Ove Hygum (S), 2001-10-26:
Forslaget om regelforenklinger gennem ændringer på arbejdsmiljøområdet har vi set tre gange tidligere.
Det forslag, vi nu har foran os, er identisk med forslaget fra samlingen 2000-01 og næsten identisk med forslagene fra samlingerne 1997-98 og 1998-99.
Jeg skal gerne gentage, hvad jeg tidligere har sagt om forslaget.
Regeringen vil luge ud i overflødige regler, og det er fortsat regeringens målsætning at lette virksomhedernes administrative byrder.
Så på det punkt er forslagsstillerne og regeringen enige. Men er forslagsstillernes formål nu alene regelforenkling, eller er forslaget også ideologisk begrundet?
Får vi nu i dag endnu en gang understreget, hvor forskellene går i dansk politik, når det kommer til beskyttelsen af lønmodtagernes sikkerhed og sundhed?
Det er jo ikke kun dette forslag, der får mig til at stille disse spørgsmål.
Af de tre lovforslag, der indgik i reformen af arbejdsmiljøindsatsen i sidste samling, stemte forslagsstillerne ikke for ét eneste.
Regeringens klare målsætning i arbejdsmiljøindsatsen er, at den enkelte lønmodtager skal have et sikkert og sundt arbejdsmiljø.
De tre beslutningsforslag på arbejdsmiljøområdet, som vi skal behandle i dag, bidrager på ingen måde til at nå denne målsætning, tværtimod.
Hvad forslagsstillernes intentioner end har været, så håber jeg, at det efter dagens debat står klart for alle og enhver, at der er to veje i dansk politik, når det kommer til beskyttelsen af lønmodtagernes sikkerhed og sundhed.
Når vi har regler på arbejdsmiljøområdet, har vi det jo ikke for at genere virksomhederne.
Reglerne er nødvendige for at sikre menneskers liv, sikre menneskers helbred.
De regler i arbejdsmiljøloven, som forslagsstillerne ønsker at afskaffe, blev vedtaget her i Folketinget i 1997 og udgør et væsentligt fundament i arbejdsmiljøindsatsen.
Det er derfor også på virksomhederne, at arbejdsskader og nedslidning skal forebygges.
Så langt håber jeg at vi alle er enige.
Den skriftlige arbejdspladsvurdering, APV'en, som den populært kaldes, er et meget centralt element i virksomhedernes forebyggende arbejdsmiljøarbejde.
Det gælder både for store og for små virksomheder.
Hvis virksomhederne skal have mulighed for effektivt at forebygge arbejdsskader, kræver det altså, at man i arbejdsmiljøarbejdet kommer hele vejen rundt om virksomhedens arbejdsmiljø, og det er netop det, APV bidrager til sikringen af.
Det er også derfor, at det er mig ubegribeligt, hvorfor ansættelse på en lille virksomhed skal indebære, at lønmodtageren sikres en dårligere beskyttelse.
Det ville jo være konsekvensen, hvis forslaget blev vedtaget.
Forslagsstillerne skriver i B 14, at erhvervslivet blev påført nye byrder, nye store byrder, i form af den tvungne, skriftlige APV.
Men sådan er virkeligheden jo ganske enkelt ikke.
At lave en APV handler om, at arbejdsgiveren i et samarbejde med sine medarbejdere skal gå virksomheden igennem for at se, om der er nogen arbejdsmiljøproblemer.
Jeg har svært ved at se, at det skulle være en stor byrde for virksomhederne, og for de fleste små virksomheder er det i hvert fald en ganske overkommelig opgave.
Forslagsstillerne vil liberalisere reglerne for bedriftssundhedstjenesten og ophæve godkendelsesordningen - et forslag, jeg selvfølgelig ikke kan tilslutte mig.
Som bekendt har regeringen sammen med SF og Enhedslisten besluttet at udbygge BST til hele arbejdsmarkedet.
Jeg er bange for, at forslagsstillerne undervurderer betydningen af den kvalitetssikring af BST'erne, som blev indført med godkendelsesordningen, som netop skulle sikre, at den rådgivning, virksomhederne får, er i orden. Arbejdsmiljøproblemer er ofte komplicerede, tekniske eller vanskelige at håndtere, og man kan ikke forvente, at alle virksomheder er i stand til selv at håndtere alt fra indeklima til psykisk arbejdsmiljø.
Her må virksomhederne kunne trække på den rådgivning, som de med godkendelsesordningen kan være sikre på er i orden.
Denne del af forslaget afslører, at forslagsstillerne burde have læst korrektur på deres forslag, inden det blev fremsat her i Tinget.
Om APV'en skriver forslagsstillerne: »For de mindste virksomheder er udformningen af APV'en stadig en administrativ byrde, idet der bl.a. ikke findes en sikkerhedsorganisation ...«.
Derfor foreslår man at hæve grænsen for APV til fem ansatte.
Og senere i samme beslutningsforslag foreslås det at hæve grænsen for pligt til at etablere sikkerhedsorganisation fra de nuværende fem til ti ansatte, i nogle tilfælde endog 20.
Det hænger jo ikke sammen.
Sikkerhedsorganisationen er sammen med APV'en centrale elementer i virksomhedernes forebyggende arbejdsmiljøarbejde, og jeg mener, at vi med grænsen på fem ansatte har fået sat en god og fornuftig grænse.
Der er også fornuft i, at medlemmerne af sikkerhedsorganisationen via en grundlæggende 37 timers arbejdsmiljøuddannelse bliver klædt på til at varetage arbejdsmiljøarbejdet, uanset hvilken type virksomhed der er tale om.
Til sidst lægger forslagsstillerne op til at afskaffe mål- og rammestyringen af Arbejdsmiljørådets og branchearbejdsmiljørådenes arbejdsmiljøindsats.
Jeg vil i den forbindelse gerne minde om, at der hvert år tilgår Arbejdsmiljørådet og branchearbejdsmiljørådene betydelige midler.
Jeg er som øverste ansvarlige på dette område også ansvarlig for, at disse midler forvaltes på en ordentlig måde.
Der er lagt en helt klar linje i forhold til partsindsatsen, og den går på, at der naturligvis tages udgangspunkt i, at det er parterne, herunder branchearbejdsmiljørådene, der ved, hvilke initiativer der er behov for at iværksætte.
Denne linje følges, både når jeg melder tilbage på planen for den samlede partsindsats, og når der bevilges tilskud til konkrete initiativer.
Derfor har jeg da normalt heller ikke bemærkninger til planerne, så længe de holder sig inden for de rammer og regler, der er udstukket.
Det betyder ikke, at intet laves om.
Faktisk har jeg igangsat en drøftelse med Arbejdsmiljørådet om en evaluering af partsindsatsen.
Regeringen har ikke ændret politik på arbejdsmiljøområdet.
Målsætningen er fortsat, at alle lønmodtagere skal sikres et sikkert og sundt arbejdsmiljø.
Regeringen afviser derfor fortsat blankt beslutningsforslaget.