runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-13:
Nej, jeg synes faktisk, det er en god og rummelig periode til en høring.
Hr. Kristen Touborg skal jo tænke på, at debatten - også den offentlige debat - om kommende strukturændringer jo har fundet sted igennem længere tid.
Strukturkommissionen har arbejdet i halvandet år, og lige siden den blev nedsat, har der jo fundet en debat sted også i kommunale kredse.
Så er det klart, at nu bliver der sat ekstra turbo på debatten i de næste 3 måneder, og derefter skal der jo så være politiske forhandlinger, og kommer der noget ud af dem, skal der jo også være forhandlinger i Folketingssalen.
Der bliver jo masser af lejlighed til debat, så jeg synes faktisk, at sådan en 3-måneders-periode er passende i denne her fase.
Først vil jeg sige, at også før min åbningstale såvel som før mit besøg i går har jeg haft og har absolut et positivt indtryk af den danske folkeskole.
Jeg mener, vi i alt væsentligt har en god skole i Danmark.
Det, det drejer sig om, er at gøre en god skole bedre.
Jeg har haft anledning til, allerede før jeg tog på skolebesøg i går, at sige, at jeg meget beklager, hvis de udtalelser, jeg kom med om rundkredspædagogik, skulle opfattes som en kritik af skolen som sådan eller lærernes dygtige arbejde.
Jeg har stor respekt for lærernes arbejde, så jeg beklager, hvis den måde at formulere sig på er blevet opfattet som en nedvurdering af lærernes arbejde.
Det har jeg sagt til lærerne, og det sagde jeg også i går.
Jeg havde i øvrigt en meget positiv oplevelse af to meget velfungerende skoler.
Men det, vi alle sammen skal forholde os til, er jo altså, at internationale undersøgelser viser, at det ikke står så godt til med læsefærdigheden i Danmark, som det kunne og skulle, og når det gælder naturfag, halter vi også bag efter andre lande. Der er altså nogle punkter, hvor vi skal gøre det bedre, men der tror jeg, at den nye folkeskolelov vil bidrage til, at vi får forbedret danskkundskaberne, og at vi får styrket naturfagene, og jeg blev kun i går bekræftet i, at vi har et grundlag for en sådan styrket indsats.
Kristen Touborg (SF), 2004-01-13:
Jeg er med på, at der er en tid også efter den 7. april, men mit spørgsmål går ikke på, hvad vi får tid til her i Folketinget, ikke på, hvad de politiske partier får mulighed for at få afklaret med hensyn til, om det er kommunen eller Folketinget, der skal have ret, men spørgsmålet går på, om befolkningen kan få en rimelig frist til at få indflydelse på, hvad det er, der skal ske her; om man giver en reel demokratisk mulighed for, at befolkningen kan få tid til at indstille sig på, hvad det er for en løsning, man gerne vil have.
Vil regeringen virkelig ikke gå ind og kigge lidt nærmere på det?
For mig at se
virker det som pseudodemokrati, at man lægger det ud i mindre end en 3-måneders-periode, at det er alt, hvad befolkningen har til at se på det.
Holger K. Nielsen (SF), 2004-01-13:
Jeg var selv ude at se på nogle skoler her i efteråret.
Og det er jo interessant, at når man kommer ud og ser, hvordan det foregår i folkeskolen, så finder man jo ud af, at det faktisk ikke er så ringe endda, som politikerne herinde går og påstår.
Derfor er jeg da glad for, at statsministeren nu tager det i sig igen, som han sagde dengang, for dengang var det en helt klar kritik af lærerne og af folkeskolen.
Statsministeren siger, at det skal gøres bedre.
Jamen det er alle vel enige om - at det skal gøres bedre.
Men spørgsmålet er så for det første, om der i den sammenhæng er noget i vejen med det, man kalder at sidde i rundkreds?
Det gjorde han jo selv i går.
Det man kalder rundkredspædagogik, er der noget i vejen med det?
Og er det noget, som Folketinget skal blande sig i, som statsministeren skal blande sig i?
