runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-09-06:
Jeg vil bare sige, at jeg synes, vi skal se at komme væk fra det der regnestykke, som hr. Steen Gade nu excellerer i for hundredesyttende gang, nemlig de akkumulerede besparelser, altså hvis og hvis og hvis og hvis budgetterne havde været uændrede over meget lang tid.
Det forvirrer debatten.
Det er nogle meget store beløb, der bliver nævnt, om de er rigtige eller forkerte, ved jeg ikke, forudsætningerne for dem kender vi heller ikke, og derfor synes jeg, det er på tide, at vi nu kommer videre og betragter og siger og kvitterer for, at synet på Miljøministeriets område er ændret i regeringen, og at der er skabt nogle nye muligheder på miljøområdet, som også vil give Miljøudvalget mulighed for at prioritere.
Jeg er glad for, at hr. Steen Gade peger på Kærgård Plantage.
Jeg mener, at det haster med at finde en løsning.
Og så kommer vi så til alle de mange ønsker.
Jamen, det adskiller sig jo ikke fra alle andre steder i den offentlige sektor ...
Steen Gade (SF), 2005-09-06:
Jeg er helt med på at kalde finansministeren for jonglør i stedet for tryllekunstner.
Men det korte af det lange er, at selvfølgelig er der en milliard at prioritere af, selv i nedskæringsbudgetter er der da forhåbentlig noget at prioritere af, men De Konservative har ikke fået den ekstra milliard, som man har gået rundt og pralet med, fordi der er budgetteret en nedskæring.
M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5053 Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
Men lad os så se på næste år.
Der er så afsat 50 mio. kr.
Der er jo langt fra den der milliard til 50 mio. kr. Noget af det skal gå til Kærgård Plantage.
Jeg har et svar – det er for øvrigt fra miljøministeren – om, at der er 97 andre giftgrunde, der trænger sig på.
97 gange 10 mio. kr.
er 970 mio. kr. Der er 370 mio. kr.!
Mette Frederiksen (S), 2005-09-06:
Problemet for Det Konservative Folkeparti er jo, at man ikke vil investere i noget som helst.
Der bliver godt nok talt om, at det er nødvendigt at investere i fremtiden, og så bliver der sagt nogle plusord som uddannelse og forskning, men når vi ser på de afsatte midler, så er det forsvindende lidt i forhold til de kæmpe udfordringer, vi står over for.
Hver fjerde ung får ikke en kompetencegivende uddannelse.
Alle vores erhvervsvirksomheder, alle vores forskere skriger på flere penge på forskning, og der bliver nærmest ikke afsat nogen penge.
Vi kan se, at vi har stigende problemer med overvægt blandt børn, og at den negative sociale arv i Danmark ikke er blevet brudt.
Alligevel står den konservative ordfører og siger: Jamen det er et personligt ansvar.
Et personligt ansvar!
Vi taler om børn ned til 6 måneder!
Hvornår begynder regeringen at tage noget ansvar for det, der foregår i Danmark lige nu, og hvorfor vil den konservative ordfører af alle ikke være med til at fremme en ordentlig familiepolitik?
Det her handler også om familiepolitik, nemlig at sikre, at den tid, familierne har sammen, kan man bruge til børnene og til indhold i stedet for at stå og smøre madpakker.
Steen Gade (SF), 2005-09-06:
Jeg vil gerne spørge Det Konservative Folkepartis ordfører om, hvordan det er at forhandle med en tryllekunstner.
Det er finansministeren, jeg mener.
For på den ene side står der jo i finanslovforslaget, at man får 1 mia. kr. mere – det står et bestemt sted, man har så brugt 50 mio. kr. af dem, og så er der jo næsten en milliard tilbage – men når man så ellers kigger i finanslovforslaget, kan man jo se, at den milliard bliver mindre og mindre i den forstand, at man skal fylde nedskæringerne ned og ud i de kommende år, sådan at, vupti, så har man siddet og forhandlet, og jeg tror, at man har gjort, hvad man kunne fra Det Konservative Folkepartis side, med finansministeren, men så er 1 mia. kr. altså blevet til 370 mio. kr. eller 400 mio. kr.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-09-06:
Nej, børnene vælger ikke deres forældre selv, men det har en frygtelig konsekvens, hvilke forældre man så får ved en tilfældighed.
