runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-05-17:
Jeg må fortsætte lidt i forlængelse af hr. Melchiors tale.
Det er altså et paradeforslag.
Det må være det, det kan kaldes.
Kristeligt Folkeparti støtter gerne udbygningen af den kollektive trafik i og omkring København, men det er jo ikke den kollektive trafik eller biler.
Det er begge dele.
Den kollektive trafik skal have en ordentlig kvalitet, så man kan motivere folk til at komme derover, men den skal kombineres med private biler.
Vi skal have en omlægning af afgifterne på biler, så vi får fremmet de miljøvenlige, de rigtige biler.
Vi skal have en udskiftning over en halv snes år til de miljørigtige biler.
Og så skal man kombinere de to transportformer.
For det andet er det ikke det, folk vil have, og jeg synes heller ikke, det er et rigtigt verdensbillede, man beskriver, hverken det, som det er, eller det, som man tror at folk vil have.
Så er det her
i øvrigt for meget.
En ting er, at investeringerne sikkert er undervurderede prismæssigt.
En anden ting er, at driftsomkostningerne jo vil blive enorme. Der er simpelt hen ikke passagerer nok til det her.
Det er simpelt hen for meget.
Tag f.eks. sådan noget som havnebussen.
Nu skriver hr. Kolstrup godt nok, at tallene ser lovende ud, men det gør de ikke, når man ser havnebussen om morgenen.
Jeg har ikke set nogen tal, men jeg har set det med mine egne øjne, og det er ikke en energirigtig måde at komme rundt i byen på.
Så skriver hr. Kolstrup også, at man skal finde en mere energirigtig bådtype.
Sejlbåde er selvfølgelig bedre.
Man kunne også sætte passagererne til at ro.
Det ville også være mere energirigtigt.
Det koster lidt rugbrød og sådan.
Man kunne selvfølgelig godt forestille sig nogle andre former, men det hører ligesom en anden tid til. Så al sympati for kollektiv trafik og hr. Kolstrups ideer, men det her er for meget.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-17:
Til hr. Ole M. Nielsen: Hvis vi tager de enkelte sektorforslag, hvem er det i virkeligheden, der kommer med de lette økonomiske løsninger?
Hvad er det egentlig, der er den billigste løsning?
Man kan være uenig eller enig, men hvem er det, der foreslår den billigste løsning?
Hvem er det, der foreslår f.eks. en letbane - Lyngby-Glostrup, DTU-Køge - som er en dyr løsning, og hvem foreslår den billige løsning?
Hvad er det, det her forslag anbefaler? Den dyre eller den billige?
Det synes jeg også er interessant at hæfte sig ved.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-05-17:
Men den dyre er besluttet og igangsat uden vores hjælp, og at det er et vanvittigt projekt, og at det skal være så dyrt og så besværligt at få lavet sådan en smule tunnelbane i Danmark, når man kommer rundt og ser, hvad man har af tunnelbaner i de store byer, er ikke til at forstå.
Den larm for sådan en smule i Danmark, jeg fatter ikke, hvordan det kan lade sig gøre, når man ser, hvad man har lavet af tunnelbaner rundtomkring i verden med betydelig mindre teknisk udstyr, end vi har nu.
Det er simpelt hen ikke til at forstå.
Det er et tåbeligt projekt, også den måde, som det er grebet an på, det er vi helt enige i.
Men det kommer, og det skal nok blive godt, når det kommer, men det er til en forkert pris. Letbanesystemet tror jeg da er helt udmærket, men hele pakken her tilsammen er for meget.
Margrete Auken (SF), 2001-05-17:
Grunden til, at jeg godt lige vil have en lille smule mere tid end det ene minut, er den diskussion, vi har om det femte, sjette spor.
For det første er jeg meget bekymret for, at vi flytter opmærksomheden hen et sted, hvor vi ikke får tingene.
Enhedslisten argumenterer selv godt for det ved at sige, at udbygningsløsningen i virkeligheden både er at skyde det helt ud i det blå og ingenting.
Det er vi jo enige om.
Når man så kigger på de problemer, vi skal have løst, så mener jeg altså, at både et femte og sjette spor er det, der giver det optimale, så vi også kan få folk hurtigt ind sydfra; hvis vi engang skulle komme til at få opgraderet strækningen Køge-Ringsted, så har vi plads til det.
