runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frode Sørensen (S), 2001-04-20:
Formålet med det her forslag er at gøre det enklere og lettere at selvangive et aktieudbytte.
Det er jo sådan, at aktieudbytte for udenlandske selskaber i dag ikke kan selvangives på den fortrykte selvangivelse.
Man må altså have fat i den udvidede selvangivelse og vedlægge den.
Men med den udvikling, som vi har med fusioner på tværs af landegrænser, vil det give et urimeligt bøvl for temmelig mange.
Derfor skal jeg også sige til SF's ordfører, hr. Aage
Frandsen, at den situation med de fusioner, som eksempelvis ville have givet problemer med udbytte vedrørende skatteåret 2001, er på plads, sådan at de vil være fortrykt på den selvangivelse, som man modtager i 2002. Det, der kommer året efter, er så det, som også to ordførere har nævnt - jeg går ud fra, at det er det, man mener med bureaukratisering, men jeg mener altså, at det er en service - for det har altså vist sig, at en del aktionærer har glemt at opgive avancer i forbindelse med salg af aktier.
Det kan være forståeligt, at man måske har haft en opfattelse
af, at det var fortrykt.
Det er det ikke.
Det, der så vil ske, men først fra skatteåret 2001, dvs. på den selvangivelse, man modtager i 2003, er, at der vil være en oplysning om, at skattemyndighederne har fået oplysninger om, at der er sket udtag af aktier fra et depot, og at det måske kan være hensigtsmæssigt, at man vurderer, om der skal opgives et beløb for aktieavance på dette område.
Så jeg mener i allerhøjeste grad, at det på det her område er en god og fin service over for skatteyderne. Det er også sagt, at aktieavancebeskatningsloven gerne kunne gennemgå endnu flere forenklinger.
Jeg har dermed valgt at sige, at her har vi nogle ting, der er med til at gøre det væsentlig lettere for folk, og det vil vi gerne være med til.
Tak for de positive vendinger.
Frank Aaen (EL), 2001-04-20:
Jeg skal bare sige til skatteministeren, at vi for længst har tilbudt at være en del af et flertal bag en ændring af de her regler.
Vi har, som jeg sagde før, sagt, at det mest enkle er at ligestille de her former for indkomster med alle andre indkomster.
Jeg skulle også før have spurgt den konservative ordfører, om De Konservative har som princip, at jo mindre
man arbejder for pengene, jo mindre skal man betale i skat af dem
Det er da o.k., hvis man har det, men det har vi altså ikke.
Vi synes nærmest, at det skulle være modsat.
Men det, det er strandet på, hr. skatteminister, er jo udelukkende, at regeringen ikke har turdet gå ind og drøfte
en ændring, som kunne risikere at give bare så meget som én krone mere i beskatning fra det her område, og det synes jeg altså er for ringe.
Frode Sørensen (S), 2001-04-20:
Jeg vil egentlig kun sige, at opgaven med at forenkle hele aktieavanceområdet på ingen måde er lagt i mølposen.
Det skal tages op igen, og vi skal se, om vi ikke kan finde en fornuftig løsning, der også kan skabes et bredt flertal for her i Folketinget.
René Skau Björnsson (S), 2001-04-20:
Med dette lovforslag om ændring af vægtafgift for motorkøretøjer er der tale om, at vi lukker et hul i lovgivningen.
Som det ser ud i dag, er der ikke sammenhæng mellem, hvad lastvognschauffører betaler i vægtafgift for deres vogntog, og hvor meget de rent faktisk slider på vejbelægningen.
For et synsfrit vogntog, der giver mulighed for større fleksibilitet, idet man hele tiden kan skifte vognene ud efter behov, skal der nemlig betales den dyrest tænkelige vægtafgift, uanset om man bruger vogne med to eller tre eller flere aksler.
Dermed mister vi tilskyndelsen til at bruge flere aksler, som belaster vejene mindre og derfor burde være takseret til en lavere vægtafgift.
Så belønner vi ikke dem, der bruger tre aksler, og vægtafgiften kommer dermed ikke til at virke adfærdsregulerende, som det jo faktisk var meningen at den skulle.
Derfor er det ganske rimeligt, at lastbiler med flere aksler betaler lavere vægtafgift.
Det er et helt almindeligt proportionalitetsprincip, som anvendes hver dag i forvaltningen, og selvfølgelig skal det også afspejles i lovgivningen.