Jeg vil sige, at her er der jo noget, der indføres lineært, nemlig de 100 mio. kr.
Vi får 100 mio. kr. hvert år i hele perioden, og så er der derudover lagt op til, at det samlede beløb til kvalitetsforbedring af daginstitutionerne er 2 mia. kr., og jeg synes, det beløb har spillet en alt for lille rolle i debatten i dag, for det er et af de områder, hvor der virkelig vil ske en forbedring, når vi får kigget på, hvordan de 2 mia. kr. kan udmøntes.
Og det vil jo være både med hensyn til bygninger, bedre plads osv. osv.
Der har været meget kritik af forholdene i daginstitutionerne, og det ønsker vi at gøre noget ved, og vi vil også gerne signalere til de medarbejdere, som dagligt påtager sig ansvaret for at passe vores børn, når vi nu er på arbejde, at der vil ske forbedringer, og de vil mærke, at det, som de har klaget over, vil blive forsøgt forbedret.
Mette Frederiksen (S), 2005-09-06:
Man kan bare godt undre sig over, hvor god tid Det Konservative Folkeparti har.
Der er afsat 2 mia. kr., ja, men i år ser vi 100 mio. kr.
Altså, 100 mio. kr. forslår som en skrædder i helvede, hvis det handler om at hæve kvaliteten i alle vores daginstitutioner.
Det er derfor, vi siger: Jamen 100 mio. kr. er slet, slet ikke nok.
Den konservative ordfører kan jo tale nok så meget om penge, men når virkeligheden ude i kommunerne og ude i det enkelte barns dagligdag er, at der sker forringelser, og at vi som samfund ikke effektivt sætter ind for at bekæmpe den negative sociale arv, så bliver pengene jo M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5052
Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
fuldstændig ligegyldige, det er handling, der skal til. Må jeg så ikke bare til sidst gøre den konservative ordfører opmærksom på, at børn jo ikke selv vælger deres forældre, så forældrenes valg f.eks. af madpakker eller mangel på samme rammer jo børnene og hverken Det Konservative Folkeparti eller forældrene.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-09-06:
Nu vil jeg sige til fru Mette Frederiksen, at vi ikke mener, at børn på 6 måneder skal påtage sig et personligt ansvar – det ville i hvert fald være en nyskabelse på det politiske område, der virkelig ville batte noget – men vi mener, det er forældrenes ansvar.
Vi mener, at forældrene skal – hvad skal man sige – føle og medvirke til at gøre det bedre for børnene også på det her område.
Så vil jeg lige sige til det der med, at vi ikke gør noget som helst: Altså, der er afsat 24 mia. kr. til nye aktiviteter, heraf 8 mia. kr. til børnene, og det er jo penge til nedsættelse af takster i børneinstitutionerne, og derudover er der afsat 2 mia. kr. til forbedring af kvaliteten i børneinstitutionerne.
De 2 mia. kr. er jo endnu ikke udmøntet, de står nede på § 35, og så må vi så se, hvad de skal bruges til senere, men det vil jo betyde, at bygninger, efteruddannelse, personale osv. alt sammen kan få et eftersyn.
Kirsten Brosbøl (S), 2005-09-06:
Der er jo mange områder, hvor vi har set en udvikling i Det Konservative Folkepartis holdning til, hvad der er offentlige opgaver, og hvad der ikke er offentlige opgaver.
Nu har man altså erkendt, at man kan lave de her ordninger, hvis forældrene så bare selv vil betale for dem.
M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5051
Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
Kan den konservative ordfører bekræfte, at det altså er et princip om, at det er forældrenes eget ansvar at lave madpakker til deres børn, der gør, at nogle børn nu vil opleve at sidde uden for en ordning, og at vi på den måde udstiller den sociale ulighed, der desværre er voksende i det her samfund, allerede mens børnene går i børnehave?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-09-06:
Det er jo svært at acceptere præmissen for det udsagn, som fru Kirsten Brosbøl kommer med, altså at nogle skulle sidde udenfor osv.
Vi siger, at det er muligt at lave en privat madordning, hvis der er nogle, der ønsker det.
Vi ønsker, at det er et personligt ansvar, at børnene får den rigtige ernæring, mens de er i dagpleje, børnehave eller i skole, og det ønsker vi ikke at lave om på.
