runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-10-21:
Ja, bare du betaler skat.
Nej, undskyld.
Altså når vi står og behandler en lovgivning, som præcis omhandler transaktioner over landegrænser, og vi derfor har at gøre med definitionen på et multinationalt selskab, så må fru Else Theill Sørensen selvfølgelig undskylde, at jeg avancerer samtalen så meget, at jeg lader den omhandle multinationale selskaber.
Jeg mener jo sådan set, at man skal prøve at se tingene i en helhed, når man går ind og vurderer en beskatning.
Og derfor mener jeg, at det er rimeligt at diskutere multinationale selskaber og beskatning af disse og deres muligheder for aggressiv skattetænkning, når vi har et forslag som det her.
Men det kan De Konservative selvfølgelig have deres egen holdning til.
Omkring det her med at flytte overskud over grænsen står det jo i bemærkningerne til lovgivningen.
Så hvis jeg ikke må forholde mig til, at man kan flytte overskuddet over grænser, så ved jeg ikke rigtig, hvordan jeg skal tage stilling til det lovforslag, som regeringen har lagt frem.
M007.fm Page 473
Monday, November 1, 2004 10:03 AM
grænsen fra 25 pct. til 10 pct., at antallet af selskaber, som kan flytte deres midler fra et land til et andet og dermed undgå den højeste beskatning, bliver større.
Kristian Jensen (V), 2004-10-21:
Jeg vil starte med at sige, at jeg er enig med fru Pernille Rosenkrantz-Theil.
Det er rystende.
Det er rystende, at man kan holde så flammende en brandtale på et så fejlagtigt faktuelt grundlag, som Enhedslistens ordfører gjorde det i dag.
Og der er intet med 8,2 mia. kr., der fosser ud af statskassen eller nogen af de andre ting, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil har formået at kaste ind i denne debat uden nogen som helst faktuel holdning til tallene, til det, der egentlig er forslaget.
Det er rystende.
Så langt er vi enige.
Det, det drejer sig om her, er, at vi allerede i dag i en række gældende dobbeltbeskatningsaftaler har en moder/datterselskabsgrænse på 10 pct.
Vi har gennemført det, når det drejer sig om moder/datterselskaber i de nordiske lande, og vi har gennemført det, når det drejer sig om moder/datterselskaber i Holland.
Vi har faktisk også gennemført det, når det drejer sig om moder/datterselskaber i Tyskland.
Derfor var det, at det oprindelige eksempel fra hr. Jens Peter Vernersen ikke var helt så brugbart i dette tilfælde
, da grænsen for datterselskaber i Tyskland allerede er 10 pct.
Hvad drejer det her sig så om?
Det drejer sig om, at en dansk virksomhed, der f.eks. ejer 15 pct. af en virksomhed i England, i dag oplever, at den virksomhed i England betaler engelsk selskabsskat.
Dermed er overskuddet beskattet.
Hvis overskuddet udbetales som udbytte til den danske virksomhed, så vil den også opleve, at det bliver beskattet, altså en dobbeltbeskatning, og dermed er med til at hindre, at vi har et godt marked, hvor virksomheder kan eje andele af hinanden på tværs af landegrænserne i Europa.
Vi ville lægge en urimelig hindring for, at danske virksomheder kunne være medejere af virksomheder andre steder, fordi vi på nogle områder allerede har grænsen på 10 pct. og på andre områder ikke har det.
Dette har intet med multinationale selskaber, intet med sambeskatning og intet med transfer pricing at gøre.
Og derfor er det rystende, at det er det, fru Pernille Rosenkrantz-Theil har brugt hele sin taletid i dag på at snakke om.
Jeg kan sige, at det, vi har fremlagt her, og det er til beroligelse for både den socialdemokratiske ordfører og for SF's ordfører, er en fuldstændig nøje gennemførelse af lige præcis det direktiv, som de to partiers ordførere så venligt bakkede op i Europaudvalget, og jeg regner derfor trygt med, at både SF og Socialdemokratiet lige så trygt og lige så sikkert vil bakke op om lovforslaget ved dets endelige vedtagelse.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Freddy Dam (V), 2004-10-21:
Det lovforslag, som nu er til behandling, er led i regeringens overordnede målsætning om regelforenkling.
Der skal være færre regler, flere digitale løsninger og bedre service for virksomheder og borgere.
