runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Knud Erik Hansen (SF), 2001-03-27:
Det er jo rigtigt, og det er vi enige om, at begge grupper kan udvises.
Hvis man er asylansøger og får afslag, kan man udvises.
Men det, der er forskellen mellem den, der er her på et visum eller på et 6-måneders-ophold, og den, der er asylansøger, er, at asylansøgeren først kan udvises i det øjeblik, sagen er færdigbehandlet.
Det er jo det, der gør, at en fængsling, en frihedsberøvelse for en asylansøger kan betyde en forholdsvis lang frihedsberøvelse, mens det for en person, der kun er her i indtil 6 måneder, måske højst betyder nogle få dage.
Søren Søndergaard (EL), 2001-03-27:
Det er bare for at få det helt klart: Betyder det, at Det Konservative Folkeparti vil stemme imod ved tredjebehandlingen, hvis ikke man får de klare opstramninger og forbedringer i løbet af udvalgsbehandlingen i forbindelse med nogle ændringsforslag?
Jeg fik ikke helt klarhed på det spørgsmål.
Margrethe Vestager (RV), 2001-03-27:
Jeg tror, det er meget vigtigt, ikke kun for at anerkende den proces, der har været mellem amter og kommuner og Undervisningsministeriet, men lige så meget for at give det meget klare signal, at man anerkender den faggruppe og den faglighed, som er SoSu-hjælperassisternes og PGU'ernes.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-03-27:
Jeg vil godt gentage mit spørgsmål for at give fru Birthe Rønn Hornbech mulighed for at svare.
Mener fru Birthe Rønn Hornbech, at der er parallelitet mellem de udlændinge, der er her i op til 6 måneder, og den administrative udvisning, de kan blive udsat for, og så den administrative udvisning, som asylansøgere kan blive udsat for?
Susanne Clemensen (CD), 2001-03-27:
Spørgsmålet om mangel på arbejdskraft er jo ved at være udtalt på en lang række områder.
Det gælder ikke kun de grundlæggende social- og sundhedsuddannelser, det gælder jo også for sygeplejerskernes vedkommende.
Forleden dag hørte vi jo, at der var forslag fremme om, at pædagoger i højere grad skulle ansættes på hospitalerne og dermed afhjælpe mangelen på sygeplejersker.
Det tror vi i CD
ikke er nogen god idé, ud over i den udstrækning det allerede foregår i forvejen.
Vi tror netop, at en opgradering af social- og sundhedsuddannelserne kan være det, der gør, at man delvis kan løse mangelen på sygeplejersker.
Derfor er vi sådan set enige i beslutningsforslagsstillernes bemærkninger om, at man ved at opgradere, opkvalificere de grundlæggende social- og sundhedsuddannelser formentlig kan medvirke til, at de så kan overtage en del af sygeplejerskernes opgaver i den kommunale sektor, naturligvis ikke dem alle, det har vi heller ikke tænkt os i CD at de skal, men en del.
Det vil i hvert fald være en del af løsningen på mangelen på sygeplejersker, men naturligvis langtfra den eneste løsning.
Vi er meget positive over for det lovforslag, som vi behandler her i dag.
Vi er fuldstændig enige i, at hvis vi skal gøre det her område attraktivt for de unge, så må vi forbedre uddannelserne ved bl.a. at gøre dem længere, give de unge nemmere adgang til at gå i gang med de pågældende uddannelser ved, at de altså ikke selv først skal ud og søge en elevplads, men at det bliver noget, som skolen arrangerer for dem og hjælper dem med. Der er en lang række andre forbedringer i det her lovforslag om de grundlæggende social- og sundhedsuddannelser, som andre ordførere også har været inde på, som vi ser meget positivt på, bl.a. også det flow, der bliver, ved at man f.eks. kan videreuddanne sig til sygeplejerske, uden at der skal stilles nogle særlige adgangsbetingelser.
Når vi naturligvis ikke er medforslagsstillere til det beslutningsforslag, der foreligger her i dag fra Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti,
hænger det naturligvis sammen med, at vi jo allerede i hvert fald i august måned, hvis ikke før, så, at man allerede havde vedtaget at tage fat på det her problem sammen med bl.a. Kommunernes Landsforening, og at vi naturligvis godt ved, at en sådan reform bliver bedst, hvis parterne også selv er involveret i den.
