Hans Christian Schmidt (V), 2003-05-15:
Med hensyn til B 155 kan jeg konstatere, at der på nogle områder er enighed om den politik, regeringen allerede fører, men der er elementer i forslaget, som jeg mener er urealistiske, eller som den tidligere regering selv har afvist, fordi de var i strid med gældende regler i EU.
Det samme gælder i øvrigt de to andre forslag, som vi også behandler nu, men jeg vil som udgangspunkt gå dem igennem et ad gangen.
Jeg er glad for at kunne sige, at der nu er kommet et forslag til en helt ny kemikalieregulering i EU.
Forslaget er nu i offentlig høring på internettet i de næste 2 måneder, og derefter vil Kommissionen fremsætte det endelige forslag.
Forslaget indeholder krav om, at producenter og importører skal registrere og vurdere kemiske stoffer, der markedsføres i EU inden for nærmere fastsatte tidsfrister.
Der skal indføres effektive sanktioner, hvis industrien ikke overholder de fastsatte tidsfrister.
Forslaget om en tidsfrist på 5 år for alle kemiske stoffer er simpelt hen urealistisk.
Jeg mener, at forslaget fra Kommissionen om en prioritering i forhold til, hvor store mængder der anvendes med rimelige tidsfrister, er et mere realistisk og håndterbart mål.
Autorisationsordningen i den kommende EU-regulering vil betyde, at særlig problematiske stoffer kun må markedsføres, hvis industrien kan dokumentere, at der ikke er nogen risiko, og forslaget fra Kommissionen er, at autorisationsordningen igangsættes straks efter vedtagelse af den nye regulering. Dermed får vi hurtigt kontrol med de farligste kemiske stoffer.
Jeg mener, at forudsigelser om stoffers farlighed ved hjælp af computerberegninger er et vigtigt beredskab i forhold til den fremtidige kemikalieregulering.
Redskabet kan bruges til klassificering og mærkning af stoffer, der ikke er fuldt undersøgt.
Det er vigtigt, at brugerne af kemikalier får tilstrækkelige oplysninger om stoffernes farlighed.
Arbejdet med QSAR til brug for selvklassificering er derfor også meget vigtigt. Danmark er langt fremme på dette område, og i det kommende samarbejde om forslag til strategien for miljø og sundhed vil Miljøministeriet, Indenrigs- og Sundhedsministeriet, Fødevareministeriet, Beskæftigelsesministeriet, Erhvervs- og Økonomiministeriet og Trafikministeriet vurdere, om resultaterne for modelleringerne, f.eks. QSAR-vurderinger, kan anvendes i den eksisterende lovgivning.
Disse tager udgangspunkt i den viden, der er ved udarbejdelse af kriteriesættene, som bliver revideret ca. hvert tredje år.
Vi arbejder faktisk både i relation til Blomsten og Svanen for at udelukke brugen af sundhedsfarlige stoffer.
Kravene stilles i forhold til den viden, der findes om stofferne i listen over farlige stoffer, EU's liste over hormonforstyrrende stoffer og Miljøstyrelsens liste over uønskede stoffer; men også anden viden i relation til produktgruppen inddrages.
Jeg mener, at vi allerede er på vej i den rigtige retning, så at forbrugerne kan få miljømærker, som både tager hensyn til miljøet og sundheden.
Målet er ikke nået endnu, men med tiden strammes miljømærkekriterierne, også hvad angår de sundhedsmæssige effekter.
I forbindelse med indsatsen for systematisk at kortlægge farlige stoffer i forbrugerprodukter, bliver der lavet »Gode råd til forbrugerne«, bl.a. om håndtering af kemiske produkter, så forbrugerne får også her en god og nyttig information.
Forslaget om, at produkter skal mærkes, hvis de indeholder stoffer fra Miljøstyrelsens liste over uønskede stoffer, er ikke mulig at gennemføre på grund af de eksisterende mærkningsregler i EU.
på dette område.
Den foreslåede tidsfrist på 5 år for en registrering og vurdering af alle kemikalier er ikke mulig at gennemføre i praksis.
Det drejer sig om mange, mange tusinde kemikalier, og det ville kræve meget, meget, meget store omkostninger også for de nationale myndigheder, som jo skal gennemgå alle vurderingerne.
I stedet skal vi støtte Kommissionens forslag om at prioritere de farligste stoffer og de stoffer, som produceres i størst mængde først, og dertil bruge computerberegninger til prioritering og selvklassificering. Med hensyn til miljømærkerne
har jeg allerede understreget, at det er vigtigt, at sundhedshensyn inddrages, så snart det er muligt.
