runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bendt Bendtsen (KF), 2002-02-20:
Jeg vil sige, at - som vi hører - har hr. Bjarne Laustsen motiveret sit spørgsmål med, at regeringens finanslovforslag ikke indeholder en varslingspulje, og at der derfor ikke i Beskæftigelsesministeriets regi er penge til en ekstraordinær indsats.
I den forbindelse vil jeg gerne nævne, at der i Beskæftigelsesministeriets regi rent faktisk eksisterer mange muligheder for at omskole og uddanne de personer, der måtte blive ledige ved virksomhedslukninger.
Disse muligheder har beskæftigelsesmininisteren orienteret Folketinget om den 7. februar 2002 i forbindelse med besvarelse af spørgsmål nr. S 661 stillet af hr. Poul Andersen.
Området berører ligeledes lov om aktiv arbejdsmarkedspolitik.
Jeg vil gerne sige, at i den konkurrenceevnepakke, som regeringen fremlagde i januar, er der for perioden 2002-2005 årlig afsat 20 mio. kr. til regionalpolitiske initiativer.
Det vil altså sige initiativer, der skal mindske ulighed i service, generere øget beskæftigelse, bedre økonomiske vilkår i regionerne.
En del af disse midler vil blive anvendt til at følge initiativerne og udviklingen op i forbindelse med det jysk-fynske erhvervssamarbejde og dermed også i Nordjylland og Frederikshavn. Jeg kan sige, at siden lukningen af Danyardværftet i Frederikshavn i 1998 har det tidligere Erhvervsministerium og efterfølgende Økonomi- og Erhvervsministerium også haft fokus på Frederikshavnsområdet.
I efteråret 1999 blev der udarbejdet et samlet forslag til en erhvervsudviklingsplan for området »Frederikshavn mod år 2005«. Formålet med erhervsudviklingsplanen er at fremme omstillingen fra en mere traditionel erhvervspolitik over mod mere vidensintensiv produktion.
Bjarne Laustsen (S), 2002-02-20:
Ja, det var godt, ministeren nåede at komme, så har jeg mulighed for at få et svar.
Jeg håber, det bliver et positivt svar, men lad os nu se.
Jeg har stillet spørgsmålet, fordi jeg forrige onsdag stillede beskæftigelsesministeren et lignende spørgsmål, da man i finansloven har fjernet den varslingspulje, der er i forbindelse med virksomhedslukninger og afskedigelser i større omfang. Som ministeren måske har observeret, er der både virksomhedslukninger på Fyn, og i mit valgområde er det sådan, at halvdelen af medarbejderne på Ørskov Stålskibsværft er varslet fyret.
De ansatte deroppe er meget interesseret i at få at vide, hvor det er, de skal møde henne, for sandheden er, at der ikke er en eneste af dem, der er kommet i arbejde; de er i øvrigt heller ikke afskediget endnu.
Men 400 er varslet.
»Hvilke initiativer vil ministeren tage i forhold til den beskæftigelsesmæssige situation i Frederikshavn på baggrund
af, at Ørskov Stålskibsværft har varslet fyringer af mere end 400 medarbejdere?«
Skriftlig begrundelse
Da regeringens finanslov ikke indeholder en varslingspulje, er der ikke i beskæftigelsesministerens regi penge til en ekstraordinær indsats.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-02-20:
Efter min mening er der behov for, at vi tager en drøftelse af, hvordan arbejdsmiljøindsatsen fremover kan prioriteres.
Jeg synes også, at en af de ting, man godt kunne drøfte, er: Burde der ikke opstilles nogle mål for effekten på arbejdsmiljøområdet af de forskellige initiativer, og vel at mærke af alle aktørers initiativer på det her område?
Bagefter kunne vi se, om vi har opnået den effekt, vi gerne ville have, både på kort og på lang sigt.
Jeg synes, at man på en eller anden måde skal se resultaterne af arbejdsmiljøindsatsen.
, så arbejdsmiljøet tænkes ind i det daglige arbejde.
Det ville jo have en meget stor effekt.
Inddragelsen af parterne skal ske via Arbejdsmiljørådet, som jeg har bedt om at drøfte det og give mig en udtalelse om miljøet på længere sigt, og Arbejdsmiljørådet har på den baggrund bl.a. nedsat et såkaldt prioriteringsudvalg.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Lene Garsdal (SF), 2002-02-20:
Jeg forstod tidligere, at man gik ind for den der partsaftale, som »Rent arbejdsmiljø år 2005« er.
