runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
John Dyrby (S), 2006-01-25:
Jeg svarer da gerne endnu en gang på det spørgsmål.
Med hensyn til at definere skattehuller som afgifter eller gebyrer, der ikke er steget som følge af skattestoppet, er svaret: Nej, det er ikke et skattehul.
Så enkelt er det.
Nu blev vi jo meget konkrete, og det vil jeg da gerne kvittere for.
Til det sidste: Nej.
Med hensyn til skattefri personalegoder: Ja, hvis direktøren skattefrit får stillet en lystyacht til rådighed, er det noget, vi ikke vil finde os i.
Derfor vil vi ikke på forhånd sige, at vi bare vil acceptere alt, hvad der hedder skattefri personalegoder.
Selvfølgelig vil vi da ikke det.
Så det bliver da en vurdering fra sag til sag.
Men det her handler jo ikke om at spørge konkret ind til, hvad jeg synes eller mit parti synes.
Det handler jo lige så meget om fra spørgernes side at markedsføre, hvad det er, Venstre vil, og Venstre vil ikke sætte skatterne op i Danmark – punktum, færdigt arbejde.
Det kan vi godt være med på, men lad os dog diskutere det ud fra konkrete sager og i de konkrete sammenhænge.
Som sagt: L 116 kan vi godt være med på, det er et fornuftigt og godt tiltag.
Jeg tillader mig bare at sige, at jeg synes, der er andre tiltag, der også kunne være gode, og dem regner jeg da med at Venstre og regeringen også vil være med til.
Så det ser jeg da frem til.
Kim Andersen (V), 2006-01-25:
Jeg skal være ærlig og sige, at jeg faktisk ikke så godt kunne lide det svar, for det var jo elastik i metermål.
I hr. John Dyrbys definition var udtrykket urimelige.
Hvem afgør, hvad der er urimeligt?
Det er jo det samme som at sige, at vi forbeholder os retten til at sætte skatter og afgifter op efter behag.
Der skal det bare stå klart, at sådan definerer vi det ikke, og det er ikke vores politik at sætte skatter og afgifter op.
Må jeg spørge hr. John Dyrby: Er skattefri personalegoder urimelige?
Må jeg spørge: Er den moderniserede hjemme-pc-ordning f.eks. efter hr. John Dyrbys opfattelse en urimelig ordning?
John Dyrby (S), 2006-01-25:
Det har jeg jo gjort nogle gange efterhånden, eller i hvert fald prøvet på.
Det kan da være, at det er mig, der ikke er klar nok, men der er jo ikke nogen ensidig definition som sådan.
Vi definerer et skattehul som et sted, hvor selskaber eller personer får urimelige skattefradrag og dermed nedbringer deres skattebetaling på bekostning af alle os andre.
Det er ikke nogen særlig klar definition, men det tror jeg ikke der kan være i den her sammenhæng.
Kim Andersen (V), 2006-01-25:
Jeg er helt enig med hr. John Dyrby i, at vi ikke skal stå her og slå hinanden i hovedet, og vi skal i det hele taget forholde os sagligt til de politiske spørgsmål, som er på dagsordenen her.
Det er også det, vi prøver på, for det er jo den socialdemokratiske ordfører, som i sin ordførertale siger, at andre skattehuller er pivåbne.
Det er hr. Dyrbys parti, som ved flere lejligheder har villet finansiere forskellige politiske oplæg, herunder finanslovudspil, med en udefineret konto, som hed lukning af skattehuller.
Derfor er det et forsøg på at få en saglig politisk diskussion, og vi må jo vide, hvad vi hver især står for og arbejder hen imod.
Kan hr. Dyrby ikke prøve at forklare mig, hvad der er et skattehul i den socialdemokratiske definition?
John Dyrby (S), 2006-01-25:
Ja, undskyld, at jeg sådan griner lidt, men vi er langt væk fra dagsordenen som sådan.
Man kan ikke sammenligne skattehuller og den skat, som kommunerne opkræver.
Det har jo hele tiden været en diskussion om, hvorvidt man skal banke kommunerne oven i hovedet, fordi de har nogle store udgifter i den her sammenhæng.
Det mener jeg slet ikke hører inde i en diskussion om skattehuller.
