runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2005-10-12:
Det er jo en spændende og omfangsrig diskussion, det her.
Jeg kan roligt slå fast, at regeringen altid overholder menneskerettighederne.
Det kan være, Det Radikale Venstre har en anden tilgang til menneskerettigheder, end regeringen har, men vi holder nu fast i, at det så at sige også er grundlæggende for vores politik.
Se, hele den her diskussion handler jo om mennesker, som ikke vil vores demokratiske system, og som har så ekstreme holdninger, at de er ude på at omstyrte vores demokrati.
Det kan være nynazister, og det kan være fundamentalister.
Det handler ikke om politikere fra nogen partier, selv om S og R forsøger at angribe et andet parti her i Tinget i forbindelse med den her debat.
Det parti er valgt af vælgerne; deres folketingsmedlemmer og europaparlamentsmedlemmer er jo også valgt af vælgerne, og i øvrigt er også de mennesker, der er citeret her, dygtige og respektable politikere.
Så jeg deltager ikke i den kampagne.
Jeg synes snarere, at specielt Det Radikale Venstre skulle fokusere på de problemer, der er med fundamentalister, fokusere på de problemer, der er kommet af, at der er kommet alt, alt for mange fundamentalister til det danske sam fund som følge af en for slap politik i 1990'erne, da De Radikale havde regeringsmagten.
Morten Østergaard (RV), 2005-10-12:
Jeg synes, det er en vigtig debat, vi her får taget hul på –
Det første er: Er kulturministeren enig i, at den debat, som skal føres, uanset om det er i kulturkampen, eller hvor det i øvrigt er, som udgangspunkt må forventes at holde sig inden for lovens rammer for, hvad man kan tillade sig at sige, og at der derfor måske i virkeligheden påhviler medlemmer af politiske partier en særlig forpligtelse til at holde sig inden for de lovgivningsmæssige rammer, vi har ridset op for kulturkampen og i øvrigt alle andre former for verbal diskussion mellem borgerne i et demokratisk land?
For det andet synes jeg, at det er interessant, hvad kulturministeren selv tager op i sit sidste indlæg her, nemlig at kulturkampen også må være en kamp for noget, ikke bare imod noget.
Derfor synes jeg, at det er interessant, når kulturministeren i en sentens har sagt, og jeg citerer: Vi vil kæmpe for vestlige værdier som demokrati, ligestilling og menneskerettigheder.
Her synes jeg særlig det er vigtigt med det sidste.
Vil det sige, at hvis det skulle gå op for kulturministeren, at regeringen overtræder menneskerettighederne på visse områder, så vil kulturkampen i virkeligheden også blive rettet mod de dele af regeringens politik, som er i strid med menneskerettighederne?
Brian Mikkelsen (KF), 2005-10-12:
Altså, jeg vil godt understrege endnu en gang, at jeg betragter Dansk Folkeparti som et fuldstændig normalt, parlamentarisk og demokratisk parti, og der er ingen forskel på Dansk Folkeparti, Socialdemokratiet, Det Konservative Folkeparti og Venstre, og hvad der ellers er i Folketinget, hvad angår tilgangen til demokrati, og hvad angår tilgangen til pluralisme.
Selv i mit eget parti kunne jeg godt finde mennesker, som udtrykker fantastiske ting, og specielt hvis det er revet ud af sammenhænge.
Jeg kan forholde mig til, at det, som vi i hvert fald kæmper for, er de demokratiske værdier.
Hizb-ut-Tahrir vil ikke det danske samfund, nynazisterne vil ikke det danske samfund.
At man så forsøger at fedte alle mulige andre udtalelser ind, som er grebet ud af alle mulige sammenhænge, har man selvfølgelig ret til i debatten, men det vil jeg blot ikke forholde mig til.
Jeg vil forholde mig til, hvad det er for nogle værdier, som jeg vil kæmpe for: Det er demokrati, det er ligestilling, det er tolerance, det er hele respekten for, at man har lov til at ytre sig.
Jeg har selv været udsat for det så mange gange: Man kan godt hive en linje ud af en stor tale, og så kan den blive misforstået på 117 forskellige måder.
