runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Kjer Hansen (V), 2002-05-02:
Jeg har ingen intention om at pynte på tallene, men vil meget gerne give de korrekte tal.
Jeg mener også, at de tal, jeg brugte, er dem, vi i enighed skrev ned, oven i købet i en pressemeddelelse for netop at understrege, at vi var meget enige om, at det var det, satspuljekredsen var blevet enig om, og at beløbene netop strækker sig over de næste 4 år i forhold til, hvad vi har aftalt. Men der kommer jo også nye satspuljeforhandlinger, der kommer nye finanslovforhandlinger, og derfor synes jeg fortsat, at det er et meget underligt regnestykke, hr. Villy
Søvndal forsøger at præsentere Folketinget for i dag.
Det hænger jo ikke sammen, det, hr. Villy Søvndal kommer med, når man forholder sig til de faktiske tal, som vi i enighed giver ud på området i satspulje, og når vi ser på, hvad de samlede offentlige udgifter er til området, så det er hr. Villy Søvndals regnestykke, der ikke hænger sammen.
Til fru Karen Jespersen skal jeg sige, at vi gerne vil testes på, om vi også opnår nogle resultater, og derfor har vi været meget konkrete, f.eks. i handlingsplanen for de udsatte grupper, med hensyn til at fastsætte, hvad målene er, sådan at vi også på et senere tidspunkt vil kunne gå ind og se, om det rent faktisk er lykkedes for os, og om vi har opnået det, vi gerne ville.
Men der er det vigtigt for mig at understrege, at det jo ikke udelukkende er et spørgsmål om, hvor mange kroner og øre vi bevilger til de forskellige områder.
Det er nok så meget et spørgsmål om, hvad det er for nogle initiativer, vi sætter i værk, og at vi også får taget det rigtige udgangspunkt i forhold til, hvad behovet er for dem, vi snakker om.
Jeg vil meget gerne være med til, i det omfang vi kan, at finde flere af tallene, men erkender så også, at det nogle gange kan være vanskeligt at få det eksakte.
Taler vi f.eks. om folk med misbrugsproblemer, kan vi ikke komme det nærmere,
end at det er nogle skøn, for vi ved jo af gode grunde ikke, hvor omfattende problemet rent faktisk er.
Til fru Line Barfod skal jeg kvittere for de positive meldinger fra Enhedslisten om, at man i og for sig er enig i, at det gælder om, at folk skal kunne klare så meget som muligt i deres egen tilværelse, og jeg oplever det også lidt som en imødekommelse af, at det er vigtigt at tage udgangspunkt i netop den enkelte person, hvad den enkeltes ønsker og behov er.
I forhold til, om der skal ske ændringer på ydelsessatser, er det ikke noget, vi har intentioner om på nuværende tidspunkt.
Karen Jespersen (S), 2002-05-02:
Tak til fru Eva Kjer Hansen for, at hun gik ind på tankegangen med at opstille tal, som man kan måles på.
Målsætningerne i handlingsplanen for de udsatte grupper er jo hensigtserklæringer, men der, hvor det virkelig begynder at blive meget konkret og håndfast, er jo netop, at man har et tal for f.eks. antallet af langvarige kontanthjælpsmodtagere og så en målsætning om, at den kurve skal knække, at det antal skal nedbringes.
På samme måde også tal på andre områder.
Det kan godt fremskaffes, især hvis man arbejder på det og har det som ambition.
Men jeg vil også gerne lige høre, hvad fru Eva Kjer Hansen siger til, at amterne i Amtsrådsforeningens pressemeddelelse fra den 20. februar i år skriver, at når amterne skulle finde de her 360 mio. kr., de skal spare for at opfylde regeringens krav, har amterne fortrinsvis skåret i deres budgetter på det sociale område.
Hvordan harmonerer det med regeringens politik?
Fru Eva Kjer Hansen sagde, at regeringen og regeringspartierne ikke var bange for at blive målt på deres indsats, og det mener jeg er et meget vigtigt punkt.
Men det kræver jo så også, at man opstiller noget, man kan måles på.
Nu har der bl.a. været debat om tallene for de langvarige kontanthjælpsmodtagere, og det var nogle tal, som jeg selv som socialminister insisterede kraftigt på at få fremskaffet, også vel vidende, at de viste en stigende tendens.
