runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2004-11-24:
Jeg kender godt ordet bagatelgrænse, men jeg kender ikke ordet bagatelgrænse i forhold til skattestoppet, for skattestoppets tryghed og værdi ligger i, at det netop skaber en tryghed for borgerne, så de kan være sikre på, at vi ikke kommer og hæver deres skat.
Det er skattestoppets værdi og kerne, og derfor er der ingen bagatelgrænse, når det drejer sig om skattestoppet.
Til hr. Ole Stavads første indledende kommentar: Det er ganske rigtigt, at man lavede en række beregninger, men det, jeg anholdt over for hr. Ole Stavad, var, at han sammenlignede to procentsatser uden at gøre rede for, at man samtidig havde sænket pensionerne i den mellemliggende periode, og dermed pyntede hr. Ole Stavad sig med lånte fjer.
De grønne afgifter steg massivt under den tidligere regering.
Det har vi stoppet, og det er i særlig høj grad til gavn for dem, der har de laveste indkomster.
Hr. Ole Stavad spørger så, om jeg har humoristisk sans.
Jeg er godt klar over, at Socialdemokratiet har været ganske principløst på skatteområdet, måske bortset fra det princip, at de anser borgernes penge for nærmest at være deres egne.
Det er det, vi har set.
Man var principløs i spørgsmålet om kommunalskatten hele vejen op igennem SR-regeringens levetid i 1990’erne.
Man aftalte ét og lukkede øjnene for, at kommunerne gjorde noget helt andet.
Derfor var der en skatteglidning på 3 procentpoint.
Hvis man tager det relativt, er det en 10 pct.s relativ stigning i kommuneskatten, fra SR-regeringen tiltrådte, til den fratrådte.
Det var, fordi man var principløs.
Det var, fordi at man aftalte ét og vendte det blinde øje til, når kommunerne overskred de aftaler.
Den principløshed er afløst af en principfasthed.
Det kan godt være, at der er nogle pensionister, der får et meget begrænset udbytte af det her lovforslag, men så skyldes det også, at pensionisterne har fået en meget begrænset stigning af den stigning i de kommunale skatter, som det her lovforslag neutraliserer.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-11-24:
Jeg synes måske, skatteministeren skal være en anelse forsigtig, når han taler om principløshed.
Jeg synes, ministeren skulle tage og kigge lidt efter.
De er udleveret fra regeringen.
Det ændres hverken af den ene eller den anden forklaring fra hverken statsministeren eller skatteministeren.
Det tror jeg måske var det næste.
Kristian Jensen (V), 2004-11-24:
Ligegyldigt hvor mange gange hr. Jens Peter Vernersen gentager det, kan han ikke løbe fra, at Danmarks Statistik har opgjort skattetrykket fra 1993, det første år med det skattesystem, som den socialdemokratiske regering indførte, til 2001 til en stigning på 1,1 pct. Den radikale leder, fru Marianne Jelved, har erkendt det, har indrømmet det.
Hvorfor er Socialdemokratiet ikke voksne nok til at gøre den samme indrømmelse?
Det er jo indrømmet af den partner, man havde hele vejen op igennem 1990’erne.
Hvorfor i alverden er det, at Socialdemokratiet lukker øjnene og lader, som om Danmarks Statistiks publikationer
slet ikke eksisterer, og holder fast i, at der ikke har været nogen skattestigning, når alt, hvad der står på tryk for perioden 1993-2001, er, at der er en stigning på 1,1 pct.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor det ene af de tidligere regeringspartier ikke er voksent nok til den samme erkendelse, som det andet parti heldigvis er.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-11-24:
Ja, og hvis skatteministeren havde fortsat sin tale, ville skatteministeren komme frem til 2004, og det synes jeg skatteministeren skal gå hjem og undersøge, hvor man har præcis det samme skattetryk, som da vi kom i regering.
Det var den 25. januar 1993, og vi lavede den første finanslov for 1994.
Fra 1994 til 2004 er der en stigning i skattetrykket på 0,1 pct.
Det er ikke til diskussion.
Det er, hvad der er oplyst Folketinget fra regeringen selv i de sidste publikationer.
Jeg synes simpelt hen, at man skal stoppe den der propaganda, som er ganske urigtig på det her område.