Derfor kan vi jo også konstatere, at vi står med et lovforslag, som parterne jo har overvejende positive bemærkninger til. Så alt i alt synes vi, det her er et godt, men også et nødvendigt lovforslag til, at vi kan tiltrække unge til området fremover, og vi støtter det som sagt.
Marianne Stentebjerg (RV), 2001-03-27:
Det er befordrende for Det Radikale Venstre, at der er
sådan en bred opbakning til det forslag.
Lovforslaget og en ny struktur gør det meget spændende i den kommende tid at se på den nye konstellation af social- og sundhedsuddannelsen, som vil følge, med mange forbedringer.
Det Radikale Venstre ser det som en stor fordel, at alle de forskellige områder er løftet fagligt, og at også indholdet er blevet udbygget.
Det er vigtigt for os at signalere, at når man har været igennem diverse forløb, så er der ikke grund til at have en adgangsprøve på de videregående social- og sundhedsuddannelser.
Der kommer en større fleksibilitet, og det giver en bedre bredde inden for pleje- og sektorafdelingen.
Det er på baggrund af ovenstående bemærkninger, at vi anbefaler det videre forløb i udvalget og ønsker god vind med området.
Det skal siges, at vi ikke tilslutter os B 119.
Der har været en del bemærkninger om det.
Men jeg vil meget kort præcisere og sige, at hvis et samlet område på alle niveauer mangler prestige, ændrer det ikke noget ved problemet, at nogen med én titel blot kommer til at udføre arbejdet, som nogen med en anden titel gjorde tidligere.
Tove Videbæk (KRF), 2001-03-27:
Kristeligt Folkeparti er positiv over for dette lovforslag.
Det skal være attraktivt at passe mennesker. Det bør i det hele taget være mere attraktivt at passe mennesker end at passe maskiner i det danske samfund.
Og der bør være langt højere status ved at arbejde med mennesker, end der er p.t.
Dette lovforslag kan være med til at hjælpe på dette, bl.a. ved at det bringer mere kompetence, mere status og mere stolthed ind på dette område, så det bliver mere attraktivt at tage sig af andre mennesker og udøve omsorg og være medmenneske.
De senere år er der stillet højere krav til faglige og almene kompetencer på social- og sundhedsområdet.
Men især er der stillet krav om og er der blevet udtalt brug for, at der satses på en styrkelse af det etiske element og de grundlæggende værdier i sektoren. I de mange eksempler på omsorgssvigt, som vi i de senere år har måttet lægge ører til eller været vidne til, har der netop ofte været tale om mangel på etik, mangel på menneskelige værdier, mangel på medmenneskelige holdninger i udførelsen af jobbet.
Det drejer sig naturligvis først og fremmest om lederne
i sektoren
, er det gentagne gange blevet præciseret.
Men afgjort i næste række drejer det sig om social- og sundhedshjælpernes og -assisternes uddannelse og kompetence. Via den forlængede uddannelsestid, via opgraderingen og kompetenceløftet, som er foreslået, vil der blive mulighed for at bibringe social- og sundhedshjælpere og -assistenter netop de holdninger, som er så nødvendige, når man arbejder med mennesker, f.eks. at se på ældre mennesker, som var det ens egne bedsteforældre eller ens egen familie og lige så at fokusere på og tage sig tid at lære de grundlæggende værdier i plejen, i omsorgen, som f.eks., at man skal gøre mod andre, som man selv ønsker, andre vil gøre mod én. Så Kristeligt Folkeparti er positiv over for dette forslag som helhed og ser frem til en positiv behandling af det i udvalget.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2001-03-27:
Jeg vil godt spørge hr. Peter Skaarup: Mener hr. Peter Skaarup, at Danmark skal overholde de internationale konventioner, som vi har underskrevet, eller skal vi ikke? Skal vi blot sende folk ud til trods for internationale konventioner, som vi har underskrevet?
Nu kom vi så til et eller tidligere folketingsmedlem, som også havde været oppe og svinge et eller andet rosende ord om det her.
Jeg fik stadig væk ikke svar på, hvad det var for nogle udtalelser, der havde gjort, at hr. Peter Skaarup havde større forventninger, end han åbenbart har fået opfyldt med det her.
Det har ikke på noget tidspunkt været tilkendegivet, at det her forslag var et forslag, der skulle kunne forhindre international menneskesmugling.
