runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2006-04-26:
Jamen tillidsrepræsentanter kan jo godt sidde i bestyrelsen.
Der er jo ikke noget forbud mod, at de må sidde i bestyrelsen.
Det, som man blot har påpeget, er, at der kan være nogle interessekonflikter, men dem er der mulighed for at løse ude i bestyrelserne lokalt.
Så jeg ved ikke, om der er signalforvirring ud over den, som Enhedslisten og andre forsøger at skabe.
De kan godt sidde i bestyrelsen.
Majbrit Berlau (EL), 2006-04-26:
Det drejer sig om den debat, vi havde, efter at styringsanalysen kom frem, om, hvorvidt tillidsrepræsentanter havde mulighed for i fremtiden at sidde i de bestyrelser, der var, og der kan vi jo med glæde konstatere, at det ikke er kommet ind i selve lovforslaget.
Men i Enhedslisten lider vi af den samme signalforvirring som FTF, der skriver i sit høringssvar, at det står i bemærkningerne.
Jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvordan forholder Dansk Folkeparti sig til, at der er den signalforvirring?
Og hvordan forholder Dansk Folkeparti sig egentlig til spørgsmålet om tillidsrepræsentanters muligheder for at sidde i bestyrelserne?
Martin Henriksen (DF), 2006-04-26:
Jeg mener ikke, at man kan give sådan et firkantet svar på det.
Det må vel også afhænge af, hvor let det er, og hvordan den offentlige transport eksempelvis er til den uddannelsesinstitution, som der er tale om.
Men igen: Jeg synes, at det er folk, som har kendskab til lokalområdet, og det kendskab kan man jo også finde i ministeriet, som kan spørge i lokalområdet, hvordan det forholder sig.
Der synes jeg at det ligger ganske udmærket.
Thomas Krog (SF), 2006-04-26:
Det virker bare lidt besynderligt.
Altså, der er jo rigtig mange ting her, som man siger man skal ordne i ministeriet efterfølgende.
Nu er det jo et lovforslag, vi vedtager, og i lovforslaget skriver man jo direkte, at der skal være en rimelig geografisk afstand.
Så må man jo dog have gjort sig nogle tanker om, hvad det er.
Der vil jeg gerne høre Dansk Folkeparti, hvad de vil være med til at kæmpe for er rimeligt rundtomkring i landet.
Hvor stort hensyn skal man tage til yderområderne her?
Er det 30 km?
90 km?
Hvad er det, vi snakker om?
Martin Henriksen (DF), 2006-04-26:
Det er jo sådan noget, som kan vurderes af de folk i ministeriet, som har forstand på det, og det vil jeg trygt overlade i deres hænder.
Hvis der er nogen andre tekniske spørgsmål ligesom SF’s, vil jeg svare på dem under udvalgsarbejdet, så jeg synes, at det er der, vi skal tage det.
Thomas Krog (SF), 2006-04-26:
Der er jo også i lovforslaget her lagt op til forskellige ting omkring sammenlægninger.
Derfor er det jo interessant nok, at der også er nogle bemærkninger til, hvor langt de her elever skal have til deres uddannelsessted.
Som der står, skal der være en rimelig geografisk afstand til et voksenuddannelsescenter.
Mit spørgsmål er ganske enkelt: Hvad mener Dansk Folkeparti er en rimelig geografisk afstand til et voksenuddannelsescenter, altså hvor langt skal der være, hvordan skal sammenlægningerne være?
Hvornår skal vi sikre, at der er noget i det, jeg vil kalde lokalområdet?
Martin Henriksen (DF), 2006-04-26:
Lovforslaget er en udmøntning af styringsanalysen og en opfølgning på strukturreformen.
Lovforslaget omhandler bl.a. bestyrelsessammensætning, bestyrelsesmedlemmernes kompetencer og mulighed for at godkende institutioners beslutning om, at de vil være selvejende institutioner.
Derudover er der en harmonisering af revisionsreglerne, således at den enkelte institutions regnskab skal revideres af Rigsrevisionen.
Der er også mulighed for indgåelse af indsatsaftaler mellem ministeriet og den enkelte institution, som de øvrige ordførere har beskrevet.
Der er ligeledes en række konsekvensændringer som følge af strukturreformen, bl.a. hvad angår administration af bygninger og lign. For at sikre bedre sammenhæng i ungdomsudannelserne samles alle ungdomsuddannelserne i staten.
