runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Andersen (V), 2006-01-25:
Det her forslag fra skatteministeren må siges at være udtryk for rettidig omhu.
Skatteministeriet er blevet opmærksom på, at der kan være et hul i skattelovgivningen, som man finder det er nødvendigt at lukke ved at fremsætte det her forslag.
Det drejer sig om et forslag om kapitalfonde og koncerndefinitionen i værnsregler vedrørende såkaldt tynd kapitalisering.
Vi synes, det er et fornuftigt initiativ fra regeringen, det vil jeg gerne indledningsvis slå fast.
Vi kan støtte forslaget.
Det er udtryk for omhyggelighed og forudseenhed.
Og det er samtidig med til at gøre det helt klart, at vi under den nuværende skattepolitik med skattestop naturligvis som tidligere kan og også skal lukke skattehuller, når vi bliver opmærksomme på sådanne.
Forslaget her hidrører konkret fra erfaringer gjort i den seneste tid, i forbindelse med at dan ske og udenlandske kapitalfonde har opkøbt danske koncerner.
Opkøbet foretages ofte gennem et oprettet dansk holdingselskab.
Det kan have en høj grad af lånefinansiering og dermed også store renteudgifter.
Herved nedbringes umiddelbart den skattepligtige indkomst i Danmark i den opkøbte koncern.
Kapitalfondene kan være organiseret som kommanditselskaber, og ifølge dansk skatteret betragtes sådanne kommanditselskaber og lignende selskaber ikke som selvstændige skattesubjekter, men som skattetransparente enheder.
Men der er ikke tvivl om, at kapitalfonden udøver bestemmende indflydelse på holdingselskabet, og derfor – på linje med internationale koncerner organiseret på traditionel vis som selskaber – bør omfattes af reglerne om transfer pricing, tynd kapitalisering og kildeskat på koncerninterne renter, når investorerne i kapitalfonden agerer samlet.
Der foreslås derfor i dette forslag en ændring af koncerndefinitionen i værnsreglerne om transfer pricing, tynd kapitalisering, kildeskat på koncerninterne renter og kildeskat på koncerninterne kursgevinster, sådan at gæld til transparente enheder som f.eks. kommanditselskaber anses for koncernintern gæld, på den samme måde som hvis den udenlandske långiver var et selskab.
Endelig indeholder forslaget fra skatteministeren en tilpasning.
Ministeriet holder jo løbende øje med og analyserer skattelovgivningen for huller og uhensigtsmæssigheder, og i den forbindelse er skatteministeren blevet opmærksom på et hul, som vedrører genanbringelse af ejendomsavance i en erhvervsejendom, som bagefter omklassificeres til et skattefrit parcelhus, og det hul foreslås lukket i samme omgang.
Alle forslagene i L 116 har karakter af værnsregler, og de har til formål at forhindre utilsigtede fremtidige provenutab for statskassen, og det kan vi naturligvis kun tilslutte os i Venstre.
Det synes vi er rigtigt og fornuftigt, og det er så med til endnu en gang at understrege, at med skattestop kan man naturligvis sagtens lukke skattehuller og forhåbentlig gøre det effektivt.
Det kan vi kun tilslutte os i Venstre.
Kristian Jensen (V), 2006-01-25:
Jeg vil glæde mig til at besvare de mere detaljerede spørgsmål, men jeg kan så bare igen pege på, at f.eks. i den nordiske samarbejdsaftale er der en såkaldt nordisk trækaftale, og derfor har vi det på nogle områder.
Men jeg tror, det er bedre, at vi fyldestgørende svarer på alle spørgsmål, end at det blot er dem, vi lige har her, vi svarer på.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Frank Aaen (EL), 2006-01-25:
Det er sådan nogle af de hjørner, jeg synes lige skal afklares under udvalgsarbejdet.
Kristian Jensen (V), 2006-01-25:
Jeg vil gerne takke for den meget overvældende positive modtagelse af lovforslaget.
Det eneste, jeg sådan set vil tilføje – for det er jo blevet grundigt belyst, hvad lovforslaget indeholder – er i forbindelse med det sidste spørgsmål, som hr. Frank Aaen rejste om, hvordan man sikrer, at det nu er de rigtige beløb, man inddriver og opkræver.