Men det er jo netop forudsætningen for, at man kan gøre noget ved det, at man har et tal, man kan måle på og have en ambition om at nedbringe. Dér kunne man så spørge: Er regeringen villig til at opstille sådan nogle tilsvarende tal, og til at lade sig teste på, om den kurve faktisk knækker, altså med hensyn til antallet af kontanthjælpsmodtagere, antallet af langvarige sygedagpengemodtagere, socialt udsatte børn, antallet af hjemløse?
Det er ikke så nemt at fremskaffe de tal, men det kan lade sig gøre, og man er jo i stigende grad ved at få præciseret det antal.
Aase D. Madsen (DF), 2002-05-02:
Jeg vil gerne sige til Enhedslisten, at med hensyn til seriøsitet i forslagene synes jeg nok, at alle de beslutningsforslag, som Enhedslisten har fremsat, totalt mangler seriøsitet. Dem er der ikke et eneste tal på, så den diskussion tror jeg nok vi skal stoppe.
Og med hensyn til milliarderne vil jeg bare nævne to tal.
Det ene er 1,5 mia. kr. til sygehussektoren, og det andet er de 500 mio. kr. til ældre til hjemmehjælpen.
Så vidt jeg ved, er det 2 mia. kr. Det tror jeg ikke er nogen fejltagelse.
Jeg synes, vi har fået en god debat om det.
Vi er aldeles ikke dikkende lammehaler, når vi kan få nogle forbedrede forhold på førtidspensionsområdet, på hjemmehjælpsområdet og på det sociale område.
Det skal jeg love Enhedslisten og de øvrige
her i Folketinget.
Villy Søvndal (SF), 2002-05-02:
Jeg skal sige til hr. Jens Rohde, at jeg sådan set ikke har forsøgt at lægge skjul på, at vi havde en aftale om det her.
Jeg redegjorde meget præcist for det i mit ordførerindlæg.
Det er klart, at når man laver sådan en aftale, lægger man plusser og minusser sammen.
Det var klart vores opfattelse og er det stadig væk, at plusserne var så mange, at det ville være forkert at sige nej til en aftale.
Det er soleklart set fra SF's side
, og derfor opfører vi os selvfølgelig også sådan, når vi skal stemme om lidt.
Så må jeg sige til fru Aase D. Madsen, at jeg savnede
Fru Aase D. Madsen kom til at sige, at der var sociale forbedringer i det, man havde aftalt, for en milliard.
Finansministeren blev yderst bleg, da han gik forbi og hørte det tal.
Hvis fru Aase D. Madsen ikke er i stand til at svare på det med milliarden, fordi det jo godt kan være svært, er finansministeren måske i stand til at redegøre for, hvor der ligger en milliard.
Aase D. Madsen (DF), 2002-05-02:
God dag igen!
Undskyld.
Undskyld, det skal jeg gerne gøre, og så vil jeg samtidig give en afskedssalut til hr. Villy Søvndal, som han nok ikke bliver tilfreds med.
Ligegyldig hvad vi siger, er hr. Villy Søvndal jo ikke tilfreds.
Det kan måske være et sundhedstegn, for tilsyneladende skiller vandene lidt her med hensyn til vores sociale forståelse og hr. Villy Søvndals.
Naturligvis regner vi da også 1,5 mia. kr. til at nedbringe ventelisterne ind i en forbedring på det sociale område.
Vi undgår, at de, der står på ventelister, skal ind under det sociale område og have hjælp, altså dagpenge, sygedagpenge og hvad der ellers ligger i det sociale område.
Man skal da regne det hele med.
Jo kortere ventelister, jo bedre sundhed
, jo hurtigere kommer man tilbage på arbejdsmarkedet.
Hvis vi tager alle de afledte konsekvenser i brug, er jeg da sikker på, at vi kan komme op på det tal, også på det område.
Jens Rohde (V), 2002-05-02:
Nu fik vi slået fast, at SF selvfølgelig er en del af denne aftale og naturligvis også vil overholde den. Jeg kan se her af betænkningsbidraget, at SF indstiller forslaget til forkastelse.
Kan hr. Villy Søvndal bekræfte det?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-05-02:
Det her er et lovforslag, der sikrer, at pensionister kan få dækket deres omkostninger til briller og tandproteser, lægeordineret diætkost og fodpleje, noget, der vil lette betragteligt, når man er på pension.
Ikke desto mindre stemmer Dansk Folkeparti imod det her forslag.
Hvis Dansk Folkeparti valgte at stemme for det, ville vi have et flertal uden om regeringen.