En samling af uddannelsestilbuddene i staten giver bedre mulighed for samarbejde mellem de enkelte institutioner, når det set ud fra faglige og lokale forhold er fornuftigt.
Derudover kan jeg sådan set tilslutte mig den beskrivelse af lovforslagets indhold, som de øvrige ordførere har givet, og Dansk Folkeparti kan støtte forslaget.
Carsten Hansen (S), 2006-04-26:
Jeg synes, der ligger nogle principper for, hvordan man fordeler økonomien, og de principper har vi valgt at sige ser ganske fornuftige ud.
Vi har selvfølgelig forhandlet dem undervejs.
Men de endelige tal for økonomien er en finanslovbeslutning, og sådan har det jo altid været.
Jeg vil godt sige på mit partis vegne, at vi jo ikke på forhånd har forpligtet os til, hvad et flertal af regeringen og Dansk Folkeparti kunne finde på med hensyn til økonomien.
Derfor har vi ikke taget den diskussion her.
Det tror jeg at SF’s ordfører har stor forståelse for.
Må jeg så ikke sige om de tillidsvalgte, at der har SF’s ordfører fuldstændig ret, men jeg har bare sagt, at jeg synes, det er vigtigt, at vi sikrer, at tillidsvalgte også kan være med.
Jeg synes ikke, man bør skrive det, der står, men det har ikke været anledning nok til, at vi gik fra forhandlingerne.
Må jeg så ikke lige nævne det med regionsrådsrepræsentanterne.
De kan faktisk tilknyttes både i gymnasierne og i erhvervsskolerne, hvis man ønsker det.
Så det er ikke sådan, at de er udelukkede, men jeg havde gerne set især for gymnasiernes vedkommende, at det havde stået der.
Thomas Krog (SF), 2006-04-26:
Jeg vil garantere hr. Carsten Hansen, at jeg også gerne vil stille ministeren forskellige spørgsmål til det her, både i dag og også under det udvalgsarbejde, som følger.
Jeg synes, der er mange spørgsmål.
Jeg vil nu også sige til hr. Carsten Hansen, at det med interessekonflikt må vel gælde alle, altså, det er jo folk med interesse i området, som sidder i bestyrelsen, så interessekonflikten kan vel lige så vel gælde for samtlige andre repræsentanter.
Men det store spørgsmål, som er tilbage, som der ikke rigtig er svaret på i det her, er vel nok det allervæsentligste, nemlig økonomien.
Styringsanalysen lagde jo op til, at man skulle modernisere hele taxametersystemet.
Jeg synes ikke rigtig, at der er nogen svar i det her.
Betyder det, at det her skal køre videre, eller regner Socialdemokraterne med, at der kommer noget på et senere tidspunkt om institutionernes økonomi?
Carina Christensen (KF), 2006-04-26:
Jeg håber, vi er enige om, at regionsrådene trods alt får en meget begrænset rolle på uddannelsesområdet i forhold til den rolle, som amterne spillede.
Så man kan ikke direkte sammenligne dem og sige, at det er det samme arbejde, der skal udføres, for det er det jo virkelig slet, slet ikke.
Så det er jo ikke overraskende, at Amtsrådsforeningen ønsker at bevare al den magt og indflydelse, de endnu kan bevare, eftersom amterne er nedlagt.
Men der er vi måske så ikke helt enige.
Det, jeg gerne vil holde fast i, er, at jeg da håber, at vi er enige om, at vi meget gerne vil have nogle effektive bestyrelser og nogle professionelt drevne bestyrelser, og at det er vigtigt, at de personer, der sidder der, virkelig også har noget at gøre der.
Det er rigtigt, at regionsrådet skal have nogle oplysninger, men behøver man virkelig at sidde med til alle bestyrelsesmøder for at få de oplysninger, som man har brug for for at koordinere udbuddet af uddannelser i regionen?
Jeg synes ikke, det er så nødvendigt, som Socialdemokraterne vil gøre det til.
Martin Henriksen (DF), 2006-04-26:
For det første kan jeg selvfølgelig ikke give et tidsperspektiv for, hvornår Dansk Folkeparti eventuelt ville melde ud, at nu vil vi have en statsskole.
Perspektivet i det folkeskoleforlig, som er blevet lavet, er jo, at man bl.a. skal højne fagligheden, at man bl.a. skal sørge for at rette op på, at en del af eleverne, som går ud i dag, ikke har de nødvendige færdigheder og kundskaber.
