runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sandy Brinck (S), 2004-01-21:
For nøjagtig 1 år siden stillede jeg spørgsmål til socialministeren om forældrebetaling i daginstitutioner, og dengang svarede socialministeren, at hun ikke kunne se, at der var nogen problemer med forældrebetalingens niveau.
Derfor blev jeg glad, da jeg kunne læse i Politiken den 15. januar, at ministeren erkendte, at daginstitutionspriser over 3.000 kr. i hvert fald var for meget, og at det var et problem.
Derfor finder jeg anledning til igen at spørge socialministeren om priserne, og spørgsmålet er: Hvor mener
ministeren selv, grænsen ligger for en rimelig forældrebetaling, når 3.000 kr. i hvert fald er for meget ifølge ministeren?
Ulla Tørnæs (V), 2004-01-21:
Jeg skal gerne understrege, som jeg også var inde på i min første besvarelse, at for så vidt angår danskkundskaberne, handler det om at have ensartede krav på samtlige skoler, hvor der i dag er en forskellighed i de krav, man stiller med hensyn til danskkundskaberne.
Jeg vil gerne understrege, at det naturligvis er helt afgørende, at eleverne behersker det danske sprog, både under uddannelsen og selvfølgelig også efter endt uddannelse, så det handler om at skabe et ensartet optagelseskrav, for så vidt angår dansk.
For så vidt angår engelsk, drejer det sig om, at man får
bedre muligheder for at kunne fritages for engelsk som en del af uddannelsen, hvis man kommer fra et land, hvor man ikke har haft engelsk som fremmedsprog, altså ikke har modtaget undervisning i engelsk tidligere
Det er jo ikke ligefrem engelsk, der er det fremherskende sprog på f.eks. danske plejehjem, så jeg synes, at det, der er lagt op til, er udtryk for sund fornuft. Hermed sluttede spørgsmålet.
Louise Frevert (DF), 2004-01-21:
Det synes jeg da lyder forjættende, og jeg er glad for at kunne kvittere for ministerens tilkendegivelse af, at det ikke skal være en sekundauddannelse.
De personer, som skal serviceres, er jo personer, som har brug for intim pleje på alle mulige niveauer, og plejen skal derfor varetages af personer, som ikke kun er samvittighedsfulde, men også har den bedste uddannelse og kompetence til at udføre deres hverv, og derfor spørger jeg helt ind til benet: Mener ministeren, at når man prioriterer visse grupper ved at sænke niveauet noget, selv om ministeren ikke mener, det bliver tilfældet, vil uddannelsen stadig have det høje kvalitetsniveau, som intentionen var at give den?
Ulla Tørnæs (V), 2004-01-21:
Jeg vil gerne garantere, at det medfører disse ændringer under ingen omstændigheder.
Det, der er tale om, er, at vi giver bedre muligheder for, at man kan blive fritaget for engelskkravene, men det betyder jo ikke, at engelsk helt bortfalder.
Engelsk vil fortsat være en del af uddannelsen.
Hvis man på forhånd ved, at man vil søge til udlandet, som fru Louise Frevert nævnte, anser jeg det ikke for særlig relevant, at man søger om fritagelse for at have engelsk som et led i uddannelsen.
Tværtimod vil det være særdeles hensigtsmæssigt, at man netop følger engelskundervisningen som en del af selve uddannelsen.
Jeg kan godt garantere fru Louise Frevert for, at det ikke handler om at forringe social- og sundhedsuddannelserne.
Det handler om at skabe større fleksibilitet i uddannelserne for at sikre, at vi når en målgruppe, som vi ved er interesseret i at søge beskæftigelse i sektoren og i særdeleshed inden for ældreplejen, og det synes jeg faktisk er meget fornuftigt.
Louise Frevert (DF), 2004-01-21:
Jeg vil vende tilbage til spørgsmålet om engelsk.
Før talte jeg om PGU, og nu vil jeg spørge ministeren, om ministeren mener, det vil være hensigtsmæssigt ikke at have engelsk, da der jo kan være tale om personer af anden etnisk oprindelse, som måske ikke har så gode danskkundskaber.
Jeg tænker på de personer, der kommer ud i hjemmene og har brug for at have engelsk som andetsprog og derudover kan have brug for at have en pædagogisk erfaring for at tackle den situation, de er i, som jeg tidligere omtalte.