Hvad er det da for noget vrøvl?
Hvornår har det på noget tidspunkt været tilkendegivet?
Det anerkender vi i Socialdemokratiet som et væsentligt problem, et stort problem, det tror jeg også man gør i regeringen, men det har bare ikke været sagt på noget tidspunkt, at det var en del af det her.
Fra starten af har det her været et forslag, som skulle gribe ind over for kriminelle fupasylansøgere
, men jeg vil godt spørge hr. Peter Skaarup, om han tror det gør det.
Formålet med dette lovforslag er dels at styrke indsatsen over for kriminalitet blandt asylansøgere og over for uro på landets asylcentre, dels at forhindre asylansøgere i at modvirke sagsoplysningen.
Det er afgørende for regeringen at sikre, at asylansøgere, der opholder sig i Danmark, indretter sig efter de danske love.
Derved er de kriminelle asylansøgere med til at besværliggøre en fornuftig integration af udlændinge i det danske samfund.
L 191 skaber den fornødne mulighed for at frihedsberøve eller foretage en administrativ udvisning af mennesker i denne gruppe af kriminelle asylansøgere, selvfølgelig under forudsætning af, at bestemmelserne administreres under hensyntagen til det almindelige proportionalitetsprincip og Danmarks internationale forpligtelser.
Forslaget indebærer desuden, at Flygtningenævnets formand tildeles kompetence til at beslutte, at en given sag skal underkastes særlig hurtig behandling i Flygtningenævnet.
Endelig skal forslaget sikre en permanent anvendelse af Center Sandholm, der blev oprettet i forbindelse med regeringens initiativer over for kriminelle asylansøgere sidste år.
På vegne af Socialdemokratiet vil jeg gerne understrege vigtigheden af dette indgreb, hvis ånd er at sikre, at en lille gruppe kriminelle asylansøgere ikke gør livet surt for de mange, der ønsker at blive en velfungerende del af det danske samfund.
Med dette forslag mener vi, at balancen er fundet, og at vi sender et kraftigt præventivt signal til kriminelle fupasylansøgere.
Jeg opfordrer alle partier i Folketinget, der ønsker en fortsat god asylpolitik og en vellykket integration af indvandrere i Danmark, til at bakke op bag forslaget.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-03-27:
Vi kan jo ikke være uenige om, at hvis der er kriminelle asylansøgere, der misbruger vores system, skal vi gøre noget.
Men der skal også være proportionalitet, det står der også i forslaget.
Så jeg vil godt spørge hr. Lars Kramer Mikkelsen, om han faktisk mener, der er proportionalitet i forslaget, for hvis man laver et tyveri, kan det indebære, at man skal sidde fængslet eller frihedsberøvet i 3, 4 eller måske 5 måneder, for det kan jo blive konsekvensen af forslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2001-03-27:
Nu er vi utvivlsomt enige om vigtigheden af at gøre noget ved kriminelle såkaldte asylansøgere.
Jeg tror ikke, der er så frygtelig mange af de kriminelle, der egentlig er asylansøgere, men det er jo noget, der vil blive afgjort i en senere fase i forbindelse med asylsagsbehandlingen. Men det er jo ikke jordens undergang.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Lars Kramer Mikkelsen om, hvad der er baggrunden for, at den procedure, vi har brugt tid på at sidde og aftale i Retsudvalget omkring behandling af lovforslag, ikke skal følges i den her sag.
Hvad er det, der gør, at den her sag er så eksplosivt vigtig?
Bortset fra den tid, som Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet har skullet have til at tygge drøv på den her sag i månedsvis, så skal Folketinget behandle den meget hurtigere, end efter de procedurer, vi så omstændeligt har aftalt i Retsudvalget.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2001-03-27:
Jeg tror også, det er vigtigt at få sendt et præventivt signal i denne her sammenhæng, og derfor har man ønsket at få fremmet sagen til første behandling.
I øvrigt er det jo ikke, fordi det har været ukendt, hvad det var, man var på vej med.
Til hr. Knud Erik Hansen vil jeg sige: Jamen vi mener, at der er proportionalitet i det her, og vi mener jo også, at der er den sikkerhed, netop fordi det jo ikke er hvem som helst, der skal sidde og dømme i denne her sammenhæng.
Der er en dommer inde, som også undervejs vil kunne være med i sagen, og efter 4 uger skal sagen genvurderes osv.
