runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Dyremose (KF), 2003-11-11:
Da den konservative ordfører, hr. Lars Barfoed, ikke kan være til stede i dag, skal jeg på Det Konservative Folkepartis vegne udtale følgende: For Det Konservative Folkeparti er det vigtigt, at alle har lige muligheder. Uanset økonomisk, social og kulturel baggrund skal alle have mulighed for at udnytte deres talent, kompetence og styrke.
Det er for det enkelte menneske af stor betydning i sit liv at kunne udfolde sig og bruge det, man har fået givet så godt som muligt til gavn for både sig selv og andre.
I den forbindelse er tilbuddet om en uddannelse naturligvis helt afgørende for at realisere det, man gerne vil.
Også ud fra en samfundsmæssig betragtning er det naturligvis af stor betydning at udnytte alle de ressourcer, vi har.
er det de menneskelige ressourcer, vi lever af.
Derfor skal vi satse på det bedst mulige uddannelsessystem og ikke mindst i den forbindelse en høj grad af faglighed i uddannelserne.
Det er det, der mere end noget andet bidrager til at gøre Danmark til et velstående samfund, hvor vi har råd til en god velfærd.
På den baggrund er de studerendes økonomiske vilkår en vigtig sag.
Det skal ikke være økonomien, der afholder en fra at tage en uddannelse.
Heldigvis kan vi også konstatere, at det ikke er tilfældet i Danmark.
Danmark er et af de lande i verden, der bruger flest midler på at sikre de studerende fornuftige økonomiske vilkår.
Gennemsnittet i EU er 0,3 pct.
Det billede skal der ikke laves om på.
I det samlede billede skal man derudover være opmærksom på, at uddannelse faktisk er en rigtig god investering for den enkelte.
Det bidrager til at øge livsindkomsten.
På trods af at studerende i sagens natur har en lavere indkomst end dem, som har et fuldtidserhvervsarbejde, er det klart, at der er sammenhæng mellem uddannelse, uddannelseslængde og den indkomst, man samlet set får hen over livet.
Det Konservative Folkeparti ønsker at fastholde det billede.
I forbindelse med finanslovforslagets behandling er der truffet aftale om øget uddannelsesstøtte til handicappede studerende med et ekstra beløb på 25 mio. kr.
Samtidig har regeringen med sin boligpakke »Flere boliger - vækst og fornyelse på boligmarkedet« taget en række initiativer, der vil betyde en forbedring af de unges muligheder for at få en bolig.
Herudover er der over de næste 5 år afsat 1 mia. kr. til boliger til unge under uddannelse.
Så sent som i september
dette år blev der uddelt støtte til opførelse af 578 ungdomsboliger primært i universitetsbyerne.
Også det samlede billede af de studerendes indkomster viser fremgang i levevilkår for de studerende.
Pernille Falcon (EL), 2003-11-11:
Skal man forstå Venstres ordfører derhen, at pengene ligger bedst i borgernes lommer, i villaejernes lommer, frem for at man giver de 25 mio. kr. til de studerende, der også er enlige forsørgere?
Jeg vil gerne høre, om man har lavet den samme gennemsnitsbetragtning over, hvor meget villaejerne skulle betale mere i skat, hvis de 25 mio. kr. skulle finansieres, eller hvor meget man skulle snuppe af den skattelettelse, de får, for at få dem finansieret.
Margrethe Vestager (RV), 2003-11-11:
Først og fremmest tak til Venstres ordfører for roserne til Det Radikale Venstre.
Jeg vil gerne høre, om vi måske kunne finde ud af en fremgang i spørgsmålet, for hele kredsen har jo udtrykt velvilje over for enlige studerende.
I forvejen er det sådan, at der kan gives et tillæg på 5.300 kr., tror jeg det er.
Det var noget, som Enhedslisten fik ind under finanslovforhandlingerne i 2001, og kunne vi gå videre ad den vej og øge det tillæg, så det faktisk bliver mærkbart for den enlige studerende, at det er et forsørgelsestillæg og ikke har noget med SU at gøre?
Jeg synes sådan set, at vi hinanden imellem godt kan respektere forskellige holdninger til SU-systemet, men også at vi vejen rundt kunne komme enlige forsørgere på SU i møde, vel vidende at det er meget, meget, meget stramme levevilkår, man har på SU, når man også har børn.