Jeg synes, at det værste ved de nye tiltag er, at denne uddannelse pludselig bliver en decideret sekundauddannelse, hvor alle de personer, som ikke kan få en uddannelse til et andet erhverv, kan blive social- og sundhedshjælpere.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren mener og kan garantere, at det ikke bliver en sekundauddannelse.
Ulla Tørnæs (V), 2004-01-21:
Jeg ser det ikke som en kvalitetssænkning, sådan som fru Louise Frevert har valgt at opfatte det.
Det handler om, at vi sikrer, at der er ensartede optagelsesvilkår på social- og sundhedsuddannelserne rundtomkring i hele landet, og det handler også om at sikre, at unge med en anden etnisk baggrund får mulighed for at blive optaget på disse uddannelser.
Jeg synes, de ændringer, som rapporten lægger op til, er ganske fornuftige, og jeg er helt sikker på, at det vil betyde, at endnu flere unge med en anden etnisk baggrund vil vælge at tage en social- og sundhedsuddannelse.
Da det er et område, hvor der er et beskæftigelsespotentiale, synes jeg også, det er særdeles fornuftigt.
Louise Frevert (DF), 2004-01-21:
Eksempelvis ved vi jo fra New Zealand, at da man sænkede niveauet for maorierne på højere læreanstalter, var resultatet en negativ effekt og en skævvridning.
Den oprindelige befolkning følte sig forfordelt og følte, at deres lærdom ikke var på et niveau, der var acceptabelt i forhold til de almindeligt uddannede personers niveau.
Jeg mener, at man skal lempe engelskniveauet, og jeg har set på side 31 i rapporten, at man også mener, at man skal permanentgøre lempelsen til også at omfatte grundforløbet og PGU, den pædagogiske del.
Såfremt man ikke har haft det hidtil, behøver man altså ikke tage det med i forløbet, og jeg vil spørge ministeren, om ministeren mener, det er rimeligt.
Der er jo tale om personer, som f.eks. kan få mulighed for at skulle bruge en pædagogisk uddannelse.
Ulla Tørnæs (V), 2004-01-21:
Jeg forudsætter, at spørgsmålet er inspireret af den netop offentliggjorte rapport fra en tværministeriel embedsmandsgruppe om flygtninges og indvandreres integration og praktisk orienterede elevers adgang til de erhvervsrettede ungdomsuddannelser.
Rapporten indeholder en række forslag, som regeringen vil søge gennemført snarest muligt, bl.a. gennem forslag til lovændringer.
Det drejer sig om at skabe ensartede krav om danskkundskaber ved optagelse, bedre muligheder for at få fritagelse for engelsk for elever, som ikke tidligere har været undervist i engelsk, en sanering af uhensigtsmæssige fagmål i områdefagene og skabelse af større fleksibilitet i valget af niveau på grundfag.
Det er naturligvis helt afgørende, at eleverne behersker det danske sprog, både som færdiguddannede og også under selve uddannelsen.
Men der har været en forskellig praksis
rundtomkring på skolerne i de krav til beherskelse af dansk, man har krævet ved optagelse.
Det forhold vil vi nu ændre med et kommende lovgivningsinitiativ, så kravene bliver mere relevante og ensartede.
Med hensyn til beskæftigelsesmulighederne efter endt uddannelse er de generelt gode, og i et fremtidsperspektiv ved vi, at der bliver brug for mange medarbejdere inden for ældreplejen.
I de seneste 2 år har der ikke været problemer med at rekruttere elever til de grundlæggende social- og sundhedsuddannelser undtagen i Københavns Kommune, der dog også har oplevet en markant stigning i ansøgertallet.
Men der er ikke tale om, at flygtninge og indvandrere skubber såkaldte etnisk danske elever ud.
Louise Frevert (DF), 2004-01-21:
Det er da udmærket med en øget indsats over for vore flygtninge- og indvandrergrupper med henblik på rekruttering til social- og sundhedsuddannelserne.
Men Dansk Folkeparti ser et problem i, at hovedparten af grupperne vil være personer af anden etnisk oprindelse.
Der bliver flere ældre med flygtninge- og indvandrerbaggrund, som har behov for hjælp, og det øger selvfølgelig også behovet for at uddanne medarbejdere.