Regeringen finder derfor, at det stillede beslutningsforslag bør afvises.
Regeringens prioriteringer på området er allerede dækket af de igangsatte initiativer.
Med hensyn til B 156 må jeg igen melde hus forbi, ikke fordi jeg er uenig i målsætningen om en aktiv indsats over for de hormonforstyrrende stoffer, men fordi Socialdemokratiet med sit forslag simpelt hen er kommet en postgang for sent.
Regeringen har allerede sammen med et flertal i Folketinget udstukket retningen for de kommende års indsats på området, og der er vel at mærke tale om en indsats med et meget højt ambitionsniveau.
Det fremgår af Kommissionens nye udkast til kemikalieudspil, at hormonforstyrrende stoffer skal under autorisationsordning i det nye REACH-system.
REACH står for registrering, evaluering og autorisation af kemikalier, så indsatsen over for de hormonforstyrrende stoffer er højt prioriteret i regeringens forslag til strategien: »Miljø og sundhed hænger sammen«.
Regeringen er enig i, at der er behov for en styrket forskningsindsats i forhold til de hormonforstyrrende stoffer, og derfor har vi sammen med De Radikale i finansloven afsat 40 mio. kr. i perioden i 2003-2005.
De første 10 mio. kr. udbydes til sommer af Det Sundhedsvidenskabelige Forskningsråd.
Midlerne forventes udmøntet inden for forskellige temaer, herunder hormonforstyrrende stoffer i relation til brystkræft, misdannelse af kønsorganer, dårlig sædkvalitet og afvigende pubertetsmønster.
Dette vil i høj grad rette sig mod børns og gravides følsomhed over for hormonforstyrrende stoffer.
Men der er også peget på temaer, som drejer sig om de samlede kemikaliepåvirkninger samt de hormonforstyrrende stoffers og de naturlige hormoners påvirkning af det ydre miljø.
Med hensyn til hormonforstyrrende stoffer i danske vandløb har jeg derudover afsat godt 5 mio. kr. til opfølgning på problematikken om kønsforstyrrelser hos fisk.
Jeg har netop fremlagt en strategi for de nye initiativer for Miljø- og Planlægningsudvalget, og en vigtig del af denne strategi handler bl.a. om at få kortlagt forekomsten af hormonforstyrrende stoffer i de danske vandløb.
Som sagt vil den nye autorisationsordning ud over kræftfremkaldende stoffer og stoffer, som kan skade arveanlæg, fostre eller forplantningsevnen, også omfatte svært nedbrydelige og bioakkumulerende skadelige stoffer samt stoffer, der giver lignende anledning til bekymring som f.eks. hormonforstyrrende stoffer.
Dermed har vi opnået meget af det, vi har arbejdet for, siden hvidbogen blev fremlagt.
Med hensyn til de allergifremkaldende stoffer er jeg enig i, at det er et stort problem med den stigende forekomst af allergi i befolkningen.
Effekterne kan være meget problematiske for den enkelte, men de kan i et vist omfang undgås ved at begrænse indholdet af de allergifremkaldende stoffer i produkterne og ved at mærke produkterne.
I forslaget fra Kommissionen er nævnt, at stoffer, der kan give allergi ved indånding, vil blive omfattet af autorisationsordningen.
Nu vil vi studere forslaget i detaljer, og senere vil vi tage stilling til, om forslaget er tilstrækkeligt på dette område.
Reguleringen bør ske i EU som resultat af en risikovurdering, men hvis der er stoffer med dokumentation for hormonforstyrrende effekt, som er under risikovurdering i EU, men hvor vurderingen ikke er afsluttet i 2004, så vil regeringen overveje et nationalt forbud. Overvejelserne vil ske på baggrund af en gennemgang af anvendelsesmønster, farlighed og eksponeringsforhold, og desuden vil der blive taget initiativ til forbudsregulering, såfremt nye oplysninger om anvendelse eller eksponeringsforhold taler herfor.
For de resterende stoffer på EU's lange kandidatliste med 553 stoffer kan det først vurderes, om der er brug for reguleringsmæssige tiltag, når data for stofferne er gennemgået i EU.
Hvad angår de bromerede flammehæmmere, så mener jeg, at problemet med de bromerede flammehæmmere bedst løses i fællesskab i EU.
Det var også den tidligere regerings politik i handlingsplanen for bromerede flammehæmmere for 2001.
