runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Svend Auken (S), 2003-12-04:
Jeg har et enkelt spørgsmål til Venstres ordfører, og det er spørgsmålet om, hvorfor man er modstander.
Ja, fru Helga Moos sagde, hun var modstander af forslaget, så jeg spørger, hvorfor man eksempelvis er modtander af, at virksomhederne skal give tilbud om mere end 150 MW.
Hvorfor skal alting være så firkantet og betonagtigt, hvis der kan være bedre økonomi i at bygge 200 MW end 150 MW?
Og hvorfor skal det kun være bundet til et enkelt sted?
Hvorfor ikke lade fantasien og markedskræfterne og det liberale samfundssystem råde?
Det er bare to aspekter, som jeg gerne vil nævne, så vi får byggemodning mere end et sted, og vi giver frihed til, at hvis det driftsøkonomisk er mere ansvarligt at bygge mere end 150 MW, at der så også bliver givet mulighed for det.
Er fru Helga Moos til at få i tale med den slags tanker?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-12-04:
Fru Helga Moos undrede sig over, at der var en etapeopdeling i det og sagde, at elementerne hænger sammen, så man ikke kan lave en etapeopdeling.
Det vigtigste argument for etapeopdeling er faktisk at nedbringe risikopræmien.
Det er faktisk det, der er det afgørende element for at etapeopdele det, så man først tager VVM-undersøgelsen og undersøgelsen af andre vilkår og derefter laver udbuddet af selve byggeriet. Det er for at løse noget af det, vi alle sammen synes er et problem, nemlig risikoen for, at risikopræmien bliver for høj.
Helga Moos (V), 2003-12-04:
Vi har jo før arbejdet med de der størrelser.
Vi har jo valgt nogle størrelser, og eftersom møllerne dengang havde 2 MW i kapacitet pr. stk., jamen så har vi allerede en stordriftsfordel, hver gang vi giver 2 MW.
Hvis de nye møller bliver på 3 MW, har vi med 150 MW altså 50 møller.
Når jeg ser, hvad man med glæde byder ind på af mindre havvindmølleparker, er det altså ikke noget problem.
Så med hensyn til beskæftigelsen: Skal jeg sige til de der 20.000 mennesker, at vi bare skal satse på at bygge vindkraft i Danmark?
Jamen hallo!
Vi kan altså ikke beskæftige 20.000 mennesker.
Vi vil jo lynhurtigt få flere vindmøller, end vi nogen sinde skal bruge.
Hvis vi skal have 20.000 mennesker sat i gang, handler det altså om, at der skal bygges vindmøller i hele verden.
Jeg tror ikke, hr. Svend Auken tror, at vi kan beskæftige 20.000 mennesker med henblik på at sætte møller op i Danmark.
Det er da totalt urealistisk. Så lad os nu lige spise brød til og så være glade for, at der kommer en havvindmøllepark på 150 MW.
Vi får mølleparkerne i klumper nu.
Lissa Mathiasen (S), 2003-12-04:
Jeg vil godt høre, om jeg forstået Venstres ordfører på den måde, at man, netop som forslaget her er skruet sammen, ønsker at fastholde, at den grænse, som der i dag er, bliver der ikke rykket på, uanset om vi overskrider den 28. uge, altså muligheden for i de helt ekstreme situationer at få en abort.
Det vil sige, at selv med 28-ugers-grænsen, vi har i dag, har vi altså desværre nogle situationer, hvor det af hensyn til det enkelte menneske har været nødvendigt.
Det vil sige, at den grænse er man i Venstre enig i - har jeg forstået - skal have lov at være dér, hvor den nu måtte være ud fra en lægelig vurdering, men at man til gengæld her mener, det er rigtigt at sætte selve grænsen ned til den 22. uge set i forhold til, hvornår det er en dødfødsel.
Har jeg forstået det ret?
Henrik Vestergaard (V), 2003-12-04:
Det må være en dårlig sag, hr. Villy Søvndal har, for debatformen er jo nærmest uanstændig.
Man starter med at snakke om, at 200.000 er indbefattet i et begreb som relativ fattigdom, der jo for nogle er volapyk, er en dårlig summation, og når man så spørger, om vi så ikke i stedet for skulle tage udgangspunkt i den enkelte, så svarer hr. Villy Søvndal, at summationen 720 mio. kr. sikkert er dårlig for regeringen, så det er kun derfor, vi skal tage fat i den enkelte, altså som om jeg forsøger at tale udenom.
