runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kristensen (DF), 2004-03-23:
Derfor tog Dansk Folkeparti forrige år initiativ til, at der skulle udbetales en ældreydelse til de økonomisk vanskeligst stillede pensionister.
Dansk Folkeparti var meget tilfreds med, at det ved finanslovforhandlingerne både for 2003 og 2004 lykkedes os at få forhandlet en aftale på plads med regeringen.
Sidste år blev der afsat 420 mio. kr. og i år 430 mio. kr. til den supplerende ældreydelse.
Den supplerende ydelse er udbetalt helt målrettet til de allerallerdårligst stillede pensionister, og det er helt retfærdigt, for forhøjede ydelser skal først og fremmest komme de dårligst stillede folkepensionister til gode.
Vi er altid villige til at diskutere, hvordan folkepensionen kan forbedres, men vi mener altså ikke, at det skal gøres på den måde, som SF's forslag lægger op til.
Jeg tror, at det var forrige sommer, at en vismand udtalte, at vi ville få langt flere pensionister i fremtiden, så der var grund til, at vi gik ind og kiggede på, om vi i det hele taget havde råd til folkepensionen i det lange løb, og at man burde kigge på grundbeløbet.
Jeg må sige, at Dansk Folkeparti tog meget klart afstand fra de udtalelser, og det gør vi fortsat.
Vi vil ikke være med til at skabe usikkerhed om folkepensionens fremtid, og for os ligger grundbeløbet fast.
Dansk Folkeparti går ikke ind for langsommelighed, når det drejer sig om at give de økonomisk vanskeligt stillede folkepensionister flere penge mellem hænderne.
Vi ønsker handling og ikke langtidsplanlægning.
Derfor lancerede Dansk Folkeparti ældreydelsen for 2 år siden, og lad mig så sige, at det går fremad med raske skridt.
Dansk Folkeparti har netop i dag forhandlet en ny aftale på plads med regeringen.
Der er netop i dag blevet afsat 410 mio. kr. yderligere til den supplerende ydelse, så vi nu er oppe på et beløb, der hedder 840 mio. kr., hvilket afsættes årligt frem til 2008.
På nuværende tidspunkt modtager 117.000 pensionister ydelsen.
Fremover vil 170.000 pensionister få glæde af ydelsen.
Fremover vil 150.000 pensionister modtage det fulde beløb.
Ja, hvor der er en vilje, er der en vej, og vi er selvfølgelig i Dansk Folkeparti utrolig glade for, at vores pensionister også får en forårspakke.
Som sagt prioriterer Dansk Folkeparti den supplerende ældreydelse, og på den baggrund må vi afvise SF's forslag.
Grete Schødts (S), 2004-03-23:
Selv regeringens minister var i og for sig meget imod den engangsydelse.
Så begår man gudhjælpemig en fadæse mere ved at udbetale en gang ydelser mere for at få Dansk Folkepartis stemmer.
Det, det handler om, og ikke spor andet er, at man er stemmekvæg for Dansk Folkeparti, og så bliver man måske lidt populær på det.
Det er der også god brug, for meningsmålingerne for regeringen ser ikke for godt ud.
Det her har 800.000 pensionister forventet efter det, bl.a. statsministeren lovede dem i valgkampen.
Nu skulle de få deres økonomiske forhold forbedret.
800.000 troede, at nu kom der en ydelse ind ad brevsprækken.
Der var 44.000, der opnåede en check på 5.100 kr., som de så skal betale skat af i anden omgang, og når året er omme, skal de også miste boligydelse på det.
Det er kort og godt ikke den vej, vi vil i Socialdemokratiet, og vi støtter det ikke.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-03-23:
Det, jeg spurgte om, var, om der findes nogen eksempler på nogen ældre, som ikke har noget, som ikke modtager den her ældrecheck.
Det synes jeg ikke vi har hørt et eneste eksempel på fra Socialdemokratiets side.
Det har mere været en diskussion om, hvorvidt folk, der sidder i parcelhus på Lolland, på guldkysten osv., bliver ramt, fordi de ikke har nogen indtægter ud over deres hus.
