Susanne Clemensen (CD), 2000-03-03:
De to beslutningsforslag, som vi behandler i dag, går begge ud på, at friskolernes og privatskolernes skolefritidsordninger, også kaldet SFO'er, skal tilføres flere penge.
Og det må vi have på det rene, før vi kan tage endelig stilling til forslagene, for det er jo ikke småpenge, det drejer sig om.
Noget helt andet er, at vi i CD tvivler stærkt på, at det er den rigtige måde at anvende pengene på.
Kristeligt Folkepartis forslag betyder, at der skal findes knap 37 mio. kr. pr. år, hvorimod det ikke står helt klart, hvor mange flere penge V og K ønsker at en ligestilling mellem offentlige og private skolefritidsordninger skal koste.
Men det nævnes i beslutningsforslaget, at det ville koste 200 mio. kr., hvis børn i de private skolers skolefritidsordninger skulle skifte til folkeskolernes skolefritidsordninger. Det her skal ikke forstås således, at vi ikke anerkender det store og gode stykke pædagogiske og faglige arbejde, som de fleste friskoler og privatskoler laver, og som vi også mener er et vigtigt alternativ til folkeskolen.
Men folkeskolen er i modsætning til friskolerne og privatskolerne gratis og åben for alle og må og skal derfor spænde bredt, hvad angår både formål og værdigrundlag, elevsammensætning, osv. Da folkeskolen efter vores opfattelse trænger til en ordentlig vitaminindsprøjtning, ønsker vi i CD først og fremmest at bruge penge på at udvikle folkeskolen.
Vi ønsker at bruge penge på en udvikling af samarbejde mellem skole og fritidsordning, således at børnene på den ene side får et trygt og udviklende fritidsliv og fritidsordningen på den anden side følger op på skolens undervisning ved at støtte børnene, f.eks. ved tilbud om lektiehjælp og andre aktiviteter, der støtter undervisningen i skolen, så alle elever får det bedst mulige udbytte af undervisningen.
Det er der faktisk gode eksempler på fra friskolernes og privatskolernes verden, men der er da også kommunale folkeskoler, som er nået langt med det, som vi kalder helhedsskolen, og som kan være med til at inspirere andre til at komme videre ad den vej. Stort set alle forældre arbejder i dag på fuld tid uden for hjemmet, og derfor er det naturligt at interessere sig for samspillet mellem skolerne og skolefritidsordningerne, hvor børnene tilbringer en væsentlig del af deres tid.
Spørgsmålet er, om vi til trods for den stigende anvendelse af fritidsordninger af pasningsmæssige årsager blot har bygget videre på etablerede institutionsstrukturer og faglige traditioner uden at tænke på, hvordan vi skaber institutioner, der udfordrer elevernes nysgerrighed, giver dem lyst til at beskæftige sig med noget, der udvikler dem, samtidig med at børnene også får tid til at lege og mulighed for ro omkring sig.
I CD ønsker vi på længere sigt, at skolernes skolefritidsordninger nedlægges, og at man i stedet omdanner skoler og skolefritidsordninger til dynamiske kulturcentre hele dagen igennem, men hvor eftermiddagens tilbud naturligvis er frivillige at deltage i og forudsætter et tæt samarbejde mellem forældre og elever.
Som jeg har sagt før, tager vi skarpt afstand fra en obligatorisk skoledag fra kl. 8 til kl. 17, hvor skolen udvikler sig til en skolearrest for de yngste elever.
Tværtimod forestiller vi os, at skolen som lokalt kulturcenter vil kunne tilbyde fritidsaktiviteter, hvor idrætshallen, det lokale bibliotek, erhvervslivet, indvandrerorganisationerne, spejderne og andre vil være naturlige at samarbejde med for skolen, og som hver især vil kunne bidrage til, at eleverne får en god og sammenhængende hverdag. Det er blevet sagt mange gange før, men bliver ikke mindre rigtigt af den grund: Danmark har verdensrekord i pasning og stort set europæisk bundrekord i undervisningstid, og vi vil gerne bruge penge på at sætte en udvikling i gang, der øger elevernes trivsel og udbytte af undervisningen ved, at der gives bedre tid og dermed kompenseres for noget af den tabte undervisningstid, som folkeskolen har mistet over en lang årrække.
Vi ønsker under ingen omstændigheder den sorte skole genindført, som man godt kunne have visse andre partier mistænkt for.
De to sidstnævnte områder hænger tæt sammen med en udvikling af helhedsskolen.
CD har allerede fået afsat 350 mio. kr. til udviklings- og forsøgsarbejder med helhedsskolen i de kommende 4 år, men der er behov for flere penge til forbedring af skolernes bygninger og elevernes skolemiljø.
Dét er for CD mere visionære og nødvendige forslag end dem, vi debatterer her i dag.