runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ritt Bjerregaard (S), 2003-04-22:
Jeg kan helt bekræfte, at der i 2001 blev givet støtte ikke kun til de små virksomheder.
Og som jeg tidligere har sagt til ministeren i spørgetiden her om onsdagen, så mener jeg, det var en fejl.
Dengang var ministeren mere positiv og mente, at der måske blev midler til rådighed for nogle andre ordninger, som ikke brugte midlerne, men det viste sig at være et fejlskøn.
I dag er ministeren blevet klart mere negativ.
Det, jeg kan konstatere, og det spørgsmål, jeg har, er altså, at ministeren i realiteten ikke mener, at der eksisterer noget større problem i forholdet imellem f.eks. de mindre mejerier, som var i deputation, og så Arla.
De kan sagtens klare det selv på trods af, at deres egen opfattelse var, at de havde haft særdeles stor glæde af den her ordning, og at deres konkurrencesituation i forhold til lignende virksomheder i andre lande er forringet, fordi denne ordning ikke eksisterer i Danmark.
Mariann Fischer Boel (V), 2003-04-22:
I forbindelse med strukturprojektordningens ophør eller da man nulstillede strukturprojektordningen i forbindelse med vedtagelsen af finansloven for 2002, er det korrekt, at der var et udestående antal ansøgninger, bl.a. fra nogle af de virksomheder, som fru Ritt Bjerregaard nævner.
Vi har jo, som jeg sagde, tidligere haft lejlighed til at diskutere strukturprojektordningen ved gentagne lejligheder, både her i Folketingssalen og i udvalget.
Og så vidt jeg husker - det er jeg sikker på at fru Ritt Bjerregaard også har fuldstændig præsent - så var de midler, der blev fordelt i 2001, jo ikke udelukkende til små og mellemstore virksomheder. Så vidt jeg ved, er små og mellemstore virksomheder defineret som virksomheder med op til 250 ansatte og en omsætning på maksimalt 300 mio. kr., så der er vel en vis spændvidde i størrelsesforholdet på de små og mellemstore virksomheder.
Men af de penge, der blev fordelt i 2001, gik en del af midlerne til store virksomheder, bl.a. de virksomheder, som fru Ritt Bjerregaard mener, at de mindre virksomheder har vanskeligt ved at konkurrere med.
Det er min opfattelse, at de små og mellemstore virksomheder, som blev nævnt her, har en konkurrencefordel, fordi de har et andet varesortiment og måske også en anden kundekreds, som betinger, at der er mulighed for at afsætte produkterne uden nødvendigvis at modtage erhvervsstøtte fra staten.
Ritt Bjerregaard (S), 2003-04-22:
Jeg vil godt tage fat i en enkelt del af ministerens svar.
Det var bemærkningen om, at tiden var løbet fra ordninger som dem, der her er tale om, samtidig med at ministeren godt kunne se, at der kunne være et problem for små og mindre virksomheder.
Derfor er jeg helt sikker på, at ministeren har lagt mærke til, at det netop var en række mindre mejerivirksomheder såsom Thise Mejeri, Bornholms Andelsmejeri, Osteriet Hinge, Fanø Mejeri og Løgismose Mejeri, som har været i deputation i udvalget.
Det er jo ret indlysende, at netop disse små mejerier i forhold til mastodonten Arla har en række problemer og også nogle problemer, som har kunnet afhjælpes i kraft af strukturstøtteordningen.
Derfor er mit spørgsmål til ministeren, hvilke planer ministeren da har for, at disse virksomheder kan klare den konkurrence, som de står over for i forhold til Arla.
Jørn Jespersen (SF), 2003-04-22:
Jeg skal bare sige til fødevareministeren i forbindelse med diskussionen om formandskabet: Jeg tænkte ikke på mælkeområdet, jeg tænkte på den generelle aftale.
Når jeg så diskuterer, i hvor høj grad Danmark havde indflydelse på den, og i hvor høj grad den var mellem Tyskland og Frankrig og derefter blev accepteret, om budgettet frem til 2013 i forbindelse med indfasningen af de nye medlemslande, så synes jeg, at det var dårligt håndteret, at det blev løst på et så sent tidspunkt, at det var muligt for Frankrig at tage udvidelsen som gidsel og dermed få en for protektionistisk landbrugspolitik igennem.
Jeg synes bare, at Danmark skulle have gjort et meget mere aktivt forsøg på at forhindre den aftale.
