runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sandy Brinck (S), 2002-01-23:
Nu var det jo sådan set ministeren selv, der bragte finansieringen på banen, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om ministeren er enig med mig i, at uafhængighed skabes ved, at man har flere forskellige finansieringskilder, som tilfældet er for Det Danske Center for Menneskerettigheder, og at vi igen kan få en bekræftelse på, at det netop er Parisprincipperne, som skal overholdes, sådan som de blev tidligere.
det kan vi ikke vide, før lovforslaget bliver fremsat - men nu kan ministeren jo få en lejlighed til at præcisere det endnu en gang.
Per Stig Møller (KF), 2002-01-23:
Det Danske Center for Menneskerettigheder fik under den socialdemokratiske regering penge fra statskassen over finansloven, og det vil sige, at ud fra den logik, jeg nu forstår Socialdemokratiet har, skulle det have været utrolig afhængigt af staten tidligere.
Derudover får centret penge for det arbejde for andre, det tager honorar for, hvilket er rimeligt og ordentligt.
har foretaget sig, så hvis det pludselig betyder afhængighed, har Socialdemokratiet altså som regeringsparti haft Menneskerettighedscentret meget tæt under sine vinger, og det har jo ikke været tilfældet.
Så lad nu være med pludselig at gøre dette, at man er på finansloven, til et spørgsmål om, at så er man blevet afhængig.
Vi har jo lavet konstruktioner, som betyder, at man kan være på finansloven og alligevel fungere uafhængigt, og jeg garanterer for, at da hr. Niels Helveg Petersen var udenrigsminister, blandede han sig ikke i DUPI's sager, for det er der ingen af os der drømmer om.
Sandy Brinck (S), 2002-01-23:
Så vil jeg egentlig godt bede om at blive manuduceret og få at vide af udenrigsministeren, hvordan finansieringsformen er for netop Det Danske Center for Menneskerettigheder, som alt det her drejer sig om.
Per Stig Møller (KF), 2002-01-23:
Med hensyn til den delvise afhængighed synes jeg, det er et tegn på mangel på indsigt i, hvordan institutterne virker, og hvor de alle sammen får deres penge fra.
De får dem jo alle sammen over finansloven, og det vil sige, at i alle de år, hvor hr. Jeppe Kofods parti har været i regering, har de altså været under styring af staten, fordi de har fået deres penge over finansloven.
Men det er da egentlig mærkeligt, at hvis man får penge over finansloven efter regeringsskiftet, er man afhængig, men man var det ikke før regeringsskiftet.
Det er en mærkelig logik, og logikken hos hr. Jeppe Kofod plejer ikke at være så ringe.
Jeppe Kofod (S), 2002-01-23:
Vi vil meget undskylde over for udenrigsministeren, hvis vi tager udenrigsministerens tid, men vi synes, det er et meget vigtigt spørgsmål at få afklaret her i Folketingssalen, og derfor vil jeg gerne følge op på svaret: Det, der vil ske nu, er, at Danmark ikke længere vil have en uafhængig national institution, som gennem samspillet mellem forskning, udredning, dokumentation, undervisning og information kan fremme individuelle borgere og udsatte gruppers retssikkerhed.
Det er et af de kerneområder, som Det Danske Center for Menneskerettigheder arbejder med i dag, og derfor mener jeg, det er utrolig vigtigt, at regeringen giver nogle klare svar på, hvordan den har tænkt sig, at det arbejde kan fortsætte fuldstændig uafhængigt fremover. Det svar, vi har fået i dag, er jo, at det bliver en del af en større institution, hvor en del er uafhængig.
Men den forskning, man trækker på, er delvis afhængig af den til enhver tid siddende regering, og så er det jo, man kommer på kant med de Parisprincipper, vi har tilsluttet os tidligere.
Det er den bekymring, vi gerne vil have afklaret: Hvordan har man tænkt sig at finde en løsning?
Men jeg må blot konstatere, at i dag findes der ikke noget svar fra regeringen, og det synes vi er beklageligt.
Vi havde ønsket et svar, så vi kunne se, hvad det var for en model, hvad det var for nogle kort, man havde tænkt sig, og hvorfor man i det hele taget har valgt at nedlægge det center.
Også FN har bemærket, at det er meget mærkværdigt. Det er jo dét, der er realiteten, men regeringen har ikke kunnet give noget svar, og det er bare beklageligt.