Er det ikke meget naturligt, når man udbetaler sådan en ydelse, at der også skal betales skat af den?
Er det ligesom blevet kriteriet for, at Socialdemokratiet ikke vil være med til det, at man skal betale skat af en indtægt?
Det troede jeg var meget naturligt for Socialdemokratiet.
Grete Schødts (S), 2004-03-23:
Jeg kender en række folkepensionister oppe på guldkysten, der får ældrecheck.
De sidder med en friværdi på halvanden million, og det er så dem, regeringen sammen med Dansk Folkeparti siger er de fattigste.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-03-23:
Sådan har jeg hørt Socialdemokratiet. Kender den socialdemokratiske ordfører nogen eksempler på nogen folkepensionister, der ikke har noget ud over deres folkepension, som ikke vil komme til at modtage regeringens ældreydelse?
Grete Schødts (S), 2004-03-23:
Jo, det er fuldstændig korrekt, og den samme pensionist kan så bo i en villa med halvanden million i friværdi.
Så spørger jeg mig selv: Er det så den fattigste?
Her bør man gå helt ind og se på, hvad fundamentet for en folkepensionist, pensionister i det hele taget er.
Derfor har vi den opfattelse i Socialdemokratiet, at der, hvor man går ind og regulerer med pensionstillægget, får man også målrettet det til dem, der har den økonomi, der kan betegnes som den dårligste.
Pia Kristensen (DF), 2004-03-23:
Jeg vil blot spørge ganske kort, om fru Grete Schødts ikke er enig i, at en folkepensionist, der ikke har ATP, er mindre bemidlet end en folkepensionist, der har ATP.
Grete Schødts (S), 2004-03-23:
Det er jeg fuldstændig uenig i.
For det er en hovsaløsning, og man aner ikke, om det er de økonomisk svagest stillede pensionister, der får den check.
Det pensionistægtepar, der skulle være så heldige at have ATP, fordi de har arbejdet et meget, meget langt liv, får ikke en krone.
Og det gør de såmænd heller ikke med det nye forslag, selv om man går op og giver et højere grundbeløb.
Derefter får de en regning.
Skattevæsenet skal have ca. det halve, og derefter får de året efter en regning, fordi de bliver reduceret i boligydelse.
Så det her er at give med den ene hånd og blive populær i en periode for derefter at sige: Nå ja, men det var det, vi kunne opnå.
Pia Kristensen (DF), 2004-03-23:
Jeg vil gerne spørge fru Grete Schødts, hvad man egentlig mener med, at regeringen og Dansk Folkeparti snyder de ældre, snyder vores pensionister. Er fru Grete Schødts da ikke enig i, at ældreydelsen præcis går til de ældre, der er allerdårligst stillet rent økonomisk, at den er direkte målrettet til den gruppe pensionister, der er dårligst stillet?
Grete Schødts (S), 2004-03-23:
Forslaget, som vi skal behandle her i dag, har til formål at begrænse den stigende ulighed i alderdommen.
Det formål kan Socialdemokratiet fuldt ud tilslutte sig.
Mange pensionister har svært ved at få økonomien til at hænge sammen, hvis de kun har folkepensionen at leve for.
Fremover vil der blive stadig større økonomisk ulighed mellem de ældre, som har store opsparinger i form af egen pension og fast ejendom, og dem, som må leve alene af den fulde folkepension.
Det skal der selvfølgelig gøres noget ved. Vi bør og skal have overskud til at sikre ordentlige økonomiske vilkår for de ældre.
De har nemlig båret byggesten
til vores velfærdssamfund.
Mange blev skuffet, da ældrechecken dumpede ind af brevsprækken, og langt de fleste fik slet ingenting.
Socialdemokratiet er opsat på at give et bedre svar på det, regeringen og Dansk Folkeparti byder de ældre, og jeg vil godt tilføje her, at den indgåede aftale, der er gjort i dag, ikke forbedrer de økonomiske vilkår for dem, der trænger allerallermest.