Med andre ord: Ville det ikke være klogt, at vi, når vi diskuterer, hvordan vi kan gøre det bedre fremover, så lader være med at have nogle fuldstændigt fastlåste forestillinger om de pædagogiske principper ude i folkeskolen, og at vi her i Folketinget respekterer, at der er forskellighed i den danske folkeskole, at lærerne gør et godt stykke arbejde, men at de også gør det under forskellige forudsætninger?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-13:
Jo, altså
jeg kan godt være lidt bedrøvet over, at hr. Holger K. Nielsen - som jeg i øvrigt opfatter som en spændende politisk debattør, der også en gang imellem sådan er i stand til med lidt saft og kraft at sætte nogle overskrifter på sine budskaber for at være sikker på, at de bliver hørt - med den baggrund er i stand til i den grad at gå forkert af, hvad det er, jeg gerne vil sige med det, jeg sagde.
For det, jeg gerne ville, var jo at få sat fokus på øget faglighed i folkeskolen, og jeg tror faktisk, at der er en bred erkendelse af, at når internationale undersøgelse viser, at en femtedel af folkeskoleeleverne forlader folkeskolens 9. klasse uden at kunne læse ordentligt, så er det altså simpelt hen bare for mange. Det er vi nødt til at gøre noget ved, for de, der forlader skolen sådan uden ordentlige læsefærdigheder, får altså problemer senere.
Det tror jeg også at hr. Holger K. Nielsen må erkende.
Det samme gælder naturfagene.
Der synes jeg at hr. Holger K. Nielsen skulle forholde sig til det i stedet for alt det andet.
Jeg er ligeglad med, om folk sidder i rundkreds eller i firkant eller ved borde, eller hvordan de i øvrigt sidder; det afgørende er den undervisning, der gives.
Holger K. Nielsen (SF), 2004-01-13:
Det sidste er da fuldstændig rigtigt.
Men har der været nogen som helst tvivl om, at der har været givet undervisning?
Det er netop dér, jeg synes, vi er nødt til at stille skarpt på, hvad det er, statsministeren hævder.
For det er da en kritik af lærerne, hvis der ikke har været givet undervisning.
Det, der jo er hele problemstillingen, er, at undervisning kan være andet og mere, end at børnene sidder på rad og række, og at der er en lærer, der terper gloser og terper staveord og terper remser ned i hovedet på dem.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-13:
Det er typisk, at debatten bliver så primitiv, at hvis man går ind for, at børn skal lære noget i skolen, så bliver det straks kaldt terperi.
Jeg synes altså ikke, at hr. Holger K. Nielsen lever op til en ordentlig standard for en politisk debat ved at sige, at hvis man går ind for, at de faglige kundskaber skal være bedre, så er man nok tilhænger af den gammeldags, sorte skole, så er man nok tilhænger af terperi, så er man tilhænger af, at skolen skal være, som dengang man selv gik i skole.
Altså, hold nu op!
Vi har en bedre skole i dag, end vi havde i fortiden, og vi skal ikke have terperi, men det er da et problem, som også hr. Holger K. Nielsen må forholde sig til, hvis en femtedel af eleverne forlader skolen uden at kunne læse ordentligt.
Så må man spørge: Hvad vil hr. Holger K. Nielsen så gøre ved det?
Nu har vi andre altså sat noget i gang, som bl.a. betyder, at der bliver flere dansktimer i folkeskolen.
Det er da i hvert fald en vej frem.
Der er sikkert også andre ting, der skal tages op.
Jeg vil gerne sige, at jeg går meget ind for lærernes metodefrihed.
Fri os da for, at politikere skal til at blande sig i det.
Jeg tror netop, det er vigtigt at have en skole, der er fleksibel og decentral.
Det er klart, at det kræver ressourcer, og dem har regeringen også givet.
Over de sidste 2 år er der i kommunerne bevilget 1,3 mia. kr. mere til folkeskolen - 1,3 mia. kr. mere til folkeskolen.
Oven i det har vi så lagt en ekstrabevilling til at gennemføre den nye folkeskolereform, flere gange hundrede millioner kroner til gennemførelse af den nye folkeskolereform - og endelig næsten en halv milliard kroner til udbredelse af it i folkeskolen.
Hr. Holger K. Nielsen har ret i, at det kræver ressourcer, og dem har vi også givet.
