runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Peter Vernersen (S), 2000-10-31:
Jamen jeg er da glad for, at Venstres skatteordfører har tillid til, at jeg har læst bemærkningerne til lovforslaget, og jeg kan jo så fortsætte dér, hvor fru Mariann Fischer Boel slap, og først bekræfte, at det er sådan, at det, der er tale om, er et fradrag på 1.200 kr., og skattemæssigt betyder det omkring 500 kr.
Men der står også i bemærkningerne, at hvis det er sådan, at man får ændret sit skattekort på nuværende tidspunkt, og det er der jo en del der gør, jamen ved en sådan ændring får man det første år det rigtige fradrag.
Det var sådan kun for at bekræfte, at jeg faktisk har læst dette forslags bemærkninger, og jeg gør opmærksom på, at det, det drejer sig om, er altså et fradrag på 1.200 kr., som for den enkelte betyder noget med 400-500 kr.
Må jeg så også sige til det andet spørgsmål, som man stiller fra Venstres side, at jeg sad lige og tænkte på, da fru Mariann Fischer Boel gik herop: Hvad var det egentlig, Venstre havde foreslået ved finanslovforhandlingen af mere eller mindre luftige forslag?
Man ville finansiere udgifter med en post, der hed »styr på statens udgifter: 1,2 mia.«. Dér er man virkelig ovre i den luftige side, og jeg kan forstå, at det betyder ikke så meget, når det er Venstre, der fremsætter sådan et forslag, men for vores vedkommende er det altså disse 1,9 mia. kr., der bliver brugt. Man må også sige, at det andet forslag jo, som hr. Thor Pedersen har bekræftet, ikke giver noget provenu.
Det er spørgsmålet om fejludbetalinger, som man i Venstre mener skal give 350 mio. kr.
Disse fejludbetalinger finansieres jo allerede i dag af arbejdsløshedskasserne.
Så når man ser på, hvad Venstre tillader sig at stille forslag om i deres finanslovsforhandlinger, må jeg sige: For vores vedkommende skaffer vi et provenu på 1,9 mia. kr., som dækker en række nødvendige udgifter, og ifølge de tilbagemeldinger, vi har fået, er befolkningen faktisk meget glad for den ændring, der er lavet.
Sonja Albrink (CD), 2000-10-31:
Tidligere ordførere har udtalt og tilkendegivet
, at dette er en del af pinsepakken, som så senere er blevet ændret ved nogle forskellige ændringer, og at der er visse ting i § 1, stk. 1, som også den konservative ordfører fuldt ud redegjorde for.
Jeg skal blot på CD's vegne tilkendegive, at vi under ingen omstændigheder kan stemme for det foreliggende lovforslag, så længe de konkurrenceforvridende momenter er inde i billedet.
Derfor kan CD's tilsagn ikke gives på nuværende tidspunkt.
Mariann Fischer Boel (V), 2000-10-31:
Ja, jeg må erkende, at jeg næsten aldrig har hørt så dødssyg en bortforklaring som den, Socialdemokratiets ordfører kom med.
Jeg spurgte om noget, og så får jeg en eller anden ammestuesnak.
Må jeg ikke godt bede om et konkret svar på et konkret spørgsmål?
Hr. Jens Peter Vernersen ved jo udmærket godt, at der ikke bliver sendt nye skattekort ud.
Det må vel være ideen, at hvis man får ændringer undervejs, vil man sende skattekortene ud, men ellers har jeg lidt svært ved helt at se, hvordan tingene rent økonomisk hænger sammen.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2000-10-31:
Ja, det hjalp såmænd heller ikke, selv om jeg fik endnu en kort bemærkning.
Jeg stiller selvfølgelig ikke et spørgsmål fra Folketingets talerstol, jeg ikke selv kender svaret på.
Det, jeg var ude på, var i og for sig at få hr. Jens Peter Vernersen til at erkende sandheden: at den deltidsforsikrede ikke bliver fuldt ud kompenseret efter det sindrige system, der her er opbygget.
Jeg synes i og for sig, at hr. Jens Peter Vernersen skulle have erkendt, at sådan forholder det sig, i stedet for blot at stikke hovedet i busken.
Poul Nødgaard (DF), 2000-10-31:
Ja, når man er i vanskeligheder, svarer man normalt uden om, og det er det, jeg føler hr. Jens Peter Vernersen har gjort.