Jeg oplever, at mange enlige forsørgere på SU har hørt, hvad der er blevet sagt, og har troet, at der ville blive gjort noget ved det, men er blevet meget, meget slemt skuffede, fordi der er strandet noget, som vi her i salen måske nok synes er vigtigt, men som de ret beset ikke kan smøre på brødet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-11-11:
Efter min bedste overbevisning er det sådan, at det danske samfund har behov for, at folk uddanner sig.
Det danske samfund lever af viden, og hvis vi på den ene side siger, at de studerende og eleverne leverer noget, burde det så ikke være sådan efter Venstres mantra, at de på den anden side også fik noget - altså noget at leve for?
Jeg synes, det er interessant at høre Venstre, der ellers normalt heroppefra taler om incitamenter, nærmest benægte, at det, at man giver folk bedre vilkår, måske ville give dem et incitament til at uddanne sig.
Det synes jeg er interessant.
Jeg skal sige, at for Enhedslistens vedkommende mener vi sådan set, at det at studere er et fuldtidsarbejde, og det ønsker vi at honorere ved, at folk også får, hvad der svarer til en fuldtidsoverførselsindkomst.
Vi ønsker sådan set, at SU-systemet skal op på maksimal dagpengesats.
Vi ønsker nemlig at undgå, at folk arbejder ved siden af deres studier, fordi vi mener, at samfundet har gavn af, at folk bruger tiden på at være studerende eller elever.
Så vil jeg bare lige sige, at jeg ved godt, at fru Gitte Lillelund Bech ikke er skattepolitisk ordfører.
Men måske skulle den uddannelsespolitiske ordfører lige tjekke skattelettelserne igen, for det er faktisk sådan, at de studerende fik lige nøjagtig nul kroner ud af de skattelettelser.
Gitte Lillelund Bech (V), 2003-11-11:
Jeg er glad for, at jeg ikke er med i Enhedslisten, for jeg er jo ikke enig i Enhedslistens politik på dette område.
Med hensyn til det med noget for noget og incitamenter synes jeg rent faktisk og ville også forvente, at det var et incitament, når vi giver verdens højeste uddannelsesstøtte; at man så rent faktisk også uddanner sig og bliver hurtigere færdig eller uddanner sig på et højere niveau, end det ellers kunne forventes.
Men jeg vil bede fru Rosenkrantz-Theil om at finde OECD's undersøgelse »Education at a Glance«, der udkommer hvert år.
Så vil fru Rosenkrantz-Theil finde
al mulig dokumentation for, at vi giver verdens højeste uddannelsesstøtte og har verdens dyreste uddannelsessystem, men at vi alligevel ikke får flere højtuddannede ud af det.
Med hensyn til skattelettelser vil jeg godt påpege, at noget af det, denne regering har gjort, lige præcis er at indføre et skattestop, der betyder, at de grønne afgifter ikke stiger.
Det betyder, at alt det, som man kan sige er de tunge afgifter - de afgifter, der vender den tunge ende nedad - stiger ikke, tværtimod.
Derfor er det faktisk til gavn for de studerende, at vi har indført det skattestop, vil jeg godt lige påpege.
Men til fru Rosenkrantz-Theil: Læs »Education at a Glance«.
Louise Frevert (DF), 2003-11-11:
Ganske vist er forespørgslen stillet til regeringen, men når vi nu ikke er enige med regeringen i alt, er det vigtigt for Dansk Folkeparti også at give sit besyv med i denne fornuftige debat.
Dansk Folkeparti har just indgået forlig med de andre forligspartier om tillægsstipendium til studerende med handicap, og det synes vi er et fint forlig, fordi de handicappede bliver trukket ud at deres stigmatiserede situation og kan få et økonomisk grundlag, så de kan vælge en uddannelse på SU på lige fod med andre.
Nu er det jo sådan i politik, og det ved vi alle, at man jo desværre ikke kan få det hele, og det skal da ikke være nogen hemmelighed, at vi fremover vil arbejde på at gøre kårene mere lempelige for studerende, der er forsørgere.
Det lykkedes desværre ikke i denne omgang, men vi vil da se med positive øjne på et forslag, der bl.a. kunne indebære, at alle partier i forligskredsen ville være enige, og at man som tidligere foreslået måske kunne gå ind og røre ved reguleringen.
Det kunne som sagt ikke lykkes i denne omgang, men måske på et andet tidspunkt.
I Danmark har vi et af verdens bedste uddannelsessystemer.