Det vil altså sige, vi står i en situation, hvor Dansk Folkeparti afgør, hvorvidt pensionisterne i Danmark skal have dækket deres omkostninger i forbindelse med briller og tandproteser, lægeordineret diætkost og fodpleje.
Dansk Folkeparti afgør, at det skal de ikke.
Aase D. Madsen (DF), 2002-05-02:
Så er der hilst behørigt.
Ja, det gør vi.
Vi sidder nemlig med det afgørende ord
at skulle have sagt med hensyn til, om der skal forbedres væsentligt for de ting, som ligger uden for sygesikringen, og som vi mener er en mangel på grund af den lov om helbredstillæggene, som er gennemført af Socialdemokratiet. Vi har jo set, at da det kom ud til kommunerne, har de tilsyneladende nedprioriteret de personlige tillæg på baggrund af, at man nu fik helbredstillægget.
Det er vi meget, meget opmærksomme på. Derfor er vi også glade for, at vi nu virkelig får evalueret området.
Socialministeren har sat undersøgelser i gang, således at vi får set, hvorfor der nedprioriteres på de personlige tillæg, efter at man har lavet helbredstillæggene.
Det finder vi mærkeligt.
Det kommer der en undersøgelse af, og den er vi meget spændt på at se.
Og som sædvanligt er der her ikke nogen økonomiske beregninger.
Der er intet.
Det er bare noget, som er slynget
Allerede da Socialdemokratiet - jeg ved ikke, om Enhedslisten stemte for det - lavede den lovgivning, skrev jeg i betænkningsbidraget, at Dansk Folkeparti var meget skeptisk over for, om det netop ville have den virkning, som det har, at når man gennemførte helbredstillægget, ville kommunerne nedprioritere de personlige tillæg til briller, proteser og mange andre ting.
Det, vi søger nu, er ved hjælp af den undersøgelse, som vi får fra ministeren, at klargøre, hvor problemerne ligger, og så bliver der sat ind.
Villy Søvndal (SF), 2002-05-02:
Hvem stemte for fjernelse af de 122 mio. kr.?
Det gjorde regeringspartierne, det gjorde Dansk Folkeparti.
Hvorfor er der 122 mio. kr., der ikke er blevet brugt til personlige tillæg?
Det er ganske rigtigt, som Dansk Folkeparti siger, fordi der er blevet administreret meget stramt, og derfor sætter ministeren så en undersøgelse i gang.
Hvad er så ministerens påtrængende problem?
Det er, at når det bekræftes, at der er blevet administreret usandsynlig stramt, er der ikke en krone tilbage.
Hvad har Dansk Folkepartis rolle derfor været i forhold til personlige tillæg?
Det har været at fjerne 122 mio. kr. fra personlige tillæg, fordi kommunerne ikke havde brugt dem.
Derfor synes jeg godt nok, det er skrap kost at høre, at Dansk Folkeparti i dag siger, at de er dybt optaget af det her område.
I så fald vil jeg bede dem om lige at kigge tilbage på, hvad det var, man faktisk stemte for.
Pointen i den her diskussion er jo, at det her forslag fra Enhedslisten, vi behandler i dag, er et rigtig godt forslag.
Vi sad faktisk og forhandlede det, lige før valget blev udskrevet.
Da havde vi nogle beregninger bl.a. fra Ældre Sagen, der sagde, at hvis I vil sikre, at mennesker, der har problemer med tænder, med fødder, med diætkost osv., skal have et særligt tilskud, så koster det i området af 50 mio.
Det var deres bedste beregning på det tidspunkt.
Derfor var det et forslag, der var vigtigt at få gennemført.
Det er så underligt, at det parti, der piller pengene ud af finansloven, bagefter har en attitude, der hedder, at det her ville man egentlig gerne, efter at man har forskertset alle muligheder.
Er der ikke en grænse for Dansk Folkeparti og for fru Aase D. Madsen for, hvor stort et teaterstykke man kan opføre, hvis man stadig vil have en gran af tillid rundtomkring?
Jørn Pedersen (S), 2002-05-02:
Ja, man undrer sig, når man hører argumenterne fra Dansk Folkeparti her i dag.
Da vi behandlede det her lovforslag ret tidligt i det her kalenderår, indbragte jeg helbredstillægget i debatten både i forhold til ministeren og i forhold til fru Aase D. Madsen netop med henblik på, at vi jo havde hørt, at der lå et eller andet stort beløb, som man skulle fordele.
