runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hugo Sørensen (S), 2001-04-04:
Med dette lovforslag ændres vurderingsorganisationen, sådan at den i fremtiden bliver mere fleksibel og kvaliteten af de enkelte vurderinger forbedres.
Med den forrige ændring i 1994 blev der gradvis indført en årlig vurdering af fast ejendom.
Erfaringerne fra de seneste år har vist, at der igen er behov for at justere vurderingsorganisationen og forenkle visse procedurer.
I 1999 nedsatte den forrige skatteminister et vurderingsudvalg.
Dette udvalg kom med en redegørelse, der indeholder forskellige forslag til ændringer af vurderinger
af fast ejendom
Vurderingsudvalget bestod af repræsentanter fra en række interesseorganisationer og ministeriet.
Lovforslaget indeholder flere af vurderingsudvalgets forslag.
Lovforslaget giver mulighed for at forbedre kvaliteten af de oplysninger, som den offentlige ejendomsvurdering er baseret på, idet der skabes mulighed for en øget dialog mellem ejerne af fast ejendom, før vurderingsrådet foretager den årlige ansættelse.
Desuden udbygges de oplysninger om vurderinger af fast ejendom, som offentligheden får adgang til bl.a. gennem Internettet.
Sammen med by- og boligministerens forslag om øget offentlighed omkring BBR-oplysninger vil disse ændringer give ejerne af fast ejendom et bedre grundlag for at beslutte, om der eventuelt skal klages over ejendomsvurderingerne.
Vurderingsrådet kan benytte vurderingssekretariatet til at foretage visse besigtigelser, og tilsyns- og revisionsmyndighederne får mulighed for at foretage besigtigelser uden deltagelse af vurderingsrådets medlemmer.
Tanken bag den øgede dialog med ejerne af fast ejendom er, at myndighederne i forbindelse med forberedelsen af vurderinger kan udvælge et passende antal ejendomme til dialog, f.eks. 5 pct.
Der sendes et skema til ejeren.
Skemaet skal udfyldes inden for en bestemt frist og kan bl.a. indeholde oplysninger om BBR-registreringer, vedligeholdelsesstand, moderniseringsår og udgiftsniveau.
Indsender ejeren skemaet, indgår bemærkningerne i grundlaget for vurderingen.
Indsender ejeren ikke skemaet, foretages ansættelse af den faste ejendom på det foreliggende grundlag.
Der er ingen sanktioner forbundet med ikke at indsende oplysningerne.
Henvendelsen til ejerne af de faste ejendomme er udelukkende et tilbud om en konstruktiv dialog.
Socialdemokratiet støtter forslaget.
Kim Andersen (V), 2001-04-04:
Vores ordfører på dette lovforslag, fru Mariann Fischer Boel, kan ikke være til stede, og jeg skal derfor redegøre for Venstres indstilling til lovforslag nr. L 183 fremsat af skatteministeren.
Lovforslaget indeholder efter vores opfattelse tre hovedproblemstillinger, som jeg hermed vil give Venstres kommentarer til, og derudover også nogle mindre justeringer.
Lovforslaget lægger op til en øget dialog med ejere af fast ejendom.
Det skal føre til en forbedret kvalitet af vurderingerne, der i dag i et vist omfang er baseret på ofte mangelfulde, fejlagtige BBR-registreringer.
Det er således tanken, at ca. 5 pct. af ejendommene pr. år får tilsendt et skema, der skal indeholde oplysninger om vedligeholdelsesstandard, moderniseringsår, udgiftsniveau og et bud på ejendommens ansættelse.
Det lyder meget godt, men det er jo i bund og grund et forsøg på at sikre, at også almindelig vedligeholdelse af en ejendom kan aflæses på stigende vurderinger og dermed større provenu i statskassen, for hvornår er en udskiftning af et køkken vedligeholdelse, og hvornår er en udskiftning af et køkken en forbedring?
Jeg er overbevist om, at det vil være meget vanskeligt for ejerne at fastsætte en handelspris.
Incitamentet til at anlægge et højt niveau er vanskeligt at få øje på, men det er positivt, at det er en frivillig ordning uden sanktionsmuligheder.
Alt i alt har vi svært ved at se, om bøvlet vil komme til at stå mål med de resultater, der vil komme ud af indsatsen.