Men jeg forstår nu, at ministeren indvilger i, at man kan fjerne nogle af visionerne i det der handlingsprogram.
Så vil jeg gerne spørge, om det skal ses i lyset af, at man erkender, at man ikke kan opfylde programmet med de indskrænkninger, der er i bl.a. Arbejdstilsynets muligheder for at opfylde kravene og Arbejdsmiljøinstituttets manglende eller mindre mulighed for at lave forskning inden for to af de væsentlige prioriteringer, altså indeklimavisionen og visionen om det kemiske arbejdsmiljø.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-02-20:
Handlingsprogrammet »Rent arbejdsmiljø år 2005« med syv visionsområder leverer efter min mening et godt afsæt for arbejdsmiljøpolitikken, og jeg har ingen forudfattet mening om, at en eller flere af visionerne skal bortprioriteres, hvis det er det, spørgeren er bekymret for.
De aktiviteter, der er iværksat under handlingsprogrammet, retter sig mod væsentlige og betydningsfulde områder, men der er på en række områder behov for nytænkning, f.eks. når det drejer sig om at udvikle bedre forebyggelsesmetoder, og også når vi ser på placeringen af ansvaret for arbejdsmiljøindsatsen. Her skal man huske på, at Arbejdstilsynet ikke er eneansvarlig for, at visionerne i handlingsprogrammet nås.
De andre arbejdsmiljøfaktorer - bedriftssundhedstjenesten, branchearbejdsmiljørådene, parterne - har alle et ansvar for opfyldelsen af 2005-programmet.
Det, vi fremsætter forslag om, er en skarpere prioritering af arbejdsmiljøindsatsen.
Der er behov for at tage en drøftelse af, hvordan arbejdsmiljøindsatsen fremover kan prioriteres, sådan at det sikres, at der bliver taget hånd om de værste arbejdsmiljøproblemer i de mest belastede brancher, og det er det, jeg har bedt Arbejdsmiljørådet om at komme med en indstilling om i juni måned.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-02-20:
Beskæftigelsesministeren svarede den anden dag, at der var en hel del muligheder i lov om aktiv arbejdsmarkedspolitik.
Det er ikke mit område.
Der er svaret fra beskæftigelsesministeren på det område.
Men jeg er nødt til at gentage, at jeg ikke her i dag vil komme og sige, at der er X antal millioner til området.
Hvis den situation opstår, må vi sige, at hvis vi skal tage midler ud af det her og overføre dem, så vil det gå ud over de erhvervsinitiativer, den erhvervsfremme, der ligger budgetteret, og som jeg også nævnte.
Så jeg har egentlig svaret på det her område.
Lene Garsdal (SF), 2002-02-20:
»Ønsker ministeren at samarbejde med arbejdsmarkedets parter om at finde en mere hensigtsmæssig måde at indfri de syv prioriterede visioner i »Rent arbejdsmiljø år 2005« inden 2005, eller vil ministeren - bl.a. i lyset af de kommende års planlagte nedskæringer på arbejdsmiljøforskning og Arbejdstilsynet - åbne for prioriteringer inden for de syv allerede prioriterede visioner, herunder bortprioritering af en eller flere visioner og/eller nedprioritering af de opstillede mål?«
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-02-20:
Den besparelse, der er gennemført i forbindelse med finansloven, med de rammer, der er lagt for de kommende år, betyder naturligvis, at der skal ske besparelser på Arbejdsmiljøinstituttet.
Det, jeg bare prøver at redegøre for, er, at når besparelserne ser større ud, end de er, så er det jo, fordi en del er finansieret ved midlertidige bevillinger over satspuljemidlerne, og disse midler ville under alle omstændigheder udløbe med varierende årstal i de kommende år.
Lene Garsdal (SF), 2002-02-20:
Jeg siger jo ikke, at det ikke er rimeligt.
Det synes jeg naturligvis ikke det er, men jeg siger ikke, at Arbejdsmiljøinstituttet skal skære ned.
Det, jeg siger, er, at når der fjernes 50 forskerstillinger fra satspuljemidler, og der derudover fjernes de der nogle og fyrre stillinger fra Arbejdsmiljøinstituttets forskning, som det er nu, hvorfor er det så ikke en nedskæring af forskningen i arbejdsmiljø? Jeg har jo sådan set stillet spørgsmålet for at få ministeren til at bekræfte, at der rent faktisk skæres ned i antallet af forskerstillinger inden for arbejdsmiljø.