Så er der først og fremmest en vision, som jeg synes der er blevet gjort alt for lidt ud af i debatten her, og det er Glostrup som centrum for kollektiv trafik.
Der ligger meget store arbejdspladser i Glostrup, det er nok det område, vi har i hele regionen, hvor vi har det største potentiale for at flytte pendlertrafik fra bil til kollektiv trafik, og det er tiltrængt.
Det er bare ikke så mærkeligt, for der er meget trafik i Glostrup, og den kollektive trafik til Glostrup er i forhold til de opgaver, der skal løftes dér, alt for svag. Så det er ligesom den vision, der ligger, og det er da den, jeg håber på at vi kan få gang i i denne her valgkamp. Det kan måske lykkes trafikministeren at få ophævet sin arealreservering.
Det var jo den pris, der skulle betales.
Jeg havde sagt, at de skulle betale med S-tog, og så troede finansordføreren, at han havde et S-tog at betale med, men sådan kan man jo misforstå tingene. Men den pris, der skulle betales, var jo altså S-tog til Roskilde, og det var den ene elendighed.
Den anden elendighed var altså, at man skulle ophæve arealreserveringerne.
Men selv om regeringen bestemmer, at man skal ophæve arealreserveringerne, så tvinger man jo ikke Glostrup til at ødelægge de muligheder, der faktisk er for at gå ind og lave den geniale løsning på den kollektive trafik, så vi både kan have regionaltog, S-tog og indimellem altså også fjerntog til at standse og krydse og kombinere med den ringbaneløsning, som vi alle sammen, også regeringen, er enige i at vi skal have.
Det er den vision, som jeg synes der virkelig er musik og fremtid i, som jeg inviterer Enhedslisten til at være med til, i stedet for at man sådan er ude i det ene abstrakte ærinde efter det andet, for her er der noget, som vi kan forklare folk er smaddergodt, og vi kan også forklare folk, at det ikke bliver store, massive støjvolde, og den halve by, der skal fjernes osv., men at det er begrænset.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-17:
Hvis fru Margrete Auken har set forslaget igennem, så er Glostrup i virkeligheden et nøgleord for os, men tak for stikordet.
Jeg vil gerne meget præcist begrunde, hvorfor Glostrup for os rummer potentialet til en samlet løsning:
Det er et eksempel på, hvor vigtigt det er, at vi har regionaltog, der kører så tæt som muligt til de tætbefærdede områder.
Det er det, der giver den effektive løsning.
Det er grundtankegangen hos os.
Og de skal direkte ind til Københavns centrum, men med et stop, så man kan slå bro til ringbaneløsningerne. Det andet, som Glostrup står for, er netop en ny ringbane eller letbane, der forener Køge Bugt-linjen, Glostrup-Lyngby-linjen.
Selvfølgelig med en stikbane til DTU.
Det er jo vanvittigt, at man ikke har en skinneløsning dertil.
Og endelig, at den løsning kan smeltes sammen med kommende S-bus-løsninger.
Derfor hersker der ikke tvivl om, og det var også pointen, at vi hele tiden har sagt ja tak til det femte spor, men vi har sagt, at hvis det virkelig skulle vise sig, at der var nogle, der mod forventning ville en hurtig løsning til Køge, så var alt ændret, men det er der jo ikke noget der tyder på.
Søren Søndergaard (EL), 2001-05-17:
Nu er det jo ikke så ofte, at Enhedslisten får vedtaget noget
Vi må jo nok ærligt erkende, at vore forslag kun yderst sjældent vækker den helt store begejstring.
Det har vi jo faktisk gået og været noget nedtrykte over, må vi sige.
Det foreliggende beslutningsforslag, B 124, som vi skal tage stilling til her om lidt, er faktisk et forsøg på at lave sådan et virkeligt folketingsmedlemspopulært forslag, men af en eller anden grund ser det bare ikke ud til, at det er lykkedes. Vi synes ellers, at tidspunktet var ideelt.
Vi står over for et valg, hvor mange af os søger genvalg, og hvor det jo vil være dumt at lade, som om at vi betragter vælgerne som nogle, der ikke er ligeberettigede individer.
Indholdet i forslaget er jo også ideelt.
Der er to enkle tanker.
Og for det andet, at det eftervederlag, vi får for ikke længere at være folketingsmedlemmer, naturligvis skal reduceres i det omfang, vi har en anden lønindtægt.
Alligevel må vi konstatere, at forslaget er faldet på stenet grund.