Det, spørgsmålet gik ud på, var, at i hvert fald ifølge de aviser, jeg har læst, er det sådan, at skattekortene for 2001 er på vej ud til skatteyderne med det forhøjede personfradrag, altså inklusive de 1.200 kr.
Og det, som jeg ikke mener hr. Jens Peter Vernersen besvarede, er: Vil Socialdemokratiet nu udsende nye skattekort? Jeg vil så godt vide af hr. Jens Peter Vernersen, om det nu er planen, at Socialdemokratiet vil udsende nye skattekort til samtlige skatteydere, eller om man bare vil lade de forhøjede personfradrag stå og så lade folk få en efterskat.
Spørgsmålet gik også på de 1,9 mia. kr., som skulle komme ind løbende; de kommer nu først ind i det øjeblik, skatteyderne får deres slutafregning engang i midten af år 2002.
Jeg synes, det er et fundamentalt spørgsmål, som et parti som Socialdemokratiet, der står fadder til det her lovforslag, må kunne besvare helt præcist her fra talerstolen.
Jens Peter Vernersen (S), 2000-10-31:
Nu får den tidligere arbejdsminister jo senere rig lejlighed
til at diskutere det spørgsmål, når vi kommer til det lovforslag.
Ellers må jeg sige, at disse tre et halvt år i Arbejdsministeriets stol har været rent spildt, hvis man ikke kender svarene på disse spørgsmål.
Det står helt præcist i den lovgivning, der senere skal diskuteres, og derfor har hr. Kirkegaard jo mulighed for igen at gå ind i diskussionen.
Må jeg sige omkring deltidsarbejde, at de udtalelser, vi har fået, har været fremme her under lovbehandlingen, også dem fra de faglige organisationer, og det, man siger, er, at stort set alle og ikke mindst de lavtlønnede deltidsarbejdere
er arbejdsløshedsforsikrede.
Derudover har man nogle, der ikke er arbejdsløshedsforsikrede, f.eks. folk på SU, men de har jo så fået kompensation den vej over i stedet for.
Jeg går også ud fra, at hr. Kofod-Svendsen er fuldstændig klar over, at sådan hænger det sammen.
Så den vej over er der sket en kompensation, sådan er det altså i virkeligheden.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2000-10-31:
Jeg stillede et meget enkelt spørgsmål til hr. Jens Peter Vernersen.
Så enkelt, at jeg faktisk troede, at hr. Jens
Peter Vernersen i hvert fald kunne besvare det.
Han undlod at besvare det.
Om det var, fordi han ikke kunne besvare det, kan jeg selvfølgelig ikke vide, men for en sikkerheds skyld må jeg lige gentage spørgsmålet: Vi er enige om, at den fuldtidsforsikrede nogenlunde bliver kompenseret for skatteforhøjelsen. Mit helt enkle
spørgsmål til hr. Jens Peter Vernersen var såmænd blot: Hvordan med de deltidsforsikrede, bliver de også fuldt ud kompenseret?
Jens Peter Vernersen (S), 2000-10-31:
Ja, så bliver man jo virkelig forundret, for ikke at bruge hr. Nødgaards udtryk rørt.
Hr. Nødgaard siger, at han som tidligere viceborgmester ganske præcist ved, hvordan Told og Skat udsender skattekort, og så står han heroppe på Folketingets talerstol og for at sige det ligeud siger sådan noget sludder, som det, der blev sagt.
Så er det ...
Nå, men det kan vi se i Folketingets forhandlinger.
Så er det jo virkelig slemt, når det tilkendegives, at man rent faktisk godt ved, hvordan det foregår, og så siger noget ganske andet.
Men det er måske sådan, man arbejder i Dansk Folkeparti?
Må jeg så sige til hr. Flemming Kofod-Svendsen: Jamen kassedamen får jo altså også en nedsættelse af sit arbejdsløshedsforsikringskontingent.
Og jeg må sige, at jeg har faktisk forstået, at det netop var de lavestlønnede, som havde det største problem med en stigning i arbejdsløshedsforsikringskontingentet.
Og når det har været argumentationen hele vejen, så kan man vel ikke pludselig have den modsatte argumentation.
Eller også er det, fordi den borgerlige side af Folketinget ikke er med i den her aftale, og så prøver man åbenbart at opbygge den argumentation, som man nu har brug for. Jeg må sige, at problemet har altid været sådan, som det har været diskuteret her, at stigende arbejdsløshedsforsikringskontingenter er hårdest for de lavestlønnede, og så må det her også virke stik modsat for de lavestlønnede.
