Mariann Fischer Boel (V), 2004-02-05:
Vi har i Danmark og i EU i årevis fulgt en strategi på pesticidområdet, der bygger på tre grundstene: For det første fastsættes grænseværdierne konsekvent, så de er sundhedsmæssigt ubetænkelige; for det andet skal der være et teknologisk behov for pesticidet, for at det kan tillades, og for det tredje skal der anvendes så små mængder pesticider, som det overhovedet er muligt, så indholdet af pesticidrester i fødevarerne reduceres
mest muligt.
Erfaringerne viser, at den strategi er fornuftig.
Det aktuelle indtag af pesticidrester via fødevarer udgør ikke nogen sundhedsrisiko.
Derfor ville konsekvenserne af beslutningsforslaget være uspiselige, og derfor kan regeringen ikke støtte forslaget.
Gennem en grundig sundhedsmæssig vurdering af pesticider og reglerne for anvendelse sikres det, at de miljømæssige effekter minimeres, og at det restindhold, der ligger under den grænseværdi, der måtte være, ikke udgør nogen sundhedsmæssig risiko.
Før et pesticid bliver tilladt, skal producenten dokumentere, at rester af pesticidet ikke er giftigt for mennesker. Intet pesticid bliver accepteret, hvis det viser sig at være sundhedsmæssigt risikabelt.
I praksis fastsættes grænseværdierne som regel langt lavere end det, som er sundhedsmæssigt risikabelt, og som oftest er der tale om en sikkerhedsmargin på 100 gange det acceptable daglige indtag.
Ud fra princippet om, at der ikke skal anvendes og indtages mere end nødvendigt, arbejder regeringen aktivt for at mindske behovet for anvendelse og for at reducere restindholdet i fødevarerne.
Det langsigtede mål er at udvikle nogle dyrkningsstrategier, som nedsætter landbrugets afhængighed af pesticider, så anvendelsen i størst muligt omfang bliver minimeret.
Med pesticidplanen har vi bl.a. haft det ønske at nedsætte behandlingshyppigheden fra 2,04 til 1,7 og iværksætte en målrettet rådgivning og information af gartnere og frugtavlere med henblik på at nedsætte anvendelsen af pesticider og selvfølgelig også belastningen.
Vi har ønsket at forske i metoder i forbindelse med udfasning af pesticider i gartnerier og hos frugtavlere, så restkoncentrationerne bliver så lave som overhovedet muligt.
I relation til EU's fastsættelse af grænseværdier støtter regeringen EU's pesticidprogram, der skal munde ud i en fuldstændig regulering af samtlige pesticider inden for Fællesskabet.
Ved den løbende fastsættelse af grænseværdierne arbejder Danmark aktivt for, at grænseværdierne bliver fastsat så lavt som overhovedet muligt.
Der er altså intet grundlag for at forbyde pesticidrester i fødevarer, og noget andet er, at et forbud mod pesticidrester i fødevarer i Danmark absolut ikke er realistisk, da reglerne om restindholdet er harmoniseret i EU, som forslagsstillerne jo også udmærket ved.
For i givet fald at kunne forbyde pesticidrester i fødevarer skal man kunne dokumentere, at stofferne er sundhedsskadelige i mængder, som ligger under de grænser, der er fastsat af EU.
At reglerne er harmoniserede, finder regeringen i virkeligheden ganske fornuftigt af flere forskellige grunde.
Det ville være en uoverkommelig opgave for et enkelt land selv at skulle sundhedsvurdere de mange stoffer.
Et fælles højt beskyttelsesniveau i EU er til fordel for både forbrugerne, der får en solid sundhedsgaranti, og industrien, fordi der bliver lige vilkår for handelen.
Ikke alene har vi gode regler på pesticidområdet.
Der foretages også en grundig kontrol af, at reglerne bliver overholdt.
Den opfølgning kan faktisk betyde, at det pågældende parti bliver destrueret, og at importøren eller producenten får en bøde samt påbud om at få deres egenkontrolprogram strammet op. Kontrollen er ligesom den øvrige fødevarekontrol dynamisk, så vi sætter ressourcerne ind dér, hvor vi får mest kontrol for pengene.
Fødevaredirektoratet har senest igangsat et kontrolprojekt, som skal vise, om de produkter, der er mærket »Fri for stråforkortere«, nu også er det, og resultatet foreligger i maj-juni måned i år.
Dette nævnes bare som opfølgning på en drøftelse tidligere i aften.
Jeg bliver nødt
til at sige til forslagsstillerne, at det er der ganske enkelt ikke belæg for at postulere.
Resultaterne af pesticidundersøgelserne er nemlig ikke umiddelbart sammenlignelige år for år.
Det skyldes, at sammensætningen af prøverne ikke er ens fra år til år, og at det ikke er de samme stoffer, der analyseres hvert år, ligesom de anvendte metoder også ændres løbende.
Specielt kan detektionsgrænsen ændres, når analyseteknikken eller laboratorieforholdene ændres, altså at det grej, man bruger, bliver bedre og bedre.
Der er en væsentlig variation i fund af pesticider i fødevarer fra år til år, men der synes dog at være en vis tendens til, at for importeret frugt og grønts vedkommende er der en stigende frekvens af påvisninger.
Men tendensen er ikke statistisk signifikant, og frem for alt befinder vi os altså under grænseværdierne.
Med hensyn til antallet af prøver med et pesticidrestindhold over grænseværdierne har niveauet ligget stabilt på mellem 2 pct. og 4 pct. i mange år, og der findes klart flest overskridelser af grænseværdierne i de udenlandske prøver.
Overskridelserne af grænseværdierne har dog ikke generelt givet anledning til sundhedsmæssige betænkeligheder, og det beviser, at vores regler virker, og også at kontrollen er effektiv.
Summa summarum er der ingen faglige argumenter for det forslag, som Enhedslisten fremsætter.
Uanset et eventuelt restindhold af pesticider under grænseværdien er det fortsat sundt at spise frugt og grønt, og det forbud, som forslaget indeholder, ville kun fordyre frugt og grønt og formindske forbruget til skade for folkesundheden. Et forbud ville derfor også ud fra ernæringsmæssige synsvinkler være fuldstændig tåbeligt.
Jeg kan godt sige, at regeringen går ind for et trygt forbrugsvalg.
Forbrugerne skal have valget mellem økologiske fødevarer og konventionelt producerede fødevarer, og hvis man vil være fri for pesticidrester, kan man jo købe økologisk.
Valget er forbrugernes, og gennem lovgivningen på området skal vi sikre, at restkoncentrationen ikke udgør en sundhedsrisiko. Forbrugerne har altså et frit og trygt valg.
Det skal de blive ved med at have, så regeringen agter at stemme imod forslaget.