Så jeg må konstatere, at det ikke er noget, Dansk Folkeparti har hjertet ret meget med i
, vel nærmest slet ikke, for så havde man sikkert krævet, at det kom med, da man skulle dele de mange penge, man havde skaffet til de forskellige svage grupper.
Hvorfor ikke?
Hvorfor venter man på en undersøgelse, som jo sådan set ikke er nødvendig?
En tilsvarende undersøgelse blev færdiggjort allerede i september måned år 2001.
Den var godt nok lavet af Ældre Sagen, ikke af Socialministeriet.
Men konklusionerne var entydige, og for yderligere at bekræfte det entydige i de konklusioner kunne man jo altså se, at Dansk Folkeparti sammen med regeringen fandt en besparelse på 122 mio. kr. på de personlige tillæg. Hvor er logikken henne?
Man må sige, at Dansk Folkepartis argumenter er tomme ord.
Lige så såre det kommer til handling, retter man ind til højre, så gør man, hvad man får besked på og holder ikke en gang bare nogle af de løfter.
Her havde man haft muligheden for at gøre det.
Det er muligt, det er større.
Men det er nok ikke grebet helt ud af den blå luft, når man siger, at det sandsynligvis er det, det vil koste.
Det kunne rigeligt have været i det beløb, som Dansk Folkeparti krævede på det sociale område af regeringen.
Det var der ikke.
Igen kan vi se, at Dansk Folkeparti løber, de sprinter afsted fra de løfter, de tidligere har afgivet.
fru Aase D. Madsen det, vi andre godt er klar over i forvejen, at Dansk Folkeparti så er på banen og støtter det her forslag, fordi der jo så er flertal for det?
Vi støtter gerne også til den tid, og vi vil også gerne være med til at finde pengene.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-05-02:
Jeg er glad for, fru Aase D. Madsen heroppefra bekræfter, at det er Dansk Folkeparti, der sidder med de afgørende stemmer i denne her sag, for det bekræfter det, jeg sagde tidligere, om, at Dansk Folkeparti ved at stemme imod det her forslag stemmer imod, at pensionister skal have et helbredstillæg, at pensionister kan få dækket deres omkostninger ved tandpleje og briller og lægeordineret diæt og fodpleje.
Det er Dansk Folkeparti, der er tungen på vægtskålen.
Det er dem, som afgør, at pensionisterne ikke kan få det dækket.
Ældre Sagen har jo dokumenteret via deres undersøgelse, at 53 pct. af landets kommuner har strammet tildelingskriterierne for personlige tillæg op på netop de her fire typer af helbredsudgifter.
Behøver vi mere?
Altså at taburetterne er blevet vigtigere for Dansk Folkeparti end de ældres ve og vel?
Aase D. Madsen (DF), 2002-05-02:
Det er en underlig bagvendt diskussion, denne her.
Vi støtter naturligvis, at der skal rettes op på det misregime, som den socialdemokratiske regering ved hjælp af SF og Enhedslisten har ført i 9 år på det sociale område.
Enhedslisten kan godt tro, og det kan de andre partier også, at det støtter vi 120 pct.
Netop fordi der ligger de 122 mio. kr. i finansloven, kan vi jo se, at der er noget galt.
Vi kan med Ældre Sagens rapport se, at der er noget galt.
Vi er nu i gang med at forhandle om, hvordan der skal rettes op på denne her sag, og der har vi jo den lykke, at vi nu har indflydelse på, hvordan der skal rettes op.
Dansk Folkeparti på nogen måde føler, at regeringen ikke vil tage de hensyn, som vi vil tage med henblik på helbredstillæggene, kan man godt være sikker på, at så bliver Dansk Folkeparti meget, meget svære at danse med.
Så skal vi nok se, hvem vi så kan danne flertal med i det kommende år.
Villy Søvndal (SF), 2002-05-02:
Jeg synes nu alligevel, det er bemærkelsesværdigt, at fru Aase D. Madsen bruger så stærke ord som miskmask med henblik på, hvad den tidligere regering lavede.
Og misregere.
Når man tænker på, at det, vi gjorde i forhold til at etablere helbredstillægget, var at tilføre 340 mio. kr. på det tidspunkt på finansloven.
Når man så spørger, hvad fru Aase D. Madsens bidrag er, er det at fjerne 122 mio. kr. fra finansloven.
KL. 11.35
Hvad er forskellen på de to indsatser?
Det er næsten en halv milliard kroner.
Det er da ikke forbedringer at fjerne penge fra finansloven.