Men som en intention om øget dialog med ejendomshaverne, ejendomsejerne, hilser vi det positivt velkommen, men vi ønsker ikke, at det skal blive et bureaukratisk omsvøbsdepartement, som alligevel ikke fører til, at ejendomsindehaverne bliver hørt af vurderingsmyndighederne. Ligestilling mellem indstilling af vurderingsformænd og vurderingsmænd hilser vi i Venstre velkommen.
Det er vigtigt at sikre kontinuitet i arbejdet og holde fast i ekspertisen, hvor det er muligt.
Forslaget om at kunne udlægge besigtigelse af fast ejendom til vurderingssekretariatet samt muligheden for at bemyndige vurderingssekretariaterne til uden deltagelse af vurderingsrådsmedlemmer at foretage besigtigelser
er vi derimod i Venstre særdeles skeptiske over for. Det nævnes i bemærkningerne, at det fortrinsvis skal ske i meget tekniske besigtigelser, men vi er bange for, at det blot er det første skridt ud på slisken, og det er nærliggende at forestille sig, at vurderingerne engang i fremtiden alene vil blive foretaget af kommunernes vurderingssekretariater.
absolut ikke den vej, vi ønsker at betræde.
Vi har også noteret os, at Kommunernes Landsforening i sit høringssvar påberåber sig retten til at vende tilbage til en vurdering af de økonomiske konsekvenser for vurderingssekretariaterne, idet man forventer øget belastning
på grund af øget åbenhed om vurderingsgrundlaget
Der er altså både skidt og kanel i forslaget.
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-04-04:
Man må ærligt talt sige, at ministeren i sin besvarelse var langt omkring og langt ude og noget på tynd is.
Jeg synes, ministeren skulle indrømme, at sådan nogle udtalelser til en avis kan man da godt ærgre sig over en gang imellem, når man måske har været lidt for bastant i sin udmelding og givet årsag til stor uro: Hvad er nu det for noget?
Skal vi nu have flere, end vi får i øjeblikket?
Det er sådan set blot det, som Dansk Folkeparti ønsker
Men ministeren er ikke så meget for at indrømme, at man en gang imellem måske kan komme med nogle lidt forkerte udtalelser, men det synes jeg ministeren burde.
Jeg vil bede ministeren bekræfte tallet for 1999, hvor man har efterspurgt højtuddannet arbejdskraft i Danmark, og også har fået det, hvor arbejdsmarkedet har manglet den.
Det har drejet sig om 3.062 udlændinge, fordi væsentlige beskæftigelses- og erhvervsmæssige hensyn talte herfor.
Det er jo ganske mange mennesker, og kan man ikke bare fortsætte på den måde, hvis man trænger til at få arbejdsmarkedet besat, i stedet for at besætte med folk, som helt tydeligt, også ud fra tallene, kommer ud i giganthøj arbejdsløshed, og som aldrig nogen sinde vil kunne komme i arbejde i det danske samfund?
Sonja Albrink (CD), 2001-04-04:
Lovforslaget her vil vi i CD forholde os meget overordnet og pragmatisk til, for i virkeligheden siger
vurderingsorganisationen os ikke særlig meget.
Vi har det mål, at boligen skal ud af selvangivelsen, og det er den altså ikke kommet ved, at vi har fået en ejendomsværdiskat i stedet for en lejeværdi.
Det er en debat, vi kan tage på et senere tidspunkt, her blot denne bemærkning: Da ejendomsvurdering jo som bekendt foretages for at kunne beregne en skat, som vi synes er uretfærdig, da værdien af et hus intet fortæller om ejerens evne til at betale skat, så er det måske bedre at afskaffe vurderingerne.
Det er noget, vi kan se på under udvalgsbehandlingen.
Det ville måske også være en administrativ lettelse frem for det tiltag, som er lagt ind i lovforslaget, med en såkaldt selvangivelsesordning, som skal bringe husejerne i dialog med myndighederne.
Men i CD er vi jo realister, så derfor vil vi selvfølgelig på sædvanlig seriøs manér gå ind i udvalgsarbejdet, og viser det sig, at lovforslaget i et eller andet omfang kan være til fordel for boligejerne, ja, så er vi da gerne med til at se på det.
Men indtil videre vil vi gå ind i en seriøs og en grundig udvalgsbehandling.
Anders Samuelsen (RV), 2001-04-04:
Fra Det Radikale Venstres side skal jeg meddele, at vi kan støtte forslaget, som vi primært ser som et forsøg på at give
nogle mere fleksible muligheder for vurderingsorganisationen.