Lotte Bundsgaard (S), 2005-09-06:
Det vil sige, at Dansk Folkeparti har en eller anden form for vetoret på, om man kan skære i udviklingsbistanden eller ej.
Altså, kan man forestille sig, at Det Konservative Folkeparti indgår et finanslovforlig, hvor der skæres yderligere i udviklingsbiM055S49805080KAJE.FM.FM Page 5054
Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
standen?
Det er sådan set bare et ja eller nejspørgsmål.
Og det næste spørgsmål er: Er det seriøst at ville finansiere et løft af førtidspensionisterne ved hjælp af udviklingsbistand?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-09-06:
Nu er jeg jo ked af, at hr. Steen Gade ikke kender forskel på kunstarterne i cirkus, for finansministeren er ikke tryllekunstner, men når der er mange bolde i luften, så kan man jo kalde ham jonglør.
Hr. Steen Gade vil opleve, at vi i Miljøudvalget – og det kan jeg jo sige, for der sidder vi sammen – vil få mulighed for at prioritere de her først 50 mio. kr. og efterfølgende 950 mio. kr. og igangsætte projekter inden for naturområdet, og det er særligt med henblik på natur.
Og natur er i denne her sammenhæng vandrammedirektiv, nationalparker, naturparker, mere skovrejsning og en lang række andre projekter, alt det, som vi miljøpolitikere betragter som hjerteblod.
Jeg kan ikke svare på det andet spørgsmål, for det er jo klart, at det er Dansk Folkepartis ønske at foretage den sammenkobling, det er ikke en sammenkobling, der er opstået i vores hoved, det er noget, vi er blevet præsenterede for, og som jeg siger: Vi ser åbent på det og vil tage en drøftelse af det.
Jeg kan ikke svare ja eller nej til, om udlandsbistanden, når vi er færdige med finansloven, bliver specifikt det beløb, som vi nu har foreslået.
Jeg vil bare sige, at regeringen vil søge opbakning til ønsket om at fastholde ulandsbistanden på 0,8 pct. af BNI.
Først vil jeg sige, at det er at lægge mig noget i munden, at jeg skulle have andre meninger ude i forsamlingshusene eller i valgkampen.
Jeg sagde bare, at attituden med de knyttede næver og retorikken med vores vej og deres vej egner sig bedre i forsamlingshuset.
Det var sådan i al beskedenhed det, jeg prøvede at sige.
Det er således, at der peges på to ordninger.
Boligydelsen til pensionister vender den gale vej og er en del af den omprioriteringspulje, som man naturligt har, når man finkæmmer det offentlige område for at se, om der er ordninger, som enten ikke er tidssvarende, eller som ikke længere dækker det behov, de er tænkt til.
Det gælder sådan set også for boligsikring op til 23 år.
Den er også outdated.
23 år er i dag modenhedsalderen, og det er det, vi går ud fra.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-09-06:
Mit spørgsmål vedrører den sådan lidt lange bane i velfærdspolitikken og i den økonomiske politik, hvor jeg vil kvittere for, at jeg synes, den konservative ordfører siger en masse fornuftige ting om vigtigheden af øget arbejdsudbud i de kommende år og de udfordringer, vi står over for.
Det fik så den konservative ordfører til at tale om, at 2006 bliver et år, hvor der skal træffes store beslutninger, som jeg husker ordførertalen.
Problemet er vel, at hvis man holder det op mod, hvad Dansk Folkeparti har sagt tidligere på dagen, hvor planen angivelig skulle være små justeringer, så er der vist mildest talt et misforhold her, og kigger man på, hvad der er sket hidtil i samarbejdet med Dansk Folkeparti, så er det vel ikke just sådan, at man kan sige, at det er Det Konservative Folkeparti, der har fået gennemtrumfet alle sine mærkesager – og nu udtrykker jeg mig meget diplomatisk og høfligt og venligt.
Så jeg er lidt interesseret i at vide, hvor insisterende Det Konservative Folkeparti vil være med hensyn til at øge arbejdsudbuddet gennem velfærdsreformer, når nu vi kender Velfærdskommissionens rapport til december.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-09-06:
Det første forslag er om boligydelse og afskaffelse af beregningstekniske huslejetillæg, og for pensionister og for de laveste pensioner drejer det sig om 100 kr. om året.
Det vil sige, at det er et meget lille beløb.
