Rune Lund (EL), 2006-02-02:
Det her forslag handler om, at Københavns Amt bliver nedlagt.
De har en ejerandel på 45 pct. i Østamagerbaneselskabet, og de resterende 55 pct. bliver så ejet af Ørestadsselskabet.
Hvad gør man så med et amt, når det bliver nedlagt og der er skudt nogle penge ind og der ligger en gæld i amtet?
Det er jo sådan set det, det handler om.
Det, man vælger med det her forslag, er at sige, at staten skal gå ind og dække 11 pct. af de 695 mio. kr., 76,5 mio. kr. bliver det; 74 pct. bliver tørret af på regionen, det er 514 mio. kr.; 15 pct. bliver tørret af på kommunerne i amtet, og det er 104 mio. kr.
Her snakker vi om kommuner som Albertslund, Gentofte, Herlev, Hvidovre, Rødovre, Høje Taastrup og forskellige andre.
Loven er jo en konsekvens af kommunalreformen, og i forlængelse af hr. Poul Henrik Hedeboes indlæg vil jeg også tillade mig at være kritisk over for det her, fordi loven giver problemer.
Boet skal deles, og der skal selvfølgelig laves en aftale om, hvordan det skal gøres.
Procedureloven, sådan som jeg ser det, gælder åbenbart ikke her, for her vil procedureloven kun gælde for den kedelige del af, hvad vi kan kalde arven, nemlig den store gæld, som Københavns Amt har stiftet til indskuddet i Østamagerbaneselskabet, gælden på de 695 mio. kr., det tal, som efterhånden har været nævnt flere gange her i dag.
Den mere spændende del, hvad vi kan kalde den sjove del af arven, den, der giver indflydelse på metroens fremtid, ja, den overlades altså til Københavns Kommune og staten.
Metrobyggeriet er en særlig situation, og derfor kunne der være gode grunde til at gøre det anderledes.
De nye regioner har knap fundet deres egne ben, ja, hovedstadsregionen, som modtager broderparten af gælden, er ikke engang blevet hørt.
Og det kan selvfølgelig være svært, når regionerne formelt ikke har magt endnu, men det er alligevel en væsentlig forudsætning for den kommende region.
Og det, må man sige, er ikke en værdig måde at køre sådan et lovforslag igennem på.
Man kan sige, at for at gøre ondt værre vil den fremtidige organisering af trafikken på Sjælland heller ikke give Hovedstadsregionen reel mulighed for at have en fornuftig indflydelse på den kommende metroudvikling, fordi der jo kun dannes ét stort trafikselskab på Sjælland, som hverken får noget med metro eller S-tog at gøre.
Hvis man nu havde lavet to trafikselskaber på Sjælland, havde det københavnske trafikselskab jo været en indlysende partner at inddrage i det her, nu når amtet bliver nedlagt.
Men det understreger jo blot, at det ville have været fornuftigt, og at det vil være fornuftigt for trafikområdet også i fremtiden at indføre to regioner på Sjælland.
Det her er jo en del af det metroforlig, som er blevet indgået i morges, og jeg ser meget frem til mødet med transport- og energiministeren i morgen kl. 9.30.
Ud over at der altid bliver serveret godt morgenbrød, så glæder jeg mig til at komme meget mere ind i detaljerne i det forlig, der er blevet indgået, og som jeg kan forstå at jeg kan få lov til at være med i under nogle bestemte forudsætninger.
Jeg glæder mig meget til mødet i morgen, og jeg er sikker på, at jeg kan blive væsentlig klogere, end jeg var i dag, da jeg på Ritzau opdagede, at der var indgået et forlig.
Med hensyn til metroen vil jeg godt sige, at specielt det med helhedsplanen synes jeg er utrolig vigtigt, for man burde jo faktisk lave en helhedsplan for en trafikudvikling i København, før man laver en metro.
Her har man jo gjort det omvendt.
Jeg kan forstå, at ordføreren for Det Radikale Venstre, hr. Martin Lidegaard, faktisk synes, at jeg og Enhedslisten har ret på det punkt.
En helhedsplan kunne jo f.eks. gøre noget i forhold til at få et effektivt kollektivt trafiksystem for dem, der kan bruge det.
For der mangler jo fødelinjer, som kan give flere mulighed for at bruge metroen.
Sådan som metroen ligger nu, er der meget få bilister, som vil skifte bilen ud til fordel for metroen, fordi metroen allerede kører i midten af byen.
Jeg har set tal på omkring 1 pct., det er meget små tal, vi snakker om.
Det kan godt være, at der bliver fjernet nogle buspassagerer med metroen, det er meget muligt, men hvad med bilpendlerne?
Det er jo biltrafikken, som vi for alvor skal gøre noget ved i en by som København.
Og hvis ikke der ligger nogen fødelinjer fra forstæderne og ind til midtbyen, har man heller ikke løst en del af trafikproblemet i forhold til Københavns omegn.
Som det ligger nu, må man sige, at hvis ikke der kommer mere end metroen, hvis man kun holder sig til metroen og ikke tænker i en helhedsplan allerede nu i forhold til at få fødelinjer, så løser man ikke de problemer, der er med den stigende biltrafik, som er uden om København, og den eksisterende meget store trafik, som er i byen.
Man kan også være bange for, at det vil komme til at gå ud over det busudbud, der er i dag.
For det er klart, at der skal ske en regulering af, hvor mange busser der kører, hvor de kører, og hvordan de kører, og der kan man jo godt forestille sig, at selv om man laver en flot metro, en god metro, som er en god trafikinvestering, vil det gå væsentligt ud over bustrafikken og dermed de mere fleksible linjer, som f.eks. kan samle ældre mennesker op eller mennesker, der ikke lige befinder sig på hovedfærdselsårerne i København.
Jeg vil også sige, at der ikke er lavet en ordentlig vurdering af, hvad de egentlige anlægsinvesteringer bliver.
Det er for mig ret tydeligt, at vi sagtens kan få et scenarie, som hedder, at vi får en gentagelse af sidst med en gæld, der bare vokser og vokser og vokser, en gæld, som ikke er finansieret.
Passagerprognoserne – og nu skal jeg nok til at slutte, for jeg kan se, at formanden rejser sig op – er efter al sandsynlighed sat alt for højt.
Man bygger grundlæggende på samme system som for den eksisterende metro, som kun har halvdelen af de passagerer, der oprindelig er forudsat, og dermed har man heller ikke de indtægter til at dække gælden, som er forudsat.
Jeg glæder mig meget til mødet med transport- og energiministeren i morgen.
Der er jeg sikker på at jeg kan blive meget klogere.
Men i forlængelse af det, hr. Poul Henrik Hedeboe har sagt, vil jeg sige, at jeg synes, der er mange kritikpunkter, mange problemer i det her lovforslag.