Nu har vi jo låst os selv i meget høj grad på en fortsættelse under vilkår, som bestemt ikke er ideelle, og hvor en reform i 2006 var det, der ellers havde været sigtelinjen. Så vil jeg bare tilslutte mig de mange spørgsmål, der har været.
Hvis ikke regeringen vil tage SF's forslag, hvad agter regeringen så mere konkret at gøre for at fremme en afvikling så hurtigt som muligt af EU's sukkerordninger?
Mariann Fischer Boel (V), 2003-04-22:
Til fru Ritt Bjerregaard skal jeg blot sige, at der selvfølgelig foregår løbende diskussioner i EU om de forslag, der skal lanceres, og der har vi også fra dansk side mulighed for at gøre vores indflydelse gældende.
Nu må det vel have været fru Ritt Bjerregaard, der sad og forhandlede fra Danmarks side i 2001, da man sidst diskuterede sukkerregimet, da man sidst besluttede, at der skulle foretages en midtvejsevaluering i 2003 af de fremtidige muligheder for et sukkerregime.
Så selvfølgelig er fru Ritt Bjerregaard helt bekendt med de muligheder, en regering til enhver tid har via deres repræsentation i Ministerrådet for at påvirke tingene, og den mulighed benytter vi os selvfølgelig også af fra dansk side. Jeg mener, at jeg gav udtryk for i mit første indlæg, at vi meget langt hen ad vejen er enige med forslagsstillerne i de intentioner, der bliver lagt for dagen i beslutningsforslaget, bl.a. nødvendigheden af - jeg tror også, at jeg brugte udtrykket jo før, jo bedre - at få en reform af et regime, som har overlevet sig selv.
Så jeg tror slet ikke, at vi er uenige, må jeg sige til hr. Jørn
Jespersen, heller ikke om intentionerne. Det, vi fra regeringens side har sagt, er, at nu ønsker vi at få en diskussion med Kommissionen om det udspil, som man har aftalt i 2001, og som skulle ligge på bordet i løbet af sommeren, og det er det udgangspunkt, regeringen også har i de videre forhandlinger.
Ritt Bjerregaard (S), 2003-04-22:
Jeg vil også godt benytte lejligheden til at bore lidt i det, hr. Martin Lidegaard var inde på.
Jeg synes, der har været en lidt mærkelig debat, der er gået på - også udtrykt af Venstres ordfører, hr. Thor Gunnar Kofoed - at man ikke skulle kunne føre nogen aktiv EU-politik eller forhandle med kollegerne i EU, hvis man selv kommer med nogle udspil.
Jeg må sige, at det synes jeg er en misforståelse, og derfor vil jeg også gerne bore i, hvorfor ministeren synes, det ville være så dårligt i denne situation, at Danmark rent faktisk tilsluttede sig nogle af de principper, der står i SF's forslag, hvorfor det er utænkeligt, at Danmark ikke op til et udspil fra Kommissionen præsenterer sine synspunkter.
Der er jo et rådsmøde, som finder sted her i maj måned, der er rådsmøder i juni måned også, og det vil sige, at der er gode muligheder for, at ministeren med baggrund i et sådant beslutningsforslag kunne føre den aktive linje, som ministeren her giver udtryk for er regeringens linje.
Så jeg vil også være glad for et uddybende svar på, hvorfor det ikke kan lade sig gøre.
Mariann Fischer Boel (V), 2003-04-22:
Jeg ved ikke, om jeg må starte med en kort bemærkning til hr. Jørn Jespersen.
Jeg synes, jeg hørte hr. Jørn Jespersen sige, at regeringen gik ind for en forlængelse af støtteordningerne på landbrugsområdet til 2013.
Jeg tror, hr. Jørn Jespersen må tænke på mælkeområdet eller et eller andet helt specifikt, siden
det er året 2013, der bliver bragt på banen.
Hr. Martin Lidegaard er forhåbentlig ikke i tvivl om, at regeringen står klart bag de intentioner, der blev udtrykt i vedtagelsen af den 5. november.
Derfor arbejder regeringen også aktivt for dem, og beslutningen om at fremrykke tidspunktet fra 2006 er målsætningen for regeringen, så de særlig uudviklede og underudviklede lande får mulighed for - som også hr. Keld Albrechtsen har været inde på - at få adgang til det europæiske marked på et tidligere tidspunkt end det, der var stipuleret i den oprindelige aftale fra 2001.