Det er jo sådan, at vi er med i flere internationale retsgrundlag, hvor der er regler om inddrivelse af udenlandske krav.
Det er den nordiske bistandsaftale, og det er EU's inddrivelsesdirektiv.
Oprindelig gjaldt inddrivelsesdirektivet mest EU-støtteordninger og -tilskud, men i dag er det udvidet, så det også gælder direkte og indirekte skatter fra andre EU-lande.
Normalt hjælper vi ikke med at opkræve udenlandske skatter, men der findes visse samarbejdsaftaler inden for Norden, bl.a. den nordiske trækaftale, som er indgået med hjemmel i bistandsaftalen, og derfor er opkrævning medtaget i lovforslaget.
Lise von Seelen (S), 2006-01-25:
Hvis den bedste vej til inklusion er arbejdsmarkedet, så må det, der tæller mest med hensyn til at blive ekskluderet, være, at man kommer længere og længere væk fra arbejdsmarkedet.
Og netop når de her redskaber er med til, at folk skubbes længere og længere ud, isoleres mere og mere, og når der er en udstødning på vej, så bliver man da nødt til at drage den slutning, at de her ting altså hænger sammen.
Hvis man gerne vil have folk tættere på arbejdsmarkedet, så var det dog en idé at bruge den viden, som både Rådet for Socialt Udsatte fortæller os, som ngo-rapporten fortæller os og som fagfolk i øvrigt fortæller.
Det handler vel om netop at have dem tættere på, det handler om ikke at ekskludere folk.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-01-25:
Som tidligere beskrevet har lovforslaget til opgave at sikre, at Danmark kan yde administrativ bistand til kompetente myndigheder i andre lande.
Lovforslaget er udtryk for den nødvendige tilpasning, der er i en verden med større samhandel, med virksomheder og afdelinger i flere lande og økonomi over flere grænser.
Forslaget sikrer nødvendige samarbejdsmuligheder mellem offentlige kontrolmyndigheder, og lovforslaget har ikke nogen udgiftskrævende konsekvenser, ligesom alle høringssvar har været positive.
Det Radikale Venstre vil deltage positivt i udvalgsarbejdet.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2006-01-25:
Da den konservative ordfører, fru Charlotte Dyremose, ikke kan være til stede i dag, skal jeg på hendes vegne tilkendegive følgende: I en stadig mere international verden bliver der et stigende behov for gensidig bistand myndighederne imellem for at kunne sikre, at alle skatteborgere betaler deres retmæssige skat.
Derfor finder vi det både rigtigt og hensigtsmæssigt, at vi med dette lovforslag sikrer, at Danmark kan yde administrativ bistand til andre lande, og at andre lande kan yde administrativ bistand til danske myndigheder i forbindelse med skatteansættelser hos personer, der har skatteforhold i andre lande.
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2006-01-25:
Jeg skal ikke trætte Folketinget og tilhørerne med at gennemgå lovforslaget.
Det har Venstres ordfører allerede gjort på fremragende vis.
Men som sagt har det til formål at præcisere mulighederne for at bistå andre landes myndigheder i skattesager.
Allerede i dag foreligger muligheden, når bistand til andre landes myndigheder er skrevet ind i en dobbeltbeskatningsoverenskomst, som er godkendt af Folketinget.
I andre tilfælde har det været uklart, om der er hjemmel i lovgivningen, når Danmark – i gåseøjne – kun har haft en aftale med andre lande.
Og det er så det forhold, der præciseres ved lov.
I Dansk Folkeparti tilslutter vi os, at danske myndigheder kan bistå andre landes skattemyndigheder med oplysninger til brug for skatteansættelse, og vi kan derfor tilslutte os lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 2006-01-25:
Som nævnt af andre ordførere ser det ud til at være et meget fornuftigt forslag.
Jeg vil nok grave i en enkelt vinkel med hensyn til det retssikkerhedsmæssige, og det er, når vi skal hjælpe andre lande med at inddrive skat hos mennesker, der er i Danmark, at vi er helt sikre på, at vi ikke begår noget forkert i den sammenhæng.