Det gør, at man ikke har mulighed for at lave de her ting, man godt vil, på helbredstillægget.
Så siger fru Aase D. Madsen, at hvis nu de ikke vil, næste gang vi kommer, så bliver vi svære at danse med.
Jeg ved ikke, hvordan Dansk Folkepartis medlemmer er at danse med - jeg har faktisk aldrig prøvet det - men jeg synes sådan set heller ikke, det er det afgørende.
Jeg synes, det er afgørende, om Dansk Folkeparti så vil mande sig op efter så lang tid.
Det har man jo overhovedet ikke villet en eneste gang endnu.
Hvorfor skulle man så ville fremover?
Jørn Pedersen (S), 2002-05-02:
Ja, det er grumme stærke ord at udtale, når man bruger ordet misrøgt her på en smuk majdag.
Jeg skal ikke bede fru Aase D. Madsen om at komme med alt for tekniske udredninger, men er det rigtigt forstået, at hvis man kan få et forslag for 50 mio. kr., så er det noget, Dansk Folkeparti er interesseret i, for så er muligheden her i dag lige om lidt.
Og det er da et godt tilbud, vil jeg synes.
Ellers må vi jo sige - og det synes jeg ikke, vi skal undlade at sige over for de pensionistorganisationer, der har udnævnt de her fire punkter, som forslaget omhandler, til at være afgørende for nogle forbedringer - at det får man ikke. Vi må sige til pensionisterne: I får det ikke, kære venner, for Dansk Folkeparti stemmer på trods af alt, hvad de har sagt, imod.
Dansk Folkeparti forhindrer det her.
Det synes jeg ikke skal være usagt.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-05-02:
Uden at gøre det her til en historietime i, hvordan Enhedslisten har reageret parlamentarisk, skal jeg blot understrege, at Enhedslisten aldrig har stemt for en finanslov.
Enhedslisten har aldrig stemt for en finanslov.
Det betyder altså, at Enhedslisten har stemt nej, fordi Socialdemokratiet og De Radikale ikke har givet nok sociale løft, så når fru Aase D. Madsen prøver at snige sig uden om det her forslag ved at sige, at vi jo heller ikke gjorde det, da vi sad som partistøtte til den daværende regering, så er det hus forbi.
Tværtimod gør Dansk Folkeparti det stik modsatte.
Dansk Folkeparti stemmer mod deres egen holdning, i hvert fald mod den holdning, de giver udtryk for over for vælgerne.
Det vil altså sige, at Dansk Folkeparti afgør, at pensionisterne ikke får helbredstillæg.
Aase D. Madsen (DF), 2002-05-02:
Ja, Dansk Folkeparti har indflydelse, og derfor kan vi netop sikre, at de får helbredstillægget.
Men det kan vi ikke sikre med SF og med Socialdemokratiet.
Det kan vi sikre sammen med regeringen.
Så er det lige sat på plads.
Med hensyn til det sociale sindelag i Dansk Folkeparti og i Socialdemokratiet
, så vil jeg altså ikke undlade at gøre opmærksom på, at et fremtrædende medlem af Socialdemokratiet i dag er talsmand for, at man skal tage betaling for hjemmehjælp.
Det synes jeg altså lige, at man også skal lægge mærke til.
Hvor begynder det sociale sindelag så i Socialdemokratiet?
Jeg har været meget, meget glad for, at vi har fået det her op at vende, for det er meget vigtigt for Dansk Folkeparti.
Vi sagde netop, da man vedtog helbredstillægget: Dansk Folkeparti mener, som anført af Ældre Sagen i høringssvaret, at lovens virkninger skal vurderes efter 1 år, således at det kan klarlægges, om de faste helbredstillæg får negative virkninger på den kommunale administration af de personlige tillæg.
Det er det, vi er i fuld gang med i øjeblikket, og vi lever op til vores løfte, og der sker noget på området, og nu får vi en opgørelse over præcis, hvordan det rammer.
Vi mener, at Ældre Sagens rapport er god, men vi vil dybere ned, vi vil have de rigtige meldinger tilbage fra kommunerne, og de kommer tilbage til ministeriet.
Om kort tid, regner jeg med, kan jeg få ministerens nik til det, således at vi går i gang med at evaluere det her. Ministeren skriver, så jeg håber, hun måske kommer op og siger et par ord.
Grete Schødts (S), 2002-05-02:
En gang imellem kan det være en fordel at kunne slå op i de grønne hæfter ...