Det er så begrundet i nogle andre prioriteringer, som vi har hørt gentagne gange.
Men er det ikke rigtigt set, at konsekvensen bliver, at forskningen i arbejdsmiljø bliver mindre?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-02-20:
Det spørgsmål, fru Lene Garsdal stiller, mener jeg, at jeg har besvaret.
Midlerne til Arbejdsmiljøinstituttet
Men det ændrer jo ikke ved, at en institution som Arbejdsmiljøinstituttet må overveje at tilpasse medarbejderstaben til den bevillingsmæssige situation, den rent faktisk har.
Man har i en årrække kørt med flere stillinger, end der var bevillingsmæssig hjemmel til på finansloven, og jeg tror, at det, der er sket, er, at man har arbejdet i forhåbning om en vis stigning i bevillingerne, så man kunne ride problemet med de for mange stillinger af over finanslovbevillingen.
Men regeringen har altså overordnet valgt at prioritere en række områder, som jeg nævnte før.
Det betyder, at der skal spares gennem effektiviseringer på hele statens område, og de besparelser, der gennemføres i hele statsadministrationen, rammer selvfølgelig også det område, jeg er minister for, og dermed også Arbejdsmiljøinstituttet.
Lene Garsdal (SF), 2002-02-20:
Vi har jo kort berørt spørgsmålet tidligere i dag, men jeg vil alligevel godt insistere på eller fremhæve, at jeg mener, der burde have stået, at man vil nedskære forskningen i arbejdsmiljø.
Sidste år kom der en rapport fra Arbejdsministeriets
udvalg om arbejdsmiljøforskning
Det var et partsudvalg, der havde lavet den rapport, og det fremgik af den, at der i 1999 var 200 forskerstillinger inden for arbejdsmiljø, ca. halvdelen af dem på Arbejdsmiljøinstituttet og de øvrige altså de andre steder, ministeren henviser til, klinikkerne osv.
Der var derudover nogle løse satspuljemidler til ca. 50 forskerstillinger, så man var oppe på et samlet antal af 250 forskerstillinger.
Når der nu fjernes 49 stillinger på Arbejdsmiljøinstituttet, tages de af den samlede pulje, og hvis der ikke skulle nedskæres, ville det jo betyde, at der var yderligere forskerstillinger de øvrige steder, bl.a. de arbejdsmedicinske klinikker.
Men mange af dem har jo været finansieret af satspuljemidler og løse midler, og når jeg læser i Politiken dag, at man i går havde en foreløbig drøftelse af satspuljemidlerne, kan jeg ikke se, hvordan man forestiller sig, at der skulle komme arbejdsmiljøforskning ind i satspuljemidlerne.
Jeg vil gerne spørge: Var det ikke sådan, at rapporten netop fremhævede, at et beløb på omkring 72 mio. kr. var det, parterne var enige om ville være godt til arbejdsmiljøforskning?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-02-20:
Spørgeren hentyder sikkert til de besparelser, som er indeholdt i regeringens finanslovforslag for 2002.
Regeringen har i dette forslag valgt at prioritere en række områder, som vi anser for meget vigtige; det gælder ældreområdet, det gælder afskaffelse af ventelister på sygehusene, det gælder 1 års fleksibel barselorlov m.v.
Dette valg indebærer, at man må omdisponere nogle midler på finansloven.
Det berører også det ministerium, jeg er minister for, og det indebærer også, at Arbejdsmiljøinstituttet på linje med andre institutioner, som er optaget på finansloven, får foretaget en reduktion af bevillingerne og derfor må effektivisere og prioritere sin indsats i de kommende år.
Uafhængigt af regeringens finanslovforslag vil en del af Arbejdsmiljøinstituttets midlertidige bevillinger til forskning udløbe i løbet af dette og de kommende år.
På linje med andre sektorforskningsinstitutioner er en del af Arbejdsmiljøinstituttets forskning iværksat for midlertidige bevillinger, og de ophører jo i sagens natur på et tidspunkt, men det har vel at mærke ikke noget med regeringens finanslovforslag at gøre.
Bevillingerne ville ophøre under alle omstændigheder, og det er noget, Arbejdsmiljøinstituttet såvel som andre sektorforskningsinstitutioner løbende må tage højde for i såvel den økonomiske som den personalemæssige planlægning.