Men der er stadig en majoritet af oprindelige danske ældre, der skal tilgodeses. For at få en god integration er det nødvendigt, at der er en rimelig fordeling af indvandrere og etniske danskere. Mange af vore ældre har meget vanskeligt ved at forstå bl.a. den muslimske kultur, og mange af de unge kvinder, der søger ind på uddannelserne, er muslimer, som bærer tørklæde.
»Vil ministeren bekræfte og redegøre for de lempelser af boglige krav, som ministeren agter at gennemføre med henblik på, at flere flygtninge og indvandrere skal optages på social- og sundhedsuddannelserne, og vil ministeren samtidig oplyse, hvilke strukturelle barrierer der hidtil har afholdt de etniske minoriteter fra at søge optagelse på disse uddannelser, og hvilke muligheder for beskæftigelse der faktuelt vil være efterfølgende efter endt uddannelsesforløb, idet det samtidig ønskes bekræftet, at antallet af uddannelsespladser vil øges, således at der fortsat vil kunne optages danske elever på et niveau som hidtil?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-21:
Hermed sluttede spørgsmålet.
Søren Søndergaard (EL), 2004-01-21:
I modsætning til hr. Keld Albrechtsen, som jo er en meget vedholdende type - Duracellkaninen kalder vi ham i Enhedslisten og andre steder - er jeg lidt mere blød over for statsministeren.
Jeg er ikke så pågående og aggressiv, så jeg vil egentlig godt udtrykke forståelse for, at statsministeren her foran de snurrende kameraer ikke vil vælge i al offentlighed mellem sin partikollega, fru Birthe Rønn Hornbech, og kulturministeren og hans noget klodsede udtalelser.
Det har jeg sådan set forståelse for.
Jeg vil bare slutte af med at stille et enkelt spørgsmål til statsministeren: Er det sådan, at det talepapir, som statsministeren har brugt her, vil statsministeren eventuelt oversende til kulturministeren, så kulturministeren fremover ved, hvad der er regeringens politik på området?
Line Barfod (EL), 2004-01-21:
Det kan jo godt undre lidt, at man nedsætter en kommission, og så kommer der nogle nye artikler frem i medierne.
Har man ikke overvejet, da man udarbejdede kommissoriet, at se på, om der var flere ting, der skulle med, og sikre sig at det kommissorium, der så blev udarbejdet, var dækkende på det tidspunkt, man udarbejdede det?
I stedet for at skulle afvente, hvad der kom i medierne, ville det vel umiddelbart - for mig i hvert fald - synes mest naturligt at prøve at se, om man nu havde sikret sig, at man havde fået det hele med.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-21:
Jeg prøver at svare kort, men hr. Keld Albrechtsen vil altså gerne have, at jeg svarer langt.
Jeg har ikke mere at tilføje, men jeg kan jo svare på den måde, at jeg gentager, hvad jeg sagde i mit allerførste svar, nemlig at det naturligvis er enhver forenings suveræne ret at formulere og fortolke sine egne optagelsesbetingelser, og at regeringen ikke kan og ikke vil afgøre, hvem der skal være medlem af private foreninger.
Men det påhviler naturligvis den enkelte minister løbende at vurdere, hvordan bevillingerne bliver anvendt på den pågældendes ministers ansvarsområde.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-21:
Jeg vil godt sige, at nu begynder det at blive lidt fattigt, for statsministerens batterier er åbenbart tæt på at brænde ud.
Jeg er nødt til at sige det, for spørgsmålet er jo meget enkelt, og jeg synes også, hr. Søren Søndergaard stillede det meget enkelt.
Statsministeren begyndte med at give et ganske klart svar på spørgsmålet, om staten og regeringen skal blande sig i private foreningers optagelse eller udelukkelse af medlemmer.
Det svarede statsministeren fuldstændig krystalklart på: Nej, det skal regeringen ikke blande sig i.
Men deraf følger vel også, hr. statsminister, at så skal kulturministeren heller ikke blande sig i det, og så skal han f.eks. ikke gøre tilskuddet betinget af, om der er bestemte regler vedrørende medlemskab af en bestemt forening.
Det er da meget enkelt at svare på.
Henriette Kjær (KF), 2004-01-21:
Nu vil jeg ikke betegne lovforslaget om læreplaner som en detailregulering.
