runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Colette L. Brix (DF), 2002-05-22:
Med hensyn til, at mit ambitionsniveau skulle blive lidt højere hvad angår uddannelser, så er der ikke nogen i Dansk Folkeparti, der ønsker, at der ikke skal være
højere uddannelser i yderkantsområderne, overhovedet ikke.
Men vi må jo starte et sted.
Det skal jo kunne lade sig gøre, og det skal kunne hænge sammen.
Men der er ikke nogen i Dansk Folkeparti, der har noget imod, at folk får en højere uddannelse, overhovedet ikke.
Til hr. Ole Stavad
om det er et samspil i regionerne, et samarbejde for at få det til at køre: Ja, det er det lokalt, det er helt rigtigt.
Det har vi været inde på mange gange.
Det var vi også inde på, da vi var i samråd om skatteafdelingen, det er vi inde på hele tiden.
Det betyder meget, at der sker noget lokalt, og at man passer på de ting, der er, det kan der ikke være nogen tvivl om.
Til hr. Ole Vagn Christensen.
Administrationen?
Jo, det kunne den da sikkert godt, men det skal jo være sådan, at der er et flertal bag de ting, vi beslutter, og det skal også være sådan, at de ting, der bliver besluttet, bliver fornuftige. I denne her debat skal vi jo nok også passe på, at vi ikke begynder at sætte alt for mange navne på lige nu.
Vi har fået fat i nogle, men vi skal passe på, at det ikke bliver så konkret, at vi giver nogle håb, der måske slet ikke er mulige.
Så med hensyn til de stærkeste og de svageste: Der er ikke nogen, der skal være i tvivl om, at vi kan lide folk, der er stærke, men vi vil bestemt ikke gøre det ringere for de svageste; det har vi ikke nogen ambitioner om.
Men jeg har jo efterhånden fundet ud af, at vi herinde har nogle muligheder, og de muligheder, der er, må vi bruge, og så må vi søge de flertal, der er, for at få de ting igennem, vi skal.
Det har man jo i hvert fald efterhånden fundet ud af i den tid, man har gået her.
Bornholm?
Det er noget værre noget, det må jeg give hr. Touborg ret i.
Vi går da bestemt ikke ind for, at det bare sådan lige uden videre skal nedlægges.
Vi ved godt, at Bornholm er et område, der er svært belastet, så det har Dansk Folkeparti overhovedet ikke nogen ambitioner om.
Jeg mener endda lige, vores formand har udtalt - hun har været på Bornholm - at det da ikke står sådan til, så det mener vi ikke.
Kristen Touborg (SF), 2002-05-22:
Der er spurgt til en række centraliserede områder som politi- og retskredse.
Jeg vil gerne spørge fru Colette Brix angående spørgsmålene om beredskabsanalysen, som netop er udkommet.
Jeg vil godt præcisere det ved at spørge, om det er Dansk Folkepartis opfattelse, at beredskabscenteret på Bornholm skal nedlægges.
Der er 60 statslige arbejdspladser, og det er klart, at det vil være kolossalt belastende for Bornholm, hvis disse arbejdspladser bliver nedlagt.
I formiddag var vi inde omkring emnet, men ligesom på flere andre områder kom vi ikke særlig tæt på at få svarene.
Jeg vil godt høre, om det er Dansk Folkepartis opfattelse, at der skal nedlægges, som der er lagt op til i analysen,
to eller tre centre, for der er det jo så nærliggende, at det ene af dem bliver Bornholm.
Else Winther Andersen (V), 2002-05-22:
Hr. Arne Toft medgiver, at infrastrukturen er vigtig, men siger så også, det er vigtigt med et andet ben.
Ja, det er nemlig meget vigtigt.
Det er meget vigtigt, at de kommuner, der er vækst i, også får den højtuddannede arbejdskraft, og de uddannelses- og CVU-centre, vi laver, giver da en mulighed for at beholde den uddannede arbejdskraft »hjemme«, så man bliver i området.
Men kommunerne er jo også nødt til selv at sørge for, at der er nogle attraktive skoler, og at der er nogle kulturtilbud.
Vi ser jo ganske tydeligt med f.eks. Grenaa, som blevet nævnt fra denne her talerstol som et yderområde, der er i minusvækst, at de bevidst går ind og tager fat på de her områder, og det gør, at det bliver et attraktivt område både at bo i og arbejde i og etablere sig i.
