runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-10-24:
Som sædvanlig er det nogen forskel på det, Dansk Folkeparti går ud med bål og brand om, når en sag kommer op i aviserne,
og det, de så faktisk vil gøre, når vi kommer herned i salen og der skal kroner på bordet og der skal initiativer på bordet.
Men det er vi jo efterhånden vant til.
Lad os nu sige, at alle de her 1.200 virksomheder overholder loven.
Lad os sige, at der ikke er en af dem, der snyder og laver ulovlig transfer pricing.
Lad os sige, at årsagen til, at de ikke betaler skat, enten er, at de ikke har noget overskud, og så er det jo i sagens natur helt i orden, at de ikke betaler skat, eller at der er kæmpestore fradrag.
Lad os nu sige, at det er det samme, der er årsagen til, at de her virksomheder kommer helt ned på 0 kr. i skat.
Vil hr. Mikkel Dencker så være med til at ændre lovgivningen, sådan at også de multinationale selskaber kommer til at bidrage til bygning af veje, uddannelse af folk, sundhedsvæsenet og den slags, som de multinationale selskaber jo i fuldstændig samme omfang som de danske virksomheder, i samme omfang som almindelige danske statsborgere benytter?
Mener hr. Mikkel Dencker, at det skal ændres, sådan at de multinationale selskaber også kommer til at bidrage til de fælles goder?
Peter Christensen (V), 2002-10-24:
Jeg synes, det er vigtigt at slå fast, at de regler, vi følger i Danmark, er OECD's regler, og i min tale startede jeg med at slå fast, at alle skal overholde de gældende regler i Danmark.
Jeg er bare endnu ikke blevet overbevist om listen på 1.200.
Jeg fik valgmulighederne heroppe, det var jo venligt: enten snød de, ellers var reglerne ikke gode nok.
Ministeren fremlagde nogle udmærkede grunde for den enkelte virksomhed til, at den ikke kunne betale skat i Danmark.
Jeg var så glad for den redegørelse, for det var fakta, der kom ind i debatten.
Men jeg føler ikke rigtigt, der er blevet lyttet til de argumenter.
Men så skal jeg forholde mig til, at hvis der er 1.200 virksomheder, der ikke betaler skat, så snyder de nok.
Nej, det kan jeg jo ikke vide noget om, og derfor har vi jo også et system, som kontrollerer netop de interne afregningspriser.
Det er en afdeling, som er blevet styrket, og som vi bakker fuldt op bag.
Jamen er det sådan en kollektiv anklage mod en navngiven virksomhed, vi skal fortsætte med?
McDonald's har skrevet ud, at vi alle sammen kunne komme og gennemse deres regnskaber.
Gad vide, om Socialdemokratiet har gjort det, siden de kan blive ved med at anklage en navngiven virksomhed.
Det synes jeg faktisk er groft. Så vi ryster bestemt ikke på hovedet.
Vi vil bare ikke være med til en heksejagt, og vi ser, når man gennemgår regnskaberne, at der faktisk til tider er ganske gode grunde til, at en virksomhed ikke betaler skat.
Men vi følger OECD's regler, og de regler, der er på det område, skal bestemt overholdes.
Morten Homann (SF), 2002-10-24:
Jeg ærgrer mig lidt over, at jeg ikke så tit går til familiefester med hr. Peter Christensen, for jeg tror, at denne her tale ville have gjort sig godt i et festligt lag.
Til gengæld skulle man lede længe efter at finde nogle indholdsmæssige bud på, hvad Venstre egentlig vil gøre ved det her problem, hvor der, uanset om man holder sig til Skatteministeriets meget lave bud, er ganske store milliardbeløb, der går den danske statskasse forbi.
Så uden at gå ind og diskutere følelsesmæssige huller eller andre udtryk, som hr. Peter Christensen måtte synes er festlige at bringe på banen, så kan jeg da i hvert fald konstatere, at man i Venstre tager en liste med 1.200 selskaber, som ikke betaler skat, ryster på hovedet af dem og siger: Jamen sådan må det være.
Det, der står tilbage på bundlinjen, er, at vi har en situation, hvor vi er enige om, at alle mennesker i det her land skal betale deres indkomstskat.
Vi er enige om, at den lille erhvervsdrivende søreme også skal betale sin skat, men vi er åbenbart ikke enige om, at der over for nogle af de største virksomheder i denne verden, nogle af de største virksomheder i Danmark, også skal gøres en indsats, en ekstra indsats, for at de også bidrager til fællesskabet.