Er det her ikke i virkeligheden svar på, hvorfor den rapport fra SFI lige pludselig ikke indgår i SF's argumentation, fordi tallet 200.000 delvis er volapyk, og fordi den rapport jo i virkeligheden beskæftiger sig med den tid, da hr. Villy Søvndal stod for socialpolitikken i det her land?
Irene Simonsen (V), 2003-12-04:
Formålet med loven er at nedsætte den tidsmæssige grænse, der er mellem en spontan abort og en dødfødsel, fra udgangen af 28. svangerskabsuge til udgangen af 22. svangerskabsuge. Det betyder, at et barn, der er født efter udgangen af 22. svangerskabsuge uden at vise livstegn, vil være at anse som et dødfødt barn.
Det her vil altså betyde, at mellem 150-200 forældrepar, der har den sorg at føde et dødfødt barn mellem 22. og 28. svangerskabsuge, nu får nogle rettigheder, der kan hjælpe dem i den store sorg, det er at føde et dødfødt barn.
til barseldagpenge efter gældende regler, nemlig 14 ugers barselorlov til moderen og 2 uger til faderen, og de får derved både tid og ro til at bearbejde deres sorg.
Af anden stor betydning er det, at forældrene får ret til at få begravet deres dødfødte barn og få forestået en kirkelig handling og deraf også er berettiget til begravelseshjælp. Så alt i alt synes Venstre, at det her er et rigtig godt lovforslag, som vi stemmer for.
Jeg skulle sige på vegne af den konservative ordfører, som ikke kan være til stede her i salen i dag, at de også stemmer for forslaget.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-12-04:
Jeg synes jo, det er ærgerligt, at det ikke har været muligt at formå regeringen til at arbejde for at få den tid, der skulle til for at få et bredt flertal i Folketinget om den her lovgivning, for det burde jo ikke være et uoverstigeligt krav.
Der er nogle elementære krav om åbenhed, som jeg synes, regeringen uden vanskelighed kunne opfylde.
Det burde vel ikke være et uoverstigeligt krav eller ønske til regeringen, at den ville medvirke til det.
Så kommer det problem altså, at man vil bruge denne lovgivning, som ikke burde have noget at gøre med gmo, til at bane vejen for at snige gmo-produktion ind i Danmark ad bagdøren ved i realiteten at indføre en indirekte skjult statsstøtte til fremme af dyrkning af gensplejsede afgrøder i Danmark, endda på et tidspunkt, hvor der hverken er skabt ansvarsregler i EU eller i Danmark.
Nu ved vi jo godt, at ministeren er meget optaget af at få gmo, så man kan ikke sige, at det specielt er så fantastisk overraskende.
Men det er overraskende for mig, at Dansk Folkeparti tilsyneladende har accepteret ministerens manøvre.
Nu har Dansk Folkeparti så ikke ønsket at indgå i den her debat i dag, og det kan man godt forstå, kan man sige, for det er jo ikke let at forklare, hvorfor man ikke fra Dansk Folkepartis side vil støtte det ændringsforslag, der tager gmo-midlerne ud af det her ændringsforslag.
Men jeg håber da ikke, det er udtryk for, at Dansk Folkeparti nu vil hjælpe ministeren med at bruge skatteydermidler til at finansiere gmo.
Så det overrasker mig lidt, og jeg synes, det er i modstrid med, hvad Dansk Folkeparti ellers har meldt ud på det her område.
Jeg synes da, det kunne være nyttigt, hvis vi kunne få Dansk Folkepartis ordfører til at forsikre, at Dansk Folkeparti stadig væk har den holdning til gmo-spørgsmålet, som partiet ellers har givet udtryk for, nemlig at der ikke skal indføres gmo-dyrkning i Danmark, så længe der ikke i EU er vedtaget ordentlige ansvarsregler.
Så vi må sige, at hvis regeringen vil insistere på, at denne her kattelem for gmo, som ministeren kaldte det - og det var i og for sig et meget præcist udtryk - skal køres ind i det her, og hvis regeringen vil haste det her igennem inden jul uden at tage hensyn til de ønsker om åbenhed, som er fra oppositionens side, vil vi ikke kunne medvirke til at få ministerens lovforslag gennemført. Men jeg vil endnu en gang støtte de ordførere, som har sagt, at ministeren jo har den mulighed at indbyde partierne til en drøftelse hen over julen - vi står i hvert fald gerne til rådighed - for at se, om man ikke kunne få en samlet enighed omkring et sådant forslag.