Det har faktisk været Guds spildte ord på Balle Lars.
Det beklager vi, og ikke kun fordi det betyder, at Enhedslisten endnu en gang bliver stemt ned, men frem for alt, fordi det er vores klare opfattelse, at nedstemning af det her forslag vil øge afstanden mellem politikere
Jo, vist skal vi selvfølgelig have dækket vores omkostninger i forbindelse med folketingsarbejdet, men hvorfor skal det ske ved hjælp af andre og lempeligere regler end dem, vi har bestemt skal gælde for hele den øvrige befolkning?
Det gør kun, at problemet bliver større.
Carsten Hansen (S), 2001-05-17:
Jeg skal bede om, at behandlingen af beslutningsforslaget standses, og at det bliver taget tilbage til udvalget til fornyet udvalgsbehandling.
Jacob Buksti (S), 2001-05-17:
Jeg har i det seneste par uger med stor fornøjelse kunnet konstatere, at det nu for alvor er blevet forår.
Det giver jo sådan lidt mere kulør på tilværelsen.
Men der er tilsyneladende nogle, som snarere tror, at vi er ved at nærme os julen.
I hvert fald lægger Enhedslisten i dag op til at dele gaver ud i et helt utroligt omfang, mindst 17 mia. kr. til den kollektive trafik i hovedstadsområdet, hvoraf ganske vist et par hundrede millioner kroner går til den sjællandske togtrafik.
Jeg er ikke sikker på, at amter og kommuner i København vil bryde sig om, at Folketinget træffer principbeslutninger om, hvilke infrastrukturinvesteringer amter og kommuner skal bidrage til med mange milliarder kroner.
Jeg vælger derfor at betragte Enhedslistens forslag som en ren politisk markering, der skal signalere, at Enhedslisten er villig til at gøre hvad som helst for at fremme den kollektive trafik, og at den i øvrigt ikke bekymrer sig om, hvad det koster.
Enhedslisten har næppe seriøst forestillet sig, at Folketinget her og nu vil sige god for, at der skal bruges ca. 17 mia. kr. i en række projekter uden skyldig hensyntagen til prioritering, til hvem der faktisk har ansvaret for de pågældende områder, til hvad der er omfattet af forskellige politiske aftaler og forlig samt til fordelingen af den nødvendige indsats på trafikområdet i det øvrige land.
Hvis Enhedslistens forslag blev vedtaget, ville staten være tvunget til at iværksætte en række projekter, hvor det både er meget usikkert, hvad projekterne ville koste, og hvilken nytte man ville få ud af de enkelte projekter.
Enhedslistens forslag går desuden på tværs af normal praksis for finansiering og beslutningstagen for trafikprojekter.
Regeringen har indgået en rammeaftale på jernbaneområdet
med SF og Enhedslisten for årene 2000-2004.
Denne aftale er vi glade for, og vi kan allerede nu konstatere gode resultater på jernbaneområdet.
Som en del af aftalen skal der til efteråret gøres midtvejsstatus.
Forslaget her får mig imidlertid til at understrege, at status naturligvis vil fokusere på, hvordan det er gået med de aftalte initiativer, og hvordan de om nødvendigt må følges op af supplerende beslutninger. Der vil til gengæld ikke i forbindelse med status blive tale om at udvide indholdet af den nuværende rammeaftale med en række nye, ambitiøse projekter, som Enhedslisten her lægger op til.
Eventuelle nye projekter henvises derfor til efterårets finanslovforhandlinger.
Enhedslistens forslag er sikkert et meget godt udtryk for partiets politiske program, men et realistisk oplæg til en udvikling af den kollektive trafik i hovedstadsområdet er det i hvert fald ikke og slet ikke i det øvrige land.
Regeringen kan ikke støtte forslaget.
Kim Behnke (UP), 2001-05-17:
Jeg er nødt til at sige til skatteministeren, at den eneste grund til, at denne her sag er fortsat, er, at ministerens forgænger, hr. Ole Stavad, den 26. november 1999 under førstebehandlingen af et beslutningsforslag om bindende forhåndsvurdering lytter til, hvad der bliver sagt i salen, lytter til, at der er 89 mandater, der synes, at det her er en god idé, og i stedet for at ministerens forgænger så erklærer, at det er han ligeglad med, så gør ministerens forgænger det meget kloge at sige: O.k., der er 89 mandater, der synes, at det er en god idé, men inden vi nu laver en lov om det her, så var det måske meget godt, at vi lige bad embedsmændene om at kigge på, om det nu også kan lade sig gøre.