Omkostningerne til administration skal reduceres, både hos det offentlige og hos de private virksomheder, hvis administrative byrder i det hele skal lettes.
Lovforslaget er ret teknisk i sit indhold og består af tre hovedelementer, som jeg kort skal referere.
M007.fm Page 474
Monday, November 1, 2004 10:03 AM For det første går det ud på at skabe en ordning, hvor virksomhedernes afgivelse af regnskabsoplysninger og skattemyndighedernes udvælgelse til ligning i størst muligt omfang skal ske digitalt.
Og for det tredje medfører forslaget en ophævelse af opkrævningslovens bestemmelser om bødestraf i forbindelse med ikkebetaling eller for sen betaling af indeholdt A-skat og arbejdsmarkedsbidrag, de såkaldte kildeskattebøder.
Forslaget vil således indebære, at det bliver muligt at indarbejde regnskabsdata i virksomhedernes selvangivelser, så det bliver muligt at ophæve kravet om indsendelse af skatteregnskab og muligt at afskaffe det såkaldte virksomhedsskema.
Men selvfølgelig skal der fortsat bogføres og udarbejdes regnskab efter regnskabslovgivningens sædvanlige regler.
Skatteregnskaber skal stadig kunne indkaldes, og det er således alene kravet om automatisk indsendelse, der ophæves.
På den måde bruges skattemyndighedernes ressourcer mere effektivt og målrettet på den egentlige ligningsopgave.
Med hensyn til afskaffelsen af virksomhedernes underretningspligt fremgår det af forslaget, at samtlige oplysninger vil være tilgængelige hos Told og Skat via internettet, hvor borgerne kan gøre sig bekendt med en samlet oversigt over de indsendte oplysninger.
De vil i øvrigt kunne rekvireres på papir via tast selv-telefonen eller ved personlig henvendelse til myndighederne af dem, der ikke måtte have internetadgang.
Forslagets bestemmelse om afskaffelse af kildeskattebøder er efter Venstres opfattelse velbegrundet.
Det bør være tilstrækkeligt med krav om gebyrer og morarenter svarende til, hvad der gælder i den øvrige skatte- og afgiftslovgivning.
Skatteydernes incitament til betaling bør alene styrkes ved en effektiv kontrol og inddrivelsesindsats og udsigten til en bevillingsfrakendelse eller eventuel konkurs.
Desuden harmonerer udgifterne ved inddrivelsen af kildeskattebøderne langtfra med provenuet heraf, hvad der også taler for en ophævelse.
Der er naturligvis knyttet en række etablerings- og driftsudgifter til gennemførelsen af den foreslåede omstrukturering, men også en række langsigtede besparelser og administrative lettelser, der langt overstiger omkostningerne.
Derfor er det uden betænkelighed, at Venstre meddeler sin støtte til forslaget.
Henrik Sass Larsen (S), 2004-10-21:
Digitalisering af forvaltningen og de rationaliseringer, som man kan høste deraf, skal selvfølgelig hentes hjem, og de forbedringer, som digitaliseringen giver mulighed for, skal selvfølgelig indføres.
Men omstilling kan selvfølgelig være besværlig.
Vi er som udgangspunkt meget enige i, at det er oplagt at indsende regnskabsoplysninger til skattemyndighederne digitalt.
Den konkrete udformning af de specifikke krav til disse oplysninger kan derimod diskuteres – eller rettere: Det ville jo måske være meget hensigtsmæssigt, at det meget klart fremgik af loven, hvad det lige præcis indebar.
I den forbindelse synes vi også, det måske kunne være meget hensigtsmæssigt, at når man alligevel udarbejder et skatteregnskab, indsender man det elektronisk.
Selv om vi er positive over for lovforslaget, vil vi godt understrege, at hvis ændringerne medfører en dårligere ligning, er vi ikke med på forslaget.
Vi håber, at vi i forbindelse med udvalgsarbejdet kan få så mange informationer og tilsagn, at de fjerner vore bekymringer, så vi kan tilslutte os forslaget.
Hvis man med forslaget blot gør det, at man afskaffer indberetningspligten for virksomhederne det ene sted, men sådan set kan begynde at genoprette den et andet sted, fordi Danmarks Statistik alligevel skal hente oplysningerne, er man jo lige vidt.
Det håber vi også ministeren vil kommentere lidt yderligere.