Men det ændrer bare ikke på, at det altså er vigtigt, at vi får styrket det faglige indhold, således at danske børn og unge kommer ud af skolen godt rustet.
Det er også beklageligt, at Danmark faktisk er det land
i Norden, hvor forældrenes sociale baggrund smitter stærkest af på, hvordan det går børnene og de unge senere i livet
Der er ingen tvivl om, at et af de stærke redskaber til at bryde den negative sociale arv er at sørge for, at de unge mennesker har lært noget, for den, der kan noget, har også nemmere ved at bryde det sociale mønster.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Søren Søndergaard (EL), 2004-01-13:
»Vi har afskaffet klassemodsætningerne, så vi danskere udgør et forenet folk, et samfund, der bygger på frihed, frisind og fællesskab.«
Talen blev holdt lige efter, at vi havde fået meddelelse
om, at 200.000 børn i løbet af et år er ramt af fattigdom, og det skete, lige før vi nu har fået en statistik, der viser, at forskellen mellem de rigeste og de fattigste i det danske samfund bliver større.
Mener statsministeren virkelig, at det her er en dækkende beskrivelse af forholdene i det danske samfund?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-13:
Først må jeg sige til hr. Søren Søndergaard, at han ikke behøver min tilladelse for at citere mine taler; det må han hjertens gerne gøre ofte og ganske uden min tilladelse, og når formanden tillader, at der citeres fra mine taler, er det kun ekstra godt.
Så vil jeg sige til hr. Søren Søndergaard, at det, jeg tænkte på med mine formuleringer dér, er, at vi gennem årtier, ja, man kan næsten sige over generationer har skabt et harmonisk dansk samfund, et stærkt fællesskab, som jeg synes vi skal gøre en indsats for at holde fast i og for at videreudvikle.
Jeg må fuldstændig afvise hr. Søren Søndergaards påstande om, at 200.000 danske børn skulle være ramt af fattigdom.
Altså, det er jo en forrykt påstand at hævde, at 200.000 børn er ramt af fattigdom, og det ved hr. Søren Søndergaard også godt.
Med hensyn til om der bliver større ulighed i samfundet:
Det, vi kan konstatere, er, at tallene viser, at i den periode - fra 1993 til 2001 - hvor hr. Søren Søndergaard støttede en socialdemokratisk ledet regering, blev der større økonomisk ulighed i Danmark.
tallene.
Det er jo tankevækkende, at hr. Søren Søndergaard støttede en regering, under hvem den økonomiske ulighed i det danske samfund blev større.
Holger K. Nielsen (SF), 2004-01-13:
Jamen det sidste glæder mig, for det er også det, Danmarks Lærerforening har sagt hele tiden.
I forlængelse af debatten om, at statsministeren får input fra Dansk Industri til sine taler, vil jeg da foreslå, at han får input fra Danmarks Lærerforening, når han skal holde tale næste gang om folkeskolen.
I hvert fald er det vigtigt, at vi fortsætter den diskussion. Hvad vi vil gøre?
Jamen noget af det, der jo er vigtigt at få klarlagt, er, at der er et ordentligt arbejdsmiljø på skolerne, og at der også er ressourcer på skolerne.
Statsministeren var kun på to skoler, ved jeg godt, men hvis han kender f.eks. de københavnske skoler, og hvis han kender skoler andre steder, så ved han også godt, at der er tale om nedslidte skoler i et fantastisk omfang, at der er tale om gammeldags undervisningsmateriale, og at denne situation er blevet værre på grund af kommuneaftalerne, hvor mange kommuner skærer ned også på folkeskolen.
Derfor er den første forudsætning for, at man kan tage det her alvorligt, at regeringen erkender, at kommunerne skal have nogle ordentlige økonomiske vilkår for at kunne forbedre folkeskolen.
Søren Søndergaard (EL), 2004-01-13:
Jeg har fattet, at statsministeren ikke synes særlig meget om den her nye form for spørgetid - i hvert fald synes han ikke særlig meget om spørgsmålene: Hr. Keld Albrechtsen var ikke seriøs, fru Pia Gjellerups spørgsmål var latterligt, hr. Jesper Langballes spørgsmål hørte ikke til her i Folketinget, med hr. Villy Søvndal var der lidt forbrødring, det skal jeg erkende, hr. Holger K. Nielsens opfattelse var primitiv, og mit er jo altså også fuldstændig ude i hampen. Det er selvfølgelig beklageligt.