Erling Bonnesen (V), 2006-01-25:
Når ordføreren siger, at der ikke skal kigges på det, så må man forstå det sådan, at kommunerne under et skal overholde og fastholde det.
Hvilke sanktioner vil man så tage i anvendelse for ligesom at få det overholdt?
John Dyrby (S), 2006-01-25:
Allerførst, tak for tilliden.
Det er jo sådan, at vi nu har et eksempel på et skattehul, som er lukket, og som sagt, det medgiver vi gerne, det vil vi gerne være med til.
Det er der gjort opmærksom på for lang tid siden.
Da jeg arbejdede med de her sager, og det ligger efterhånden nogle år tilbage, var det sådan en stående regel i den branche, at det var noget, man gjorde.
Nu siger jeg, at jeg har haft en samtale med en lektor i skatteforvaltning.
Så vil hr. Jens Rohde have, at jeg på mindre end en uge skal definere, hvordan det lukkes, og beskrive det helt igennem.
Helt ærligt, det er da urimeligt.
Så beder hr. Jens Rohde om en definition.
Jeg gav en lige før, og jeg siger med det samme: Det her er vanskeligt.
Det kan man ikke give en entydig definition af.
Der er ikke engang i regeringens oplæg til L 116 givet en definition af skattehullet.
Jeg har ikke set det nogen steder.
Vi hjælper gerne regeringen og Venstre med at lave sådan en definition, men var det ikke urimeligt at bede om en definition på noget, man ikke engang selv kan definere?
Nu kan vi blive meget detaljerede i diskussionen af, hvad der er hvad, og komme ned i alle de skatteregler, der findes.
Det er jo egentlig ikke formålet med det her; det er jo stadig væk ikke en del af L 116.
Det, jeg har sagt, er, at vi kigger på den samlede pakke, og hvis der er – og det siger jeg gerne endnu en gang – nogle områder, hvor vi ser, at der er skattefradrag, som er helt urimelige, og som udnyttes af nogle bestemte typer selskaber eller enkeltpersoner, så vil vi gå ind og lukke dem.
Det er det, vi har sagt, og det er det, vi holder fast i.
Jacob Jensen (V), 2006-01-25:
Men betyder det så, at Socialdemokraterne mener, at rentefradragsretten på ratepensioner ikke er et skattehul, mens det godt kan være et skattehul ved andre pensioner og forsikringer?
Hvorfor ser vi den forskel i den socialdemokratiske politik?
John Dyrby (S), 2006-01-25:
Nu tror jeg godt, jeg ved, hvad spørgeren snakker om, men det er altså ikke en rentefradragsret.
Men lad nu det være.
Nej, det, vi har sagt, er jo, at de her meget store fradrag for indbetalinger til pensioner synes vi er urimelige.
Men det er i den sammenhæng, det skal ses.
Jacob Jensen (V), 2006-01-25:
Nu er vi jo i forbindelse med L 116 her i dag i gang med at lukke skattehuller; det er jo det, der er hele formålet med forslaget.
Vi har for længst fået at vide, bl.a. i det socialdemokratiske finanslovforslag for 2006, at Socialdemokraterne betragter rentefradragsretten på pensionsindbetalinger som et skattehul.
John Dyrby (S), 2006-01-25:
Lad mig først fastslå: Når jeg siger nej, så mener jeg faktisk nej.
Dernæst vil jeg sige, at vi jo netop har været ude at sige, at vi synes, at det er urimeligt, at takster m.v. ikke er en del af skattestoppet, fordi det netop vender den tunge ende nedad.
Så jeg kan klart fastslå: Vi vil gerne være med til at sætte stop for takster og lignende – meget gerne.
Ellen Trane Nørby (V), 2006-01-25:
Nu opfatter jeg det, som den socialdemokratiske ordfører siger, som et klart nej.
Betyder det så, at Socialdemokraterne vil forhindre, at afgifterne igen kan stige med inflationen?
Vil den socialdemokratiske ordfører garantere danskerne, at Socialdemokraterne ikke igen vil lade de grønne afgifter stige?
Erling Bonnesen (V), 2006-01-25:
Nu i relation til dagsordensteksten og også definitionen af skattehuller, som det jo meget drejer sig om i den socialdemokratiske optik lige nu, vil jeg også gerne bringe debatten inden om kommuneskatterne, hvor kommuneskatten under et skal holdes i ro.
