runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Stavad (S), 2002-11-19:
Af de beløb, som kommunerne får, som kommunerne selv betaler inden for rammen, har det været nødvendigt at afsætte stigende beløb til den såkaldte pulje for vanskeligt stillede kommuner.
Det har været et plaster på såret for mange specielt små og mindre kommuner.
Men hvis hr. Kristian Jensen kender landet og har været rundt at tale med kommunerne, vil han vide, at der er en stor gruppe af forholdsvis store kommuner, Horsens, Randers, den slags kommuner, som virkelig har store problemer, og som ikke hjælpes her.
Derfor er vi nødt til at have en udligningsreform, for dét, at man bare gør den del, som man giver uden for det almindelige system, større, men tager det fra det samlede beløb, er ikke noget, der løser problemet.
Det kan være med til akut at, om jeg så må sige, sætte et plaster på såret for nogle enkelte.
Men regeringen har lovet en udligningsreform; regeringen har skrevet under på i en aftale med kommunerne at lave en udligningsreform.
Regeringen er løbet fra sit løfte.
Og nu forstår jeg, at man ikke engang vil optage drøftelser for at prøve at finde en model til at afbøde det, fordi man ikke vil stemme for det forslag til vedtagelse, som hr. Aage Frandsen har fremsat.
Jeg synes, det er dybt bekymrende og beklageligt, at en regering, der forlanger, at kommuner og amter skal overholde alt til den sidste decimal, render, så man ikke kan se en vis legemsdel for bar skosåler, fra aftaler, man selv har skrevet under på.
Jeg vil godt sige tak til hr. Kristian Thulesen Dahl for svaret, for det giver jo et eller andet håb om, at der er et flertal her i Folketinget, der vil være med til at sige til regeringen, at vi ikke bare kan lade fem og syv være lige i forhold til at sikre, at alle kommuner, også dem, der har det virkelig svært, får rimelige økonomiske vilkår.
Det, jeg så bare ikke forstår, er: Hvis nu vi tager det forslag til vedtagelse, som fem partier har fremsat i fællesskab, og som ville kunne vedtages med hr. Kristian Thulesen Dahls og Dansk Folkepartis stemmer, hvad er det så i det forslag til vedtagelse, i de formuleringer, hr. Kristian Thulesen Dahl ikke kan lide?
Jeg bliver altså forvirret over, at hr. Kristian Thulesen Dahl siger det samme, som der står i forslaget til vedtagelse, men samtidig bidrager han ved at fremsætte et andet til, at det ikke kommer til afstemning.
Det er det, vi her i huset kalder en afværgedagsorden. Jeg vil gerne sige til hr. Kristian Thulesen Dahl, at vi har været meget omhyggelige med, at der ikke er finanslovbindinger eller sådan noget, der kolliderer med det her.
Det er 2004, vi snakker om.
Det kan vi jo drille hinanden med, men vi ved også godt, hvordan virkeligheden er.
Så der er ikke noget formalistisk, der forhindrer hr. Kristian Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti i at stemme for.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-11-19:
Jeg vil meget gerne starte med hr. Villy Søvndal, for jeg vil meget gerne svare på hr. Villy Søvndals spørgsmål. For lige at starte bagfra: Hr. Villy Søvndal siger, at børnene mister ½ mia. kr.
Nu sidder jeg også selv i en kommunalbestyrelse, faktisk en af dem med et dårligt skattegrundlag, hvis man sammenligner med andre kommuner, en kommune, der har givet mere til de ældre og sikret, at også mere end det, der af den del af puljen på ½ mia. kr., der kommer ud til kommunerne, går videre til de ældre.
Hvorfor?
Fordi der er færre børn at passe.
Det ville da være mærkeligt, hvis ikke man lod et faldende antal børn, altså et faldende antal, der skal passes, afspejle sig i antallet, der skal passe.
Det er jo logik, at sådan må det nu engang være; der er en sammenhæng.
Det er ligesådan med folkeskolen.
Hvis der kommer færre elever i folkeskolen, bør der også være en afspejling.
Hvis man bare lader udgifterne være de samme, kan jeg godt forstå, hvis man har problemer med at finde penge til andre områder.
Det er jo logisk, at man foretager en prioritering.
Vi skal bare være helt sikre på, hvad det egentlig er, vi forsøger at sammenligne. Det gælder også, når det handler om antal ansatte i hjemmeplejen.
