runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Homann (SF), 2004-03-26:
Jeg synes, der var mindst én løs ende i hr. Peter Christensens besvarelse af den tidligere spørgers iondlæg om incitamentet til at arbejde.
Kl. 9.30 Det er bare lige for at få alt på det rene, så vi kan diskutere, hvordan incitamenter virker og ikke virker.
Men kan hr. Peter Christensen mene, at skattepakken giver pensionister, førtidspensionister og arbejdsløse et større incitament til at være på arbejdsmarkedet, og er det derfor, at de ikke får en øre ud af regeringens skattelettelser?
Er det det, der er regeringens begrundelse for, at de ikke får noget som helst?
Det kan godt være.
Jeg kom til at tænke
på en nordpolsfarer, som synes, at det er forfærdelig koldt, og det tror jeg der er mange mennesker der godt kan nikke
genkendende til, sådan som tingene er lige nu, hvor regeringen skærer voldsomt ned på mange velfærdsydelser.
Men det er jo på lånt tid.
Når de her skattelettelser skal betales, er der kun én gruppe til at betale dem: Det er de svageste, som har brug for, at man får en god offentlig service, og de må betale de ufinansierede skattelettelser, som ligger i det her.
Vil hr. Peter Christensen ikke medgive, at den her skattelettelse giver en regning, der skal betales, og at det højst sandsynligt ikke er de højtlønnede, der kommer til at betale den på et tidspunkt?
Peter Christensen (V), 2004-03-26:
Vi har efterhånden været inde omkring emnet flere gange.
Jeg kan forstå, at venstrefløjen i Folketinget synes, det er et problem, at der bliver betalt skat af de penge, man ikke længere tvinges til at indbetale på SP-kontoen.
Jeg er stadig væk uforstående over for den problematisering.
Man får udbetalt en højere løn, og dermed stiger beskatningen naturligvis også.
Man kan undgå den ved frivilligt fortsat at indbetale til pension, og det er altså den situation, der er.
Jeg vil gentage: Jeg er tryg ved, at den enkelte lønmodtager nok skal bedømme, hvorvidt det her er en skattelettelse eller en skattestigning.
Jeg er sikker på, at den enkelte lønmodtager vil ryste på hovedet over at skulle have lyttet til, at det at få flere penge udbetalt skulle være lig med en skattestigning.
Ole Sohn (SF), 2004-03-26:
Er det ikke korrekt, at det skatteprovenu, som staten får for de personer, som har under 235.000 kr., som i øvrigt ingen skattelettelser får - de får kun fremrykket deres egen pensionsopsparing - bruges til at finansiere skattelettelser for de højtlønnede, dem, som har mere end 235.000 kr.? Kl. 9.55 Hvorfor taler hr. Peter Christensen udenom?
Kan vi ikke bare få bekræftet, at det er korrekt, at skatteprovenuet for folk, der har indtægter under 235.000 kr., som er deres egne penge, finansierer skattelettelserne for de højtlønnede?
Peter Christensen (V), 2004-03-26:
Det er jeg helt enig i.
Det, der jo bare er diskussionen, er: Skal de tvinges til at gøre det, eller skal de have lov til i 2 år, 2004 og 2005, at lade være med at indbetale dem til pensionsbidrag og dermed kunne bruge dem på andre ting?
Der har vi sagt, at det godt kan være, at der er nogle, der vælger frivilligt at indbetale dem på en kapitalpension eller ratepension, og så er der sådan set status quo på den konto.
Men det kan også være, at der er nogle - det er jeg ret sikker på der vil være - der siger: Der er faktisk nogle privatøkonomiske ting, vi ønsker at gennemføre.
Dermed vil det også sætte forbruget i gang.
Jeg synes, det er værd at holde fokus på, at det jo netop er det vi ønsker ved at suspendere pensionen, altså sætte et forbrug i gang og give et skub til det opsving, som er på vej.
Det er det jo netop blevet, for det var det første vi gjorde.
Det var jo ikke SF's holdning eller Socialdemokratiets holdning eller Det Radikale Venstres holdning.
Nej, de syntes jo, at SP'en skulle være en skat, og at man derfor ikke skulle have det udbetalt, som man indbetalte.
Derfor kan jeg da kun give SF ret i, at det er folks egne penge, for det har vi jo netop sørget for at det er blevet.