Jeg er sikker på, at det er grundigt undersøgt, det går jeg da i hvert fald ud fra, men der vil komme et par enkelte spørgsmål om det.
Vi er indtil videre positive over for lovforslaget.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-01-25:
Jeg bliver lige nødt til at gentage fra min første besvarelse, at ser vi på udviklingen i indkomstfordelingen, er den stort set uændret gennem de seneste år, for nu bare at imødegå fru Lise von Seelens påstande.
Se, spørgsmålet er: Hvordan gør vi bedst noget for at inkludere alle i fællesskabet?
Og der er jeg lodret uenig i de tanker, der gør sig gældende i Socialdemokratiet, om, at der er en gruppe mennesker, som man bare skal overlade til passiv forsørgelse.
Jeg er lodret uenig.
Jeg synes, det gælder om, at alle får en chance.
Jeg brugte tidligere et eksempel med en mand, der i 7 år havde lidt af depression.
Med den rigtige støtte og hjælp fik han en chance.
Og jeg forstod i hvert fald i den forbindelse, at fru Lise von Seelen netop bakkede op om, at det var sådan noget, vi gerne ville se mere af.
Den bedste vej til inklusion går via arbejdsmarkedet.
Kim Andersen (V), 2006-01-25:
Dette forslag fra skatteministeren drejer sig om, at Danmark skal kunne yde administrativ bistand i forskellige skattesager, som ikke er straffesager.
Formålet er at skabe et klart regelgrundlag, en lovhjemmel, for at vi kan yde en administrativ bistand til kompetente myndigheder i andre lande, herunder Færøerne og Grønland, når vi anmodes om bistand.
Det kan være bistand i form af oplysninger til brug ved udenlandsk, herunder færøsk og grønlandsk, skatteansættelse, eller det kan være i form af bistand til inddrivelse af udenlandske skattekrav.
Og det gælder, hvad enten Danmark skal yde bistanden efter en dobbeltbeskatningsoverenskomst, en anden international overenskomst eller konvention eller en administrativt indgået aftale om administrativ bistand i skattesager, som altså ikke er straffesager.
Det foreslås, at de danske regler om pligt til afgivelse af oplysninger eller om opkrævning og inddrivelse af offentlige krav skal kunne gælde i de her omtalte situationer.
Der er også en bestemmelse om retsbeskyttelse af og strafansvar for embedsmænd fra fremmede stater, herunder Færøerne og Grønland, som opholder sig her i landet i forbindelse med ydelse eller modtagelse af en sådan administrativ bistand.
Lovforslaget ændrer ikke på indholdet af Danmarks aktuelle indgåede internationale forpligtelser, og det medfører ej heller, at der indføres nye former for administrativ bistand i forhold til de former for bistand, som vi kender i dag.
Vi synes, det er en praktisk og naturlig ajourføring af gældende praksis, som vi fra Venstres side gerne vil støtte.
Lise von Seelen (S), 2006-01-25:
Når nu der er flere, der bliver fattige – og det er Rådet for Socialt Udsatte, der har fortalt os det; der er andre, som også her på det seneste har sendt et faresignal, der siger pas nu på, fordi vi faktisk er i færd med at udstøde flere mennesker, end vi har kendt til tidligere – så vil jeg godt spørge ministeren: Når det ved flere lejligheder er nævnt, at vi skal bryde den negative sociale arv, og vi så samtidig får at vide, at det, vi faktisk iværksætter af foranstaltninger, gør, at vi udstøder flere mennesker, ville det så ikke være klogt at kigge på de systemer, som udstøder folk, og hvor hr. Arbo-Bæhr netop siger, at kontanthjælpsloftet og starthjælp er medvirkende årsager til det?
Ville det så ikke være både klogt og nyttigt netop at sige: Så lad os lade være med at være så genstridige og bare holde fast i det, men lad os kigge på, hvad der er klogt at gøre?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-01-25:
Egentlig ville jeg godt have haft statsministeren til at besvare det her spørgsmål, men det ville statsministeren ikke, så derfor er jeg da glad for, at socialministeren er parat til at besvare spørgsmålet.