Nu ved vi jo rent faktisk ikke, hvor mange der bliver ansat i 2003.
Det, vi ved, er, at det, der er lagt ind for årene fremover, faktisk er, at der skal komme ganske mange tusind, jeg tror, det er 35.000 flere
i den offentlige sektor.
Vi bestræber os på at målrette den forøgelse af arbejdsstyrken i det offentlige, i det offentlige mandskab, ikke på administration og alle de der ting, som borgerne ikke får nogen direkte glæde af, men på de områder, hvor folk rent faktisk får glæde af det, nemlig på de borgernære områder.
Det er derfor, vi har sagt, at staten skal indskrænke sit forbrug af ansatte, for at det kan vokse i løbet af de kommende år i amter og kommuner på de områder, hvor det virkelig batter noget, og det er bl.a. i ældreplejen og i sygehussektoren.
Villy Søvndal (SF), 2002-11-19:
Problemet er, at det er svært at få svar på sine spørgsmål, når hr. Thulesen Dahl vælger at prioritere sin taletid sådan, at han omhyggeligt undgår at svare på ubehagelige ting.
Spørgsmålet lyder, om ikke de, der har stemt på Dansk Folkeparti i tillid til, at det vil komme til at gå bedre på nogle områder, berettiget kan føle sig noget snydt.
Jeg tænker på dem, der blev lovet bedre hjemmehjælp.
FOA, hvor hjemmehjælperne er organiseret, har lavet en undersøgelse ved firmaet PLS Rambøll, der konstaterer, at der vil være færre ansatte i ældresektoren i 2003 end 2002.
Jeg spurgte hr. Thulesen Dahl, og jeg gentager: Var det det, Dansk Folkeparti ville? Er der her tale om en stor succes for Dansk Folkeparti?
For børnenes vedkommende er der sket det, at de jo har mistet ½ mia. kr. Var det det, Dansk Folkeparti ville?
Er det en af de ting, Dansk Folkeparti synes er lykkedes så forrygende godt?
Jeg håber, at hr. Kristian Thulesen Dahl vil disponere sin taletid, så han får tid til at besvare de to ting.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-11-19:
Jeg mener, vi har haft indflydelse.
Jeg tror ikke, det var sket, hvis ikke vi havde lagt stemmer til. Der er givet 1½ mia. kr. til sygehusene i år på finansloven og ½ mia. kr. mere til de ældre.
Der er givet en ældreydelse på næste års finanslov; 420 mio. kr. koster det.
Vi har fået igennem, at pensionstillæggene nu bliver et retskrav.
Det er noget, jeg har forstået mange har kæmpet for længe, og nu er det faktisk lykkedes os at komme igennem med det over for regeringen
, så pensionisterne nu får dækket op til 85 pct. af betalingen til briller, tandproteser og fodpleje.
Der er i kommuneaftalen særskilt sat 180 mio. kr. af til de kommuner, der har det vanskeligt og har svære økonomiske vilkår, for vi anerkender nemlig, at sådan er det, og det skal der gøres en målrettet indsats for. Med hensyn til sygehusene er det faktisk Dansk Folkeparti, der har fremsat et konkret beslutningsforslag,
som, hvis det blev vedtaget, ville pålægge regeringen at forhandle med amter og med Hovedstadens Sygehusfællesskab for at undgå sygehusnedlæggelser.
Hvem er det, der forhindrer det forslag i at blive vedtaget?
Ja, det er de selv samme, som nu står heroppe og siger til mig, at jeg ikke vil sikre sygehusenes eksistens og struktur og ting og sager.
Det holder ganske enkelt ikke i virkelighedens verden.
Så bliv derfor endelig ved med at spørge, så jeg kan blive ved med at få lov til at komme op og forklare om alle de ting, som vi har været med til.
Da regeringen i foråret kom med et forslag på sundhedsområdet, hvor det var virksomhederne, der skulle have lov til at betale, og hvor man altså ikke blev beskattet som lønmodtager af værdien, hvad var så vores krav for at støtte det?
Jo, det var, at det ikke bare kom til at gælde på direktionsgangen, men at det blev noget, der gjaldt for alle virksomhedens medarbejdere, og det kom det så til
Det er et konkret eksempel, hvor vi har været med til at trække i en - synes vi - bestemt, fornuftig retning, og jeg er overbevist om, at vores vælgere synes det samme, så jeg er helt tryg.