Det, vi må forholde os til, er, at de partier, vi har i Folketinget, er valgt af vælgerne og fungerer demokratisk, og der er ikke nogen partier, der hverken er bedre eller dårligere end andre.
Mogens Jensen (S), 2005-10-12:
Så skal jeg afsløre over for kulturministeren, at de er udtalt af henholdsvis hr. Mogens Camre og hr. Kristian Thulesen Dahl, altså medlemmer af Dansk Folkeparti.
Og jeg kan også oplyse over for kulturministeren, at der er fire ledende medlemmer af Dansk Folkeparti, som er blevet dømt for lovovertrædelser – overtrædelse af § 266 b – i det her samfund.
Det vil sige, at man altså ikke accepterer dette lands love.
Er det den form for ekstremisme som kulturministeren også vender sig imod, når han siger, at næste fase af kulturkampen handler om at tage fat om ekstremisterne og fundamentalisterne i vores samfund?
Jeg er glad for, at kulturministeren nu har modereret sin udtalelse fra det konservative landsråd sådan, at det her ikke kun handler om islamistiske ekstremister eller fundamentalister, men at vi skal se på alle grupper af ekstremister og fundamentalister i vores samfund.
Jeg er også glad for, at kulturministeren har trukket kulturkanonerne ud af den her kamp mod ekstremisterne.
Jeg vil godt spørge kulturministeren direkte, om kulturministeren mener, at følgende synspunkter er ekstreme synspunkter og fundamentalistiske synspunkter:
Det ene udsagn er: Alle Vestens lande er infiltreret af muslimerne.
Nogle af dem taler pænt til os, mens de venter på at blive nok til at slå os ihjel.
Det er det ene udsagn.
Det andet udsagn er: Islam er den største trussel mod verdensfreden, siden kommunismen faldt.
Det er en direkte trussel mod Vesten, der æder os op indefra og destabiliserer vores samfundsstruktur på ægte gøgeungemanér.
Er det ekstreme udtalelser?
Brian Mikkelsen (KF), 2005-10-12:
Jeg vil godt understrege, at hele værdidiskussionen handler om, at det demokratiske samfund bliver nødt til at bruge argumenterne og bliver nødt til at bruge dialogen i kampen mod de yderliggående elementer, der også er i det her samfund, og som ikke vil have et demokratisk samfund.
Det kan være Hizb-ut-Tahrir, det kan være nynazisterne.
Nynazisterne vil jo ikke have et demokratisk samfund.
Det samme gælder for Hizb-ut-Tahrir: Når de bevæger sig i retning af den tankegang, som siger, at man skal behandle mænd og kvinder forskelligt forstået på den måde, at man har én indgang for kvinder og én indgang for mænd, og når de ikke betragter demokratiet som løsningen på de udfordringer, vi står over for, så er det klart, at vi bliver nødt til også som politikere at råbe vagt i gevær og sige fra og så tage en diskussion med de folk, som er på vej ind i Hizb-ut-Tahrir, og med de folk, som er på vej ind hos nynazisterne.
Og jeg skulle hilse og sige, at selv om nynazisterne er nogle forfærdelige, nederdrægtige personer, så udgør de altså en meget, meget, meget lille gruppe i forhold til de grupper, som Hizbut-Tahrir kan tiltrække.
Per Clausen (EL), 2005-10-12:
Nu er der jo mange politikere, der enten aldrig har sagt det, de har sagt, eller i hvert fald trækker det tilbage sådan med tilbagevirkende kraft.
Det er der ikke noget nyt i.
Pointen er bare, at denne generaliserende omtale af muslimer findes i et utal af citater fra medlemmer af Dansk Folkeparti, og man kan sige, at det er en del af Dansk Folkepartis måde at argumentere på.
Jeg må ærlig talt indrømme, at jeg synes, det er noget helt nyt for mig, at kulturministeren nu siger, at han ikke vil give karakterer til synspunkter og holdninger.
Det er da det, ministeren gør, og al ære og respekt for det.
Ministeren karakteriserer nogle holdninger som antidemokratiske og middelalderagtige.
Det har han ingen problemer med, når det er islamiske fundamentalister, det handler om, men når det handler om Dansk Folkeparti, så vil han ikke tage stilling til deres synspunkter.