Som sagt mener jeg, at vi har fået de forskellige grupper med.
Men lad mig også sige, at når man sådan hører fra talerstolen her, at ca. 400 kr. i skat om året kan give de problemer, som den borgerlige opposition lægger op til, så er jeg da glad for, at vi ikke har store problemer i vores samfund, for så ville vi da virkelig få det svært.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-10-31:
Et meget enkelt spørgsmål til hr. Jens Peter Vernersen: Er det sådan, at alle lavtlønnede er medlem af en a-kasse?
Hvad med dem, der ikke er medlem, deltidsmedarbejderen, som ikke er medlem af en a-kasse?
Hvordan har vedkommende det mon med den skattestigning, Socialdemokratiet lægger op til, og som af gode grunde ikke bliver kompenseret ved et lavere a-kassekontingent?
Det er jo interessant at bemærke, som hr. Vernersen taler udenom.
Vi er jo alle enige om, at der var brug for en indsats over for pensionisterne, og det var heller ikke det, jeg spurgte om.
Det, jeg spurgte om, var, om kassedamen og den på deltidsarbejde skal betale, om det var efter Socialdemokratiets model, at disse forholdsvis kommer til at betale meget mere end ministeren og andre, som er højtlønnede.
Det var det, spørgsmålet gik på.
Poul Nødgaard (DF), 2000-10-31:
Ja men så kan hele Danmark jo se frem til et stort pressemøde i morgen om forskudsregistrering.
Efter at vi nu har haft kildeskat i 30 år, så er der jo ikke ret mange af de problemer med forskudsregistreringen, der er ukendte.
Men uanset hvad der kommer frem på det pressemøde i morgen, så bortforklarer det ikke, at for befolkningen - det er jo den, vi prøver at arbejde for herinde - virker det, uanset om det er små beløb, ulogisk, at Folketinget vedtager en lov, som den, der nu bliver vedtaget, og så modtager man få dage efter en forskudsregistrering, der indeholder et helt andet beløb.
Jeg må sige, at jeg tror, borgerne vil måbe lidt over, at det er sådan, der arbejdes her i Folketinget.
Det er det, jeg synes vi ikke kan blive ved med at holde til. Jeg ved udmærket, at det er Told og Skat, der behandler alle de her ting med udsendelse af vores forskudsregistrering.
Det kender jeg.
Som viceborgmester i en kommune igennem mange år er jeg godt klar over, hvordan de der ting er skruet sammen.
Det kan jeg ikke afvise kunne have ladet sig gøre. Man kan komme med alle de der bortforklaringer med, at nu kommer osv., men jeg har bare spurgt.
Det har vi så fået afklaret.
Der bliver ikke udsendt nye skattekort til skatteyderne.
Jeg har set, at det koster 50 mio. kr.
Det er også rigtig mange penge.
Men rent umiddelbart synes jeg nok, at det, der foregår her, er en hån mod skatteyderne, og det er i hvert fald ikke det, der forbedrer Folketingets omdømme.
Jens Peter Vernersen (S), 2000-10-31:
Fra især ordføreren for Dansk Folkeparti kunne jeg få det indtryk, at det er Socialdemokratiet, der udsender skattekort.
Det blev rent faktisk sagt her fra Folketingets talerstol.
Det er muligt, at man har glemt det.
Jeg kan se, der rystes på hovedet.
Men det var det, der blev sagt.
Det kan jeg egentlig godt forstå at man vil fremstille på den måde.
Jeg vil også godt sige til fru Mariann Fischer Boel, at jeg gav jo netop præcis udtryk for, at skattekortene var udsendt, men gav også udtryk for, hvordan der vil ske rettelser, for det står rent faktisk i bemærkningerne til lovforslaget.
Så at sige, at jeg ikke svarer, og kalde det alt muligt grimt her fra Folketingets talerstol
er selvfølgelig både muligt og altså også tilladt efter forretningsordenen, men det bliver det jo ikke nødvendigvis mere rigtigt af, hvis jeg kan sige det på den måde. Må jeg så til hr. Flemming Kofod-Svendsens spørgsmål til den sociale profil sige: For at der ikke skulle være så meget tvivl om det spørgsmål, så gjorde jeg mig faktisk den ulejlighed at nævne nogle af de områder, som skulle have gavn af den ændring, vi laver.