Er det også at betragte som et skattehul, der skal kigges på?
Frank Aaen (EL), 2006-01-25:
Det er jo helt korrekt, når skatteministeren før fremhævede, at hvis en hovedaktionær får stillet en lystyacht til rådighed af sin virksomhed, så beskattes det.
Det blev der lovgivet om for nogle år siden.
Jeg ville spørge skatteministeren, han kan nok ikke huske det, om han er bekendt med, hvad Venstre og Konservative stemte dengang.
Det var den ene ting.
Den anden ting er, at jeg ikke blev helt klar over, om det hul, som er beskrevet i dagspressen med, at TDC muligvis kan modregne et tab i et schweizisk datterselskab, således at det koster de danske skatteydere ca. 8 mia. kr., er lukket med det, vi diskuterer i dag; om det ikke er et hul, eller om det er et hul, ministeren er sikker på bliver lukket.
Kristian Jensen (V), 2006-01-25:
Jeg deler hr. Frank Aaens betænkeligheder.
Jeg synes måske, at man skulle tage et mere så at sige realistisk eksempel på, at der kan ske smuttere, nemlig f.eks., at i en verserende politisag omkring en læge er der et navn på en patient, der fejlagtigt er blevet offentliggjort.
Det er selvfølgelig en problemstilling, og det skal man være meget opmærksom på og holde meget fokus på.
Når hr. Frank Aaen tager drøftelsen op, skal jeg bare nævne, at enhver, der har lyst, kan gå ind i en tingbog og få oplysning om, hvilke lån der er tinglyst på en given ejendom.
Det er altså frit tilgængeligt for enhver at få de oplysninger.
Jeg deler hr. Frank Aaens bekymringer.
Man skal ikke komme ud i overvågningssituationer, hvor der ikke er lovmæssig hjemmel, og vi skal være meget opmærksomme på ikke at skabe et overvågningssamfund, men med lovforslaget her får vi netop skabt en effektivitet, hvor man undgår dobbeltindberetninger, uden at man giver adgang for flere til de oplysninger, der bliver indberettet.
Frank Aaen (EL), 2006-01-25:
Som skatteministerens embedsmænd ivrigt prøver at sufflere med hernede bagfra, så er spørgsmålet stillet, det kommer nok også frem til ministeren og bliver nok også besvaret på et tidspunkt, og det ser jeg frem til.
Hvad angår det med lystyachten, så vil jeg bare sige, at der var et lovkompleks, hvor vi greb ind over for nogle helt åbenlyse skattehuller, hvor hovedaktionærer kunne stille et hus gratis til rådighed for sig selv, kunne skaffe meget dyre biler meget billigt til sig selv og også, hvad angår lystbåde, kunne sikre sig en lystbåd til en meget billig pris.
Hvad angår det med de 104 pct.: Jeg tror, at man skal tage udgangspunkt i, hvad lejen er, hvis man skal leje sådan en lystyacht, og så skal vi bruge den pris i skattelovgivningen.
Alle disse tre elementer om misbrug med hensyn til dyre biler, dyre villaer oppe på Nordkysten og dyre lystyachter stemte V og K imod, så jeg synes, det er lige voldsomt nok at stå og gøre sig til af den lovgivning over for Socialdemokratiets ordfører, men det kan Socialdemokratiets ordfører jo selv tage fat i.
Morten Homann (SF), 2006-01-25:
Jeg vil bare spørge skatteministeren: Når det nu er så enkelt med de administrative gevinster, der er ved at pålægge SKAT denne ekstra opgave, vil skatteministeren så garantere, at det ikke betyder, at der fragår noget personale fra SKAT's kontrolfunktion?
Kristian Jensen (V), 2006-01-25:
Det er sådan, at i forbindelse med den skattefusion, der er gennemført mellem de kommunale skattemyndigheder og Told og Skat til den nye organisation SKAT, udestår den politiske beslutning om, på hvilke områder indsatsen skal øges, på hvilke områder indsatsen måske skal nedprioriteres, og på hvilke områder indsatsen skal fastholdes.
Derfor har vi ikke fra politisk hold lagt os fast på, hvilket kontrolniveau vi ønsker.