Det er velkendt, at kemiske stoffer som bromerede flammehæmmere er grænseoverskridende. Den største del af de bromerede flammehæmmere, der indføres til Danmark, bliver importeret via produkter.
For at få den største effekt på miljøet og sundheden skal en regulering og begrænsning af bromerede flammehæmmeres udbredelse derfor foregå i EU-regi eller globalt.
Med forslaget til den nye kemikaliepolitik i EU vil svært nedbrydelige og bioakkumulerende skadelige stoffer, de såkaldte PBT- og VPVB-stoffer, komme ind under autorisationsordningen, og da mange af de bromerede flammehæmmere har sådanne egenskaber, vil dette sikre, at de problematiske bromerede flammehæmmere bliver stoppet ved kilden, dvs. inden de bliver spredt til og udledt i miljøet.
Et rent dansk forbud mod en eller flere navngivne bromerede flammehæmmere tror jeg derimod ikke vil have nogen nævneværdig effekt.
Jeg kan i øvrigt oplyse, at de nationale tiltag fra Holland, som omtales i bemærkningerne til forslaget, er taget af bordet igen.
Jeg kan også oplyse, at svenskerne netop har gennemført en undersøgelse af mulighederne for at lave et nationalt forbud mod bromerede flammehæmmere.
De er nået til den samme konklusion som vi, nemlig at reguleringen skal gennemføres på EU-niveau.
Indsatsen på området hormonforstyrrende stoffer er som sagt allerede højt prioriteret.
Regeringen har i forslaget til strategien »Miljø og sundhed hænger sammen« og i redegørelsen for opfølgningsproblematikken om kønsforstyrrelser hos fisk allerede tilkendegivet de kommende års indsats på dette område.
Med den kommende autorisationsordning i den nye EU-kemikalieregulering vil der blive taget hånd om de farligste stoffer, herunder de hormonforstyrrende stoffer og de meget problematiske PBT'er og VPVB-stoffer som f.eks. visse af de bromerede flammehæmmere.
Problemet med de farligste bromerede flammehæmmere skal løses på internationalt plan.
Det skal løses ved kilden og ikke ved grænsen.
Bromerede flammehæmmere kender ingen grænser.
Er de bromerede flammehæmmere først sluppet ud i miljøet, vil de spredes over store afstande og derfor også ende her i landet, uanset om de er reguleret i Danmark eller ej.
Et rent nationalt forbud vil kun skabe en falsk tryghed.
Indsatsen mod de hormonforstyrrende stoffer er allerede aftalt i beretningen om hormonforstyrrende stoffer fra sidste efterår, som et flertal af partier har tilsluttet sig.
Det nye forslag til kemikalieregulering indeholder allerede meget af det, vi har kæmpet for fra dansk side.
Så lad os nu bruge kræfterne på at få dette ført ud i praksis, så vi kan få en effektiv og håndterbar løsning i hele EU frem for at kæmpe for mindre, nationale tiltag.
Regeringen agter således at stemme imod beslutningsforslaget.
Endelig med hensyn til B 157 vil jeg gerne understrege, at indsatsen for at beskytte børn og gravide også er højt prioriteret i regeringens forslag til strategien »Miljø og sundhed hænger sammen«.
Men nationale regler er ikke vejen frem.
I stedet skal EU-reglerne på området gøres bedre.
Derfor er det godt, at Kommissionen nu har lagt sit forslag frem, så vi kan få en helt ny og bedre kemikalieregulering.
Endelig skal vi ikke glemme, at det er industriens ansvar, at deres produkter er sikre.
Hvis der er tvivl om dette, skal vi arbejde sammen med producenter og detailhandel for at finde den bedste løsning.
Hvis der var dokumentation for, at alle ftalater i alt legetøj er problematisk, så jeg er sikker på, at også den tidligere regering ville have taget det med i den gældende danske regulering af ftalater i legetøj til små børn.
Ja, jeg kan slet ikke forstå, hvorfor den tidligere regerings partier har en større tiltro til, at denne regering vil kunne gennemføre noget, som den ikke selv kunne.
Men jeg tror altså, at det er fordi, man er nået til det samme resultat: vi har ikke dokumentationen.
Jeg vil gerne understrege, at jeg i EU vil arbejde for, at alle ftalater, der viser en risiko, eller hvor der er tvivl om risikoen på grund af manglende data, begrænses i alt børnelegetøj.
Jeg kan samtidig oplyse, at det ikke er rigtigt, når der i bemærkningerne til beslutningsforslaget står, at en række ftalater ikke er omfattet af de eksisterende forbud mod ftalater i legetøj til små børn.