Og det bliver ikke mere rigtigt af, at det bliver gentaget af en skatteminister.
Kristian Jensen (V), 2004-11-24:
Hr. Jens Peter Vernersen er da forhåbentlig klar over, at den tidligere regering gennemførte en markant omlægning af den allerede vedtagne finanslov lige efter regeringsskiftet i 1993 ved et af de mest omfattende aktstykker, der nogen sinde har været i det danske Folketing, og dermed ændrede markant på skattepolitik og finanspolitik.
Det må hr. Jens Peter Vernersen da vide.
Et tidligere regeringsparti og et tidligere regeringspartis leder, fru Marianne Jelved, har erkendt, at der var en stigning i perioden 19932001.
Hr. Jens Peter Vernersen skulle erkende det.
Lad nu være med at rende ud og sig, at det, Danmarks Statistik har lagt frem, ikke passer.
Det ville være rart med en lidt større modenhed fra Socialdemokratiet på det her område.
Ida Jørgensen (RV), 2004-11-24:
Jamen det er da rart, at skatteministeren følger Det Radikale Venstres erkendelse, og jeg kan også sige, at Det Radikale Venstre har erkendt, at vi ønsker en ny regering, men det var sådan set bare en sidebemærkning.
Skatteministeren taler så engageret om, at regeringen er principfast, når det gælder skattetrykket.
Så vil jeg lige høre, om det også gælder den reducerede afgiftsnedsættelse, som var et led i den her finanslovaftale, og om skatteministeren også mener, den er udtryk for en principfasthed.
Ole Stavad (S), 2004-11-24:
Nu er der jo en anelse forskel på at have humoristisk sans og at blive til grin.
Jeg ville sådan set godt kunne forstå, hvis der er mange pensionister ude i landet, der føler sig en lille smule til grin, når de oplever, at regeringen gennemfører det, den kalder en skattelettelse, der efterlader under 1 kr. om måneden til en pensionist.
Og jeg kan egentlig også godt forstå, hvis det er sådan, at der er en hel del borgere, der føler, at regeringen gør grin med det, de indbetaler i skat, når man gennemfører et lovforslag, hvor omkostningerne administrativt svarer til den lettelse, som ti tusinde pensionister får udbetalt.
Jeg synes, at man overtrumfer sine principper, hvis man slet ikke lader sig påvirke af kendsgerninger og det virkelige liv.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-11-24:
I Det Konservative Folkeparti hilser vi naturligvis enhver lettelse af skatten på arbejde velkommen.
Det her er et forholdsvis beskedent forslag.
Det er der flere der har været inde på.
Men det handler om at leve op til det skattestop, som vi fuldt ud bakker op, og gøre det på en måde, hvor vi sikrer, at de 150 mio. kr., som borgerne desværre kommer til at betale ekstra, kommer tilbage til borgerne selv.
Vi har det nu engang sådan, at pengene ligger bedst i borgernes egne lommer og ikke skal tages i ekstra skatter.
Der er ingen tvivl om, at vi har et velfærdssamfund, der skal finansieres, og derfor vil vi også meget gerne sikre en fair og fornuftig skattestruktur i landet, men vi vil helt sikkert også gerne være med til, som det her forslag lægger op til, at sikre, at der er en grænse.
Kommunerne – nogle kommuner har i hvert fald forsøgt at leve op til den aftale, man skulle lave med regeringen.
Mange kommuner, og det skal de have ros for, har også gjort sig en ekstra umage for at leve op til skattestoppet og for at sænke skatten, så andre havde mulighed for at hæve den inden for den aftale, der er lavet.
Det lykkedes næsten, men det lykkedes ikke helt, og man må så konstatere, at der blev en lille margen, og den margen retter vi her op på, men samtidig har vi det også sådan i den konservative folketingsgruppe, at vi ikke ønsker at se, at en overskridelse bare kan fortsætte år efter år.
Men i det her konkrete tilfælde har vi sagt o.k., det er en lille margen, og vi letter den almindelige skat, så borgerne får pengene tilbage, og det kan vi i Det Konservative Folkeparti støtte.
Morten Homann (SF), 2004-11-24:
Vi har kun en eneste bekymring, som vi gerne vil have afkræftet, nemlig om alle muligheder for, at forslaget kan udnyttes til at unddrage sig sin skattebetaling, er lukket.
