runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Arne Melchior (CD), 1999-05-28:
Nu gik det sådan, at samtidig med at andenbehandlingen fandt sted her i salen, var der opløb i forsvarsforhandlingerne, og det gør jo sådan for os små partier, at vi ikke altid har dubleanter at sætte ind, og jeg måtte altså prioritere at være til stede ved forhandlingerne om forsvaret og kunne derfor ikke redegøre for CD's stilling.
Imidlertid stemte vi blankt til de stillede ændringsforslag, og jeg skal oplyse, at vi stemmer imod loven her ved tredjebehandlingen.
Jeg vil godt sige, at behandlingen af denne lov har for mig været en enorm skuffelse.
Det er en meget kompliceret
Det fremgår jo allerede af titlen, som formanden lige har læst op, og som - dog ikke i sin helhed - har fundet plads på tavlen, fordi den altså er meget kompliceret.
Dertil kommer, at besvarelserne kom sent.
Nu blev også en del af spørgsmålene stillet sent måske, men det er ikke anderledes, end at besvarelser af 44 ud af 49 spørgsmål bærer datoerne 12., 14. og 17. maj, dette set i lyset af, at Præsidiet har udmeldt 7. maj som sidste frist for betænkningsafgivelse. Jeg ved godt, at det kun er en henstilling, og at den dato kan overtrædes,
men altså når et stort, kompliceret lovforslag først kommer til alvorlig behandling 8-10 dage efter, at fristen er udløbet, og 8-10, inden samlingen slutter, så vil jeg tillade mig at sige, at her er for en gangs skyld tale om lovsjusk.
Det er ikke noget jeg synes Folketinget tit gør sig skyldig i, men her mener jeg der er tale om det.
Jeg mener ikke, det er godt nok gennemarbejdet; jeg mener, mange ting skulle være anderledes.
Jeg er også skuffet, ikke personligt, for det fører jo ingen steder hen, men på mit partis vegne over at vide, at trafikministeren i denne sag har henvendt sig til snart sagt samtlige partier, altså i sidste stund, men min telefon har ikke ringet i den anledning, og jeg vil bekende, at både jeg personlig som ordfører for CD og CD's gruppe gør sig umage for at være endog enorm loyal over for trafikministeren; det er både vort ønske og vor lyst og også vor pligt.
På den baggrund er det selvfølgelig dobbelt skuffende, at man, som Aktuelt siger i dag - jeg skulle have brugt det ord i går - er stillet i skammekrogen.
Jeg husker ikke, jeg har brugt det ord, men jeg vil godt gøre det til mit eget.
Jeg synes, det er en mærkelig fremgangsmåde, men det er da klart, at det er enhver ministers og enhver regerings ret at finde sine flertal på det tidspunkt, som passer den pågældende minister, og med de partier, som passer den pågældende minister.
Jeg synes bare, det er synd.
Den lov kunne have været bedre, og jeg forudser, at det ikke varer ret mange samlinger, før en hel række af paragrafferne i den skal laves om.
Så CD's melding er altså rød lampe ved denne lejlighed.
Svend Auken (S), 1999-05-28:
Det er svært for mig at sætte den nøjagtige dato på, men jeg kan sige så meget til hr. Touborg, at det er et led i den aftale, som også er indgået med hans eget parti, at vi til efteråret skal fastlægge rammerne for det grønne elmarked, altså for handel med certifikaterne, og dér spiller det her jo en meget væsentlig rolle.
Og tidspunktet vil være: så hurtigt som vi kan få det op at stå, og det vil sige i et af de allerførste år efter århundredskiftet - og så vil der altså blive en klar fordel for Vestdanmark i relation til Østdanmark. Vi prøver jo at ramme et retfærdigt balancepunkt mellem alle de forskellige interesser i det her, men jeg tror, at hr. Touborg vil give mig ret i, at det er svært at gøre alle tilfredse.
Det, som vi imidlertid må tilstræbe herindefra, fra lovgivers side, er, at vi ikke forfordeler den ene region i forhold til den anden region, og det er det, vi har prøvet at gøre i elreformen.
Men altså et af de allerførste år efter århundredskiftet vil det grønne marked være en realitet.
Christian Jensen (FP), 1999-05-28:
Som alle jo ved, er jeg jo ret ny her, og det er så også slut fra og med i dag.
Da jeg kom herind, hørte jeg en utrolig masse om lovkvalitet, fordi man har lavet meget lovsjusk, og det skulle nu være slut; man har oven i købet i dagevis holdt seminar derom.
