Lone Møller (S), 2005-11-10:
Det er nemlig uhyre vigtigt at få diskuteret, hvordan vi får skabt en balance mellem arbejdsliv og andet liv.
Det handler bl.a. om den fleksibilitet, som vi ved er så vigtig, der netop er blevet omtalt ikke kommer medarbejderne til gode, sådan at de får mere tid til familien og deres børn, men i stedet kommer virksomhederne til gode.
Det handler også om den nye teknologi, som både er en fantastisk hjælp og faktisk også en trussel mod alt det liv, der ikke er arbejdsrelateret.
For vi er på hele tiden, som medarbejdere står vi konstant til rådighed for virksomhederne.
Det var nogle af de problemstillinger og spørgsmål, der dannede grundlag for Teknologirådets rapport.
Rapporten forsøger at analysere og sætte ord på den kompleksitet, de nye teknologier, styringssystemer, markedsforhold og kulturelle strømninger giver specielt i forbindelse med det psykiske arbejdsmiljø.
Flere og flere får en følelse af utilstrækkelighed, der fører til, at tusindvis af danskere får nedsat deres livskvalitet, bliver syge i en hverdag, der er stadig hårdere, en konkurrence med flere tilbud, flere valgmuligheder og flere krav.
Arbejdstilsynet har i dag nogle muligheder for at gribe ind over for virksomheder, der har dårlige arbejdsforhold.
Men det er da lidt sigende, at det aldrig nogen sinde er sket.
Der er aldrig givet en bøde for svigt af det psykiske arbejdsmiljø.
Før var de fysiske belastninger det helt store problem.
De er der stadig væk, problemerne, men oveni har vi fået problemerne med det psykiske arbejdsmiljø.
Mobning, manglende kommunikation og information mellem ledelse og medarbejdere og en uhensigtsmæssig organisering af arbejdet fylder mere og mere i arbejdsdagen.
Ifølge WHO vil stress blive en af de største sygdomsfremkaldende faktorer i 2020.
Dårligt arbejdsmiljø har både alvorlige helbredsmæssige og beskæftigelsesmæssige konsekvenser i form af stigende sygefravær, som allerede er omtalt, og som fremgår af dagens aviser.
Man kan samle undersøgelser op fra mange forskellige sektorer, og alle peger på massive problemer med stress og psykisk arbejdsmiljø.
Og tallene er skræmmende.
Et eksempel er antallet af anmeldte psykiske arbejdsskader blandt FOA-medlemmer, der er ansat på landets sygehuse.
Der er en stigning på 56 pct. fra 1998 til år 2003, og ser vi samlet på social- og sundhedsassistenternes anmeldelser, er der en stigning på over 100 pct. Mere overordnet set anslår Psykiatrifonden, at hver femte dansker allerede nu er så stresset, at det går ud over livskvaliteten.
Også i forhold til, at arbejdsstyrken bliver ældre, står vi over for en udfordring, der betyder, at skal vi have seniorerne til at blive lidt længere på arbejdsmarkedet, kan det jo ikke nytte noget, at vi har slidt dem ned, så de ikke har en chance for overhovedet at deltage.
Der blev jo talt noget heroppefra om, at vi skal have fordommene fjernet, og fordommene har meget gået på, at man ikke rigtig har en sikkerhed for, om det nu er arbejdspladsen, der er årsag til problemerne, eller om det er, fordi folk ikke kan finde ud af at styre deres privatliv.
Men undersøgelser viser rent faktisk, at der er en klar sammenhæng mellem arbejdsforhold og stressrelaterede sygdomme, det har FTF for nylig også vist i en undersøgelse.
Arbejdsmiljørådet har lavet et forslag til en national handlingsplan, og parterne er enige om, at netop fristproblemet skal prioriteres højt.
Derfor er jeg glad for, at ud af de seks vigtigste faktorer har man prioriteret det psykiske arbejdsmiljø på en andenplads, og jeg håber virkelig, at man får noget op at stå ret hurtigt, sådan at det ikke bare bliver en syltekrukke.
Hvis vi kigger lidt på arbejdsmiljøreformen, som lige er trådt i kraft, er vi Socialdemokrater ikke særlig imponerede over, at man har afsat halvanden time til screening af virksomheder.
Hvordan skal man få muligheder for at screene en arbejdsplads, som måske har store fysiske problemer, og så også opdage de psykiske problemer?
Når det ydermere er sådan, at man rent faktisk kan screene virksomhederne, uden at medarbejderne er til stede, så vil det nok være lidt svært.
Derfor er vi utrolig bekymrede for, hvordan det kommer til at gå.
Med hensyn til forebyggelsesreformen må man konstatere, at man, efter at man har afskaffet virksomhedernes BST-pligt, der dog var med til at sikre, at der blev noget forebyggelsesarbejde mod de problemer, der opstod, har forringet både den kontrollerende og den forebyggende indsats.
Jeg vil slutte med et citat fra Teknologirådet, der fint sammenfatter det, der er min opfattelse af, hvordan det ser ud i dagens Danmark: Vi kan hverken etisk, moralsk eller samfundsøkonomisk forsvare en arbejdspladskultur, der gør, at stadig flere bliver syge, brænder ud eller dør af stress for at passe deres arbejde.