runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2001-01-23:
Det er jo svært at hidse sig op til en stor diskussion om, hvorvidt man ønsker flere trafikdræbte eller ej, eller om man vil have færre uheld eller ej.
Alle herinde vil jo gerne have færre dræbte og færre tilskadekomne, og jeg kan jo også se, at Danmark har et meget højt antal trafikdræbte i forhold til alle de andre nordiske lande og flere af de nordeuropæiske lande, og det betyder, at vi jo kan konstatere, at vi har et problem herhjemme med færdselssikkerheden.
Det er der sikkert et utal af forskellige årsager til.
Men når vi nu ved, at vi har problemer, og at der er mange årsager til dem, så lad os prøve at løse dem.
Vi kan jo se af undersøgelserne, at det betyder meget, meget lidt for hastigheden.
Men lad nu det ligge.
Vi må få nogle flere tal og noget mere statistik på det.
Så til det mere håndgribelige: Jamen til hr. Søren Kolstrup vil jeg sige, at vi tror, at bilen jo er den nødvendighed, der er, når man ikke lige bor i nærheden af en S-station, ikke bor lige i nærheden af bussen, for så har man altså brug for sin bil til at fragte børn, som skal til gymnastik, som skal i skole.
Det samme gælder, når man skal ned at handle, fordi man ikke kan bære syv bæreposer osv.
Der er bilen altså en nødvendighed for mange mennesker, for vi har ikke et system med en infrastruktur i dag med kollektiv transport, som når ud i hvert eneste gadehjørne.
Det er der heller ikke ressourcer til, og det ville virke helt håbløst at have det.
Derfor skal det være en kombination.
Jeg tror på bedre vejforbindelser.
Bilisterne betaler 40 mia. kr. i forskellige skatter og afgifter i dag.
Derfor har de krav på bedre vejvedligeholdelse, bedre veje og også en bedre fungerende kollektiv transport.
Dér er jeg sådan set meget enig med både Enhedslisten og SF og de mennesker, der argumenterer for det, at den skal fungere bedre for de mennesker, der bruger toget og den kollektive transport daglig.
Jeg ved også godt, at små reduktioner i hastigheden da betyder noget for trafiksikkerheden, så derfor handler det også om sikkerhedsudstyr.
Derfor handler det om kampagner, og derfor - for at komme over til fru Dorte Bennedsen - skal vi måske prøve det med prøvekørekortet, fordi de unge mennesker er så afhængige af og så forlibte i deres kørekort, at det måske kan være et virkeligt advarselssignal til dem: Hvis du kører for stærkt med mere end 20 km/t., kære Brian eller Kurt, så ryger kortet.
Det tror jeg virkelig ville være noget, de kunne mærke, og det er vi villige til at kunne gå ind at støtte og diskutere.
Ja, det minder om klippekortet, men klippekortet er jo en variation for alle bilister, hvor man summerer op.
Her kunne man være konsekvent første gang og sige: Første gang du har overtrådt færdselslovgivningen inden for et vist niveau, så ryger kortet.
Det ville vi ikke have noget imod.
Arne Melchior (CD), 2001-01-23:
Hr. Søren Kolstrup drog i tvivl, om det er en naturlov, at man skal have et vist antal biler.
Jeg tror, jeg må give ham ret i, at det ikke er nedskrevet i nogen naturlov, men det hindrer jo ikke, at det er en pragtfuld ting.
Jeg har lagt mærke til hr. Søren Kolstrups fine skjorte.
Han kunne have købt en meget billigere skjorte; vi kunne have meget mindre lys herinde og fungere udmærket alligevel; der
er nogle, der tillader sig at drikke en øl en gang imellem, det er heller ikke nogen naturlov.
Men det er altså en mulighed, som nogle mennesker er glade for at udnytte, og som de kan udnytte på en måde, som er til gavn for dem og ikke er til skade for nogen andre.
Det er sådan, vi også skal indrette trafikken og herunder bilismen.
Hr. Kolstrup skulle prøve det engang: En bil er et pragtfuld hjælpemiddel, både for det enkelte menneske og for familien.
Søren Kolstrup (EL), 2001-01-23:
Jeg skal overlade forsøg på at lave hymner til bilens pris til hr. Arne Melchior, men jeg skal så bare minde om, at uanset om hr. Arne Melchior og jeg har vidt forskellige tilgange til det her spørgsmål, så kunne det måske for at få nuancerne ind i debatten være meget interessant at skelne f.eks. mellem, om folk bor meget stationsnært eller ikke meget stationsnært.