Ole Sohn (SF), 2004-03-26:
Jeg synes, hr. Peter Christensen forspildte muligheden for at svare hr. Anders Samuelsen på et utrolig simpelt og enkelt spørgsmål, netop spørgsmålet om Den Særlige Pensionsopsparing, den indtægt, som staten får fra de personer, der har under 235.000 kr.; det skatteprovenu, som de lavestlønnede får ved at spise af deres egen hale.
For pausen i SP-ordningen er sådan set bare at sikre sig selv en dårligere pension i fremtiden.
De lavestlønnede har under 235.000 kr., og det skatteprovenu, staten får der, bruges til at finansiere skattelettelserne for de højtlønnede.
Kan hr. Peter Christensen ikke bare sige ja?
Eller vil han benægte fakta?
Peter Christensen (V), 2004-03-26:
Beskæftigelsesfradraget udregnes som procent af den løn, man har op til mellemskattegrænsen.
Og nu øges grænsen for, hvornår man skal betale mellemskat.
Det betyder to ting: Det betyder, at der i alt, når man tager hele lettelsen, er trekvart million danskere, der ikke længere skal betale mellemskat.
Det er virkelig mærkbart.
Men alle, der er på arbejdsmarkedet, får altså den samme procentdel af deres løn op til et loft.
Lene Jensen (S), 2004-03-26:
Hvis vi accepterer præmissen om, at skattelettelserne skal gives til alle på arbejdsmarkedet, så spørger jeg en gang til, om Venstres ordfører kan bekræfte, at hvis man tjener under 19.600 kr., er det, man får ud af den her fremrykning, 27,50 kr. om måneden, for det er det, beskæftigelsesfradraget giver.
Det er altså de 27,50 kr. om måneden til alle dem, der tjener mindre end 19.600 kr., der gør, at alle får skattelettelser.
Er det rigtigt, eller er det forkert, at det er 27,50 kr. om måneden som følge af beskæftigelsesfradraget?
Peter Christensen (V), 2004-03-26:
Det, der jo var afgørende for Venstre, var at forfølge en politisk holdning om, at det i højere grad også økonomisk
skulle kunne betale sig at være en del af arbejdsmarkedet.
Det er et politisk synspunkt, vi har.
Der skal være en forskel på at være uden for og inden for arbejdsmarkedet, også økonomisk.
Derfor er der også logik i at skrue skattelettelserne sådan sammen, at de netop gives til folk på arbejdsmarkedet.
Kl. 9.50
Det gives til alle på arbejdsmarkedet.
Beskæftigelsesfradraget er målrettet alle, ikke kun nogle få grupper, men alle, der er en del af arbejdsmarkedet.
Det fik vi gennemført med skattelettelserne.
Når vi taler om den sociale profil, var de tre partier, som indgik aftalen om skattelettelserne, også enige om, at der var en gruppe, som ikke naturligt var en del af arbejdsmarkedet, nemlig fordi de var pensionister, og pensionister, som ikke havde andet end folkepensionens grundbeløb, skulle have noget ekstra.
Det var en del af den politiske aftale, som Dansk Folkeparti, De Konservative og Venstre indgik.
Derfor har jeg ingen problemer med den sociale profil.
Derfor er den sociale profil også i orden.
Lene Jensen (S), 2004-03-26:
Jeg vil gerne opholde mig en lille smule ved det der med den sociale profil og skattelettelser til alle eller i hvert fald til alle i beskæftigelse - og så skidt med førtidspensionisterne og de studerende og de andre, synes Venstre at mene.
Men lad det nu ligge.
Jeg vil gerne have Venstres ordfører til at bekræfte, for det første at man skal tjene mindst 19.600 kr. for at komme i betragtning til den fremrykkede skattelettelse for mellemskatten, og for det andet, at det, der sikrer en skattelettelse til alle, som det så smukt bliver sagt, og dermed forstår jeg en ansvarlig social profil, er de 333 kr. om året, man får ud af det på beskæftigelsesfradragets konto.
Jeg vil gerne høre, om det er de 27,50 kr., der garanterer den sociale profil for alle, der tjener mindre end 19.600 kr. om måneden.
Peter Christensen (V), 2004-03-26:
Jeg synes, det var ærgerligt, at hr. Ole Stavad ikke fortsatte ad det spor, som hr. Ole Stavad var i gang med fra starten, nemlig at sige: summen for den enkelte borger.