Hr. Ole Vagn Christensen nævner Sydthy, og hvad der er af muligheder og vil have regeringen til at gå hen og sige, at vi vil flytte den og den statslige arbejdsplads ud, og vi vil give de muligheder. Jamen jeg fatter slet ikke, hvordan hr. Ole Vagn Christensen kan spørge sådan.
Jeg har altid ment, at Socialdemokratiet er meget lydhøre over for og opmærksomme på, at de medarbejdere, som hører til i de enkelte institutioner, som der kan blive tale om at flytte, i hvert fald er medinddraget, og at de er orienteret.
Der ville i hvert fald lyde et ramaskrig, hvis man nu fra Folketingets talerstol sagde, at lige nøjagtig de og de institutioner flytter vi inden for det næste halve år.
Til hr. Kristen Touborg med hensyn til at bruge nogle af de eksempler, jamen så har jeg jo svaret.
Det er akkurat det samme.
Det må komme an på en helhedsvurdering og også et samarbejde med de medarbejdere, vi taler om at flytte.
Ole Stavad (S), 2002-05-22:
Jeg synes i lighed med andre, at der var en række positive elementer i fru Colette Brix' ordførerindlæg, og det får mig til at spørge fru Colette Brix, også lidt i forlængelse af fru Else Winther Andersens spørgsmål, om ikke vi er enige om - sådan hørte jeg det faktisk - at det er vigtigt, at den udvikling, der skal ske i hver eneste region, hvert eneste område af landet, har en stærk lokal, regional forankring, at man kun kan fremme en udvikling og få tingene til at lykkes, hvis det er sådan, at ejerskabet og engagementet eksisterer i det område, og at det er vores forpligtelse at være med til at understøtte den udvikling.
Dér vil jeg godt spørge fru Colette Brix, om ikke det bekymrer fru Colette Brix, om ikke hun vil være med til sammen med os andre at se på, hvordan vi kan overtale regeringen til i et samarbejde at drive det her sammen med lokale og regionale områder.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-22:
Jeg synes, det var en udmærket tale, fru Colette Brix holdt.
Jeg synes bare, at den langt hen ad vejen var at tage forskud på vores regionaldebat, som vi skal have på mandag.
Det er helt oplagt, at placering af uddannelsesinstitutioner selvfølgelig er ganske væsentligt for regionernes udvikling, men det hører altså ikke hjemme i forbindelse med placering af statslige arbejdspladser, selv om de måtte være statsfinansierede.
Det hører til i regionalpolitikken at sørge for, at de ting er til rådighed, som kan fremme udviklingen, det gælder infrastruktur og investeringer i kunst og videnskab, forskning, uddannelse
Men jeg synes bare, at fru Colette Brix var for lidt ambitiøs i sit krav til uddannelsesinstitutionerne, hvis vi nu skal tage den. Når man tænker på det amt, fru Colette Brix vist kender, Storstrøms Amt, så mener jeg ikke, at Storstrøms Amt mangler uddannelsesinstitutioner til korte uddannelser.
Dem tror jeg sådan set, at de har, for de ligger nogenlunde spredt ud over amterne og regionerne, hvor de hører hjemme.
Det vil jeg høre om ikke Dansk Folkeparti er med på.
Colette L. Brix (DF), 2002-05-22:
Allerførst til hr. Touborgs spørgsmål, om vi vil være med til at se på alle de 17 områder og gøre noget for alle 17 områder,
vil jeg sige: Vi vil gerne være med til at se på det, selvfølgelig vil vi det, det er helt klart, ellers ville der ikke være noget formål med det, jeg sagde.
Venstre efterlyser et svar på, om vi ikke synes, at regionerne selv skal være med, erhvervslivet selv skal være med, om det kun er staten.
Men det er noget, der skal gøres noget ved, vi kan ikke snakke år efter år efter år om de samme ting.
Her skal gøres noget.
Til Socialdemokratiet vil jeg også gerne sige, at når der bliver spurgt til Told og Skat, kan jeg forstå, at det er råd og nævn og alt det, der i øjeblikket er ved blive flyttet og sammenlagt, der spøger, og så er det politiet, og det er domstolene. Her vil jeg gerne sige, at vi da bestemt går ind for, at der skal være politi så tæt på byerne, som det overhovedet kan lade sig gøre.
Vi går ikke ind for, at politiet skal sammenlægges i nogle enheder ude rundtomkring.