Per Stig Møller (KF), 2002-01-23:
Lovforslaget om det nye udenrigspolitiske forskningscenter vil blive fremsat senest den 1. marts 2002 og vil tidligst kunne træde i kraft senere på året, og allerede af den grund vil verdenskonferencen for nationale menneskerettighedsinstitutioner ikke blive berørt.
Jeg vil arbejde hurtigt med at få det nævnte lovudkast parat og tage kontakt med ordførerne om det, og jeg håber, det vil være mere frugtbart at diskutere det end at diskutere myterne om det.
Jeppe Kofod (S), 2002-01-23:
»Hvilke overvejelser har udenrigsministeren gjort sig i forhold til Danmarks værtsskab af den 6. verdenskonference for nationale menneskerettighedsinstitutioner i april 2002, når Danmark til den tid ikke selv har en sådan?«
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-01-23:
Nu var jeg lige så glad, hr. udenrigsminister, fordi vi oprindelig fik et klart svar om uafhængigheden.
Det næste svar antog nærmest Kafkaske dimensioner, men det kunne jo være, jeg ikke lyttede ordentligt efter, og derfor må det være en god anledning for udenrigsministeren til at uddybe standpunktet.
Under alle omstændigheder: Vil udenrigsministeren medgive, at der har været en udvikling i udenrigsministerens standpunkt med hensyn til at sikre uafhængigheden? Og i givet fald må spørgsmålet så lyde: Hvem er det, der har givet inspiration til, at udenrigsministeren genovervejer?
Er det henvendelser fra FN?
Er det henvendelser fra udenrigsministerens eget parti?
Eller hvad er det egentlig, der er sket i denne proces?
Det kunne også være nyttigt at få et svar på det.
Ole Stavad (S), 2002-01-23:
Man kommer næsten i tanke om spørgsmålet »Hvor lang tid var Jeppe i Paradis?«.
Vi fik jo først et meget klart svar, som vi alle sammen var glade for, men derefter må jeg sige, at uddybningen skabte i hvert fald hos mig igen betydelig usikkerhed.
Det er jo godt, at der er en uafhængig bestyrelse, og jeg ved godt, at eksperter er folk, man næsten ikke må have lov til at nævne i dag som nogle, der kan bruges til noget.
Men hvis det er sådan, at man skal have kvalificerede høringssvar, forudsætter det jo, at den institution, som har en uafhængig bestyrelse, også har en ekspertviden, der gør den i stand til at give disse udtalelser på et kvalificeret grundlag.
Skal man over i en statsinstitution og hente alle oplysninger, fordi eksperterne sidder dér, er det jo en helt anden situation, vi har.
Aage Frandsen (SF), 2002-01-23:
Skal man forstå udenrigsministerens seneste svar sådan, at det bliver en samlet institution, som har den mere eller mindre statslige styring, vi har kendt hidtil, og så er der inden for den samme institution en lille institution, som har
høringsretten og er uafhængig, også bestyrelsen?
Er det sådan, det skal forstås? Så vil jeg også godt i forlængelse af ministerens svar spørge om disse centre, disse eksperter: Vi har
mange eksperter, vi har universitetsprofessorer, som også ytrer sig om menneskerettighederne og om folkeretten.
Er Det danske Center for Menneskerettigheder ikke et center, hvor der også er eksperter, og kan vi som politikere ikke lytte til disse eksperter og tage stilling ud fra deres udsagn?
Jeppe Kofod (S), 2002-01-23:
Man bliver ikke klogere af de svar, man får af udenrigsministeren, for før garanterede udenrigsministeren, at den nye institution ville være fuldstændig uafhængig af regeringen, og så siger man på den anden side, at det ikke bliver tilfældet.
Jeg er nødt til at spørge, for vi er meget interesserede i at forstå, hvad det handler om, og det kan vi altså ikke.
Det må udenrigsministeren tilgive os, men hvis vi ikke får kortene og modellerne lagt på bordet, kan vi ikke se, hvordan denne uafhængighed sikres.
Det er jo meget grundlæggende.
Hvis regeringen kan gøre det, har vi en mulighed for at tage stilling til det, den kommer med, men ellers er det jo meget svært at sige, om det er en god eller dårlig idé, og det er derfor, vi spørger til det.
Så jeg vil bare høre, om udenrigsministeren ikke vil prøve at skitsere lidt mere konkret, hvad det er, der er regeringens tanke.
Man må jo have tænkt over nogle svar, når man nu foreslår at nedlægge Det Danske Center for Menneskerettigheder.
Den overvejelse må man da have gjort sig, inden man kommer med så vidtgående forslag.