Det er det, der er perspektivet i den skolepolitik, der bliver ført i øjeblikket, og det er jo også det, der er lagt op til i folkeskoleforliget.
Carina Christensen (KF), 2006-04-26:
Vi har regnet os frem til, at det her ville koste ca. 15 mia. kr., og de penge skal jo findes et eller andet sted, så på en eller anden måde handler det jo trods alt om, at der skal findes ikke så få midler endda, hvis det her skulle realiseres.
Så er jeg godt klar over, at vi hører flere kommuner, der klager sig.
Men igen er det kommunernes ansvar at drive folkeskolen, det er dem, der har ansvaret for at sætte serviceniveauet i deres egen kommune.
Det ansvar mener jeg godt de kan løfte.
Vi har netop ønsket at præcisere, at kommunerne skal påtage sig det her ansvar, leve op til opgaven.
Derfor har vi også fremsat det lovforslag, som vi er ved at vedtage, som sikrer, at de nu lever op til det, vi sådan set kan forvente, og at børnene lærer det, de skal, og at undervisningen er i orden.
Majbrit Berlau (EL), 2006-04-26:
Det handler om at føre de ressourcer til, vi mener er nødvendige for, at rammerne bliver lagt omkring den danske folkeskole, for at man kan sikre, at den enkelte skole har den me todefrihed, der skal til for at planlægge den undervisning, som skolen mener er den rigtigste.
Det, som jeg egentlig godt vil spørge ordføreren om, er, at ordføreren siger, at det er kommunernes ansvar at sikre, at det er en ordentlig kvalitet.
Ryster det så ikke den konservative ordfører, når vi får meldingerne ude fra det kommunale regi om, at man på grund af de nedskæringer, man bliver udsat for ude i kommunerne, er nødt til f.eks. at skære i specialundervisningen, f.eks. er nødt til at skære ned i den efteruddannelse, som man egentlig gerne ville give lærerne, og som man også mener er tiltrængt at lærerne skal have?
Ryster det ikke den konservative ordfører, at man står over for det valg i kommunerne, at man faktisk ikke kan levere den ydelse, man gerne ville, fordi man er underlagt nogle økonomiske krav?
Carina Christensen (KF), 2006-04-26:
Selv om det her beslutningsforslag fra Enhedslisten rummer flere sympatiske og også meget spændende forslag, så kan vi i Det Konservative Folkeparti ikke støtte forslaget.
Overordnet set har vi sådan set ikke noget imod centralisering, men i det her forslag synes vi at centralisering og ikke mindst detailreguleringen har taget overhånd.
Der er masser af de her forslag, som vi gerne ser at kommunerne tager fat på.
Men det er nu engang kommunerne, der har ansvaret for at drive folkeskolerne og for at sikre en undervisning af høj kvalitet, og vi forventer, at kommunerne lever op til deres ansvar.
Det har vi også lige netop præciseret i en lov, vi er ved at vedtage her i Folketinget, og vi har ingen aktuelle planer om at ændre på den nuværende ansvarsfordeling.
Vi har i dag en af verdens dyreste folkeskoler, og for os handler det altså i langt højere grad om at sikre, at de mange penge, vi allerede bruger, anvendes på den bedst mulige måde, og at vi får de bedst mulige resultater af undervisningen for pengene.
Det her forslag handler desværre meget traditionelt i høj grad om bare at bruge nogle flere penge på folkeskolen frem for at forholde sig til, hvordan man konstruktivt kan få noget ud af de ressourcer, vi har afsat.
Martin Henriksen (DF), 2006-04-26:
Det vigtigste for Dansk Folkeparti er sådan set ikke den ramme, man sætter omkring folkeskolen, det vigtigste er sådan set det indhold, der kommer i folkeskolen.
Derfor kan jeg naturligvis heller ikke, som jeg også sagde i mit svar på fru Margrethe Vestagers første spørgsmål, give et tidsperspektiv for, hvornår vi eventuelt ønsker at ændre fundamentalt ved den folkeskolemodel, som vi har i dag.
Vi tror på, at folkeskoleforliget vil være med til at højne det faglige niveau, at det vil styrke evalueringskulturen, og vi tror også på, at når man bl.a. laver en ny formålsparagraf, så vil det netop være med til at sætte fokus på det, som vi i Dansk Folkeparti i lang tid har ønsket at man skal sætte fokus på, nemlig færdigheder og kundskaber.