Jeg vil også gerne sige, at jeg faktisk tror, at mange af Enhedslistens og Socialdemokratiets vælgere osv. også er meget, meget tilfredse med den indsats, vi har gjort på de områder.
Men vi har gjort det inden for den økonomiske ramme, så det også holder vand, så Danmark ikke går rabundus på sigt over det, men at det hænger sammen økonomisk.
Det gav jeg også til kende.
Det er også derfor, det har været vigtigt for os at sige også til regeringen, at vi ikke bare kan aflyse en udligningsreform, og vi kan ikke bare lade de kommuner i stikken, som har haft en berettiget forventning om, at der kommer til at ske noget med virkning fra 2004.
Derfor har vi også med tilfredshed noteret os, at der har været et samråd herinde i Folketingets Kommunaludvalg, hvor regeringen har givet til kende, at der faktisk skal ske noget med virkning fra 1. januar 2004.
Vi skubber fortsat i den retning.
Til hr. ... jeg kommer lige tilbage.
Line Barfod (EL), 2002-11-19:
Hr. Thulesen Dahl siger, at Dansk Folkeparti har bestræbt sig på at tage fra dem, der har mest, og give til dem, der har mindst.
Det er ikke gået særlig godt, kan man så sige.
Jeg vil i hvert fald gerne høre hr. Thulesen Dahls eksempler på, hvor man har taget fra dem, der har mest.
Tværtimod har man jo givet skattelettelser på flere milliarder kroner til dem, der har mest, og man har taget fra dem, der har mindst.
Dansk Folkeparti har stemt for en finanslov og indgået aftaler om en ny finanslov, hvor man via satspuljen fortsætter tyveriet fra pensionisterne, kontanthjælpsmodtagerne og andre, der har mindst.
Det har Dansk Folkeparti været ude og sige mange gange at man var imod, men det fortsætter man med.
Så jeg vil gerne spørge hr. Thulesen Dahl: Hvordan lykkes det med de bestræbelser? Hr. Thulesen Dahl siger så, at uligheden også voksede under den socialdemokratiske regering.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Derfor er løsningen jo, at man ser til venstre i stedet for at se til højre
, medmindre hr. Thulesen Dahl kan komme med nogle eksempler på det modsatte.
Thomas Adelskov (S), 2002-11-19:
Nu kan jeg jo forstå, at det ikke kun er hr. Poul Nødgaard, der har svært ved at forstå reglerne, men også hr. Kristian Thulesen Dahl, for jeg har en besvarelse af et spørgsmål stillet til indenrigsministeren, S 423,
hvori indenrigsministeren forklarer, at man som amt ikke kan blive undtaget for skattestoppet, selv om man skulle blive sat under administration, for det fremgår ikke af amtsaftalen. Altså er det noget vrøvl, hr. Poul Nødgaard har sagt tidligere til TV 2/Øst, og noget vrøvl, hr. Kristian Thulesen Dahl har stået og sagt heroppe.
Tilbage står en undren i befolkningen i Vestsjællands Amt over, hvordan Dansk Folkeparti kan støtte, at man griber ind over for amtet, der forsøger at redde sygehuse.
Men Vestsjællands Amt skal straffes og tvinges nu til at lukke sygehuse, mens man accepterer og støtter, at man i Farum skal betale af på gammel gæld for festligheder og store sportsanlæg.
Der får man ustraffet lov at hæve skatten med 3,2 pct.
Aage Frandsen (SF), 2002-11-19:
Hr. Thulesen Dahl siger, at man har bestræbt sig på at gøre det modsatte af det, som fru Line Barfod siger, nemlig at man giver til dem, der har mest, og tager fra de andre.
Ja, man har bestræbt sig på det, men synes hr. Thulesen Dahl, at det i alle henseender er lykkedes lige godt?
Det, at man lavede om på Den Særlige Pensionsopsparing, som jo var solidarisk opbygget og fik en anden opbygning, var det efter det princip, som hr. Thulesen Dahl taler for?
Det, at man nu indfører mulighed for at hæve brugerbetalingen på VUC, som først og fremmest benyttes af dem, der er kortuddannede, og som gennemsnitlig så også er dem, der har den ringeste indkomst, er det solidarisk?
Ændringerne af en række ordninger omkring folkeoplysningen, hvor der var nogle særlige ordninger for dem, der havde mindst, er det særlig solidarisk?
Så vil jeg kvittere for, at hr. Thulesen Dahl siger, at det ikke går så godt med ventelisterne.