Per Stig Møller (KF), 2002-01-23:
Nu kan man jo fra forskellig side have
forskellige opfattelser om Menneskerettighedscentret, og dem vil jeg ikke gå ind i.
Men alligevel kan jeg jo godt være enig med hr. Langballe om, at der er steder, hvor de har trådt forkert.
Og jeg mener, de trådte forkert i det tilfælde, hr. Langballe nævnte.
Nu skal vi lige være klar over, at vi forstår hinanden ret.
Det, jeg har sagt omkring bestyrelsen, er: Den bestyrelse, som skal dannes omkring den uafhængige høringsfunktion, den kritiske funktion, vagthundefunktionen, skal være uafhængig.
Jeg har jo ikke lovforslaget færdigudarbejdet, og jeg har ikke taget stilling til, hvorledes DUPA's bestyrelse skal være.
Der findes jo modeller f.eks. på Journalisthøjskolen, hvor efteruddannelsen har sin egen uafhængige bestyrelse i forhold til Journalisthøjskolens bestyrelse, som altså er en garant for, at den enhed kan arbejde, som den selv vil.
Så der findes flere modeller.
Min for-forgænger på pladsen her indlagde mere statsstyring i DUPI, end jeg brød mig om, og derfor fik staten under hr. Niels Helveg Petersen mindre indflydelse under det lovforberedende arbejde og under folketingsforhandlingerne, end den ville have fået, hvis ikke vi var gået ind i debatten om lovforslaget.
Så Det Radikale Venstre ønsker altså mere statsstyring af DUPI, end Det Konservative Folkeparti ønskede, dengang det blev slået sammen.
Det, vi taler om her, er altså: Bestyrelsen for den uafhængige funktion skal være uafhængig af statsmagten.
Jeg har ikke taget endelig stilling til, hvordan DUPI/DUPA's bestyrelse skal være sammensat, men nu skal vi udarbejde lovforslaget.
Det er ikke rigtigt, at det har taget tid, før svarene er kommet.
De har faktisk ligget i kortene hele tiden, det kan man jo se i selve konstruktionen, og jeg synes også, statsministeren gav lige så klare svar på dette spørgsmål i går, som jeg har givet i dag,
og de var også i aviserne i sidste uge.
Jeg takker meget fru Sandy Brinck for at sige: Nu vil vi så se, hvad det indeholder.
Lad os nu tage arbejdet, når lovforslaget er fremsat, Folketinget har jo nu hørt, hvilke principper og præmisser det kommer til at foregå på.
Søren Krarup (DF), 2002-01-23:
Jeg glæder mig over, at udenrigsministeren bekræfter, at hr. Jesper Langballes eksempel med Center for Menneskerettigheders rent partipolitiske funktion i valgkampen var rigtigt.
Så vil jeg sige i forbindelse med hr. Aage Frandsens tale om, at det blot har været en af mange meninger, sige, at det jo er så indlysende meningsløst at hævde den slags, når der ustandseligt fra de pågældende er blevet talt om, at de var eksperter.
De var eksperter, der altså talte med den særlige styrke, det giver, at, om man så må sige, være hævet over det subjektive. Jeg vil spørge, om udenrigsministeren ikke er enig med mig i, at det netop er denne ustandselige pukken på det objektive, på det ekspertmæssige, på det over interesserne hævede, der har været det kritiske, jeg er lige ved at sige det kriminelle ved Center for Menneskerettigheder.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-01-23:
Det er en ny udvikling i sagen, og den er positiv.
Så den er der al mulig grund til at være glad for.
Men for forståelsens skyld skal jeg bare have bekræftet fra udenrigsministeren, at den her bestyrelse så vil være uafhængig i sin helhed, ikke kun hvad angår spørgsmål om menneskerettigheder, men nu også hvad angår forsvarspolitik, udenrigspolitik, forskning i ulandsbistand, altså hele feltet rundt.
Siger udenrigsministeren her i dag, at den nye bestyrelse bliver fuldstændig uden deltagelse af regeringsrepræsentanter?
Aage Frandsen (SF), 2002-01-23:
Jeg vil også godt takke udenrigsministeren for et præcist svar.
Det tog lidt tid, inden det svar kom.
Vi havde jo en omgang i går, og der kom det ikke.
Så vil jeg godt i den forbindelse sige, at det jo så må betyde, at udenrigsministeren ikke er enig med Venstrefolketingsmedlemmet fru Birthe Rønn Hornbech, der i går i Berlingske Tidende siger, at grunden til, at man vil have nedlagt Center for Udviklingsforskning, er, at man vil undgå meningstyranni - meningstyranni: at der er en, der har en mening.