Arbejdsmiljøinstituttet har nok undladt at tilpasse medarbejderstaben i forventning om øgede bevillinger, men det har den nuværende regering ikke noget ansvar for.
Her vil jeg lige indskyde, at man skal huske på, at Arbejdsmiljøinstituttet ikke er det eneste sted, der udføres arbejdsmiljøforskning.
Vi har bl.a. også de arbejdsmedicinske klinikker, universiteterne og al den forskning, som foregår i udlandet, vi kan trække på.
Lene Garsdal (SF), 2002-02-20:
»Er det korrekt, at der mere præcist i regeringsgrundlaget kunne have stået, at »Regeringen vil støtte mindre forskning i arbejdsmiljø«, og forventer ministeren en yderligere reduktion af omfanget af arbejdsmiljøforskning i Danmark ud over nedskæringerne på Arbejdsmiljøinstituttet, f.eks. i form af færre offentligt finansierede arbejdsmiljøprojekter via Beskæftigelsesministeriets pulje, satspuljemidler, m.v.?«
Skriftlig begrundelse
I regeringsgrundlaget står der »Regeringen vil støtte forskning i arbejdmiljø«.
Thomas Adelskov (S), 2002-02-20:
»Har ministeren på nogen måde haft kendskab til eller mistanke om sådanne økonomiske uregelmæssigheder, som ifølge dagspressen har fundet sted i Farum Kommune i forbindelse med sammenblanding af offentlige og private interesser og et angiveligt misbrug af kommunale midler til private formål?«
Skriftlig begrundelse
I flere artikler i dagspressen er fremlagt en række indicier
på, at der i Farum Kommune med Venstreflertal og Venstreborgmester er gennemført dispositioner, der ikke er i overensstemmelse med dansk lovgivning
Spørgeren ønsker afklaret, hvorvidt ministeren har haft kendskab til eller mistanke om sådanne påståede eller andre uregelmæssigheder.
Lene Garsdal (SF), 2002-02-20:
Jeg siger sådan set kun, at der bliver skåret ned, og det er i modstrid med det, der står i regeringsgrundlaget, nemlig at man ønsker at støtte forskningen i arbejdsmiljø.
Jeg vil sådan set kun have ministeren til at bekræfte, at det er det, der sker, af nogle andre hensyn, som vi ikke behøver at diskutere her. Hermed sluttede spørgsmålet.
Per Stig Møller (KF), 2002-02-20:
Jeg forstår godt spørgsmålet, og jeg forstår også godt, at der kan være en offentlig interesse i at få det at vide.
Jeg er bare i den situation, at jeg ikke kan oplyse om det.
Det er ikke, fordi jeg ikke vil, men fordi jeg ikke kan.
Jeg er kun vidende om, at han er anholdt i Afghanistan af den amerikanske hær, at han er overført til Guantánamobasen, at vi kun har haft kontakt med ham via Røde Kors, og vi har ikke nogen oplysninger om, hvad han i givet fald vil blive anklaget for.
Det er sådan, at amerikanerne kun lukker én delegation ind ad gangen, og turen er altså ikke kommet til os, formentlig fordi han er en af de sidst overførte - det kan vi jo se rent kronologisk - og derfor har Danmark ikke haft forbindelse med ham ud over via Røde Kors. Så jeg er ikke i stand til at give de oplysninger, ikke fordi jeg ikke vil, men faktisk fordi jeg ikke kan.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-02-20:
Under indtryk af dele af den debat, der allerede har fundet sted, vil jeg gerne bede om, at man bemærker de første ord, jeg siger.
Da den konservative ordfører, Knud Erik Kirkegaard, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne sige følgende: Med disse to lovforslag lægges der op til den mest omfattende ændring i den kommunale struktur i Danmark siden kommunalreformen i 1970.
Nej, ønsket om gennem kommunesammenlægninger at give Bornholm mere handlekraft er groet op nedefra.
Det er bornholmernes egen beslutning, som det blev bekræftet ved folkeafstemningen på Bornholm den 29. maj sidste år, hvor der var flertal for sammenlægningen i alle kommunerne.
I den konservative folketingsgruppe har vi ikke ønsket at blande os i den bornholmske beslutningsproces, men vi er ikke i tvivl om, at den beslutning, som bornholmerne traf sidste år, er en rigtig beslutning.
Derfor kan vi naturligvis støtte regeringens to lovforslag, som er blevet til efter forhandlinger mellem kommunerne på Bornholm og regeringen.