Det er selvfølgelig også sigende, at ministeren ikke vil tage stilling til de synspunkter, som hans parlamentariske grundlag har.
Det siger selvfølgelig også noget om den her situation.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-10-12:
Det tilkommer ikke mig som kulturminister at give karakterer til andres ytringer, men det er klart, det er vigtigt for debatten og for pluralismen og for demokratiet, at man har en sober debat.
Jeg vil ikke tage stilling til, hvad forskellige mennesker har sagt i den offentlige debat.
Jeg kan kun konstatere, at den her værdidiskussion handler om fundamentalistiske værdier kontra demokratiske værdier; om kønsdiskriminering kontra ligestilling mellem kønnene; om tolerance kontra intolerance.
Det har ikke noget at gøre med, hvad fru Louise Frevert har sagt eller ikke sagt.
Jeg forstår også på fru Louise Frevert, at hun tager afstand fra de ting, der har været på hendes hjemmeside.
Per Clausen (EL), 2005-10-12:
Jeg kan så konstatere, at ministeren altså ikke udelukkende tænker på islamiske fundamentalister, når han taler om udemokratiske kræfter.
Men jeg vil da gerne spørge ministeren, om han mener, at det sådan er i overensstemmelse med det, han opfatter som en demokratisk tilgang til den politiske debat, at man generelt betragter mennesker af en bestemt tro med mistro og betragter dem som mennesker, som har det formål at udrydde alle andre, hvis de kan komme af sted med det, og at man beskriver muslimer som mennesker, som alle sammen har nogle bestemte egenskaber, f.eks. at alle har den egenskab, at de må betragtes som – om ikke kræftceller, for den udtalelse er jo forsvundet ud af cyberspace, så vidt jeg har forstået – men i hvert fald som en pest.
Mener ministeren ikke, at der er nogle af de her ytringer, der ligger uden for det, han opfatter som almindelig demokratisk samtale?
Brian Mikkelsen (KF), 2005-10-12:
Det danske samfund bygger som et demokratisk og åbent samfund på et sæt grundlæggende værdier, som er nedfældet i vores grundlov.
Det er værdier, som de fleste borgere i dette land betragter som selvindlysende, og det gælder også for de fleste af de udlændinge, som har slået sig ned i Danmark af den ene eller anden grund.
Men virkeligheden viser os alligevel med jævne mellemrum, at ikke alle mennesker i vores samfund deler den opfattelse.
Jeg vil godt understrege, at det jo ikke kun er i visse indvandrer- og flygtningemiljøer, der er problemer.
Fra tid til anden dukker der dybt antidemokratiske synspunkter op fra ekstreme politiske grupperinger, det kan være nynazister eller andre, som også ytrer sig i den offentlige debat.
Derfor er der grund til en værdikamp i det danske samfund – en kamp, som ikke skal kæmpes med hårdt skyts fra kanoner eller andre våben, men ved klar tale, argumenter og oplysning.
Afslutningsvis vil jeg sige, at jeg betragter Dansk Folkeparti som et parti, der vedkender sig disse grundlæggende demokratiske værdier på linje med alle andre partier i Folketinget.
Per Clausen (EL), 2005-10-12:
Under det konservative landsrådsmøde, sådan hedder det vist,
proklamerede kulturministeren, at han ville indlede en ny kulturkamp, denne gang vendt imod udemokratiske kræfter og imod mennesker, der levede i middelalderen.
Jeg var sådan lidt overrasket over, at ministeren samtidig med det sagde, at han under ingen omstændigheder ville føre den kamp sammen med såkaldt kulturradikale kræfter og mod Dansk Folkeparti.
Ja, det forslag lo ministeren endda ad.
Jeg går ud fra, at ministeren på det tidspunkt ikke har haft anledning til at studere Louise Freverts hjemmeside.
Men på den anden side havde kulturministeren jo haft mulighed for at stifte bekendtskab med det synspunkt, at islam måske ikke var kræftceller, men så dog en pest.
Det der med at beskrive islam som et biologisk fænomen var fremme i debatten.
Så jeg vil bare spørge ministeren, om han stadig væk ler ad tanken om, at hans kulturkamp rettelig burde rejses mod Dansk Folkeparti.