Så synes jeg, at jeg er nødt til at holde med hr. Kaj Ikast og hr. Svend Heiselberg i, at det er lovsjusk, når man på det sidste trafikudvalgsmøde, før det her skal vedtages, erfarer, at der ligger to snese spørgsmål, som ikke er blevet besvaret af ministeren.
Derfor kan jeg kun tilslutte mig, hvad hr. Kaj Ikast og hr. Svend Heiselberg siger, at det er uacceptabelt, og derfor vil Fremskridtspartiet stemme imod.
Margrete Auken (SF), 1999-05-28:
Jeg håber ikke, jeg har bebrejdet nogen, at man har brugt forretningsordenens muligheder.
I så fald vil jeg meget, meget gerne undskylde.
Men jeg må til gengæld have lov til at afsløre det som det kneb, det er.
Og det var så det, der også blev vist i Folketinget, at det var et kneb, det blev afvist af Folketingets flertal, og det er o.k. Hvordan hr. Ole Donner synes jeg opfører mig i udvalget, synes jeg ikke, det er min opgave her at kommentere.
Men jeg vil ganske kort sige til hr. Kaj Ikast, at så vidt jeg ved, har vi ikke ændret loven på det punkt, som hr. Kaj Ikast nævner.
Altså der er ikke kommet nye betingelser i forhold til, hvad der er i gældende lov.
Men vi kan jo bede ministeren om at præcisere, om der er det; det er så sådan en tydeliggørelse af det.
Jeg mener ikke, sådan som vi har fået det forelagt, at der er kommet nye vilkår med loven.
Og så til Venstres interesse for DSB's økonomi.
Jeg synes ikke, DSB har haft specielt godt af at være udleveret kun til højresiden og har jo da i mange år beklaget, at vi ikke blev inviteret med til forhandlingerne.
Vi vil gerne skaffe pengene, det ved Venstre selvfølgelig også godt, og vi vil meget gerne deltage i, hvordan de skal bruges.
Bl.a. står vi over for nogle store materielanskaffelser, som vil forbedre økonomien.
Jeg tror, det er bedre, det skal forhandles til venstre i salen end til højre.
Ole Donner (DF), 1999-05-28:
Nu taler Enhedslisten om den buldrende liberalisering.
Jeg mener, at det modsatte af det må være det Combus A/S, de repræsenterer, som fik flere hundrede millioner kroner sidste år; de fik 300 mio. kr. den anden dag. Ministeren havde beføjelse til at sælge 25 pct. af aktierne. Nu fik man så ved en ny lov forhøjet det til 100 pct.
Dér var jeg så fræk, at jeg stillede ministeren spørgsmålet: Hvor mange procent er der solgt af de 25 pct.?
Ja, der var ikke solgt nogen, så det var selvfølgelig en stor fordel for ministeren, at hun nu kunne sælge 0 pct. af 100 pct.
Det må så være det modsatte af buldrende liberalisering.
Svend Auken (S), 1999-05-28:
Selv om det måske er lidt overraskende, at et medlem fra et forligsparti benytter tredjebehandlingen til at rejse et spørgsmål, som har været meget grundigt behandlet undervejs i hele behandlingen af sagen, synes jeg, det er rimeligt nok at gøre det, hvis man er alvorligt bekymret, og det forstår jeg at hr. Kristen Touborg er.
Svaret er, at der faktisk er forskel på elpriserne, fordi der er forskellige lokale forhold overalt i landet og forskel på Øst- og Vestdanmark. Og når man ikke uden videre kan få den samme pris på strømmen, skyldes det disse lokale forskelle. Og det skyldes altså også, at der er konkurrence, og at nogle gør det mere effektivt end andre.
Og så skyldes det det forhold, at Østdanmark ikke er i fase med Vestdanmark.
Og det er ikke bare kablet under Storebælt, der mangler; det er også den milliardinvestering i transformatorstationer, der skal til på begge sider, hvis vest og øst skal bringes i fase med hinanden.
Vi har fra regeringens side i årevis plæderet for, at man bragte Øst- og Vestdanmark i fase med hinanden og dermed fik mulighederne for at udligne på det område
, men det har elverdenen indtil videre sagt nej til at ville bekoste. Når vi ser specifikt på de prisrelationer mellem virksomhederne i Øst- og Vestdanmark, som hr. Kristen Touborg spørger om, så er der store variationer, men i groft gennemsnit er der ingen forskel på de priser, som virksomhederne skal betale i Øst- og Vestdanmark, selv når man tager hensyn til den prioriterede el, herunder pligtaftaget, når det drejer sig om vedvarende energi.