Den mulighed har ministeren; det kan jo ikke være afgørende for ministeren, at det absolut skal vedtages inden jul.
Martin Lidegaard (RV), 2003-12-04:
Det Radikale Venstre har fra starten været positivt indstillet over for det her lovforslag.
Det er en mærkbar forbedring i forhold til det nuværende regelgrundlag.
Vi har jo også været enige med regeringen i sondringen mellem produktionsafgiftsfondene, som vi grundlæggende opfatter som landmændenes penge, og promillefondene, som vi til gengæld opfatter som det offentliges penge i så høj grad, at vi gerne så dem nedlagt.
Men det er en anden historie.
Det her er et fremskridt.
Til gengæld må jeg sige, at jeg er lidt skuffet over, at vi siden førstebehandlingen ikke engang har haft en politisk drøftelse af, om vi kunne ændre på nogle af de punkter i loven, som vi fra starten gerne så ændret.
Det drejer sig om flere af de ting, der har været nævnt i dag.
Dels forstår vi ikke, hvorfor det er dér, man vil placere gmo-erstatningen, selv om vi jo ellers på mange områder er enige med regeringen i spørgsmål om gmo.
Jeg forstår heller ikke helt, som hr. Kristen Touborg også var inde på, at man ikke i højere grad ønsker at sikre bunden for økologerne, og vi kan heller ikke forstå, hvorfor man ikke som udgangspunkt - hvis man kan gøre det uden at skade sagen - ønsker så meget åbenhed som muligt.
Derfor vil vi stemme for alle de ændringsforslag, som er stillet på de punkter her, når vi nu skal til at stemme om lidt.
Men jeg vil da gerne endnu en gang opfordre til, at man måske tog en drøftelse med de partier, der er positivt indstillet over for grundsubstansen i det her lovforslag, med henblik på måske at justere på nogle af de områder her.
Kristen Touborg (SF), 2003-12-04:
Der foregår forskning i økologi, også ud over det, Økologifonden foretager, men det er sådan set ikke det, jeg ser som et problem for økologerne.
Det, jeg ser som et problem, er, at økologerne med den model, regeringen har lagt op til i lovforslaget her, hænger yderst på kanten, og dermed mister de provenuet, hvis pesticidafgifterne er faldende.
Det er det, der er problemet.
Og det er det, vi gerne vil have løst med vores ændringsforslag.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2003-12-04:
Jeg vil gerne spørge hr. Kristen Touborg, om vi ikke er enige om, at Økologifonden får procentuelt i forhold til det, de selv bestemmer, de vil opkræve i afgifter for deres produktion?
Er vi ikke enige om, at alle produktionsafgiftsfonde har deres økologiprogrammer, og at det ikke kun er de penge, der opkræves til Økologifonden, der bruges til økologisk forskning og udvikling, men at det også er alle andre fonde, der har forskningsforsøg og afsætningsfremme inden for økologi?
Der foregår utrolig meget forskning i økologi, samlet set nok mere end i andet i forhold til produktionen.
Er det ikke sådan, det helt konkret hænger sammen?
Kristen Touborg (SF), 2003-12-04:
Jeg tror, jeg sagde i mit indlæg, at vi alle ønskede, at pesticidforbruget skulle gå ned, så der er i hvert fald ét sted, hvor vi i SF og Venstre er enige.
Men jeg synes, at Venstre har en underlig holdning, når det, hvis vi nu får held med det gode ønske om, at pesticidforbruget går ned eller for den sags skyld efterhånden forsvinder, så skal gå ud over netop Økologifonden, som ikke bruger pesticider i forvejen.
Det synes jeg er en underlig måde at gøre tingene på.
Og så vil jeg godt gøre Venstre opmærksom på, at man jo med lovforslaget her ændrer på hele grundlaget for uddeling af pengene i forbindelse med fondene.
Derfor er det i den forbindelse, man må gå ind og sørge for, at Økologifonden også får på et rimeligt niveau.
Det er jo ikke sådan, at den i øjeblikket står forrest, nej, tværtimod står Økologifonden jo allerede nu ude i den yderste ende blandt dem, der får midlerne, men der er det jo baseret på grundværdier.
Og der er vist ingen, der er i tvivl
om, at grundværdierne ville være væsentlig stigende, og derfor ville man, hvis man ikke ændrede på de forhold, få et større provenu i Økologifonden. Derfor finder vi altså, det er helt rimeligt, at man nu også vil sikre et vist niveau i den fond fremover.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2003-12-04:
Jeg vil gerne spørge hr. Kristen Touborg, om vi ikke er enige om, at det er god ting, at pesticidforbruget går ned.