»Mener ministeren, at den nye kulturkamp, som han annoncerede på Det Konservative Folkepartis landsråd, skal ske i samarbejde med Dansk Folkeparti og Louise Frevert, eller er kulturkampen også rettet imod dem?«
Magnus Heunicke (S), 2005-10-12:
Men bare lige for at følge op: Når vi har at gøre med en guldgrube, hvorfra der simpelt hen rent faktisk skovles penge over til den danske statskasse til at lave og reparere baner osv., så er det jo ikke en undskyldning for at lade ting ligge og ikke tage dem seriøst. Jeg synes netop, at det jo så også forpligter, at vi har at gøre med noget, hvor der altså ligger en temmelig stor gevinst i at få det til at fungere ordentligt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Niels Sindal (S), 2005-10-12:
Mit spørgsmål gik på, om det skulle sælges under ét til tredje part, men lad det nu ligge.
Jeg har et andet spørgsmål.
Er ministeren klar over udviklingen i Østersøen, hvad angår godsmængde og indtjening?
Der er jo sket en del, siden grænserne er blevet åbnet, og der bliver kørt en del på landevej.
Det betyder så, at de andre ruter end Rødby-Puttgarden måske er svækkede.
Jeg kunne godt tænke mig at få en vurdering af, om rederiet er svækket eller styrket set i et salgsøjemed.
Jeg sagde – og det var under det åbne samråd: Det er vores opfattelse, at virksomheden skal sælges under ét til en tredje part, enten og forhåbentlig til en, der er på markedet i forvejen, eller også til en finansiel investor, hvilket jo er så meget oppe i tiden, om jeg så må sige.
Så synes jeg også, man må sige til hr. Niels Sindal, hvad hr. Sindal selvfølgelig ved alt om, at det lyder, som om – nu jeg får spørgsmålet her – vi taler om en katastrofesituation.
Må jeg gøre opmærksom på, det er et ualmindelig rentabelt rederi, vi taler om, med et meget betydeligt overskud.
Så det der med, at det skulle gå så forfærdeligt, kan jeg altså ikke se, og jeg tror, at overskuddet også for 2005, som vi da i hvert fald kommer ud af, inden vi får solgt – det må vi se i øjnene – også vil blive overordentlig tilfredsstillende.
Det er min vurdering, men det er ikke noget, jeg ved med sikkerhed, men jeg har ikke hørt andet.
Som det blev sagt tidligere, så sker der jo meget, og jeg er da kun glad for, at ministeren i dag kan fortælle, at der er fremskridt.
De spørgsmål, jeg havde forberedt, går altså også lidt på medarbejderne.
Jeg kan jo huske, dengang man fik den fælles dansk-tyske ledelse, og kravene til Scandlines var effektivisering.
Det gennemførte man så på den danske side, om jeg så må sige, hvorimod man fastholdt en høj beskæftigelse på den tyske side.
Det betyder rent faktisk, at de danske medarbejdere har trukket et stort læs, og det er derfor, at vi er optaget af det.
På et tidspunkt føler man måske, at Danmark har mistet grebet om en god forretning, et godt rederi.
Og jeg vil gerne være sikker endnu en gang: Rederiet skal sælges under et, og det bliver vel ikke sådan, at man sælger den danske del til den tyske stat?
Lene Jensen (S), 2005-10-12:
Jeg takker for svaret og kan ikke tro andet, end at ministeren rent faktisk gerne vil have lejlighed til at uddybe, hvad vi gør i forskellige scenarier.
Jeg er godt klar over, at det jo altid er svært at spå om fremtiden.
Jeg synes bare, at det er meget længe, det her har stået på.
Det er jo ikke noget med 14 dage, det er rigtig, rigtig, rigtig, rigtig mange måneder, hvor folk har haft et elendigt serviceniveau, men i øvrigt til fuld betaling, som ikke giver de samme rettigheder, som hvis det havde været intercitystrækninger – dér er også noget at diskutere.
Så jeg vil høre, om ikke ministeren vil prøve at kvalificere sine svar en lille smule, så vi, der skal hjem og snakke med folk om det her, ved, hvad vi kan svare, at vi f.eks. kan sige: Nu har vi ministerens håndslag på, at senest til næste som mer er det slut med at køre med vogne, som for længst burde have været udrangeret.