Nej, men skulle svaret så være at sige: Vi nedlægger amterne, og så har man løst problemet?
Mener hr. Thulesen Dahl virkelig, at man bare kan sige: Vi ændrer lidt på en struktur, og så har vi lægerne og pengene og sygeplejerskerne og det hele?
Thomas Adelskov (S), 2002-11-19:
Jeg er sådan set meget glad for, at hr. Kristian Thulesen Dahl var behjælpelig med at sætte sin partifælle hr. Poul Nødgaard på plads, for jeg er nemlig enig i, at det er noget vrøvl, når hr. Poul Nødgaard til TV 2/Øst har udtalt, at hvis man havde bedt om at blive sat under administration af Indenrigsministeriet, så gælder skattestoppets regler ikke. Og han fortsatte i samme interview: Det ser vi f.eks. i Farum, der forhøjer skatten med 3,2 pct., der er undtaget for skattestoppets regler, og det ville Vestsjællands Amt også være.
Mit spørgsmål kan jo sådan set få lidt relevans
alligevel, for hvis det nu er sådan, at Vestsjællands Amt kommer under administration, som Hans Jørgen Holm, der er amtsborgmester i Vestsjælland, forudsagde den 14. november i regionalradioen at Vestsjællands Amt er på vej til, vil det så betyde, at Dansk Folkeparti vil stemme imod den straffeaktion, der er lagt op til over for Vestsjællands Amt?
Villy Søvndal (SF), 2002-11-19:
Det var en bemærkelsesværdig tale, hr. Kristian Thulesen Dahl holdt, for der var en meget stor optagethed - næsten en fascination, kan man sige - af den der plan frem mod 2010.
Man kan have mange forskellige fascinationer, men jeg synes nok, det er skiftet noget, efter at Dansk Folkeparti er blevet støtteparti, i forhold til, hvis hr. Thulesen Dahl lige skruer et år tilbage og husker på løfterne, de højpolerede løfter.
Lad os tage de ældre: Det var et centralt løfte, at hjemmehjælpen skulle forbedres.
Er det ikke rigtigt?
Hvad siger den?
Den siger, at hvis man ser på ældreområdet sammenlagt, altså både hjemmehjælp og plejehjem, så vil der være færre ansatte i 2003 end i 2002.
Er fascinationen af planen så voldsom, at hr. Thulesen Dahl synes, det er til at leve med?
Ole Stavad (S), 2002-11-19:
Jeg vil sige hr. Kristian Thulesen Dahl, at jeg tror, vi er enige om én ting, nemlig at uanset hvilken farve regeringen måtte have, så er der ikke råd til at give lige så mange penge, som man kunne bruge.
Det vil sige, at uanset farven på en regering vil vi være nødt til at sige til vore kommunale og amtskommunale parter, at der skal prioriteres.
Derfor var det også, at jeg meget bevidst lagde ud med at sige: Hvis det er sådan, at vi skal kunne byde borgerne over hele landet, at kommuner og amter har en stram økonomi, så er vi nødt til i fællesskab at hjælpe hinanden med, at de penge, der så er til rådighed, bliver fordelt bedst muligt.
Ellers er der nogle, der kommer i virkelig svære problemer, og så er gennemsnitstal fuldstændig uinteressante.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-11-19:
Først til hr. Adelskov, som siger, at hr. Poul Nødgaard har sagt i et tv-indslag, forstår jeg, at den tidligere amtsborgmester burde have søgt om, at Vestsjællands Amt kom under administration.
Det er fuldstændig rigtigt.
Det tror jeg i virkeligheden også at den tidligere amtsborgmester nok burde.
Han har jo om nogen ansvaret for den økonomiske situation, som amtet står i.
Men nu er sagen jo den, at et amt ikke selv kan bestemme, om man vil under administration.
Det kan også ske ved, at der kommer et indgreb ovenfra, hvor man siger, at man nu bliver nødt til at sætte et område under administration, fordi økonomien er kørt helt af sporet.
Det er jo ikke sådan, at et amt kan komme og sige
: Nu vil jeg gerne sættes under administration for at slippe for en eller anden sanktion, fordi jeg som et kollektiv, nemlig i forbindelse med Amtsrådsforeningens aftale med regeringen, ikke har levet op til det, jeg har aftalt, og nu vil jeg gerne sættes under administration for at undgå den sanktion.
Det ville da være noget mærkeligt noget, hvis klaveret spillede på den måde, og det tror jeg heller ikke hr. Adelskov tror at det gør; selvfølgelig gør det ikke det.