Hvis der ikke også ud fra hr. Flemming Kofod-Svendsens opfattelse - det tror jeg faktisk - er en positiv og rigtig social profil i at forbedre varmehjælpen, så ved jeg snart ikke, hvad jeg skal sige; at personen, der får pensionstillæg, får en forbedring, er der da også en rigtig social profil i, der er kontanthjælps- og SU-modtagere, der er nedsættelse af kontingent til arbejdsløshedsforsikringen og en forbedring af sygedagpenge.
Jeg synes faktisk, at vi på en række områder netop har den rigtige sociale profil,
og jeg tror også, at hvis hr. Flemming Kofod-Svendsen havde været med i aftalen, så ville han have glædet sig over den.
Nu er hr. Flemming Kofod-Svendsen ikke med i aftalen, og så kan man selvfølgelig godt lufte sin utilfredshed.
Ole Stavad (S), 2000-10-31:
Det er diskussionen om skattekortene, der får mig til at gå ind her, for at diskussionen ikke kører fuldstændig af sporet.
For det første er der i de fleste situationer modgående posteringer i de skattekort, der går ud, som opvejer det beskedne beløb, som jo højst kan være i størrelsesordenen ca. 40 kr. pr. måned.
For det andet er skattekortene indrettet sådan, at man altid runder procenten op til en hel.
Altså selv hvis den hedder 33,01 pct., bliver det 34 pct.
Derfor er vores sikre vurdering her, at det ikke er noget, der udløser store restskatter.
Nu kan de jo aldrig blive store, i og med at det bliver under en femhundredekroneseddel, og for det andet betyder den afrundingsform, der er, plus de modgående posteringer, der er, at det heller ikke vil kunne få den virkning.
Så det er med sikkerhed sådan, at det i næsten alle tilfælde vil være udtryk for, at de overskydende skatter, der kommer, bliver mindre. Derudover ændres i størrelsesordenen et par millioner af skattekortene i løbet af et år, og vi har forberedt det, således at vi, nogle få dage efter at Folketinget har vedtaget dette lovforslag, også kan ændre i forhold til dem, der får nye skattekort.
Så derfor vil jeg sige, at den bekymring, som jeg godt forstår ordførerne har omkring det her, mener jeg er ubegrundet.
så offentligheden vil få fuld mulighed for at stille spørgsmål omkring det her og blive fuldt informeret om det.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-10-31:
Jeg har blot et meget enkelt spørgsmål til hr. Vernersen.
Det drejer sig om den sociale profil i denne skattestramning.
Er den i overensstemmelse med Socialdemokratiets holdning?
Jeg har da forstået, at det er de stærkeste skuldre, der skal bære mest.
Men hvordan er det med dette forslag?
Hvordan rammer dette forslag en, der er lavtlønnet, forholdsvis, sammenlignet med en højtlønnet?
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2000-10-31:
Det er også et spørgsmål til den sociale profil i foretagendet her.
Jeg forstod på hr. Jens Peter Vernersen, at når vi ser på gruppen af medlemmer af a-kasser, så vil de sådan stort set blive holdt skadesløse. Hvis det er de fuldtidsforsikrede, vi taler om, så mangler der nu vistnok et mindre beløb i 2001, men lad det nu ligge.
Jeg går ud fra, at hr. Jens Peter Vernersen er enig med mig i, at gennemsnitligt har fuldtidsforsikrede en højere årsindkomst end deltidsforsikrede.
De fuldtidsforsikrede bliver så kompenseret - næsten - og så vil jeg så godt spørge, hvordan det så er med de deltidsforsikrede, som jo normalt har en lavere årsindkomst end de fuldtidsforsikrede.
Poul Nødgaard (DF), 2000-10-31:
Jeg til godt lige sige til hr. Jens Peter Vernersen, at én ting er vi i hvert fald enige om: Når det her lovforslag bliver vedtaget - det gør det jo formentlig, for regeringen har formentlig sikret sig et flertal for det - så betyder det en skatteforhøjelse for alle skatteyderne på et antal hundrede kroner, 600, 700, 800 kr. eller noget i den retning.
Så er mit spørgsmål bare: De mange mennesker, der ikke er medlem af en a-kasse, hvor får de en lettelse henne, og hvor får de en kompensation henne?
Jeg kunne godt tænke mig at vide: Da man lavede det her lovforslag og indgik det forlig ovre i det Finansministerium, hvor man sidder om natten og laver den slags, hvem tænkte egentlig på de folk, der ikke er medlem af en a-kasse?