Det er jo ikke for tid og evighed, man kan komme til at sidde.
Men jeg vil godt sige, at for os er det vigtigt, at vi får sendt et kraftigt signal om, at det her vil vi simpelt hen ikke finde os i.
Jeg vil godt tilkendegive her fra talerstolen, at jeg tror, at lovvedtagelsen af det her også vil få den betydning, at der vil komme færre.
Man behøver bare at kigge på statistikkerne, så vil man kunne se, at det har en effekt.
Søren Søndergaard (EL), 2001-03-27:
Nu spurgte jeg sådan set ikke om, hvad »man« har ønsket, det er jeg fuldstændig ligeglad med.
Jeg spurgte den socialdemokratiske ordfører om, hvad »han« ønskede.
Det, der er interessant,
er jo, om det arbejde, vi laver i Retsudvalget,
er spild af tid.
Jeg står her med en vedtagelse fra Retsudvalget, hvor det hedder: I dag modtager udvalget høringssvarene i ugen op til første behandling.
Fremover oversender ministeriet høringssvarene, således at de kan nå at blive omdelt senest 1 uge inden førstebehandlingen.
Det er underskrevet af formanden, en fru Lissa Mathiasen.
Jeg går ud fra, at den socialdemokratiske ordfører er bekendt med, hvem det er. Derfor vil jeg bare høre: Hvad er det, der gør, at denne her sag har en karakter, så vi kan sidde i Retsudvalget den ene dag og vedtage nogle nøje planlagte retningslinjer med den socialdemokratiske ordførers stemme, og så den næste dag springer man op og falder ned på de retningslinjer?
Knud Erik Hansen (SF), 2001-03-27:
Jeg vil sige, at jeg sådan set kun fik det svar, der stod i lovteksten, men ikke svar på mit spørgsmål.
Jeg spurgte som det ene, om hr. Lars Kramer Mikkelsen mente, der var proportionalitet i det, der står i lovteksten.
Men så spurgte jeg også om, hvorvidt hr. Lars Kramer Mikkelsen mente, reglerne var præcise nok til at sige, hvor lang tid man kan sidde.
Betyder det her, at man kan sidde i 3, 4 eller 6 måneder for en ganske lille kriminalitet, eller vil man følge bemærkningerne fra Dansk Flygtningehjælp om, at det her ikke skal være længere end højst et par uger for en mindre kriminalitet, så man derved faktisk reelt sidestiller asylansøgere med dem, der er her på turistvisa?
Søren Søndergaard (EL), 2001-03-27:
Først vil jeg sige tak for Venstres ordførers bemærkninger
om det formelle
Det håber jeg også bliver efterlevet, hvis der kommer en regering, som eventuelt skulle indeholde partiet Venstre.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Birthe Rønn Hornbech: Hvis vi nu tager det udgangspunkt, at der er tale om en stramning, og der er en øget brug af administrative fængslinger, er det så ikke bekymrende ud fra et retspolitisk synspunkt?
Mener fru Birthe Rønn Hornbech ikke, at det er bekymrende?
Burde det ikke suverænt være domstolene, som afgjorde den slags ting?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-03-27:
Lad mig først om det formelle sige til hr. Søren Søndergaard: Når vi får en Venstreledet regering, står hr. Søren Søndergaard og jeg fortsat sammen i den sag mod lovsjusk, og når Socialdemokratiet kommer i opposition, så har vi jo dem med, og så har vi jo flertal.
Det går helt af sig selv.
Med hensyn til administrative fængslinger vil jeg sige: Det er aldrig smukt. Men vi må altså indrømme, at der er mulighed for særbehandling i forhold til grundloven, når det drejer sig om udlændinge.
Det er selvfølgelig ud fra det synspunkt, at de frivilligt har indfundet sig i Danmark.
Men jeg vil også dér arbejde meget grundigt med det lovforslag. Jeg bryder mig ikke om den der parallelisering til varetægtsfængsling.
Jeg kan ikke se, hvorfor det hele ikke skal stå i retsplejeloven.
Men jeg synes, at forslaget er så uoverskueligt, at det er en af de ting, vi må se grundigt på.
Søren Søndergaard (EL), 2001-03-27:
Nu sagde jeg ikke når, jeg sagde hvis.
Men derudover er det jo interessant med den retspraksis, som etableres her.