Hr. Aage Frandsen siger så, at 2010-planen måske er for firkantet.
Ja, det er den muligvis, men hvis man skal fastholde, at man fører en økonomisk ansvarlig politik, som også holder vand over år, og man så ikke synes om den plan, der nu ligger for, hvordan økonomien må udvikle sig i de næste år på middellang sigt, så må man jo sætte sig ned og finde ud af, hvordan den så skal se ud i stedet for bare at gøre, hvad der passer én.
Jeg mener: Forskellen på det, der er sket hidtil, og det, der sker nu, er jo, at nu er der lige pludselig kommet lidt styring, og man har lavet en plan, som anviser, hvordan man ud fra en økonomisk ansvarlig tankegang kan udvikle økonomien i de kommende år, så den er holdbar, og så vi ikke står om 6-8 år og overlader noget til kommende generationer, som er uansvarligt.
Så må man jo køre efter det og rette sig efter det, indtil man sætter sig ned og finder ud af, at nu er det for firkantet, eller nu er der behov for noget andet, nu må man løsne op, og så laver man en anden plan, men stadig væk en plan, der holder vand i årene fremover.
Til det med, hvordan det går med at nedbringe ventelisterne: Det går jammerlig skidt, og der er behov for at sætte ekstra tryk på, og så er der nok behov for, at Strukturkommissionen når frem til, at amterne slet ikke skal have ansvaret, for de løser ikke opgaven særlig godt.
Jeg synes ikke, det her er en diskussion om, hvordan man nedbringer ventelisterne, men hvordan amterne kan sno sig for at få penge uden at levere varen.
Så jeg er fuldstændig enig i, at det ikke går, som det skal, og derfor synes jeg også, der bør sættes skub i debatten om, hvorvidt amterne overhovedet bør have den opgave fremover. Fru Line Barfod kommer jeg tilbage til, det når jeg ikke nu.
Line Barfod (EL), 2002-11-19:
Hr. Thulesen Dahl sagde det jo prisværdig enkelt selv: Det er et spørgsmål om politisk prioritering, at man vil tage fra nogle og give til nogle andre.
Den helt afgørende forskel er jo, hvem man vil tage fra, og hvem man vil give til.
Man har givet store skattelettelser til de rigeste og erhvervslivet, og man har taget fra dem, der har mindst her i landet.
I Enhedslisten vil vi det omvendte: Vi ønsker at tage fra dem, der har mest, og i stedet give til nogle af dem, der har mest behov.
Det, som man tydeligt kan se af resultater rundtomkring, er jo, at de penge, man så har brystet sig sådan af at man har fået sat af, går til mere bureaukrati, bl.a. på ældreområdet.
Så det, jeg vil høre, er, om Dansk Folkeparti har en overvejelse om på et tidspunkt at leve op til alle sine valgløfter og begynde at give nogle penge til nogle reelle forbedringer også for de ældre.
Aage Frandsen (SF), 2002-11-19:
Hr. Kristian Thulesen Dahl refererede til 2010-målsætningen, en målsætning, som vi i øvrigt synes er alt for firkantet, for det kunne jo være, virkeligheden indrettede sig anderledes, og jeg vil godt spørge hr. Kristian Thulesen Dahl: Kunne det ikke være sådan, uanset at man går ind for sådan en firkantet målsætning, at det offentlige måske havde brug for lidt mere?
Det kunne jo godt være, at der var behov for af hensyn til de gamle, af hensyn til de syge, af hensyn til de svagest stillede, at man ofrede lidt flere penge i offentligt regi, i stedet for rigidt at gå frem efter, at det er der nogen, der har vedtaget.
Vi har altså ikke været med til at vedtage det. Det andet, jeg vil spørge om,
er: Hvordan synes hr. Kristian Thulesen Dahl, det er gået med at nedbringe ventelisterne på sygehusene?
Hvordan er det gået med det på de områder, hvor der er garanti, og hvordan er det gået med de områder, hvor der ikke er garanti?
Thomas Adelskov (S), 2002-11-19:
Jeg skal spørge hr. Kristian Thulesen Dahl, om Dansk Folkeparti står ved det, som Dansk Folkepartis medlem bosiddende i Vestsjællands Amt hr. Poul Nødgaard i oktober måned har udtalt til TV 2/Øst.
