Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-05-07:
Forslaget går ud på, at der i forbindelse med den afstemning, vi i forvejen skal have om Amsterdamtraktaten den 28. maj, skal være flere afstemninger også, hvor vælgerne kan tilkendegive, om de i tilfælde af et nej ønsker, at Danmark deltager i forskellige former for EU-samarbejde.
Man kan komme med den bemærkning til forslaget, at det vel nok er fremkommet lidt vel sent.
Det er nok lidt vanskeligt at forestille sig, at det kan nå at blive vedtaget i dag på dispensation, så vi kan få det gennemført i praksis, og det vil sige - desværre må jeg sige - at vi behandler et forslag, som ikke har den store realisme i sig.
Men at tage en EU-politisk diskussion og en diskussion om folkeafstemningstemaet kan vi selvfølgelig godt i dag, og det er så det, Dansk Folkeparti har valgt at gøre i forbindelse med sit ordførerindlæg til B 23. Punkt 1: Det er vores holdning, at vi i Danmark bør have langt flere folkeafstemninger, end vi har.
Vi synes, det er flot at spørge befolkningen og på den måde lade befolkningens mening være afgørende - både for hvilke former for samarbejde, vi skal indgå i, men også for mange indenrigspolitiske beslutninger, når vi skal træffe et valg herinde i Folketinget.
Vi synes, det er rigtigt med flere folkeafstemninger.
Vi så gerne, at folkeafstemningsinstitutionen blev brugt meget mere; men vi oplever desværre en meget stor grad af træghed hos en stor del af Folketingets partier.
Det ligger i sagens natur, at de ikke ønsker at afgive magt til befolkningen, men ønsker at kunne sidde herinde bag de tykke mure og foretage de valg, de ønsker, uden i alt for høj grad at stille detaljerede spørgsmål til befolkningen.
Så når det drejer sig om selve tankegangen om flere folkeafstemninger, er vi selvfølgelig helt på linje med forslagsstillerne.
Når det drejer sig om selve indholdet af beslutningsforslaget og de spørgsmål, der rejses, kan vi også følge mange af tankerne.
Det første spørgsmål, der stilles, altså om Danmark fortsat skal være medlem af EU, såfremt Amsterdamtraktaten forkastes, har flere tilhængere været inde på bør være et afstemningstema efter et eventuelt nej.
Det er vi uenige i, men derfor kan man jo godt stille spørgsmålet til vælgerne og få en tilkendegivelse.
kunne man i givet fald allerede have fået svaret den 28. maj. Men jeg tror egentlig ikke, det er fornuftigt, at man på nuværende tidspunkt går ud og siger, at alternativet til et nej er, at Danmark melder sig ud af EU.
I Dansk Folkeparti mener vi ikke, det behøver at være konsekvensen.
Vi mener, der sagtens kan laves forskellige samarbejdsrelationer, som betyder, at Danmark forbliver medlem af EU, men måske på nogle andre præmisser, andre betingelser end de gældende efter Amsterdamtraktaten, hvis det bliver et nej for Danmarks vedkommende. Der er en række andre spørgsmål: Skal vi fortsat være bundet af Maastrichttraktaten, og skal vi deltage i det indre marked?
Det er nogle ting, der tidligere har været taget stilling til ved folkeafstemninger, og det kan vel være rimeligt nok, at man på et tidspunkt spørger om det igen.
Vi kan såmænd også godt tilslutte os, at man kan gøre det, hvis man synes, man skal stille befolkningen de spørgsmål en gang til. Så er der nogle mere specifikke spørgsmål, der bliver rejst, bl.a. om landbrugsstøtteordning, strukturfonde og den slags.
Man kan sige, at selvfølgelig er der rodet en del ting sammen i punkt 4 i beslutningsforslaget, og det gør måske, at den linje, der ellers er i beslutningsforslaget, hvor man stiller nogle meget specifikke spørgsmål og beder om svar på dem, går man lidt væk fra her.
Til sidst vil jeg henholde mig til det sidste punkt i beslutningsforslaget, nemlig punkt 6 om spørgsmålet om ophævelse af grænsekontrollen.
Man kunne også have spurgt, om vi skulle være medlem af Schengenkonventionen, som jo er mere omfattende end alene spørgsmålet om den danske grænsekontrol,
og det havde måske været rigtigere, hvis man i beslutningsforslaget havde spurgt, om befolkningen ønskede medlemskab af Schengenkonventionen: Ja eller nej?
Vi kan jo ikke være medlem af Schengenkonventionen og fortsat opretholde grænsekontrollen.
Det er i hvert fald Dansk Folkepartis opfattelse, og derfor er det et spørgsmål, om det i virkeligheden ikke var det, punktet burde gå på og ikke alene et spørgsmål om grænsekontrollen.
Det er selvfølgelig et punkt, vi er meget optaget af, og
tidligere
EU-debatter her i Folketinget om Amsterdamtraktaten har vi jo forsøgt i Dansk Folkeparti at få tilslutning fra Folketingets øvrige partier til, at der netop den 28. maj blev holdt en særskilt folkeafstemning om Schengenkonventionen.
Vi synes, det er fuldstændig forrykt, når tilhængerne af Amsterdamtraktaten går ud og siger, at Schengen og Amsterdam ikke har noget som helst med hinanden at gøre, og vi vil gerne tage dem på ordet og sige: Jamen så lad os få en særskilt folkeafstemning om det.
Vi har ikke stillet særskilt forslag om det her i Folketinget ud over i debatterne, fordi vi selvfølgelig har kunnet notere, at der var et markant flertal imod vort ønske
både på det tidspunkt og sandsynligvis også i dag.
Men det er selvfølgelig et ønske, vi fortsat har, og når vi ikke kan få det opfyldt den 28. maj, håber vi selvfølgelig, vi kan få det på et senere tidspunkt.
Alt i alt må jeg sige, at vi er selvfølgelig tilhængere af mange ting i beslutningsforslaget, men jeg tror ikke, forslagsstillerne forestiller sig, at vi får det til sidste behandling i juni måned.