Det fortrød hr. Ole Stavad undervejs, og så gjorde han det til en statskassebetragtning.
Jeg vil holde fast i det, som hr. Ole Stavad var ved at starte på, nemlig summen for den enkelte borger, for det er det, vi skal holde fokus på.
For den enkelte borger betyder det, at der vil blive flere penge udbetalt, at der vil være flere penge tilbage, som man kan bruge til forbrug eller øgede pensionsindbetalinger, eller hvad man nu ønsker.
Det er en personlig beslutning, man skal træffe.
Der er det, jeg siger noget til diskussionen om, hvorvidt den enkelte borger får flere penge udbetalt.
Der er jeg tryg ved, at selv om vi ikke når til enighed her i Folketingssalen om, hvad den virkelighed er, vil den enkelte borger nok kunne se på sit skattekort, at jeg har ret i, at der vil komme flere penge til udbetaling.
Derfor opfordrer jeg bare endnu en gang folk til at gemme deres gamle skattekort, så de kan sammenholde det med det nye, de får, for det vil være argumentation nok for mig.
Ole Stavad (S), 2004-03-26:
Hvis nu ikke man kendte hr. Peter Christensen, kunne man jo have den opfattelse, at hr. Peter Christensen ikke helt havde forstået det her.
Jeg kender hr. Peter Christensen.
Jeg er helt sikker på, at han har forstået det her, og han forsøger at sprede røgslør ud over den virkelighed, det her indeholder, nemlig at summen for borgerne af det her forslag plus det næste, der kommer til behandling, er, at der kommer 1,4 mia. kr. netto mere ind i skat, og at det ikke har noget med højere løn at gøre - det er noget, der afgøres ved overenskomster - men det er en konsekvens af de her lovforslag. Det skammelige ved det er så, at de lettelser, der ligger i det her, er reserveret meget præcist til knap og nap den halvdel af befolkningen, som tjener mest, hvorimod de, der skal betale for de her lettelser, der giver overskud netto, i stor stil er dem, der har indkomster i den lavere halvdel.
Kan hr. Peter Christensen ikke, når nu han skal prøve at være en bette smule nøgtern, bekræfte det billede?
Anders Samuelsen (RV), 2004-03-26:
Det var faktisk et meget upræcist svar.
Det er jeg egentlig lidt skuffet over, for det enkle svar er jo, at finansieringen fremkommer ved, at man ophæver SP-betalingen i 2 år; det er de 3,9 mia. kr., der kommer i kassen der.
Eftersom de 3,9 mia. kr. er det, der finansierer fremrykningen, må det også være sådan, at folk, som tjener under 235.000 kr., som ikke får nogen skattelettelser, er dem, der betaler alle de nettoskattelettelser, altså de ekstra penge, folk får ud over, at de slipper for at spare op.
Alle de folk, som tjener over 235.000 kr. Den ekstra skattelettelse, de får i kraft af fremrykning, betales rent af folk, der tjener under 235.000 kr. Er det ikke korrekt?
Folk under 235.000 kr. får ikke nogen ekstra skattelettelser, de får deres egen pension ud til beskatning.
Den beskatning bruges til at betale for den skattelettelse, folk, der tjener over 235.000 kr., får.
Er det ikke korrekt?
Peter Christensen (V), 2004-03-26:
Som det fremgår helt klart af forårspakken, er det varige træk på den finanspolitiske situation kun godt 200 mio. kr., og derfor er der jo rigelig råd til det i dansk økonomi.
Som jeg var inde på i min ordførertale, har vi en sund og solid og stærk økonomi, og derfor er der råd til at fremrykke de her skattelettelser inden for den økonomi, vi har - uden at det går ud over gældsnedbringelsen. Kl. 9.40 Derfor er jeg overhovedet ikke bekymret over, at vi fremskynder netop de her skattelettelser, også fordi - der er jeg fuldstændig enig med hr. Anders Samuelsen - at det jo forhåbentlig giver en øget beskæftigelse og et fald i ledigheden.
Det er jeg da glad for at vi trods alt er enige om.
En gang imellem, når man lytter til debatten, kan man jo nærmest få det indtryk, at der er nogle, der kunne være lidt bekymret for, at det lykkedes, for hvad skulle de så slå regeringen i hovedet med?