For det første sikres der en mulighed for, at man kan få forbedret kvaliteten af de oplysninger, som bliver indhentet; for det andet sørger man for at øge mulighederne for via fleksibilitet at skaffe de bedst kvalificerede vurderingsmænd, og for det tredje gives der også en mulighed for, at man kan foretage besigtigelser, også uden deltagelse at vurderingsrådsmedlemmer.
Alt i alt er det altså et forslag, der primært sigter på at sikre og højne kvaliteten.
Det kan Det Radikale Venstre støtte, og derfor kan vi støtte forslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2001-04-04:
Da vores ordfører på området, hr. Frank Aaen, ikke kan være til stede, skal jeg sige følgende på hans vegne: Enhedslisten er enig i hensigten om at øge kvaliteten i ejendomsvurderingerne. Forslaget om dialog mellem ejere og vurderingsmyndigheder kan give bedre muligheder for at få ejendommens tilstand med ind i vurderingerne og skabe større forståelse hos ejerne for den afgørelse, som vurderingsrådet når frem til.
Enhedslisten kan også tilslutte sig de forslag, som vil gøre det nemmere at fastholde kvalificerede vurderingspersoner i rådene.
Enhedslisten er også i udgangspunktet positiv over for forslaget om, at de enkelte vurderingsråd skal kunne uddelegere besigtigelser til vurderingssekretariatet, selv om vi selvfølgelig mener, at det er vigtigt, at man stadig er opmærksom på at sikre det demokratiske, folkelige element i vurderingsrådenes arbejde.
Børge Klit Johansen (KRF), 2001-04-04:
Kristeligt Folkeparti ser positivt på sigtet med dette lovforslag, nemlig at forbedre kvaliteten af ejendomsvurderingerne, ligesom vi er positive over for muligheden for at øge dialogen med ejerne af fast ejendom i forbindelse med vurderingerne.
Kristeligt Folkeparti er også positive over for en øget brug af Internettet, så ejerne får bedre adgang til at sammenligne og dermed fornemme, om vurderingerne af netop deres ejendom er rimelig.
Når vi ser på de enkelte elementer i det fremsatte lovforslag, er der nogle ting, som må have en kommentar:
Forslaget om, at de nuværende vurderingsmænd skal være blandt de tre indstillede ved nyvalg, forstår vi.
Det er dårligt for kontinuiteten og ekspertisen, at der sker for store udskiftninger for tit. Men fornyelse af vurderingsmandskorpset behøver heller ikke at være en negativ ting i et system, der netop hviler på, at det er et lægmandsprincip, og man kunne godt frygte, at systemet fryser fast på det punkt, men vi er positive over for at prøve det.
Hvis man skal belaste vurderingssekretariaterne med skemaer, med tolkning og tydning af disse skemaer, som nok også, ud over afkrydsningsmuligheder, vil have et vist element af prosa, og hvis der vil komme et krav om at skulle vurdere især større erhvervsejendomme, så tror jeg ikke på, at det kan lade sig gøre uden mærkbare administrative omkostninger. Afgrænsning af privat grundstykke i forbindelse med landbrugsejendom er noget, vi hilser meget velkommen, nemlig at det skal ligge i umiddelbar tilknytning til boligen, og det finder vi er en rigtig god løsning på et kedeligt problem og tak for det. Alt i alt er vi altså positivt indstillet over for forslaget.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-04-04:
»Kan ministeren oplyse, hvilke regler EU eventuelt i forbindelse med Schengensamarbejdet har fastsat for skiltningen ved grænserne dels mellem medlemslandene indbyrdes og dels mellem et medlemsland og et ikkemedlemsland?«
Hugo Sørensen (S), 2001-04-04:
Da Socialdemokratiets ordfører på L 184 ikke kan være til stede, skal jeg oplæse følgende: Med de ændringer af forskellige skattelove, der ligger i lovforslag nr. L 184, tager regeringen endnu en gang hensyn
til de erhvervsdrivende i Danmark.
Det er vigtigt for Socialdemokratiet, at virksomhederne oplever, at mødet med myndighederne er positivt og fremadrettet.
Derfor er det også kun rimeligt, at der foretages de ændringer i skattelovgivningen, der ligger i forslaget.
Socialdemokratiet tilstræber ensartethed i reglerne.
Derfor indeholder L 184 en ændring i de regler, der gør sig gældende ved fusioner.
Således bliver fristen for indsendelse af de nødvendige dokumenter til skattemyndighederne den samme, hvad enten der er skattefri fusion eller skattepligtig fusion.