Derfor kan vi kun gå ind for, at der laves en ny afgiftskategori, således at vægtafgiften nu bliver proportional med den slitage, som finder sted på vejene.
Frank Aaen (EL), 2001-04-20:
Det lyder jo meget udmærket og tilforladeligt.
Men når man så ser forslaget nærmere igennem, viser det sig, at der er et provenutab.
Det vil sige, at det bliver billigere, og at afgiften falder, og det vil sige, at det endnu en gang bliver billigere at transportere gods på vejene.
Det er endnu en gang en fordel for godstransport på vejene.
Den er ikke stor, men den er der.
Derfor er mit spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører: Kunne man ikke have lavet denne her ændring og samtidig sikret, at vi i hvert fald ikke fik et provenutab? Provenutabet betyder jo altså, at der kommer flere lastbiler på vejene.
René Skau Björnsson (S), 2001-04-20:
Vores udgangspunkt for at sige god for det her lovforslag er, at vi siger, at vi skal animere, at vi skal tilstræbe, at vognmænd bruger vogne med flere aksler, fordi det giver en lavere slitage på vejene og dermed også færre udgifter.
Så kan vi i en anden sammenhæng tale om det samlede afgiftsprovenu, som staten får ind.
Her har vi altså haft et andet hensyn at tage.
Frank Aaen (EL), 2001-04-20:
Jamen det hensyn kunne man da sagtens have taget, nemlig at sørge for, at man bruger de lastbiler, der slider vejene
mindst, uden at man samtidig havde foræret lastvognserhvervet 6,5 mio. kr. om året.
Kristian Jensen (V), 2001-04-20:
For det første er godstransporten i Danmark i forvejen så lille, at det ikke vil få nogen særlig stor betydning
, når man snakker om godstransport på skinner.
Langt det meste ligger i forvejen på vejene, og da må det være en fordel, at det er sådan, at de lastbiler, der belaster vejene mindst, også er de mest økonomisk rentable at købe.
Samtidig er det sådan, at lastvognserhvervet er et erhverv, der er på vej til udflagning her i Danmark, og derfor er der behov for at give en håndsrækning.
Selv om håndsrækningen her kun er på 6,5 mio. kr., så synes vi i Venstre, det er fint, at den går den vej.
Man sænker provenuet i stedet for det alternativ, som hr. Frank Aaen måske har foretrukket, nemlig at man hæver provenuet alle mulige andre steder og dermed beskattet et erhverv yderligere.
Frank Aaen (EL), 2001-04-20:
Alle partier, selv partiet Venstre, har gennem tiderne sagt, at det er en god idé, at vi får godset væk fra vejene, ud på havet eller på skinner.
Det er der bred politisk enighed om.
Men alt det, man gør konkret, går i den modsatte retning.
Det gælder bygning af motorveje i hobetal, som først og fremmest fyldes op med lastbiler.
Det gælder, at man har en havneafgift; når et skib kommer i havn, så betaler de afgift, når de afleverer deres gods, men når lastbilen kommer for at hente godset, betales der ikke afgift.
Sådan kunne man nævne eksempel efter eksempel, og her er bare et eksempel mere, der viser, at man siger det ene, der skal lyde miljøpænt, og i praksis gør det modsatte.
Jeg vil gerne sige igen, at dette lovforslag godt kunne være lavet på en måde, så man tilgodeså de mest miljøvenlige lastbiler, hvad angår vejslid, og så samtidig sørgede for, at der ikke var et provenutab.
Kristian Jensen (V), 2001-04-20:
Det er min klare opfattelse, at det her ikke vil flytte et eneste stykke gods fra skinner til vej, ikke et eneste stykke gods.
Det må da også for Enhedslisten være en fordel, at den belastning og den transport, der er, er mindst mulig, i stedet for at tro på, at man gennem så lille et beløb som 6,5 mio. kr. flytter et eneste stykke gods fra vej til skinner.
Der skal langt andre midler til.
Der skal nogle bedre transportmuligheder for godstransporten på skinneområdet.
Det er klart, at det billedet ikke er der i dag.
Frank Aaen (EL), 2001-04-20:
Det her drejer sig om, at partierne i Folketinget sørger for, at der er overensstemmelse mellem det, de erklærer som program, nemlig at de vil have gods væk fra vejene og ud på havet og ud på skinnerne, og så det, de gør i praksis.