Jeg synes faktisk, at det, der er interessant og vigtigt, er, at man tager politisk stilling til, hvilket kontrolniveau, hvilket serviceniveau og hvilket rådgivningsniveau man ønsker, at skattemyndighederne skal levere, og regulerer det, så mængden af kontrol, opsøgende arbejde, rådgivning og service bliver, som vi ønsker, samtidig med at vi forsøger at indrette SKAT's administration inklusive it-systemerne så effektivt som muligt.
Derfor kan jeg ikke sige, at det ikke vil komme til at betyde, at vi bliver mere effektive.
Jeg kan heller ikke konkludere her og nu, hvad vi vil bruge effektiviseringsgevinsten til, f.eks. om den skal bruges til at overføre penge fra skatteområdet til andre velfærdsområder, eller om den skal bruges til at højne kontrolniveauet.
Det er vigtigt, at det først bliver lagt helt klart fast fra politisk hold, om der er nogle opgaver, som har brug for et løft eller en justering af det niveau, vi har i dag.
Morten Homann (SF), 2006-01-25:
Grunden til, at det er et lidt relevant spørgsmål, er jo, at siden regeringen trådte til, er omtrent hver femte skattemedarbejder i staten blevet fyret eller har på anden måde fundet andet arbejde.
Det samme har været tilfældet i de kommunale skatteforvaltninger, og mange af besparelserne er så at sige sket ad bagdøren ved at indskrænke bevillingerne, selv om man ikke har sagt åbent, at man ønsker at slække kontrollen.
Når man har en femtedel færre medarbejdere, er resultatet, at det er ganske vanskeligt at opretholde det samme kontrolniveau, så derfor kunne det være ganske befordrende for vores videre arbejde, hvis skatteministeren kunne udstede en garanti om, at forslaget ikke vil medføre mindre kontrol.
Jeg beder ikke skatteministeren garantere, at det kan betyde, at vi får mere kontrol og mere velfærd,
den diskussion kan vi altid tage, men hvis skatteministeren bare vil garantere, at forslaget ikke betyder, at der bliver slækket på SKAT's kontrol, tror jeg, vi vil nå et væsentligt stykke videre.
Kristian Jensen (V), 2006-01-25:
Jeg tror, vi hurtigt kan blive enige om, at et lovforslag som dette her ikke skal bruges til at slække på kontrollen.
Jeg synes, det er væsentligt at holde fast i, at vi som politikere skal fastlægge, hvilket kontrolniveau vi ønsker, og at vi så skal sørge for, at vi får en organisation, der passer til det kontrolniveau.
Der er utrolig mange engagerede og dygtige medarbejdere i SKAT, som gør en stor indsats for at sikre, at vi har en god og effektiv skattekontrol, men der er jo ingen tvivl om, at vi får nogle nye muligheder, fordi det skal være en enhedsorganisation, som skal bruge ressourcerne dér, hvor vi får størst udbytte af det.
Vi vil undgå noget dobbeltarbejde og noget tilsynsarbejde, og vi vil få nogle stordriftsfordele, f.eks. mulighed for at udføre skattekontrol og momskontrol i én arbejdsgang i stedet for i to omgange som tidligere.
Derfor er det vigtigt, at vi bruger de muligheder, der er for at effektivisere skatteadministrationen i Danmark og skabe en mere effektiv organisation.
Det vil ske ved naturlig afgang, og det vil absolut ikke ske ad bagvejen, for det er sagt åbent og ærligt her i Folketingssalen, til medarbejderne og til offentligheden, at med den skattefusion, der er gennemført, ønsker vi at skabe en mere effektiv skatteadministration.
Men det skal ikke betyde en slækkelse af kontrolniveauet.
Frank Aaen (EL), 2006-01-25:
Det var bare lige for at svare på den.
Jeg vil så sige til forsikringerne om, at der ikke vil ske misbrug: Jamen altså, vi har jo en aktuel sag verserende, hvor vi debatterer, hvordan Statsministeriet sådan uden videre palaver kunne indhente oplysninger om tidligere minister fru Henriette Kjærs personlige økonomiske forhold i Skatteministeriet.
Og her laver vi altså et register, hvor jeg er sikker på, at det vil blive sådan, at det også vil være muligt for politiet at få adgang til sådan et register.