Man kan snyde folkepensionister én gang, måske også to, men tredje gang går den altså ikke.
Vi er fast besluttede på fortsat at udvise den største respekt og tage os godt af de ældre, ligesom de har taget sig af os.
Socialdemokratiet er således meget enig i målsætningen og de grundlæggende værdier bag SF's forslag.
Vi er dog meget imod modellen, hvor vi piller ved folkepensionens grundbeløb.
Grundbeløbet udgør rygraden i pensionssystemet, og derfor er det vores helt klare holdning, at det skal vi fastholde og regulere, som det sker nu.
Vi ønsker ikke, at der overhovedet kan skabes usikkerhed om folkepensionen.
De kommende og de nuværende pensionister skal vide, hvad de kan forvente og regne med.
Socialdemokraterne mener, at der er en bedre vej at gå, nemlig at foretage en egentlig forhøjelse af pensionstillægget, altså ikke grundbeløbet, men pensionstillægget, som vi også foreslog i vores forslag til skattereformen.
Og selv om Socialdemokratiet og SF umiddelbart har forskellige syn på, hvad det bedste middel er, er vi altså enige om målet, nemlig at sikre en markant og varig økonomisk forbedring for landets folkepensionister.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-03-23:
Venstre kan ikke støtte det beslutningsforslag, som SF har fremsat, om en ændring af folkepensionen.
Venstre mener, at folkepensionen ligger fast.
Det er vigtigt, vi ikke skaber usikkerhed om dens beregning.
SF foreslår, at folkepensionens grundbeløb beskæres, og det kan Venstre ikke støtte.
De borgere, der har spinket og sparet hele deres liv og lagt lidt til side, f.eks. til en arbejdsmarkedspension, vil jo blive ramt af SF's forslag.
Vi har afsat 430 mio. kr. til en supplerende ældreydelse, som går til de ældre, der ikke har ret meget ud over deres folkepension.
44.000 ældre var omfattet af den fulde ydelse, 73.000 ældre var omfattet af den reducerede ældreydelse.
Det har givet anledning til en del skuffelser blandt de dårligst stillede pensionister.
Derfor støtter Venstre i dag den aftale, der er indgået mellem regeringen og Dansk Folkeparti, hvorved denne ældreydelse, populært kaldet ældrechecken, udvides til at gælde 150.000 ældre, som får ydelsens maksimum allerede fra i år, dvs. i år 2004, nemlig 5.100 kr., og 20.000 ældre, som derudover vil modtage en reduceret ydelse.
Denne aftale er en del af forårspakkens aftalekompleks, og det betyder langt mere aktivitet i vores samfund; de ledige får et job, og de fattigste ældre får en konkret håndsrækning. Ifølge SF's forslag vil en fattig folkepensionist modtage ekstra 5.700 kr. i år 2013; sådan har jeg forstået SF's forslag.
Ifølge regeringens forslag vil en fattig folkepensionist få 5.100 kr. allerede nu, samtidig med at vi beholder folkepensionens grundbeløb uændret, så valget for Venstre er let. Vi afviser SF's forslag, der kun har virkning for fremtidens pensionister, og vi gennemfører et forslag til gavn for så vel fremtidens som nutidens pensionister.
Det er derfor, vi afviser SF's forslag.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-03-23:
SF ønsker jo med dette beslutningsforslag at gøre det mindre attraktivt at spare op til alderdommen og skabe stor usikkerhed om folkepensionen for landets pensionister.
Det er vi i Det Konservative Folkeparti grundlæggende uenige i.
Vi ønsker ikke at skabe den usikkerhed for pensionisterne, man vil lave i det her forslag, ved at ændre på grundbeløbet for folkepensionisterne.
Samtidig mener vi altså også, at det er uhyre vigtigt, at der er et incitament for den enkelte til at spare op, og at man derfor ikke bare skal se sit pensionstillæg forsvinde, hvis man har været fornuftig og sat penge til side til alderdommen.