Det er en rammelov, som giver kommunerne fuldstændig metodefrihed på præcis samme måde som det lovforslag, Socialdemokratiet gennemførte, da de sad i regering, og som giver kommunerne mulighed for at hæve forældrebetalingen fra 30 til 33 pct.
Men der er ikke nogen der siger, kommunerne skal gøre det, så jeg synes sådan set, sammenligningen er meget god.
Når jeg ikke ønsker, at vi skal fastsætte et beløb her fra Christiansborg, skyldes det to forhold.
Jeg må tage dyb afstand fra finansieringen, hvor man fodrer hunden med dens egen hale, i og med at man skærer i børnechecken.
Line Barfod (EL), 2004-01-21:
Jamen jeg diskuterer overhovedet ikke Socialdemokratiets forslag eller finansiering eller noget andet.
Jeg spørger: Hvad mener ministeren er en rimelig grænse for, hvor meget man skal betale?
Når ministeren vil lave detailregulering andre steder - jeg er med på, at ministeren ikke vil regulere, hvordan man leger med ler, men kun at man skal lege med ler, og også fastlægge, at man skal lege med legoklodser eller togbane eller andet - hvorfor vil ministeren så ikke lave en overgrænse for, hvor meget det er rimeligt, at man forlanger af familierne?
En børnefamilie skal jo kunne have et budget, der hænger sammen.
Regeringen har sagt, at den mener, folk skal få flere børn.
Men hvis man ønsker, at folk skal få flere børn, skal det jo også gerne være økonomisk muligt at have børnene, og det kræver altså, at priserne på daginstitutionerne ikke stiger så meget, at man simpelt hen ikke har råd til at få børn.
Sandy Brinck (S), 2004-01-21:
»Hvor går grænsen ifølge ministeren for, hvad der er en rimelig forældrebetaling i daginstitutioner?«
Skriftlig begrundelse
Ministeren mener ifølge Politiken den 15. januar 2004, at 3000 kr. i hvert fald er for meget.
Henriette Kjær (KF), 2004-01-21:
Jeg mener ikke, at der skulle være nogen årsager til, at man nødvendigvis skulle skære ned på dagtilbuddene i kommunerne.
Der har været plads til en økonomisk vækst i kommunerne i den aftale, regeringen har lavet med kommunerne.
Samtidig med det har vi indført et skattestop og endda også lavet en skattelettelse, så alt i alt står børnefamilierne bedre, også når vi ser på den stigningstakt, der har været; priserne steg mere under den socialdemokratisk ledede regering end under den borgerlige regering.
Søren Søndergaard (EL), 2004-01-21:
Det lyder næsten, som om ministeren siger, at kommissoriet var formuleret på denne her måde for at kunne tage højde for sådan en sag som den, der er kommet frem.
Der må jeg så lige i parentes spørge ministeren: Var ministeren da orienteret om denne sag, før den kom frem i Ekstra Bladet?
Var ministeren orienteret på det tidspunkt, hvor kommissoriet blev skrevet?
Ikke fordi jeg på nogen måde mener, at det er ministerens ansvar, men vi snakker jo altså om ting, som helt klart har vedrørt embedsmænd under Justitsministeriets ansvarsområde, altså folk, der har arbejdet for Justitsministeriet.
Jeg går ud fra, at man i denne type sager vil have forklaret Justitsministeriet om det, og derfor kan jeg ikke rigtig forstå, hvorfor det ikke allerede fra starten var inddraget.
Lene Espersen (KF), 2004-01-21:
Det, jeg kan svare hr. Søren Søndergaard, er, at der er nedsat en kommission, og i forbindelse med at kommissionen blev nedsat, blev det meget klart fastlagt, at opgaven var at undersøge og redegøre for begivenhedsforløbet, som knyttede sig til politiets samarbejde med Dan Lynge både i forbindelse med bekæmpelse af rockerkriminalitet og efterforskning af denne, men også i andre sammenhænge.
I og med at man benyttede det ordvalg, var det jo netop for at sige, at man skulle være dækket godt og bredt ind i kommissoriet, således at kommissionen havde meget frie hænder.
Så har der været en række artikler i Ekstra Bladet
Det må være op til kommissionen at foretage
den vurdering.
Søren Søndergaard (EL), 2004-01-21:
Jeg vil godt sige tak til ministeren for besvarelsen.