Det er det eneste, vi vil se at få undersøgt i udvalgsarbejdet, men ellers har vi som udgangspunkt en meget positiv indstilling til forslaget, som vi forventer at kunne støtte.
Ida Jørgensen (RV), 2004-11-24:
Da Det Radikale Venstres ordfører, fru Margrethe Vestager, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne fremføre følgende: Formålet med forslaget er at lette virksomhedernes administrative byrder, og midlet hertil er at indføre en mulighed for, at virksomhederne også kan udarbejde det skattemæssige årsregnskab i en fremmed valuta.
Det kan de ikke i dag.
Ifølge regnskabsreglerne er det allerede muligt at aflægge regnskab i en relevant fremmed valuta, og for visse børsnoterede virksomheder bliver det endvidere pr. 1. januar 2005 en pligt at aflægge regnskabet i en relevant fremmed valuta.
Under alle omstændigheder er vi enige i, at det fremsatte forslag vil gøre det lettere for virksomhederne i fremtiden.
Virksomheder kan under visse betingelser vælge at udarbejde det skattemæssige årsregnskab i fremmed valuta og omregne resultatet til danske kroner efter kursen på statustidspunktet eller efter en gennemsnitskurs for indkomståret.
Den omfattende registrering af valutakurser til brug for udarbejdelsen af det skattemæssige årsregnskab vil blive erstattet af en engangsomregning.
For at undgå uhensigtsmæssige konsekvenser og skattehuller foreslås det samtidig, at der knyttes nogle betingelser til valget af valuta samt efterfølgende skift til anden valuta, bl.a. regler for beregning af engangsværdier.
Lovforslaget sikrer dog, at virksomheder, der reelt har behov for efterfølgende at skifte valuta, får mulighed for det.
Vi er enige i dette og finder det hensigtsmæssigt, at lovforslaget tager stilling til og forebygger den risiko for skattehuller, som kunne opstå.
Dermed vil virksomheden ikke skulle beregne valutakursgevinster og tab på fordringer og gæld i den valgte valuta.
Forslaget er ikke særlig specifikt med hensyn til de provenumæssige virkninger, men skønnes at være provenuneutralt over en årrække.
Under alle omstændigheder er lovforslaget udtaget til lovovervågning, og det er i hvert fald en god begyndelse.
Lovforslaget synes at være af god kvalitet, og Det Radikale Venstre støtter forslaget.
Jann Sjursen (KD), 2004-11-24:
Kristendemokraterne er positive over for det fremsatte lovforslag, som sigter på at lette virksomhedernes administrative byrder ved at give dem mulighed for at kunne udarbejde det skattemæssige årsregnskab i en fremmed valuta.
Det kan man dårligt være imod, og det er vi som sagt heller ikke.
Det eneste, som kan give anledning til en ekstra overvejelse i forbindelse med udvalgsarbejdet, er selvfølgelig, om det – som man i øvrigt skriver at man er opmærksom på – er lykkedes regeringen at undgå uhensigtsmæssige konsekvenser af lovforslaget, f.eks. at der skabes nye skattehuller.
Det har regeringen forsøgt at tage højde for ved at knytte nogle betingelser til valget af valuta og en efterfølgende ændring af valuta, men det vil vi godt have sikkerhed for, og i forbindelse med udvalgsarbejdet vil vi undersøge, om det også er lykkedes.
Med disse bemærkninger vil vi gå positivt ind i udvalgsarbejdet.
Kristian Jensen (V), 2004-11-24:
Jeg vil gerne sige mange tak for den altovervejende positive modtagelse, lovforslaget har fået.
Det er også et godt lovforslag, og det er rigtigt at støtte det, fordi der er behov for at give vore virksomheder mulighed for også at aflægge deres skattemæssige regnskab i den valuta, de bruger i deres hverdag.
Til hr. Morten Homann vil jeg sige, at de spørgsmål, der måtte være om muligheder for at udnytte skattesystemet, besvarer vi selvfølgelig gerne og hurtigt i udvalgsarbejdet.
Til fru Colette Brix: Jeg skal ikke gøre mig til dommer over, hvordan Dansk Folkeparti måtte vælge at stemme til forslaget, og jeg respekterer fuldt ud, at Dansk Folkeparti kom til et andet resultat efter at have læst lovforslaget, end jeg selv og andre er kommet til.