Lovforslag nr. L 184 ændrer de krav om indsendelse af dokumenter i forbindelse med omdannelsen af personligt ejede virksomheder til et selskab, der ligger i lov nr. 285 fra 1999.
Ændringen skyldes, at kravene fra loven om indsendelse af visse dokumenter inden for 1 måned har været svære for mange at efterleve, og sanktioneringen, hvis fristen ikke overholdes, har været meget hård for mange virksomhedsejere. Intentionerne med den oprindelige lovgivning var at mindske muligheden for skattemæssig spekulation i tidspunktet
fra stiftelsen af selskabet
Lovforslaget vil give en større fleksibilitet for virksomhederne, samtidig med at det ikke kan betale sig at spekulere i tidspunktet for omdannelse af virksomheden til et selskab.
I Socialdemokratiet støtter vi tanken, som på fornuftig vis gør skattesystemet mere retfærdigt og mindre bureaukratisk for skatteyderne.
Det gør lovforslag nr. L 184, og derfor støtter Socialdemokratiet lovforslaget.
Pia Gjellerup (S), 2001-04-04:
For det første mener jeg ikke, at der er modsatrettede meldinger.
Vi er optaget af i regeringen både at lægge grundlaget for og gennemføre en integration.
Det er vi meget optaget af, og jeg har noteret mig fru Kjærsgaards melding om, at det skal man ikke forvente at Dansk Folkeparti skal medvirke til.
Der vil man have, at der skal være et problem.
Det kan vi jo så tage med os i bagagen.
Der er heller ikke tale om nye meldinger.
Vi har en ordning, som jeg i øvrigt er blevet bedt om at bekræfte at vi har - vi kan se den bliver brugt ganske meget - med at trække arbejdskraft til Danmark, når man ikke kan finde den i Danmark i forvejen.
Det er en ordning, som jeg også redegjorde for i mit indledende svar, som har fået en volumen, der i forhold til l995 sidste år har oversteget med et antal, som ligger langt over 50 pct. Og det siger jo et og andet om, hvor vi bevæger os hen.
Det er der jo ikke på nogen måde.
Men vi kan så til gengæld se en retning, og vi kan også se, at der er partier - Dansk Folkeparti er ikke nogen undtagelse, måske tværtimod - der har forslag til mange, mange, mange milliarder kroner, der skal bruges fra det offentlige på at iværksætte nye arbejdspladser, flere arbejdspladser.
Det vil også gøre det vanskeligere for mennesker, der i dag er på arbejdsmarkedet, at blive der ved bl.a. at gøre det meget bekosteligt at få passet børnene.
Jeg kan se, at fru Pia Kjærsgaard morer sig meget.
Vi ved jo godt, at fru Pia Kjærsgaard har et lidt platonisk forhold til tal - men det er selvfølgelig også arabertal - men det, vi kan se, er, at vi alle sammen står over for en udfordring på et tidspunkt i fremtiden, hvor vi kommer til at skulle svare på: Hvordan gør vi det allerbedst for at sikre, at vores erhvervsliv har den arbejdskraft, det skal bruge, så vi kan levere den offentlige velfærd, som vi gerne vil levere, hvis vi står i en situation, hvor der ikke er så mange flere at tage af efter de mange indsatser, der er lavet? Det svar synes jeg Dansk Folkeparti skylder os. Ellers nægter man at planlægge. Men man vil gerne have, at vi andre skal kunne svare præcist på, hvornår og hvordan og hvor meget.
Jeg håber, det går bedre.
Det skal gå meget bedre, før det overhovedet er en del af en løsning og ikke en del af et problem.
På spørgsmålet om hvor mange, kan man sige: Det, vi overhovedet har oversigt over, er, at det er ingen, bortset fra den ordning, som er i stærk vækst, og som vi har nævnt flere gange.
Så svaret i dag er: Jamen der er ikke nogen nye initiativer i dag.
Det er der bestemt ikke behov for.
Aage Frandsen (SF), 2001-04-04:
SF kan støtte dette lovforslag, som vi primært betragter som et forslag, der skal give større sikkerhed for, at de vurderinger, der foretages, er de rigtige vurderinger, så vi kan undgå den usikkerhed og også den utilfredshed, der somme tider er i forbindelse med vurderingerne.
Det er klart, at borgerne under alle omstændigheder vil have mulighed for at klage, og det vil sige, at de under alle omstændigheder har den retssikkerhed, som ligger i den forbindelse.