Der ligger 3 forretninger ved siden af hinanden.
Den ene forretning sælger en vare til 499 kr., den anden sælger den til 501 kr., og det gør den tredje også.
Tre såkaldte asylansøgere laver indbrud i de 3 forretninger og tager hver især en ting.
Den person, der tager en vare til 499 kr., bliver ikke sat i fængsel.
Den person, der tager en vare til 501 kr., kan risikere at blive indespærret, mens sagen står
på; det kan f.eks. være 2 måneder.
Den tredje person er mere uheldig, fordi vedkommendes sag tager måske ½ år eller 8 måneder at få opklaret, og så skal vedkommende sidde indespærret i den periode. Er det ikke stødende for den retspolitiske bevidsthed, at der kommer den fuldstændig arbitrære, fuldstændig tilfældige forskelsbehandling for, hvordan vi straffer folk i Danmark?
Knud Erik Hansen (SF), 2001-03-27:
Jeg opfatter, at denne opgave, som ministeren har været ude med, også vil være at sikre, at retssikkerheden og nogle retsprincipper bliver overholdt.
Når man så laver en parallelitet til udlændinge, der er her i indtil 6 måneder, og siger, at de administrativt kan udvises og dermed også fængsles, vil jeg godt spørge fru Birthe Rønn Hornbech, om hun mener, at der faktisk er fuld parallelitet i forhold til dem, al den stund en asylansøger ikke kan udvises til et andet land og dermed få sin frihed tilbage ganske vist ikke i Danmark, men i et andet land.
Kunne det ikke gøre en forskel, som betyder, at man ikke helt kan trække den parallel, som ministeren har trukket?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-03-27:
Jamen jeg kan kun gentage over for hr. Søren Søndergaard: Administrativ frihedsberøvelse er aldrig nogen særlig god idé.
Sådan som jeg husker det, var
det i gamle dage på den måde.
Da kunne man fængsle på fremmedloven, som det så smukt hed.
Det kan vi få undersøgt.
At enhver kan komme til Danmark, og så kan de råbe asyl, og så er de ikke til at blive af med, uanset hvor kriminelle de er.
Det er jo det, det handler om, og det er derfor, regeringen forsøger med alle mulige krumpspring.
Hvis hr. Søren Søndergaard vil være med til, at vi strammer op for muligheden for tilstrømning og vi navnlig strammer op for klagemulighederne og udsender, når man har klaget én gang for eksempel, så er det jo en helt anden sag. Så får vi slet ikke de lange frihedsberøvelser, som hr. Søren
Søndergaard er så ked af.
Dem får vi jo kun, fordi hr. Søren Søndergaard har været med til at lave et klagesystem, hvor man kan sidde og blive ved og blive ved og blive ved med at trække sagen ud.
Søren Søndergaard (EL), 2001-03-27:
Nej, langt de fleste af de her tilfælde kunne ordnes betydelig hurtigere, end de bliver,
hvis sagsbehandlingstiden sådan generelt blev sat ned.
Og de tiltag, man har taget i efteråret, har jo rent faktisk haft en positiv effekt.
Så det ønske, som fru Birthe Rønn Hornbech kom med, og den kritik, vi var fælles om i Retsudvalget imod, at sagsbehandlingstiderne ikke er gået ned, men tværtimod er gået op, er den, vi skal fastholde.
Det er det, vi skal gøre noget ved.
Det er klart: Er sagsbehandlingerne i orden, og er man i stand til i forhold til denne gruppe i de her lande at gennemføre en særlig procedure, hvor man hurtigt får skilt fårene fra bukkene, så er der mulighed for at få minimeret det her problem ned til det niveau, hvor det ikke er radikalt større end det niveau, der er ved, at der begås tyveri i et samfund, for danskere såvel som for udlændinge.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-03-27:
Jeg forstår ikke hr. Knud Erik Hansens spørgsmål, men jeg tror, at ministerens opfattelse er - det synes jeg at jeg har hørt - at bare fordi man man råber asyl, så skal man ikke som kriminel behandles bedre end andre kriminelle.
Det har jeg forstået er et af synspunkterne.
Det vil jeg altså godt sige, at det jeg meget enig i.
Og det er jo ikke rigtigt, når hr. Knud Erik Hansen i det første spørgsmål sagde, at asylsøgere ikke kan sendes ud.