De får kun en skatteforhøjelse, de får ingen kompensationer af nogen art.
Bekræft venligst det her fra talerstolen.
Niels Helveg Petersen (RV), 2000-11-01:
Med fare for, at det går stadigt ned ad bakke, skal jeg gerne forsøge: Der er ikke med anvendelse af artikel 94 vedtaget et direktiv om personskatter, og det skyldes, at det i artikel 94 kræves, at reguleringer skal have direkte indvirkning på det fælles markeds oprettelse eller funktion.
Og det begrænser i sagens natur muligheden for at vedtage bestemmelser om personskatter, og dette forhold ændrer formandskabets foreliggende forslag ikke på, snarere tværtimod.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-11-01:
Nu er det efterhånden med angst og bæven, at man stiller et spørgsmål, men det kan jo ikke blive meget værre.
Jeg bad forleden om, at regeringen kunne give en redegørelse om forholdet mellem charteret, charterudkastet og så den danske grundlov og mellem charteret og de europæiske menneskerettigheder.
Det må altså være ret afgørende at få afklaret, om Europa-Kommissionen har ret i, at charteret - også selv om det i første omgang kun bliver et politisk dokument - vil blive retningsgivende for EF-Domstolens afgørelser.
Dermed vil det sandsynligvis være suverænitetsafgivelse allerede i det øjeblik, man vedtager charteret som politisk dokument.
Jeg må indrømme, at det går meget stærkt ned ad bakke nu, for nu har ministeren altså den opfattelse, at selv om Frankrig fremlægger et forslag, der siger, at man kan vedtage lovgivning om direkte skatter, altså også om personskatter, så ændrer det ikke noget.
Jeg håber, at ministeren klart og tydeligt i dag kan melde ud, at hvis det franske forslag vedtages i Nice, så er det suverænitetsafgivelse, og at befolkningen ikke behøver at frygte, at der bliver sneget direkte skattelovgivning om personskatter ind ad bagdøren ved traktatfusk.
For det er altså det, jeg får en stigende bekymring for at ministeren faktisk er ved at begive sig ud i.
Niels Helveg Petersen (RV), 2000-11-01:
Lad mig så gentage det, men jeg regner ikke med, at hr. Keld Albrechtsen vil forstå det, men lad mig gentage det for en god ordens skyld: Den nuværende artikel 94 siger, at direkte skatter reguleres ved anvendelse af artikel 94, i det omfang det direkte indvirker på det fælles markeds oprettelse og funktion.
Denne regel har vi haft i mange år.
Det franske formandskab foreslår så, at den bestemmelse udgår, og i stedet for bygges den tilsvarende eller den næsten tilsvarende bestemmelse ind i artikel 93, hvor det nye forslag bygger på den nuværende formulering i artikel 94.
Der foreslås, at rådet kan vedtage bestemmelser om indbyrdes tilnærmelser af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om direkte skatter, i det omfang det er nødvendigt for at sikre det indre markeds oprettelse og funktion.
Den eneste ændring er i realiteten, at man ikke længere taler om det fælles marked, men om det indre marked.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-11-01:
Så vil jeg godt spørge ministeren, om ministeren mener, at Danmark i kraft af artikel 94 har afgivet suverænitet til EU til at kunne vedtage lovgivning om personskatter.
Nu taler vi om personskatter.
Jeg vil godt spørge, fordi det i dag i Børsen oplyses, at Frankrig altså vil have en regel, der muliggør harmonisering af personskatter.
Og der ligger et konkret forslag, som ministeren ganske vist har oversat forkert, men som handler om personskatter.
Jeg vil også godt have at vide, om ministeren kan acceptere det franske forslag om at erstatte artikel 94 med en sådan direkte henvisning til direkte skatter.
Er det noget, den danske regering kan acceptere?
Jeg synes jo, det må stå lysende klart, at den danske befolkning aldrig nogen sinde har accepteret, at EU kunne vedtage en lovgivning om personskatter.
Jeg har heller aldrig før set det nævnt i den juridiske litteratur, at det skulle være muligt, og det er meget overraskende for mig, hvis ministeren nu mener, at man kan gennemføre det med hjemmel i den gældende Traktat.
Det vil jeg godt bede ministeren forklare lidt nærmere.