Vi har også fået lavet en terrorlovgivning, som på en lang række områder er et skred rent retssikkerhedsmæssigt for borgerne i det her land, fordi der er blevet meget mere åbent for kontrol og indsigt, hvor man jo også kan bruge sådan et register.
Så jeg ville bare sige, at der er mange betænkeligheder.
Jo, men det er jo trods alt sådan, at med det her lovforslag bliver registre, der i dag er adskilte, lagt sammen i ét register, og det gør det at samkøre oplysninger fra forskellige registre uendelig meget nemmere, end det er i dag, måske ikke så meget teknisk, men i hvert fald lovgivningsmæssigt
Jeg var inde på det før.
I dag har vi mange registre liggende et og et andet og et tredje sted.
Vi har set alle de problemer, der er med, at forsikringsselskaber hele tiden prøver at trække oplysninger ud, som de kan bruge i deres vurdering af, hvem der er gode kunder, og hvem der er dårlige kunder, og så bliver de dårlige liv – som det hedder – sorteret fra osv.
Der er jo masser af den slags eksempler, og det forværres jo, i samme øjeblik registrene rent fysisk i henhold til en bestemt lov faktisk er lagt sammen og gør den der registersamkøring nemmere, end den er i dag.
Det er sådan, det er.
Jeg tror ikke, vi er uenige, jeg ville bare sige til forklaring, hvor bekymringen ligger.
Kristian Jensen (V), 2006-01-25:
Vi laver et indkomstregister, hvor der bliver samlet en række oplysninger, for at kunne effektivisere og for at kunne præcisere f.eks. udbetaling af offentlige ydelser, så vi er sikre på, at det sker på det korrekte grundlag, så det bliver dem, der politisk er valgt til at skulle have ydelserne, som rent faktisk modtager dem.
Med hensyn til spørgsmålet om adgang til oplysningerne er jeg ret sikker på, at hvis der er et politisk flertal i Folketinget, der i fremtiden vil give nye myndigheder adgang til oplysningerne i indkomstregisteret, ja, så ville det flertal også have givet dem muligheden for at få adgang til flere registre. Så det, vi gør nu, er ikke at øge adgangen, men at samle registrene og præcisere, at adgangen for hver enkelt myndighed fortsat er den, den er i dag, og at det kræver lovhjemmel at få en yderligere adgang.
Jeg er opmærksom på den problemstilling, hr. Frank Aaen rejser, men jeg deler ikke den bekymring, hr. Frank Aaen har med hensyn til det forslag, vi har her.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslagene overgik derefter til anden behandling.
Morten Homann (SF), 2006-01-25:
Det er til problemstillingen omkring indberetning af gaver til velgørende organisationer.
Som det også er blevet påpeget i høringssvaret, er der jo et problem, hvis de pågældende organisationer skal løse den administrative opgave, det er at holde styr på gaverne, for midler, de ellers skulle have brugt til hjælpearbejdet, til nødstedte i den tredje verden eller til socialt arbejde herhjemme.
Mener hr. Kim Andersen, det er rimeligt, at indsamlede midler skal bruges til administrative opgaver på den måde?
Kim Andersen (V), 2006-01-25:
Jeg synes, det er vigtigt at understrege, at den del af forslaget jo baserer sig på en frivillig tilmelding; det er frivilligt, om man vil være en del af den ordning eller man ikke vil.
Vælger man at gøre det, så gør man det vel, fordi man betragter det som en yderligere hjælp til at få flere frivillige bidrag og/eller en effektivisering/rationalisering i ens egen organisation.
Det skal jo tages med i betragtning og vejes op imod de ulemper og omkostninger, der i øvrigt måtte være.
Det er noget, man skal afgøre individuelt i den enkelte forening.
Morten Homann (SF), 2006-01-25:
Uanset om man vælger at tage den beslutning eller ej, mener hr. Kim Andersen så ikke, at de penge, som indsamles til forskellige godgørende formål, skal gå til de formål og ikke til det administrative arbejde?
Og ville det bedste for alle parter ikke være, hvis man sagde, at skattemyndighederne har en interesse i, at det her bliver ordnet automatisk, og skatteyderne kunne tænkes at have en interesse i, at det her bliver ordnet automatisk, og dermed bør det også være staten, der afholder udgifterne til at varetage administrationen af en sådan ordning?