Udgangspunktet for spørgsmålet er, at det jo efterhånden er blevet klart, at der i hvert fald er dele af kontanthjælpsloftet, som kan være til diskussion, og derfor har regeringen taget forskellige initiativer for at få belyst problemerne.
Nu har beskæftigelsesministeren så sammen med Dansk Folkeparti aftalt en kulegravning af hele kontanthjælpsområdet, hvor der tilsyneladende er en deadline, der hedder 1. januar 2007.
I den forbindelse kunne jeg godt tænke mig at vide, om det betyder, at de muligheder, der kunne være for forbedringer for f.eks. sindslidende, som vi lige har talt om ved det foregående spørgsmål, er noget, der så på grund af denne her undersøgelse bliver udskudt ud i en fremtid, der ligner noget i retning af 2007.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-01-25:
Jeg vil starte med at sige, at jeg jo altid gerne stiller mig til rådighed for at besvare spørgsmål fra hr. Jørgen Arbo-Bæhr.
Jeg er kun glad for den fokus, der er på det område, som jeg har ansvaret for.
Lad mig så endnu en gang lige understrege, som det jo tydeligt er fremgået af debatten i forbindelse med de tidligere spørgsmål, at kontanthjælpsloftet ikke er til diskussion.
Sagen er, at der allerede i dag findes en række tilbud til mennesker med sindslidelser, der kan hjælpe dem til at bevare kontakten med arbejdsmarkedet.
Der er vikarordninger, der er mentorordninger, og der er mange andre gode initiativer rundtomkring, som viser sig at give personer med sindslidelse muligheden for at være på arbejdsmarkedet.
Dertil kommer jo så, som det også klart er fremgået, at vi er i fuld gang med at se på, om der kan ydes mere hjælp og støtte til sindslidende, så de kan få en aktiv tilværelse.
Sagen er jo, at de sindslidende kontanthjælpsmodtagere ofte har nogle komplekse sociale problemer, og der er brug for tilbud, der på én gang forbedrer deres vilkår og fremmer deres muligheder for beskæftigelse.
Og det arbejde er vi i fuld gang med.
Kulegravningen skal bl.a. afdække kontanthjælpsmodtageres jobpotentiale og se på barrierer for kontanthjælpsmodtageres vej til job.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-01-25:
I forlængelse af ministerens svar kunne jeg godt tænke mig at vide, om ikke ministeren er bekendt med, at en gruppe sindslidende og folk med andre psykiske lidelser, som faktisk befinder sig i kontanthjælpssystemet og i dag er ramt af kontanthjælpsloftet og får forværret deres tilstand og på den måde også kommer længere væk fra arbejdsmarkedet, faktisk eksisterer.
Ministeren er sikkert bekendt med, at vi to gange har haft foretræde i Arbejdsmarkedsudvalget af nogle af dem, der arbejder med de sindslidende, fra OPUS-projektet, Dansk Socialrådgiverforening, foreningen SIND og en række andre organisationer, og de påpeger netop, at der er den her gruppe mennesker, som bliver stødt længere væk fra arbejdsmarkedet på grund af kontanthjælpsloftet og den dermed forringede økonomi.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-01-25:
Jeg er ikke enig i, at loftet over kontanthjælpen støder dem længere væk fra arbejdsmarkedet.
Måske tværtimod kan man sige, for der er en meget klar forskel på passiv forsørgelse og på at være i beskæftigelse.
Og regeringens linje er, at det skal kunne betale sig at arbejde
Men det, der jo gør en forskel i forhold til de her personer med sindslidelse, er, om der bliver sat målrettet ind for at afhjælpe de problemer, som de går og tumler med, og det, der er hindringen for dem i forhold til at finde beskæftigelse.
Der mener jeg, det er vigtigt at være opfindsom i forhold til, hvad det så er for en støtte, der skal til.
Der har vi jo set, at sådan noget som en vikarordning, altså det, at der kommer én og tager over de dage, hvor man ikke magter arbejdet, kan være den afgørende forskel for, om en person med sindslidelse kan komme i beskæftigelse.