Så man peger altså her på et meget lille beløb.
Med hensyn til de 18-23-årige og boligsikring vil jeg pege på, at de 18-23-årige betragtes som voksne, og at det er dem, der skal bidrage til husholdningen, og det er ikke, som det bliver beskrevet, den enlige mor, der bor med den store søn, men det er den store søn, der bor med sin mor.
Og det er den vej, man skal se det.
Jeg må desværre skuffe fru Kirsten Brosbøl og sige, at det vil vi ikke, og baggrunden for det er, at vi mener, at maden er et personligt ansvar.
Det er et personligt ansvar at opdrage sine børn og sikre sig, at de får mad i børneinstitutionen og i skolen.
Vi er sådan set ikke mere begejstrede for madpakker, end jeg tror så mange andre er, og kan forældrene finde sammen om madordninger, ja, så er de også velkomne til det, og man må så ordne det på den måde.
Men at mad fremover skulle være et offentligt anliggende, er vi imod.
Rasmus Prehn (S), 2005-09-06:
Den konservative ordfører taler om, at det er en omlægning, hvor man tager fra de pensionister, der har forholdsvis meget.
Men jeg kan forstå på finansloven, at det er sådan, at der ikke bliver givet ekstra boligydelse til de pensionister, der har mindst.
Er det rigtigt forstået?
Og hvordan bliver den gruppe af enlige mødre, som får en forringelse her, ellers kompenseret?
Hvordan styrker vi, at den enlige mor kan hjælpe sit barn med at få en uddannelse, når nu hun mister 6.000 kr. om året i boligsikring?
Hvad har regeringen, hvad har Det Konservative Folkeparti af alternativer til den enlige mor, der ønsker at hjælpe sit barn?
Jeg synes, der er mange overraskelser i debatten med den konservative ordfører her i dag.
Vi hører, at den konservative ordfører har et sæt holdninger, når han er ude at debattere politik med Henrik Sass Larsen på gymnasierne, og et andet sæt holdninger, når han står på Folketingets talerstol.
Det er også overraskende, at man hører en ordfører for et regeringsparti sige, at selv om der er flertal for deres politik, vil de ikke udelukke, at der bliver forringelser, fordi de er parate til at acceptere Dansk Folkepartis politik på det her område.
Jeg vil gerne vende tilbage til hele diskussionen omkring boligydelse og boligsikring.
Jeg synes ikke, vi fik noget særlig klart svar fra den konservative ordfører.
Vi fik et teknisk svar, en teknisk forklaring, men hvad er den politiske holdning?
Er det et politisk ønske, er det kernekonservativ politik at skære i boligydelsen til pensionister og i boligsikringen til den enlige mor, der prøver at hjælpe sit barn til at få en uddannelse ved at lade barnet bo hjemme?
Jeg vil gerne have et klart politisk svar.
Er det et ønske fra Konservative at forringe ydelserne for netop de her grupper?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-09-06:
Nu vil jeg sige, at det aldrig er til hinder for fremme af en sag, at der er et bredt flertal for den, for det er jo med til at skabe sympati for forslaget.
Jeg kan se i Socialdemokratiets forslag, at man ønsker at forhøje ulandsbistanden ganske væsentligt med 1,5 mia. kr., og det er jo så det forslag, man er kommet frem til.
Man kan så sige, at det kan man jo godt se som støtte til regeringens forslag om at fastholde det nuværende niveau for ulandsbistanden.
Men det er klart, at regeringens forslag ligger væsentligt under.
M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5057 Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
Men jeg kan ikke udstede nogen garantier for, hvordan det går.
Det vil jo være sådan, at der i sidste ende skal skabes et flertal for finansloven, og det flertal skabes blandt partier, der går ind i den reelle diskussion, nemlig en udvidelse af de offentlige udgifter med 0,5 pct. og en fortsat nedbringelse af gælden, som er de målsætninger, regeringen har sat sig.
Og det er dem, som vil medvirke til det, der bestemmer.
Ole Stavad (S), 2005-09-06:
Jeg synes ikke, man kan sige, at den konservative ordfører er overmodig, når han har som forudsætning, at Venstre nok også har en eller anden grad af støtte til det finanslovforslag, som er fremsat af Venstres finansminister.
Men jeg vil gerne udvide det til de øvrige områder, som den konservative ordfører nævnte i sin besvarelse.