Jeg synes, at det er en god og en rigtig beslutning, som ministeren har truffet, om, at det her nye forhold, der er kommet frem, netop skal inddrages i denne her undersøgelse.
Det har ikke udelukkende noget med Dan Lynge-sagen at gøre, men der er en flig, der har med Dan Lynge-sagen at gøre.
Der blev også solgt våben til andre, men der er en flig, der har med den sag at gøre, og derfor vil det være naturligt, også af hurtighedsmæssige hensyn, at få det ind under Dan Lynge-sagen, så jeg er meget tilfreds med svaret.
Der er bare én ting, der undrer mig, og jeg vil høre, om det ikke også undrer ministeren: Hvorfor var denne her sag ikke med i undersøgelseskommissoriet fra starten af?
Hvad er egentlig baggrunden for, at det først kommer med nu og nu skal inddrages?
Hvorfor er det ikke noget, det allerede fra starten af blev besluttet skulle undersøges?
Lene Espersen (KF), 2004-01-21:
Som anført i min skriftlige besvarelse den 14. januar af spørgsmål nr. S 1435 fra hr. Søren Søndergaard har Ekstra Bladet i en række artikler omtalt forholdet vedrørende den politimæssige indsats over for rockerkriminalitet i 1990'erne.
Det anføres i artiklerne, at politiet og anklagemyndigheden havde kendskab til en person, der solgte våben til Hells Angels, uden at der i den anledning blev grebet ind, herunder gennemført efterforskning og retsforfølgning mod vedkommende.
I artiklerne er henvist til rapportmateriale fra politiet samt til notater fra et møde mellem en række ledende personer inden for politiet og anklagemyndigheden vedrørende sagen om Dan Lynge, hvor den pågældende persons forhold skulle være omtalt.
Det fremgår endvidere, at den pågældende person skulle have forbindelse til Dan Lynge.
Det fremgår endvidere, at kommissionens undersøgelse, der omfatter både politiet og anklagemyndigheden, bl.a. skal omfatte de påstande om kritisable forhold, der var fremkommet i medierne, herunder om, at man uberettiget skulle have undladt at foretage retsforfølgning for strafbare forhold.
Som anført i den nævnte skriftlige besvarelse til spørgeren finder jeg på den baggrund det både naturligt og rigtigt, at en undersøgelse og en vurdering af det nu omtalte forhold inddrages i arbejdet i den kommission, der er nedsat til undersøgelse af Dan Lynge-sagen, og jeg har derfor rettet henvendelse til undersøgelseskommissionen og anmodet om, at dette forhold inddrages i kommissionens arbejde.
Søren Søndergaard (EL), 2004-01-21:
»Vil ministeren forklare sin henvendelse til den såkaldte Dan Lynge-kommission med anmodning om inddragelse af nye forhold i kommissionens arbejde?«
Henriette Kjær (KF), 2004-01-21:
Hvis den socialdemokratiske ordfører synes, det er et frontalangreb at gøre spørgeren opmærksom på, at det her skyldes en lov, man selv har indført - jeg synes, loven er ganske udmærket - ja, så kan man jo diskutere, hvad et frontalangreb er.
Det er ikke det, jeg forstår ved det.
Jeg synes, at jeg har svaret ganske sagligt og henvist til den tilstand, der er på det her område, som er stærkt præget af, at Socialdemokratiet har siddet ved magten i 9 år.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Sandy Brinck (S), 2004-01-21:
Det er jo altid bemærkelsesværdigt, når en minister kun kan svare ved at skyde på oppositionen og så uden at komme med noget selv.
Jeg synes, at svarene har været meget, meget luftige, men jeg er glad for, at ministeren ikke er enig med Venstre i, at det her bare er forældrenes eget problem, og jeg vil også godt tilkendegive, at jeg faktisk er fuldstændig enig med socialministeren i, at politikken på det her område jo bliver vælgernes valg, og det ser vi frem til.
Line Barfod (EL), 2004-01-21:
Det hjælper ikke børnefamilierne meget, at de får 100 eller 200 kr. om måneden i skattelettelse, hvis pengene bliver ædt op af prisstigninger på børnehaven og prisstigninger på bus og tog.
Den er der ikke mange rundtomkring der køber.
Men når ministeren siger, at kommunerne jo bare kan prioritere anderledes, hvad er det så, de skal skære ned på?
Skal de skære ned på ældreområdet for at få råd til børnene, eller hvad er det, ministeren forestiller sig?