Det synes jeg er lidt skuffende.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-10-24:
Jeg synes, hr. Peter Christensen måske skulle overveje en ekstra gang, om det nu er klogt at afvise, at der er problemer på området, fordi man rent ideologisk ser på det her.
Det synes jeg man skulle overveje.
Vi har ikke i Socialdemokratiet overtaget Venstres synspunkter om det følelsesmæssige skattetryk.
Det er jo det, man ellers normalt opererer med.
Jeg synes, det er en hård anklage at sige om tv-udsendelsen om disse skatteakrobater, at den var groft manipulerende, det synes jeg rent faktisk.
Jeg synes også, det er rimeligt at sige til hr. Peter Christensen: Der flyder ikke store beløb uden om skattevæsenet, det var synspunktet.
Skatteministeren oplyste for et øjeblik siden, at der rent faktisk i hvert fald efter Skatteministeriets opfattelse mindst er tale om 5 mia. kr. Der er altså en væsentlig forskel på de to synspunkter.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-10-24:
Jeg synes, det er ganske fantastisk, at vi skal lægge øre til den store forsvarstale for de multinationale selskaber fra Venstres ordførers side.
Der er ikke nogen her, der angriber de multinationale selskaber, medmindre hr. Peter Christensen også opfatter det som et angreb på danske statsborgere, når vi beder dem om at betale skat.
Så vil jeg gerne sige, at hvis det er følelsesmæssige huller, vi har med at gøre, og ikke reelle huller, så er der jo kun to muligheder.
Det er de to muligheder, der er, hvis vi taler om, at det er følelsesmæssige og ikke reelle skattehuller.
Så vil jeg gerne bede hr. Peter Christensen om at sige, hvilken af de to muligheder vi taler om.
Og så vil jeg gerne sige, at hvis hr. Peter Christensen kommer herop og påstår, at de alle sammen reelt har underskud, så kan det godt være, at jeg, selv om jeg ikke har gået på handelsskole, dog har lært så meget, at hvis man kører med et reelt underskud - for nogle virksomheders vedkommende i over 20 år - så plejer man normalt at sige, at det ikke er rentable virksomheder, og derfor lukker man ned.
Jeg tror ganske simpelt ikke på, at McDonald's ikke har tjent en krone i Danmark i de 20 år, de har været her.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-10-24:
Det er naturligvis vigtigt, at vi fortsat kan finansiere vort velfærdssamfund.
Derfor er det selvfølgelig også afgørende, at vi har mulighed for at opkræve skatter, også af de mange multinationale virksomheder, som har en endog meget stor omsætning.
Det er naturligvis stødende for den enkelte, når man ser rækken af disse virksomheder, som har meget stor omsætning og meget stor aktivitet i vort land, men som ikke betaler skat.
Det er jo ikke nogle virksomheder, der ligger i en baggård, det er efter folks opfattelse nogle af de allerstørste benzinselskaber og selskaber som McDonald's, osv., osv.
Det er efter vores opfattelse vigtigt, at vi kommer til bunds i den problematik, der er om beskatning også af disse selskaber.
Hvis andre lande er mere aktive, har fundet nye modeller for at beskatte, er sagen jo, at så falder beskatningen i disse lande i stedet for i vort land.
Sjældent sker der i hvert fald det, at man får beskatning i begge lande.
Der kan også ske det, at fortjenesten placeres i et land, hvor der overhovedet ikke betales skat, og så er det jo endnu mere problematisk.
Jeg håber, vi med den debat, vi har rejst her gennem forespørgslen sammen med Det Radikale Venstre, kommer mere til bunds i sagen og får flere oplysninger, der giver os nye muligheder for at sikre beskatningen også af disse store virksomheder.
Alt andet vil være stødende for retsbevidstheden, og derfor har vi rejst denne forespørgsel.
Besvarelse
Nu tror jeg stadig væk, at Dansk Folkeparti har en ambition om at komme med i finanslovaftalen, og der bliver hr. Mikkel Dencker nødt til at tage stilling til det spørgsmål, fordi man reducerer bemandingen i selskabsligningsafdelingerne, som kommunerne har overtaget på kontrakt af staten, med 15 pct. i 2003.
Derfor kommer man til at tage stilling til det.