Kan man forestille sig, at forslag, der er indeholdt i regeringens finanslovforslag, som der er en bred, bred dækning for i Folketinget, i hvert fald ikke skal være ringere?
Når der på en række områder er forslag om forbedringer fra andre partier, vil Det Konservative Folkeparti så acceptere, at regeringen forhandler forringelser igennem, fordi det er et krav fra Dansk Folkeparti, selv om der er et massivt flertal i Folketinget?
Det er jo derfor, spørgsmålet er: Hvem bestemmer?
Skal Det Konservative Folkeparti glæde sig over at være i regering, men at det er Dansk Folkeparti, der bestemmer?
Vil Det Konservative Folkeparti acceptere, at Dansk Folkeparti skal have lov til at forringe de forslag, der er fremsat, selv om der er brede flertal for dem?
Det er jo det, der er det gode spørgsmål.
Jeg kan forstå, at den konservative ordfører end ikke tør give tilsagn om, at når der er brede flertal for regeringens forslag, vil man stå fast på dem.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-09-06:
Jeg vil lige sige, at jeg jo på ingen måde tegner Venstre, de udsagn, jeg kommer med, kommer fra Det Konservative Folkeparti, men jeg går ud fra, at det også dække Venstres synspunkter – det lille forbehold er jeg nødt til at tage.
Jeg vil så sige, at det er sådan, at der jo i finanslovforslaget er en lang række forslag, som man kan sige er fremsat på regeringens vegne, forslag om forskning og udvikling, forslag om bedre vilkår for børnefamilier, forslag om fleksibel hjemmehjælp til pensionister, til ældre osv. osv.
Alle disse forslag er jo fremsat af regeringen med henblik på at opnå flertal, og der kan man sige, at det ser ud til, at for så vidt angår ulandsbistanden har man jo valgt et niveau og sagt: Det er det niveau, vi vil acceptere, og ikke lavere.
Og så må man jo så se, hvordan det går i forhandlingerne.
Jeg kan ikke give garanti for, at det ikke bliver 5 øre lavere end det, der er fremsat, men jeg kan sige, at det er målsætningen, at det ikke bliver lavere.
Når jeg går ned igennem listen af projekter inden for ulandsbistanden og ser de lande og de projekter, der bliver nævnt, så synes jeg også, at der er god ræson i at fastholde det nuværende niveau for ulandsbistand.
Ole Stavad (S), 2005-09-06:
Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
de 0,8 pct., som er det, der ligger i finanslovforslaget, og som ordføreren, jeg tror, det blev formuleret sådan: vil søge tilslutning til.
Nu har vi jo lyttet til debatten her og set de enkelte partiers forslag til finanslov.
Som jeg registrerer det med de holdninger, som hr. Christian Wedell-Neergaard har givet udtryk for på Det Konservative Folkepartis og regeringens vegne – og dermed går jeg ud fra, at det også tegner Venstre – og samtlige øvrige partier, så er der et fuldstændig enigt Folketing bortset fra Dansk Folkeparti om, at ulandsbistanden ikke skal sænkes til under 0,8 pct.
Derfor er det gode spørgsmål til hr. Christian Wedell-Neergaard: Hvem bestemmer?
det er sådan set kun for billedernes skyld, så man kan signalere en eller anden form for åbenhed, for det er Dansk Folkeparti.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-09-06:
Nu føler jeg mig næsten hensat til valgkampen, hvor hr. Henrik Sass Larsen og jeg, der jo er valgt i samme område, turede rundt på gymnasierne og sagde: Vi vil have!
Og det egner sig godt til en gymnasiedebat, men det egner sig altså ikke så godt til en finanslovdebat som den, vi har i dag.
Og jeg må ærligt sige, at jeg er en tøsedreng, jeg tør simpelt hen ikke.
Det næste spørgsmål var spørgsmålet om skattelettelser, og det er jo en væsentlig mere alvorlig sag.
Jeg vil sige, at det er sådan, at Det Konservative Folkeparti har skattelettelser på programmet.
Vi vil gerne, når der er et råderum, arbejde for at gennemføre skattelettelser, og vi mener, at finanslovforslaget, hvis det vedtages i den form, det foreligger i i dag, ikke er til hinder for på et senere tidspunkt at gennemføre en skattelettelse, snarere tværtimod.