Vil ministeren, eller vil ministeren ikke give et klart svar på dette meget enkle spørgsmål: Mener ministeren, at den nuværende traktat og det franske traktatforslag giver mulighed for at vedtage EU-lovgivning om personskatter, eller mener ministeren, at bestemmelserne udelukker EU-lovgivning om personskatter?
Jo, det bliver jeg nødt til at sige, det er faktisk et ret vigtigt spørgsmål dette her, for nu bevæger vi os fra det, jeg vil kalde almindeligt fifleri, og så over til regulært traktatfusk.
Niels Helveg Petersen (RV), 2000-11-01:
Lad mig så gentage: Det kræves i artikel 94 i dag, at reguleringer vedrørende direkte skatter skal have en direkte indvirkning på det fælles markeds oprettelse eller funktion.
Og det begrænser i sagens natur muligheden for at vedtage bestemmelser om personskatter, og det vigtige er jo også, at det aldrig har været anvendt til personskatter.
Det er den sammenhæng, som fremgår af Traktaten allerede i dag.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-11-01:
Skriftlig begrundelse
Regeringen afviste i går, onsdag den 25. oktober 2000, ønsket om at få udarbejdet et sådant notat.
Dog har regeringen den 25. oktober sendt Folketingets Europaudvalg et svar på et spørgsmål om EF-Domstolens rolle i forbindelse med charteret,
Dette notat indeholder alene en påstand om, at EF-Domstolens rolle ikke ændres som følge af en vedtagelse af charteret i Nice.
Kommissionen er imidlertid dybt uenig i dette synspunkt.
Det indebærer, at Kommissionen forudser, at charteret, uanset at det ikke gøres til en del af Traktaten, men derimod vedtages som et politisk dokument, alligevel vil blive anvendt af EF-Domstolen som en integreret del af EU-retten.
Derfor vil allerede vedtagelsen som politisk dokument formentlig indebære dansk suverænitetsafgivelse, fordi det vil være EF-Domstolen, som suverænt afgør, i hvilket omfang charteret vil blive gældende ret i Danmark.
Dette følger af forrangsprincippet, der jo indebærer, at EF-Domstolens afgørelser går forud for grundloven.
Niels Helveg Petersen (RV), 2000-11-01:
Jeg mener ikke, det er mere kompliceret, end jeg hidtil har givet udtryk for.
Charteret indeholder alene eksisterende rettigheder.
Det stemmer helt overens med Kølnmandatet, og Domstolen vil således fortsat - og skal i øvrigt under henvisning til artikel 6, stk. 2 - beskytte de rettigheder, der bl.a. følger af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, og som også gengives i charteret.
Hvad erstatningssager i Danmark angår, er det klart, at disse spørgsmål reguleres efter den danske grundlov.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-11-01:
Jamen så må jeg da konstatere, at selve stillelsen af det her spørgsmål måske alligevel har gjort en lille smule gavn.
Det er jo altid noget.
Nu må vi jo så se, hvad der står i det notat.
Jeg vil godt spørge ministeren, om han vil fastholde den opfattelse, at en vedtagelse af charteret i Nice ikke vil ændre på EF-Domstolen rolle - det er jo den afgørende sætning i det, ministeren hidtil har sagt - for vi står med et problem, hvis ministeren vil fastholde det.
Europa-Kommissionen har jo den klare opfattelse, at vedtagelsen af charteret til december som politisk erklæring vil få betydning for EF-Domstolen afgørelser og dermed også vil få betydning for og direkte indvirkning i dansk ret, og derfor står vi med et juridisk problem.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-11-01:
Jeg vil naturligvis også se frem til at læse det seneste bidrag, der er kommet, men jeg har allerede på nuværende tidspunkt to spørgsmål.
Det ene er, om ministeren kan bekræfte, at selv om man laver charteret som en politisk erklæring eller et politisk dokument, så vil det bliver brugt hos EF-Domstolen som fortolkningsbidrag til dens domme.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Hvis udenrigsministeren vil fastholde det, som regeringen indtil nu har sagt, nemlig at charteret alene henholder sig til spørgsmål mellem borgeren og EU's egne institutioner, altså kun er et spørgsmål om at regulere eller give nogle rettigheder i forhold til EU's institutioner, hvorfor er der så medtaget en række artikler i charteret, som går ind på områder, hvor EU slet ikke har nogen kompetence?
Altså: Hvorfor behandler man så i flere artikler ting, som EU overhovedet ikke har nogen kompetence til at behandle i øvrigt?