runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tina Nedergaard (V), 2002-11-26:
Jeg kan konstatere, at der er bekymring nogle steder, men det er ikke det samme, som at man ikke er enig i, at vi henter meget positivt med dette lovforslag.
Det hæfter jeg mig meget ved, når jeg skal tage stilling til, om jeg støtter forslaget.
Det må jeg sige, at det gør jeg.
Er der særlige problemstillinger, synes jeg, vi skal tage dem under behandlingen i udvalget, for jeg finder det naturligt, at aktørerne føler, at de fora, de har til at rådgive igennem, også fungerer.
Jeg tror også, det kan være et spørgsmål om, at man misforstår intentionen, for intentionen her er jo for mig at se, at man får samlet rådgivningsstrukturen, at man får en klarhed, at der er entydighed i, hvad det er, man rådgiver om, og hvem der gør det, for det har ofte været et problem, hvor man skal placere f.eks. et lovforslag til høring.
Louise Frevert (DF), 2002-11-26:
Regeringen har hele tiden haft en plan om at lave en mere gennemsigtig struktur, hvad angår råd og nævn.
På undervisningsområdet har der også været en hel del råd, og med dette lovforslag vil man nu forenkle strukturen.
Dansk Folkeparti kan kun være enig i, at forenkling i dette tilfælde er at foretrække. Der er mange interessenter, der skal tilgodeses, og jeg kan sagtens forstå, at det kan være vanskeligt at lave om på tingene, hvis man i en årrække har været vant til noget andet end det, der her bliver foreslået.
Men uagtet hvad der har været af indvendinger, lyder det, som om alle interessenter
nu er blevet tilgodeset, og ved oprettelsen af Rådet for de grundlæggende Erhvervsrettede Uddannelser bliver der under dette råd nedsat en del udvalg til at tilgodese de forskellige uddannelser.
Uden for rådet opretter parterne på det pågældende område uddannelsesudvalg.
Udvalgene ligestilles med hensyn til retligt grundlag og økonomiske vilkår med de faglige udvalg inden for erhvervsuddannelserne og efteruddannelsesudvalgene inden for arbejdsmarkedsuddannelserne.
Desuden skal repræsentanterne for de forskellige uddannelser kunne deltage i arbejdet i Rådet for de grundlæggende Erhvervsrettede Uddannelser, og der bliver tale om at oprette følgende udvalg: Landbrugsuddannelsesudvalget, et udvalg for de grundlæggende social- og sundhedsuddannelser, Rådet om kortuddannedes fortsatte uddannelse. Efteruddannelsesudvalgene vil blive varetaget på en funktionel måde, således at formanden for REU kommer til at sidde i Rådet for erhvervsrettet voksen- og efteruddannelse, så der bliver en sammenhæng mellem rådgivning af de grundlæggende erhvervsrettede uddannelser og rådgivning om den erhvervsrettede voksen- og efteruddannelse.
Man vil lade loven træde i kraft den 1. juli 2003, men forudsætter en overgangsperiode på 2 år, hvor staten yder tilskud til driften af sekretariaterne for de udvalg, som afløser henholdsvis Landbrugsuddannelsesrådet og Rådet for social- og sundhedsuddannelser.
Vi kan kun se, at det vil blive nemmere for institutionerne at kommunikere, og det må være det, der er meningen, at få et så gennemsigtigt uddannelsessystem som muligt.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-11-26:
I Kristeligt Folkeparti er vi overordnet set
meget positive over for disse lovforslag.
Det gælder ønsket om at sørge for, at erhvervs- og arbejdsmarkedsuddannelserne bliver mere fleksible, og at der bliver en samordning på dette område.
For det vil jo alt andet lige betyde, at man langt hurtigere kan imødekomme nye uddannelsesbehov samt udvikle de nødvendige uddannelser.
Lovforslaget forsøger også at afklare de opgaver, som skal løses af henholdsvis arbejdsmarkedsuddannelsen og EUD-enkeltfag.
Ideen med at koordinere uddannelsesindsatsen for enkeltfag og arbejdsmarkedsuddannelserne finder vi er god og vigtig, fordi man derved bl.a. også undgår overlapning mellem de enkelte uddannelser og fag.
Vi er også enige i intentionerne om at gennemføre en harmonisering af beskrivelsesformerne inden for de forskellige områder, og det er der, vi kommer ind på begrebet kompetencebeskrivelser, som vi synes er konstruktivt og godt for dette område.