Sådan er rækkefølgen jo, vil jeg sige til ministeren.
Det, der kommer ud af det, er, at der bliver afgivet en rapport prisværdig hurtigt.
Jeg var en af dem, der på daværende tidspunkt frygtede, at der både kunne gå år og dag.
Henover julen, april måned, så ligger rapporten.
Hvis nu den rapport havde sagt, at det her bare slet ikke går,
så havde ministeren haft en god sag.
Men i og med at rapporten siger, at det kan lade sig gøre - ministeren erkender i dag, at det kan lade sig gøre - jamen så bør Folketinget jo træde til og gennemføre det, som halvdelen af Folketinget og den daværende skatteminister egentlig syntes var en god idé i stedet for at gøre det, som ministeren gør nu, nemlig trække sagen unødvendigt. Det er at trække sagen unødvendigt, for det her bliver gennemført.
Ikke fordi det står i en rapport, men fordi der bliver et flertal for det også i Folketingssalen, sådan at det kan blive lovgivning, og fordi det tekniske grundlag er i orden.
Så man kan ikke bruge den undskyldning, at det ikke
kan lade sig gøre af en eller anden teknisk grund, for det er undersøgt.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-05-17:
Det er jo en spændende debat, vi kan få ud af det her.
Den kunne jo være blevet meget mere vidtløftig og meget mere spændende, hvis ikke vi havde haft sådan et restriktivt formandskab.
Men jeg kan godt forstå, at de er belært af lidt dårlige erfaringer fra de seneste dage.
Ellers kunne det jo blive meget spændende.
Vi var jo lige ved at udvikle en god ideologisk debat i aftes også, på samme tid her eller lidt senere.
Jeg synes faktisk, at det system, som Enhedslisten foreslår her med en betaling for kvælstoftab, er et ganske udmærket system.
Jeg er bare slet ikke enig i de præmisser, som ligger til grund for, at Enhedslisten kommer med det nu.
Men systemet tror jeg faktisk på.
Jeg er ikke enig i, at Vandmiljøplan II ikke virker.
Det er jo så herligt at høre, at det er der splid om inden for regeringen.
Den slags kan vi andre, der står udenfor, jo da kun have fornøjelse af.
Men selvfølgelig virker den.
Men regnestykkerne og teorien omkring det er latterlige: Nu har man så endelig fundet de sidste 6.000 t ud af 100.000 t, som man skulle reducere med, og så var man sandelig så heldig, at man fandt 175 t i overskud på reduktioner.
Det er jo til at grine af simpelt hen.
Det er ren teori.
Nej, selv om man var holdt op med at bruge kvælstofgødning i salig Christian Christensens tid, så var vandmiljøet ikke i orden endnu og måske ikke engang særlig meget bedre, for der vil stadig væk være et udslip af den beholdning af kvælstof, der er i jorden.
Men forslaget her tror jeg sådan set er godt, og jeg tror da også, at det var bedre end at give sig til at forhandle en Vandmiljøplan III.
Man begynder bare med at skrive facit.
Man ved allerede, hvad den skal slutte med uden at have undersøgt noget som helst.
Derfor kunne vi tilslutte os Venstres forslag om at lave en ny NPO-redegørelse.
Det trænger vi i høj grad til, for der er alt meget teori og alt for lidt videnskab, altså alt for meget godtkøbsteori og for lidt videnskab i det system, man kører nu.
Vi kan heller ikke støtte hr. Kolstrups forslag om en CO2-afgift på gødning, og vi kan slet ikke støtte hans forslag om fonde, som skal finansiere overgang til økologisk drift.
Men en afgift på kvælstoftab som erstatning for nogle af de andre skatter, som landbruget betaler, eller andre af de belastninger, som landbruget har, tror jeg faktisk ville være et ganske udmærket system, men på de præmisser og på det tidspunkt her, så duer det bare ikke.
Frode Sørensen (S), 2001-05-17:
Enhedslisten har fremsat forslag om at opfordre regeringen til at indføre en afgift på kvælstoftab med udgangspunkt i en nærmere skitseret model og til at indføre en særlig CO2-afgift på kunstgødning.
Det anføres i bemærkningerne til forslaget, at baggrunden herfor er, at vandmiljøplanerne har spillet fallit.