Og vi har lavet en plan for, at pesticidforbruget bliver reduceret.
Det kan også være en konsekvens af, at der bliver mere økologisk landbrug, for jo mere økologisk landbrug, jo mindre pesticidforbrug.
Det vil sige, at den økologiske produktion giver et større afkast til den økologiske fond.
Dermed kommer der flere penge ind.
Er det så rimeligt, at man fortsat bare forlods skal have disse penge, der kommer fra pesticidmidlerne til økologi, bare fordi det hedder økologi, når det nu i forvejen bliver favoriseret, fordi den økologiske produktion stiger?
Er det, fordi man er bange for, at den økologiske produktion ikke har markedsmæssig opbakning, eller hvad er problemet i, at man følger de ganske almindelige markedsmæssige betingelser?
Kristen Touborg (SF), 2003-12-04:
Jeg skal ikke forlænge debatten voldsomt.
Ét emne har jeg gerne villet tage fat på, og det er forholdet omkring Økologifonden.
Vi finder altså, det er helt urimeligt, at det er sådan, at såfremt pesticidforbruget går ned, hvad vi alle håber, betyder det med de foreliggende forslag samtidig, at økologerne får langt færre penge i fonden, som skal hjælpe til at fremme økologien.
Det er en underlig dobbeltstilling at være i.
Det er en underlig dobbelt måde at operere på.
Derfor har vi jo stillet et ændringsforslag, som sikrer, at Økologifonden får et fast beløb forlods, sådan at det altså ikke er dem, det går ud over, lige så snart vi får forbedrede forhold.
Derfor skal jeg blot herfra anbefale, at man stemmer for vores ændringsforslag, som vil sikre, at Økologifonden også i fremtiden har nogle midler.
Mariann Fischer Boel (V), 2003-12-04:
Nu prøver hr. Nicolai Wammen at få det til at se ud, som om det er fru Jensen, der skal betale.
Nu er sagen jo den, at de midler, der ligger i promilleafgiftsfondene, er midler, der er tilvejebragt ved hjælp af de penge, der bliver indbetalt i forbindelse med pesticidafgifter og i forbindelse med CO2-afgifter.
Det er jeg sikker på at hr. Nicolai Wammen er helt klar over.
Det er bare for, at der ikke skal dannes nogle forvirrede begreber i den her sammenhæng.
Nu foregriber vi så igen diskussionen omkring sameksistensforslaget fra efter nytår.
Der er ikke i dag regler for, hvordan man dyrker gmo sammen med andre typer af afgrøder, og det, der er problemet, er, hvis ikke vi får sådan nogle regler.
Det tror jeg også vi er enige om.
Det er i hvert fald det, jeg har hørt i debatten indtil nu. Det er forureneren, der betaler.
Det er forureneren, der betaler.
Men der kan være situationer, hvor det ikke er muligt at identificere den spredning, der måtte finde sted, fordi den i virkeligheden jo slet ikke behøver at komme fra en gmo-avler.
Så hr. Keld Albrechtsens mantra om, at det er det her, der sætter gang i gmo-dyrkningen i Danmark, er - nu skal jeg jo, hr. formand, passe på mit ordvalg - ikke helt i overensstemmelse med sandheden.
Og det tror jeg også godt at Enhedslistens ordfører er fuldstændig klar over.
Vi har ikke i Ministerrådet og Kommissionen kunnet komme videre med denne her sag, og derfor har det været afgørende, at vi fra dansk side tog nogle skridt, så vi var rustede.
Man kigger os jo også, og det ved hr. Keld Albrechtsen også godt, over skulderen andre steder i Europa for at se, hvordan vi løser det her usandsynlig komplicerede spørgsmål.
Nicolai Wammen (S), 2003-12-04:
Ministeren taler meget om, at der kommer forslag om sameksistens på et senere tidspunkt, og det forslag vil vi jo med forventning se frem til. Men det, vi diskuterer i dag, er sådan set meget enkelt.
Det er: Skal vi have det grundlæggende princip, at forureneren betaler, også når det gælder gmo-forurening, eller skal vi gå over til en anden måde at se tingene på, nemlig at skatteborgeren betaler, når det er gmo-forurening?
Det er sådan set det helt fundamentalt afgørende i denne her diskussion, og dér synes jeg, det kunne være rart, hvis ministeren kom med en klar udmelding, der hed: Det skal ikke være danske skatteborgere, der skal betale, hvis der bliver lavet gmo-forurening.