Vi har uddannelse på et højt niveau og af en uforlignelig standard.
Det er en af Dansk Folkepartis kæpheste, at uddannelsessystemet skal forbedres i Danmark, og derfor er vi stolte af at være med i de indgåede forlig ikke alene om folkeskolen, men også om gymnasiereformen og erhvervsskolerne.
Det er nye tider, tingene udvikler sig, og derfor er det essentielt, at vi følger med tiden, og at vi også inden for uddannelsesområdet følger tidens tendenser.
Vores uddannelsessystem virker upåklageligt, og det kan godt være, at man kan være lettere fortørnet over, at der kommer lidt mere brugerbetaling hen ad vejen både for fotokopier og bøger, men hvem har sagt, at det absolut skal være en menneskeret at få alt subventioneret i Danmark?
Når man tager i betragtning, hvad det koster at uddanne
sig i andre lande, så har vi et fintmasket sikkerhedsnet, hvor alle unge har mulighed for at tage en uddannelse.
Det har man ganske vist også i mange andre lande, men her taler vi om en helt anden brugerbetaling, end vi på nuværende tidspunkt har set herhjemme.
Man kan meget let komme op på 100.000 kr. om året på en almindelig videregående uddannelse i udlandet, som skal betales af forældre og de studerende selv, oven i købet af personer, som måske ikke engang har meget at rutte med i forvejen.
Vi har altså for øje, at vi skal gøre tingene bedre.
Det mener jeg også at vi gør i Dansk Folkeparti, men til gengæld er vi da altid lydhøre over for nye tiltag.
Det er jo sådan, at når man har indgået en finanslov, uanset om det er på visse punkter, eller det er en hel finanslov, så indebærer
det jo, at man må holde sin aftale og derefter ikke bare uhæmmet bruge løs af den samlede kasse.
Morten Homann (SF), 2003-11-11:
Det lyder jo smukt, at Dansk Folkeparti vil forbedre uddannelsessystemet og være med til at sikre gode vilkår for studerende.
Men så har jeg bare lige to spørgsmål: Hvordan harmonerer det med, at i hvert fald i to af de finanslove, som Dansk Folkeparti har medvirket til at gennemføre, er der sket ganske kraftige besparelser på uddannelsesområdet, på finansloven for 2002 i omegnen af 400 mio. kr.?
I finansloven for næste år ryger der så rask væk 4.000 pladser til skolepraktikken.
Er det Dansk Folkepartis opfattelse af forbedringer af uddannelsessystemet?
Så tror jeg nødig, jeg vil se forværringer.
Det andet, jeg vil spørge om,
er: Når Dansk Folkeparti har medvirket til, at taksterne i den kollektive trafik nu får et ordentligt ryk opad, skal vi så ikke være enige om, at det i hvert fald er noget, der virkelig kan mærkes for de studerendes økonomi, hvor der godt kan være lidt slunkent i kassen sidst på måneden?
Thomas Adelskov (S), 2003-11-11:
Lige et kort øjeblik blev jeg sådan forvirret på et ganske ualmindelig højt plan.
Jeg forstod, at når man nu ikke ville gå ind og røre ved noget i finansloven, så var det, fordi man har lavet en aftale, og en aftale skal man holde.
Vi har lige lidt tidligere her i dag diskuteret måske lidt højlydt med finansministeren de besparelser, der lå i finanslovaftalen, på 170 mio. kr. på dagpengeområdet.
Kunne Dansk Folkeparti ikke animere regeringen til, når man nu kan finde de der 170 mio. kr. ovre i Hypotekbanken, så at kunne finde 25 ekstra at tage med for at redde de enlige forsørgere og sikre dem et noget bedre forsørgelsesgrundlag end det, de har i dag? Jeg hørte jo, at fru Louise Frevert netop talte om, at den dårlige økonomiske situation, de har, også bekymrede fru Louise Frevert.
Louise Frevert (DF), 2003-11-11:
Til Socialdemokraternes ordfører vil jeg nok sige, at der er ikke så meget bid i de heste lige i øjeblikket, at det er så presserende, at man skal skaffe 25 mio. kr.
Vi har været inde i nogle diskussioner.
Der har været virkelig konstruktive forslag på bordet, og det skal ikke være nogen hemmelighed, at det er en mærkesag for os at skaffe penge til de her enlige forsørgere, men de konstruktive forslag, der egentlig har været på bordet i forhandlingerne, som Socialdemokraterne og de andre partier ikke vil være med til, ville Dansk Folkeparti gerne være med til.