Når vi kigger på, hvad man gør i praksis, så gør man det modsatte. Og det er det, jeg ikke kan forstå. Hvis Venstre mener det, de siger, hvis de har samme
bekymring
, og hvis det her ikke betyder noget, så vil jeg bare spørge: Vil Venstre være med til at stille et ændringsforslag, så vi gør det her, som får vognmændene til at vælge de biler, der slider mindst, men uden at vi samtidig giver et tilskud til vognmandserhvervet?
Kristian Jensen (V), 2001-04-20:
For det første er det min klare præmis, at lovforslaget ikke ændrer en tøddel på, hvordan transport i Danmark bliver udført.
For det andet sagde jeg i min ordførertale, at vi er glade for, at det her giver en lempelse for vognmandserhvervet, da det i forvejen er et meget trængt erhverv, som trænger til at blive plejet i stedet for at blive pint.
Vi har set for mange lastbiler flytte ud af landet, og Venstre vil ikke være med til at indføre lovgivning, der gør, at flere lastbiler flytter.
Derfor vil vi ikke være med til hr. Frank Aaens forslag
om yderligere beskatning af det her erhverv.
Flemming Hansen (KF), 2001-04-20:
Da vores ordfører, hr. Brian Mikkelsen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne sige, at vi kan tilslutte os forslaget.
Aage Frandsen (SF), 2001-04-20:
Set isoleret er det selvfølgelig fornuftigt, at man har lavest beskatning på de lastbiler, som belaster vejene mindst.
Derfor kan man sige, at det forhold, der er i det her lovforslag, mellem dem, der belaster mest, og dem, der belaster mindst, ændres til det rigtige.
Men vi kan jo ikke komme uden om, at man sagtens, som det også er fremgået i diskussionen hidtil, kunne have lavet det på en anden måde.
Og det vil sige, at man kunne have lavet denne her lempelse vel halvvejs, og så kunne man have lavet en belastning den anden vej.
Det gør vi jo i en masse andre sammenhænge, hvor vi indfører afgifter eller ændrer et afgiftssystem.
Så bruger vi det adfærdsregulerende, og der kan man både bruge guleroden, og man kan bruge pisken, og man kan lave kombinationen.
Så det er det ene forbehold i forhold til det forslag, der ligger her.
Det andet er, at uanset at det er et lille beløb, så er det jo et beløb, der fjernes i det her finansår, for det er meningen, det skal træde i kraft.
Og så må jeg jo forstå det sådan, at det kan få virkning for det her finansår, nemlig 2001.
Der føler jeg jo et ansvar for de penge, der ligger i denne her finanslov, som vi bruger i øjeblikket.
Det vil sige, at jeg ikke kunne drømme om at komme med et forslag, der indebar, at jeg påførte udgifter, medmindre alle partier, der var med til at lave finansloven, var enige om det.
Det synes jeg er et andet problem i forslaget.
Så vi tager et klart forbehold over for den indholdsmæssige del af det, for man kunne sagtens lave det helt neutralt og også miljømæssigt rigtigere, vejbelastningsmæssigt rigtigere.
Det andet er den del, som vedrører provenuet, som altså berører det her finansår, fordi det træder i kraft til sommer
Det må betyde, at der er provenuvirkning allerede i dette finansår.
Selv om det er et lille beløb, er det jo principielt alligevel et beløb i det her finansår.
Klaus Kjær (DF), 2001-04-20:
I Dansk Folkeparti er vi tilfredse med, at der skabes proportionalitet mellem vejbelastningen og den afgift, man betaler.
Alternativet ville jo være, at vognmændene var tvunget til igen at gå over til den mindre fleksible ordning uden synsfri sammenkobling.
Anders Samuelsen (RV), 2001-04-20:
Lastbiler med anhængertræk og sættevognstrækkere er indregistreret til synsfri sammenkobling og kan derfor trække mange forskellige typer anhængere.
Vægtafgiften pålægges altid svarende til den dyreste type vogntog, f.eks. to aksler på anhænger lig med større akseltryk og lig med størst vejslid, selv om der f.eks. altid køres med 3-akslet anhænger.
Derfor foreslås der med det her lovforslag indført en begrænset synsfri sammenkobling, så trækkere kan godkendes til udelukkende at køre med 3-akslede anhængere, hvorved de slipper billigere i vægtafgift.
Det kan Det Radikale Venstre støtte.
Frank Aaen (EL), 2001-04-20:
Som det er fremgået af de korte bemærkninger, vil vi gerne støtte en omlægning, der fremmer, at man bruger lastbiler, der slider mindst muligt på vejene.
Ingen tvivl om det.