Med henblik på om der er andre lande, der har en statsskole, som vi kan pege ud og sige, at der fungerer det rigtig godt: Hvis man eventuelt skulle have en statsskole i Danmark, så ville det naturligvis ske efter drøftelser med de partier, som på det tidspunkt har flertallet, og så ville det blive en dansk statsskole.
Margrethe Vestager (RV), 2006-04-26:
Men som ordføreren sagde for ikke så lang tid siden, så er forliget ikke trådt i kraft endnu.
Dansk Folkeparti må have gjort sig en overvejelse over, hvor lang tid den her skoleform skal have lov til at vise sin berettigelse og levere de resultater, som Dansk Folkeparti har som forudsætning for ikke at kræve en statsskole.
Og hvor er det, man finder eksemplerne på, at en statsskole leverer bedre resultater end en skoleform som den, vi har i dag?
Lotte Bundsgaard (S), 2006-04-26:
Forhandling
Margrethe Vestager (RV), 2006-04-26:
Den burde næsten have lov til at stå og hænge i luften.
Hvis det er forestillingen om, hvor få frihedsrettigheder man ligesom mener en skole skal have, for at det kan gå efter Dansk Folkepartis hoved, så må det da være ekstremt utilfredsstillende for Dansk Folkeparti at samarbejde med det øvrige Folketing.
For selv den centralistiske skolepolitik, der føres i øjeblikket, giver jo nogle frihedsrettigheder, som må være helt, helt ude af proportioner i forhold til Dansk Folkepartis forestilling om, hvad der er ret og rimeligt.
Så kan vi ikke komme lidt tættere på, hvad det er for et tidsperspektiv, vi har foran os, før Dansk Folkeparti kræver at få en statsskole?
Kan vi ikke få at vide, hvad det er, der er perspektivet i det samarbejde, Dansk Folkeparti har med regeringen, når nu statsskolen for alvor bliver sat på dagsordenen?
Martin Henriksen (DF), 2006-04-26:
Det kunne eksempelvis være, hvis vi ønsker, så vidt jeg lige husker, at oprette et pædagogisk center på den enkelte skole, og hvor man så f.eks. ønsker at sige, hvor lang tid det her pædagogiske center skal holde åbent.
Og selv om vi forestiller os, at vi eventuelt i fremtiden skulle gøre folkeskolen til en statsskole, så ville det ikke nødvendigvis udelukke, at man ude på den enkelte skole f.eks. kunne bestemme, hvor lang tid biblioteket skulle holde åbent.
Jeg synes sådan set, at det, for at give et eksempel, er fint nok, at man bestemmer det ude på den enkelte skole.
Thomas Krog (SF), 2006-04-26:
Ja, jeg synes, det er skræmmende, men den debat tager vi en anden dag, at man fra Dansk Folkepartis side ønsker at sidde her i gruppeværelset, jeg ved ikke, hvor stort det er, og bestemme, hvilke morgensalmer der nu skal synges i den danske folkeskole.
Men jeg kunne godt tænke mig så at høre mere konkret med hensyn til forslaget her
Dansk Folkeparti give et par eksempler på ting, som burde være med i sådan en statsskole, og hvilke ting der ikke hører hjemme der?
Hvad mener Dansk Folkeparti er forkert ved forslagene?
Martin Henriksen (DF), 2006-04-26:
Det er ikke alle elementer i Enhedslistens forslag, som jeg synes er lige gode.
Og jeg ved ikke, hvorfor det skulle være specielt skræmmende, at Dansk Folkeparti på sigt godt kunne forestille sig en statsskole.
Det bliver jo ikke realiseret lige foreløbig.
Nu har vi et folkeskoleforlig, som jeg synes stiller nogle udmærkede krav, bl.a. til kommunerne, og det ønsker vi selvfølgelig helt klart at holde fast i.
Men jeg har da ikke noget imod at sige, at såfremt kommunerne ikke er i stand til at leve op til det ansvar, som de har, og vi kan se, at der er enkelte områder, hvor folkeskolen ikke gør det godt nok, det kunne være om 5 år, det kunne være om 10 år, så vil jeg da hverken udelukke det ene eller det andet.
Thomas Krog (SF), 2006-04-26:
Jeg synes jo sådan oprigtigt, det er skræmmende, at et parti som Dansk Folkeparti, der har den indflydelse på den danske folkeskole i øjeblikket, som Dansk Folkeparti har, har den her vision om en centralistisk statsskole.
Ja, det kan ødelægge mange ting.
