Rune Lund (EL), 2006-02-02:
Kystbeskyttelsesloven skal ændres, og det skal den bl.a. som følge af kommunalreformen.
I Enhedslisten mener vi som udgangspunkt, at det er godt, at kommunerne er med til at lave kystbeskyttelse, men reformen får den effekt, at den enkelte kommune i forhold til amtet får færre ressourcer til at klare opgaven.
Forvaltningen af kysten bliver splittet op mellem flere myndigheder, og det giver altså en risiko for uens praksis og en mangel på sammenhæng.
Det er en klar fare ved det her.
Faren for, at al forvaltning af kysterne fremover vil tage udgangspunkt i andre interesser end dem, der er foreslået som lovens formål, nemlig lokale erhvervsinteresser, er også større, når kommunerne overtager forvaltningen.
Derfor er det meget væsentligt, og det vil jeg gerne understrege, at lovens formål understreger, at kysten er natur, som skal beskyttes som natur, fordi kysterne er noget helt unikt, og det er unikt, at vi i Danmark har så lange sammenhængende, smukke kyststrækninger og samtidig har så mange forskellige typer af kystnatur, og det gør altså de danske kyster til noget helt særligt.
Derfor har vi også en forpligtelse til at tage vare om de her kyster, kystlandskaberne og søterritorierne ud for kysten.
Vi har en forpligtelse til at sikre, at natur bliver bevaret, og vi skal samtidig bevare den levende kyst med den dynamik, der indimellem fører til store forandringer.
Derfor er det også Enhedslistens ønske i forbindelse med det udvalgsarbejde, der skal være, at loven i højere grad skal vægte kysterne som et naturelement frem for vigtigheden af at beskytte en bestemt ejendom.
Danmarks Naturfredningsforening har i den her sammenhæng fremsat nogle forslag om at ændre vægtningen i formålsparagraffen, således at det i højere grad præciseres, at der skal lægges vægt på naturbeskyttelse, og at kystbeskyttelsen får et så lidt indgribende omfang som muligt og kun sættes i værk, når væsentlige samfundsmæssige hensyn taler for det.
I Enhedslisten vil vi godt tale for en sådan vægtning af forslaget.
Jeg vil gerne sige noget pænt om det her forslag, og det er, at det er godt, at man nu vil tage fat på ulovlige anlæg.
Men jeg finder det også væsentligt, at muligheden for at pålægge en ejer at rydde op i forhold til gamle synder, er noget, som bliver omfattet af lovforslaget – det er også noget, hr. Poul Henrik Hedeboe har nævnt i løbet af debatten – for sådan, som det ligger nu, sender man jo i virkeligheden bare en regning videre til kommunen, og det synes jeg egentlig ikke er specielt rimeligt.
Var det noget, ministeren synes kunne være interessant at kigge på i forbindelse med udvalgsarbejdet?
Det kunne jeg godt tænke mig en kommentar til.
Nogle af høringssvarene foreslår også en kystfond, og det synes jeg kunne være meget interessant at debattere nærmere.
I den forbindelse – og det er så mit andet spørgsmål – kunne jeg også godt tænke mig at vide, hvad ministeren har gjort sig af overvejelser der.
Er det noget, man kunne forestille sig, og hvis man kunne forestille sig sådan en kystfond, som ligesom tager hånd om kysterne, sådan at der bliver en mere overordnet tilgang til problemstillingen, kunne man så indrette den på en bestemt måde? Er det noget, ministeren har gjort sig nogle overvejelser omkring?
Mange af høringssvarene peger også på, at kystbeskyttelsesloven ikke indeholder samme dialog med offentligheden, som andre anlægsarbejder kræver, og at det ikke er tydeligt, i hvilket omfang VVM-bestemmelser gælder for kystarbejder.
Om det vil jeg også godt sige, at det er meget vigtigt for Enhedslisten, at vi får med i en ny kystbeskyttelseslov, at vi får en ordentlig dialog med offentligheden omkring anlægsarbejder, sådan at vi får nogle gode VVM-bestemmelser og nogle regler omkring det ind i det her.
Der er en ting, som ikke rigtig står i forslaget, og som man måske også kunne inddrage i sådan en debat, og det er hele debatten omkring klimaforandringer.
Det er jo sådan, at isen smelter på Nordpolen og havvandene stiger og den slags ting.
Man kunne også inddrage i sådan en debat her, hvad man vil gøre ved det problem, for én ting er, at vi går og laver nogle regler for kystbeskyttelse lige nu og her, men hvis vi om 20 år står i en situation, hvor havvandstanden er steget gevaldigt, så kræver det jo nogle lidt andre løsninger på fremtidens problemer end de problemer, vi står over for i dag.
Det kan også tale for en mere centraliseret tilgang til det her, hvor man måske i virkeligheden giver staten eller en kystbeskyttelsesfond – alt afhængigt af, hvilken måde den bliver indrettet på – en større rolle i forbindelse med at gribe det her overordnet an.
Det drejer sig jo i sidste ende også ultimativt set om Danmarks grænser, så man kan spørge: Er det ikke noget, som kunne ligge på et statsligt niveau?
Samlet set vil jeg sige, at vi faktisk er positive over for det her.
Det er en forbedring, så vi er positivt indstillet over for det, men vi synes, at der er nogle ting, som faktisk kunne gøres endnu bedre i det her.
Jeg har stilet to spørgsmål, og dem kunne jeg godt tænke mig ministerens kommentarer til.