For der er visse områder, som vi mener måske har brug for en afklaring eller i hvert fald en opklaring, og det er bl.a. i forhold til økonomien.
For det er meget vigtigt for os, at det ikke kommer til at betyde en forringelse for de kortuddannedes muligheder for en kompetenceudvikling.
Det er vigtigt for os, at alle er en del af livslang læring, og at man formår at tilskynde til øget uddannelse igen og igen.
Og vi er nervøse for, hvis en øget betaling bliver en hindring for, at de, der har allermest brug for det, faktisk bliver hægtet af og bliver marginaliseret.
Økonomien må ikke være det, der sætter grænser eller forhindrer folk i at komme videre i en opkvalificering på nogen som helst måder.
En del af AMU-programmet fungerer også som grunduddannelse, og det ville ikke være gavnligt for arbejdsmarkedet, hvis ikke den enkelte, der har brug for det, også har en reel mulighed for at få de kompetencer.
Så det vil vi gerne ind og se nærmere på under udvalgsarbejdet.
Et andet område, som også har vores bevågenhed, er, om det her får en betydning for yderområderne.
Men jeg frygter, at det kan betyde, at uddannelsesmuligheder i yderområderne i den grad bliver formindsket, og det er dér, hvor der især er brug for det.
Så det vil vi ikke finde særlig hensigtsmæssigt.
I forslaget bliver der også lagt meget vægt på, at uddannelserne i stigende grad skal styres efter erhvervslivets behov.
Ulempen ved dette system kan være, at det vil trække i retning af kortsigtet og ad hoc-præget brug
af efteruddannelser
Der ser vi, det er utrolig vigtigt, at man i uddannelsessystemet har de her samspil også med erhvervslivet, så vi sikrer os, at der også i fremtidens samfund er de kvalifikationer, der er brug for, og at det ikke kun er de behov, vi kan se her og nu, og som vi faktisk står og mangler.
Helle Sjelle (KF), 2002-11-26:
I Det Konservative Folkeparti er der fuld opbakning til regeringens generelle mål om at rationalisere råd og nævn på en lang række områder.
Der er god grund til at tage Undervisningsministeriets område med i den forenklingsproces.
Det forslag, vi har til behandling her i dag, vil medføre, at rådgivningen om de grundlæggende erhvervsrettede uddannelser samles i Rådet for de grundlæggende Erhvervsrettede Uddannelser, og at rådgivningen om produktionsforløb og almene uddannelser m.m. for kortuddannede samles i et andet råd.
Derudover medfører lovforslaget, at Landbrugsuddannelsesrådet nedlægges og afløses af et nyt, som landbruget selv nedsætter, og at Rådet for social- og sundhedsuddannelser nedlægges.
Endelig indebærer loven, at med hensyn til godkendelse af institutioner til landbrugsuddannelserne bliver reglerne de samme som dem, erhvervsskolerne har i dag.
Nogle af de høringssvar, der er indkommet, indeholder modstand mod de foreslåede rationaliseringer.
I Det Konservative Folkeparti deler vi ikke beklagelserne, og vi er ikke bekymrede for, at det vil gå ud over rådgivningens kvalitet.
Til gengæld tror vi, at bl.a. de fælles råd vil levere nogle bedre resultater end de hidtidige, fordi man lettere vil kunne udnytte de erfaringer, rådet har om problemer og udfordringer fra de enkelte uddannelser.
Vi støtter derfor det her fremsatte forslag om rationaliseringer af råd og nævn.
Anders Samuelsen (RV), 2002-11-26:
I bemærkningerne til dette lovforslag beskriver regeringen hensigten med lovforslaget, og hensigten er, fremgår det, at styrke kvaliteten, fagligheden, åbenheden, gennemsigtigheden, fleksibiliteten og effektiviteten i uddannelsessystemet.
Det er dog en perlerække af gode hensigter, som det kan være svært at være imod.
Vi er som udgangspunkt heller ikke imod det her forslag.
Vi er faktisk meget positivt indstillet.
Vores daværende ordfører, fru Marianne Jelved, efterlyste netop et tiltag på dette område, altså en forenkling af hele det her område, og derfor er vi som udgangspunkt oplagt positivt indstillet.
