Pia Gjellerup (S), 2000-11-17:
Hr. Svend Erik Hovmand nævnte som sin første betænkelighed i den i øvrigt meget positive indledning af sin ordførertale - meget længere kom vi jo ikke - begrebet den ideologiske kastebold.
Jeg tænkte, at det ville blive spændende, om vi så kom til at høre, hvad det handlede om, og så handlede det om adgangen til, at VækstFonden også kan gå ind i en egenkapitalfinansiering, medfinansiere virksomheder og også indtage en ejerrolle.
Men så fik vi ikke mere beskrivelse af, hvad problemet var, bortset fra at det var stærkt ubehageligt og noget, man i hvert fald ikke kunne medvirke til.
Da debatten skred frem, tænkte jeg, at når man begynder at tale om ideologi i forbindelse med et sådant forslag og ser, hvordan reaktionerne er i salen, er det jo ikke uventet, som den konservative ordfører også var inde på, at der er forskel på Venstre og De Konservatives ideologiske udgangspunkt og Enhedslistens ideologiske udgangspunkt.
Men jeg må være enig med hr. Frank Aaen i, at når vi ser på det, vi synes er blandingsøkonomivelfærdssamfundet Danmark og vores politiske og praktiske holdninger til det, syntes det at være hr. Svend Erik Hovmand og hr. Knud Erik Kirkegaard, der forsvandt langt ud i ideologiens store armsving. Det, der er tale om, når vi ser på adgangen til og muligheden for, at VækstFonden kan medfinansiere både enkeltvirksomheder og udviklingsselskaber i form af kapitalindskud, er at se på, hvordan risikoprofilerne udvikler sig, når vi ser på det, der investeres i, og som VækstFonden er til for, nemlig at give nogle ekstra muligheder for de ideer og virksomheder og personer, som er helt i front med udvikling af nye produkter og nye virksomheder; give dem nogle muligheder, som det klassiske kapitalmarked ikke kan udfylde fuldt ud.
Vi har kigget på, hvordan tingene ser ud, og det ser ud til, at der kommer flere og flere projekter, som ser perspektivrige ud og ser ud til at være noget af det, der kan bidrage til både vækst og beskæftigelse i det danske samfund.
Der er ganske vist flere og flere af de projekter, en større andel af de projekter, der i dag bliver nødlidende og ikke bliver dem, der høster gevinsten, men til gengæld er der en mindre del, som virkelig viser at være tilliden voksen og virkelig kan realisere store gevinster.
Det betyder så, at vi skal indrette os i forhold til virkeligheden, og det er faktisk også det, lovforslaget handler om.
I stedet for, at vi laver den ene og den anden og den tredje og den femte og den syttende paragraf om dette eller hint, alt efter hvad vi nu har fået øje på, at udviklingen stiller VækstFonden over for som en udfordring, giver vi VækstFonden et bredere sæt af muligheder, herunder de muligheder, som netop matcher den risikoprofiludvikling, jeg omtalte før, så fonden i højere grad kan være med til at hente penge hjem ud over den almindelige rente.
Det afkast, man således kan hente hjem på de aktiviteter, kan så anvendes til medfinansiering og udviklingsprojekter i andre virksomheder, og dermed kan der opnås en endnu større effekt af fondens aktiviteter.
Det er det, der har været inspirationen.
Vi har til gengæld også i den arbejdsgruppe, der har været forløber for forslaget, drøftet meget, hvordan ejerskab kan opleves som noget trygt, som ikke bliver overvældende og utrygt for hovedaktøren i virksomheden.
Det er grunden til, at der er lavet nogle restriktioner for VækstFondens udøvelse af ejerskabet, og det var det, hr. Frank Aaen spurgte om: Hvorfor i alverden gør man dog det? Jo, netop for at sikre, at VækstFonden ikke bliver oplevet som en meget overvældende medinvestor, men som en, man trygt kan samarbejde med, vel vidende at aktierne ikke bliver solgt i en sammenhæng, hvor det vil være skadeligt for virksomheden.
Det er det, der ligger i, at de øvrige aktionærer har forkøbsret til aktierne til markedspris, og det er også det, der betyder, at VækstFonden vil overdrage sin stemmeret til varetagelse hos andre medinvestorer, hvis dømmekraft Fonden har tillid til.
På den måde skulle der være skabt en ramme, hvor både engagement og tryghed og risikovillig kapital går op i en højere enhed.
Jeg håber meget, at Venstre og De Konservative vil genlæse forslaget i det lys.
Der er faktisk ikke tale om ideologi, der er tale om simpel forretningsmæssig og vækstorienteret nutid.
Jeg skal i øvrigt give et par bemærkninger til ordførernes meldinger.
Hr. Ole Sohn bemærkede, at filmbranchen ifølge finanslovaftalen også kan anses som værende et erhverv, og det er jo et revolutionerende skridt.
For at VækstFonden skal kunne løse denne opgave uden at komme til at reducere sine engagementer inden for andre sektorer, vil der blive stillet et ændringsforslag fra min side til andenbehandlingen af lovforslaget.
Dette forslag handler om, at der bliver givet et spillerum i den minimumsegenkapital, VækstFonden skal have, så der bliver mulighed for, at VækstFonden kan engagere sig aktivt i tilførslen af kapital til filmbranchen, uden at det indebærer en lavere prioritering af VækstFondens øvrige aktiviteter.
Det håber jeg der vil være en bred opbakning til.
Til Kristeligt Folkepartis ordfører vil jeg sige, at vedrørende spørgsmålet om støtte til spin-off virksomheder, som hr. Ole M. Nielsen var kritisk eller i hvert fald lidt tøvende over for - om det nu var et rigtigt skridt at tage - tror jeg igen, det er vigtigt, at vi forholder os til, hvordan vækstrealiteterne er i nutiden.
Vi er i den situation, at vi kan se, at nogle af de steder, hvor større virksomheder giver muligheder for at dele virksomheden, eller hvor medarbejdergrupper udfolder sig, ikke i selve virksomheden, men stadig med en navlestreng til den, så den stiller faciliteter og miljø til rådighed, er dér, hvor der er de bedste muligheder for, at noget spændende kan udfolde sig.
Derfor ville det være ærgerligt, hvis vi afskar VækstFonden fra at være med her.
Der vil være to grunde til, at det er ærgerligt: Dels vil det nogle gange ikke kunne lade sig gøre at skabe den risikovillige kapital, der skal til, for at det folder sig ud, dels afskærer det VækstFonden fra at være med til noget af det, der kan give et tilbageløb.
Det er jo vigtigt, at VækstFonden også kan være med de steder, hvor risikoen ikke er den allerstørste, men hvor succesraten er noget højere end inden for det, VækstFonden i øvrigt beskæftiger sig med.
Jeg tror, at det samlede forslag er udtryk for noget, der er meget afbalanceret, noget, der er vækstorienteret, og noget, der er fremtidsorienteret.