Nu har der været nævnt disse 1.200 virksomheder, som ikke kontrolleres.
Mener hr. Mikkel Dencker ikke, at disse 1.200 virksomheder rent faktisk burde undergives kontrol, så al den dér mistænksomhed og mistro om, hvorvidt det, der sker, nu er o.k.?
Kan det enten afkræftes eller bekræftes?
Er det egentlig ikke det, vi står med?
Lad os få det afklaret.
Anders Samuelsen (RV), 2002-10-24:
Det er Det Radikale Venstres holdning, at man ikke skal udråbe alle de koncerner, vi taler om her, som forbrydere.
Det er den ene side af sagen.
Men den anden side af sagen er også, at man heller ikke behøver at være fuldstændig hamrende naiv i forhold til, om der her er en problemstilling eller ej. Der vil jeg blot spørge Venstres ordfører, om det ikke gør indtryk, når professor, dr.jur. Erik Werlauff og advokat Kjeld Skov i en artikel, som de har skrevet sammen, nævner, at hvis man sender en mand som Christen Amby ud til nogle af de virksomheder, som har været omtalt, så vil der begynde at komme indtæger.
Det vil ske, hvis en mand af hans type aflægger den danske del af en koncern et venligt besøg - ingen navne nævnt, skriver de - og kigger lidt i papirerne.
Gør det ikke indtryk, når to så kompetente folk skriver det?
Eller når Søren Bo Nielsen, professor og vismand, siger, at det ikke virker sandsynligt, at de to nævnte virksomheder gennem så mange år har kunnet slippe af sted med ikke at bidrage til koncernens samlede indtjening.
Der findes ikke mange virksomheder, som år efter år fastholder underafdelinger med så store tab.
Det er dårligt købmandskab.
Gør sådanne udtalelser overhovedet ikke indtryk på Venstres ordfører?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-10-24:
Jeg skal understrege, at vi i Enhedslisten i modsætning til Venstre faktisk stemte for de internationale regler på området.
Det er bare for lige at kommentere det dér med venstrefløjsnationalister, eller hvad det var, vi blev kaldt heroppefra.
Jeg er glad for, at man har ændret holdning på det punkt.
Lad os nu sige, at samtlige de 1.200 selskaber her faktisk overholder de regler.
De overholder OECD's regler.
Der foregår ikke forbudt transfer pricing.
Lad os så sige, at årsagen til, at de det ene år efter det andet ikke betaler skat, er deres store fradragsmuligheder i Danmark.
Lad os sige, at det er årsagen.
Det er rent tankespind, det her; det er en hypotese.
Mener hr. Peter Christensen så, at det er i orden, at de selskaber har så store fradragsmuligheder, at de slipper for at betale skat, når hele den danske befolkning samtidig betaler 50 pct. eller mere i skat?
Mener hr. Peter Christensen, at det er et rimeligt forhold?
Morten Homann (SF), 2002-10-24:
Spørgsmålet her om beskatning af multinationale selskaber fortaber sig lidt i en teknisk diskussion, men egentlig er det meget, meget simpelt.
Det handler om, hvorvidt man skal have lighed for loven, også når det drejer sig om store multinationale selskaber.
Det drejer sig om, hvor meget man skal have lov til at skalte og valte med enkelte landes velfærdssystemer, og det handler om, at det ikke bare er lønmodtagere og små erhvervsdrivende, der skal være med til at betale skat og finansiere vore fælles opgaver, men at de store multinationale selskaber også skal det.
Når man ser ned over listen af selskaber, der ikke betaler skat i Danmark, springer det ene ellers sunde og ikke mindst store selskab efter det andet i øjnene: Hydro, Texaco, Nestlé, Q8, Kraft, Aldi, Pepsi.
Listen fortsætter side efter side.
Der er utvivlsomt adskillige af disse mange hundrede selskaber, der har gode, saglige og rimelige grunde til ikke at skulle betale skat, men det er ubegribeligt, at alle disse multinationale selskaber, der i andre lande tjener milliarder, er ude af stand til at tjene penge i Danmark.
Når man ser det, kan man så vælge to strategier:
enten kan man vælge at tage hovedet under armen og sige: Jamen når alle de selskaber selv siger, at de ikke kan tjene penge, så er det nok rigtigt - eller man kan vælge at åbne øjnene og se, at det danske samfund går glip af et berettiget milliardbeløb på den konto.
