Per Stig Møller (KF), 2002-04-18:
Som kommende formandsland har Danmark siden den 1. januar været medlem af det, man kalder trojkaen.
Det har på det udenrigspolitiske område betydet deltagelse i en lang række
møder med tredjelande som led i EU's politiske dialog, senest i tirsdags med Rusland.
EU inddrager i dialogen alle emner, der har aktuel interesse, lige fra nedrustning, terrorbekæmpelse, menneskerettigheder til handelsspørgsmål.
Deltagelse i trojkaen er samtidig en god forberedelse til selv at overtage formandskabet, eftersom trojkaen jo ledes af det siddende formandsland.
Samtidig har vi gennem deltagelsen i trojkaen haft lejlighed til at følge det spanske formandskab på nærmeste hånd, og jeg må sige, at det spanske formandskab har ydet en aktiv og fortsat yder en aktiv og konstruktiv indsats; det har det gjort i forhold til udvidelsen, Monterrey, Mellemøsten og bekæmpelse af terrorisme.
Formandskabet står over for en særdeles substantiel dagsorden, som statsministeren har været inde på, med mange væsentlige bundne opgaver.
Og som statsministeren også var inde på, er udvidelsen på samme tid det danske EU-formandskabs største prioritet og jo samtidig en bunden opgave.
Det kan glædeligvis konstateres, at det spanske formandskab har arbejdet effektivt videre med forberedelsen af ansøgerlandene. Disse har lukket et forskelligt, men alt i alt opmuntrende antal kapitler, f.eks. det vanskelige kapitel om kapitalens frie bevægelighed i Polen, herunder spørgsmålet om udlændinges ret til at købe landbrugsjord og sommerhuse, hvor Polen fik en overgangsperiode på henholdsvis 12 år og 5 år.
Polen og Slovakiet fik en overgangsperiode på 5 år
og Litauen på 6 år.
En række faktorer, også faktorer uden for Danmarks kontrol, må falde på plads, hvis målsætningen skal nås.
Det er i den forbindelse afgørende, at danske prioriteter på andre områder, f.eks. reformer af EU's interne politik og herunder landbrug, afstemmes med udvidelsesambitionen, så der ikke skabes nye betingelser, som kan forsinke eller hindre udvidelsen.
Ved indgangen til det danske formandskab må det forventes, at forhandlingerne vil være nået til en fase, der for alvor er blevet vanskelig.
Den helt store udfordring bliver de budgettunge kapitler: landbrug, regionalpolitik og budgettet, hvor de 15 EU-lande kun i bedste fald vil være nået til enighed om en fælles holdning, inden det spanske formandskab er forbi.
Det mest sandsynlige scenario vil være, at det også bliver en opgave for det danske formandskab at opnå en fælles EU-holdning til større udeståender vedrørende landbrugskapitlet og budgetkapitlet, og derefter skal der så søges en forhandlingsløsning med kandidatlandene; altså først bliver vi enige, og så skal vi blive enige med kandidatlandene.
Og det sidste kommer jo nok til at ligge i vores periode.
Derfor bliver opfyldelsen af vores målsætning om at få udvidelsen på plads med ti lande selvfølgelig vanskelig.
Der skal imidlertid ikke herske tvivl om, at regeringen vil gøre sit yderste, for at målet nås.
Formandskabet for den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, FUSP'en, som det kaldes, skal også varetages i tæt samarbejde med den høje repræsentant for Kommissionen.
Danmark vil søge at sikre hurtige og relevante EU-reaktioner, når de dukker op, og generelt søge at styrke EU's internationale rolle.
Ud over de spørgsmål, der måtte opstå, og som vi ikke kan forudse, må Mellemøsten, Afghanistan og det vestlige Balkan derimod forudses fortsat at indtage en særlig plads på den internationale dagsorden også under vores formandskab.
Danmark vil under sit formandskab fortsætte EU's engagerede politik i Afghanistan.
Vi vil særligt bidrage til gennemførelsen af Bonnaftalen gennem en politisk dialog med de afghanske aktører og Afghanistans nabolande.
Under dansk formandskab skal resultaterne af et i juni afholdt ældreråd gennemføres.
Det vil blandt andet sige indsættelse af ny overgangsregering.
Vi vil bidrage til at sikre en hurtigt leveret humanitær- og genopbygningsbistand, og vi vil støtte FN's rolle i fredsprocessen i Afghanistan, også om nødvendigt ved at forlænge vores bidrag til den internationale stabiliseringsstyrke, som skal styrke genopbygningen af Afghanistan. I Mellemøsten vil vi fortsætte det spanske formandskabs forsøg på at få standset volden og skabe udsigt til en politisk løsning for den israelske-palæstinensiske konflikt
Det spanske formandskab har generelt ønsket at styrke
EU's fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik.
Det er vi enige i.
Krisestyring bliver her et kerneområde.
På rådsmødet den 11. marts 2002 besluttede man den første EU-ledede krisestyringsoperation, politimissionen i Bosnien, som EU overtager fra FN den 1. januar 2003, og som jeg nævnte ved en tidligere debat, bliver det under en dansk ledelse.