Spørgsmålet med hensyn til det her er så: Hvis Dansk Folkeparti får magt, som de har agt, og det kommer til den her statsskole på et tidspunkt, kan de elementer, som Enhedslisten stiller op her, så være en del af det, der skal styres herfra?
Kunne det være sådan noget her, der indgik i en kommende statsskole med Dansk Folkeparti ved roret?
Martin Henriksen (DF), 2006-04-26:
Jamen igen vil jeg bare sige, at det er min klare opfattelse, at elever i folkeskolen selvfølgelig har rettigheder, og så vidt jeg er oplyst, var det gennemsnitlige elevtal pr. time i 2003, antallet af elever i en klasse, omkring 20, så på det område er der vel et eller andet sted også en imødekommelse af det, som Enhedslisten rent faktisk er inde på her.
Så vil jeg da sige, at bl.a. jeg for ikke så lang tid siden havde nogle tanker ude i pressen om, at vi skulle have en lov omkring, at vi skulle forpligte alle skoler til f.eks. at have en mobnings politik, som alle skoler eksempelvis ikke har.
Det var der så ikke så stor tilslutning til, fordi man bl.a. mente, at undervisningsmiljøloven tog højde for det.
Og der er da også nogle elementer i folkeskoleforliget, bl.a. i den kvalitetsrapport, som kommunerne skal lave, som går på, at kommunerne f.eks. også skal kigge på, om mobning er et problem.
Og det har da i høj grad også noget med rettigheder at gøre.
Majbrit Berlau (EL), 2006-04-26:
De rettigheder, som vi godt kunne tænke os at etablere for eleverne, er jo egentlig ikke urimelige rettigheder, og det tror jeg også at ordføreren kan være enig i.
Vi kan vel sagtens være enige om her i salen også, at det faktisk ikke er urimeligt, at der ikke skal være overcrowded i klasserne.
Vi kan vel være enige om, at det skal være rimeligt, at man undervises af kvalificerede lærere.
Ordføreren nævnte jo selv en række områder, hvor han faktisk mente at det var rimeligt at stille rettigheder op.
Jeg tror, det er 97-98 pct. af den danske befolkning, der går igennem den danske folkeskole og går igennem den uden at have nogen rettigheder i forhold til det arbejdsmiljø, de faktisk udsættes for hver dag og er i hver dag.
Spørgsmålet er: Er Dansk Folkeparti af den opfattelse, at fordi man er under 15 år, er man ikke berettiget til samme rettigheder?
Er det et aldersspørgsmål, der gør, at man ikke skal have etableret de her rettigheder?
Hvad er årsagen?
Martin Henriksen (DF), 2006-04-26:
Så jeg mener, at danske folkeskoleelever har rettigheder, selvfølgelig har de det.
Majbrit Berlau (EL), 2006-04-26:
Nu er ordførerens ordførertale ikke nogen overraskelse for mig, den var sådan set rimelig forudsigelig.
Det, der bare står tilbage, er, at jeg godt kunne tænke mig at vide, om det er sådan med Dansk Folkeparti, hvis vi nu lægger hele den her centralisme/ikkecentralismedebat fra os bare et kort øjeblik, at man er af den opfattelse, at de danske elever har nogle rettigheder og skal have nogle rettigheder med hensyn til deres arbejdsmiljø i den danske folkeskole.
Martin Henriksen (DF), 2006-04-26:
Jeg kan med det samme røbe, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Det er Enhedslistens påstand, at folkeskoleforliget ikke sikrer kvaliteten i folkeskolen.
Det er en skråsikker påstand, i og med at forliget ikke er trådt i kraft endnu, og i øvrigt er jeg heller ikke enig i den påstand.
Enhedslisten har åbenbart den indstilling, at kvalitet udelukkende har noget at gøre med at tilføre flere ressourcer til folkeskolen.
Danmark har i dag verdens dyreste folkeskole, og det betyder, at forudsætningerne for at gøre skolen bedre, end den er i dag, er til stede.
Derudover undrer det mig, at Dansk Folkeparti og forligspartierne gang på gang kritiseres for, bl.a. fra Enhedslistens side, at stille de centrale krav, som vi nu engang stiller.
Dette beslutningsforslag kunne man godt tolke i hvert fald som en begyndelse til en statsliggørelse af folkeskolen, men Enhedslisten har vel et standpunkt, til man tager et nyt, og jeg går ud fra, at det er det her et udtryk for.