Det kunne jo også være interessant at skelne mellem, om folk bor i en storby eller ikke bor i en storby.
Det kunne jo også være interessant at drøfte, om ikke mennesker også handler i forhold til de rammer og de vilkår, som de bliver stillet over for.
Arne Melchior (CD), 2001-01-23:
Det er der altså en minoritet af befolkningen der gør.
Man skal også arbejde stationsnært ved den station, hvortil man ankommer.
Dertil kommer, at man tit skal bruge bilen i arbejdet, eller man skal gå på indkøb og have mere, end man kan have i hånden, når man kører med tog eller bus, eller man skal have svigermor eller en ven med hjem til middag eller mange, mange andre ting, hvor bilen er så god. Hvorfor tror hr. Kolstrup, at der er så mange biler i byerne, når vi ved, at det koster rundt regnet 50.000 kr. at holde en bil?
Tror hr. Kolstrup ikke, at det er, fordi disse mennesker, som er lige så sundt tænkende som hr. Kolstrup og måske undertegnede, finder ud af, at det er prisen værd, ja, at det for mange af dem foruden en stor glæde er en stor nødvendighed?
Det er en realitet, som også Enhedslisten er nødt til at indrette sig på.
Søren Kolstrup (EL), 2001-01-23:
Jeg skal meddele hr. Arne Melchior, at jeg har gjort en supplerende iagttagelse, nemlig at mennesker også reagerer på, hvad er det for nogle miljøer, de går i.
Når jeg f.eks. i nogle europæiske storbyer har set utrolig glade bilister, altså folk, der virkelig elsker deres bil og har et meget nært, hjerteligt forhold til den, har jeg samtidig set, at disse mennesker kan udfolde den samme glæde, når de sidder i en sporvogn, der er lydløs, har høj acceleration og drøner fra byens midte og ud til deres kære hjem.
Når jeg ser nøjagtig den samme glæde ved at sidde i denne sporvogn, så tillader jeg mig denne samfundsmæssige konstatering, at folk altså reagerer på de omgivelser, som de bliver stillet over for.
Det tror jeg er en meget vigtig iagttagelse at have med i den videre diskussion, må jeg sige til hr. Arne Melchior.
Svend Heiselberg (V), 2001-01-23:
Fru Margrete Auken har selvfølgelig ret i, at der er andre måder, man kan blive transporteret på end at køre i bil.
Det er helt klart.
Jeg var engang i Nordkorea, hvor afdøde Kim Il Sung dengang havde ledelsen, og han forklarede befolkningen der, at det var bedst for folkesundheden, at de skulle gå.
Efterfølgende så var jeg i Kina, der cyklede de alle.
Jeg har så senere været i Kina, der så jeg, at de var gået over til biler.
Men jeg kan ikke forestille mig, at det, fru Margrete Auken vil, er, at vi skal til at gå.
Margrete Auken (SF), 2001-01-23:
et folk på cykel.
Lad lige det være sagt.
Der er lige kommet en rapport ovre fra Transportrådet, som viser den gruppe.
Der er nogle, der har valgt det fra, det er der faktisk, selv om de havde haft råd til det.
Det er der faktisk en hel del, der har af holdningsmæssige grunde, men også fordi de synes, at de vil klare sig på anden vis.
Så er der altså en hel del, der er tvunget til det, og det er ikke, fordi Kim Il Sung kører rundt med dem; jeg tror, der er noget, hr. Heiselberg ikke helt har styr på der.
Jeg går heller ikke ud fra, at hr. Heiselberg mener, at børn skal have kørekort.
Det går jeg ikke ud fra, vel?
Altså de skal ikke have kørekort, vel?
Jeg elsker det der udtryk: Vi skal have frit transportvalg.
Så spørger man: Hvem skal have frit transportvalg?
Hvem er vi, og hvem er de andre?
Jeg tror såmænd, at også i hr. Heiselbergs kreds er der nogle - der er måske oven i købet nogle, der stemmer på Venstre, det kan man ikke forsværge - som ikke har adgang til bil.
Svend Heiselberg (V), 2001-01-23:
Jeg vil gerne spørge hr. Arne Melchior, om han har hørt, at jeg har givet udtryk for, at man skal forsvare, at der sker færdselsuheld.
Jeg mener rent faktisk, at jeg måske indtil nu er den, der klarest har givet udtryk for, at Venstre ønsker, at der skal ske en betydelig opstramning over for de fartbøller, som vi har, ved, at man går hårdt til værks, tager deres kørekort, eventuelt også midlertidigt konfiskerer deres biler.