Andre lande tager dette problem meget alvorligt.
USA, Tyskland og Japan har med stort held forsøgt at gå offensivt til værks over for dette bedrageri af skatteyderne, og det skal vi også kunne søge inspiration til.
Man skal selvfølgelig leve op til landets love, og her taler statistikken sit meget tydelige sprog.
Det er altså ikke lykkedes ganske godt, sådan som tingene ligger for øjeblikket, så det er et spørgsmål om at håndhæve loven.
Det kræver ressourcer: mandskab, uddannelse, edb-værktøjer osv., og det er altså ressourcer, som er meget knappe i en tid, hvor især skattemyndighederne er under kraftig beskæring. Men for det andet er det ikke bare et spørgsmål om at håndhæve loven; det er et spørgsmål om, hvorvidt den lov, vi har, er god nok.
Den giver utallige muligheder for at sno sig uden om skatten, hvis man har mulighed for at udnytte de eksisterende regler kreativt, så vi bør have skatteregler, der ganske enkelt sikrer, at indtægtsgivende virksomhed i Danmark også beskattes i Danmark.
Spørgsmålet om multinationale selskaber er jo egentlig lige så simpelt, som den virkelighed, vi snakker om, er urimelig.
Vi står fast på, og det er selvfølgelig rimeligt nok, at almindelige lønmodtagere og almindelige erhvervsdrivende i dette land skal betale skat.
Det er fair nok, det er rimeligt.
Det er årsagen til, at vi i SF sammen med Enhedslisten har taget initiativ til denne forespørgsel.
Der er en urimelighed i, at vi står fast på, at almindelige lønmodtagere skal betale skat, mens store multinationale selskaber har alt, alt, alt for gode muligheder for at sno sig udenom.
Peter Christensen (V), 2002-10-24:
Først til Det Radikale Venstre: Jeg er meget glad for den tilkendegivelse om, at man vil diskutere det her principielt og ikke vil deltage i en jagt på navngivne virksomheder.
Den melding vil jeg gerne kvittere for, for jeg synes, det modsatte simpelt hen ikke er værdigt for Folketinget.
Om det gør indtryk på mig?
Det er altså en påstand om, at der er en hel masse penge at komme efter, og derfor har vi jo også fremsat det her forslag til vedtagelse.
Der bliver spurgt, hvad vi har tænkt os at gøre ved det.
Så må jeg igen spørge: Har man ikke hørt efter, at vi faktisk vil undersøge muligheden for at give nogle værktøjer til, at man kan få de oplysninger ud fra virksomhederne om, hvad det er for principper, man bruger for udregningen af priser mellem f.eks. moder- og datterselskaber?
Altså netop at man som skattemyndighed har muligheden for at se, om man overholder de regler, der er for transfer pricing.
Det er vigtigt for os, fordi vi netop ønsker at sikre, at ingen snyder.
Hvis vi forudsætter, at de 1.200 virksomheder, der ikke betaler skat, har legale grunde til det, så skal jeg pludselig tage stilling til fradrag.
Nu bliver jeg rigtig bekymret, for jeg troede, vi havde en diskussion også om transfer pricing, og fradragene har ikke noget med den side at gøre.
En af grundene til, at ikke alle virksomheder betaler skat i Danmark, er jo, hvis man afregner priser, hvor værdibeskatningen sker et andet sted end i Danmark.
Sådan er OECD's regler, og der er vi altså en del af det internationale økonomiske samfund med alle de fordele, det også giver for Danmark.
Jeg prøvede i min indledende tale at sige, at der er nogle enorme fordele ved, at vi også har multinationale selskaber i Danmark, at vi rent faktisk også har multinationale selskaber, der har hovedsæde i Danmark.
Hvad dét ikke har givet af arbejdspladser!
Mikkel Dencker (DF), 2002-10-24:
I Dansk Folkeparti går vi ind for, at alle betaler deres andel af de fælles udgifter.
Dette gælder både lønmodtageren, den selvstændige erhvervsdrivende og store danske og udenlandske selskaber.
Alle virksomheder og personer i Danmark benytter sig på den ene eller den anden måde af de faciliteter, det offentlige stiller til rådighed, og skal som en naturlig følge deraf også være med til at betale for dem.