Til hr. Morten Homann: Det er lidt ubegribeligt for mig med hensyn til de 400 mio. kr., for pengene er jo blevet inden for budgettet i Undervisningsministeriet, og det har været de besparelser, der har været varslet, og mange af dem har man overtaget fra den gamle regering.
Så det kommer lidt bag på mig, at vi skal have skudt i skoene, at vi har været med til at lave de store besparelser på undervisningsområdet, for det har vi faktisk ikke.
Med hensyn til den kollektive trafik er stigningerne i den kollektive trafik for de studerende jo meget, meget mindre rent procentuelt, end de er for de andre grupper i samfundet.
De er ca. 8 pct., og så er de 12 pct. for de andre, så det har jo ikke sin rigtighed.
Jeg vil bare gentage fra min ordførertale: Altså hvem siger, at det er en menneskeret, at man skal have subvention til alt?
De danske studerende har rent faktisk udmærkede vilkår i Danmark, så lad være med alt det klynkeri.
Thomas Adelskov (S), 2003-11-11:
Det kunne godt med et snuptag i løbet af en time her til morgen lade sig gøre, at man gik fra at lave besparelser på dagpengene.
Man skal overhovedet ikke have nogen skældud for, at man har fjernet den besparelse, men man kunne da finde 170 mio. kr. til it til politiet.
Det er fint nok, og det synes
vi sådan set også de skal have.
Kunne man ikke finde 25 mio.
kr. til studerende forsørgere?
Hvis man kigger ned over finansloven, så kunne Dansk Folkeparti måske give noget af deres hjerteblod.
Jeg har forstået det sådan, at man jo f.eks. har sikret, at professor Bent Jensen får 4 mio. kr., så han kan forske noget mere i Gulaglejrene.
Jeg ved godt, det er en vigtig sag også for Dansk Folkeparti, men her kunne man jo så vise, om det var de enlige forsørgere eller det politiske ridt mod den yderste venstrefløj i Rusland, man jagtede. Altså kunne man ikke starte der med at finde de 4 mio. kr. og gå til nogle forhandlinger.
Vi foreslår med det forslag til vedtagelse, der ligger, at forhandlingerne bliver genoptaget.
Det er bare sådan for at komme med nogle konstruktive forslag, som vi jo også i forhandlingerne prøvede os frem med.
Morten Homann (SF), 2003-11-11:
Jeg skal love for, at Dansk Folkeparti fører fru Louise Freverts ambition om, at man ikke skal støttes i et og alt, ud i livet.
Ud over besparelserne på uddannelsesområdet er det jo f.eks. sådan, at de ret voldsomme prisstigninger, 8 pct., som man kommer ud for i den kollektive trafik, slår voldsomt hårdt i en studerendes økonomi. Det er ikke så interessant at se på billetprisen i sig selv, men ser man på billetprisen ud af den samlede indkomst, er det en ganske, ganske voldsom stigning, som de studerende kommer ud for.
Det, jeg godt kunne tænke derudover at høre fru Louise Frevert om, er: Venstres ordfører gav før udtryk for en ret firkantet holdning til, at SU-rammen ikke måtte udvides.
Er det også Dansk Folkepartis holdning, at når man skal ud og finde forbedringer til f.eks. studerende forsørgere, ja, så må og skal det ske inden for rammen? Det vil sige, at så skal det være de andre på lave indkomster, som skal finansiere det.
Louise Frevert (DF), 2003-11-11:
Til hr. Morten Homann: Vi skal jo ikke som politikere gå ind og blande os i de unge menneskers og de studerendes privatøkonomi.
Jeg vil nok sige, at det, de har at råde over, jo er et spørgsmål om deres egen prioritering, om de vil gå i teater, på restaurant, køre i bus eller skaffe sig en cykel.
Jeg er i den situation selv at have haft børn i alle aldre i uddannelsessystemet, så jeg er faktisk måske en af dem, der udmærket godt ved, hvor hårdt det kan være; men så hårdt er det altså heller ikke.
Til hr. Thomas Adelskov vil jeg sige, at der er det at sige til det, at næsten 10 mia. kr. til SU da immer væk er en sjat penge at kunne bruge til det her uddannelsessystem.
