund, som sakker bagud, og det er især dem med de lave indkomster, der er i fare for det.
Vi har tilsvarende en vigtig opgave med hele tiden at investere i vores fælles fremtid.
Vi kan ikke bare hvile på laurbærrene.
Den gode indtjening i erhvervslivet er noget, der skal fremtidssikres, og det kræver både en visionær erhvervspolitik og investeringer i uddannelse og forskning.
Samtidig er rammen om det hele en miljøpolitik, hvor det er vigtigt at udnytte enhver mulighed for at gøre vores produktion og levevis stadig mere miljømæssigt forsvarlig og bæredygtig i det langsigtede perspektiv, som miljøpolitikken altid bør ses i.
Jeg er glad for at kunne konstatere, at den aftale, vi har lavet med regeringen om næste års finanslov, tager vigtige skridt til at løse problemer på faktisk hele den række felter, som jeg her har nævnt.
Forligspartierne, regeringen, SF og Enhedslisten, indgik en aftale om forhøjelse af de personlige tillæg, bedre varmehjælp og bedre hjælp til medicinudgifter.
Senere indgik en anden kreds af partier, hvor SF også var med - i forlængelse af en lang stribe af gode, socialpolitiske bevillinger - en aftale om at mindske ægtefælleafhængigheden i beregningen af pensioner, et
betragteligt løft til 0,5 mia. kr., der netop kom de familier til gode, som har de laveste indkomster.
Det kan være en familie, hvor den ene har været kassedame, og hvor den anden har været smed, og smeden får så foden i klemme i en maskine og skal på førtidspension.
Men bare det, at ægtefællen er kassedame, er nok til, at de har tjent så meget i husstandsindkomst, at hans førtidspension blev sat ned, og det har givet et urimeligt hårdt dyk for folk, der gik fra en aktiv tilværelse i arbejdslivet over på førtidspension.
Der bliver afsat 0,5 mia. kr. til at gøre bedre.
Det hilser vi meget, meget velkommen.
Endelig bruges der også i finanslovsaftalen nye godt 250 mio. kr. på at løfte kvaliteten i ældreomsorgen inden for hovedoverskrifterne: Ældreboliger, fleksibel hjemmehjælp, genoptræning og akutstuer.
Lad mig i en parentes bemærke, at det er jo et vældig godt område at tale om større indflydelse til den enkelte.
Vi ønsker i hvert fald i SF, at de ældre har en meget stor indflydelse på deres egen hverdag, at det er dem, der definerer, hvad de vil bruge hjemmehjælpen til.
I kølvandet på finanslovaftalen er der indgået en aftale om den kommende reform af førtidspensionen, der giver både et løft i ydelserne, et mere retfærdigt og enkelt tilkendelsessystem og bedre muligheder for, at mennesker med en nedsat arbejdsevne kan fastholde en tilknytning til arbejdsmarkedet.
SF lægger afgørende vægt på, at der nu gøres en langt større indsats for at få skabt et rummeligt arbejdsmarked.
Der skal oprettes en meget lang række såkaldte fleksjob, som er skræddersyede til de mennesker, der ikke længere har 100 pct. arbejdsevne.
Vi håber meget, at de centrale beslutningstagere i såvel det offentlige som det private erhvervsliv er deres ansvar bevidst og løfter den meget store opgave, der ligger foran os.
For SF er det et vigtigt mål at skabe et samfund med plads for alle.
De dygtigste og stærkeste klarer sig såmænd fint på arbejdsmarkedet og skal nok tjene gode penge.
Men det afgørende er, om vi også i samfundet formår at indrette os sådan, at der er plads til dem, der af forskellige årsager presses ud af arbejdsmarkedet, fordi de, allerede inden de er fyldt 50 år, bliver opfattet som for gamle - eller af andre årsager.
I finansloven har vi forbedret servicejobbene, så der bliver bedre muligheder for at tilbyde fast, ordinært arbejde til ledige over 48 år med et kontant tilskud på 100.000 kr. om året.
Fremover bliver det job på helt ordinære vilkår med fuld genoptjening af dagpengeret, samtidig med at jobbene kan etableres ikke bare i den offentlige sektor, men også i selvejende institutioner, der drives for offentlige midler.
Der etableres oven i købet en pulje på 100 mio. kr. til optræning af de første 200 nyansatte i servicejob inden for ældreområdet, så det er bare med at få hænderne op af lommen ude i kommunalbestyrelserne, hvis man vil løfte kvaliteten i kommunens ældreomsorg på særdeles gode betingelser, hvor man samtidig får nogle af de her mennesker i beskæftigelse.
En anden større gruppe, der ofte har det svært på arbejdsmarkedet, er dem, der har en anden etnisk baggrund.
En af de vigtigste metoder overhovedet til at få mennesker integreret i det danske samfund er at lade dem indgå på lige fod med alle andre på arbejdspladsen.
