Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-04-12:
Det her lovforslag har en rigtig typisk spindoktoroverskrift: »åbenhed og gennemsigtighed«, og den, der måtte være imod et forslag med sådan en overskrift, er jo et slemt skarn, der hører hjemme i venstrefløjens rædselskabinet af lukkethed og betontænkning.
Sådan har regeringens dyrt betalte og skatteyderfinansierede spindoktorer sikkert tænkt, da de lavede overskriften til det her lovforslag.
Det her lovforslag burde i stedet hedde »rangordning af skolerne specielt efter karaktergennemsnit«, for det er det, hovedfokus er på i det her lovforslag.
Der er tvang, når det handler om karaktergennemsnittet, uagtet at det altså også kan spille en rolle, hvor mange timer man har i forskellige fag, og hvor mange elever der er i klassen, og det er vel også vigtige oplysninger for forældrene, sådan som også Skole og Samfund er inde på i deres høringssvar.
Hvad er det så, karakterer viser?
Jeg vil sige, at det jo ikke er nogen lang karriere, jeg har haft i det her Ting, men alligevel er høringssvarene for mig at se helt markante i deres afstandtagen fra regeringens idé om offentliggørelse af karaktergennemsnittene.
Det er ganske vist lykkedes for de skatteyderbetalte spindoktorer at få arbejdsgiverne i Dansk Arbejdsgiverforening og skødehundene i den lille gule elevorganisation FLO til at sige, at de da ikke har noget imod offentliggørelsen.
Alle andre organisationer, der har forstand på uddannelse, er imod det her forslag.
Regeringen gør en dyd ud af ikke at lytte til folk, der har forstand på tingene - det ved vi fra tidligere forslag -
men gør det alligevel ikke bare det mindste indtryk at høre advarslerne fra de mennesker, der faktisk arbejder med skoleverdenen og i skoleverdenen og faktisk har forstand på, hvad der sker, hvis karaktererne ender med at blive det vigtige parameter for sammenligning, sådan som det her lovforslag lægger op til? Men det har jo selvfølgelig nok ikke den store betydning, for når denne her regering har besluttet sig for noget, er debat fuldstændig underordnet, og gode råd gør ikke det store indtryk på denne her regering.
Som det fremhæves i et utal af høringssvarene, er offentliggørelse af karaktergennemsnit en rigtig dårlig idé, bl.a. fordi karakterer grundlæggende ikke siger noget som helst om personens kunnen, og da slet ikke noget overhovedet om undervisningens kvalitet.
Karaktererne siger mest om elevernes sociale baggrund, forældrenes uddannelsesniveau, og karaktergennemsnittet siger derfor mere om, hvilke elever en skole har.
Og til de borgerlige: Ja, karakterer er socialt betinget.
Jo højere socialgruppe, man tilhører, jo højere karakterer får man.
Det vil altså sige, at det, Venstre får ud af det her lovforslag, er at vise omverdenen, hvad vi allerede ved i forvejen, nemlig hvilke socialgrupper der går på hvilke skoler og bor i hvilke områder.
Karaktererne siger meget, meget lidt om en meget, meget lille del af skolernes arbejde, og for at erindre om, hvad folkeskolen også skal, så er det, at den skal medvirke til en elevs alsidige personlige udvikling, altså ikke kun faglig kunnen.
Den skal skabe sådanne rammer for oplevelse, virkelyst og fordybelse, at eleverne udvikler erkendelse og fantasi og lyst til at lære.
Altså undskyld mig, hvis man skal have tal klistret i panden, og skolen som helhed skal have det, hver gang de løfter et øjenbryn, så ved jeg ikke rigtigt, hvor den her fantasi og lyst til at gå i skole skulle komme fra.
Vi risikerer, at de svageste elever bliver kastebold mellem skolerne, da ingen skoler vil være interesseret i de svageste elever, fordi de jo trækker karaktergennemsnittet ned.
Sammenligning af et karaktergennemsnit betyder i resten af verdens lande, at der kommer en rangorden mellem skolerne, og jeg kan ikke forstå, hvordan den konservative ordfører kan stå heroppe og sige, at i Danmark vil det blive anderledes.
Hvorfor skulle Danmark være så unikt, når det i alle andre lande betyder, at der kommer A-skoler, og der kommer B-skoler?
Er det det, vi vil med den danske folkeskole?
Det kan ikke være for at hæve det faglige niveau.
Så er det i hvert fald en meget, meget snæver definition af det faglige niveau.
Der må skulle en fuldstændig ændring af folkeskolens formål til, hvis man mener, at man trækker i retning af at opfylde formålet ved hjælp af det her tiltag.
Jeg forstår heller ikke rigtigt, hvorfor regeringen vil lægge sig så tæt op ad de engelske og amerikanske uddannelsessystemer.
Hvorfor vil regeringen foretage en opsplitning af vores skoler i stærke og svage?
Hvorfor ønsker regeringen at fjerne det fælles mødested, som folkeskolen kan være, et element, der har været med til at udviske klasseskellene i det danske samfund?
Kan grunden være, at når det fælles fundament falder væk, når den fælles folkeskole bliver fortid, fordi befolkningen samler sig i forskellige grupper på forskellige skoler, så bliver det lettere at rette tilskuddet hen til de stærkeste skoler og lade de private komme ind på uddannelsesmarkedet?
Er det det, Venstre gerne vil?
Og det ligger jo i fin forlængelse af de GATT-forhandlinger, man er inde i, som regeringen også lægger sig op ad.
Det er jo et krav fra de internationale organisationer, at man netop åbner op for at skabe et privat marked på uddannelsesområdet. Jeg ved så ikke, hvor gennemtænkt det her er fra regeringens side.
Det virker meget, meget ugennemtænkt, for det virker, som om man ikke har lyttet til nogen som helst, der befinder sig ude i uddannelsesverdenen.
Men det er tydeligvis et søm i den fælles offentlige folkeskoles ligkiste, som regeringens med stor fryd vil hamre i.
Det synes jeg er meget, meget ubehageligt at være vidne til, og jeg synes, det er ubehageligt, at man i den grad sidder parterne overhørig i denne her sag.