Anders Samuelsen (RV), 2004-03-26:
Det eneste, vi diskuterer i dag, er det ekstra skub i økonomien, som regeringen forsøger at give.
Vi kan jo alle sammen ikke andet end håbe på, at det faktisk virker, for det, vi gerne vil, er at få sat gang i økonomien og få beskæftigelsen til at stige.
Jeg vil bare gerne have, om hr. Peter Christensen kan fortælle, hvad der finansierer det ekstra skub?
Hvordan skaffer regeringen pengene til det ekstra skub?
Vi har været inde på det tidligere i dag i debatten, men jeg vil bare gerne have, at hr. Peter Christensen selv fortæller, hvordan vi finansierer det her skub.
Peter Christensen (V), 2004-03-26:
Til det første: Jeg kan ikke helt finde ud af, om det, Socialdemokratiet mener, er, at man ikke skal betale skat af lønstigninger?
For det må næsten være en del af argumentationen.
For det, der sker nu, er, at hvis man får flere penge udbetalt, betaler man selvfølgelig også lidt mere i skat.
Det er korrekt, at når man ikke tvinges til at indbetale 1 pct. af lønnen på en SP, får man den udbetalt som løn, og så betaler man selvfølgelig også en skat af den løn.
Det er sådan set ret logisk.
Og hvis man ikke vil betale lidt mere skat af den ekstra løn, man får, så er det, man har valgmuligheden for at indbetale det på en pensionsordning, og så kan man sådan set bevare status quo. Men det er noget man gør op med sig selv.
Det er måske også der, hele hurdlen er, at Socialdemokratiet ikke er meget for det med frivillighed for den enkelte lønmodtager. Der er to forskellige svar, vi har set, altså Socialdemokratiets svar på, hvordan man kan gøre noget ved beskæftigelsen, og det, vi fremlægger,
og der er jeg helt enig med statsministeren i, at det liberale svar på at sætte gang i den private økonomi er den bedste vej frem.
Jacob Buksti (S), 2004-03-26:
Jamen det hænger jo ikke sammen.
Hr. Peter Christensen kan jo bare slå op på side 19 i den her såkaldte forårspakke, så kan man jo se, at der er et overskud for staten.
Det er simpelt.
Men det bekræftes også af et svar, jeg netop har fået fra skatteministeren på spørgsmål nr. S 2848, hvor det siges, at den skattestigning på 1.344 kr., som er afledt af det her, ikke er i strid med skattestoppet, fordi de pågældende jo bare kan betale ind på en pensionsordning.
Det vil sige, at nu får vi en produktudvikling af skattestoppet, nemlig at det ikke strider mod det, hvis man bare kan nedsætte skatten på anden måde.
Statsministeren skriver på side 60 i sin bog »I godt vejr og storm«: Inden Socialdemokraterne overtog regeringsmagten, havde de sammen med De Radikale kritiseret KV-regeringen for ikke at ville lempe finanspolitikken for at sparke det forventede økonomiske opsving i gang.
Og videre: Det Økonomiske Råd udgav senere en rapport, hvor de konkluderede, at kickstarten i bedste fald ingen virkning havde og i værste fald var skadelig.
Det er jeg enig i.
Er hr. Peter Christensen også enig i, at den her form for økonomisk politik ingen virkning har, og at den i værste fald er skadelig?
Peter Christensen (V), 2004-03-26:
Indimellem når vi har debatter, kan man undre sig over, at man kan få så forskellige ting ud af den samme virkelighed.
At gøre den her pakke til en skattestramning er imponerende, og jeg er lodret uenig.
Jeg er sikker på, at den enkelte dansker, som får et nyt skattekort, kan se, at det altså betyder noget, om en lettelse, som man skulle have haft i 2007, pludselig kommer i 2004.
Det betyder noget i kroner og øre.
Det betyder noget for den enkelte familie.
Derfor er jeg egentlig også tryg ved, at selv om vi ser så forskelligt på den samme virkelighed, vil modtageren af det nye skattekort nok selv bedømme, hvorvidt det her er en forringelse eller en reel skattelettelse.
Det er jo det sidste, og det vil blive trykt sort på hvidt.