Derfor er det helt forkasteligt, hvis internationale firmaer ved hjælp af interne afregninger har mulighed for at flytte et overskud til udlandet for derefter på papiret at fremvise et underskud i Danmark med det formål at slippe for at betale skat.
Almindelig sund fornuft siger, at en virksomhed ikke kan have nogen interesse i at eksistere her i landet, hvis ikke den kan tjene penge på sine aktiviteter.
Derfor virker det højst mærkværdigt, hvis en virksomhed i en længere årrække har underskud og alligevel vælger at fortsætte sin aktivitet.
Det må derfor være helt indlysende, at der bør være en klar overensstemmelse mellem en virksomheds aktivitetsniveau og dens skattebetaling set over en årrække.
På den baggrund vil Dansk Folkeparti fortsat holde regeringen fast på, at den drager omsorg for, at multinationale selskaber fuldt ud betaler den skat, de skal ifølge den gældende lovgivning.
Dansk Folkeparti stemte for den nuværende lovgivning ved dens vedtagelse i februar 1998.
Dengang blev loven vedtaget enstemmigt.
Vi tror fortsat på, at den gældende lovgivning er rigtig, og at den er fyldestgørende, hvis den til fulde administreres korrekt.
Derfor vil Dansk Folkeparti i tilfælde af, at det viser sig nødvendigt, støtte forslag om hårdere bødestraffe for de formastelige virksomheder.
Der rejses fra tid til anden fra visse partiers side tvivl om, hvorvidt der er afsat tilstrækkelige ressourcer til administration af lovgivningen.
I Dansk Folkeparti mener vi ikke, at det er Folketingets opgave at tage stilling til personalebemandingen på bestemte kontorer i Told og Skat.
Det er den til enhver tid siddende regering, der tager stilling til dette spørgsmål, ligesom det er den til enhver tid siddende regering, der har ansvar for, at loven bliver håndhævet.
Så længe regeringen fortsat mener, at den nuværende indsats på området er tilstrækkelig, og at den nuværende personalebemanding er tilstrækkelig, og det bør regeringen jo være den nærmeste til at vide, og så længe det modsatte ikke er påvist, vil Dansk Folkeparti ikke gøre sig til dommer over, hvorvidt der er for mange eller for få ressourcer på området.
Morten Homann (SF), 2002-10-24:
Skal jeg forstå Dansk Folkepartis ordfører sådan, at man er tilfreds med den nuværende indsats på området, som den er blevet skitseret?
Hvis det er tilfældet, hvilke tanker fremkalder det så, at man har en liste på 1.200 virksomheder, som ikke betaler skat?
De har en stor omsætning og givetvis også en indtjening, men betaler ikke skat.
Hvilket indtryk gør det, at 65 af de største virksomheder i Danmark, som kan omsætte for næsten 160 mia. kr., bliver beskattet med noget, der svarer til ½ pct., samtidig med at vi står fast på, at en almindelig lønmodtager skal betale 50 pct. af sin løn i skat?
Hvordan hænger de to ting sammen?
Hvis det virkelig er sådan, at multinationale selskaber kun skal betale ½ pct. i skat og den danske lønmodtager skal betale 50 pct., trænger reglerne så ikke til at blive lavet om?
Peter Christensen (V), 2002-10-24:
Det er Venstres helt klare svar på den her problematik.
Der er som sagt både små og store virksomheder, der ikke betaler skat i Danmark af flere forskellige grunde.
Af de multinationale selskaber er der nogle, hvis hovedsæde betaler skat i det ene eller i det andet land, men det er jo en konsekvens af den globalisering, vi har set.
Det er der jo også en lang række fordele ved for Danmark.
Men de regler, vi har, skal som sagt overholdes, og Venstre vil ikke være med til at lave regler kun gældende for Danmark.
Jacob Buksti (S), 2002-10-24:
Hr. Peter Christensen forholder sig overhovedet ikke til det, jeg spørger om.
Det er rent principielt.
Det nytter jo ikke noget at gå ud fra, at det bedste forsvar er et godt angreb, når det, man leverer, ikke engang er et godt angreb.
Kan hr. Peter Christensen ikke godt bare antyde, hvad Venstres holdning er til, hvorvidt og hvordan man betaler skat her i landet?
Der er danske virksomheder, som betaler skat.
Der er danske lønmodtagere, der betaler skat.