Det jeg citerede om de 200.000, der var ramt af fattigdom i løbet af et år, var fra Red Barnets undersøgelse, som jeg går ud fra at statsministeren er bekendt med, men det kan vi diskutere på et andet tidspunkt.
Det er klart, at sådan noget som det, man har indført med starthjælpen, er med til at gøre, at forskellen øges i det danske samfund.
Når nu statsministeren dagen efter nytårsaften er så optaget af, at klassemodsætningerne forsvinder,
så kunne det jo være rart at høre: Hvad er så statsministerens reaktion på de her ting?
Hvad er statsministerens konkrete udspil?
Det ville jeg gerne have hørt.
Nytårsdag hørte vi bare den der skamrosning, men o.k. lad nu det ligge.
Hvad er statsministerens reaktion på de her tal om, at ulighederne i det danske samfund øges?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-13:
Nej, det, jeg siger, er, at de tal, jeg refererede til, for, hvordan det gik med den samlede økonomiske ulighed i det danske samfund, er fra 1993-2001.
Der har jeg ikke nye tal - jeg ved ikke, hvordan det er gået siden - og det tror jeg heller ikke at hr. Søren Søndergaard har, og alene af den grund kan hr. Søren Søndergaard ikke udtale sig om, hvordan det så er gået.
Det, vi kan konstatere, er, at i 1980'erne, hvor vi havde en borgerlig regering,
blev den økonomiske ulighed mindre, og i 1990'erne, da vi havde en socialdemokratisk ledet regering, blev den økonomiske ulighed større.
Det er de tal, vi har; jeg har ikke nyere tal.
Det, jeg så siger, er, at jeg fuldstændig afviser påstanden om, at der skulle være 200.000 fattige børn i Danmark.
Jeg har før afvist det her i Folketingssalen, og regeringen har altså gjort en massiv indsats med ekstrabevillinger til de svageste grupper i det danske samfund.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Søren Søndergaard (EL), 2004-01-13:
siden regeringen satte sig på taburetterne, eller efter det første finanslovforlig i hvert fald, har vi vendt den udvikling, og der ser vi ikke længere en øget afstand mellem de rigeste og de fattigste i samfundet, der ser vi, at mellem de rigeste 5 pct. og de fattigste 5 pct., bliver der mindre og mindre forskel.
Er det det, statsministeren oplyser over for
Folketinget?
Kristen Touborg (SF), 2004-01-13:
Jeg vil gerne spørge til statsministerens hovedbudskab her i dag, nemlig kommunalreformen.
Statsministeren havde mange flotte ord i den forbindelse: En reform, der skal holde i 20-30 år, mennesket først, mennesket skal ikke være kastebold, det handler om, hvordan opgaven kan løses, mennesket før systemet osv.
Det er alt sammen noget, jeg er fuldstændig enig i, men på den baggrund vil jeg godt spørge, om statsministeren finder, at køreplanen lever op til alle de pæne ord.
Man giver mindre end 3 måneder til høring af den største reform i 30 år.
Det virker efter min opfattelse helt tosset.
Det er jo faktisk sådan, at hvis jeg vil bygge et bitte hønsehus og det kræver lokalplanspligt, så vil der være en høringsfase på 3 måneder, før jeg kan få lov til at føre det ud i livet. Synes statsministeren virkelig, at der er sammenhæng i de her ting?
Er det ikke proportionsforvrængning, at man ikke giver befolkningen mulighed for at få bedre tid til en så stor reform end det, der er lagt op til?
Søren Søndergaard (EL), 2004-01-13:
Forstod jeg statsministeren korrekt, at statsministeren sagde, at det var en forrykt påstand, at forskellen mellem de 5 pct. i det danske samfund, som tjener mest, og de 5 pct., som tjener mindst, er blevet øget?
Var det en forrykt påstand?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-13:
Hr. Søren Søndergaard har fuldstændig misforstået min opfattelse af spørgetimen.