Så er der endelig det, som jeg ikke er helt sikker på at hr. Martin Glerup var inde på, men som han kunne have været inde på, og det er det forhold, at når vi får det egentlige marked for vedvarende energi-certifikater, vil der være et stort overskud i Vestdanmark i forhold til Østdanmark, og det vil sige, at Østdanmark bliver nødt til at købe certifikaterne i Vestdanmark, og det vil skabe en yderligere fordel for Vestdanmark.
Det her har været vurderet og analyseret meget, meget grundigt, og vi har svaret på over 200 spørgsmål, og 160 bilag er tilgået offentligheden i forberedelsen af reformen.
Og jeg kan sige til hr. Touborg, at den henvendelse, vi har fået fra Vestjyske Net, ikke adskiller sig fra snesevis af andre henvendelser, vi har fået, og det har også været et hovedtema i vores dialog med Danske Elværkers Forening.
Og vi gør det naturligvis så godt, vi kan, men vi kan altså ikke udligne det forhold, at der faktisk er forskelle fra egn til egn i Danmark.
Men som helhed betragtet er der ikke nogen afgørende forskel på konkurrencebetingelserne for virksomheder, der befinder sig øst og vest for Storebælt.
Søren Kolstrup (EL), 1999-05-28:
Kernen i den her diskussion er jo ikke spørgsmålet, om den her lov er lidt mere eller mindre kompliceret.
Det afgørende spørgsmål er: Vil man have det her marked totalt liberaliseret?
Vil man, som i England, have fjernbusmarkedet mere og mere liberaliseret, så det undergraver og ødelægger jernbanevæsenet, lokalsamfund, de regionale baner?
Eller vil man have det sådan, at området er reguleret, og at fjernbusser støtter banen og dermed supplerer jernbanen? Når Enhedslisten går ind for det her forslag, er det, fordi det netop præciserer, at fjernbusser i første række skal betjene områder, hvor der ikke er tog.
Det præciseres yderligere, at det skal være et succeskriterium, at busserne skal køre så meget som vel muligt i ikketogbetjente områder, at de ikke udgår fra en stationsby.
Og perspektivet er, at vi får fjernbusser i det her land, der udelukkende kører i områder, hvor vi ikke har jernbanevæsen.
Det er på den baggrund, Enhedslisten kan støtte det her forslag, og vi er godt tilfredse med, at det samtidig er et opgør med den buldrende liberalisering, hvor man er med til at ødelægge det, som man egentlig har bygget op.
Og pudsigt er det jo egentlig, at nogle af de her borgerlige partier, der forsvarer de regionale baner og sidebanerne, er dem, der vil en buldrende liberalisering på fjernbusområdet.
Men det har de åbenbart glemt i dag.
Martin Glerup (S), 1999-05-28:
Jeg tvivler ikke på, at hr. Kristen Touborg sagtens ville kunne klare den opgave, slet ikke, men jeg vil gøre opmærksom på, at det forholder sig sådan, at selv om der er mere vindkraft i det vestjyske område og i Vestdanmark i det hele taget, så er priserne faktisk ret tæt på hinanden. Hvis vi f.eks. tager priserne i januar 1998, kostede
1 kWh i Vestdanmark 50,81 øre for et forbrug på 4000 kWh og øst for Storebælt 52 øre pr. kWh for det samme forbrug, og hvis vi går op i et forbrug på 1 mio. kWh, blev der i Vestdanmark betalt 37,16 øre pr. kWh og i Østdanmark 38,61 øre pr. kWh.
Det afspejler jo, at der både er fordele og ulemper, og f.eks. er der måske også mulighed for at tjene lidt mere på eksport af el i det vestlige Danmark.
Så jeg tror ikke, det er helt skævt, men derfor er det selvfølgelig rigtigt, at det ville være en fordel, hvis Danmark blev betragtet som en helhed øst og vest for Storebælt, og sådan vil det også blive på længere sigt.
Nu har vi jo også broen, og så kan vi nok også få en elforbindelse.