Vi har ikke helt den samme nervøsitet, som den tidligere ordfører, altså SF's ordfører, havde i forhold til f.eks. Dansk Arbejdsgiverforenings og LO's placeringer i diverse råd.
Vi vil følge udvalgsarbejdet, men har som udgangspunkt
en positiv indstilling til forslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-11-26:
Det her lovforslag indeholder en række ændringer af uddannelsesrådene på erhvervsuddannelserne, SOSU-uddannelserne, produktionsskolerne m.v. Enhedslisten ser ikke noget selvstændigt formål i at opretholde et råd bare for at opretholde det, og derfor er vi heller ikke uvillige over for at se nærmere på, om regeringens forslag er fornuftigt. Vi har bemærket, at en række konkrete indvendinger i høringsprocessen er blevet imødekommet, og det er vi glade for.
Vi har dog fortsat nogle enkelte bekymringer, bl.a. at Voksenuddannelsesrådet nedlægges.
Vi kan udmærket se, at de fleste af opgaverne videreføres andre steder, men vi kan godt være bekymrede for, om det betyder, at dele af voksenuddannelsesindsatsen overses i fremtiden.
Det vil vi alt sammen se nærmere på under udvalgsarbejdet, og på den baggrund vil vi komme med en endelig indstilling til forslaget.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-11-26:
Vi er i Kristeligt Folkeparti positive over for dette forslag
Vi vil nemlig gerne styrke uddannelsesområdet, men vi vil også gerne have sammenhæng og helhedstænkning.
Vi synes, at dette lovforslag om rådgivning er en god måde at samle tingene på, om end der kan være nogle områder, hvor vi ikke er helt tilfredse med forslaget.
Der er også andre, som her har påpeget, at det ikke er et krav, at der skal nedsættes et udvalg til social- og sundhedsuddannelserne, men at det bliver frivilligt.
Det synes vi måske ikke er den rette måde at gøre det på.
Jeg vil også sige, at Produktionsskolerådet måske hører mere hjemme i Erhvervsuddannelsesrådet
, da det jo netop er unge mennesker, der henvender sig dér.
Korte uddannelser er jo som regel voksenundervisning, så det kunne måske være en fordel, at det lå et andet sted end dér, hvor det er blevet foreslået.
Som udgangspunkt er vi positive over for dette forslag.
Ulla Tørnæs (V), 2002-11-26:
Jeg vil gerne starte med at takke Folketinget for velvillig behandling af forslaget her, som jo er udtryk for en helt klar forenkling af den rådsstruktur, som er i Undervisningsministeriets regi.
En del ordførere har været inde på betænkeligheder ved nedlæggelse af det eksisterende SOSU-råd og det, at det ikke bliver obligatorisk at oprette et udvalg under det nye udvalg.
Det hænger ganske enkelt sammen med, at det tidligere råd alene var rådgivende, i og med at afgørelser vedrørende bl.a. praktikuddannelse på SOSU-området ikke blev truffet af skolerne.
Der er tale om afgørelser, som ligger uden for lovens rammer, og derfor vil der ikke være grund til som sådan at nedsætte det nye udvalg som et obligatorisk udvalg.
Jeg vil selvfølgelig undervejs i udvalgsbehandlingen svare på de spørgsmål, der bliver rejst både om SOSU og andre emner, men jeg vil dog understrege, at det absolut ikke er udtryk for nogen nedprioritering af SOSU-uddannelserne, at rådsstrukturen bliver tilrettelagt på den måde, som der er lagt op til med lovforslaget her.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-11-26:
Ved andenbehandlingen af det her lovforslag havde vi, et mindretal her i Folketinget,
stillet et ændringsforslag, fordi vi finder, at bøderne i forbindelse med forskellige overtrædelser på Fødevareministeriets og Justitsministeriets områder er for lave.
Socialdemokratiet finder det helt uacceptabelt, hvis en landmand modtager mere i erstatning for et nedslagtet dyr end bøden for en ulovlig handling.
Vi kunne desværre ikke få det forslag vedtaget, og derfor vil jeg gerne meddele, at vi selvfølgelig stemmer for lovforslaget, men når jeg har givet denne stemmeforklaring, hænger det sammen med, at vi ved førstgivne lejlighed ønsker at få det her lavet om, for det er en stor uretfærdighed.
Lene Jensen (S), 2002-11-26:
Nu tilkommer det jo ikke mig i en kort bemærkning at svare på spørgsmål, der er stillet til mig, så det vil jeg vente med.