Jeg kan bare ikke forstå, at man vælger at tolke det som en indførelse af euroen ad bagvejen.
Der er i dag mulighed for at aflægge driftsregnskab i en fremmed valuta, og der er mulighed for, at man til daglig bruger en fremmed valuta som intern koncernvaluta.
Her er det et spørgsmål om, hvorvidt vi skal pålægge de virksomheder, der har valgt at bruge en anden valuta som intern koncernvaluta, også at skulle lave et ekstra regnskab i danske kroner, eller om de kan fremlægge det i den valuta, de bruger i dagligdagen, og blot lave én fælles afregning til sidst.
Naturligvis er det op til Folketingets partier selv at træffe afgørelse, men jeg håber dog, at Dansk Folkeparti vil genoverveje beslutningen.
Jeg er glad for hr. Ole Stavads tilkendegivelse af, at man principielt støtter forslaget og er glad for de små, løbende lettelser.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Peter Christensen (V), 2004-11-24:
Skattestoppet skal holdes, og derfor skal vi også sænke bundskatten fra 5,5 pct. til 5,48 pct.
Det svarer nøjagtig til det beløb, ca. 150 mio. kr., som landets kommuner har hævet kommuneskatten for meget med.
I år har danskerne fået skattelettelser for over 10 mia. kr., og de skal ikke spises op af snigende kommunale skattestigninger.
Det er skattestoppet en garanti for.
Når den nuværende regering laver aftaler med Kommunernes Landsforening, er et centralt punkt i aftalen, at kommunerne skal holde skatterne i ro.
Vi har valgt at gøre op med det gamle mønster, som vi så under den tidligere regering, hvor de kommunale skatter steg og steg og steg.
Det er vigtigt, da en afgørende forudsætning for at kunne give skattelettelser i år og fremover er, at det offentlige forbrug holdes under kontrol, og at de penge, der gives til den ene lomme, ikke blot tages af den anden.
Det kan også undre, at ikke flere af de mere velpolstrede medlemmer af Kommunernes Landsforening har kunnet finde plads til mindre skattelettelser.
Det ville ellers have løst hele problemet.
Folketinget kan og skal dog ikke blande sig i den enkelte kommunes budgetlægning, men i stedet holde sig til den aftale, kommunerne kollektivt indgår med regeringen.
Aftalen siger, at skattestoppet skal holdes, og hvis målet ikke bliver ramt nøjagtigt, efterlader det kun to muligheder: Enten straffes alle landets kommuner, eller også betaler statskassen via en sænkning af bundskatten.
Med dette lovforslag vælger regeringen det sidste.
Med 271 kommuner og et samlet budget på hen ved 140 mia. kr. svarer overskridelsen til ca. 1 promille af kommunernes budget.
Med vedtagelsen af dette lovforslag holdes skattestoppet, og det beløb, kommunerne har opkrævet for meget i skat, føres tilbage til borgerne, hvor pengene hører hjemme.
Derfor kan Venstre støtte lovforslaget.
Ole Stavad (S), 2004-11-24:
Det er jo et interessant lovforslag.
Jeg må indrømme blankt, at da jeg læste det, måtte jeg have fat i kalenderen, fordi jeg tænkte: Er det den 1. april, eller nærmer vi os jul?
Jeg mener aldrig, at jeg i mine efterhånden rimelig mange år her i dette hus har set noget så spændende.
Enten kan man sige, at regeringen er meget selvhøjtidelig, eller også har den en mere veludviklet humoristisk sans, end jeg havde anset den for at være i besiddelse af.
Forslaget giver 2 kr. i skattelettelse pr. år for hver 10.000 kr., man har i indtægt, og i tilgift skal man huske på, at man ikke får noget for den del, der dækkes af personfradraget.
og ca. 12 kr. om året for en enlig pensionist
Der er også det lille problem, at regeringen er kommet så sent med lovforslaget, at lettelsen ikke er kommet med på skattekortet, og derfor har man valgt at sige: Nu lægger vi lettelsen på 2004-indkomsten og springer 2005-indkomsten over, og så får folk lettelser igen fra 2006 og fremefter.