Kristen Touborg (SF), 1999-05-28:
Alle Folketingets medlemmer har modtaget et brev fra I/S Vestjyske Net, hvori det anføres, at der er et udligningsproblem med hensyn til vindmøllestrømmen, således at man i Vestdanmark betaler ca. 2 øre mere for strømmen, end man gør i Østdanmark, fordi der er mange vindmøller i Vestdanmark.
Det brev har jeg bedt ministeren om at give en vurdering af, og i svaret, der foreligger i dag, henvises der til nogle tidligere spørgsmål, nemlig spørgsmål 191, 196 og 197.
Det er imidlertid min opfattelse, at ministerens svar er ret undvigende og meget lidt konkrete.
Et af svarene lyder således: »Da der ikke findes en elektrisk forbindelse mellem Eltra og Elkraftområdet, vil det være vanskeligt at etablere en national udligning, hvor elforbrugerne på Sjælland betaler for noget el, der bliver produceret og solgt i Jylland/Fyn. En udligningsordning vil forudsætte et skatte- eller afgiftsfinansieret udligningssystem.«
Og længere nede hedder det så, at der er andre elementer, der har betydning for elprisen, at de øvrige elementer typisk er mindre vest for Storebælt, og at elprisen er nogenlunde ens.
Og jeg er lidt uforstående overfor, at det skulle være et uoverstigeligt problem, at der ikke er et kabel under Storebælt, for jeg tror da, at man godt ville kunne finde en eller anden, der kunne regne ud, hvordan man laver sådan en udligning, uden at det nødvendigvis behøver at være den fysisk etablerede strømoverføring, der skal foregå.
Og jeg er såmænd ikke utilbøjelig til at mene, at selv med mine 7 års skolegang ville jeg være i stand til at lave sådan en udregning, så jeg håber også, ministeren har en ekspert, der vil kunne gøre det.
Arne Melchior (CD), 1999-05-28:
Jeg kan ord for ord tilslutte mig hr. Brian Mikkelsens indlæg, for jeg er fuldstændig enig.
I øvrigt skal jeg sige til mine kollegaer, at jeg jo under behandlingen af punkt 11 på dagsordenen netop holdt den tale, der skulle være holdt her under punkt 12, og det beklager og undskylder jeg.
Det er selvfølgelig godt at være forud for sin tid, men det er ikke altid lige heldigt, så jeg giver en undskyldning og håber på forståelse.
Brian Mikkelsen (KF), 1999-05-28:
Diskussionen her er en parallel til den foregående diskussion, og fra De Konservatives side er vi dybt skuffede over regeringens manglende ambitionsniveau med hensyn til udbygning af vejen: Man vælger bevidst en vej, hvor kapaciteten allerede i dag er overskredet, og hvor der er store sikkerhedsproblemer forbundet med at lave en tosporet motortrafikvej, fordi fremkommeligheden vil være uhyre ringe.
Og Vejdirektoratet er for to dage siden kommet med nye tal, som viser, at trafiktallene på motorvejen mellem Holbæk og Vig er steget med 1.000, så der nu er en årsdøgntrafik på - hold godt fast! - mellem 12.000 og 20.000 biler i døgnet, altså væsentligt mere end på tilsvarende motorveje.
Så vi mener fra konservativ side, at der ikke hersker tvivl om, at der er behov for en firesporet motortrafikvej af sikkerhedsmæssige årsager og af fremkommelighedsmæssige årsager og også af miljømæssige årsager, så der ikke bliver sådan en stop and go-trafik på vejen, hvor man hele tiden bliver nødt til at stoppe og køre, stoppe og køre og stoppe og køre, fordi der er så meget trafik.
Den sikkerhedsmæssigt bedste løsning og den miljømæssigt bedste løsning er altså at stemme for det borgerlige ændringsforslag om en firesporet motortrafikvej på en del af strækningen her.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-05-28:
Kristeligt Folkeparti støtter det her ændringsforslag, fordi vi synes, en tosporet motortrafikvej på en strækning, hvor der er tale om meget stor lastbiltrafik, er specielt uheldig, fordi man kommer ud for uheldige overhalingssituationer på den slags veje, når det er lange strækninger, man skal køre over.
Vi har den holdning, at man kunne have klaret sig med en udbygning af den eksisterende vej til en firesporet landevej med gode sikkerhedsforhold osv. på noget af strækningen, men den slags variationer er der ikke plads til i debatten her. Så vi støtter altså forslaget om en udbygning til motorvej.