Det må de, som har forårsaget forureningen, klare.
Det kan man gøre ved forsikringsordninger og andet.
Det synes jeg ministeren burde give en klar melding om i dag, så skatteborgerne i hvert fald ved, at de ikke også skal betale til det.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-12-04:
Tilstanden er jo den, at de almindelige ansvarsretlige principper gælder i dag.
Så var det meningen, at Europa-Kommissionen skulle komme med forslag, der skulle indføre ansvarsregler.
Det har Europa-Kommissionen så ikke villet, det vil sige, at der ikke bliver nogen ansvarsregler.
Sådan tegner billedet sig i dag, og det vil sige, at gmo-selskaberne og de landmænd, der vælger at indføre gmo, på basis af et regelsæt, som ministeren vil fremsætte her i Danmark, altså får adgang til at igangsætte gmo-dyrkning på danske marker med sikkerhed for, at skatteyderne efterfølgende, når ministeren sætter det i kraft, kommer til at betale regningen for eventuelle skader.
Det er jo det korte af det lange.
Derfor er det, som også hr. Touborg var inde på, jo i virkeligheden bare en skjult statsstøtte til gmo-industrien.
Det er det, vi drøfter i dette øjeblik, at indføre en skjult statsstøtte til gmo-industrien, fordi Europa-Kommissionen og ministeren har været ude af stand til at fremlægge tilfredsstillende regler om ansvar.
Det er da det korte af det lange i den sag.
Kristen Touborg (SF), 2003-12-04:
Jeg har faktisk ikke sagt, at det her fritager avleren.
spørgsmål til ministeren er: Er der en ansvarsfordeling?
Så er det, jeg siger: Er det ikke et element i, at man dermed i virkeligheden indirekte fremmer gmo-dyrkningen i Danmark?
Mariann Fischer Boel (V), 2003-12-04:
Først til hr. Keld Albrechtsen: Forslaget om sameksistens har vi jo haft en løbende debat om, også i Folketingets Fødevareudvalg.
Der har været nogle drøftelser undervejs, og der har været en teknisk gennemgang af et meget kompliceret område.
Det tror jeg vi er enige om det er.
Hvis vi ikke fremsætter et lovforslag om den sameksistens, der kan og bør være mellem de forskellige typer, er der ingen regler, og så kan man bare dyrke, som man har lyst til, ligesom vi har set det i andre lande, hvor de ville have ønsket, at de havde haft nogle regler fra starten.
Det er jo sagen.
Der er jo heller ikke nogen, der har nogen som helst viden om, hvor en given utilsigtet iblanding stammer fra.
Den behøver jo i virkeligheden ikke at stamme fra gmo-landmanden; den kan komme et hvilket som helst sted fra.
Derfor er det helt afgørende, at vi har muligheder for at kunne løse erstatningsproblemet, som jeg også har opfattet har været vigtigt for de andre partier i Folketinget, så vi ikke står fuldstændig afklædte i den her diskussion.
Så til hr. Kristen Touborg: Det her fritager jo ikke avlerne for ansvar.
Det er en fuldstændig fejlagtig opfattelse.
Det, vi skal have fat i, er netop, at vi skal have placeret et ansvar. Og i de situationer, hvor man ikke kan finde forureneren, bør vi have en mulighed.
Det er en kattelem og ikke en åben ladeport - sagt til hr. Keld Albrechtsen.
Christian H. Hansen (DF), 2003-12-04:
Hr. Keld Albrechtsen stillede et direkte spørgsmål, og dertil kan jeg svare, at jeg altid har troet, at hr. Keld Albrechtsen kan huske de breve, han selv forfatter.
Hr. Keld Albrechtsen har forfattet et brev, som nøjagtig bekræfter, at Dansk Folkeparti står bag det, som hr. Keld Albrechtsen nævnte heroppefra.
Det har Dansk Folkeparti skrevet under på, og det nævner jeg blot for at hjælpe hr. Keld Albrechtsen med at forklare om de breve, han selv har forfattet, og som Dansk Folkeparti har skrevet under på.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-12-04:
Det vil jeg gerne sige tak for.
Den tilkendegivelse fra Dansk Folkeparti er meget vigtig, for det betyder, at Dansk Folkeparti tilkendegiver, at man fortsat har den opfattelse, at den folketingsvedtagelse, der blev vedtaget i maj, og som pålægger regeringen at arbejde for opretholdelse af gmo-moratoriet, indtil Europa-Kommissionen har fremsat forslag om ansvarsregler, fortsat er Dansk Folkepartis politik.