Jeg kan ikke lade være med at spørge.
Jeg faldt over, at ministeren svarede hr. Magnus Heunicke, at nu kommer der en realistisk og gennemarbejdet plan over, hvilke tog der kan være færdige hvornår.
Så vil jeg gerne høre, hvordan ministeren karakteriserer det grundlag, som ministeren havde for at svare mig i marts måned, at man sådan set regnede med, at tidsplanen kunne blive overholdt, når det er nu, der kommer en realistisk og gennemarbejdet plan.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at jeg sådan set ikke regner med, at ministeren regelmæssigt kører med det, hr. Magnus Heunicke kalder for kreaturvognene på bl.a. Sydbanen, men det gør jeg, og det er der tusinder af andre mennesker, der også gør.
Jeg skulle bare hilse og sige, at der går sådan et rygte, som siger, at siden kreaturvognene nu skal køre til de evige marker for togvogne, er man holdt op med at reparere på dem.
Det betyder bl.a., at er passagerer så uheldige at skulle på toilettet, kan de komme ud for at skulle bevæge sig adskillige vogne frem, fordi man er holdt op med at reparere på dem.
Jeg vil bare høre, om ministeren er tilfreds med det serviceniveau for de mange, der pendler frem og tilbage hver eneste dag.
Det er jo altså også derfor, vi er i gang med at udskifte dem.
Når fru Lene Jensen siger, at hun vil have en gennemarbejdet plan, så gentager jeg mig selv: DSB får endelig besked den 1. november.
I løbet af november vil de sige, hvilken plan vi kan arbejde ud fra.
De har altså revideret deres plan, fordi de føler sig usikre på AnsaldoBreda.
Det giver jo den der sneboldeffekt, da det hele hænger sammen.
IC3-togene skal ned og køre andre steder og så fremdeles.
Derfor vil flere planer kunne skride, hvis IC4-togene ikke bliver leveret.
Så er der to muligheder: Hvis det er en kortsigtet udskydelse, 3-4-5 måneder, så vil man nok køre videre de steder, hvor man har disse såkaldte kreaturvogne, som fru Lene Jensen siger.
Hvis der er tale om en langsigtet plan, så er jeg overbevist om, at DSB vil prøve at leje noget nyt materiel – der findes faktisk en del på markedet i øjeblikket – og så sætte det ind.
Kim Mortensen (S), 2005-10-12:
Det er, fordi transportministeren på et tidligere tidspunkt, da jeg spurgte om det, og hvor jeg også spurgte til tidshorisonten, gav mig et svar.
I det svar refererer ministeren til, at DSB senest i løbet af 2007 vil have implementeret en ny køreplan, der betyder, at betjeningen af Esbjerg udvides, og at der i den forbindelse vil blive indsat nye tog, de såkaldte IC4-tog.
Nu hørte vi, at vi arbejder med en tidshorisont, der hedder 2006.
Er det så 2007, der gælder, eller er det 2006, der gælder?
Det var måske nemmere, at hr. Kim Mortensen læste svaret op.
Hvis jeg husker ret, men det kan være lidt svært at huske alle disse ting, specielt i denne tid, så er situationen den, at IC3-togene fra Esbjerg mod Hedensted skal have skiftet motor ud, og derfor vil man midlertidigt sætte nogle andre tog ind i en moderniseret form.
Men det svarer jeg gerne skriftligt på endnu en gang.
Allan Niebuhr (KF), 2005-10-12:
På alle fronter, hvor vi overhovedet har noget at skulle have sagt, skal vi arbejde mest muligt for at komme både tortur og al den umenneskelighed, der ellers sker rundtomkring i verden, til livs, så det kan vi da kun sige ja til.
Selvfølgelig skal vi arbejde for det, alt andet ville være uhørt.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-10-12:
Så må ministeren vel også medgive, at vi har noget at have vores bekymring i, for jeg hører det sådan, at så er det også en større åbning over for nogle områder, som jeg lige præcis ville være parat til at sætte en bom for, nemlig gaver, rabatkuponer, ting, som er sat i verden for at distrahere forbrugerens reelle valg.