Og selv om det forslag ikke kan samle støtte, støtter vi det samlede lovforslag, fordi vi synes, det er lidt mærkeligt at stemme imod, at midt- og vestjyderne skal have ordnet deres trafikforhold.
Og da der jo ikke er tale om en særlig hurtig gennemførelse af hele lovforslaget, får vi jo også lejlighed til at rette op på de værste skævheder hen ad vejen.
Arne Melchior (CD), 1999-05-28:
Det her foreliggende ændringsforslag er jo en art nødløsning, efter at et flertal ved andenbehandlingen nedstemte forslaget om fuld motorvej på strækningen.
Jeg vil tillade mig at anbefale, at der bliver en dobbeltsporet motortrafikvej.
Jeg tror, det var hr. Heiselberg, der talte om udvikling, det er én ting, men ligeså vigtigt, måske aktuelt mere vigtigt, er fremkommelighed.
Og jeg får i disse uger af masser af mennesker, der bor i området, og som pendler hver dag, at vide, at efter færgeruternes omlægning, så er det altså blevet en hel time senere hver vej at komme frem og tilbage mellem bolig og arbejdssted.
Og det kan vi ikke være bekendt.
Jeg mener ikke, fru Margrete Aukens sammenligning med de nordjyske tal er spor relevant i den sammenhæng.
Der er her tale om en overfyldningsgrad så stor, at det er fuldt berettiget, både på grund af fremkommelighed og på grund af sikkerhed, at lave vejen firesporet.
Jeg vil godt spå om, hvordan det vil gå, hvis nu flertallet eller når nu flertallet beslutter kun at lave en almindelig motortrafikvej.
Der vil så ske det, og det ligger klart i tallene, at næppe er den tosporede motortrafikvej blevet færdig, så vil Folketinget blive nødt til at vedtage en udvidelse, og så skal man til at lave anlægsarbejder om forfra.
Jeg mener ikke, vi kan være bekendt, hverken over for de, der bor i området, de, der bor i området om sommeren, de, der i øvrigt skal færdes til og fra den store færgetrafik fra Odden, at dette i øvrigt naturskønne område i de næste 6-8 år skal være en byggeplads.
Jeg mener, at det var rimeligt at overstå det på én gang og anbefaler derfor det stillede ændringsforslag til vedtagelse.
Klaus Kjær (DF), 1999-05-28:
Venstre og De Konservative og CD har næsten for enhver pris krævet motorvej på hele strækningen.
Da der ikke kunne opnås flertal hertil, har de samme partier foreslået, at hele strækningen anlægges som en firesporet motortrafikvej.
På de øvrige strækninger er der foreslået tosporede motortrafikveje, som er forberedt for en eventuel senere udbygning til firesporede veje.
Der er på disse strækninger kun et ganske tyndt trafikgrundlag, men i forslaget omkring muligheden for udvidelse er der taget højde for en eventuel senere forlængelse af strækningerne.
Kommunerne i området har fremført, at også strækningen på rute 18 sydpå fra den ny rute 15's tilslutning over Fjederholt Å ønskes forsynet med en firesporet vej.
Dansk Folkeparti er enig med trafikministeren i, at der ikke er noget trafikalt behov for en firesporet vej på en længere strækning end den, der er forudsat i lovforslaget.
Søren Kolstrup (EL), 1999-05-28:
Men i hr. Donners betragtninger var der åbenbart en iagttagelse, der blev glemt: Hvorfor har Combus A/S fået de her problemer?
Fordi man har liberaliseret et område og kastet det ud i udbud, hvor der har været et meget svagt forretningsgrundlag, og så har man fået en skærpet konkurrence.
Og det er vel det, der egentlig kunne være det interessante også at have med i betragtningerne.
Kaj Ikast (KF), 1999-05-28:
Jeg vil gerne give hr. Donner ret.
Her er nemlig tale om en skævvridning af konkurrencen.
Så sent som forleden dag i Silkeborg løb Combus A/S med hovedparten af de licitationer, der var, fordi de havde dumpet priserne.
Og hvis man går hen og ser, hvad en almindelig vognmand skal køre, og hvad han kan få, så forstår jeg godt, han får underskud.
Jeg forstår ikke, at nogen kan gennemføre det.
Og hvordan kan man få lov til i et statsligt
selskab at blive ved med at komme med så lave priser
Jeg forstår det simpelt hen ikke, vil jeg sige til ministeren.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-05-28:
Anledningen til, at jeg tager ordet, er buslovforslaget nr. L 188, og det handler ikke om Combus, så jeg var lige ved at tro, at jeg havde taget fejl af, hvad det var for et dagsordenspunkt, vi var ved.