Nu foregår der jo forhandlinger andre steder end i Ministerrådet.
Diskussionerne foregår også i arbejdsgrupper, og her bliver den danske holdning selvfølgelig også fremført.
Martin Lidegaard (RV), 2003-04-22:
Jeg vil gerne takke formanden for den venlige rådgivning.
Det skal ikke være et langt indlæg, men det, der bringer mig herop, er sådan set ministerens tidligere bemærkninger, hvor hun garanterede, at jeg roligt kunne gå ud fra, at regeringen står bag vedtagelsen af den 5. november.
Mit spørgsmål er sådan set, som hr. Jørn Jespersen også var inde på med den vanlige service, der kendetegner hr. Jørn Jespersen: Hvilke konkrete tiltag agter regeringen at tage, for at det kan blive til noget?
Jeg er egentlig ikke i tvivl om, at når ministerrådsmøderne går for sig - dem kan vi andre jo desværre ikke følge - sker der ting og sager.
Men nogle gange er der jo brug for lidt mere.
Nogle gange er der også brug for at lægge nogle konkrete forslag frem og bevise over for den undrende europæiske offentlighed, at her er altså et land, der har nogle standpunkter.
Statsministeren er jo ikke bleg for at indrykke annoncer i aviserne i andre situationer for ligesom at markere, at her er en dansk holdning.
Man kan diskutere, om det er en fornuftig måde at gøre det på.
Det synes jeg sådan set ikke, og jeg vil heller ikke forvente, at man gør det, men jeg vil forvente, at man har nogle konkrete udspil på området, og her er et: Jeg skal sige ærligt, at jeg tror ikke, det vil have den store gang på Jorden, selv om Danmark skulle foreslå det, SF foreslår her, og som vi andre støtter.
Men det signalerer, at der er nogle lande, der mener noget, og forslaget går ikke ud på, at den danske regering uanset hvad skal stemme for det.
Der står, at man skal arbejde aktivt for forslag, der går i den og den retning, men det vil regeringen ikke stemme for.
Men hvad vil regeringen så helt konkret arbejde for?
Hvad vil man sige til den danske befolkning og de europæiske befolkninger, at man gerne vil?
Det er dét, mit spørgsmål går på: Hvilke konkrete initiativer vil regeringen tage?
Jørn Jespersen (SF), 2003-04-22:
Hvis hr. Thor Gunnar Kofoed mener, at der er nogle af oplysningerne eller tallene i vores forslag, der er forkerte, synes jeg, det er lidt sent i debatten, det kommer frem.
Oplysningerne er baseret på analyser fra bl.a. Fødevareøkonomisk Institut og OECD, så jeg tror ikke, der er så meget at komme efter, men stil spørgsmålene under udvalgsbehandlingen.
Det kunne jo også være, at det er hr. Thor Gunnar Kofoeds læsning, der ikke er helt fuldkommen. Det egentlige spørgsmål var: Er det ikke vigtigere, at vi venter, end at vi kommer med et dansk udspil?
Nu er det ved at gå op for hr. Kofoed, hvad det handler om.
Det er nemlig ikke vigtigt at vente.
et udspil, der præger tingene, det vigtige er, at vi tager processen i EU så alvorligt, at Danmark prøver at præge diskussionen og kommer med et gennembearbejdet, seriøst og veldokumenteret forslag i stedet for bare at vente.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2003-04-22:
Er det ikke vigtigere, at vi tager fat om de ting, der kommer på EU-plan, og drøfter dem i Europaudvalget, så vi tager hensyn til de konkrete udspil, i stedet for at vi kommer med et dansk udspil, som måske slet ikke har relevans i forhold til det, der reelt foregår?
Når man ser på bemærkningerne til SF's beslutningsforslag, er der mange direkte forkerte påstande i dem, og hvis det er det, der skal være baggrund for det politiske arbejde, Danmark skal komme med, bliver det måske ikke taget seriøst.
Derfor tror jeg, at den linje, ministeren lægger sig på, er meget vigtigere og mere seriøs, end at vi vedtager et beslutningsforslag, som ikke vil få betydning i de kommende forhandlinger.
Ritt Bjerregaard (S), 2003-04-22:
Det gør det.