Det skal være tæt på, hvor tingene sker, så folk kan færdes stille og roligt i deres byer og ikke blive slået ned for et godt ord, så dér er vi helt enige.
Med hensyn til domstolene så ved jeg ikke, hvordan det kommer til at virke.
Man slår måske nogle sammen nogle steder, det kan godt tænkes, at man gør det, men så skal det være effektivt.
Jeg mener godt, at man kan tage til en retssal med dommere osv., der behøver vel ikke at ligge en i hver by, men vi vil gerne se på det.
Vi går i hvert fald ind for at beholde politi og domstole.
Hver eneste arbejdsplads, der bliver flyttet med 10, 15, 20 mennesker, mærkes jo.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-05-22:
På side 51 er der nævnt en lang række af de statslige initiativer, der er lagt frem af den tidligere regering til fremme af den regionale udvikling.
Jeg forstod fru Colette L. Brix' kvittering for disse ting sådan, at det var på den måde, man skulle få udviklingen til at fortsætte på og måske endda blive styrket.
Det skulle jo gerne være det, der var målet med hele denne her debat.
Men der foregår jo også nogle kraftige ting omkring toldvæsen, omkring beredskabstjenesten, omkring politi, omkring domstolene, hvor vi kan komme i den situation, at denne udvikling i virkeligheden er med til yderligere at svække de svage områder.
Derfor må jeg spørge fru Colette L. Brix, hvad Dansk Folkepartis holdning er til de omstruktureringer, der foregår her.
Kan vi her forvente støtte til de svagere udviklede områder?
Else Winther Andersen (V), 2002-05-22:
Det er et opklarende spørgsmål, jeg gerne vil stille fru Colette L. Brix.
I første del af talen blev der lagt meget vægt på, at man ikke mente, regionerne selv kunne være med
til at styre deres udvikling, men at det var meget vigtigt, at staten kom ind og var med i den styring.
I den forbindelse vil jeg da gerne spørge, om det er Dansk Folkepartis holdning, at det er staten, der skal styre udviklingen i regionen.
Kristen Touborg (SF), 2002-05-22:
Det var interessante betragtninger, Dansk Folkepartis ordfører gav udtryk for, men det var i øvrigt i forlængelse af tidligere udmeldinger, som er kommet de tidligere år fra partiet.
Der var også konkrete forslag til at undersøge mulighederne for udflytning, det vil jeg også hilse med tilfredshed, det vil gøre debatten mere konkret, end der har været tilbøjelighed til i formiddags.
I formiddags kunne vi ikke rigtig få svar fra Venstres ordfører på spørgsmålet om, hvad det er for en prioritering
, regeringen vil give de områder, hvor der skal flyttes ud. Venstres ordfører ville helst holde sig til helt andre ting.
Men mit spørgsmål til fru Charlotte Brix er: Er Dansk Folkeparti indstillet på først og fremmest at prioritere de 17 delområder, som i analysen er sat ud som de områder, der er særlig vanskeligt stillede?
Hvad er partiets opfattelse af det?
Ole Vagn Christensen (S), 2002-05-22:
Men når jeg alligevel føler, at jeg godt ville stille fru Colette Brix et spørgsmål, er det, fordi beredskabstjeneste, politi, domstole jo ikke alene er et spørgsmål om det synlige politi, det er også et spørgsmål om, hvor administrationerne skal ligge. Vi har nu set, hvordan man på Arbejdsministeriets område vil centralisere Arbejdstilsynet, vi har også hørt nogle udtalelser om, hvor det skal ligge, og det er i hvert fald ikke noget, der taler for, at man her vil styrke de svagt udviklede områder.
Jeg vil derfor slutte af med at stille dette spørgsmål:
Den udbudsholdning, som ligger i regeringens forslag, er det en holdning, man kan støtte fra Dansk Folkeparti, nemlig at de stærkeste kan vinde over de svageste?
Det er i hvert fald ikke at tage hensyn til de svageste områder.
Ole Stavad (S), 2002-05-22:
Det var nok det, jeg frygtede, nemlig at fru Colette Brix havde en opfattelse af og en eller anden tro på, at vi har fået en regering, der vil gøre noget på det her felt omkring uddannelse og samspillet mellem virksomheder og uddannelsesinstitutioner osv.
Det eneste, denne regering har gjort på det her felt indtil videre, er at skære i de fremtidige bevillinger, som
allerede var sat af på den finanslov, der var sidste år, på trods af at det viste sig at være noget af det, der havde den største interesse ude i virksomhederne, ude i uddannelsesinstitutionerne og de enkelte lokal- og regionalområder.