Henrik Sass Larsen (S), 2005-09-06:
Kunne vi ikke få noget mere slagkraftigt?
Altså, et eller andet med at sige: Vi vil søreme have de her ting igennem i den her valgperiode, og vi er villige til at gennemføre de ting, selv om Dansk Folkeparti siger, at de ikke er med på det.
Tør den konservative ordfører stille sig op og sige det nu, eller er man fuldstændig slavebundet til Dansk Folkeparti?
Og så lige en sidste ting: Er skattelettelser i denne her regeringsperiode også noget, som Det Konservative Folkeparti insisterer på?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-09-06:
Det er således, at vi her forud for Velfærdskommissionens rapport har indtaget vores position.
Vi mener, at der skal ske ændringer i efterlønnen.
Vi har fremsat et forslag, som i detaljer beskriver, hvordan vi ser det på nuværende tidspunkt, og det forslag er naturligvis til revision, når forslaget fra Velfærdskommissionen kommer.
Derudover har vi jo sagt, at det ikke er naturligt, at man har en gennemsnitlig tilbagetrækningsalder på 61 år, og vi ser gerne, at den bliver hævet.
Vi insisterer så meget, som man nu kan insistere i politik, forstået på den måde, at vi jo ikke kan være garanter eller komme med garantier for, at det går, som vi gerne vil, men vi vil komme med vores synspunkter, og vi vil forhandle med dem, der vil fremme vores synspunkter
mest muligt.
Henrik Sass Larsen (S), 2005-09-06:
Nu er jeg glad for, at ordføreren siger, at det er et spil.
All right, insisterer Det Konservative Folkeparti på, at der skal gennemføres reformer?
Det er det ene spørgsmål.
Og det andet: Er Det Konservative Folkeparti parat til at anbefale regeringen at lave reformer uden om Dansk Folkeparti?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-09-06:
Vi har vores synspunkter, vi er stålsatte på at få velfærdsreformer gennemført på baggrund af Velfærdskommissionens arbejde, og vi mener, at det skal være det, som vi arbejder med i 2006, og M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5055
Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
vi ser som sagt gerne, at disse ændringer træder i kraft så hurtigt som muligt.
Det er jo naturligvis et spil imellem de partier, som vil være der på det tidspunkt, og jeg kan da kun sige, at hvis De Radikale er der, ja, så vil Det Radikale Venstre jo også få indflydelse på udfaldet af det her.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-09-06:
Jeg tror sådan set, at jeg personligt er meget enig i udlægningen, men problemet er jo bare, at det er på lodret kollisionskurs med Dansk Folkeparti.
Og det, vi alle sammen venter på i stor spænding, er, hvordan det så falder ud – eller rettere sagt: Stor spænding er måske så meget sagt, for skal man kigge på, hvad der er sket hidtil, så er der måske ikke så meget spænding om udfaldet, for vi har meget svært ved at få øje på, hvor det er, Det Konservative Folkeparti har sat sig igennem, når det drejer sig om velfærdsreformer og om at skabe flere arbejdspladser.
Så vi frygter lidt, at Dansk Folkeparti vil sætte sig på den diskussion og så at sige gøre det meget svært for Det Konservative Folkeparti at komme igennem med, hvad jeg oplever som meget reelle ønsker til den diskussion.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-09-06:
Det er jo et konservativt initiativ, at Velfærdskommissionen er kommet på banen og skal foretage en gennemgribende analyse, og derfor er vi også meget interesserede i, når den analyse foreligger, at reagere på det.
Derfor har vi jo hele tiden sagt, at vi mener, at vi skal reagere nu, og vi mener sådan set, at det, der så kan blive resultatet af en forhandling i 2006, kunne man egentlig lige så godt set med vores briller indføre i 2006 med virkning fra måske 2007 og fremefter, fordi det jo er noget, der kommer til at virke på meget lang sigt.
Hvis vi taler om ændringer af velfærdsordninger, så ønsker vi jo, at disse velfærdsordninger ikke skal tages fra dem, som i dag har dem, men man skal sikre sig, at de ændringer, der sker, sker for de grupper, som løber ind i den aldersgruppe, og det gælder jo bl.a. for efterlønnen, at der kan man sige, at de, som er under 40 år, nok ikke får mulighed for at få efterløn.
Det er vel sådan, vi ser det.