Ministerens regering har jo ikke bare lavet skattestop, man har også lavet så stramme rammer over for kommunerne, at de ikke må bruge flere penge.
Så hvad er det, ministeren mener der skal skæres ned på?
Hvor er det så, der skal skæres ned for at få råd til at sætte taksterne ned, så de ikke er så hårde for børnefamiliernes økonomi?
Henriette Kjær (KF), 2004-01-21:
Jeg er helt overbevist om, at man har nogle rigtig gode dagtilbud med en god normering.
I nogle kommuner er man gode til at drive dagtilbuddene og har en sådan personalepolitik, at man f.eks. ikke har ret meget sygdomsfravær, hvilket medfører, at tilbuddet kan være billigere end andre steder.
Vi vil prøve at se på, hvad årsagen kan være til prisforskellene.
Vi ved det ikke, men nu må vi se på det, og jeg tror, kommunerne kan lære noget af det. Jeg mener ikke, det er nødvendigt for kommunerne at skære ned på området - absolut ikke.
Jeg mener heller ikke, at forældrene står som sorteper i spillet.
Regeringen har indført et skattestop, som gør, at der er flere penge til den enkelte familie, som de bl.a. kan bruge på daginstitutionsområdet, så er det en rigtig dårlig undskyldning fra kommunernes side, at de føler sig presset til at skære ned.
Lene Espersen (KF), 2004-01-21:
Jeg må sige til hr. Søren Søndergaard, at det undrer mig lidt, at der skal være den diskussion om kommissoriet og de forudsætninger, hvorpå kommissionen skulle gå i gang med arbejdet.
Diskussionen gik jo også her i Folketinget på, at der var en lang række forhold, der kunne blive dækket af flere forskellige medier, og som man ud fra flere forskellige hensyn fandt det mest rigtigt at nedsætte en undersøgelseskommission til undersøgelse af.
I den forbindelse blev der sagt, at nu er der nogle forhold, der har været fremme i medierne, det kunne jo være, at der kom andre forhold frem på et givet tidspunkt.
Men jeg må med det samme sige, at jeg overhovedet ikke personligt har noget dybereliggende kendskab til mange af de problemstillinger, som har været nævnt i medierne.
Det er kommissionen, der må gå i dybden med det og undersøge det.
Men jeg har fundet det mest rigtigt - og det viser sig også nu, at det har været en klog disposition - at sige, at i det omfang der måtte fremkomme artikler i medierne, må det også være det rigtige, at det er kommissionen, som sidder og undersøger lige præcis de forhold, der så også inddrager de artikler i det videre arbejde.
Line Barfod (EL), 2004-01-21:
Jeg kan forstå, at ministeren ikke vil gøre noget som helst og bare mener, at forældrene må tage det op ude i kommunerne.
Men hvad er det så, ministeren vil anbefale kommunerne at skære ned på, hvis der skal blive råd til at sætte taksterne på daginstitutionerne ned?
Jeg kunne forstå lidt på ministeren, at der skal laves nogle vejledninger til kommunerne om, hvordan de kan gøre daginstitutionerne billigere, dvs. skære ned.
I forvejen skæres der ganske kraftigt ned.
I min søns børnehave fik jeg at vide her i morges, at nu ryger vikardækningen, så hvis en pædagog bliver syg, er der kun én voksen til at tage sig af de 22 børn på stuen.
Er det det, man skal til at tage ved lære af andre steder?
Eller hvad er det, ministeren mener, man kan gøre helt konkret ude i kommunerne for at kunne sætte taksterne ned?
Sandy Brinck (S), 2004-01-21:
Jeg kan forstå, at der ikke er nogen konkrete bud fra ministerens hånd, som rent faktisk giver en lettelse for børnefamiliernes økonomi, og man kan jo undre sig over hvorfor.
Men det kan være, svaret ligger i de udtalelser, som Venstres socialpolitiske ordfører, fru Eva Kjer-Hansen, kom med i metroXpress i mandags, hvor hun sagde, at det er op til forældrene selv at gøre noget ved priserne.
Er socialministeren enig med Venstres ordfører i, at problemet med, at forældrebetalingen er steget og steget og nu er meget, meget høj, er et problem, som forældrene selv må tage ansvaret for, men som regeringen ikke vil have nogen som helst andel i?