Det samme synspunkt har vi, når det drejer sig om fulde mennesker, der ligger og dræber andre, skaber ulykke i trafikken.
De skal selvfølgelig omgående af med deres kørekort, og de skal også omgående have en straf for det, de har gjort.
Jeg nævnede også, at jeg synes, at vi skulle satse på en bedre uddannelse af dem, der fik kørekort, og jeg nævnede, at jeg synes, at forsikringsselskaberne også skulle gå ind for en graduering af præmien, hvis man forhindrer, at ens bil bliver stjålet og brugt til fartkørsel.
Jeg vil gerne vide: Hvor er det, vi har været negative over for, at man skal have en sikker trafik?
Men vi ønsker, som jeg har givet udtryk for, ikke at være med til en generel afstraffelse af alle danske bilister på grund af, at der er nogle, der skal straffes.
Hanne Andersen (S), 2001-01-23:
Jeg vil gerne spørge sundhedsministeren, om ikke det er en hovedopgave for embedslægeinstitutionen at føre tilsyn med medicinen og, hvis der sker en overmedicinering, så også at føre tilsynet med praksislægen, der jo ordinerer overmedicineringen, og dermed bør embedslægen vel også handle?
Arne Melchior (CD), 2001-01-23:
Selvfølgelig ønsker hr. Heiselberg da så få trafikulykker som muligt.
Det er jeg da helt sikker på at han ønsker.
Men så vil han altså straffe fartbøllerne, samtidig med at lovgiveren hr. Svend Heiselberg i år, som han tilsvarende gjorde, da vi havde en lignende debat i forrige samling herinde, siger, at hvis man kører 20 pct. for hurtigt, så skal man ikke have nogen straf, så skal man ikke kunne nappes.
Jeg mener, at det er bølleri at køre 20 pct. for hurtigt, og det, at hr. Heiselberg offentligt gang på gang udtaler, at det gør såmænd ikke noget, er da med til at give den, der så kører 25 eller 30 pct. for hurtigt, en berettigelse til at sige: Nå ja, men hr. Heiselberg, den kyndige trafikordfører fra det store parti, har jo selv sagt, at 20 pct. for meget gør ikke noget.
Dermed skaber hr. Heiselberg fartbøller, og derfor længes jeg efter den dag - og jeg lader mig opstille igen og igen, det er en trussel - jeg hører hr. Heiselberg fra denne talerstol sige, at færdselsloven skal holdes, lige så sikkert
som at samtlige andre love skal holdes.
Svend Heiselberg (V), 2001-01-23:
Jeg vil gerne sige til hr. Arne Melchior, som jeg ikke fik svaret forrige gang: Jeg mener faktisk ikke, at vi ser overlegent på dem.
Jeg mener, at det er nogle af de strengeste krav, der måske bliver nævnt her i dag.
Vi vil gå ind for at tage fat på de virkelige fartbøller, folk, der kører i spirituspåvirket tilstand.
Det er det, Venstre kommer med.
Vi er indstillet på at tage fat på de mennesker, som virkelig er årsag til, at der sker
store trafikuheld og ulykker.
Det kan jeg godt sige.
Det er vi, og det er vores klare opfattelse. Men vi siger, at vi må lave en trafikpolitik, der også tager hensyn til befolkningen i almindelighed.
For langt, langt de fleste kører jo anstændigt på vores veje, og det, man er ude på her, er jo ligesom, at man vil kriminalisere alle bilister og sige, at de kører fuldstændig tåbeligt.
Men det gør de ikke.
Når jeg er imod det med fartfælder, jamen så er det jo, fordi jeg er realistisk.
Jeg ved - det er svar til fru
Margrete Auken - at de intet godt gør, og så indrømmede jeg, at mange mennesker kommer til at køre nogle få kilometer i timen for stærkt, uden at de tænker over det.
Jamen det kan godt være, at hr. Arne Melchior slår ud med armene, men det sker for de fleste mennesker, at de kommer til at køre lidt for stærkt. Og så vil jeg gerne sige til hr. Helge Adam Møller, at han burde spørge sit eget parti, om de går ind for fartfælder.
Det synes jeg at hr. Helge Adam Møller skulle.
For jeg er overbevist om, at også hr. Helge Adam Møllers parti mener, at det med fartfælder er noget, vi ikke skal have, men at vi skal klare problemet på en anden måde.