Efter lovforslaget får det nye Bornholms Regionsråd samme beslutningskompetence, som i dag er placeret hos henholdsvis Bornholms Amt og de fem primærkommuner, og tilskuds- og udligningssystemet bliver tilpasset, så der ikke rykkes ved den økonomiske balance mellem staten på den ene side og amt og kommuner på Bornholm på den anden side.
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslagene og vil i øvrigt gerne benytte lejligheden til her under Folketingets første behandling af forslagene at ønske Bornholm tillykke med den trufne beslutning om kommunesammenlægningen.
Vi er overbevist om, at det er en rigtig beslutning.
Per Stig Møller (KF), 2002-02-20:
Altså vi kan ikke undersøge, om han er i forbindelse med et eventuelt netværk i Danmark, før vi har haft adgang til ham, og før amerikanerne har meddelt, hvad de anklager ham for.
Så derfor kan vi mig bekendt ikke komme videre med den undersøgelse, før vi har haft mulighed for at tale med ham, og før vi simpelt hen har fået anklageskriftet, det eventuelle anklageskrift, frem fra amerikanerne.
Om der så kun er én?
Ja, mig bekendt er der stadig væk kun tale om den samme person, og det, vi fik at vide lige før jul, var, at der eventuelt var en dansker; det er aldrig blevet bekræftet.
Lige efter jul fik vi et andet forlydende; det er heller ikke blevet bekræftet.
Der findes kun ét bekræftet tilfælde, og det er det her.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jeppe Kofod (S), 2002-02-20:
Jeg synes, det var en flot tale, Dansk Folkepartis ordfører her fremførte, med mange gode og rigtige betragtninger.
Dog må jeg spørge ordføreren om en ting, nemlig det forhold, at Dansk Folkeparti ikke kunne forstå, at det er vigtigt for bornholmerne, at det hedder Bornholms Regionskommune, at det er vigtigt for bornholmerne, at man har et regionsråd. Der vil jeg blot oplyse, at det er Socialdemokratiets holdning, at det er vigtigt i denne her sammenhæng, at man benævner kommunen Bornholms Regionskommune og rådet regionsrådet, fordi det giver den regionale identitet, som
Bornholm har i forvejen, men det understreger den regionale identitet, og det er vigtigt.
Jeg håber, at Dansk Folkeparti vil ændre opfattelse på det punkt her, så de også kan støtte navnet på kommunen.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2002-02-20:
Den nuværende regering har klart sagt til Bornholm, at den til punkt og prikke følger den regeringserklæring, den tidligere regering lavede.
Derom hersker der ingen tvivl, og det har man oplyst over for bornholmerne. Med hensyn til Center for Regional- og Turismeforskning, så er der lavet en ny aftale, som efter min opfattelse er bedre for Bornholm, for Bornholm får større indflydelse på det arbejde, centeret fremover skal udføre.
Så den aftale tager jeg ikke som et nederlag for bornholmerne.
Med hensyn til om Venstre har skiftet politik.
Det har det ikke.
Det er sådan, at de ting, vi sætter i gang på Bornholm, kan man også sige er en form for forsøgsprojekt for at se, hvilken virkning det får, at man får en anden struktur.
Man kan se, hvad det er for en effekt, man får ud
Der er absolut ikke skiftet politik på det område.
Kristen Touborg (SF), 2002-02-20:
Derfor vil jeg vende det lidt om og så sige, at jeg har forstået det sådan, at Venstre nu har skiftet politik, sådan at man vil arbejde på at nedlægge amterne i hele landet.
Hvis det nu er forkert, så vil jeg i hvert fald gerne have det rettet.
Jeppe Kofod (S), 2002-02-20:
Nu har jeg da i hvert fald fået lidt svar fra Venstres ordfører.
Svaret går på, at alle de, der mister deres arbejdspladser nu, at den økonomi, der bliver hevet ud af Bornholm, af det bornholmske samfund, får det mangfoldigt tilbage i form af de skattelettelser og de tiltag, som regeringen i øvrigt har taget.
Det synes jeg er et interessant synspunkt, ikke mindst fordi jeg står her med et brev, som er sendt til statsminister Anders Fogh Rasmussen den 19. december 2001.
Det er et brev fra Bornholms Amt, fra kommunerne på Bornholm, fra Det Regionale Arbejdsmarkedsråd og Bornholms Erhvervsråd, en fælles henvendelse, hvor alle disse mennesker, politikere, erhvervsfolk er enige om, at der er behov for en ny udvikling på Bornholm.