Det karakteristiske ved den slags forskning og overvågning er jo, at den tager udgangspunkt i noget menneskeskabt og derfor kan diskuteres.
Og har de nogen sinde påstået, at de var de eneste, der havde sandheden?
Sandy Brinck (S), 2002-01-23:
Men jeg må spørge ministeren: Synes ministeren, det er fair over for de konkrete projekter, Det Danske Center for Menneskerettigheder har, over for de ansatte på centret og over for Folketinget, at man sætter det på en liste over centre, råd og nævn, som skal nedlægges, uden at kunne give et svar på, hvordan funktionen kan opretholdes, og hvordan den uafhængighed, som er det helt basale i denne sag, kan opretholdes?
Jørn Jespersen (SF), 2002-01-23:
»Vil ministeren begrunde, at Den Grønne Fond - og hermed blandt andet de grønne guider, Det Økologiske Råd og Grøn Information - er overflødig og derfor skal nedlægges?«
Villy Søvndal (SF), 2002-01-23:
UNHCR's bekymring, der i dag er gengivet i både Politiken og Berlingske Tidende, er jo ikke blevet til på baggrund af et udspil, man ikke kendte.
Det er lige præcis på baggrund af det kendte udspil, at man er bekymret, og det er det, man spørger til.
Hvis Berlingske Tidende i øvrigt citerer UHNCR korrekt, så skriver de: »
»UNHCRs største bekymring er, om asyl forbliver en reel mulighed - med andre ord tilgængelig for flygtninge og inden for acceptable rammer - altså i overensstemmelse med Danmarks lange tradition for humanitær omsorg for en særlig udsat gruppe,« skriver organisationen i sin officielle meddelelse.
« Den meddelelse har udenrigsministeren formentlig også fået.
Det er den ene bekymring.
Den anden bekymring er, at man indfører de specielt lave satser for folk, der er her på midlertidigt ophold, altså inden de 7 år, og det er man dybt bekymret over i forhold til generelle regler om ikke at diskriminere.
Så det er en meget konkret bekymring, vil jeg gerne sige til udenrigsministeren, og ikke en sag, der bliver til fem høns.
Hans Christian Schmidt (V), 2002-01-23:
Da vi nu er lidt i gang med vejledningen, vil jeg blot sige til spørgeren, at jeg synes sådan set, at man skulle lade
alle sine spørgsmål afspejle, at man ikke tillægger modparten nogle synspunkter, vedkommende ikke har.
Så til svaret på spørgsmål nr. S 514: Saneringen af råd og nævn, herunder Den Grønne Fond, vil bidrage til den omprioritering af de offentlige midler, som regeringen har sat sig for at gennemføre.
Den Grønne Fond blev oprettet af den tidligere miljø- og energiminister i 1994 og har siden støttet folkeligt miljøarbejde rundtomkring i Danmark.
Man kan sagtens have sympati for mange af de projekter, som Den Grønne Fond har støttet, men husk på, at det var tanken, at Den Grønne Fond skulle hjælpe aktiviteter i gang, der siden skulle finansieres andetsteds fra.
Det synes ikke at være lykkedes efter hensigten.
Når fonden nu nedlægges, er der for så vidt ingen grund til, at disse nedlægger sig selv, men de må naturligvis søge anden finansiering, hvilket også oprindelig var tanken.
Der er ikke tale om, at projekter støttet af Den Grønne Fond er overflødige, men det er regeringens opfattelse, at fondens virksomhed nu ikke er så vigtig som en række højere prioriterede opgaver, hvortil vi må finde finansiering.
Lone Møller (S), 2002-01-23:
Jeg synes, at fru Birthe Skaarup skulle skamme sig, når fru Birthe Skaarup står heroppe og siger, at vi skulle have gjort noget ved ventetiden i den tid, vi har siddet i regering.
Fru Birthe Skaarup ved jo godt, at det er amterne i dette land, der er ansvarlige for sygehusvæsenet.
Fru Birthe Skaarup er selv medlem af et amtsråd, som også har ventelister, også til grå stær-operationer.
Jeg kunne jo spørge tilbage: Hvad har fru Birthe Skaarup, som er ansvarlig, hvad jeg ikke er herinde, gjort for at løse problemet? Fru Birthe Skaarup ved jo udmærket godt, at der blev afsat mange penge i den tid, den socialdemokratiske regering har været med til at forme sundhedspolitikken.