Kim Andersen (V), 2006-01-25:
Det er klart, at der er nogle omkostninger ved etablering af sådan et nyt system.
Jeg tror, det er en rimelig fordeling, der er lagt op til i lovforslaget.
Jeg synes, det er fair og rigtigt, at der er nogle omkostninger, som afholdes af de forskellige parter.
Der vil være omkostninger for det offentlige, og der vil være det for de foreninger og organisationer, som tilslutter sig, men naturligvis er det sådan, at de hjælpeorganisationer og andre frivillige foreninger, som på den ene eller den anden måde får doneret beløb eller finansierer sig via indsamlinger, naturligvis skal bruge deres penge til hovedformålet: til velgørende arbejde, til hjælpearbejde, til sygdomsbekæmpelse osv. – ingen som helst tvivl om det.
Men der er naturligvis omkostninger ved at drive en frivillig hjælpeorganisation og også ved at køre et regnskabssystem og et bogholderi, og det skal foreningen, den frivillige organisation naturligvis afholde ud af sine løbende indtægter.
Frank Aaen (EL), 2006-01-25:
Som andre har været inde på, lyder det som et meget fornuftigt forslag.
Jeg er helt sikker på, vi kan støtte det, når det kommer til tredje behandling.
Der har været lidt debat om forholdene for de organisationer, der modtager gaver med skattefradrag fra private borgere og andre.
Til den diskussion vil jeg godt sige: Lad os da se på det, det har jeg ikke noget imod, men jeg synes måske, det er mere vigtigt at diskutere, om det overhovedet er klogt at bruge skattelovgivningen i forbindelse med tilskud til velgørende formål.
Vi har den principielle opfattelse hos os, at folk gerne må give penge til forskellige organisationer, det er en privatsag, det kommer ikke skattevæsenet ved, det gør de bare, og hvis vi som samfund via statskassen ønsker at støtte bestemte formål – og det gør vi helt sikkert i langt de fleste tilfælde – så bevilger vi det over finansloven eller på anden vis via de offentlige kasser direkte som tilskud i stedet for den her fradragsjungle.
Jeg er sikker på, at der ikke er en eneste i Folketinget, der er i stand til bare tilnærmelsesvis at redegøre for, hvilke organisationer og formål der er berettiget til at få et statsligt tilskud via skattefradrag, som personer får, når de giver til de pågældende formål.
Det er et miskmask, hvor det også er meget svært at få tjek på: Hvem er egentlig talt berettiget, og hvem er ikke berettiget og efter hvilke kriterier?
Det burde man i virkeligheden skrotte og i stedet for at have skattereglerne blandet ind i det så tage det helt ud og kun give tilskud, når vi bevilger tilskud via finansloven eller andre love.
Sådan er det ikke, og det vil vi heller ikke foreslå tages ind i behandlingen af det her forslag, men det er nok i virkeligheden det vigtigste, når vi taler om gaver til frivillige organisationer.
Morten Homann (SF), 2006-01-25:
Umiddelbart lyder det jo som to positive tiltag, der ligger i lovforslaget, og jeg vil da også håbe meget, at SF kan støtte dem ved tredjebehandlingen.
Der er dog to ting, som vi skal have klarhed over under udvalgsarbejdet, før vi kan nå dertil.
For det første skal det sikres, som også hr. Mikkel Dencker var inde på, at alle borgere, altså også dem, som ikke dagligt bruger internet og TastSelv via telefonen, reelt også har mulighed for at følge og få tilrettet deres skatteforhold med den her nye ordning.
For det andet skal vi have løst det problem, som også blev nævnt tidligere, at det ikke er rimeligt, hvis velgørende organisationer skal bruge store dele af de penge, de indsamler til socialt arbejde, nødhjælpsarbejde osv., til at løse administrative opgaver for skattemyndighederne.
Der skal findes en ordning, som på en passende måde sikrer, at det ikke bliver tilfældet.
De to ting vil SF undersøge nærmere under udvalgsarbejdet, og vi håber selvfølgelig, at det vil føre frem til, at vi kan støtte forslaget ved tredjebehandlingen, men vi vil afvente udvalgsarbejdet.