Jacob Buksti (S), 2004-03-26:
Jeg vil gerne bede Venstres ordfører bekræfte, at lovforslaget har en undertekst, der hedder »Fremrykning af lavere skat på arbejdsindkomst« og dermed bekræfte, at der ikke i det her lovforslag er tale om en eneste krone i nye skattelettelser i forhold til det, der allerede er vedtaget.
Der er altså alene tale om, at man fremrykker de skattelettelser, som skulle have fundet sted fra nu af og til 2007, så de har virkning fra 2004.
Det håber jeg at Venstres ordfører vil bekræfte.
Jeg håber også, at Venstres ordfører vil bekræfte, at man hele tiden fra regeringspartiernes side har sagt, at de skattelettelser, man altså allerede har vedtaget og nu fremrykker, er fuldt finansieret, og at det har de været hele tiden.
Derfor vil jeg til sidst bede Venstres ordfører bekræfte, at det eneste nye i det her altså er, at staten får 7,8 mia. kr. mere i kassen.
Det er nemlig den ekstra skat, som kommer i kraft af, at man udbetaler SP-bidraget i 2004 og 2005.
3,9 mia. kr. det ene år og 3,9 mia. kr. det andet år.
I forhold til det, man allerede har vedtaget,
er det så ikke rigtigt, at her er alene tale om en skattestramning og en pensionsforringelse? Kl. 9.35
Peter Christensen (V), 2004-03-26:
Jeg er nødt til at holde fast i det, som hr. Morten Homann startede med igen, nemlig at pensionisterne får et rundt nul.
Det er simpelt hen ikke rigtigt.
En del af aftalen omkring de her skattelettelser er netop også, at der var sat i alt næsten 1 mia. kr. af til at målrette på forskellige områder, hvor der var særligt behov.
Netop pensionisterne, som ikke har andet end folkepensionens grundbeløb, får jo noget som en del af den politiske aftale, der også er i forbindelse med skattelettelserne.
Det er fuldstændig korrekt, at hvis man vil forfølge en politisk holdning om, at det i højere grad skal kunne betale sig, også økonomisk, at være en del af arbejdsmarkedet, ja, så skal man også gennemføre det, f.eks. når man har med skattepolitik at gøre.
Det er det, vi har gjort.
af arbejdsmarkedet, får man ikke en del af beskæftigelsesfradraget, det er logik.
Men det er jo netop derfor, at vi i den politiske aftale, der er om skattelettelserne, tager højde for det ved at give nogle flere penge til de pensionister, som ikke har andet end folkepensionens grundbeløb. Så der er ikke nogen, der er tabere. Der er kun vindere ved de her skattelettelser.
Morten Homann (SF), 2004-03-26:
Det var vist en pæn måde at sige på: Selv om der ikke er noget incitament til at arbejde for f.eks. førtidspensionister og studerende, jamen så får de bare et rundt nul af regeringen.
De skattelettelser, som det her forslag fremrykker, er jo ikke en gratis omgang, for det koster penge at give de her skattelettelser.
Det fremgår også af lovforslaget, at der selvfølgelig er et provenutab ved at rykke skattelettelser frem.
Der er jo en regning, der skal betales for det.
Hvem er det, der skal betale den regning?
Hvem er det, der skal betale gildet for regeringen?
Peter Christensen (V), 2004-03-26:
Der er ikke noget nyt i debatten om, hvordan de her skattelettelser er finansieret.
Det er de samme penge, der går til at finansiere skattelettelserne, som da vi vedtog hele pakken, og derfor ved SF og hr. Morten Homann udmærket godt, at det kan holdes inden for den økonomiske vækst, der er forudset frem til 2010, og at det derfor er noget vås at argumentere for, at det bliver de svageste, der kommer til at holde for.
Jeg vil i øvrigt gøre opmærksom på, at en del af hele aftalen jo også indebærer, at der ud over det skattemæssige så også vil blive givet yderligere til netop de fattigste pensionister i det her land.
Så pensionisterne, de fattigste pensionister, har netop også gavn af hele den her politiske aftale om skattelettelserne.
Ole Stavad (S), 2004-03-26:
Han siger, at det er for besværligt, og den frivillighed vil man ikke give.
Men jeg vil godt holde fast i noget.
Hr. Peter Christensen gjorde jo meget ud af, at det her var reelle skattelettelser.
Normalt definerer Venstre reelle skattelettelser med, at de er ufinansierede, eller at de finansieres over nedskæringer for dem, der har mindst.