Og så ved jeg ikke, hvad det var for noget sludder, fru Birthe Skaarup svarede med hensyn til Patientforsikringen.
Derfor vil jeg gerne spørge: Er det ikke korrekt, at privathospitaler godt nok har en forsikring, som fru Ester Larsen sagde, men hvis borgeren skal gøre brug af den forsikring, så har borgeren én mulighed, og det er et privat søgsmål.
Det er nemlig domstolene og ikke det offentlige, der placerer ansvaret.
Synes fru Birthe Skaarup ikke, det er et problem?
Birthe Skaarup (DF), 2002-01-23:
Fru Lone Møller påpegede selv i sit indlæg, at fra den 1. juli var der 2 måneders ventetid på forskellige operationer, og herindunder går grå stær jo også.
En anden ting er, at det selvfølgelig betyder noget for den enkelte ældre at få en ordentlig livskvalitet gennem at få den operation for grå stær.
Men man har jo mulighed for også at gå til et andet amt og få netop den her operation for grå stær.
Det er der bare mange, der ikke har lyst til.
Det viser sig af de statistikker, der er lavet.
Nu får vi et lovforslag her om en kommunal indsats på sygehusområdet, og jeg regner da klart med, at det får amterne til at oppe sig.
Jeg synes, at man fra Socialdemokratiets side skulle gå ind og sørge for at få minimeret ventetiderne.
Det havde man jo rig lejlighed til, da man var i regering.
Men der bliver altså nogle problemer med hensyn til, om patienter får den samme dækning i tilfælde af uheld under en rejse i udlandet, og det er det, jeg vil have en nærmere redegørelse for under udvalgsarbejdet.
Ester Larsen (V), 2002-01-23:
Mener fru Birthe Skaarup ikke, at der er forskel på 84-årige med stærproblemer, på deres livssituation, at der kan være stærpatienter, som er afmægtige og totalt afhængige, og at det derfor vil være en meget stor hjælp for dem ikke at skulle stå på venteliste i så lang tid?
Jeg vil også gerne spørge fru Birthe Skaarup, om ikke vi er enige om, at alle patienter, der bliver behandlet i sektoren uden for sygehusvæsenet i speciallægepraksis og i almenpraksis, samlet har et forsikringsproblem, som vi er enige om vi skal se at få løst i den kommende tid?
Lone Møller (S), 2002-01-23:
Når jeg tog grå stær, var det såmænd ikke kun det område.
Men det er det område, hvor specielt ældre mennesker i landet har lang ventetid.
Selv om den er nedbragt, er det sådan, at der i det amt, jeg kommer fra, er 12 måneders ventetid. Tror fru Birthe Skaarup, at de 19 kommuner, der er i Frederiksborg Amt, vil beslutte at sende samtlige, der står på en venteliste på grund af forringet livskvalitet, til behandling på privathospitaler, når det her lovforslag bliver vedtaget?
Det ville være dejligt.
Men når jeg beder om at få fru Birthe Skaarups bud på, hvad det her koster, så er det, fordi fru Birthe Skaarup heroppe siger, og det fremgår af lovforslaget, at kommunerne har en masse penge ude at svømme til passiv forsørgelse.
Så hører vi fru Birthe Skaarup 2 minutter efter sige, at det rent faktisk ikke er noget problem, at folk er på sygedagpenge.
Mener fru Birthe Skaarup, det er et problem for kommunerne eller ikke et problem for kommunerne?
Birthe Skaarup (DF), 2002-01-23:
Til fru Lone Møller omkring grå stær: Nu er det sådan, at ventetiden for grå stær-operationer jo er nedsat mange steder, og jeg håber da også, at det er et af de områder, hvor vi ikke har den lange ventetid nogen som helst steder i landet.
Der er i utallige amter gjort et rigtig stort arbejde og en indsats for, at ventetiden netop for grå stær bliver minimeret, og det skal vi naturligvis stadig væk arbejde på.
Men jeg må da give fru Lone Møller ret i, at der er nogle kommuner, der kan se anderledes på, hvor alvorlig en sygdom er for det enkelte menneske, og at man godt kan se forskelligt på det.
Men jeg regner med, at det er noget, vi løbende kan tage stilling til.
For det her handler jo også om det, fru Lone Møller også rejste, nemlig de passive midler omkring sygedagpenge.
En anden ting, som vi også skal kigge på, er livskvaliteten.
Den er utrolig vigtig.