Jeg forstår fortsat ikke, at ministeren ikke synes, at et udspil som det, der ligger her på bordet fra SF, som direkte går ud på, at regeringen fremlægger en strategi for, hvordan liberaliseringen kan ske, og sørger for at fremlægge denne strategi over for de øvrige EU-lande og Europa-Kommissionen, hvorfor i alverden ministeren, med de synspunkter, der her bliver givet udtryk for, ikke synes hun kan støtte det forslag.
Det er fuldstændig rigtigt, som fødevareministeren siger, at jeg var med til at forhandle i 2001, og der var Danmark også klart modstander af den ordning, som et flertal af lande besluttede.
Derfor er det da givet, at der må noget mere til, at vi ikke bare kan nøjes med at bringe os selv i en situation, hvor vi ikke kan komme nogen vegne, og dér ligger der et udmærket gennemarbejdet, gennemtænkt forslag fra SF, som ministeren strengt taget skulle være glad for og have klappet i sine hænder over nu lå på bordet og sige: Fint, nu går vi videre med det.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-04-22:
Det Konservative Folkeparti vil meget gerne give gode muligheder for små og mellemstore virksomheder i både fødevareindustrien og i det øvrige danske erhvervsliv.
Men vi er af den opfattelse, at den bedste støtte til de danske virksomheder gives ved at sørge for, at de har gode rammebetingelser, gode vilkår for deres virke.
Det er med det formål, vi som regeringsparti står bag konkurrenceevnepakken og vækststrategien »Vækst med vilje«.
Det er mit indtryk, at der er en række små og mellemstore virksomheder i fødevaresektoren, som drives dygtigt og godt og giver deres flotte bidrag til, at vi i Danmark har en stor og alsidig fødevareproduktion.
Det er min og Det Konservative Folkepartis overbevisning, at det bedste, vi kan gøre både for disse virksomheder og for virksomheder i andre brancher, er at sørge for, at der generelt er gode vilkår for erhvervslivet.
Vi er derimod ikke tilhængere af egentlige erhvervstilskudsordninger, og derfor går vi heller ikke ind for at genindføre strukturprojektordningen inden for EU's landdistriktsprogram for små og mellemstore virksomheder, heller ikke selv om denne ordning var en erhvervsstøtteordning, hvor EU refunderede halvdelen af støtten.
Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-04-22:
Jeg har stor forståelse for, at det skal vi selv løse.
Det mener vi faktisk også at vi har løst med forslaget her, men det vender vi jo tilbage til ved de drøftelser, der skal være.
Jeg forstår, at det eneste, der står mellem, at det kan vedtages, sådan set er, at vi kan få løst det problem.
Christian H. Hansen (DF), 2003-04-22:
Til hr. Ole Vagn Christensen: Jeg har dyb forståelse for, at man måske har forsøgt en masse i forligskredsen, så har man bare fundet ud af, at man i forligskredsen ikke har kunnet blive enig om det, og så er man ikke kommet til noget resultat.
Så laver man alligevel et beslutningsforslag, hvor man henviser til noget finansiering, som man udmærket godt ved forligskredsen skal blive enig om.
Det kan Dansk Folkeparti altså ikke gå ind i.
Det må man løse i sin egen forligskreds.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-04-22:
Jeg vil godt starte med at sige til hr. Christian H. Hansen, at jeg var glad for den positive bemærkning, der kom om forslaget, og jeg er også glad for, at man har erkendt, at her er et problem, og at det problem skal vi have løst.
Så er der hele spørgsmålet om det med pengene og om forligskredsen.
Der er jeg nødt til at sige, at jeg går ud fra, at det har været gennemdrøftet, at de penge ikke kunne blive brugt.
Socialdemokratiet havde så den opfattelse, at man kunne bruge dem på denne her måde, og derfor er det så lagt op på den facon, som vi har gjort det i forbindelse med forslaget.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-04-22:
Det er en billig måde at argumentere på, må jeg sige til hr. Christian H. Hansen, men jeg kan godt forstå, at når man er med til at afvise, at der gøres noget for de her små virksomheder, så må man selvfølgelig finde nogle argumenter, som man kan stå heroppe og brillere med.
Vi mener helt klart, at vi har været til bunds også i substansen i det her forslag, og det kunne hr. Christian H. Hansen jo selv undersøge ved at tage rundt og så snakke med de små virksomheder om, hvorvidt de sådan set ikke finder, at de er udsat for, at der er en vis skævhed ved det, at man fjernede det fra de store, og at der så faktisk blev et tomrum for de små.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2003-04-22:
Projektstøtteordningen har engang været en udmærket hjælp for virksomheder ude i landdistrikterne, men nok ikke meget for de små og mellemstore virksomheder.
