Morten Homann (SF), 2004-11-10:
»Kan ministeren i lyset af skatteministerens svar på spørgsmål nr. S 198 og S 199 bekræfte, at det er børnefamilierne selv, der betaler regeringens såkaldte satsning med 100 mio. kr. på børnefamilierne?«
Vi må jo se i løbet af spørgsmålet, om det viser sig, at også familieministeren får røde ører.
Det kunne man måske synes der var lidt grund til, for det har jo været et af slagnumrene for det nye ministerium, lige siden det blev oprettet, og siden den nuværende minister kom til, at nu skulle der tilføres 100 mio. kr. til børnefamilierne specielt målrettet til at få rettet lidt op på den haltende pasningsgaranti.
Derfor var det jo med en vis undren, at jeg så besvarelserne fra skatteministeren på de spørgsmål, som er nævnt i det spørgsmål, jeg nu har stillet til familie- og forbrugerministeren, besvarelser, som jo viser, at det er børnefamilierne selv, der har betalt de 100 mio. kr.
Så mit spørgsmål til familieministeren er dybest set: Har hun ikke en lidt dårlig smag i munden over, at det, der blev solgt som en stor gave til børnefamilierne, krone for krone bliver betalt af dem selv?
Aftalen om finansloven for 2004 ligger jo et år tilbage, så jeg vil kort resumere, hvad denne del af finanslovaftalen for 2004 med Dansk Folkeparti handlede om.
Børnefamilieydelsen skal bidrage til at dække nogle af de ekstra udgifter, børnefamilierne har, fordi de er flere i husstanden.
Derimod skal børnefamilieydelsen ikke dække et indkomsttab, det er der andre ydelser, der skal tilgodese.
Alligevel blev børnefamilieydelsen tidligere reguleret med lønudviklingen, men med aftalen om finansloven for 2004 var regeringen og Dansk Folkeparti enige om, at børnefamilieydelsen skal bevare købekraften, og det er jo det, der er det interessante.
Derfor bliver børnefamilieydelsen fra 2004 reguleret med udviklingen i forbrugerpriserne og ikke længere med udviklingen i lønningerne.
Da det som sagt var en del af finanslovaftalen for 2004, bidrager den ændrede regulering af børnefamilieydelsen til at finansiere de dele af finanslovaftalen for 2004 og de medførte merudgifter.
Så jeg er altså ikke enig med spørgeren i, at børnefamilierne selv betaler de ekstra 100 mio. kr. til initiativer, der forlods var afsat på finansloven for 2005.
Der er simpelt hen ikke nogen sammenhæng mellem de to ting.
Det fremgår jo også af besvarelserne fra skatteministeren og for den sags skyld også af finanslovoplægget til finansloven for 2004, at der var en yderligere besparelse i 2005 som følge af den lavere regulering, man lavede.
Så det er jo også noget, der er relevant for det kommende år, og så vidt jeg kan forstå det indgåede finanslovforlig fra i dag, er der jo ikke tale om, at man ændrer på den her aftale.
Jeg ved ikke, om familieministeren kan forklare det, men jeg forstår godt, hvis der er mange af landets børnefamilier, som synes, at det er besynderligt, at de først skal trækkes i børnefamilieydelse, og så bagefter under stor hurlumhej skal have pengene tilbage igen klædt ud som en gave.
Borgerne ved godt, at de har betalt en skat, og så har vi en forpligtelse til at fordele de her penge, som vi synes det er mest hensigtsmæssigt, og som et politisk flertal giver os mulighed for herinde.
Det er jo en helt forkert sammenkædning, hr. Morten Homann her præsenterer, i og med at der ikke var tænkt på Familieministeriet, da man lavede finansloven for 2004 engang i 2003, og derfor er det en dybt underlig sammenkædning, som jeg igen må sige intet har med sandheden at gøre.
Når der laves finanslov, så er der i det her tilfælde lavet en regulering, og det er blevet brugt i 2004 til at finansiere nogle ting, der i øvrigt var udgiftskrævende, og de løber jo så også videre.
Ligesom reguleringen bliver ved med at, kan man sige, give et vist beløb, så er de ting, der blev sat i søen med finansloven 2004, jo også nogle ting, der fortsætter.
Så man kan mere sige, at de to ting hænger sammen, og det har jo så ikke noget at gøre med finansloven for 2005.