Derudover er vi meget glade for at målrette de penge, der ligger i satspuljen, til netop særlige initiativer for særlig svage grupper, f.eks. pensionister.
Derfor ønsker vi ikke at tage pengene fra de såkaldte satsmidler, for vi mener faktisk, at det på mange områder er både sagligt rigtigt og den bedste hjælp, man kan give, at tage konkrete, målrettede initiativer for bestemte grupper af mennesker, der har konkrete problemer.
Vi er derfor glade for at kunne målrette nogle af de midler, der går til ældreområdet, til netop disse konkrete tiltag frem for at sætte dem over i det almindelige pensionssystem.
Når vi taler om, hvad vi så gør for de svageste pensionister, hvis ikke vi skal tage pengene fra konkrete tiltag for de svageste pensionister, ja, så er det jo netop i dag, at regeringspartierne og Dansk Folkeparti har lavet en aftale om at fremrykke den supplerende ældreydelse, sådan at de 170.000 svageste pensionister nu får en supplerende ældreydelse.
Grete Schødts (S), 2004-03-23:
Jeg vil godt spørge den konservative ordfører, om det er 170.000 folkepensionister, der med det indgåede forlig i dag, vil få den fulde ydelse, altså de 5.100 kr.
Er det korrekt opfattet?
Charlotte Dyremose (KF), 2004-03-23:
Der er 150.000 efter de tal, jeg har fået, der vil få den fulde ydelse, og så ca. 20.000, der vil få en reguleret ydelse.
Eva Kjer Hansen (V), 2004-03-23:
Det, der får mig til at tage ordet og stille spørgsmål til socialministeren, er ordføreren for beslutningsforslaget, hr. Villy Søvndals, bemærkning om, at det her kun er et ganske lille bitte forslag, tror jeg ordene var fra hr. Villy Søvndals side.
Har socialministeren fået foretaget nogen beregning
over, hvad vi egentlig taler om i form af offentlige udgifter, hvis det her forslag skulle gennemføres, altså en sænkelse af loftet fra de 33 til de 30 pct.?
Henriette Kjær (KF), 2004-03-23:
Jamen så er det godt, at fru Lotte Bundsgaard ikke er en potentiel vælger, det kan vi jo så glæde os over.
Jeg synes, at de her kommentarer og spørgsmål også var udtryk for, at fru Lotte Bundsgaard ikke rigtig har noget at spørge om, og så kan man komme med kommentarer om, hvornår et internt regeringsudvalg er færdigt med at arbejde.
Jeg vil sige, at jeg er glad for det konstruktive arbejde, der foregår, og vi skal nok komme med nogle gode udspil, som vi så kan debattere til den tid.
Lotte Bundsgaard (S), 2004-03-23:
Socialministeren ved udmærket godt, at vores forslag er fuldt ud finansieret, så der er ingen grund til, at socialministeren kalder det et overbudsforslag.
Det er et langt bedre forslag end det, socialministeren har, for socialministerens forslag er åbenbart at blive ved med at gå ud og sige, når medierne spørger, ja, det er også et problem, at det er for dyrt.
Men når det kommer til stykket, er socialministeren fuldstændig handlingslammet og gør ikke noget som helst ved det her. Jeg vil også sige, at vi jo også her har fået bekræftet, at regeringen altså ikke tør sige, hvad regeringen egentlig mener.
For det kan vel ikke være så svært at sætte sig ned og læse forslagene igennem og så finde ud af, hvad det så er for et forslag, man går ind for.
Enten er man i regeringen uenig, eller også har regeringen bare ikke nogen forslag, de vil betale, og så kan man blive ved med at tale om et udvalg.
Så det, vi har fået bekræftet nu, er altså punkt 1, at socialministeren måske synes, at det er for dyrt, men hun vil ikke gøre noget ved det, og punkt 2, at regeringen måske nok synes, at man skulle gøre noget, men når det kommer til stykket, sender man det i udvalg, som måske kommer med noget før sommer.