Og det er det, vi er indstillet på i Venstre,
og det har vi klart givet udtryk for her.
Men vi vil ikke være med til at lave pengemaskiner til statskassen, sådan som der bliver lagt op til.
Birthe Skaarup (DF), 2001-01-23:
Inden længe kommer der jo en liberalisering af medicinsalget her i landet, og noget af det, jeg godt vil spørge ministeren om, er omkring landbefolkningen, hvorledes deres muligheder bliver for at købe medicin i håndkøb.
De fleksible løsninger, der er lagt op til, tror jeg ikke på at landdistrikterne kan få gavn af.
Og det gør jeg ikke, fordi det nu bliver dyrt for detailforretningerne og de små håndkøbsudsalg at skulle sælge disse præparater.
Efter hvad jeg har fået oplyst, skal der anskaffes nyt IT-udstyr og andre flere restriktive ting.
Jeg vil godt høre sundhedsminsterens udmelding omkring det.
Arne Melchior (CD), 2001-01-23:
Det er for mig og sikkert også for fru Margrete Auken en bemærkelsesværdig dag, hvor hun og jeg i et vigtigt trafikspørgsmål går så stærkt i brechen for den samme opfattelse.
Men når det tilsyneladende for mange af os er så vigtigt at gøre op med hr. Heiselbergs overlegne syn på fart og fartens farlighed, ja, så skyldes det jo, at han er udtryk for en forkert mentalitet i store dele af samfundet, den, at det såmænd ikke gør så meget.
Lad dog være med at se så overlegent på så alvorlige ting.
Arne Rolighed (S), 2001-01-23:
Jeg kan bekræfte over for fru Birthe Skaarup, at Socialistisk Folkeparti, regeringen, Centrum-Demokraterne, De Konservative og Venstre er på vej med et forslag på hele det her område.
Vi sidder lige i øjeblikket og har en teknisk gennemgang af tingene, og en af de ting, som har optaget partierne i de drøftelser, er selvfølgelig at skabe sikkerhed for, at der er en medicinforsyning hen over hele landet.
Hvordan forslagene kommer til at virke, kan vi jo kun gisne om, men nu skal vi først have forslagene gjort færdige, og så skal vi have dem vedtaget her i Tinget, og så skal vi se, hvordan de kommer til at virke ude i praksis. Men sigtet er, at danskerne skal have adgang, også let adgang, til medicin også i håndkøb.
Birthe Skaarup (DF), 2001-01-23:
Vil ministeren løfte sløret for, hvor mange præparater der skal lægges ud i de her håndkøbsudsalg?
Arne Rolighed (S), 2001-01-23:
Der er dog det perspektiv, som vi også har drøftet, at der ingen grund er til at have nogle piller på sådan en liste, som ikke bliver handlet.
Birthe Skaarup (DF), 2001-01-23:
Jeg kunne også godt tænke mig at spørge sundhedsministeren, om de her håndkøbsudsalg skal kunne udlevere receptpligtig medicin.
Er der slet ikke noget slør, der kan løftes for det her område?
Dansk Folkeparti er ikke med i det forslag og i den liberalisering, hvis det er en liberalisering, der finder sted.
Men kan sundhedsministeren ikke løfte sløret lidt for det område?
Arne Rolighed (S), 2001-01-23:
I de drøftelser, sundhedsministeren har deltaget i med partierne efter at have været minister en måned, er det altså ikke indgået, at man fra de håndkøbsudsalg også skal udlevere receptpligtig medicin - ikke i de drøftelser, jeg har deltaget i.
Men hvis det modsatte skulle være tilfældet, så tilgår der gerne information til fru Birthe Skaarup herom.
Aase D. Madsen (DF), 2001-01-23:
Jeg ved ikke, om ministeren så kunne løfte sløret for, hvorfor Dansk Folkeparti ikke er blevet indbudt til disse drøftelser.
Så behøvede vi jo ikke at stå her og spørge i spørgetiden.
Dorte Bennedsen (S), 2001-01-23:
Nu skal jeg faktisk passe på, hvordan jeg formulerer mig, så jeg ikke risikerer at få en reprimande fra formanden.
Vi kan være enige eller uenige om en række ting, men det, der bliver sagt heroppe fra hr. Heiselbergs side, nærmer sig efter mine begreber det uanstændige.
At antyde, at jeg synes, det er i orden, at mennesker bliver kørt ihjel, at antyde, at jeg har sagt noget som helst i retning af, at vi jo gerne vil have det der bødesystem, for vi skal have mange penge i statskassen, det er simpelt hen uhæderligt og uanstændigt!