Men vi betragter det, der ligger her, som en mulighed
for, at man i højere grad kommer til at finde den rette vurdering fra starten af, og at man i den her forbindelse har en større gennemsigtighed for borgerne, og at borgerne i de tilfælde, hvor der er en borger, der udtages til det, kommer i en dialog om de her ting, så man føler, at den afgørelse, der bliver truffet af vurderingsnævnet, er den rigtige afgørelse. Det er klart, at i de her spørgsmål vil mange borgere selvfølgelig synes, at det var rart, hvis man kunne blive fri for at have en så høj vurdering og betale mindre i skat.
Omvendt, hvis de skulle sælge deres ejendom, er det nok sådan, at de gerne vil have en endnu højere pris.
Men under alle omstændigheder har vi alle sammen interesse i at sikre, at den vurdering, man når frem til, er den rigtige vurdering.
Peter Skaarup (DF), 2001-04-04:
Jeg kunne godt tænke mig at få ministerens bekræftelse på, at det i hvert fald ikke er de flygtninge, vi ser i Danmark, ministeren kan tænke på, der kan sørge for, at det danske arbejdsmarked bliver beriget med en række nye mulige arbejdskraftressourcer.
Vi ser jo, at et flertal af dem, der kommer hertil, netop lever af offentlig forsørgelse og ikke er ude på arbejdsmarkedet.
Så vil jeg godt spørge ministeren, om ministeren ikke godt kan bekræfte, når det bliver sagt, at vi skal have flere hertil for at sikre, at der er arbejdskraft nok, at vi i dag får mange, mange tusinde hvert eneste år, som danske virksomheder gerne vil have hertil og kan få hertil, ud over de flygtninge og indvandrere, som bliver nævnt af fru Pia Kjærsgaard med 22.600, der kom hertil sidste år?
Endelig vil jeg godt spørge ministeren: Hvor mange personer mener ministeren, der skal til, når nu den her integrationsindsats er på plads? Statsministeren siger, den allerede næsten er på plads, og bruger det til at afvise den rapport, der kom i går.
Men det er den åbenbart ikke efter finansministerens opfattelse.
Når nu den integrationsindsats er på plads, hvor mange personer taler vi så om, der skal hertil for at berige det danske arbejdsmarked?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-04-04:
Jeg vil gerne takke for svaret, men har nogle tilføjelser.
Jeg vil gerne spørge justitsministeren, om det er en korrekt forståelse af justitsministerens formulering, at der er regler, der påbyder EU-skiltning ved de ikke længere eksisterende grænsekontroller mellem landene i EU.
Skal man dér have EU-skiltning med den blå baggrund og de gule stjerner osv., er vi forpligtet til det?
Det vil jeg gerne spørge om for det første.
For det andet vil jeg gerne spørge, hvordan det kan være, at ministeriet og justitsministeren nu finder ud af, at det i øvrigt slet ikke er Justitsministeriet, der skal svare på spørgsmål om regler om skiltning.
Jeg står her med sagsforløbet, og kan ministeren ikke bekræfte, at jeg den 22. januar stillede dette spørgsmål til justitsministeren, og at man først mere end 2 uger efter - selv om det er dobbelt så lang tid, som svarfristen normalt er - bad Rigspolitichefen om en udtalelse om spørgsmålet.
Hvorfor gjorde man det, hvis det ikke er Justitsministeriet, der er ressortministerium?
Og først næsten 2 måneder efter den 7. februar vender man så tilbage med et svar, hvis hovedindhold er, at skiltningen i øvrigt ikke henhører under Justitsministeriets ansvarsområde. Jeg savner simpelt hen en forklaring på det sagsforløb. Hvorfor gør man det på den måde?
Hvis det er sådan, at jeg skal stille det spørgsmål til en anden minister, har jeg da en interesse i at få det at vide tilbage i januar, frem for at skulle stå her i starten af april og nu få at vide, at det slet ikke er Justitsministeriet, jeg skal spørge om de ting.
Kunne det tænkes, at det er, fordi justitsministeren ikke ønskede at gå ind i en debat om de forhold inden den 25. marts, hvor det praktiske Schengensamarbejde skulle etableres?
Er det baggrunden for, at jeg ikke kan få svar på de spørgsmål, jeg har stillet vedrørende Schengensamarbejdet, inden den 25. marts, men at de først kommer dumpende her efterfølgende?