Og hr. Poul Nødgaard fortsatte: Hvis man har bedt om at blive sat under administration af Indenrigsministeriet, så gælder skattestoppets regler ikke.
Vi har nu i dag tidligere i debatten hørt, at Vestsjællands Amt er på vej til at blive sat under administration.
Betyder det så, at Dansk Folkeparti vil lade være med at stemme for det forslag, som blev fremsat i fredags, og som betyder, at man vil gennemføre en straffeekspedition over for Vestsjællands Amt og fratage dem 60 mio. kr.?
Villy Søvndal (SF), 2002-11-19:
Jeg synes næsten, det begynder at blive lidt synd for hr. Kristian Jensen nu, men for så vidt også for finansministeren.
Tænk, nu har man planlagt en undersøgelse, der skulle gendrive alt det her i dag.
Vi andre har godt nok ikke set den og sådan noget, men man hævder at have en undersøgelse, som er i modstrid med alle folks dagligdags erfaringer om, at der skæres rundtomkring.
Man anvender de dér kneb, vi har diskuteret før, med at lade være med at tage udgangspunkt i situationen nu, nemlig de forventede regnskabstal, og sammenligne dem med næste år.
Man laver kneb med at lade være med at diskutere nednormering på pladserne, som de hjemløse, de sindslidende og de misbrugende har mærket.
Det går ikke, må jeg sige til hr. Kristian Jensen, for folk ved godt, at sådan er det.
Folk ved jo godt, at der bliver nednormeret rundtomkring.
Det er derfor, de er så vrede rundtomkring.
Det er derfor, man kan samle 500 mennesker i Esbjerg eller i Vordingborg, fordi de synes, det er så langt fra det, regeringen lovede den ville gøre for de her grupper.
Når en undersøgelse i søndags i Berlingske Tidende derfor viser - i Berlingske Tidende, og det er ikke SF's hoforgan - at regeringen er dumpet på velfærdsområdet, og at kun hver tredje mener, regeringen lever op til sine løfter, så er det ikke vores skyld.
Tilstå dog det!
Kristian Jensen (V), 2002-11-19:
Jeg er sikker på, at hr. Thomas Adelskov rent faktisk godt er klar over, at de kommuner og eventuelt også andre, hvis det måtte være tilfældet, der er under administration af Indenrigs- og Sundhedsministeriet, er udeladt af vurderingen
af, hvorvidt skattestoppet er overholdt eller ej, og da Farums økonomi har vist sig at være så kaotisk, at det har været nødvendigt at sætte den under administration, er det jo naturligt, at det skal resten af Danmark selvfølgelig ikke vurderes ud fra, og derfor er den friholdt
Det er jeg ret sikker på at hr. Thomas Adelskov rent faktisk godt vidste, og derfor var alle hans tre spørgsmål blot for at komme herop og være lidt polemisk. Til fru Line Barfod vil jeg godt prøve at citere, hvad Preben Brandt, formand for Rådet for Socialt Udsatte, har sagt til Berlingske Tidende i dag.
Det var Preben Brandt, der lavede rapporten i oktober måned eller i hvert fald lagde navn til rapporten i oktober måned om, at der ikke var nedskæringer på det sociale område, således som vi fik på puklen for.
I dag siger han, at man skal passe på med bare pr. refleks at melde ud, at der ikke gøres nok.
Vi skal også turde sige, når det rent faktisk går bedre, og det gør det.
Det er altså ikke Venstre, det er ikke finansministeren, det er ikke indenrigs- og sundhedsministeren.
Det er faktisk formanden for Rådet for Socialt Udsatte, hvis opgave det er at stå som vagthund for de socialt udsatte, der i dag siger til Berlingske Tidende, at det rent faktisk går bedre. Jeg synes, at indimellem skulle Enhedslisten godt turde løfte blikket og sige: O.k., selv under en borgerlig regering, selv under en Venstreledet regering, kan der rent faktisk være ting her i Danmark, der går bedre. Til fru Marianne Jelved: Jeg skal gladeligt indrømme, at jeg ikke ved, hvordan virkningerne opleves af alle.
Jeg har ikke været rundt og spørge alle brugere af det sociale system, hvordan det opleves,
så det er jeg ikke klar over.
Jeg kan heller ikke være så stor en spåmand, at jeg kan sige, hvor stort antallet af personer, der har brug for socialhjælp til næste år, vil blive, og derfor kan jeg heller ikke svare på, hvor mange modtagere der vil blive af sociale ydelser til næste år.