Men der pågår en udvikling i Danmark i øjeblikket, der massivt flytter gods fra coasterne og ind på vejene og fra skinnerne og ind på vejene.
Så vil vi sige: Vi er nødt til at holde fast i, at det vil vi ikke være med til.
Og da det her indirekte og ikke i særlig stor målestok, men alligevel indirekte er med til igen at fremme lastbilerhvervet på bekostning af de andre godstransportformer, er vi nødt til at sige, at hvis ikke det bliver lavet om, så kan vi ikke være med til at støtte forslaget.
Frode Sørensen (S), 2001-04-20:
Tak for de mange gennemgående positive bemærkninger.
Jeg synes jo, det er væsentligt, og det er også anledningen til forslaget, at vi ser på slitagen, på miljøet.
Det er også i den sammenhæng, det her forslag skal ses.
Det er korrekt, at der er en miljøvirkning.
Provenuet er på 6,5 mio. kr. på årsbasis.
Det skal træde i kraft den 1. juni, og så bliver det vel omkring 3,5 mio. kr. på det område.
Naturligvis kunne man have fundet en løsning på, at det skulle have været provenuneutralt, men jeg vil så sige, at det vil man nok bede skatteministeren om i forbindelse med de kommende finanslovdrøftelser.
Der er vist et eller andet med, at den slags ting bliver puttet ind på en speciel konto, og så får jeg til sin tid at vide, at det må jeg finde en løsning på.
Men som jeg beregner det her, er det 3,5 mio. kr. for den resterende del af indeværende finanslovår.
Men jeg synes, det er væsentligt, hvis vi kan animere til, at man benytter køretøjer med mindst mulig slitage.
Jeg vil gerne sige, at der ikke ligger noget i det her om, at man skulle have et ønske fra min side eller andres side om at fjerne transporten fra vand og skinner til landevejene.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-04-20:
Jeg vil bare sige, at Kristeligt Folkeparti er for det foreliggende forslag.
Brian Mikkelsen (KF), 2001-04-20:
Det fjerner jo nogle praktiske forhindringer for, at man kan lave et fornuftigt CVU-samarbejde.
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Else Winther Andersen (V), 2001-04-20:
Ja, men det er da godt, at hr. Søren Kolstrup er tilfreds.
Jeg synes, jeg her kan præcisere det samme, som jeg gjorde over for hr. Aage Frandsen, at vi jo bl.a. har en egu-uddannelse, som jo nemlig er for den meget svage del af unge, en uddannelse som vi i hvert fald har været meget glade for startede ud.
Den er ved at være gammel efterhånden, det er fra før denne regerings tid.
Så der er ikke noget nyt i det, jeg har sagt fra Folketingets talerstol i dag.
Christian H. Hansen (DF), 2001-04-20:
Jeg kan kort meddele, at Dansk Folkeparti også indgår i rækken af de partier, som betragter sig som en del af en konstruktiv opposition, og derfor kan vi støtte det her lovforslag.
Selv om vi stemte imod selve CVU-loven, kan vi jo godt se, at denne her ordning om tjenestemænd skal gøres så fleksibel, at den kan komme til at fungere ordentligt.
Så vi støtter forslaget.
Søren Kolstrup (EL), 2001-04-20:
Det er jo rigtigt, at vi har at gøre med et radikalt hjertebarn, men netop derfor er det så interessant, hvad den radikale ordfører siger.
Jeg har forstået Det Radikale Venstres skolepolitik og folkeskolepolitik således, at man, i hvert fald når det drejer sig om folkeskolen, slår på det utrolig vigtige i, at her skal folk fra alle hjørner af samfundet mødes, høj som lav, hvid som sort og gul.
Når det så drejer sig om hjertebarnet den fri ungdomsuddannelse, hvordan kan det så være, at man her er så interesseret i, at det skal være en utrolig smal gruppe, der skal mødes?
Hvordan kan det så være, at man just med hensyn til denne uddannelse har den opfattelse, at det virker befordrende for uddannelsen, at det bliver en meget, meget smal gruppe, man henvender sig til?
Jeg havde faktisk forventet, at Det Radikale Venstre ville mene, at jo flere sådan forskellige, utilpassede unge, der kom sammen, jo bedre, jo mere befordrende.
Derfor efterlyser jeg den pædagogiske tanke, der ligger bag ved, at man skal smalne målgruppen ind.