Det er det, der står i det brev, som der blev henvist til.
Men så må jeg bare konstatere, at efter min opfattelse, er der en manglende logik i Dansk Folkepartis linje, for så er det ikke naturligt, at man samtidig bemyndiger ministeren til, inden disse ansvarsregler er fremsat, at begynde at uddele midler til gmo-industrien.
Der må jeg så konstatere, at der er en mangel på logik i Dansk Folkepartis position.
Mariann Fischer Boel (V), 2003-12-04:
Jeg bliver nødt til at tage afstand fra den demagogiske, manipulerende facon, som hr. Keld Albrechtsen anvender fra denne talerstol.
Jeg har aldrig nogen sinde sagt, at jeg var optaget af at få gmo.
Det var helt nøjagtig det ordvalg, hr. Keld Albrechtsen brugte, at jeg skulle være optaget af at få gmo.
Jeg er optaget af sammen med regeringen at få nogle regler for, hvordan vi håndterer den situation, når der bliver mulighed for det eller gives lejlighed til det, eller eller hvor vi ikke er i den situation, at vi kan forbyde gmo-dyrkning.
Det er det, jeg er optaget af, jeg er ikke optaget af, at der nødvendigvis skal gmo til Danmark.
Dette sagt blot for en ordens skyld.
Villy Søvndal (SF), 2003-12-04:
Den højrenationale regering har lige haft 2-års fødselsdag, og dermed er der jo god anledning til at se på forholdet mellem de afgivne løfter og virkeligheden.
Lad det være sagt med det samme: Det ser ikke godt ud. Regeringens politik i forhold til de socialt udsatte er et af de mest eklatante løftebrud i nyere dansk politik.
Vi får i øjeblikket næsten ugentligt rapporter om den stigende fattigdom fra uafhængige forskningsinstitutioner og humanitære organisationer, der arbejder tæt på, et fuldstændig ensartet og monotont billede af en voksende fattigdom, der rammer de i forvejen økonomisk svage grupper, en stor del med børn, med de konsekvenser, det har for disse børns muligheder senere i livet.
Men billedet er endnu værre.
Ikke alene stiger den direkte fattigdom, de tilbud, børnene møder uden for hjemmene, bliver også beskåret.
Det gælder daginstitutionerne, det gælder folkeskolen, og det gælder
ikke mindst de allermest udsatte børn, der rammes hårdt af nedskæringer.
Går vi videre til de udsatte grupper af voksne, er billedet det samme: Løfterne holdt ikke, og regeringens forsøg på at dække hullet til med satspuljen kan ikke dække over, at levekårene for de mest udsatte grupper forringes i et omfang og med en hastighed, der får dem, der er tættest på disse mennesker, til at rejse advarselssignaler.
Ikke engang ældreområdet, som regeringen ellers har gjort meget ud af skulle mærke forbedringer, holdes fri.
Jeg venter spændt på ministrenes svar.
Nicolai Wammen (S), 2003-12-04:
Jeg skal samtidig bede om, at vi får en afstemning, så vi kan få det illustreret.
Christian H. Hansen (DF), 2003-12-04:
Jeg henviste før til et brev, som hr. Keld Albrechtsen har skrevet under på.
Jeg henviser også til, at vi havde undersøgt de juridiske aspekter i det her.
Det er korrekt, sådan forholder det sig.
Så kunne jeg selvfølgelig slutte af med at sige, at nu skal der jo så slet ikke trykkes på knapperne i dag, men det er vores holdning til gmo.
Vi accepterer også, at man vil have forslaget tilbage til udvalgsbehandling.
Det, vi har sagt om gmo tidligere, står vi stadig væk ved.
Det har intet med det her ændringsforslag, der ligger til L 25, at gøre.
Nicolai Wammen (S), 2003-12-04:
Jeg kan forstå på Dansk Folkepartis ordfører, at han går meget op i, hvor man stiller sig.
Det gør vi også.
Og vi kan konstatere, at der er himmelvid forskel på, hvor Dansk Folkeparti stiller sig, når man taler om gmo, og når man stemmer om gmo.
Det er derfor, vi er meget skuffede over, at Dansk Folkeparti i dag, når det gælder praktisk handling, når der skal trykkes på knappen, ikke står bag de synspunkter, man ellers giver til kende.
Det kan formanden for Fødevareudvalget ikke løbe fra, ligegyldigt hvor han i øvrigt vil placere folk i denne sag.