Så jeg vil nok sige, at sådan som rammen ser ud på nuværende tidspunkt, har Dansk Folkeparti ingen intentioner om at udvide den.
Det kan jeg godt gøre helt klart med det samme.
Selv om der var nogle meget fantasifulde og konstruktive forslag heroppe fra talerstolen fra hr. Thomas Adelskov, så
er det ikke nogen, som jeg tror måske lige falder i god jord hos Dansk Folkeparti.
Vi mener, at de her 9,6 mia. kr., næsten 10 mia. kr., er rimeligt, og at det må kunne lade sig gøre at finde de midler ved lidt omprioritering. Man må give lidt, tage lidt, så det er et spørgsmål om at se det på en fornuftig måde og måske få nogle nye vinkler. Vi er parat til konstruktivt at arbejde på det. Nu er der indgået en finanslov, så lad os da se, hvad der kan ske til næste finanslov, hvordan tingene så kommer til at blive skruet sammen.
Nu blev det altså sådan på nuværende tidspunkt, at forligspartierne ikke ville være med til at lave nogen omprioriteringer i SU-systemet.
Så vi er altså endt på det her, og jeg synes, det er udmærket, at vi har været i stand til at være med til at kunne skaffe 25 mio. kr. til de handicappede.
Det tror jeg de bliver meget glade for, og vi er glade for at kunne være med til at hjælpe.
Morten Homann (SF), 2003-11-11:
Jeg deler selvfølgelig fuldt fru Louise Freverts glæde over, at det kunne lykkes at finde nogle penge til de handicappede.
Derimod tror jeg, at fru Louise Frevert skulle tale noget mere med sine børn, for jeg tror måske, at hun overvurderer lidt, hvor storslået det er at være på SU, og hvor mange restaurantbesøg, teaterture og nye cykler der er råd til at betale ud af en SU.
En billetprisstigning på 8 pct. i den kollektive trafik er altså en ret stor andel af en SU-modtagers økonomi.
Det kan altså godt gøre en ret stor forskel, når man skal have enderne til at mødes og økonomien til at hænge sammen.
Så jeg synes, at en smule mere fornemmelse af, hvordan økonomien hænger sammen i den virkelige verden, måske kunne forbedre debatniveauet i denne her diskussion lidt mere.
Thomas Adelskov (S), 2003-11-11:
Hvor der er vilje, ikke?
Hvis der var vilje hos Dansk Folkeparti til at sætte sig igennem på det her punkt, lige så vel som man havde vilje til at sætte sig igennem og få sikret 4 mio. kr. til forskning i Gulaglejrene, så ville vi jo også kunne nå et resultat her.
Det var netop det, vi bl.a. foreslog, nemlig at det altså ikke bare skal finansieres inden for SU-rammen; man må i hvert fald også medregne de midler, der kommer, i og med at der vil være flere studerende forsørgere, der vælger SU, hvilket betyder, at vi skal bruge færre penge på revalidering.
Det må da også regnes med ind og trækkes med over.
Vi havde sådan set en række gode forslag, og hvis nu der var vilje i Dansk Folkeparti, så kunne vi lave forbedringer for de enlige forsørgere.
Ellers er det bare tom snak heroppefra.
Margrethe Vestager (RV), 2003-11-11:
Det er jo rimeligt og legitimt nok at have den holdning, at der er penge nok i SU-systemet til SU-modtagere, fair nok.
Hvis nu man i stedet for at fokusere på SU-modtagerne ser på børnene af dem og siger, o.k. det kan faktisk godt være, at der er børn af enlige SU-modtagere, som har lidt svært sådan ved at få flyverdragter, der lige har den rigtige størrelse osv., fordi livsvilkårene ikke er så gode,
kunne vi så måske finde sammen uden om SU og alt det der, som er blevet så indviklet og kompliceret, og se på at forhøje det tillæg, som Enhedslisten fik indført til forsørgere på SU? Det er i øjeblikket på 5.300 kr., og man kunne godt hælde lidt mere i, som ville gøre det bare lidt nemmere. De enlige studerende på SU, som har forsørgerforpligtelser, har hørt på os, og de har forventninger til os, fordi de har hørt, hvor varmt vi taler for, at deres levevilkår skal blive bedre.
Det gælder
fru Louise Frevert, det gælder undertegnede, og det gælder alle ordførere her.
Vi vil så gerne.
Skal vi så ikke se, om vi kan finde en vej ud af det?