Dansk Folkeparti kan sagtens ude i fremtiden forestille sig en statsskole, men det ville være på sin plads at afvente resultatet af folkeskoleforliget, og det har vi naturligvis også tænkt os at gøre.
Vi er af den opfattelse, at folkeskoleforliget præciserer kommunernes ansvar over for den lokale skole i forbindelse med den årlige kvalitetsrapport.
Derudover lægger den nye læreruddannelse op til en styrkelse af uddannelsen, og dermed lægger læreruddannelsen også op til et fremtidigt kvalitetsløft til folkeskolen.
Enhedslisten ønsker at styrke skole-hjemsamarbejdet, og det ønsker Dansk Folkeparti også, så det gør vi – ikke med dette forslag, men med folkeskoleforliget.
Enhedslisten ønsker også at sætte fokus på elever med specielle behov, og det er vi også enige i, og derfor er der netop sat fokus på det i folkeskoleforliget og i den nye læreruddannelse.
Enhedslisten ønsker, at historielærere skal undervise i historie, og at dansklærere skal undervise i dansk osv.
Det er Dansk Folkeparti også enige i, og derfor er der fokus på det i folkeskoleforliget, og følgegruppen, der skal følge den nye læreruddannelse, skal ligeledes holde øje med netop det her område.
For Dansk Folkeparti er det helt grundlæggende, at der er de rigtige lærere til de rigtige fag.
I dag er der kun i 33 pct. af kommunerne en politik om linjefagslærere.
I den årlige kvalitetsrapport, som er en direkte konsekvens af folkeskoleforliget, skal kommunalbestyrelsen hvert år tage stilling til dette problem, og det hilser vi naturligvis velkommen i Dansk Folkeparti.
Vi ønsker over de kommende år at følge folkeskoleforliget og især problematikken omkring linjefagslærerne.
Det er vores klare opfattelse, at der er politisk vilje til et løft i folkeskolen, og det synes jeg faktisk at vi også har fået vist.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte forslaget med de førnævnte begrundelser.
Kim Mortensen (S), 2006-04-26:
Nu fik jeg ikke lige fat i spørgsmålet, men jeg erindrer, at vi har udvekslet synspunkter om det her op til flere gange og i op til flere timer her i Folketingssalen, og jeg har på fornemmelsen, at vi får mulighed for at gøre det igen.
Jeg vil bare sige, at i de lovforslag, som er fremsat, og som er til behandling her i Folketingssalen, er det op til flere gange præciseret, at skolerne er kommunernes ansvar, og det, der er tale om i lovgivningen, er bl.a. at stille nogle indholdsmæssige redskaber til rådighed for skolerne og for lærerne.
Margrethe Vestager (RV), 2006-04-26:
Nu skal jeg selvfølgelig ikke blande mig i Socialdemokratiets evalueringskriterier, men jeg vil så sige, at jeg ikke synes, det lykkes så godt for Socialdemokratiet i den forligskreds, man er i, at sikre respekten for det decentrale og sikre respekten for lærernes arbejde, sikre, at der bliver vist tillid til, at den professionelt engagerede lærer faktisk kan udfolde det decentralt bestemte rum, som folkeskolen er.
Så derfor synes jeg, at der er sådan en vis inkonsekvens i den socialdemokratiske skolepolitik, når man på den ene side godt vil være med til at lave en endog særdeles stærk styring via test og rapporter, og hvad ved jeg, men har en meget åben og decentral holdning til de vilkår, skolerne har til rådighed for at kunne møde de centrale krav og den styring, der bliver lagt ned over skolen fra oven.
Jeg håber selvfølgelig, at Socialdemokratiet vil følge den decentrale trend og lade det stå meget stærkere i skolepolitikken, men det er lidt mærkeligt at høre, at der er den her inkonsekvens i den måde, man går til det på.
Kim Mortensen (S), 2006-04-26:
Det er ikke Socialdemokratiet, der er partiet her i Folketinget, der taler om en større centralisering af skolen.
Det er ikke Socialdemokratiets tilgang til de forhandlinger, vi har haft omkring skoleforliget, og en af årsagerne til, at Socialdemokratiet er med i skoleforliget, er jo faktisk, at vi vil prøve at sikre, at det stadig væk er en decentral skole, og at det er kommunerne, der har ansvaret for skolerne.
Så jeg fristes ikke, hvis jeg må sige det på den måde, af en dagsorden, der hedder, at vi skal ind i større centralisering af den danske folkeskole.