Problemet er bare, at vi har en regel, der siger, at hvis det er sådan, at den overskydende skat, man skal have tilbage, er under 100 kr., kan man ikke få den udbetalt.
Den skal overføres til næste års skatteopgørelse og skattekort, og det vil sige, at de pensionister, jeg talte om, kan få fra 80 øre og op til 1 kr. mere om måneden fra og med 2006.
Man må beundre regeringen for dens fantasi i forsøgene på at overholde nogle selvopfundne, mærkelige principper.
I øvrigt skal man jo op på en indkomst på over 500.000 kr. for at gennembryde loftet på 100 kr. for at få udbetalt overskydende skat, og jeg kan se i lovforslaget, at de tekniske tilretninger, der skal laves som følge af forslaget, vil koste 100.000 kr.
Det er rundt regnet det samme beløb, som årligt gives i skattelettelse til 10.000 pensionister som følge af lovforslaget.
Man må sige, at her har regeringen virkelig brugt sin fantasi og taget sig selv meget, meget højtideligt.
Ingen sag er for lille, uanset hvad den måtte give af bøvl og besvær, og folk skal ulejliges for 1 kr. eller derunder om måneden for at forstå nye initiativer fra regeringen.
Jeg vil godt sige tillykke til regeringen for at have gennembrudt et loft, som jeg aldrig før har set gennembrudt i de snart 25 år, jeg har været her i dette Folketing.
Peter Christensen (V), 2004-11-24:
Jeg kan forstå på hr. Stavad, at hr. Stavad mener, at det er forkert at leve op til skattestoppet, som vi gør med dette lovforslag.
Han kalder det et mærkeligt princip.
Men jeg vil i hvert fald knytte en kommentar til det, og jeg har også et spørgsmål.
Vi tager ikke os selv højtideligt, men vi tager skattestoppet højtideligt.
Vi har lovet danskerne, at der ikke vil blive inddrevet mere i skat, og det løfte holder vi med lovforslaget her.
Mit spørgsmål går på: Jeg har forstået, at Socialdemokraterne opererer med noget, de kalder et skatteloft, men jeg er lidt i tvivl om, hvorvidt kommuneskatterne kommer med ind under det loft.
Hvis jeg har ret i det, kunne jeg godt tænke mig at høre fra hr. Stavad, hvordan man vil sikre det rent teknisk.
Ole Stavad (S), 2004-11-24:
Jeg vil nu godt have lov til at holde mig til lovforslaget, som regeringen har fremsat.
Dog skal pensionisterne ikke regne med, at de får dem i år, de skal heller ikke regne med, at de får dem næste år, men de kan, hvis de er heldige, måske få dem udbetalt i 2006.
Hr. Peter Christensen skuffer mig, hvis det er sådan, at han synes, han har en rigtig, rigtig god sag.
Peter Christensen (V), 2004-11-24:
Jeg synes, at Venstre har en god sag med skattestoppet og også har en god sag med at leve op til skattestoppet.
Jeg kan forstå på Socialdemokratiet, og det overrasker mig ikke, at man synes, at det at plukke 150 mio. kr. mere fra borgerne er pebernødder, som det ikke er værd at snakke om, og at man i øvrigt skal se stort på det, men det synes vi altså ikke fra Venstres side.
Men jeg kunne alligevel godt tænke mig at høre: Når Socialdemokratiet ikke kan stemme for lovforslaget, er det så, fordi man egentlig mener, at det ikke er vigtigt at sikre, at kommunerne ikke bryder igennem et skatteloft?
Jeg spørger, fordi vi jo har oplevet, også da hr. Stavad var skatteminister, at kommuneskatterne steg og steg.
Da den tidligere regering sad, steg de med hele 3 procentpoint – det svarer til 25 mia. kr. – så jeg synes nok, at denne debat må gå ud over det, lovforslaget handler om.
Når man er imod forslaget, er det så, fordi man egentlig bare synes, at den kommunale skatteudskrivning skal fortsætte uden loft?
Ole Stavad (S), 2004-11-24:
Nu kan jeg godt forstå, at hr. Peter Christensen ikke kan huske alting tilbage i tiden.
Det er fair nok, hans ungdom kommer ham til skade her.
Men ellers vil jeg sige til hr. Peter Christensen, at jeg lover en ting: Han vil aldrig se en socialdemokratisk ledet regering komme med et forslag af så nøjsom karakter i forhold til vore pensionister.