Man understreger regeringserklæringen i forbindelse med lovforslaget om kommunesammenlægning.
Alligevel fremsætter regeringen et finanslovforslag, der skærer ned på en række af de ting, som man har sagt, man vil hjælpe Bornholm med.
Jeg kunne nævne Center for Regional- og Turismeforskning.
Jeg kunne nævne en række
arbejdsmarkedsuddannelserne
Det gør da indtryk, og jeg synes, Venstre en gang mere burde overveje sin politik og prøve at vurdere den i lyset af dens regionale konsekvenser, ikke mindst for udkantsområder som Bornholm og andre steder i landet.
Jeg vil opfordre Venstres ordfører: Må vi få et klart svar.
Støtter han de tanker, eller er han imod?
Thor Gunnar Kofoed (V), 2002-02-20:
På den ene side er det rigtigt, at regeringen via finanslovforslaget har fjernet nogle arbejdspladser på Bornholm, men det er jo ikke noget i forhold til, hvad der er fjernet af den tidligere regering, vil jeg sige.
I den regerings periode var vi oppe på langt over 1.000 arbejdspladser.
På den anden side vil jeg sige, at i finanslovforslaget er der også lettelser til erhvervslivet, som gør, at vi kan skabe nye arbejdspladser.
Derfor er det vel bedre, at man fjerner nogle arbejdspladser, der ikke er bæredygtige i sig selv, at der bliver skabt nogle rammer, så der kan skabes andre arbejdspladser.
Det er den politik, regeringen vil føre.
Med hensyn til kassetænkning, om det vil få konsekvens for kommunestrukturen i Danmark, om man vil nedlægge amterne
: Det er da klart, at en proces er startet på Bornholm, og hvis der er nogle ting, der virker, sådan at det er en farbar vej at gå i den kommende kommunalpolitik i Danmark, jamen så er det da klart, at vi skal bygge videre på de resultater, som kommer fra Bornholm. Der er problemer i den kassetænkning eller den gråzoneproblematik mellem amter og kommuner, og det er ikke kun på Bornholm, det er helt rigtigt, at det er over hele landet.
Det kan vi måske se nogle løsninger på i den proces, vi får derovre.
Kristen Touborg (SF), 2002-02-20:
Jeg tror ikke helt, Venstres ordfører forstod mit spørgsmål, eller også ønskede han ikke at forstå det, så jeg må hellere præcisere det lidt: Når Venstres ordfører nu mener, at sammenlægningen her har så gavnlig en virkning bl.a. på kassetænkning, betyder det så, at Venstre dermed vil sige, at Venstre nu arbejder på en kommunalreform for resten af landet, som indebærer, at amterne skal nedlægges, så man kan undgå den kassetænkning?
Jeppe Kofod (S), 2002-02-20:
Det er rigtigt, at dette lovforslag handler om sammenlægning
af de bornholmske kommuner, om lovgrundlaget herfor
, om de kommunaløkonomiske grunde herfor, men det handler også om, at man i forbindelse med forhandlingerne om sammenlægningen af de bornholmske kommuner og amtet indgik en aftale, godt nok med den daværende socialdemokratisk ledede regering.
Man lavede en regeringserklæring, hvor regeringen påtog sig at arbejde aktivt for at fremme forskellige ting på Bornholm.
Hvis man så ser på, hvad regeringen har gjort konkret i det finanslovforslag, den har fremsat, så kan man jo bare nævne, at regeringen har lukket Centret for Regional- og Turismeforskning, der er nedskæring af arbejdsmarkedsuddannelserne, der er ikke nogen støtte til miljøarbejdet på Bornholm, Den Grønne Guide bliver fjernet, der er 9 mio. kr. mindre til de bornholmske kommuner, der er nedlæggelse af mange statslige arbejdspladser i bl.a. AF Bornholm, Told og Skat og ikke mindst statsskovvæsenet, der er dårlige vilkår for øens hjemmeservicefirmaer, der er afskaffelse af servicejobordningen, der kunne hjælpe den ældre del af de 4.000 arbejdsløse, som øen har, osv. Derfor stiller jeg spørgsmålet én gang til: Hvad vil Venstres ordfører gøre for at overbevise den af Venstre ledede regering om, at de her forslag rammer ekstra hårdt på Bornholm, og at de derfor må tages af bordet?
Men de rammer ikke kun Bornholm, de rammer også alle andre udkantsområder i Danmark.