Jeg vil bare spørge fru Tina Nedergaard, om der er noget, jeg har overset, for når fru Tina Nedergaard siger, at det ikke er korrekt, at der ikke er taget initiativer i forhold til at hjælpe dem, som mangler en praktikplads, så må der være noget, jeg har overset.
Jeg har forstået det på den måde, at de initiativer, der konkret er taget, ligger i forhold til at gøre vilkårene for skolernes praktikpladsopsøgende virksomhed bedre, hvilket i øvrigt er et forslag, vi støtter.
Men hvad er der ellers gjort?
Hvad er der ellers gjort i forhold til at afhjælpe den akutte mangel? Der må være gjort noget, når fru Nedergaard siger, at det ikke er korrekt, at der ikke er gjort noget.
Tina Nedergaard (V), 2002-11-26:
Jeg kan faktisk nøjes med at henvise til undervisningsministerens tale for kort tid siden.
Men vi har jo taget en række initiativer, som bl.a. blev udmøntet i de lovforslag, vi behandlede i sidste uge, bl.a. at fjerne de uhensigtsmæssige barrierer for indgåelse af praktikpladsaftaler, bl.a. at reducere karensperioden, bl.a. at øge indsatsen i forhold til praktikpladsformidling ved hjælp af en lang række af aktører, herunder de lokale uddannelsesudvalg og de faglige udvalg.
Det er det konkrete initiativ, der ligger nu og her.
Så jo, der er taget en række initiativer, og der er flere på vej.
Og jeg håber på, at Socialdemokraterne vil bidrage til det arbejde.
Aage Frandsen (SF), 2002-11-26:
Når man skal tage stilling til, hvor mange rådgivende udvalg, der skal være, er der det hensyn, at der ikke skal være for mange.
Der er ingen grund til, at for mange udvalg er nedsat, hvis man kan nøjes med færre.
Et andet hensyn er, at der skal være den størst mulige viden, og den størst mulige viden er svær at opnå, hvis der er mange hensyn, der skal tilgodeses, hvis det er mange uddannelser, som er omfattet af det pågældende udvalg.
Regeringen har som princip valgt, at der skal være få rådgivende udvalg, og det betyder, at det i nogle tilfælde går ud over, at man har et tilstrækkeligt kendskab.
Det opvejes så delvis af, at man kan oprette underudvalg i forhold til de pågældende udvalg.
Når det drejer sig om Erhvervsuddannelsesrådet, som altså nu også skal omfatte landbrugsuddannelserne og SOSU-uddannelserne, er det ganske fornuftigt, at man ser landbrugsuddannelsen i sammenhæng med de andre erhvervsuddannelser.
Derimod kan det være lidt svært at se fornuften i, at SOSU-uddannelserne på tilsvarende måde skal være omfattet.
Det er, fordi det er en helt anden type uddannelse.
Desuagtet det er en ungdomsuddannelse, som er erhvervsrettet, må man sige, at det er en helt anden type uddannelse end de egentlige erhvervsuddannelser.
Derfor tager vi et forbehold i forhold til, hvilken konstruktion der er rigtig at vælge.
Det afgørende for os er, at man sikrer, at der fortsat er tilstrækkelig opmærksomhed på SOSU-uddannelsen, for alle er enige om, at det er en uddannelse, som man skal sikre, at der er mange, der bliver uddannet til, og at det har en høj prioritet.
Med hensyn til Rådet for de kortvarige voksenuddannelser er der en uddannelse, som nu lægges ind herunder, og hvor man nok må sige, at det er lidt svært at se, at det er fornuftigt.
Det er produktionsskolerne, der lægges ind under dette råd.
Produktionsskolerne kunne lige så godt, men også med risiko for at blive glemt, høre hjemme under Erhvervsuddannelsesrådet.
Det er ikke, fordi det helt kan sammenlignes, men det er jo fortrinsvis unge mennesker, det drejer sig om, og på disse skoler anvender man en pædagogik i forhold til unge mennesker, som man formentlig godt kunne lære en del af på erhvervsskolerne.
Jeg forstår, hvorfor det tit ender på den ene eller den anden måde.
Det er, fordi man skal tilgodese nogle bestemtes interesser.
Det har jeg også kunnet se i forhold til det oprindelige forslag, der blev sendt i høring, og hvor der nu er sket en ændring.