Den betragter jeg tværtimod som en kærkommen lejlighed til at komme i Folketingssalen og afvise oppositionens forrykte påstande - også den her, hr. Søren Søndergaard nu kommer med.
Jeg afviser den.
Hr. Søren Søndergaard spørger, hvad min reaktion er, og så siger jeg, at jeg afviser påstanden om, at der skulle blive større økonomisk ulighed.
Der er under denne regering bevilget massive beløb til en forstærket indsats over for de allersvageste grupper i vores samfund.
Vi har stoppet de evindelige stigninger i de grønne afgifter, for nu bare at tage ét eksempel på en skat, som i den grad vendte den tunge ende nedad.
Det ved jeg at hr. Søren Søndergaard er enig med mig i, for hr. Søren Søndergaard har før været inde på, at det var for galt, at disse grønne afgifter i den grad er kommet til at tynge de laveste indkomster.
Så hr. Søren Søndergaard burde jo være glad for, at vi nu via skattestoppet har stoppet stigningen i disse grønne afgifter.
Det, jeg sagde til hr. Søren Søndergaard, var, at påstandene om, at regeringens politik fører til større økonomisk ulighed i det danske samfund, er en forrykt påstand, at regeringen har som et centralt mål at styrke indsatsen over for de svageste grupper i det danske samfund, og at der er bevilliget milliardbeløb ekstra til at hjælpe netop de svageste grupper i det danske samfund.
Margrethe Vestager (RV), 2004-01-14:
Som de fleste andre ordførere har jeg også sådan lidt blandede bemærkninger til det her opsamlingsheat.
De fleste af de begavede ting, man kan sige om de forskellige forslag, tror jeg er sagt.
Det, der handler om paragrafrækkefølgen, som i hvert fald er nævnt i forslagets anden del om kvindekrisecentre, kan måske synes at være en mindre ting.
Det er fra kvindekrisecentrenes side rejst, at man gerne vil have sin egen paragraf, og dermed også, at man ikke vil slås i hartkorn hverken med husvildeboliger eller forskellige tiltag for sindslidende.
Det synes vi er en rigtig overvejelse.
Jeg tror, det hører til i detailafdelingen, men vi vil gerne have, at det løses, hvis det er muligt. Vi er meget glade for, at vi får den her særskilte paragraf, fordi vi tror, det giver et afsæt for at styrke og fokusere arbejdet på kvinders forhold og på børns forhold, hvis der er vold i familien.
Vi tilslutter os de bemærkninger, som er sagt om mænd, som er ramt af krise, men tror også, det er meget afgørende at holde fokus i det her og bruge den her lovbehandling som et afsæt til at komme videre med nogle andre ting.
Det er mange steder efter vores vurdering for få senge, og det giver en del af de problemstillinger, vi ser, fordi tingene faktisk ikke fungerer, og vi risikerer i forbindelse med de opsøgende team at få en gentagelse af den dårlige situation, der var i forbindelse med indførelsen af distriktspsykiatrien, hvor sengepladser blev nedlagt, uden at man havde et velfungerende system til at tage over. Hvad angår punkt 5, vil vi afvente ministerens svar
under udvalgsbehandlingen.
Det gælder også et par af de andre punkter og nogle af de spørgsmål, som er rejst af andre ordførere.
Grundlæggende er vi positivt indstillet over for alle fem dele af det, men vores endelige stillingtagen vil afhænge af udvalgsbehandlingen.
Pia Kristensen (DF), 2004-01-14:
Jeg synes, man kan karakterisere det her lovforslag som en lidt blandet bolsjebutik, fordi forslaget indeholder ret mange elementer.
Jeg vil starte fra en ende af: Punkt 1 og punkt 2 vil vi selvfølgelig støtte, i og med at det er en aftale, der er indgået i satspuljeforliget.
At vi nu har udvidet ledsageordningen til også at omfatte de 16-18-årige, ser vi som et skridt i den rigtige retning, det er meget positivt. Vi synes også, det er positivt, at vi har sikret, at et beløb på 650 kr. årligt er afsat til dækning af udgifter til ledsageren.