Jo, det kan de, hvis de har fået afslag.
Og det er derfor, vi ikke mener, at der er ret meget stramning i det her lovforslag, for det kan de blive i forvejen.
Til hr. Søren Søndergaard: Vi er enige om, at sagsbehandlingstiden skal nedsættes.
Og jeg bemærkede, at hr. Søren Søndergaard sagde, at det gjaldt om hurtigt at få skilt fårene fra bukkene.
Der vil jeg godt sige, at der et flertal, tror jeg, med regeringen og Venstre for, at vi hurtigt får skilt fårene fra bukkene med hr. Søren Søndergaards stemmer.
Det bliver interessant.
Det skal vi have dyrket i fællesskab i Retsudvalget.
Søren Søndergaard (EL), 2001-03-27:
Ja, man kunne jo næsten høre Dansk Folkepartis ordfører grine i sit manglende skæg hele vejen ned ad talerstolens trappe her, for det er det sædvanlige, at hver eneste gang regeringen gennemfører en af sine stramninger, de der 20 stykker, eller hvor meget det er blevet til i den seneste periode, så siger Dansk Folkeparti, ja, vi bliver nødt til at stemme for, da det jo er en stramning, men det er slet ikke nok, der skal meget mere til, der skal meget mere til.
Alligevel sker der jo det, at der så går et par måneder, og så kommer regeringen igen med en ny stramning.
Derfor bliver jeg nødt til at stille Dansk Folkeparti det spørgsmål: Synes Dansk Folkeparti ikke, at der med de der ca. 20 stramninger, som er gennemført, trods alt er sket et skridt i retning af det, som Dansk Folkeparti ønsker på det her område, måske ikke et stort skridt, men trods alt et skridt i retning af det, Dansk Folkeparti ønsker?
Jeg har fuldstændig respekt for, at det kan være svært at forholde sig til det her lovforslag, når høringssvarene ikke ligger.
Derfor vil jeg bede fru Sonja Albrink som medlem af Retsudvalget forholde sig til, om hun også synes, ligesom fru Birthe Rønn Hornbech og undertegnede, at det er uacceptabelt, at den aftale, vi har indgået i Retsudvalget om, hvordan det her skal foregå, ikke gør sig gældende, når det gælder denne her slags forslag.
Der er sådan en særlig tendens til, at når det gælder om, at Danmark skal gå i krig et eller andet sted, eller også at vi skal diskutere flygtninge, så overtræder man alle regler og aftaler, som har været indgået.
Bekymrer det ikke også fru Sonja Albrink?
Mener hun ikke også, at der her er et behov for at indskærpe, at det ikke skal ske fremover?
Peter Skaarup (DF), 2001-03-27:
Jamen det er egentlig en skæg nok diskussion, for det, som nogle spørgere er inde på, er: Har vi igennem de sidste par år gennemført stramninger, der betyder, at vi nu har en helt anden udlændingepolitik, end vi har haft hidtil?
Det er sådan set det, som spørgsmålet går på. Der mener jeg altså ikke, og det gør Dansk Folkeparti ikke, at vi har nogle stramninger her, der betyder noget særligt.
Det er rigtigt, at vi kan finde nogle paragraffer i lovgivningen, hvor der er blevet strammet lidt op, og medierne er også nogle gange gode til at fortælle os, at så var der den stramning, så var der den stramning, så var der den stramning, men situationen er jo uændret i forhold til den strøm af flygtninge og asylansøgere, der kommer hertil.
Antallet af familiesammenførte, antallet af asylansøgere, der kom til landet, var 22.600 sidste år
, det er det højeste, vi har set igennem de sidste år
, siden udlændingeloven blev ændret i 1983, og det er 1983, der er kerneproblemåret her.
Hvis vi rullede lovgivningen tilbage til 1983, tror vi på, at vi havde en helt anden situation, så var det ikke en industri længere, hvor det er sådan, at der hver eneste dag sendes asylansøgere og familiesammenførte ind i landet, så havde vi en helt anden og meget afgørende anden situation, end vi har i dag.
Havde vi et andet socialt system, havde vi også en anden situation med hensyn til det
Vi vil i Dansk Folkeparti gerne overholde internationale konventioner, men det skal jo ikke være sådan, at vi er til grin, og at vi opfører os som duksene i forhold til de her emner, og det er det, der er problemet i dag.