Marianne Stentebjerg (RV), 2001-04-20:
Til hr. Søren Kolstrup: Hvis jeg har givet udtryk for, at jeg mener, vi skal gå en snæver vej med hensyn til den fri ungdomsuddannelse, så har jeg i hvert fald ikke gjort mit ærinde godt nok.
Jeg mener netop, at vi har nogle rummelige funktioner og et rummeligt indhold, så vi kan varetage flere forskellige målgrupper af unge, der kan søge uddannelsen.
Søren Kolstrup (EL), 2001-04-20:
Den anden dag vil partiet Venstre muligvis ikke fjerne dette universitet.
Den ene dag vil partiet Venstre fjerne den fri ungdomsuddannelse, væk!
Den næste dag vil Venstre tilsyneladende ikke fjerne den uddannelse.
Jeg vil gerne spørge fru Else Winther Andersen, om hun kan bekræfte, at hvis landet skulle blive påført en Venstreregering eller en Venstreledet regering - jeg vil arbejde meget stærkt imod det selv, men hvis man tænkte sig det teoretiske tilfælde, at vi fik påført sådan en regering - kan fru Else Winther Andersen så bekræfte, at Venstre vil fastholde sin nuværende position, nemlig at frede den fri ungdomsuddannelse om end med fru Else Winther Andersens stramninger?
Thomas Adelskov (S), 2001-04-20:
Fru Else Winther Andersen bekendtgjorde, at forslagsstillerne til beslutningsforslaget med stor tålmodighed havde afventet rapporten. Min undren går på, hvorfor man så ikke afventer selve lovforslaget, inden man fremsætter beslutningsforslaget.
Og i givet fald at man så ikke trækker det, da man ser, at mange, mange, mange af de konkrete forslag, der ligger i beslutningsforslaget, er med i det endelige lovforslag
I stedet for skal vi i dag bruge tid på også at diskutere beslutningsforslaget.
Mit spørgsmål til fru Else Winther Andersen er, om målet et eller andet sted er, at Venstre og beslægtede partier skal nå at fremsætte flest mulige beslutningsforslag, der ligner regeringens lovforslag, inden vi når frem til et folketingsvalg?
Så vil jeg egentlig godt spørge fru Else Winther
Andersen
: Lad os nu antage, at der havde været et flertal i Folketingssalen for beslutningsforslaget, er det så ikke korrekt, at det ville betyde, at ministeren måtte trække sit lovforslag?
Og på baggrund af at ministeren måtte trække sit lovforslag, havde vi så været i en situation, hvor der skulle laves et nyt, der skulle i høring, og så havde vi ikke nået at kunne få vedtaget en ændring af den fri ungdomsuddannelse?
Aage Frandsen (SF), 2001-04-20:
Venstre taler jo hele tiden om, at man skal stramme op om den fri ungdomsuddannelse, og det ligger der så i forslaget.
Man kan jo godt nok ikke se, hvad det er i beslutningsforslaget undtagen det med de 25 år, og det er så uklart.
Umiddelbart må jeg tolke det sådan, at man skal være færdig, inden man er 25, det vil sige, at man skal begynde, når man er 22. Det andet, Venstre nu taler om - og det har man også gjort tidligere -
er, at det er en bestemt målgruppe, der skal gå der.
Så vil jeg spørge efter: Hvad er der i Venstres forslag, som gavner den målgruppe, Venstre taler om, nemlig de bogligt svage, det må vist være det, der ligger i det?
Og i regeringens lovforslag: Hvad er der bortset fra lidt i bemærkningerne, hvor der står noget om vejledningen og nogle tendenser?
Der er ikke noget.
Der er jo ikke noget.
Man har en uddannelse, man hele tiden vil kritisere, og så siger man, at nogle af dem, der tager den, ikke skal have den.
Men man gavner i virkeligheden overhovedet ikke de såkaldt bogligt svage.
Marianne Stentebjerg (RV), 2001-04-20:
I Det Radikale Venstre opfatter vi ungdomsuddannelserne ikke alene som et udgangspunkt for en videregående uddannelse, men som udgangspunkt for uddannelse livet igennem.
Det er derfor utrolig vigtigt, at flest muligt - allerhelst alle - fra en ungdomsårgang påbegynder og gennemfører en af de ungdomsuddannelser, vi tilbyder i Danmark. Skal dette mål nås og opfyldes, er det nødvendigt, at de uddannelsesmuligheder, vi tilbyder de unge, bygger på fleksibilitet, kvalitet, ansvar og sammenhæng.