Det er derfor, vi siger, at nogle steder er vi ikke parat til at gå vejen og derfor holder fast i et mere præcist forbud i stedet for en, som jeg nu forstår det, bredere og løsere måde at begrænse på.
Her er oplægget altså, at vi siger, at vi ikke på forhånd vil udelukke, at man kan bruge tilgift.
Hvis man nu f.eks. forestiller sig, at hr. Poul Henrik Hedeboe skal ud at købe sig en ny habit og gerne vil have et slips til, så kan det være, at forhandleren vil sige, at de markedsfører denne her habit med et gratis slips.
Det kunne være, at det kunne tiltrække hr. Poul Henrik Hedeboe, så han købte netop den habit hos den forhandler.
Men så skal forhandleren gøre opmærksom på, at det ikke er verdens dyreste silkeslips.
Det er sådan set et ret billigt slips, der kun er 20 kr. værd, og så kunne det godt være, at det alligevel ikke var så attraktivt.
Det skal man udtrykkeligt gøre hr. Poul Henrik Hedeboe opmærksom på, så hr. Poul Henrik Hedeboe ikke blive lokket i fordærv og køber den pågældende habit blot på grund af slipset.
Sådan opererer bestemmelserne altså i den nye lov.
Sådan som det er i dag, så er hr. Poul Henrik Hedeboe helt udelukket fra at købe en habit kombineret med sådan et slips.
Det må hr. Poul Henrik Hedeboe ikke, fordi Folketingets flertal ikke har tillid til, at hr. Poul Henrik Hedeboe kan foretage den vurdering.
Martin Lidegaard (RV), 2005-10-12:
Jeg takker for Dansk Folkepartis garanti.
Men jeg forstår, at man jo ikke kan bruge pengene to gange, så hvis man vælger at bruge godt 500 mio. kr. på at sætte prisen ned for de velhavende familier, kan man ikke bruge de samme penge på at styrke indsatsen for de svage børn.
Det vil sige, at Dansk Folkeparti altså synes, det er vigtigere at sætte priserne ned for de velhavende familier i Danmark end at hjælpe de svageste familier med en større indsats for deres børn.
Det kan man vel ikke diskutere, for vi vil alle sammen også gerne gøre noget over satspuljen og har mange andre gode tiltag, men her står vi med en konkret prioritering: Vi vil gerne bruge 500 mio. kr. på daginstitutionerne.
Vi vil gerne fra De Radikales side bruge pengene til de svageste familier i Danmark, men jeg forstår, at Dansk Folkeparti ønsker at bruge dem til velhaverfamilierne.
Martin Henriksen (DF), 2005-10-12:
Så på det punkt er det en bekræftelse af det.
For det andet er det sådan set rigtigt nok, at man kan sige, at de børn, der har en fripladsordning, sådan set hverken vil blive stillet bedre eller dårligere i forhold til, hvordan det er i dag.
De, der har en delvis fripladsordning, vil sådan set få den samme lettelse som de øvrige.
Men så må man bl.a. over satspuljen på en måde sikre midler til bryde den negative sociale arv.
Så det vil være mit svar på det.
Martin Lidegaard (RV), 2005-10-12:
Jeg er da glad for, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte det her forslag, hvis ikke Dansk Folkeparti har fuldstændig garanti for, at det her ikke fører til forringelser i nogen kommuner.
Det vil altså sige, at man vil følge pengene ikke bare som et bloktilskud i de almindelige forhandlinger om kommunernes økonomi, men helt ud til den enkelte kommune.
Jeg skal lige have bekræftet, at det var sådan, jeg skulle forstå ordførerens bemærkninger, og det vil jeg i givet fald gerne kvittere for.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge Dansk Folkeparti, der er et parti, der bryster sig af at være et socialt parti, om, hvordan Dansk Folkeparti, uanset at man følger pengene krone for krone, har det med, at det her forslag jo i den grad vender den tunge ende nedad, fordi de, der får mindst glæde ud af det her, er den fjerdedel af befolkningen, som har fripladser i forvejen.
De, der får glæde af forslaget, er de velhavende.
I stedet for at bruge pengene på at forbedre forholdene for de svageste børn og de svageste familier, går man altså ud og køber middelklassens stemmer.
Er det Dansk Folkepartis politik?