Hvad mener man så om, at der er nogle meget store virksomheder - det går jeg ud fra hr. Peter Christensen kan se og måske også ved - som ligger derude og tilsyneladende ikke betaler skat?
Det synes jeg da godt man kunne forholde sig til, for så kan man derefter give sig til at diskutere, hvad man så vil gøre ved det.
Men hvis man overhovedet ikke opfatter det som et problem, bliver der jo heller ikke gjort noget ved det.
Peter Christensen (V), 2002-10-24:
Jeg vil gentage, hvad der er vigtigt for Venstre.
Det er vigtigt for Venstre.
Jeg synes, det er meget letkøbt, at man nu skal til at tage stilling til omsætningsbaseret skat.
Det er det argument, vi hører hele tiden.
Det er omsætningen, og hvilken skattebetaling der skal følge af omsætningen.
Betyder det, at Socialdemokratiet fremover vil til at indføre en skat, der skal være afhængig af omsætningen?
Det synes jeg da befolkningen har krav på at vide, for det er meget interessant.
Morten Homann (SF), 2002-10-24:
Jeg har stadig til gode i festtalen at høre, hvad det er, Venstre faktisk vil gøre ved det her problem.
Men det glæder jeg mig selvfølgelig til.
Hvis man tager en anden opgørelse end de næsten 1.200 selskaber, som hr. Peter Christensen åbenbart ikke kan lide, så kan man jo se på nogle undersøgelser, som bl.a. Ugebrevet A4 har været involveret i at lave.
Der har man taget omkring 60 af de største selskaber i Danmark.
Det er selskaber, som tilsammen har haft en årlig omsætning på næsten 160 mia. kr.
De har samlet betalt mindre end 1 mia. kr. i skat.
Gør det ikke indtryk på hr. Peter Christensen, at der er så voldsom omsætning og en så lille skattebetaling?
Eller er det bare sådan, vilkårene er for at drive virksomhed i Danmark, at det åbenbart ikke kan lade sig gøre selv med en omsætning på 160 mia. kr. at tjene til at betale mere i skat, end de her virksomheder gør? Og hvordan stemmer det overens med, at vi samtidig insisterer og står fast på, at den almindelige lønmodtager i Danmark skal betale sine skatteprocenter fuldt ud, når store virksomheder med en omsætning på i alt 160 mia. kr. kan slippe med at betale under 1 pct. i skat?
Peter Christensen (V), 2002-10-24:
Vi vender sådan set tilbage til det samme spørgsmål igen.
Nu skulle jeg svare på, hvorfor en konkret virksomhed ikke har betalt skat i 21 år.
Det er et spørgsmål, jeg er nødt til at sige jeg desværre ikke kan svare på, for jeg ved ikke, hvad det er for en virksomhed, og jeg har heller ikke set dens regnskaber.
Vi fik i starten af den her debat en redegørelse fra skatteministeren om, hvilke grunde der kunne være til, at en virksomhed ikke betalte skat.
Den virksomhed, som spørgeren måtte have i tankerne,
kunne jo være omfattet af de grunde, som blev skitseret i starten.
Men det bliver en lidt flyvsk debat, for jeg ved ikke, hvad det er for en virksomhed, og
jeg kan derfor desværre heller ikke svare på det.
Jacob Buksti (S), 2002-10-24:
Når jeg sidder og lytter til hr. Peter Christensen, bliver jeg mere og mere forvirret.
Jeg kan simpelt hen ikke finde ud af, hvad hr. Peter Christensen og Venstre mener.
Mener hr. Peter Christensen, at de multinationale selskaber, vi her taler om, tjener penge i Danmark, laver nogen værdiskabelse i Danmark?
Og hvis det er tilfældet, er det så i orden, at disse midler ikke kommer til beskatning?
Jeg kan forstå, at hr. Peter Christensen synes, det er en stor, stor fordel for Danmark, at vi har multinationale selskaber i Danmark.
Er det også en stor, stor fordel, når det er sådan, at disse selskaber ikke betaler skat?
Og kan hr. Peter Christensen ikke godt forklare mig og den undrende befolkning, hvordan og hvorledes man kan have en stor multinational virksomhed i 21 år i Danmark, som ikke betaler skat?
Hvad er årsagen til, at man ikke betaler skat?
Venstre om, at man tjener penge, som enhver kan se stammer fra en ganske stor omsætning, i forhold til om man betaler skat?
Er det i orden?
Ja eller nej.