Der var så stor en interesse, at der var over 20, der viste interesse for det første udbud, vi havde, og kom med konkrete indspil.
Derfor var vi nødt til, skønnede vi, for at leve op til forventningerne, at afsætte yderligere penge, hvor den her regering har skåret.
Og det er det, jeg spørger fru Colette
Brix om: Vil fru Colette Brix forlade de venlige ord og sørge for sammen med os andre, at der sker noget på feltet?
Kristen Touborg (SF), 2002-05-22:
Fru Else Winther Andersen ville ikke rigtig gå til biddet, men sagde, at vi skal have undersøgt alting først.
Jeg nævnte selv en række eksempler heroppe.
Kunne jeg ikke få bare en lille smule nærmere belyst, hvad Venstre mener f.eks. om de ting?
Især synes jeg, det kunne være meget, meget vigtigt at få at vide, om regeringen seriøst overvejer at placere nogle statslige arbejdspladser i de 17 kommuner, som regeringen selv har udnævnt som de dårligst stillede, eller om det kun er, som hr. Ole Vagn Christensen siger, varm luft.
Arne Toft (S), 2002-05-22:
Fru Else Winther Andersen kunne ikke forstå, at jeg sagde 105 kommuner, men de 105 kommuner er med i sammenslutningen Det Skæve Danmark.
Der er selvfølgelig andre kommuner end netop de 105 kommuner, der har et dårligt skattegrundlag, men jeg ser da hen til, at fru Else Winther Andersen vil sørge for, at der bliver en god infrastruktur, som hun sætter så stor pris på, og som der skal være, for at man kan få den udvikling.
Men sagen har to sider, og en af grundene til, at de svage kommuner er meget interesserede i at få statslige arbejdspladser og få en erhvervsudvikling, er, at så har de mulighed for at tiltrække højtuddannede.
Højtuddannede indbyggere betyder ofte, at der bliver mere aktivitet, og at der sker noget.
Så bliver huspriserne også højere, og så får
man en mindre tilflytning af folk på overførselsindkomst.
Kan fru Else Winther Andersen ikke være enig med mig i, at i stedet for som nu at slås om at tage noget væk fra det ene område og føre noget til et andet område, ville det være bedre at gøre noget i de pågældende områder, så man forhindrer, at det er de samme kommuner, der skal bære de store byrder og ikke har penge nok til det?
Else Winther Andersen (V), 2002-05-22:
Først et svar til fru Pernille Rosenkrantz-Theil, der spørger, om det er en måde at skabe lighed på.
De tre spørgsmål, jeg har fået, ligner faktisk hinanden meget.
Det drejer sig meget om at skabe lighed i yderområderne.
En af baggrundene for, at man ønsker at finde de styrker, der er ude i de enkelte regioner, er, at man derefter kan være med til at pege på en vækststrategi.
Det er jo ret væsentligt, at man ved, hvad det er, man er med til at styrke.
Hr. Ole Vagn Christensen spørger, om forskellene er indsnævrede, og om man ude lokalt vil have en mulighed for at gøre det på den måde, som man ønsker at gøre det på.
Ja, jeg mener, at det er en indsnævring, der er sket, hvad angår indkomstgrundlaget.
Men det er da rigtigt, at indkomsten er højere i hovedstaden, og det vil den formodentlig også altid være.
Men ude i yderområderne er der måske til gengæld nogle andre kvaliteter på serviceområdet.
Jamen de kommuner, der ligger i yderområderne, får jo lige så vel del i de ekstra penge, der er på finansloven, så de kan gøre det bedre i ældreplejen og i områdets sygehusbehandling.
Så det vil være det samme. Nu lyser lampen rødt.
Hr. Arne Toft må vente på svar til næste gang.
Arne Toft (S), 2002-05-22:
Både ministeren og fru Else Winther Andersen gjorde meget ud af at sige, at de særlig udsatte områder ville blive tilgodeset.
Jeg tror også, at mange af de her 150 kommuner, som har et skattegrundlag i nærheden af 100.000 kr., har set hen til det her.
Ministeren og fru Else Winther Andersen opremser, hvad man skal have for at få del i de muligheder.
Der skal være gode rammer, infrastruktur, arbejdskraft, beliggenhed, og der skal være uddannelsesmuligheder, helst videregående uddannelser.