Angående den tredje del af forslaget om underretningspligten kan vi som udgangspunkt også sagtens se ideen i, at det kunne være meget nyttigt, at vi slap for alle disse mange informationer i uoverskuelige bunker og måske kunne få dem samlet ét sted.
Men vi er lidt bange for, at man går lige lovlig hurtigt og drastisk til værks.
Vi frygter, at den konstruktion, man har lavet, kan give et øget pres på den offentlige forvaltM007.fm Page 475 Monday, November 1, 2004 10:03 AM ning, og at det samtidig skaber en hel del utryghed hos mange borgere, hvis de ikke fremover modtager de informationer, især hos borgere, som ikke er vant til at beskæftige sig med internettet og på den måde kan indhente oplysninger.
Derfor vil vi bede ministeren overveje, om det måske ville være rimeligt i første omgang eller i en årrække at få en frivillig ordning, eller eventuelt en tilvalgsordning, som man kender andre steder, hvor kunden eller den ansatte har mulighed for at tilmelde sig aktivt, hvis man fortsat ønsker denne service.
Det kunne også overvejes, om man ikke fra det offentliges side automatisk skulle udsende en samlet specificeret oversigt til den enkelte.
Vi lægger også megen vægt på, at netop de sikkerhedsmæssige forhold, herunder lovgivning om datasikkerhed, overholdes meget nøje, og at de borgere, som ikke anvender elektroniske tjenester, får mulighed for adgang til indberettede oplysninger ad anden vej.
Vi håber, at disse bemærkninger om de få betænkeligheder, vi har, vil blive modtaget konstruktivt, og vi vil i hvert fald gå positivt ind i udvalgsarbejdet og håber at kunne støtte det endelige forslag.
Mikkel Dencker (DF), 2004-10-21:
Lovforslaget består af tre elementer.
I den første del af forslaget lægges der op til at skabe mulighed for, at en større del af virksomhedernes kommunikation med skattemyndighederne kan foregå elektronisk, så meget af den traditionelle papirkommunikation kan afskaffes.
Det er udmærkede og rationelle intentioner, og Dansk Folkeparti bakker regeringen op.
Lovforslagets anden del går ud på, at man vil afskaffe virksomhedernes pligt til at underrette ansatte og kunder om de oplysninger, virksomhederne indberetter om dem til skattemyndighederne.
I stedet for den traditionelle meddelelsespligt til kunder og ansatte foreslår skatteministeren, at Told og Skat giver folk mulighed for at se de samme oplysninger på internettet, alternativt rette henvendelse til Told og Skat for at få tilsendt en papirversion.
I Dansk Folkeparti har vi forståelse for, at regeringen vil fremme brugen af it til kommunikation mellem det offentlige og borgerne, men vi frygter også, at et forslag med dette indhold kommer nogle år for tidligt set i forhold til udbredelsen af og kendskabet til it i Danmark.
Der er masser af mennesker, som lever glimrende uden at have adgang til internettet fra deres hjem, og mange af dem har heller ikke nogen som helst erfaring med brugen af det omtalte medie.
Derfor tror jeg, at rigtig mange vil få brug for at få papirversionen tilsendt, og så tror jeg ikke, at de ti nye ansatte i Told og Skat vil have tid til at overkomme opgaven.
Desuden skal man holde sig for øje, at netop det, at folk får tilsendt oplysningssedler fra arbejdsgiver, bank og realkreditinstitut, har den positive funktion, at de bliver mindet om, at der er sket en indberetning om dem, og at det kan være en god idé at regne efter, om de indberettede tal er korrekte.
Fjernes oplysningssedlerne og dermed den påmindelse, der ligger i, at de modtages af borgerne, sådan som det er foreslået, frygter jeg, at mange glemmer at regne oplysningerne efter, og at mange fejl derfor ikke vil blive opdaget.
Det tredje element i forslaget går ud på at afskaffe kildeskattebøderne.
Læser man lovforslagets bemærkninger igennem, kan man se, at regeringen mener, at morarenter ved for sen indbetaling af A-skat er en tilstrækkelig sanktion over for de virksomheder, som af den ene eller den anden grund kunne tænkes at undlade at indbetale A-skat.
Jeg tror ikke, det kun er virksomheder på gravens rand, som undlader at indbetale A-skat.
Nogle bruger også staten som en kreditmulighed, og over for dem er der måske netop grund til at slå ned med hårdere sanktioner, end der findes i dag.