Det er en førsteklasses anledning til at nedbryde gensidige fordomme og samtidig nøglen til, at de nye føler sig accepteret og oplever, at de tages alvorligt som medborgere. For SF er det derfor helt centralt, at der med finansloven gøres en ekstra indsats for brobygning - både gennem det erhvervspolitiske program, dk21, gennem etniske konsulenter på AF og gennem en række integrationsforsøg. En indsats, der både gavner de etniske minoriteter og også mange andre, der har svært ved at komme godt i gang på arbejdsmarkedet, er den aftale, vi har lavet om praktikpladser, hvor arbejdsgivernes fælles bidrag til AER hæves med 350 mio. kr., der skal bruges til at tilskynde arbejdsgiverne til at tage unge i praktik. Den brik er samtidig en blandt flere i finansloven, der lægger op til en stærkere investering i uddannelse.
Viden er jo vores vigtigste råstof, og vi hilser det i SF derfor særdeles velkomment, at finansloven opprioriterer investeringerne i uddannelse.
De videregående uddannelser får et tiltrængt økonomisk løft og samtidig den flerårsaftale, de længe har sukket efter, så det bliver nemmere for dem at planlægge fremtiden.
For de studerende er der kontante forbedringer gennem indførelse af de særlige børnetilskud til studerende med børn, og vi har fået mindsket antallet af steder i uddannelsessystemet, hvor betaling for uddannelse har været en begrænsning.
Betalingen nedsættes både på voksenuddannelsescentrene og på pædagogernes merituddannelser.
På social- og sundhedsuddannelserne lægges der op til både øget kvalitet og flere pladser, så vi kan uddanne den kompetente arbejdskraft, som den offentlige sektor får brug for og kommer til at mangle, når de store årgange går på pension.
Det er vigtigt, at vi inden for det her område hele tiden tænker meget langsigtet, tænker meget fremadrettet, og hvad er bedre end at tilbyde vores mange unge de uddannelsesmuligheder, som de står og sukker efter?
Det gives der flere muligheder for med den her finanslov, og derfor er det en meget væsentlig kvalitet ved aftalerne.
Vi har tilsvarende i finanslovforhandlingerne aftalt øgede midler til forskning i år 2001 og indgået en flerårsaftale, som der næste år skal aftales yderligere finansiering af.
SF bliver af borgerlige politikere somme tider beskyldt for at være ligeglad med erhvervslivets vilkår, og den myte vil vi meget gerne gøre noget ved.
I SF anerkender vi nemlig fuldt ud, at et velfungerende erhvervsliv er en afgørende forudsætning for velfærdssamfundet.
Vi synes, det er godt, at der tjenes gode penge i erhvervslivet i øjeblikket, og vi er meget tilfredse med, at vi har lavet nogle aftaler i finansloven, som netop lægger op til en ambitiøs satsning på fremtidens erhvervsliv gennem programmet dk21.
Dertil kan så føjes de forbedringer, der er lavet på skatteområdet bl.a. i form af nemmere adgang til generationsskifte, så vi bevarer velfungerende virksomheder den dag, stifteren går på pension.
Miljøpolitikken tilføres i en 4-årig aftale en samlet merbevilling på 1 mia. kr. til en bred vifte af nye tiltag. Jeg vil især fremhæve den øgede satsning på at bekæmpe kemikalietrykket og den storstilede plan for langt mere naturgenopretning, som kan omforme døde områder til spændende natur og vigtige biotoper til gavn for både mennesker, flora og fauna. Økologien videreudbygges inden for fødevarer, men også i byøkologien, hvor det er vigtigt at finde nye veje til øget bæredygtighed. I sundhedspolitikken har vi i det her års aftale især lagt vægten på forebyggelse, fordi det er et af de områder, hvor vi halter mest markant bagud.
Vi er derfor meget tilfredse med både den øgede satsning her og det perspektivrige i, at vi samtidig har lavet en aftale om en ny linje i arbejdsmiljøpolitikken.
Vi hilser det velkommen, at virksomhederne efterhånden får et meget klart økonomisk incitament til at sørge for et ordentligt arbejdsmiljø uden nedslidning og arbejdsbetingede sygdomme.
Det er for SF også en klar del af tankegangen i »Plads for alle i samfundet«, at vi prioriterer det meget højt at nedbringe udstødningen af mennesker fra arbejdslivet gennem skærpet opmærksomhed på arbejdsmiljøet.
I sundhedspolitikken er det også værd at fremhæve, at der er afsat midler til forskning i alternative behandlinger, så vi kan få øget kvaliteten på det her spændende, men til gengæld også meget svært gennemskuelige område.
De kulturelle bevillinger inden for både teater, museer og musik får et løft med finanslovaftalen, og vi ser frem til at opleve berigelsen ved et endnu mere sprudlende kulturliv ikke mindst rundt i landet, da de nye bevillinger absolut ikke er forbeholdt København. Når vi har lavet den her lange række af nye bevillinger på en række felter, så er der selvfølgelig også til sidst en regning at betale, og vi har i forligskredsen sørget for betalingen på en måde, der gør, at finansloven hænger
forsvarligt økonomisk sammen.