Regeringen er ikke enig med Enhedslisten i denne betragtning.
Det kan måske diskuteres, hvorvidt vandmiljøplanernes mål har været tilstrækkelig høje, men de indgåede aftaler om vandmiljøplanerne har ikke spillet fallit.
Regeringen har netop i overensstemmelse med Vandmiljøplan II-aftalen fra februar 1998 fremlagt en redegørelse om midtvejsevalueringen af Vandmiljøplan II, og på den baggrund er regeringen, Socialistisk Folkeparti, Centrum-Demokraterne, Venstre og Det Konservative Folkeparti blevet enige om at justere instrumenterne i den gældende vandmiljøplan for derved at være sikre på, at vi når målsætningen i Vandmiljøplan II.
Beregninger viser, at ved bl.a. at fremme genopretningen af vådområder, ved at reducere anvendelsen af brødhvedetillæg, ved at justere enkelte afgrøders kvælstofnormer og endvidere stramme op på kravet til udnyttelse af kvælstof i husdyrgødningen kan den i Vandmiljøplan II forudsatte reduktion på 100.000 t kvælstof nås.
Det er netop disse justeringer, regeringen og de førnævnte partier er blevet enige om at foretage.
Det er korrekt, at afgiftsinstrumentet kan anvendes til at skabe incitament til at handle mere miljøvenligt, men i dette tilfælde er der allerede iværksat initiativer, som skal reducere kvælstofudledningen, og som vel at mærke ser ud til at nå de vedtagne målsætninger.
Det er derfor min opfattelse, at det ikke er aktuelt at indføre en eventuel afgift på landbrugets kvælstoftab samt en CO2-afgift på salget af kunstgødning.
Vi bør afvente det endelige udfald af Vandmiljøplan II og resultatet af den aftale, regeringen og SF netop har indgået om supplerende initiativer og forberedelse af Vandmiljøplan III, og derefter tage stilling til, om vi på det tidspunkt ønsker at anvende afgiftsinstrumentet på en anden måde og med et større incitament til at reducere kvælstofudledningen yderligere, og i givet fald hvilken form for afgift der skal indføres.
Niels Bloch Jespersen (S), 2001-05-17:
I Socialdemokratiet er vi jo heller ikke - som skatteministeren har været inde på - i princippet negativt indstillet over for at benytte grønne afgifter.
Men selv om Socialdemokratiet ikke som princip vil afvise, at det muligvis kan være aktuelt og blive aktuelt at indføre en afgift både på kvælstof og på CO2 i landbruget, så synes vi, at med udgangspunkt i de positive resultater, som skatteministeren har redegjort for - en 100.000 t-reduktion af kvælstofforbruget i landbruget inden udgangen af år 2003 - er det ikke tiden til at skifte hest.
Vi skal prøve at gennemføre Vandmiljøplan II med de justeringer, der netop er gennemført, og opnå de positive effekter.
Så på Socialdemokratiets vegne skal jeg meddele, at vi ikke kan støtte forslaget på nuværende tidspunkt.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-17:
Det forbavser mig jo ikke, at den socialdemokratiske ordfører og ministeren er tilfredse med Vandmiljøplan II.
Det, der overrasker mig en smule mere, er måske, at man er så forbeholden over for den her tankegang, som tilfældet er.
Kan den socialdemokratiske ordfører ikke bekræfte, at netop regeringspartierne og Socialistisk Folkeparti har fremsat en erklæring, der åbner op for Vandmiljøplan III, og hvor man for første gang mig bekendt også er åbne over for just denne her tanke, der lægges frem her?
Niels Bloch Jespersen (S), 2001-05-17:
Jo, men det er da meget realistisk, at vi skal have en Vandmiljøplan III efter 2003, og som jeg sagde i min ordførertale, er det da et af de instrumenter, man skal overveje
Men samtidig må vi også afvente Wilhjelmrapporten og den række af videnskabelige undersøgelser og vurderinger som er iværksat.
Så det, jeg understreger, er, at på nuværende tidspunkt skal der ikke laves om, og så må vi snakke om, hvad der skal ske, når vi får de resultater af det, der er iværksat.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-17:
Men har jeg forstået den socialdemokratiske ordfører rigtigt, at netop afgiften på et kvælstoftab kan være et meget relevant instrument, hvis man vil lave et incitament til godt landmandskab og til en skærpet økologisk drift?