Dansk Folkeparti ser altså med skepsis på to af lovforslagets tre elementer, og vi vil i løbet af udvalgsarbejdet stille spørgsmål og også bidrage med input til, hvordan der kan findes frem til en løsning, som kan tage højde for de betænkeligheder, vi har.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-10-21:
Jeg tror, jeg for en gangs skyld vil starte med at læse op af selve lovforslagets paragraffer.
I § 1, punkt 4, står der »§ 7, stk. 7, ophæves«, og i punkt 9 står der »§ 7 D, stk. 3, ophæves«.
Jeg har talt op, hvor mange gange der efterfølgende står »ophæves«, det bliver 17 gange i alt, og jeg synes faktisk, det er rigtig dejligt, at man laver M007.fm Page 476
Monday, November 1, 2004 10:03 AM
Det har allerede været omtalt, hvad ændringerne indebærer.
De indebærer, at virksomheder nu får en adgang til at indberette deres regnskabstal via nettet, altså digitalt, og det er jeg helt sikker på at mange virksomheder vil være glade for.
Ligningsmyndighederne vil bruge disse digitale indberetninger til på tilsvarende forenklet vis at udsøge dem, der skal ses nærmere på, og virksomhederne vil kunne afkræves et skatteregnskab, som ellers ikke skal indsendes som bilag til selvangivelsen.
Det andet punkt er afskaffelse af virksomheders pligt til at underrette ansatte, kunder osv. om de oplysninger, der er indberettet til Told og Skat, og det ser jeg også som en stor lettelse for virksomhederne.
Det er alene opgjort til at medføre en ganske betragtelig besparelse i porto, men det vil selvfølgelig også spare arbejdstid.
For de temmelig mange lønmodtagere, som har flere arbejdsgivere, tror jeg også det vil være en lettelse, at de ikke skal sidde i januar måned og føle sig forpligtet til at lægge opgørelserne i en pæn bunke og holde øje med, om de nu er kommet alle sammen.
Sådan er det i hvert fald for den helt overvejende del af lønmodtagerne.
Jeg kan huske et enkelt år, hvor skattevæsenet ikke var helt enig med min revisor om min og min mands indkomst, så vi fik begge to udskudt vores slutopgørelse i et par måneder.
Vi skulle desværre ikke have penge tilbage, så det var lidt ærgerligt.
Hvis jeg havde haft mulighed for at se, hvor meget de havde på hver af os, og hvad det helt præcist var, ville jeg have opdaget, at det var et lille honorar på 5.000 kr. til min mand, som var blevet indberettet på mit personnummer, og det gjorde altså den skade.
Derfor vil jeg sige, at de steder, hvor der er fejl, opdages de i hvert fald mindst lige så let på denne måde, og jeg tror, at flere og flere lønmodtagere vil sætte pris på det.
Det vil Det Konservative Folkeparti også være indstillet på at støtte, det synes vi lyder ganske fornuftigt, så vi kan støtte lovforslaget i sin helhed.
Jann Sjursen (KD), 2004-10-21:
Kristendemokraterne er generelt for, at man fremmer digitalisering i samfundet, også når det gælder regnskabsoplysninger fra vore virksomheder.
Vi synes, at det, regeringen foreslår på området, sådan set kan være ganske fornuftigt.
Man kan selvfølgelig diskutere, hvorfor staten skal oppebære den udgift, der vil være ved at gennemføre lige præcis den del af forslaget, men man kan jo se det som en mulighed for at lette virksomhederne for nogle administrative og økonomiske byrder, og det vil vi da ikke ligefrem gå imod.
Men vi har alligevel spørgsmål at stille til forslaget, som vil afgøre vores endelige stillingtagen til det.
Vi vil bl.a. se på, at man som lønmodtager selv skal henvende sig til Told og Skat, hvis man vil sikre sig, hvilke oplysninger der er videregivet fra f.eks. arbejdsgivers side.
Det er måske et M007.fm Page 478
Monday, November 1, 2004 10:03 AM
skred set i forhold til nogle af de intentioner, der lå bag persondataloven
Vi går positivt ind i udvalgsarbejdet med forslaget, og så vil vi se på svarene på de spørgsmål, som er rejst, især i forbindelse med oplysninger og videregivelse af oplysninger.
De vil selvfølgelig få betydning for vores endelige stillingtagen til lovforslaget.