Jamen det er jo netop det, de særlig svage kommuner ikke har.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-05-22:
Jeg vil også gerne stille fru Else Winther Andersen et par
enkelte spørgsmål
Det ene drejer sig om, at ministeren var inde på, at forskellene er blevet indsnævret.
Synes fru Else Winther Andersen også, at det illustreres i det, der står om indkomster?
For i København er der en indkomst på 148.000 kr., og i Sydthy er der en indkomst på 107.000 kr.
Er fru Else Winther Andersen enig med ministeren, når han siger, at der vil blive en bedre fordeling, fordi der nu sker noget omkring de ældre og de syge?
For man har jo ikke noget at gøre med i netop de kommuner, som jo sådan set har oplevet, at de ikke har haft den samme indkomstfremgang som det øvrige land.
Derfor er mine spørgsmål meget enkle.
Synes fru Else Winther Andersen, at forskellen er indsnævret, og at man har mulighederne ude i kommunerne?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-05-22:
Jeg citerer fra regeringens regionalpolitiske redegørelse til Folketinget: »Finansloven for 2002 er efter regeringens opfattelse et første skridt til sikring af den prioritering af de offentlige udgifter, som skal muliggøre en holdbar udvikling af velfærden til gavn for alle regioner i landet.
Samlet set vurderes disse omprioriteringer at have en klar positiv regional effekt.«
Så står der nedenunder: »Derimod bærer Hovedstadsområdet en forholdsvis stor andel af de besparelser, der gennemføres på finansloven vedrørende bl.a. råd og nævn og centraladministration.
F.eks. vil den største del af reduktionen af statsligt ansatte foregå i Hovedstadsregionen.
Alt i alt forventes finansloven at bidrage til en større lighed mellem de danske regioner.«
Det synes altså som om, at Venstres strategi er at skære mest på de driftige områder, så de kommer lige så langt ned som de mindre driftige områder.
Jeg vil gerne bede fru Else Winther Andersen svare på følgende spørgsmål
: Har det sin rigtighed, at det er den måde, Venstre vil skabe lighed på?
Kristen Touborg (SF), 2002-05-22:
Til fru Else Winther Andersen vil jeg sige, at jeg i virkeligheden ikke mener, at vi er særlig uenige om det her.
Jeg har sagt et par gange, at jeg i virkeligheden mener, at de lokale kompetencer også er vigtige at styrke, men det ene udelukker jo ikke det andet, tværtimod.
Det er jo netop sådan, at det jo, hvis man har de lokale kompetencer, og der er initiativer i gang, kan understøttes af, at der bliver flyttet nogle statslige arbejdspladser ud til området, så de initiativer, der er i gang, kan blive styrket i stedet for at blive nedbrudt af, at man flytter de statslige arbejdspladser og dermed jo også det miljø, der er omkring dem, så der er nogle højtuddannede i et område.
Det skal ikke være sådan, at alle de højtuddannede mennesker sidder i de store byer, og uden for de store byer er det udelukkende fagligt uddannede.
Vi skulle gerne have en bred og en ligelig udvikling.
Så jeg kan altså ikke se, at det ene skulle udelukke det andet.
Tværtimod skal det ene styrke det andet.
Else Winther Andersen (V), 2002-05-22:
Jeg synes, at hr. Kristen Touborg modsiger sig selv lidt, når man både vil tale om det lokale og samtidig taler om statslige arbejdspladser.
For er det ikke i de lokale og regionale styrker med de kompetencer, der kan ligge deri, vi skal sætte ind med hoved og vækst, i stedet for at det altid skal være udflytning af en mindre statslig arbejdsplads?
Dermed har jeg ikke sagt, at vi ikke skal fortsætte udlægningen af statslige arbejdspladser.
Jeg taler meget om den lokale styrke.
Kristen Touborg (SF), 2002-05-22:
Jeg skal ikke kunne sige, om hr. Ole M. Nielsen skal bruge det ene fremmedord eller det andet, det vil jeg lade stå hen.
Jeg forstod godt spørgsmålet alligevel.
Jeg mener, at det er vigtigt, og jeg mener sådan set også, at jeg sagde det i mit svar til fru Else Winther Andersen.
Jeg mener, det er vigtigt, at det er noget, man kører sammen.
Man giver en støtte fra statslig side ved at flytte nogle arbejdspladser ud, f.eks. også omkring regional udvikling og forskellige muligheder, men naturligvis er det sådan, at det skal være selvbærende.