Det synes jeg simpelt hen ikke er godt nok for denne her regering.
Henriette Kjær (KF), 2004-03-23:
Til det sidste kan jeg svare, at der kommer et udspil, når vi er færdige med at diskutere alle de gode forslag, der er kommet, dels fra folketingsmedlemmer, dels fra ministre.
Der er mange, så det skal der jo sorteres i og prioriteres i, og det er svært, men det bliver der, fordi vi selv er ivrige efter at komme med nogle gode forslag sikkert her engang inden sommerferien.
Det håber jeg da bestemt.
Det er ganske rigtigt, at jeg har sagt, at det visse steder er for dyrt at få børn passet.
Når man kommer op over 3.000 kr., undrer jeg mig over, hvordan f.eks. en vuggestueplads kan være så dyr.
Det er jo ikke det samme som at sige, at så vil jeg komme med en stor pose penge, og så kan vi sætte taksterne ned generelt.
Det er et signal til kommunerne om at prøve at lære af hinanden.
Det er også derfor, vi har sat undersøgelsen i gang. Jeg kan godt have en holdning om, at tingene er relativt dyre, uden at komme med et overbudsforslag, sådan som Socialdemokratiet har gjort det.
Lotte Bundsgaard (S), 2004-03-23:
Socialministeren var meget lidt klar i sin tale, måske fordi socialministeren godt ved, at hun står med en ikke særlig god sag. Socialministeren brugte også en del af sin tale på at fortælle om, hvad andre partier gerne vil gøre, og jeg vil meget gerne bekræfte, at vi Socialdemokrater godt tør sige klart og tydeligt, at det er for dyrt at få sine børn passet i en daginstitution.
Derfor har vi jo fremsat et forslag, hvorefter det maksimalt skal koste 1.000 kr. at få børn passet.
Men mit spørgsmål går egentlig på, at ministeren før i pressen har sagt, at det er blevet for dyrt at få børnene passet, men det mener ministeren altså ikke mere.
Kan ministeren klart og tydeligt sige: Nej, det er ikke for dyrt at få børn passet i Danmark?
Det er mit første spørgsmål.
Mit andet spørgsmål går lidt på det her regeringsudvalg, hvor man skal se på børnefamiliernes forhold.
Vi har alle statistikkerne, vi kender alle tallene, så nu er det vel bare politikerne, der skal mande sig op og sige, hvad de mener.
Men hvor lang tid skal regeringen bruge til det?
Hvornår kan vi forvente, at regeringen kommer med et udspil fra det her regeringsudvalg?
Henriette Kjær (KF), 2004-03-23:
Det skal ikke hedde sig, at man ikke kan få et klart svar fra ministeren, men kun et vent og se og rapporter hid og did, så derfor synes jeg bare, jeg vil gøre det klart, at det ikke er noget, der står på min dagsorden.
Men det er da klart, at hvis vi kan se, at der er nogle uhensigtsmæssigheder i de generelle takster, så skal man jo aldrig sige aldrig, men jeg synes også, det er dumt at stikke folk blår i øjnene.
Det, jeg godt kunne tænke mig med den undersøgelse, vi nu får lavet, er, at kommunerne skal være bedre til at lære af hinanden i forhold til at drive nogle kvalitetstilbud, men også at gøre det på en så effektiv måde, at man kan holde prisen på et rimeligt niveau for de forældre, der skal betale, men i øvrigt også af hensyn til kommunens udgifter, for det er jo en delt udgift.
Så jo bedre man bliver til at styre det her område, jo bedre bliver det for os alle sammen.
Villy Søvndal (SF), 2004-03-23:
Jeg tør næsten ikke stille et spørgsmål mere, for jeg synes, at det bliver værre og værre, jo flere gange ministeren svarer.
Det første svar var, at hun ikke på nuværende tidspunkt vil tage stilling til takststigninger.
Så kom jeg til at stille et spørgsmål, og det skulle jeg aldrig have gjort, for
så bevægede ministeren sig ud i, at nu er hun helt sikker på, at regeringen ikke vil gøre noget ved de her takststigninger.