Nu er det altid et problem, når man skal definere, hvad der er små, og hvad der er mellemstore virksomheder.
Hvis man ser på, hvad de her strukturprojektsmidler gik til, så var det jo mest til de store virksomheder, også under den tidligere ministers administration af ordningen. Jeg vil godt henlede opmærksomheden lidt på, at hvis man er en lille virksomhed og skal starte et nyt projekt op, så er det ikke kun det at få et tilskud til at få projektet til at hænge sammen.
Det har tit været en meget fordyrende del af et projekt.
Man skulle have advokater, man skulle have revisor og konsulenter ind for at få projektet tilpasset, så det kom ind under de her støtteordninger, så man kunne få tilskuddet.
Det, der kendetegner et bæredygtigt projekt, er, at det som udgangspunkt hænger økonomisk sammen, og sådan at det har
den finansielle verdens interesse
Dermed kan man også få finansieret projekterne selv uden tilskud.
Det, der er virksomhedens meget store problem, er også alle de krav, den skal opfylde, før der kan gås i gang
Der er myndigheder, der skal ansøges det ene og det andet og det tredje sted, og derfor er nok det største problem, vi skal tage fat i, netop regelforenkling.
Det er det, der hjælper de mindre og små virksomheder allermest.
Så vil jeg godt tage fat i den måde, forslagsstillerne forestiller sig, at de skal finansiere dette projekt på.
Vi må tage op, når vi kommer til
Vandmiljøplan III-forhandlingerne, hvad disse penge skal bruges til.
Derfor kan vi absolut ikke være med til, at vi bruger nogle penge, der er forlig om, og som er låst fast til Vandmiljøplan II, til en projektstøtteordning, som nok ikke er den bedste for de virksomheder, som forslagsstillerne ønsker at hjælpe, nemlig de små og mellemstore virksomheder.
Venstre kan ikke støtte forslaget.
Christian H. Hansen (DF), 2003-04-22:
Det er egentlig lidt rystende, for det, jeg kan forstå, der bliver sagt nu,
er, at man har lavet et beslutningsforslag her, ikke fordi man har undersøgt virkeligheden, og ikke fordi man virkelig er gået til bunds i sagerne
, men man har talt med et par virksomheder, så har man haft en deputation, som jeg udmærket kender til, og så har man sat sig ned og lavet et beslutningsforslag.
Så har man taget nogle navne på nogle virksomheder og fyldt på, for det syntes man så pænt ud.
Egentlig er det jo lidt svært at gå ned i substansen med det her beslutningsforslag, når man faktisk ikke har undersøgt substansen.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2003-04-22:
Jeg fik ikke svar på før, om ordføreren kunne komme med eksempler på, hvilke projekter der ikke er blevet til noget, fordi de ikke fik tilskud.
Det er netop et spørgsmål om, at projektet er bæredygtigt i sig selv, og så kan tilskud være den hjælp, man efterfølgende kan få det til at køre med, men det er ikke altid, det er afgørende.
Jeg vil gerne vide, om man har nogen eksempler, hvor det har været afgørende for, om projektet blev gennemført eller ej.
Christian H. Hansen (DF), 2003-04-22:
Det er på baggrund af det sidste, som hr. Ole Vagn Christensen var oppe og fortælle lidt om, nemlig at
der sandelig også skete noget dengang.
Nu er det jo sådan, at i beslutningsforslaget her er nævnt nogle eksempler på nogle virksomheder, som man mener bliver dårligt stillet.
Der er også et eksempel, der hedder Løgismose Mejeri A/S, og er det ikke korrekt, at det faktisk var sådan, at - jeg ved ikke, om det var en fejl, eller det var, fordi Socialdemokratiet ikke ønskede det - netop det her mejeri i sin tid faktisk blev forbigået til fordel for Arla?
Ole Vagn Christensen (S), 2003-04-22:
Jeg mener sandelig også, at de små fik, og jeg mener, at jeg har understreget det.
Vi har også understreget det i forslaget.
Vi havde fem mejerier inde i deputation, som hr. Thor Gunnar Kofoed husker, og disse fem mejerier lagde sådan set deres ting frem for udvalget og gjorde opmærksom på, at netop den strukturordning, der havde været, og som regeringen havde fjernet, havde været med til at støtte nogle virkelig gode initiativer i deres virksomheder.