Så vil jeg godt omkring kommissionen sige, at den består af et medlem fra hvert af de politiske partier.
Den nuværende handlingsplan er udarbejdet, mens hr. Helge Adam Møller var formand, jeg var selv næstformand, hr. Erik Jakobsen var medlem, hr. Arne Melchior var medlem, fru Margrete Auken var medlem osv. osv.
Og der holdes 3-4 møder om året og ikke en stribe konferencer.
Men i øvrigt vil jeg sige, at man kan få mig med til de fleste tiltag.
Jeg vil gerne gå med til en lang række af sådanne ideer, hvis det kan vises, at de hjælper.
Men jeg vil ikke finde mig i den form for behandling, som jeg fik fra hr. Heiselbergs side her.
Arne Melchior (CD), 2001-01-23:
Jeg har vel mellem 10 og 15 års erfaring i samarbejde med hr. Heiselberg i trafiksammenhænge, i Trafikudvalget og andre steder, og det har så at sige altid været en dejlig fornøjelse at have med ham at gøre.
Jeg kender ham som en hyggelig, munter og rimelig person.
Men når han kommer herop i debatter af denne her art, så er det, ligesom en vis herre tager fat i ham.
Og det kan jeg slet ikke forstå.
Jeg vil godt bekende, at jeg ikke har hørt de udsagn fra fru Dorte Bennedsen, som hr. Heiselberg gengav herfra, så en passende beklagelse ville være på sin plads.
Så kan jeg slet ikke forstå den udskældning af regeringen.
Jeg synes, der hellere skulle stilles krav til trafikanterne, for de fleste af ulykkerne skyldes jo menneskelige fejl.
Og det er ikke nok at sige, at man holder af bilismen og af bilister.
Det gør vi sandelig i CD om nogen.
Men der er noget, der hedder, at den man elsker, tugter man, ikke tæsker man, men forlanger man en ordentlig opførsel af!
Og hvis vi skal have en god bilisme her i Danmark til glæde for bilisterne og for hele samfundet, så skal bilisterne altså opføre sig ordentligt på vejene, og det ved, hr. Heiselberg, at det i et flertal af tilfælde ikke sker.
Arne Rolighed (S), 2001-01-23:
Jeg kender ikke baggrunden for, hvordan de her forhandlinger gik i gang, og hvorfor Dansk Folkeparti ikke kom med i forliget om at fremlægge et forslag til liberalisering af medicinen.
Det ligger måneder tilbage.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Svend Heiselberg (V), 2001-01-23:
Jeg vil gerne sige til fru Dorte Bennedsen, at jeg ikke har sagt heroppefra, at fru Dorte Bennedsen havde antydet, at det var i orden, at folk blev kørt ihjel.
Jeg har kun refereret til, hvad fru Dorte Bennedsen lidt famlende i tv i aftes gav udtryk for og knapt kunne finde ord for, da der blev spurgt, om der skulle hårdere straffe til.
Der er vi af den opfattelse, at når bilister laver så grov en forseelse, som det har været tilfældet, og som fru Dorte Bennedsen blev interviewet om, så synes vi ikke, det er i orden, at de så bliver sluppet ud i det fri, nogle timer efter de har været inde til afhøring.
Og så vil jeg gerne sige til hr. Arne Melchior, at jamen altså, jeg forstår jo godt, at hr. Arne Melchior forsvarede det, som regeringen kom med, for hr. Arne Melchior har jo været med til at sikre, at regeringen nu er ved at overplastre landet med de automatiske fartfælder, så man kan få et par hundrede millioner kroner i statskassen i de følgende år.
Det forstår jeg godt at hr. Arne Melchior forsvarer.
Men jeg synes, at vi på en helt anden måde burde kunne tage fat om nogle af de problemer, der er, og det er det, som vi er indstillet på, for vi har ikke sådan et ideologisk felttog imod bilisterne.
Og vi synes i øvrigt, at bilisterne i Danmark har en god færdselskultur, men der er nogle, som falder igennem, og det er dem, vi vil, at der skal tages fat på.
Det er faktisk det, vi mener.
Og jeg vil gerne sige til fru Margrethe Auken: Jamen vi har ikke været med til at sige, at der skulle skæres 23 pct. ned på færdselsbetjentene.
Tværtimod har vi sagt: Mere politi ude på vejene.
Det er den eneste måde.
Og vi ved det selv.