Jeg kan godt se, hvem det er, der er blevet tilgodeset i højere grad.
Det går så ud over pariteten, og jeg tror nok, at det ville være klogt af ministeren at tænke på, at man skal opretholde pariteten.
Det kunne jo være, at det ved en senere lejlighed med et andet flertal kunne være nogle andre, det gik ud over, nu man har brudt princippet om paritet.
Uanset at jeg ikke mener, man nødvendigvis altid skal rette sig efter, hvad arbejdsmarkedets parter siger, så tror jeg nok, at det på det her punkt er klogt, at man har et princip om paritet, som er opretholdt også i disse råd.
Karsten Nonbo (V), 2002-11-26:
Det er mit indtryk, at fru Sandy Brinck har en meget selektiv hørelse, for det, jeg sagde, var, at det her beslutningsforslag er en klods om benet i den rigtige retning, så selvfølgelig kan vi ikke gå ind for det her beslutningsforslag.
Det var ligesom ved det forrige punkt på dagsordenen, vi diskuterede.
Der sagde jeg flere gange, at vi skulle have et godt samarbejde de forskellige instanser imellem; det valgte fru Sandy Brinck at overhøre.
Og her er det, som om fru Sandy Brincks hørelse er for selektiv.
Vi vil godt svømme i den rigtige retning, men vi vil ikke binde en klods om benene, før vi starter.
Jeg er da enig i, og det ligger der jo også i selve begrebet strafskærpende omstændigheder, at hvis det udøves af flere i forening, og hvis det er forud planlagt, så skal det give sig til kende i selve strafudmålingen.
Det er jeg helt enig i at det skal, og derfor er jeg også enig i, at vi godt kan forhøje strafferammerne.
Men det her beslutningsforslag er jeg bange for bliver en klods om benet frem for at være den rigtige løsning.
Karen J. Klint (S), 2002-11-26:
Der er næppe nogen, der er uenig med hr. Karsten Nonbo i, at det var rart, hvis folk turde anmelde, når der er noget at anmelde.
Men på grund af f.eks. sådan noget som dummebøder og andre forhold er der faktisk mange mennesker, der synes, det er svært at anmelde, selv om de har lyst til det.
Men det, mit spørgsmål går på, er, at jeg sådan set også er lidt overrasket over, at Venstre taler imod en samlet indsats, altså en indsats der også beskytter den sociale sektor.
Mit spørgsmål er i første omgang helt konkret til hr. Karsten Nonbo: Hvordan vil Venstre sikre, at den offentligt ansatte sagsbehandler får tryghed for, at de afgørelser, vedkommende skal træffe i sin arbejdstid, ikke resulterer i personlig forfølgelse efter arbejdstid?
Morten Bødskov (S), 2002-11-26:
Man skulle jo næsten tro, at Venstres ordfører var blevet konservativ, for det er et alenlangt forsvar for de eksisterende systemer.
Det undrer mig stadig, at det er så svært for Venstres ordfører at lytte til de borgmestre, som vi også har talt med, og som siger, at der er alvorlige problemer med koordineringen af indsatsen mod rockerkriminalitet.
Men uden at gå videre ind i det vil jeg bare spørge Venstres ordfører, om vi kunne få et præcist svar på det, rigspolitichefen påpeger på side 6 i sin analyse, hvor han siger, at det tværfaglige og tværsektorielle samarbejde, som foregår i kommunerne i dag, bør forstærkes for at komplettere den politimæssige indsats, som ikke kan stå alene.
Har Venstre en idé til, hvor det helt præcist er, at det samarbejde skal forstærkes?
Det er det, der er det afgørende.
Vi er kommet med et forslag, mange borgmestre har sagt, at de synes, det er en god idé, og at de gerne vil se på det i det videre arbejde.
Indtil videre har Venstres ordfører ikke givet så meget som ét eneste svar på, hvordan de problemer, der er i samarbejdet i dag, skal løses, men jeg vil meget gerne høre det.
Sandy Brinck (S), 2002-11-26:
I sit svar til mig fokuserede hr. Karsten Nonbo igen fuldstændig enøjet på politiet; det bedre samarbejde kunne ifølge Venstre skabes ved brug af flere politifolk.
Det kan også være udmærket, men problemet er, at Venstre altså ikke er nået til den erkendelse, som står gang på gang i rigspolitichefens rapport, nemlig at politiet ikke kan gøre det alene.