Det er afgørende, at de unge gennem disse uddannelser rustes til ikke bare at videreuddanne sig og varetage et job, men også blive en aktiv del af samfundet som sådan. Det betyder, at vi hele tiden uden tankeløst at rende efter den nyeste trend må spørge os selv, om de enkelte ungdomsuddannelser varetager disse opgaver på en optimal måde.
Er der reel anledning til at justere uddannelsernes indhold, skal og bør der justeres?
Fra dens grundlæggelse har det været meningen, at den skulle henvende sig til unge, der enten ikke evnede at klare sig på de traditionelle ungdomsuddannelser eller ikke var interesseret i de muligheder, der lå i disse.
Først og fremmest er Det Radikale Venstre glad for, at man ved lovforslaget har til hensigt at styrke vejledningen af den enkelte elev.
Det er til glæde for eleven, der hurtigere og bedre får klargjort sine muligheder og slipper for at arbejde sig ind i uddannelsesmæssige blindgyder.
Men det er også til glæde og gavn for samfundet, eftersom en øget vejledning gerne skulle resultere i et lavere frafald fra uddannelsen, og hvad der nok er endnu mere vigtigt: Det vil uden tvivl gøre det mere attraktivt for lidt mere usikre unge at give sig i kast med den fri ungdomsuddannelse. Det Radikale Venstre er også glade for, at lovforslaget lukker hullet for de i medierne meget omtalte Bali-badeferier.
Ikke at problemet i realiteten har været særlig stort, men interessen for de få, der har forstået at udnytte reglerne, har været så massiv, at det helt har truet med at overskygge den fri ungdomsuddannelses positive resultater.
Dette samt de resterende justeringer i lovforslaget er efter De Radikales opfattelse med til at gøre en god uddannelse endnu bedre.
Hvad angår B 142, er det glædeligt at se, at Venstres, De Konservatives og Dansk Folkepartis syn på den fri ungdomsuddannelses fremtid i hovedtræk stemmer overens med regeringens, og vi ser derfor ikke nogen grund til at ændre dette.
Vi støtter ikke beslutningsforslaget.
Else Winther Andersen (V), 2001-04-20:
Jeg vil gerne svare Enhedslistens ordfører først, som spørger, om vi vil gå ind, hvis vi danner en regering efter et kommende valg.
Én ting er jo i hvert fald sikker, det er, at der kommer et valg på et tidspunkt.
Om vi så til alle tider vil sige, at så er der noget, der hedder den fri ungdomsuddannelse - jamen jeg synes, det er et godt eksempel, at nu har vi i 4 år haft denne frie ungdomsuddannelseslovgivning, som vi har i dag.
Samfundet står ikke stille.
Vi ved ikke, hvordan det vil se ud om nogle år, om der er brug for den her uddannelse.
Vi kan tage andre eksempler, vi kan tage vores produktionsskoler.
De er anderledes her 13 år efter, end da de startede i 1988.
Så det er da et tilsagn, man på intet tidspunkt kan give og så også være troværdig.
Til hr. Thomas Adelskov vil jeg da gerne lige præcisere, at vi faktisk har fremsat beslutningsforslaget, før regeringen fremsatte lovforslaget.
Så det kunne jo lige så godt være med omvendt fortegn, at regeringen indkaldte til, hvordan man nu ønskede, det lovforslag kunne se ud, sådan at det foregik på den måde.
Til hr. Aage Frandsen
Og han ender næsten altid med, når han er ordfører på et område, at han får ros for måden, man tackler tingene på.
Det vil jeg ikke gøre i det tilfælde her.
For det står direkte i bemærkningerne, hvordan lovforslaget vil være målrettet ned mod de svage unge og målrettet ned mod de sent udviklede, sådan at vi får fat i den gruppe.
Så det behøver jeg vel ikke få svar på.
Søren Kolstrup (EL), 2001-04-20:
Fru Else Winther Andersen siger, at verden ændres og politik ændres, og det er korrekt.
Men derfor kan fru Else Winther Andersen jo godt bekræfte, at såfremt der er behov for og søgning til den fri ungdomsuddannelse, så vil Venstre i en Venstreledet regering bevare den fri ungdomsuddannelse i en eller anden variant.
For hvis fru Else Winther Andersen ikke kan svare præcist på det, så står vi jo over for, at et parti nærmest går i opløsning, hvis det ikke har en eller anden grad af kontinuitet i sin holdning.
Så er det meget svært at etablere sådan et nogenlunde permanent politisk system.