Og på lignende vis er der jo mange andre gode tiltag rundtomkring også fra virksomhedernes side med hensyn til netop at give plads til personer med sindslidelse.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-01-25:
Nu kan jeg forstå, at ministeren ikke kender til, at det skulle være rigtigt, at der er nogle af de her mennesker, som rent faktisk bliver stødt længere væk fra arbejdsmarkedet.
Men lad mig tage bare et enkelt eksempel, som er nævnt i det papir, vi har fået i Arbejdsmarkedsudvalget fra OPUS-projektet.
Det handler om en ung kvinde, som under indlæggelse ikke kan se, hvordan hun skal kunne klare sig for kontanthjælpen, efter at hun er ramt af loftet.
Sammenbruddet i ansættelsen forlænger indlæggelsen.
Jeg skal lade være med at trætte forsamlingen med, hvad det er, hun skal leve for om ugen, men bare slutte med konklusionen: Hun er meget frustreret over økonomien, og det stresser hende i en sådan grad, at hendes tilstand er forværret betydeligt.
Er det ikke et rigtig godt eksempel på, hvordan det her får lige præcis de menneskelige konsekvenser, der gør situationen for en sindslidende dårligere, end den var i forvejen?
Eva Kjer Hansen (V), 2006-01-25:
Jeg synes, det er et rigtig godt eksempel på, at vi bliver nødt til at tænke anderledes i forhold til indsatsen over for personer med sindslidelse og skræddersy tilbuddene i forhold til, hvad det er, de har brug for.
Har hun brug for en mentor, der kan hjælpe hende til at magte rengøringsjobbet, eller har hun måske brug for at være tilknyttet et såkaldt Fountain House, hvor man hjælper hende til at opbygge et netværk eller deltage i nogle aktiviteter, som så gør, at hun bliver i stand til at magte udfordringen på arbejdsmarkedet?
Men samtidig er det vigtigt netop at prøve at tage hånd om de personer, der har problemer, og som ikke umiddelbart kan klare sig i beskæftigelse, og finde ud af: Hvad er det for en støtte, der skal til, for at det så alligevel kan lade sig gøre?
Thomas Adelskov (S), 2006-01-25:
Det, vi diskuterer her i dag, er jo, at de rent faktisk bliver ramt på pengepungen, mens de er i behandling, mens de er i den fase, hvor man er ved at afklare: Hvad er det, der skal til for at hjælpe?
Hr. Jørgen Arbo-Bæhr nævnte før et eksempel om en ung kvinde.
Der er et andet eksempel, vi har fået forelagt, om en ung mand på 22 år.
Han har 300 kr. tilbage om måneden, når de faste udgifter er betalt, til at betale for mad og andre fornødenheder – 300 kr.!
Vi taler jo ikke om, at vi ikke vil hjælpe.
Vi taler jo netop om, at det vil vi gerne, men vi vil også gerne sikre os, at der er økonomi til, at man kan leve for.
I december måned sagde De Konservative ved deres arbejdsmarkedsordfører, hr. Jakob Axel Nielsen – som jeg kan se er til stede i salen nu – til Politiken, efter at statsministeren havde sagt noget om det her på et pressemøde: Vi har en mindre gruppe mennesker, som det aldrig har været meningen skulle rammes.
Vi vil nu tale med socialministeren om at bygge en lomme ind i loven, så de stadig omfattes af loftet, men kan få nogle tillægsydelser.
Det vil vi også meget gerne støtte, sådan at de her mennesker rent faktisk også kan have økonomi til at leve.
For det første er vi jo nogle, der har lyttet til det råd, som regeringens eget rådgivende organ, nemlig Rådet for Socialt Udsatte, er kommet med, om, at man fjerner kontanthjælpsloftet, for det skaber ikke mere beskæftigelse.
Det får ikke flere kontanthjælpsmodtagere til at komme i arbejde, kun 5 pct.