Niels Bloch Jespersen (S), 2001-05-17:
Der er mange tekniske muligheder, og jeg kan da bekræfte hr. Søren Kolstrup i, at nogle sådanne overvejelser er med, men jeg har også opfordret hr. Søren Kolstrup og Enhedslisten til at gå ind aktivt og tage arbejdstøjet på, at arbejde for at forbedre vandmiljøet i Danmark.
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-05-17:
Da Venstres ordfører på netop dette område, hr. Jens Vibjerg, ikke kan være til stede, har jeg lovet at oplæse hr. Jens Vibjergs ordførertale.
Jeg vil fra starten gøre det klart, at Venstre ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Det kan vi selvfølgelig ikke, fordi vi har en aftale med regeringen om vandmiljøplanen, og det kan vi ikke, fordi der er en række elementer i forslaget, som Venstre heller ikke kan støtte.
Men jeg vil tilslutte mig bemærkningerne til beslutningsforslaget om de nuværende bureaukratiske kontrolforanstaltninger, for det er et væsentligt problem i det nuværende regelsæt.
Vi har nu justeret nogle elementer i forlængelse af midtvejsevalueringen, og for Venstre er det vigtigt, at vi nu når til ende med den nuværende aftale og på det tidspunkt får vurderet resultaterne.
Med disse få bemærkninger skal jeg som sagt på vegne af Venstres ordfører, hr. Jens Vibjerg, afvise forslaget.
Henriette Kjær (KF), 2001-05-17:
Jeg vil gerne starte med at takke Enhedslisten og takke min gode ven - skulle jeg sige kammerat - hr. Søren Kolstrup for dette fremragende forslag.
Og hvorfor synes jeg så, det er fremragende?
Det er, fordi det har gjort mig 20 år yngre, end jeg er.
Det må være en drøm for enhver kvinde.
Og det har pudset min konservative profil fuldstændig op.
Det her virker jo, som om det er et
forslag, der er formuleret først i 1980'erne, dengang der var forskel på højre og venstre i Folketingssalen, dengang der var store demonstrationer på slotspladsen.
Det var dengang, jeg fandt ud af, at jeg var konservativ, og dengang jeg syntes, at socialister var primitive og enøjede.
Men så kom jeg jo herind, og så fandt jeg ud af, at selv socialister kan være gode og begavede mennesker.
Og vi laver jo aftaler på kryds og tværs af partierne.
Vi er endda med i en finanslovaftale, hvor SF er med, og så sent som i den seneste forespørgsel, vi havde i dag, stemte vi sammen med Enhedslisten.
Men jeg må sige, at det her forslag, der går ud på at tage penge fra én gruppe landmænd og give til en anden gruppe, putte pengene i en stor socialistisk fond, uddele dem igen med en bestyrelse, der sidder med repræsentanter fra Danmarks Naturfredningsforening og Specialarbejderforbundet, det synes jeg er helt til hest, og det kan vi ikke støtte i Det Konservative Folkeparti.
Vi mener, at vandmiljøplanerne virker og særlig nu med revisionen af Vandmiljøplan II.
Vi er imod yderligere byrder
til landmændene, og derfor kan vi slet ikke støtte en afgift på kvælstoftab eller CO2-afgift på salg af kunstgødning.
Det her kan vi desværre ikke gå ind i.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-17:
Ja, tak for indlægget.
Men jeg er lidt ked af, at den konservative ordfører hæfter sig just ved de elementer, der ligger langt fra den konservative ordfører.
Derfor vil jeg gerne lige fremholde et par elementer, som jeg ved ligger meget, meget tæt, som jeg kender den konservative ordfører, på dennes tankegang.
Er det ikke et smukt ideal at lave en afgift, der i virkeligheden er sådan indrettet, at man kan undgå afgiften?
Er det ikke smukt at lave en afgift, der kan være sådan indrettet, at man overflødiggør en lang række andre detailreguleringer?
Vil det ikke tale til den konservative sjæl i fru Henriette Kjær, at man med denne løsning kan overflødiggøre alle de små og store reguleringer, som fru Henriette Kjær påfører dansk landbrug?
Her er netop en regulering, der siger, at hvis man udøver godt landmandskab, så kan man slippe for afgiften, så kan man slippe for at putte nogle penge hen i en grim socialistisk fond.
Er det ikke et tilbud for fru Henriette Kjær?