Når vi ser en politibil, så begynder vi at registrere: Nu kører vi vel ikke for stærkt, har vi husket sikkerhedsselen osv.?
Helge Adam Møller (KF), 2001-01-23:
Jeg havde ellers besluttet, at jeg ikke ville tage ordet under debatten i dag, for når man er afgået formand, så skal man normalt lade det gå videre.
Men jeg har jo et hovedansvar
for den rapport, vi drøfter i dag, handlingsplanen, og det er jeg såmænd stolt af - ingen problemer dér. Når hr. Svend Heiselberg siger, at fotoovervågningen er en ren pengemaskine, så kan man have den holdning, eller man kan lade være.
Man kan i dag have den holdning, at det gavner færdselssikkerheden eller det modsatte.
Det er også derfor, man vil se, at der i handlingsplanen på side 19 står, at hvis man indfører et landsdækkende system med fotoovervågning for at bringe hastigheden ned, så foreslår Færdselssikkerhedskommissionen, at de antal hundrede millioner, der måtte komme ind, ikke går i statskassen, næ, de går ud til de enkelte kommuner, som pengene er kommet fra, og dér skal de anvendes målrettet til lokalt trafiksikkerhedsarbejde, altså kampagner, ombygning af kryds, væk med sorte pletter.
De går altså til færdselssikkerhed og ikke i den store statskasse.
Det står på side 19.
Margrete Auken (SF), 2001-01-23:
Mig bekendt tilsluttede Venstre sig trafikforliget.
Jeg vil sige, at noget af det, vi var kede af i SF, var da, at der var den der store nedskæring i færdselspolitiet, så hvis vi nu kan alliere os med hinanden, så vi hurtigt kan få gjort noget ved det, ville jeg synes, det var fint.
Der er stor støtte fra SF til, at der kommer mere politi, også sådan så man ikke bruger færdselspolitiet til at slå på andengenerationsindvandrere, eller hvad man nu ville.
Da politiet kom til Odense, så opdagede de pludselig, at der var noget at gøre for færdselssikkerheden.
Så det støtter vi.
Så vil jeg lige sige til hr. Svend Heiselberg, at dér, hvor fotofartfælderne virkelig er en pengemaskine, er som følge af alle de ulykker, vi spares for.
al den sorg og elendighed, som jeg kan forstå, at hr. Heiselberg mener vi skal tage afslappet, men altså også alle de ulykker.
Hver ulykke med personskade koster i snit, i snit ganske vist, 1,5 mio. kr.
Så kan vi spare de her ulykker, så er der virkelig noget
at spare, altså hvis man tænker på pengene
Jeg synes måske nok, at sorg og elendighed er det, der kommer forrest, men hvis man tænker i penge, så er det dér, fotofartfælderne for alvor er en pengemaskine.
Dorte Bennedsen (S), 2001-01-23:
Jeg går ud fra, at hr. Svend Heiselberg er enig med mig i, at Venstre gerne vil stå for lov og orden.
Og derfor vil jeg så gerne have hr. Svend Heiselberg til at forklare mig, hvorfor det set med Venstres øjne er så stort et problem med automatisk hastighedsovervågning.
Sagen er den, at ingen, hverken hr. Heiselberg eller jeg eller noget andet menneske, bliver fotograferet, medmindre vi bryder loven og kører for stærkt.
Og jeg vil egentlig bare gerne have at vide, hvordan det hænger sammen inde i hovedet på et menneske, der også gerne vil stå for lov og orden.
Arne Melchior (CD), 2001-01-23:
Ja, det er jo dette her ord fartfælder, automatiske fartfælder.
Selv fru Auken bruger det af og til, og jeg er sikker på, at hun er ked af det, hver gang hun kommer til at sige det.
Hvad vil det sige, at det er en fælde?
Men da vi brugte veluddannede politifolk til at kontrollere farten - det gør man jo også nogle steder endnu - stod de jo heller ikke sådan fremme på vejen og viste et par kilometer i forvejen: Pas nu på, nu skal du køre ordentligt, for nu kommer der altså en kontrol!
De gemte sig jo netop bag træer og buske og sving netop for at kunne tage fartovertræderne.
Det var altså en kontrol.
Det eneste nye, der er sket, er, at voksne, veluddannede, kostbare mennesker er erstattet af nogle apparater.
Det ville være smadderumoderne og urationelt og kostbart altså, hvis man ikke brugte den moderne teknik til noget, som vi altid har foretaget her i landet, og som er en absolut nødvendighed for færdselssikkerheden.