Det er indlysende, at det er ude i regionerne, at man skal tage initiativerne, men problemet er bare, når staten,
selv om man tager initiativer, ligesom vender det døve øre til og flytter de aktiviteter og aktiver, der er, væk fra området i stedet for ud til området.
Så er det, at det går galt, og derfor er det noget med, at de to områder skal støtte op om hinanden og ikke modarbejde hinanden.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-22:
Jeg vil gerne spørge hr. Touborg om det, som fru Else Winther Andersen også nævnte, nemlig det her med at støtte op om eller styrke de lokale kompetencer. Jeg selv er lidt skeptisk over for den idé, som var meget gennemgående i den tidligere regerings politik og nu også i det, vi hører fra denne regering.
Når det lige pludselig ikke er noget, der er aktuelt længere, har den der stærke kompetence været spærrende for, at man opbyggede andre kompetencer.
Jeg ved ikke, om hr. Touborg har en holdning til, om man ikke også skal differentiere, diversificere hedder det vist, i den enkelte region.
Kristen Touborg (SF), 2002-05-22:
Jeg kan bekræfte, at det er vigtigt, at man går i mindre enheder end amter, for det er ikke de samme problemer, der er f.eks. i den nordlige del af Storstrøms Amt og i den sydlige del.
Det er ikke de samme problemer, der er i den nordlige del af Nordjyllands Amt og i den sydlige del.
Derfor er det meget vigtigt, at man går ind og ser på mindre enheder, og jeg mener egentlig, at analysen med at tage arbejdsmarkedsregionerne, 44 tror jeg der er, er udmærket. Man kigger på dem, for dermed får man indsnævret området.
Så skal jeg gerne sige, at selvfølgelig kigger vi på flere forhold.
Det her gælder ikke kun om at få statslige arbejdspladser, altså støtte fra statens side, men det gælder naturligvis også om, at det lokale område har noget at støde til med.
Men synergieffekten af, at vi får statslige arbejdspladser tilført i stedet for at få dem frataget, er uendelig vigtig.
Derfor er det så vigtigt, at vi sikrer os, at vi altså ikke udelukkende lægger ansvaret for det her over på de lokale.
Det er desværre det, der har været en tilbøjelighed til i en lang række år.
Else Winther Andersen (V), 2002-05-22:
Så vil jeg da godt stille et spørgsmål til hr. Kristen
Touborg.
I oplægget »Vækst med vilje« vil regeringen klart gå ind og finde de regionale styrker og derved lave en vækststrategi.
Kan hr. Kristen Touborg ikke bekræfte, at der er nødt til at være et vist område at vurdere ud fra, og her taler vi om regioner, for at finde de styrker, for der er styrker i alle regioner, og for at finde den vækst, der kan give mulighed dér?
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-22:
Jeg skal på vegne af samtlige partier fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »Folketinget pålægger regeringen ved fremtidig placering af nye statslige arbejdspladser, ved nedlæggelse af statslige arbejdspladser, ved omstrukturering af statslige institutioner samt set i sammenhæng med de overordnede bestræbelser på at skabe vækst i hele landet såvel som i de enkelte områder
, - at arbejde på at alle områder af landet bliver attraktive for udviklingen og bosætning, således at der kan oppebæres geografisk spredning af befolkningen og den økonomiske aktivitet, - at sammentænke placeringen med andre initiativer for erhvervs- og beskæftigelsesudviklingen i det pågældende område og - efter anmodning fra Folketinget at begrunde konkrete beslutninger om placering/nedlæggelse/omstruktureringer af statslige arbejdspladser. Regeringen pålægges endvidere årligt at fremlægge en redegørelse for udviklingen i lokaliseringen af statslige arbejdspladser.
Endelig pålægges regeringen ved udarbejdelse af den regionale vækststrategi at tage særligt hensyn til de områder/kommuner, der har det dårligste beskatningsgrundlag«.
Der er helt konkrete ting heri, som vi lægger vægt på, nemlig det, at man skal tage stilling til hver enkelt omstrukturering, nedlæggelse, placering osv.
Det er faktisk nyt, at man her pålægger regeringen at give en forklaring i hvert enkelt tilfælde.
Så vil jeg gerne lægge vægt på, at vi ikke kun snakker om udflytning, men om placering af statslige arbejdspladser, og jeg ville meget gerne have, om vi kunne udvide debatten til hele det spekter.