Men jeg synes næsten, jeg hører hr. Peter Christensen benægte regeringens egen oplysning.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-03-26:
Nu er det jo sådan med denne her skattelettelse, at alle - alle - der arbejder, får en lettelse af skatten på arbejde i 2004.
Det er klart, at det har forskellig betydning for forskellige grupper.
F.eks. kan man jo se på, at hvis man tager det samlet med SP'en, så vil en deltidsbeskæftiget få en stigning på 5,3 pct. af sin løn, en faglært arbejder vil få en stigning på 6,8 pct. af sin løn, og en direktør vil få en stigning på 1,7 pct. af sin løn.
Så det er klart, at der er stor forskel på, hvor meget man får i skattelettelse.
Men det vigtige her er, at alle, der arbejder, får en lettelse af skatten på arbejde, og derudover har vi så lavet en pulje til social- og sundhedsformål.
Det allervigtigste for mig er nu, at vi også med fremrykningen af det her får skabt nogle nye arbejdspladser, sådan at de mennesker, der ikke er i arbejde, kan få sig et job, og sådan at vi i fremtiden også har råd til at hjælpe de mennesker, der ikke kan arbejde, ved at vi netop sikrer en fortsat vækst i vores samfund og dermed får råd til vores velfærdssamfund.
Så er vi så tilbage i venstrefløjens retorik, hvor det er helt forfærdeligt, hvis man lader folk selv vurdere, hvad de skal bruge deres egne lønkroner til.
I Det Konservative Folkeparti er vi af den meget klare opfattelse, at vi har nogle velfærdsgoder i vores samfund, som vi gerne vil finansiere, og dertil opkræver vi en skat, så vi kan sikre de velfærdsgoder.
Når der er overskud, vil vi gerne lade folk beholde deres egne penge, og det gør vi f.eks. ved at lade dem selv bestemme, hvad de vil købe for de penge, eller om de vil spare op og hvor, hvis det er bedre for dem i deres nuværende situation at spare op i stedet for at bruge pengene.
Det er at give mennesker mulighed for selv at disponere.
KL. 11.00 Samtidig gør vi det, når vi giver mennesker mulighed for selv at disponere, at vi skaber øget beskæftigelse.
22.000 er det tal, man umiddelbart har regnet sig frem til, så på den måde får vi flere i job og hjælper de mennesker, der ikke har noget job, og det synes vi faktisk er en utrolig fornuftig løsning.
Lene Jensen (S), 2004-03-26:
Jeg har to spørgsmål.
Det ene er, at hr. Lars Barfoed i Ugebrevet A4 er citeret for at sige, at der, og jeg citerer: »... skal være meget gode grunde til at gennemføre det«.
Og »det« er så SP.
Så jeg vil bare høre, om vi kan få løftet sløret lidt for, om det ligefrem er meget gode grunde, eller om der i virkeligheden ikke er tale om en suspension, om det, vi i virkeligheden er i gang med, ikke er en begravelse af SP-ordningen?
Så ville det da være rart at høre om det.
Jeg skal i den forbindelse høre, om hr. Lars Barfoed mener, at der er et opsparingsunderskud eller et opsparingsoverskud i dansk økonomi.
Det andet, jeg vil spørge om, er: Nu siger hr. Lars Barfoed, at han tror, det bliver vældig dyrt, det der med at kunne vælge at fortsætte sine indbetalinger.
Er det prisen, der skræmmer?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide.
Lars Barfoed (KF), 2004-03-26:
Jamen der er myriader, havde jeg nær sagt, af muligheder for at placere sine penge med det formål at spare op til pension i alle mulige pengeinstitutter, forsikringsselskaber, investeringsforeninger osv. Så der er alle mulige muligheder for at træffe et valg.
Det eneste valg, man ikke kan træffe, er altså SP.
Så frihedsgraderne er langt større nu end før.
Og for så vidt angår det med at investere i erhvervslivet, synes jeg, at hr. Ole Sohn blander tingene noget sammen.
Formålet med at gennemføre den særlige pensionsopsparing var jo ikke at give ATP ekstra penge til at investere i erhvervslivet.
Det var at begrænse forbruget.
Nu er der behov for at øge forbruget, nu gør vi det modsatte.
Det er der logik og konsekvens i.