Men jeg vil bare gerne kort redegøre for, hvorfor vi har valgt at gå ind og støtte den lov her. Det, uenigheden velsagtens specielt går på, selv om det jo ikke bliver udtrykt, hvad det egentlig er, der er kompliceret og vanskeligt ved den lov her, er jo velsagtens den del om fjernbusserne, og vi ønsker altså fjernbusser.
Vi synes, at de er et rigtig godt supplement.
Vi håber også, de bliver en større del af udbudet på et senere tidspunkt.
Ifølge DSB's grønne regnskab, som var under behandling i Jyllands-Posten for nogle dage siden, er det jo rigeligt dokumenteret, at tog i sig selv jo ikke bare er gode, hvis ikke der er nogen, der tager med dem.
Men det er lige ved, at nogle udlægger teksten sådan, at man gør miljøet en tjeneste ved at køre i sin egen bil i stedet for at tage med toget, selv om toget faktisk kører.
Det er vel nok at overfortolke udlægningen, så vidt jeg kan forstå.
Men jeg tror da gerne, at busser på et tidspunkt skal afløse nogle af de lokalbaner, som har for få passagerer.
Med hensyn til den forsøgsordning, vi her skal i gang med, så fandt jeg efter at have studeret de mange spørgsmål og svar og drøftet dem med ministeren ud af, at det var det rigtige niveau at begynde på.
Vi kunne ikke komme længere.
Det var ikke rimeligt at gå længere.
Det er ikke rimeligt at give uhindret adgang for busser til at køre parallelt med DSB fra Fredericia til København og fratage DSB indtægter dér, som vi så skal til at godtgøre DSB på en anden måde.
Det er helt klart urimeligt, men lige så rimeligt er det altså at prøve at få gang i busser på nogle andre områder og så selvfølgelig give dem den mulighed for forlængelse over Storebælt.
Vi tror, at det er et godt forsøg, og efter den voldsomme kritik, der nu er kommet fra borgerlig side, må vi sige, at så har vi sammen med regeringen nu, synes jeg, meget, meget stor interesse i at få den forsøgsordning til at fungere.
Det ser vi meget hen til et samarbejde om.
Altså hvis amterne ikke sammen kan finde ud af at være med til at udforme de ruter og de betingelser her, så må vi vældig hurtigt hjælpe dem af med opgaven, for at sige det sådan, for at få den løst på anden led.
Vi har virkelig en fælles interesse i at få noget fornuftigt ud af den forsøgsperiode.
Ole Donner (DF), 1999-05-28:
Jeg er helt enig i hr. Kolstrups betragtninger om, at man selvfølgelig ikke skal starte forretninger på et svagt grundlag.
Og derfor skulle man heller aldrig have lavet Combus A/S på stumperne af DSB Busser.
Det, man gjorde dér, var, at man lavede nogle opskruede værdier på åbningsbalancen på nogle busser, og så gik man ud og underbød alle de private vognmænd.
Og på grund af, at de lavede priserne så billige, gik det endnu dårligere, og så fik de 300 mio. kr. i går og nogle hundrede millioner sidste
år, og hvis de fortsætter, så skal de snart have nogle millioner igen. Så hr. Kolstrup har fuldstændig ret.
Der skal være et godt grundlag at starte en virksomhed på, og det er der altså ikke ved at starte dem på resterne af DSB Busser, som det nu skete her.
Problemet er jo, at man har givet de offentlige busselskaber mulighed for at udkonkurrere stort set samtlige danske busvognmænd, og det er rigtigt, det skulle man ikke have gjort.
Margrete Auken (SF), 1999-05-28:
Hvis man bygger en motortrafikvej som foreslået, så man har skiftevis overhalingsspor til den ene side og den anden side - det er det, der hedder en 2:1 model - så er det en fantastisk sikker vej.
Det er det, vi har på store dele af vejnettet i Frederiksborg Amt, og det fungerer vældig, vældig godt.
Jeg synes ikke, vi skal ofre så mange penge, fordi hr. Kaj Ikast ikke kan finde ud af at køre på sådan en vej, og at den, der er ovre på Djursland, har det problem, at den ikke er bygget på den måde, og folk kører for stærkt.
Det ville være en skandale.
Så synes jeg snarere, vi skal give hr. Kaj Ikast et kursus.