Ikke nok med, at Dansk Folkeparti har skiftet politik, de har også skiftet ordfører i dag. Fra førstebehandlingen den 18. januar vil jeg blot citere Dansk Folkepartis ordfører, fru Pia Kristensen: »Dansk Folkeparti er bestemt positive over for dette lovforslag«. Det vil altså sige, at ændringen, ikke bare hvad ordfører angår, men også politikken, fra den 18. januar til i dag er total.
Det er bare en bekræftelse på, hvor vi har Dansk Folkeparti.
Aase D. Madsen (DF), 2002-05-02:
Må jeg lige nævne datoen, hvornår vi sagde dét?
Var det ikke, før vi indgik finanslovforslaget?
Det tror jeg nok.
Det var, før vi indgik aftalen om finansloven.
Så er der kommet en finanslov siden, og vi har fået de evalueringer, som vi har bedt om, og det skal nu igangsættes, så vi kan finde ud af, hvordan vi kan få gennemført de ting, som ligger, som ikke er med, med hensyn til helbredstillægget, det er briller, det er proteser, og det er flere ting, diætkost osv.
Så vi mener, at vi er fuldt dækket ind, og vi mener, at vi fuldt ud lever op til det, som vi har stillet i udsigt.
Grete Schødts (S), 2002-05-02:
Jeg vil egentlig kun give fru Aase D. Madsen ét godt råd her fra Folketingets talerstol, og det er at sætte sig ned og ikke sige mere i dag og så lade vælgerne afgøre, hvad Dansk Folkeparti står for.
Jørn Pedersen (S), 2002-05-02:
Nu er jeg lidt i tvivl om, om fru Aase D. Madsen vil finde pengene i de der milliarder, der siden hen kommer til det sociale område, eller der ligger et løfte fra regeringen om, at man fra regeringens side vil indføre de her ting, som bliver stemt ned i dag.
Og der vil jeg godt spørge fru Aase D. Madsen: Har man fra Dansk Folkeparti et tilsagn om, at regeringen vil gøre det?
Så vil jeg gerne høre det herfra, for det ville være interessant.
Så var der måske ræson i politikken, ellers er der jo ikke.
Aase D. Madsen (DF), 2002-05-02:
Vi har et tilsagn om, at vi får en redegørelse på det her område, og det er meget, meget vigtigt, at vi får det.
Derudfra kan vi så se, hvis regeringen ikke kommer med noget på det her område, og så vil vi vurdere, om der er et alternativt flertal, det er jo helt logisk.
Men vi kan jo ikke gøre det inden for finanslov 2002.
Det er helt logisk.
Det står fuldstændig soleklart.
Men så må vi jo se, hvad der så kan ske med hensyn til den nye finanslov, ingen tvivl om dét.
Der har vi løsningen.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-05-02:
At man får milliarder igen!
Ud over at det måske er en anelse overdrevet, synes jeg da også, det er betænkeligt, når Dansk Folkeparti har lovet for milliarder, at man så allerede nu løber fra sine løfter. Jeg kan ikke forstå, hvordan det kan være, at Dansk Folkeparti kan snakke om, at de regner på, hvad det koster.
Det er krav, de selv har fremsat under valgkampen.
, hvis man ikke har foretaget beregningerne først.
Det er da pinligt.
Og så vil jeg gerne sige omkring det her forslag, at det, vi vil, er at skabe valgfrihed.
Førtidspensionisterne skal have det frie valg mellem den gamle ordning og den nye ordning.
Det var Dansk Folkepartis krav.
De var enige i det indtil den 20. november.
Efterfølgende er de blevet en dikkende lammehale til en asocial regering.
Jens Rohde (V), 2002-05-02:
Jeg synes, det er lidt interessant at høre hr. Villy Søvndal stå heroppe og give gratis omgange.
SF er sådan set med i den her aftale om førtidspensionsreformen, som vi lavede forud for finansloven - det var, såvidt jeg husker, år 2001; det må man ikke hænge mig op på - hvor der jo ligger en aftale om, at vi skal se, hvordan loven virker, når den er udmøntet.
Den skal udmøntes i år 2003, og herefter kan vi så vurdere situationen.
At hr. Villy Søvndal så stiller sig op og egentlig blæser på den aftale, der ligger, som man selv er en del af, fordi man selv har stemt for det, synes jeg må vække nogen undren.
Det er i hvert fald en meget gratis omgang for hr. Villy Søvndal.
Dette synes jeg bare skal være slået fast her fra talerstolen.