Når det drejer sig om en præcisering af kvindekrisecentrenes virksomhed, er vi selvfølgelig også positive over for dette initiativ, som jo også er en del af satspuljeaftalen.
Der er behov for en forstærket indsats over for kvinder og børn på kvindekrisecentre.
Forslaget om døgnhuse er vi meget glade for.
Vi finder oprettelsen af døgnhuse, som det er gjort f.eks. i Viborg Amt, meget hensigtsmæssig.
Jeg vil da gerne citere Pårørendeforeningen af 1998, som også er utrolig glad for dette forslag.
De udtaler: »Døgnhusene er placeret i ordinære boligområder og er derfor mindre institutionsprægede. Det kan måske lokke
flere besøgende til, og i hvert fald er det et vigtigt skridt hen imod en afmystificering og dermed nedbrydning af fordomme om sindslidende.«
I Dansk Folkeparti er vi helt enige i disse udtalelser.
Når det drejer sig om SP-bidraget, vil jeg da godt komme ind på nu, hvor jeg har lejlighed til det, at det ikke skal være nogen hemmelighed, at Dansk Folkeparti er skeptisk over for SP-bidraget.
Vi ser det som en midlertidig foranstaltning, og vi ønsker ikke at udvide gruppen, der ikke er omfattet af ordningen.
Det sidste punkt drejer sig om ophævelse af revisionsbestemmelsen i servicelovens § 146.
Der kan vi til gengæld ikke gå med til, at den revisionsbestemmelse bliver afskaffet.
Dansk Handicap Forbund gør opmærksom på, at der er en række problemer i de eksisterende regler på hjælpemiddelområdet, hovedsagelig når det drejer sig om kørestole som særligt personligt hjælpemiddel.
Derfor mener vi, at der er grund til at analysere og debattere dette område til bunds, og vi ønsker derfor revisionsparagraffen bevaret.
Afslutningsvis vil jeg blot sige, at vi jo både er for og imod forslaget, så det vil vi se nærmere på under udvalgsarbejdet.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-01-14:
Det er jo egentlig det, lovforslaget går ud på.
Men jeg ser også bestemmelsen, der præciserer
kvindekrisecentrenes virksomhed,
som en bestemmelse til en øget rådgivning.
Dersom det ikke tydeligt fremgår af det, der er fremlagt her, er det i hvert fald noget, vi får anledning
til at drøfte i Folketingets udvalg.
Karen J. Klint (S), 2004-01-14:
Jeg har selvfølgelig også forståelse for, at Venstres ordfører er suppleant for den oprindelige ordfører, men jeg kunne alligevel godt tænke mig at spørge om noget i forbindelse med rådgivningssiden, hvor man i lovforslaget henviser til, at der i serviceloven generelt er en forpligtelse for kommunerne til at rådgive på krisecentrene. Jeg kunne godt tænke mig at spørge, om man i Venstres gruppe har drøftet, hvordan vi gør lidt mere opmærksom på, at man så også skal aktivere den generelle rådgivningsforpligtelse og omsorgsforpligtelse over for de børn, der er i kommunen.
Nogle børn kommer jo med på et krisecenter, der ligger i en anden kommune end den, de bor i.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-01-14:
Det synes jeg umiddelbart lyder logisk.
Nu er det her lovforslag jo fremsat på det eksisterende grundlag, og det er i hvert fald det, vi præciserer og retter op på.
Line Barfod (EL), 2004-01-14:
Jeg har forståelse for, at hr. Flemming Oppfeldt ikke er ordfører på forslaget, men jeg har et mere principielt spørgsmål omkring Venstres politik, som jeg håber hr. Flemming Oppfeldt kan svare på.
I forbindelse med det her meget positive med at ville gøre noget mere for at præcisere kvindekrisecentrenes virksomhed laver man en lov her, hvor man skriver, at kvinder har nogle rettigheder, underforstået, at det har mænd så ikke.
Der ville jeg gerne høre, om der ikke her er tale om en lapsus, og om Venstre er åben over for, at vi ikke indfører en sådan kønsspecifik regel i lovgivningen, men i stedet for laver en bestemmelse, som sikrer både mænd og kvinder.