Helge Sander (V), 2004-10-21:
Jeg sagde på et tidligere tidspunkt, før jeg kommenterede fru Anne Grete Holmsgaards indlæg, at det er klart aftalt, at vi skal søge at få en bredere tilslutning til forslaget.
Når der bliver spurgt til, om der kan forhandles om formålet, må jeg sige, at det er klart, at det overordnede formål – altså hele ideen med forslaget – kan vi ikke begynde at forhandle forfra.
Det er jo lagt frem som et klart ønske fra regeringen, det er gennemarbejdet, det har været sendt i høring, og der er næsten den mest markante tilslutning til det, som jeg har oplevet i den tid, jeg har været minister.
Derfor mener jeg ikke, vi kan begynde forfra med at forhandle selv ideen.
Men de øvrige ting kan vi selvfølgelig forhandle.
Når man lægger tingene frem i Folketingssalen, og ordførerne fra forligspartierne giver udtryk for, at man gerne vil diskutere med de øvrige partier, er de selvfølgelig til forhandling, men hvis vi skal i gang med det helt elementære, nemlig hele ideen med Højteknologifonden, må jeg sige, at så vil det nok være forkert af mig at skabe alt for store forhåbninger, ikke mindst set i lyset af den kæmpetilslutning, der har været i forskningsmiljøerne.
Margrethe Vestager (RV), 2004-10-21:
Det synes jeg er en meget tankevækkende begrundelse, hvis man sidder i forskningsrådssystemet, for man må jo forstå det sådan, at forskningsrådssystemet ikke er langsigtet, ikke er fokuseret, ikke er interesseret i at løfte en opgave for Danmark på en længere sigt.
Sådan som jeg husker vores lovgivning om forskningsrådssystemet, er det sådan set netop de hensyn, der har gjort, at vi har lavet forskningsrådssystemet og opdelt det i Det Strategiske Forskningsråd og Det Frie Forskningsråd.
Hvis man dertil lægger, at vi har en Grundforskningsfond, som har fået en endog særdeles positiv evaluering af sit virke, så forekommer det endnu mere besynderligt, at man finder grund til at lave forskningsfonden.
Det kan vanskeligt forstås som andet end eftertænksomhed, at man synes, man har lavet en lapsus eller en fejl i forbindelse med forskningsrådssystemet, siden man kommer med denne her reparation, for vi har jo ellers en ganske velfungerende infrastruktur til fordeling af midler på basis af faglige kvalifikationer.
Det er, som om man ikke rigtig tiltror det faglige miljø at skabe det, som regeringen synes der skal være en label over en stor del af forskningen i Danmark, nemlig højteknologi.
Er baggrunden en egentlig mistro til, at de faglige systemer vil give det politiske afkom, som man ønsker sig?
Elisabeth Arnold (RV), 2004-10-21:
Den socialdemokratiske ordfører sagde, at dnaprofilerne var vor tids fingeraftryk, og det kan der være meget rigtigt i.
Efterhånden som erfaringerne med brug af dna-profiler tager form i de forskellige lande, bliver det mere og mere tydeligt, at det er et utrolig godt hjælpemiddel til politiet.
Ville det så ikke være nærliggende at sige: Nu har vi ikke blot en lov om dna-registre, men vi laver en fælles lov om politiets brug af registre?
For det er jo alle typer af identifikation, de anvender; det er jo både foto og fingeraftryk og dna.
Var det så ikke rimeligt, at man havde nogle fælles velbeskrevne regler i et samlet lovsæt, i stedet for at have en lov om dna-registre og så fingeraftryksregistrene beskrevet en fem-seks forskellige steder i retsplejeloven?
Det er et lovteknisk spørgsmål, det anerkender jeg, men jeg vil blot spørge: Hvad er Socialdemokratiets holdning til det?
M007.fm Page 420
Monday, November 1, 2004 10:03 AM
Morten Bødskov (S), 2004-10-21:
Det er rigtigt, at det er meget lovteknisk.
Altså i forhold til det her forslag og i øvrigt også i forhold til vores oprindelige forslag fra 2000 har man jo været inde i mere principielle overvejelser om det principielle ved brug af dna-profiler til registreringen og også omfanget af det.
Og det er klart, at det selvfølgelig er en diskussion værd, at man jo her nu igen potentielt udvider politiets muligheder for at registrere os alle sammen.