Derfor er det altså ikke hele sandheden at sige, at der ikke skete noget for de små virksomheder.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2003-04-22:
Men det var også på tidspunkter, hvor man havde andre finansielle baggrunde, og hvor man havde dårligere muligheder for at få fat i den nødvendige kapital.
Den nødvendige kapital er mulig at få fat på i dag - hvis ordføreren ville høre, hvad jeg stiller spørgsmål om.
Hvorfor vil Socialdemokratiet ikke være med til at give tilsagn til alle de der små virksomheder, som søgte, mens de store virksomheder fik de tilskud?
Ole Vagn Christensen (S), 2003-04-22:
Det er rigtigt, at de store virksomheder tog penge, men det gjorde de små sandelig også.
Der eksisterer jo kun to slagterier i dag.
Der er Danish Crown, og så er der TiCan, og så er der selvfølgelig en række små private slagterier.
Mit svar er ganske kort og enkelt, at det netop var i den slipstrøm, der ligger, man havde mulighed for, at man også kunne få sin andel af de penge, som var til de nødvendige strukturforbedringer.
Og mit svar er direkte, at jeg ikke tror, at TiCan havde været det, det er i dag, hvis ikke der havde været de strukturordninger.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2003-04-22:
Jeg vil gerne spørge hr. Ole Vagn Christensen om, hvilke projekter der kun er gennemført, fordi de fik tilskuddet.
Eller man kan vende spørgsmålet om: Hvilke projekter er ikke gennemført, fordi de lige netop ikke fik tilskud, og hvor det var det, der var afgørende for, at man ikke kørte projektet igennem?
Hvorfor laver man lige pludselig den der prioritering, der skal være nu?
Dengang Socialdemokratiet havde regeringsmagten, var det de store, det der grumme selskab, som nogle af Socialdemokraterne ynder at fortælle om, der tog tilskuddene.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-22:
Det kan være lidt svært at forstå, hvad det egentlig er, der er regeringens problem, for jeg har forstået det sådan, at ministeren og regeringen vil arbejde aktivt for en afvikling af protektionismen på sukkerområdet.
Men er det sådan, at problemet for regeringen er, at man ikke selv vil offentliggøre et forslag om, at det skal ske?
Det er vel det, der så står tilbage, at regeringen ikke vil efterkomme forslagsstillernes opfordring til, at regeringen skal fremsætte som et forslag, at der skal ske den liberalisering.
Men hvis det er tilfældet, er det meget vanskeligt at forstå, for hvad er det, der holder regeringen tilbage? Hvorfor vil regeringen ikke fremlægge det?
Regeringen kunne jo offentliggøre et sådant udspil.
Regeringen siger selv, at den går ind for det, hvorfor vil den så ikke gøre det?
Det kunne da være til nytte også for Europa-Kommissionen, altså en støtte til et eventuelt forslag fra deres side, hvis der lå et dansk udspil.
Det er lidt svært at forstå, hvad det er, der holder regeringen tilbage.
Arne Toft (S), 2003-04-22:
Jeg er glad for, at fru Else Theill Sørensen i al fald fra talerstolen fremkom med De Konservatives input vedrørende det her, og der var ikke nogen ting, der kostede penge.
Jeg vil gerne spørge fru Else Theill Sørensen: Tror fru Else Theill Sørensen, at mindre restriktiv lovgivning, fleksibilitet og gode rammebetingelser vil løse landdistrikternes problemer? Jeg vil godt sige, at jeg har en anden indgangsvinkel.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-04-22:
Til hr. Bent Bøgsted vil jeg sige, at der findes mange eksempler på rigtig gode ting, som bliver gjort i virksomheder og kommuner landet over.
Derfor er en stor del af opgaven jo at fremhæve de gode eksempler, eksempler på virksomheder, der finder alternativ beskæftigelse i en periode, når vi så kan dokumentere, hvor langt ned sygefraværet så kan bringes.
Det synes jeg er hovedopgaven i denne diskussion, for hvis den ender med en diskussion om, hvorvidt syge skal tvinges på arbejde, kan vi jo lige så godt holde op med den diskussion.
Det, vi skal gøre, er at diskutere: Hvordan kan vi fastholde mennesker på arbejdsmarkedet?