Så jeg tror alligevel, jeg spørger: Er det virkelig rigtigt, at ministeren bare siger, at hun synes taksterne
er for høje og vil undersøge hvorfor, men ikke engang vil være med til det beskedne forslag - så lille et forslag - om at sænke fra 33 til 30 pct.?
Var det ikke, fordi ministeren kom til at fortale sig, fordi vi er sidst på dagen, at ministeren kom til at sige sådan?
Henriette Kjær (KF), 2004-03-23:
Jamen det at kommunerne fik muligheden for at hæve taksterne fra 30 til 33 pct. - hvor hr. René Skau Björnsson, tror jeg i øvrigt det var, holdt en flammende tale for forslaget - gjorde jo, at vi fik pasningsgaranti.
Så det var åbenbart det, der skulle til, og derfor ser jeg da store problemer i at fjerne det igen.
Jeg mener ikke, at min besvarelse er noget vent og se.
Jeg synes, det er en dårlig idé at skulle fjerne muligheden for at hæve til 33 pct., hvis man har pasningsgaranti.
Hvorfor kan nogle give et rigtig godt tilbud til forældrene med god kvalitet til en langt lavere pris end andre kommuner, der må langt højere op i pris?
Hvad er det, der giver de der forskelle?
Det er da interessant at se, og det må vi da lige vente på at man får undersøgt.
Villy Søvndal (SF), 2004-03-23:
Tak for besvarelsen.
Jeg synes, det er ærgerligt, at vi igen får en tale, der hedder vent og se med De Konservative.
Jeg roser altid ministeren, når jeg finder anledning til det, og når jeg er enig med ministeren.
Og da ministeren meldte ud, at taksterne mange steder var blevet for høje, så antog jeg selvfølgelig, at det var, fordi ministeren mente, at de var blevet for høje.
Og så er det jo vores opgave at hjælpe hinanden her i Folketinget med at få den slags gode tanker omsat til lovgivning.
når der så kommer et forslag, som ikke er et dramatisk forslag, men som ministeren sagde, bare er at sænke en lille smule - og det er jeg enig i - kan man ikke engang være med på det.
For mig bekræfter forargelsen jo blot, at jeg har ret i den simple konstatering, som også hr. Flemming Oppfeldt i virkeligheden kom til at bekræfte, at da arbejdsmarkedets pensionsordning er bygget op på den måde, at det er en procentdel af indkomsten, man sender videre til pension, så er det klart, at hvis man bor i de velhavende områder, har en årsindkomst på 0,5 mio. kr. og har en pensionsordning på 12 pct., 9 plus 3, så er det 72.000 kr., der hvert år sendes af sted til ens pensionsordninger.
Hvis man er lavtlønnet kassedame eller rengøringsdame og har en indkomst på 200.000 kr., så er det 24.000 kr., altså en tredjedel af det andet beløb, der sendes af sted.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-03-23:
Jeg synes også, der er noget, der hedder det lyttende folkestyre, og jeg synes, at det, jeg konstaterede i mit indlæg på Venstres vegne, var jo, at det, som SF kan opnå over en 10-årig periode, gennemfører vi jo i år, nemlig at vi tilgodeser de 150.000 pensionister, der har de dårligste vilkår.
Det får vi gennemført i år, og det burde SF også have kvitteret for i den tale, der blev holdt nu.
Så var der jo det andet element i hr. Villy Søvndals tale, nemlig at det vedrører dem, der bor ude i Gentofte, Lyngby og den slags steder.
Nej, det vedrører jo alle de mennesker, som fra slutningen af 1980'erne og et stykke frem i tiden får bygget de her nye arbejdsmarkedspensioner op, hvor der bliver lagt 8, 9, 10, 11, 12 pct. af lønnen til side til en pension, når de bliver gamle.
Der har SF her i Folketinget i dag i år 2004 fremsat et forslag, som rammer de her mennesker, trækdyrene i vores samfund, og det er det, jeg er forarget over.