Frank Jensen (S), 2001-04-04:
Som jeg allerede har oplyst ved skriftlig besvarelse af spørgsmål nr. S 1236 fra samme spørger, er der ikke i forbindelse med Schengensamarbejdet fastsat regler for skiltning ved indre og ydre grænser, bortset fra at de indrejsende ved passage af de ydre grænser i Københavns Havn, Esbjerg Havn, Københavns Lufthavn og Billund Lufthavn ved hjælp af skiltning vil blive adskilt i henholdsvis EU- og EØS-borgere og borgere fra andre lande.
Denne opdeling sker med henblik på at kunne gennemføre en hurtig og effektiv kontrol.
Der er ikke inden for Schengensamarbejdet fastsat regler, der vedrører skiltning med landenavn ved grænser til andre lande, og Danmarks indtræden i Schengensamarbejdet får derfor ikke betydning for skiltning med landenavn ved den dansk-tyske grænse.
Jeg kan i øvrigt oplyse, at spørgsmål vedrørende skiltning på vejanlæg ved den dansk-tyske landegrænse henhører under trafikministerens ansvarsområde, og eventuelle spørgsmål vedrørende skiltning bør derfor rettes til trafikministeren. For god ordens skyld skal jeg dog bemærke, at repræsentanter fra EU-landenes regeringer den 13. november 1986 vedtog en resolution om skiltning ved Fællesskabets indre og ydre grænser.
Den praktiske gennemførelse af denne resolution henhører under trafikministerens ansvarsområde, og eventuelle spørgsmål vedrørende resolutionen og dens praktiske gennemførelse bør derfor rettes til trafikministeren.
Det er jo vigtigt, at vi holder styr på datoerne, kan jeg forstå, det går hr. Thulesen Dahl meget op i.
Spørgsmålet er stemplet »Modtaget i Justitsministeriet«
den 29. januar, og vi svarede den 7. februar.
Jeg afgav en foreløbig besvarelse af spørgsmålet, idet jeg oplyste, at Justitsministeriet til brug for besvarelsen af spørgsmålet havde anmodet Rigspolitichefen om en udtalelse, og at jeg ville vende tilbage til sagen, når udtalelsen forelå.
Efter at vi havde modtaget Rigspolitichefens udtalelse, blev spørgsmålet endeligt besvaret den 30. marts.
Når Justitsministeriet til brug for besvarelse af visse spørgsmål vælger at indhente udtalelse fra f.eks. Rigspolitichefen, hænger det sammen med, at jeg lægger vægt på at kunne give et korrekt svar til spørgerne.
Det forudsætter imidlertid fra tid til anden, at der bliver indhentet oplysninger fra andre myndigheder, som vil kunne bidrage til den korrekte besvarelse.
Så stiller hr. Thulesen Dahl nu nogle spørgsmål, der knytter sig til den resolution, jeg henviste til, og som er vedtaget af EU's regeringer.
Jeg har i det skriftlige svar oplyst, at der ikke inden for Justitsministeriets ansvarsområde er vedtaget EU-regler om skiltning med landenavn ved Danmarks grænser. Min opgave som justitsminister er at forholde mig til sager inden for mit ansvarsområde, og det var jo også det, der var stillet direkte spørgsmål om, nemlig Schengenregler.
Spørgsmål angående resolutionen henhører imidlertid under trafikministerens ansvarsområde, som jeg har oplyst her i dag, og når jeg giver de oplysninger, er det alene et udtryk for, at jeg strækker mig meget langt i bestræbelsen på at vejlede hr. Thulesen Dahl.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-04-04:
Men det er altså ikke noget svar på spørgsmålet: Hvorfor i alverden skal jeg vente 2 måneder på at få at vide, at en væsentlig del af spørgsmålet skal besvares af et andet ministerium?
Så var der jo det behændige ved det, at man kunne vente til efter den 25. marts med svarene, og det var måske også hensigten.
Man ville ikke have en diskussion om skiltningen op til den 25. marts, hvor den praktiske del af Schengensamarbejdet skulle gennemføres, så man ønskede at udskyde svarene.
Jeg havde i øvrigt noget lignende i onsdags.
Her kom svaret på mit spørgsmål først den 28. marts, men man kunne i virkeligheden godt have givet svaret inden den 25. marts, al den stund den aftale med Sønderjyllands Amt, man henviste til, var indgået den 21. marts.
Det er altså også et eksempel på, at man forsøger at trække den længere, end det er nødvendigt, sandsynligvis for at komme forbi den 25. marts, når det gælder de ting.
Jeg synes, at justitsministeren skylder nogle gode forklaringer.
Hermed sluttede spørgsmålet.