Det Europæiske Råd i Barcelona erklærede sig rede til at tage ansvaret for en opfølgning af NATO's nuværende fredsbevarende operation i Makedonien.
For at nå dette mål skal der arbejdes videre med relationerne mellem EU og NATO, men forsvarsforbeholdet tillader jo ikke Danmark at deltage i en EU-ledet militæroperation, og vi må i givet fald trække vore styrker i Makedonien hjem.
Det vil sandsynligvis ske i løbet af dette år, hvis man altså bliver enige imellem EU og NATO om, at EU kan overtage AMBER FOX-missionen. En aktiv indsats mod terrorisme som opfølgning på angrebet den 11. september sidste år er en af det spanske formandskabs vigtigste prioriteter, og vi støtter det naturligvis fuldt ud.
Der er derfor lagt op til en kontinuitet i kampen mod terrorisme mellem formandskaberne, og samarbejdet om bekæmpelse af terrorismen under vores formandskab vil tage afsæt i de resultater, som måtte blive opnået ved afslutningen af det spanske formandskab. På nuværende tidspunkt kan jeg sige følgende om status for det spanske formandskab og om udsigterne for det danske formandskab:
Vi venter, at rammeafgørelserne om henholdsvis bekæmpelse af terrorisme, den europæiske arrestordre og fælles efterforskningshold vil blive endeligt vedtaget under det spanske formandskab.
Under dette formandskab fortsættes den systematiske vurdering af forbindelserne med tredjelande ud fra, hvorvidt disse lande eventuelt støtter terrorisme.
Foreløbig har man besluttet at indføre en klausul i EU's aftaler med tredjelande med krav om en indsats på dette område.
Fra dansk side vil vi arbejde videre med de analyser, der er foretaget af tredjelande og deres indsats i kampen mod terrorisme.
Målet med disse analyser er at udvikle EU's instrumenter, så de kan anvendes til at forpligte tredjelande til at gå mere aktivt ind i den internationale indsats mod terrorisme.
Det spanske formandskabs indsats vil også indebære en styrkelse af samarbejdet med USA inden for retlige og indre anliggender.
Her er målet forhandlinger om udarbejdelse af en aftale mellem EU og USA om udlevering og om gensidig retshjælp.
Der er under det spanske formandskab konkrete drøftelser i EU-kredsen om, hvad det nærmere indhold af en sådan aftale skal være.
En hovedprioritet under det danske formandskab vil være en udbygning af samarbejdet med USA i kampen mod terrorisme og samarbejdet med USA i det hele taget, som vi drøftede sidst, og som Folketinget netop har givet sin tilslutning til.
Endelig har det spanske formandskab også lagt vægt på bistand til tredjelande som opfølgning på FN's Sikkerhedsråds resolution 1373.
Det vil være en selvstændig interesse for det danske formandskab at sikre en effektiv og fuldstændig gennemførelse af relevante FN-sikkerhedsrådsresolutioner, herunder 1373.
I den forbindelse vil vi også være opmærksomme på behovet for multilateral og bilateral bistand til tredjelandes arbejde med at følge op på resolutionerne.
Ligeledes vil det være væsentligt at sikre en effektiv og højprofileret opfølgning på EU's handlingsplan mod terrorisme.
Det er derudover også nødvendigt, som vi også var inde på i sidste debat, det var i et svar til hr. Jeppe Kofod, at klippe græsset under terrorismen.
Ud over bestræbelserne på at skabe udsigt til en politisk løsning i Mellemøsten må der derfor også sættes ind på den sociale og økonomiske front.
Under spansk formandskab er vi kommet et stykke ad vejen
mod Johannesburg.
I Barcelona blev det slået fast, at topmødet skal nå en global aftale om bæredygtig udvikling.
Og regeringen vil arbejde hårdt for en konkret og praktisk global aftale i Johannesburg til september med hovedemnerne god regeringsførelse, forbedret markedsadgang, øget udviklingsbistand og kamp mod terrorisme.
Det konkrete indhold vil i sidste ende være et resultat af en konkret forhandling mellem Nord og Syd, som jo er i gang.
Som det også vil være fremgået af statsministerens besvarelse, står vi over for en usædvanlig omfattende dagsorden.
Ikke alene skal en lang række store og vanskelige opgaver håndteres, men mange af disse skal også ifølge allerede trufne beslutninger bringes til afslutning under det danske formandskab, forhåbentlig først og fremmest udvidelsen.
Det betyder så også, at vi skal formulere en ny filosofi og strategi for de lande, som nu bliver Europas nye naboer, det, vi kalder ny nabo-strategi.
Opgaven består i at sætte et positivt præg på udviklingen gennem en klar og gennemtænkt prioritering af de mange bundne opgaver med fokus på at tilføre den fælles udenrigspolitik, lovgivningsprocessen og den åbne koordination fremdrift på de områder, som flertallet, herunder Danmark, finder væsentlige.
Forhandling