Det skaber til gengæld bare meget mere fattigdom, og lad mig lige minde socialministeren om, at 30.500 børn lever i familier, hvor deres forældre på den ene eller anden måde er omfattet af kontanthjælpsloftet – 30.500 børn.
Det, vi så taler om her i dag, er nogle andre, som er omfattet af kontanthjælpsloftet og ungeydelsen.
Der spørger vi socialministeren: Vil man så leve op til det løfte om, at de, som bliver ramt økonomisk, som ikke har mulighed for at finde sig et arbejde og overhovedet ikke kan magte et arbejde, får en ordentlig økonomi at leve for?
Det er sådan set bare det, vi spørger socialministeren om, og så skal vi nok hjælpe til med alle de gode ordninger, mentorordninger, hvad vi el lers kan lave, og vi vil også gerne bidrage med gode ideer i denne sammenhæng.
Men kære socialminister, kan vi ikke få et svar?
Er det sådan, at regeringen vil leve op til sit løfte om at hjælpe de psykisk syge økonomisk, som blev ramt af kontanthjælpsloftet og den lave ungeydelse?
Eva Kjer Hansen (V), 2006-01-25:
Jeg kan forstå, at hr. Thomas Adelskov er ved at løbe langt væk fra den oprindelige opbakning, der var til loftet over kontanthjælpen, at man i hvert fald tidligere syntes, at det var rigtigt, at der skulle være forskel på at være på passiv forsørgelse og så være i aktiv beskæftigelse.
Jeg har klart understreget i dag, at loftet over kontanthjælpen ligger fast.
Vi synes, det skal kunne betale sig at arbejde.
Det, det så gælder om, er at sætte ind med den støtte og hjælp, der skal til for, at man trods de problemer, man tumler med, kan leve en aktiv tilværelse, har mulighed for at komme i beskæftigelse på de vilkår, som man nu kan magte med en sygdom.
Lise von Seelen (S), 2006-01-25:
Det er jo rigtigt, at vi var med til at stemme for kontanthjælpsloftet.
Det er også rigtigt, at når vi ser, at det ikke duer, og når vi ser, at det ikke gør den gavn, som vi synes det skulle gøre, så er det dog det klogeste, at man siger: Det her må vi lave om, for det kan laves bedre, og det kan laves klogere.
Det eksempel, socialministeren nævner med manden, som langsomt bevæger sig tilbage på arbejdsmarkedet, er et rigtig godt eksempel, og dem skulle vi gerne have mange af.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-01-25:
hvad er alternativet?
Ja, det er at komme tilbage til en situation, hvor det for mange vil være sådan, at man økonomisk har mere ud af at være på passiv forsørgelse end at komme i beskæftigelse.
Der kan jeg kun undre mig over, at det vitterlig skulle være den kurs, Socialministeriet er slået tilbage på.
På lignende vis er der jo masser af gode eksempler landet over på, hvordan man tager hånd om personer med sindslidelse, hvordan man på virksomheder sørger for at tage særlige hensyn på arbejdspladsen, men også informerer kollegaerne om, hvad det betyder, at en person har en sindslidelse.
Andre steder har man fundet ud af, at personer med sindslidelse, som har fået styr på det, sådan set kan være den bedste arbejdskraft med hensyn til at hjælpe andre personer med sindslidelse.
Sådan er der rigtig mange gode eksempler på, at vi med den rigtige indsats faktisk kan hjælpe folk til ikke kun et godt, men også et aktivt liv.
Lise von Seelen (S), 2006-01-25:
Ministeren siger jo egentlig selv, at de incitamenter, der skal til for sårbare mennesker, er ikke, at de skal straffes økonomisk.
Det er jo lige præcis de gode eksempler, der bliver nævnt.
Det er det, der skal til for, at man kan komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Det er nogle helt andre ting, der virker i praksis.
Hvis nu, og det hørte vi statsministeren sige lige før, de psykisk syge er en særlig gruppe – statsministeren nævnte faktisk også andre særlige grupper – kunne socialministeren så sige noget om, hvilke andre grupper ud over de psykisk syge, som vi har hørt De Konservative godt vil være med til at ændre på kontanthjælpsloftet for, der så tænkes på?