Hvis nu regeringen tog det her af bordet, kunne man jo støtte et samlet oppositionsforslag om, at vi i stedet for gav de penge, man har stjålet fra Vestsjællands Amt og Frederiksberg Kommune, tilbage, sådan at de kan bruge pengene på sygehusene, i stedet for at man nu deler det her ud med 80 øre og 1 kr. om måneden.
Colette L. Brix (DF), 2004-11-24:
Lovforslaget har til formål at sænke bundskatten fra 5,5 pct. til 5,48 pct.
Sænkningen sker på baggrund af kommunernes budgetlægning for 2005, som samlet set giver en skatteforhøjelse på den kommunale indkomstskat på 160 mio. kr.
For at kompensere danskerne for den stigning har regeringen og Dansk Folkeparti aftalt, at bundskatten sænkes til 5,48 pct.
Da nedsættelsen af bundskatten er et led i udmøntningen af finanslovaftalen for 2005 mellem regeringen og Dansk Folkeparti, støtter vi forslaget.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-11-24:
Jeg troede ikke, at vi skulle diskutere, om de medarbejdere, der bliver tilbage i kommunerne, var medarbejdere med høj faglighed.
Jeg troede, at det var fuldstændig klart, efter hvad der er fremlagt, at disse medarbejdere skal udlevere blanketter, og at de skal rette forskudsregistreringer.
Hvis ministeren tror, at man får sådan lidt mere uddannede medarbejdere til at løse opgaver, der ikke er særlig interessante, så tror jeg ikke, at ministeren er i nærheden af, hvad der foregår.
Må jeg så lige referere fra ministerens tur til Sønderborg.
Jeg har været i Sønderborg, og det, som der blev sagt dernede, var, at ministeren sagde: Jeg hører på jer, men jeg ændrer ingenting.
Der er jo ikke noget at sige til, når man indkalder mange folk til et møde i en del af landet og tager et sådant udgangspunkt, at de så spørger: Hvad er meningen med det hele?
Det fremgår jo også af de fem punkter, som ministeren har lagt til grund, at de ikke vedrører borgerne, som får disse 90 km.
Det er der jo spurgt om, men ministeren svarede udenom.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-24:
Jamen det vil jeg da håbe at man vil kunne.
Men hvordan de sådan finder ud af det, er overladt til dem selv.
Vi ved så samtidig, at det her er et område, der bliver totalt forsømt af en række kommuner.
Og Århus Kommune foretager sig ikke en pind for at forhindre det, ikke en pind.
De er fuldstændig ligeglade.
Det, der er min bekymring, er, at hvis man vedtager noget, hvor Århus Kommune så får mulighed for at sige, at det er alle mulige andre, der har ansvaret, så bliver de endnu mere ligeglade – hvis det overhovedet er muligt.
Det er bare min bekymring på et meget principielt niveau.
Jeg håber da, at ministeren har ret i, at når vi kommer ned i detaljerne, så vil der være nogle fremskridt, nogle hager, som man vil kunne tage fat i, så vi kunne gøre det lidt bedre, end det er i dag. Hvis der er det, så vil vi være glade for det i Enhedslisten ...
Jacob Buksti (S), 2004-11-24:
Så vil jeg godt prøve på en anden måde: Er det slet ikke sådan, at skatteministeren kan forestille sig, at når der geografisk bliver op til over 90 km hver vej for at komme fysisk i kontakt med et skattecenter, kunne det i det mindste nedsætte muligheden, måske endda også ligefrem lysten til at begive sig derhen, altså at der vil være et fald i de henvendelser, der kommer, helt uafhængigt af, hvilke muligheder der er, altså at der vil være en dårligere service over for borgerne?
Et af de kriterier, ministeren ikke har haft med, er jo nemlig den borgernære betjening.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-24:
Jeg kan sige til hr. Peter Skaarup, at jeg da bestemt ikke håber, at det er en sådan udvikling, vi vil se.
Jeg har da også med glæde noteret mig forskellige socialdemokrater tage afstand fra den periode i partiets historie, og foreløbig glæder jeg mig over, at Socialdemokraterne står bag beslutningen om at forlænge de danske soldaters tilstedeværelse i Irak.