Vi mener, at der også, som det fremgår af forskellige høringssvar, er et fornuftigt samfundshensyn at tage her, nemlig at vi særlig skal den borgernære kriminalitet, tyverier, indbrud og hærværk bedre til livs, end vi har mulighed for nu.
Hvis der er særlige gode argumenter for, at man skal lave noget sådant, som De Radikale foreslår, så er vi selvfølgelig klar til at se på det, men må jeg ikke foreslå, at det er noget, vi henlægger til det videre udvalgsarbejde med forslaget.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-10-21:
Jeg takker for svaret.
Jeg er da også tilfreds med, at Socialdemokratiet ikke bare på forhånd udelukker, at det vil kunne lade sig gøre at lave en fælles registerlov.
Det var bare det, jeg gerne ville høre, og det er jeg glad for at have fået et positivt svar på.
Morten Bødskov (S), 2004-10-21:
Det er jeg meget tilfreds med at den radikale ordfører er glad for.
Per Dalgaard (DF), 2004-10-21:
Da vores ordfører på det her lovforslag, hr. Peter Skaarup, ikke kan være til stede, skal jeg forsøge at få gjort Dansk Folkepartis holdning til det her lovforslag klar.
Vi finder, at den foreslåede udvidelse af dnaregisteret er et vigtigt skridt hen ad vejen mod at gøre politiets arbejde og opklaring af forbrydelser nemmere og hurtigere end hidtil.
Det vil kunne opklare mange ting, som før blot er blevet henlagt.
Det glæder os selvfølgelig også, at regeringen har lyttet til Dansk Folkepartis forslag om, at de personer, der har med hele børnepornografiområdet at gøre, skal omfattes af det her register.
Vi finder også, at når den teknologiske udvikling medfører, at der findes nemmere og hurtigere veje til at opklare forbrydelser, så skal de benyttes.
Og som det fremgår af lovforslaget, vil det også medføre, at man ret hurtigt kan udelukke en række personer, som tilfældigt har befundet sig på et område, hvor der er begået kriminalitet, fra mistanke.
Men der er én ting, som jeg egentlig ikke helt kan forstå i forbindelse med lovforslaget, og jeg kan prøve at læse noget op, som strafferetsprofessor Gorm Toftegaard Nielsen fra Århus har sagt: Jeg kan ikke se, at der er noget galt i at tage en dna-profil på en 14-årig voldtægtsmand.
Det handler ikke om at få ham dømt, det handler om at få ham registreret.
Det er et af de problemer som jeg synes, det her lovforslag har, at man ikke vil registrere kriminelle, eller rettere sagt personer under den kriminelle lavalder, i forbindelse med grove forbrydelser.
Der er i lovforslaget en række eksempler på, hvad det er for nogle grove forbrydelser, man registrerer.
Dem behøver jeg selvfølgelig ikke at læse op alle sammen, men det er vold mod tjenestemand i funktion, voldtægt osv. osv.
Jeg mener, at når en 14-årig begår sådan nogle forbrydelser, så bør han også være registreret i dna-registret.
Han kan så ikke straffes, fordi han er under den kriminelle lavalder, men han kan dog registreres.
Chancen for, at sådan en person senere i livet begår en forbrydelse af samme grove karakter, må jo nok siges at være til stede.
Derfor finder vi, at det vil være en god ting, hvis der var mulighed for også at få registreret folk under den kriminelle lavalder i det her register, således at man ved senere forbrydelser hurtigt kan finde frem til, hvem det egentlig er, der har begået en kriminel handling.
Og vi vil i hvert fald i forbindelse med udvalgsarbejdet arbejde for, at man laver den her registrering også for folk under den kriminelle lavalder.
Desværre har vi oplevet i den her tid, at unge mennesker, som begår kriminalitet, bliver yngre og yngre, og det er yderst beklageligt.
Men vi bliver nødt til at tage højde for, at de også, når M007.fm Page 421 Monday, November 1, 2004 10:03 AM
de bliver ældre, over den kriminelle lavalder, kan finde på at begå samme slags forbrydelse. Så derfor vil det være en fin ting, hvis vi har en registrering af en sådan ung fyr i registeret.
Men Dansk Folkeparti kan generelt set støtte forslaget, og vi vil som sagt i udvalgsarbejdet arbejde på, at vi også kan få registreret til at omfatte dem under den kriminelle lavalder.