Louise Frevert (DF), 2003-11-11:
Det er ikke for lige at bruge hr. Thomas Adelskovs ord, men hvor der er vilje, er der vej.
Denne her problemstilling er jo ikke en, der er ny. Hele tiden, ved jeg da gennem mange år i politik, har det været en problemstilling, som har været oppe at vende år efter år, at der har været store økonomiske problemer hos de enlige forsørgere.
De Radikale kunne jo godt, da de sad i regering, selv have taget initiativ til at få gennemført nogle af de her ting.
Så må vi se, hvad der sker til næste år, men på nuværende tidspunkt kan vi overhovedet ikke gå ud over rammen.
Der er da sløje tider, ja, men så sløje er de altså heller ikke, for vi har jo som sagt et af de bedste systemer i verden.
Så vidt jeg har kunnet erfare, har der været en favorisering af SU-modtagerne i årenes løb fra 1997, tror jeg det var, til 2001, hvor der har været en stigning på 16 pct. i forhold til 10 pct. ude i det almindelige samfund, om jeg må sige det på den måde.
Margrethe Vestager (RV), 2003-11-11:
Jeg tror desværre, at fru Louise Frevert ligesom havde fået skruet ørerne på til kritik.
Der var slet ikke nogen kritik fra min side.
Der var ingen skyden i skoene.
Der var et forslag, som var ret fremkommeligt, fordi både fru Louise Frevert og jeg og de andre ordførere gerne vil se på enlige forsørgeres vilkår, når de er på SU, eller rettere sagt vi vil gerne sørge for, at deres børn også får nye flyverdragter en gang imellem.
SF har så bragt os i den misere, at det kan vi ikke komme til at gøre noget ved i SU-systemet.
Skulle vi så ikke se, om vi kan finde en anden og mere konstruktiv måde at gå til det på, fordi vi lige i øjeblikket er låst, ligesom man altid er låst i en forligskreds, og sådan må det jo være?
Derfor var det sådan set
Louise Frevert (DF), 2003-11-11:
Det er ikke noget, som jeg synes at vi bør tage stilling til i den her diskussion her i salen, hvor det er SU, og som fru Margrethe Vestager selv påpeger, er det faktisk i et andet regi, og derfor tror jeg, man skal diskutere det med de ordførere, der er på det område.
Margrethe Vestager (RV), 2003-11-11:
Nu skal jeg ikke ødelægge den gode stemning.
Men vi diskuterer studerendes økonomiske livsvilkår, vi diskuterer ikke SU-systemet.
Det er klart, at det er det, der bliver bragt op, for det er det, vi alle sammen har i frisk erindring, men vi diskuterer studerendes økonomiske livsvilkår.
Derfor må man også kunne se det som et samlet hele.
Det tilskud, som man kan få efter ansøgning, er jo en del af det.
Det gør en forskel for studerende, om de kan få sådan et tilskud eller ej.
Så det kunne jo være interessant at sætte sig ned og få et fuldstændig overblik over, hvor vi er henne også med hensyn til andre enlige forsørgere i forhold til dem, der er på SU, og se, om vi kunne komme videre med det.
Det er jo ingen skade til, og selv om der lige er lavet et finanslovforlig, så kommer der jo sikkert flere undervejs.
Thomas Adelskov (S), 2003-11-11:
Nu beder jeg fru Charlotte Dyremose om at have mig undskyldt, for det er jo ikke god skik, når man ikke er ordfører på området, at nogen så går op og tager ordet.
Men jeg vil så bede fru Charlotte Dyremose om at tage en hilsen med videre til ordføreren, hr. Lars Barfoed, og SU-ordføreren, fru Helle Sjelle, idet vi tidligere her i dag har diskuteret det forhandlingsforløb, der har været i sidste uge ovre hos undervisningsministeren.
Oven på det udsendte De Konservative en pressemeddelelse, der gav Socialdemokraterne skylden for, at alt muligt var brudt sammen, og jeg konstaterede her tidligere under Venstres indlæg, at det måtte skyldes, at den pressemeddelelse var lavet før forhandlingerne, fordi det var faktisk ikke det forløb
, hvilket Venstres ordfører også bekræftede.
Så jeg vil bede om, at fru Charlotte Dyremose tager en hilsen med tilbage til sine ordførere om, at man sådan set godt kunne være redelig, når man refererer fra forhandlinger og om forhandlingsbrud.