Politiet har brug for, at man i andre sammenhænge, bl.a. i kommunerne, arbejder tæt sammen, Men kommunerne anmelder jo ikke sagerne.
De kommuner, vi har talt med, kan malende beskrive, hvordan man hænger sager op på væggen og siger: Dette her skal vi ikke have pillet ved.
Det er forståeligt nok, men det er bare ikke acceptabelt, og det er sådan set derfor, vi siger, at det er vigtigt at få løftet dem ud af lokalsamfundet.
En leder må påtage sig ansvaret, og vil man have stjernerne på skuldrene, må man også påtage sig ansvaret i de svære sager, hvor der kan være grund til at være utryg.
Karsten Nonbo (V), 2002-11-26:
Vi er jo helt enige om, at der er brug for samarbejde, men det eksisterer allerede i dag, og jo flere hænder, desto mere samarbejde bliver der.
Men samarbejdet bliver jo ikke bedre, fordi vi flytter det et andet sted hen. Så må kommunerne altså ikke nøjes med bare at klage.
De må anmelde, så de bagefter kan fortælle: Vi har anmeldt den sag, vi har anmeldt den mistanke, og vi har anmeldt den mistanke.
Det kan altså ikke nytte noget, at man sidder og beklager sig, hvis man ikke gør noget målrettet, og det nytter altså noget at anmelde de sager.
Hvis så det viser sig, at det ikke fører til noget, må vi tage sagen op, men det gør det altså i det omfang, man får anmeldt sagerne, og det er dér, det kniber.
Man sidder hjemme og siger, at det her kan vi ikke løse, og man kan altså ikke sidde i et efterforskningscenter og finde ud af, hvad der er galt, når kommunen ikke kommer frem med det.
Torben Hansen (S), 2002-11-26:
Det er jo fantastisk, at man skal høre Venstres ordfører, hr. Karsten Nonbo, appellere til kommunerne om at anmelde.
Det tror jeg sandelig de gør i den udstrækning, de overhovedet kan komme til det, men det, der har været vores erfaring under udarbejdelsen af forslaget, er jo netop, at de har efterlyst nogle nye, som vi jo også lægger op til i beslutningsforslaget.
Jeg bor i en by, som jeg er meget glad for og meget stolt af.
Vi har nu fået Danmarks største HA-afdeling, og jeg må konkludere af det, jeg har hørt i dag fra Venstres ordfører, at reelt skal alting være, som det altid har været på dette område. Der er intet nyt under solen, og Venstre er ikke parat til at gå ind for nye metoder til at bekæmpe det, vi kan kalde fremtidens kriminalitet.
Man forsøger at bekæmpe fremtidens kriminalitet med fortidens metoder.
Jeg håber meget, at Venstre vil revurdere sin stillingtagen, for det er et meget alvorligt og meget seriøst lokalt problem, som alle gode kræfter gør, hvad de kan for at forhindre.
Men de har altså også behov for nogen støtte fra Folketinget, og det kunne de bl.a. få med dette beslutningsforslag.
Klaus Hækkerup (S), 2002-11-26:
Jeg forstår på hr. Karsten Nonbos indlæg, at Venstres ordfører fortsat er af den opfattelse, at den indsats, der gøres i dag, er fuldt tilstrækkelig og alt nok.
Men samtidig sagde ministeren, at hun dog har fundet, at der var grund til at indkalde kommunerne til en samtale og bede dem om at komme med forslag.
Betyder det, at hr. Karsten Nonbo vil afvise de forslag, der kommer fra kommunerne?
Vil han afvise dem, hvis de tilfældigvis er sammenfaldende med nogle af de forslag, der er i beslutningsforslaget, og som han står og afviser her i dag? Hr. Karsten Nonbo havde også et spørgsmål om forslaget om, at ledelsen af indsatscentret kunne skrive brevene under.
Ja, det er nævnt i beslutningsforslaget som en mulighed for at sikre medarbejderne anonymitet.
Jeg synes, det er en af de muligheder, man skulle bruge i indsatscentrene, hvis man virkelig effektivt vil sikre, at de ansatte også følger op over for rockerne, og jeg forstår ved min Gud ikke, at hr. Karsten Nonbo og Venstre afviser et sådant forslag og bare står her og gør sig lidt muntre over det.