Det danske forbud omfatter alle ftalater.
Om der senere bliver grundlag for at skelne mellem ftalaterne, vil jeg ikke tage stilling til på nuværende tidspunkt
For de tre ftalater, hvor der er dokumentation for hormonforstyrrende effekt i dyreforsøg, vil regeringen overveje et mere omfattende nationalt forbud, hvis EU-risikovurderingen ikke er afsluttet i 2004, således som det fremgår af Folketingets beretning om hormonforstyrrende stoffer fra september 2002. Men vi sidder ikke bare og venter på EU.
Jeg har allerede aftalt med Dansk Handel & Service at lave en plan for en frivillig afvikling af ftalater i legetøj til større børn.
Dansk Handel & Service er gået meget aktivt ind i arbejdet, og de har netop leveret et input til mig, og vi vil nu sætte os sammen og drøfte helt konkrete forslag til, hvordan vi kommer videre.
Når det gælder forslaget til grænser for totalindholdet af tungmetaller i legetøj i forhold til de nuværende grænser for afgivelse, er det vigtigt at understrege, at forskellen skyldes, at reglerne på legetøjsområdet skal beskytte mod en eventuel sundhedsrisiko direkte fra produktet, mens reglerne for totalindholdet er lavet for at mindske den samlede belastning af miljøet.
Af det nye forslag til kemikalieregulering i EU fremgår det, at producenter og importører fremover vil få ansvaret for, at artikler, herunder legetøj, ikke må markedsføres, hvis kemikalier fra artiklen kan skade menneske eller miljø.
Dette vil også gælde tungmetaller i legetøj, der kan skade miljøet.
Selv om problemet med de forskellige regler for tungmetaller i legetøj i forhold til andre produkter har været kendt i længere tid, har den tidligere regering ikke fundet behov for nationale initiativer på det område.
Jeg går derfor ud fra, at vi er enige om, at dette problem bedst kan løses i EU.
Jeg kan desuden oplyse, at Miljøstyrelsen i forbindelse med diskussionerne om et nyt legetøjsdirektiv har bedt Kommissionen om at lade Den Videnskabelige Komité vurdere, om de nuværende krav til tungmetaller i legetøj er tilstrækkeligt sikre.
Regeringen er enig med forslagsstillerne om, at forskningsindsatsen vedrørende børns og gravides følsomhed skal styrkes, og dette vil ske i forbindelse med den styrkede forskningsindsats på hormonforstyrrende stoffer, som vi sammen med De Radikale har vedtaget i forbindelse med finansloven.
Derudover sker der allerede i den nuværende forskningsindsats en betydende indsats for at belyse omfanget af menneskets udsættelse for miljøfaktorerne, herunder særligt følsomme grupper.
Regeringen vil, som den har lovet i forslaget til strategien for miljø og sundhed, nedsætte et koordinationsudvalg på tværs af ministerierne for at øge samarbejdet inden for områderne risikovurdering, risikohåndtering og risikokommunikation, bl.a. med hensyn til beskyttelse af særligt følsomme og udsatte grupper i befolkningen.
Dette indgår i de risikovurderinger, som ligger til grund for beslutningen om forbud mod stofferne i EU.
Indtil videre er der vedtaget forbud mod to problematiske bromerede flammehæmmere, nemlig pentaBDE og octaBDE. Der er endnu ikke taget stilling til, om der skal igangsættes nye danske undersøgelser af forureningsstoffer i modermælk, men hvis der igangsættes nye undersøgelser, vil bromerede flammehæmmere være en af de stofgrupper, det vil blive overvejet at analysere for. Indsatsen for at beskytte børn og gravide mod farlige stoffer er allerede højt prioriteret af regeringen.
Det nye forslag til kemikalieregulering i EU vil være et skridt i den rigtige retning, og med hensyn til ftalater er jeg allerede gået længere end den tidligere regering, og derfor er der ikke behov for et nationalt forbud på nuværende tidspunkt.
Men et forbud mod hormonforstyrrende ftalater vil blive overvejet, hvis EU's risikovurderinger ikke er afsluttet i 2004. Regeringen finder derfor, at også B 157 bør afvises; området er højt prioriteret i forslaget til strategien »Miljø og sundhed hænger sammen«, og indsatsen mod de hormonforstyrrende stoffer er allerede aftalt i beretningen om hormonforstyrrende stoffer fra sidste efterår, som et flertal af partier har tilsluttet sig.