Udviklingen på børsen, hvor renten er faldet en hel del, siden forliget blev indgået,
Lad mig for en ordens skyld tilføje, at det for SF er helt afgørende, at vi med finanslovforliget bidrager til at stabilisere troværdigheden i den økonomiske politik, og det er derfor også krystalklart, at hvis der sker uventede ting i omverdenen, som gør det påkrævet at ændre den økonomiske politik i Danmark, ja, så vil vi gøre det omgående og uden at tøve. I SF kan vi kun hilse med tilfredshed, at vi igen i år er blevet en krumtap i finanslovforhandlingerne.
Det er en rolle, der passer os udmærket, og som vi gerne indtager flere år frem.
Vi skylder i den forbindelse lidt tak for hjælpen til Venstre og De Konservative, fordi de så markant har meldt sig helt ud af forhandlingerne om finansloven.
Deres manglende vilje til at betale regninger gør jo, at de er helt ude af stand til at tage det sure med det søde i øjeblikket, når der skal laves politiske aftaler.
Venstre og De Konservative har ganske enkelt blikket rettet så stift imod et kommende folketingsvalg, at de helt har opgivet at skabe forbedringer for den danske befolkning her og nu.
Det er så overladt til os, og den opgave tager vi gerne på os.
Jeg synes, det har været spændende i dag at følge debatten om Venstres økonomiske politik, ikke fordi vi er blevet så meget klogere af det, men mere, fordi det er blevet endnu mere tydeligt, hvor meget varm luft der er i Venstres politik.
Det hele er ligesom sådan et kæmpestort luftskib af varm luft, som pustes op, jo flere flotte taler der holdes fra Venstres side, men efterhånden dæmrer det for folk, at det dér med at love, at man ikke skærer ned på noget som helst, går ikke.
Man er blevet en ulv i fåreklæder.
Der skal ikke skæres ned på noget som helst nogen sinde, tværtimod skal servicen stige og stige og stige på alle de områder, man overhovedet kan komme i tanker om, og samtidig lover man nedsættelse af skatterne.
Folk ved godt, at sådan er verden ikke.
Så god er verden ikke.
Havde verden været så god, havde vi andre nok fundet ud af at lave det sådan med det samme.
Så havde vi også lavet et finanslovforlig over den læst, for hvem kan ikke lide at sætte skatten ned?
Det er da en fornøjelse at dele gaver ud, og hvis vi både kan give folk bedre service, ikke genere nogen som helst og samtidig sætte deres skatter ned, så lad os da gøre det.
Det kan vi hurtigt blive enige om.
Det kan
man bare ikke.
Så god er verden ikke.
Når man laver økonomisk politik, er det sådan, at hvis man så virkelig vil lave nogle forbedringer i ældreomsorgen, hvis man vil give de økonomisk dårligt stillede et løft, hvis man vil prioritere uddannelserne, hvis man vil gøre mere for miljøet, sætte flere penge ind i sundhedspolitikken osv., så er der en regning at betale, og der er kun skatteyderne i Danmark til at betale den regning.
Det, vi kan have holdninger til herinde, er: Hvor kraftigt vil vi prioritere at løse de fælles problemer, vi har i samfundet set i forhold til, hvor mange penge folk skal have til privat forbrug?
Det er jo det, det drejer sig om.
Det er jo en helt fair diskussion, og det er da o.k., at der er nogle partier, der vil gå til valg på, at nu skal danskerne først og fremmest have øgede muligheder for privatforbrug.
Man kan have den holdning, at det er det vigtigste overhovedet i de kommende årtier, at befolkningen får flere muligheder for privatforbrug.
Det er ikke min holdning.
Vi har i virkeligheden
Det er vores prioritering i SF, og det er det, vi stiller op til her i en valgsituation.
Det, der undrer mig mest, er, at det er en politik, som Venstre reserverer til at bruge på skatteydere. Dér vil de gerne have noget mere frihed, og man skal kunne slippe uden om regningen og sådan noget.
Men der, hvor jeg kunne ønske mig, at Venstre i højere grad brugte deres frihedsbegreber, var på de dårligst stillede i vores samfund, så de også skal have større frihedsgrader, at de også skal have bedre muligheder, at de f.eks. skal have noget mere selvbestemmelsesret, når de kommer ind i det offentlige behandlingssystem, at man, når man bliver ledig og skal tilmelde sig arbejdsformidlingen, har nogle klare rettigheder til indflydelse på ens egen handlingsplan, har nogle valgmuligheder og ikke bare skal systembehandles. Jeg ser frem til den dag, Venstres principper ikke kun er noget, der gælder på meget begrænsede områder, men er noget, der gennemsyrer hele holdningen, også til de mennesker, der i dag bliver behandlet meget maskinelt og meget rutinemæssigt, som den offentlige sektor handler meget hen over hovedet på.
Det er dér, der vil være brug for et nybrud, hvor man begynder at interessere sig for borgernes rettigheder til at være hele og selvstændige mennesker, der bliver behandlet i øjenhøjde af den offentlige sektor
Det ser jeg frem til.
Lad mig slutte med at sige, at vi har haft et udmærket samarbejde med regeringen, med Enhedslisten og med CD på de strækninger, hvor CD ønskede at være med i den her aftale.
Vi har lavet gode og afbalancerede løsninger på en lang stribe områder.
Derfor er vi i SF meget tilfredse med det samlede resultat