Det er overordentlig vigtigt også, som jeg nævnte, hvis et ungt menneske under et uddannelsesforløb får afbrudt sin uddannelse.
Naser Khader (RV), 2002-01-23:
Dagbladet Information omtalte i går problemerne, der er i forbindelse med patienter på private hospitaler i tilfælde af lægesjusk eller lægefejlbehandling.
Der er forsikringer ikke obligatoriske.
Fru Birthe Skaarup siger, at det her problem skal være løst.
Er problemet løst, eller hvordan skal problemet løses?
Birthe Skaarup (DF), 2002-01-23:
For at tage det sidste først: Fru Lone Møller kom ind på forsikringsdækning, og det er jo netop noget af det, jeg nævnte i slutningen af min ordførertale.
Vi skal have afdækket problemstillingen om forsikringsdækning, hvis man er ude for et uheld i behandlingen.
Jeg ved, at der specielt kan være store problemer med dækning i udlandet.
Vi så det, da Sønderjyllands Amt havde problemer med brystkræftoperationer, hvor man henviste folk til Flensborg, og hvor man havde nogle lange og seje og drøje forhandlinger.
Så vil jeg aldeles ikke skamme mig over, at jeg sagde, at den tidligere regering kunne have gjort noget på dette område.
Selvfølgelig kunne den have gjort endnu mere, end der på noget tidspunkt er blevet gjort før.
Og når fru Lone Møller spørger, hvad jeg selv har gjort i Århus Amt, hvor jeg har været medlem af amtsrådet i 12 år, har jeg faktisk arbejdet med den problemstilling, og vi har faktisk gjort utrolig meget.
I de seneste budgetforhandlinger sidst på efteråret fik vi faktisk afsat flere penge til området, så den må fru Lone Møller æde i sig igen.
Ester Larsen (V), 2002-01-23:
Den tilføjelse, fru Lone Møller henviser til, er en tilføjelse, der tydeliggør, at det forslag fra sin oprindelse har været tiltænkt at skulle kunne bruges af alle borgere.
Og hvis man læser bemærkningerne til det tidligere forslag, så vil man også af eksemplerne kunne se, at man peger på, at det er en ordning, som også skulle komme studerende og ældre til gavn.
Jeg kan afkræfte over for fru Lone Møller, at der er nogen som helst sammenhæng mellem det her lovforslag og den debat, fru Lone Møller henviser til.
Og det kan jeg gøre alene af den grund, at det er en genfremsættelse.
Fru Lone Møller kan gå tilbage og se, at forslaget har været behandlet et antal gange her i Folketinget i den form, det foreligger i nu. Og jeg må sige til fru Pernille Falcon, at jeg ikke kan forestille mig, at nogen kommune vil være så velstillet at føle sig berettiget til at sende alle deres borgere på privathospitaler og overtage den økonomiske opgave, det er at stå for sygdomsbehandlingen.
Vi er ude i de rene fantasterier.
Pernille Falcon (EL), 2002-01-23:
Jeg vil gerne høre fru Ester Larsen, om forslaget ikke kan forstås derhen, at velstillede kommuner kan sikre deres borgere en plads forrest i køen på tværs af den visitation, amterne laver ud fra helbredsmæssige vurderinger, og at det så i fremtiden snarere bliver kommunens kasse, der bliver afgørende for, hvem der kommer på hospitalet.
Lone Møller (S), 2002-01-23:
Jeg skal beklage, hvis jeg sagde tilfældig sagsbehandling.
Det, jeg mente, var mere eller mindre tilfældige og forskellige afgørelser på en sagsbehandling.
Jeg har intet belæg for at sige, at sagsbehandlingen ikke har været god nok.
Men så vil jeg gerne spørge fru Ester Larsen, om ikke det er korrekt, at det her forslag jo er en udløber af de meldinger, som regeringen kom med umiddelbart efter valget, hvor man ville give kommunerne mulighed for at tegne forsikringer for deres borgere, og hvor kommuner jo klart har meldt ud, at de kun vil tegne forsikringer for erhvervsaktive.
Hvis ikke fru Ester Larsen mener, det er et skred i sundhedspolitikken, så ved jeg ikke.
Men kan fru Ester Larsen bekræfte, at det var det, der var formålet, men at man ikke kunne få sit støtteparti, Dansk Folkeparti, med til sådan et forslag, og at man derfor er landet på det her, som er meget individuelt?
Det er næsten mere usympatisk end at gå ind og sige, at kommunerne kan lave det for erhvervsaktive.