runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Vestergaard (V), 2004-12-09:
Men hvis det ikke passer S og R at snakke om, hvilke forskellige holdninger man har i den familie, man agter at gå til valg sammen med, synes jeg, det kunne bekomme befolkningen vel at få det at vide.
En del af Socialdemokratiets børnepakke går ud på at fjerne muligheden for privat børnepasning, skære i børnechecken og ensrette tingene, så der kun er ét tilbud fra det offentlige.
Er det den socialliberale dagsorden hos Det Radikale Venstre?
Er det børne- og familiesynet hos hr. Morten Helveg Petersen, fru Elsebeth Gerner Nielsen og fru Margrethe Vestager, at i det offentlige er der kun ét tilbud, og hvis man ikke vælger det, kan man passe sig selv?
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-12-09:
Jeg synes egentlig, at hr. Wedell-Neergaard skulle spørge til Det Radikale Venstres forslag og rette sine spørgsmål om Socialdemokraternes forslag til den socialdemokratiske ordfører, for det er vel mere regulært.
Jeg tror nok, at Socialdemokratiet meget gerne vil se sig fritaget for, at jeg skal udlægge den socialdemokratiske politik.
Det vil ikke være rimeligt over for nogen af parterne, så lad mig holde mig til, hvad jeg synes er korrekt og rigtig radikal politik, og det er bl.a. genoprettelse af børnechecken.
Lad mig i øvrigt sige, at ideen om en uafhængig instans til at vurdere konsekvenser og effekter af det, de forskellige partier foreslår, synes jeg sådan set har fået yderligere grund under fødderne i løbet af dagen.
Jeg synes faktisk, der er behov for det.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2004-12-09:
Det er jo meget tydeligt, at Socialdemokratiet vil skære i børnechecken for at finansiere deres forslag, og at De Radikale vil genoprette børnechecken.
Hvordan hænger det sammen?
Videre siges det, at hvis vi ikke gør noget, og den udvikling fortsætter, kan det blive helt ulideligt at høre på.
Nu havde hr. Morten Helveg Petersen en hel del tal med i sit indlæg, og jeg vil godt lige prøve at sammenligne nogle af de tal med de tilsvarende tal fra Socialdemokratiet.
Det ene er om nedskæringer på børnechecken.
Her er det sådan, at Socialdemokraterne vil finansiere deres forslag vedrørende børneinstitutionerne med en nedskæring af børnechecken, men det vil De Radikale ikke; de vil tværtimod genoprette børnechecken.
Det andet område er miljøet, hvor Det Radikale Venstre vil bruge 650 mio. kr. eller mere, mens Socialdemokratiet kun vil bruge 360 mio. kr.
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-12-09:
Det er altså momskredittiden, vi taler om, og ifald den bliver nedsat, som vi foreslår, bliver den, sådan som jeg husker det, nedsat til gennemsnittet for andre EU-lande.
Inden hr. Barfoed dramatiserer det yderligere, synes jeg, vi skal holde fast i, at der er tale om, at vi kommer ned på det gennemsnit, der gælder i andre EUlande, og i øvrigt er det et forslag, vi har haft med i kataloget hvert år, lige siden regeringen kom med sin pakke.
Hvad angår gældsnedbringelsen, er det jo en helt selvstændig diskussion.
Lars Barfoed (KF), 2004-12-09:
Det er jo sådan, at det ikke mindst er i de mindre virksomheder rundtomkring i dette land, der skal skabes arbejdspladser og vækst, og derfor er det afgørende at sikre, at byrderne på de virksomheder er så små som muligt, og at de dermed får så store ressourcer og så meget overskud som muligt til at investere.
Men nu foreslår Det Radikale Venstre altså, at man skal tage 2 mia. kr. for at afdrage gælden hurtigere.
Det sker i en situation, hvor mange økonomer mener, at det går rimelig hurtigt med gældsafdragelsen her i landet, og det synes jeg er betænkeligt.
Det Konservative Folkeparti står hundrede procent fast på 2010-målsætningen.
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-12-09:
Vi var imod den pakke, som den nuværende regering indførte et par år tilbage i tiden.
Vi sagde, at vi principielt fandt, at den type midler burde bruges til at afdrage på gælden, så ja, vi mener sådan set, det er gennemtænkt.
Vi var imod pakken på det tidspunkt, og det er vi fortsat.
Lars Barfoed (KF), 2004-12-09:
Jeg vil spørge, om hr. Morten Helveg Petersen mener, at det er helt gennemtænkt, når De Radikale i deres ændringsforslag har fået den tanke, at mindre virksomheder via stramning af momskredittiderne skal bidrage med 2 mia. kr., for at vi kan få nedbragt gælden lidt hurtigere.
Vi afvikler jo i forvejen gælden i et rimelig hurtigt tempo her i landet, og det sker i overensstemmelse med den 2010-plan, som hr. Morten Helveg Petersens parti selv var med til at etablere i sin tid.
Men nu vil man altså have, at de mindre virksomheder skal belastes med 2 mia. kr., og har man tænkt over, hvad det betyder for de virksomheder, at de skal betale så meget, for at vores samlede offentlige gæld kan blive afviklet lidt hurtigere?
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-12-09:
Jeg vil blot gøre fru Dyremose opmærksom på, at vi eksempelvis også ønsker at regulere børnechecken fuldt ud.
Det vil koste 180 mio. kr., og det kunne fru Dyremose jo tage med i sin argumentation.
Med hensyn til at vi skulle nære fjendskab mod børnefamilierne, turde jeg altså ikke gå hjem til min hustru og påstå, at det er tilfældet i Det Radikale Venstre, så skulle vi ikke hellere få debatten ned på det plan, hvor den hører hjemme?
Det korte af det lange er, at man ikke kan prale af en pasningsgaranti, når man afsætter 5 mio. kr. for det næste år.
Det tror jeg de fleste kan se.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-12-09:
Nu er jeg tilfældigvis ordfører på forslaget, og jeg sagde i hvert fald på mit partis vegne, at der heldigvis er en lang række kommuner, der allerede har pasningsgaranti.
I det ligger der jo sådan set ikke, at jeg forsøger at foregøgle, at det ikke skulle være sådan, det er vi ganske klar over.
Men det ændrer jo ikke ved, at det er et kæmpeproblem for de mennesker, der ikke har pasningsgaranti, og jeg synes helt ærligt, det er lidt hult, når man vil fjerne 100 mio. kr. fra børnefamilierne og undskylder det med, at man vil gøre det, fordi det er lånte fjer.
Når man ønsker at fjerne de midler, som skal bruges til at gennemføre det, må det jo være, fordi man ikke ønsker at gennemføre det, og ellers foreslår jeg, at Det Radikale Venstre tager deres ændringsforslag tilbage.
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-12-09:
Vi er imod, at man får det til at se ud, som om det er denne regering, der indfører en pasningsgaranti.
Den diskussion, jeg tidligere havde med den konservative ordfører efter vedkommendes indlæg, gik i høj grad på, om der ikke er tale om lånte fjer, når man næste år afsætter 5 mio. kr. til pasningsgaranti, set i lyset af, at bare Københavns Kommune har brugt milliarder på det gennem det sidste par år.
Pointen er, at pasningsgaranti er en god ting, og det er også derfor, de fleste kommuner prioriterer det i dag.
Men det er lånte fjer, hvis man siger, at fordi regeringen afsætter 5 mio. kr. ekstra næste år, er der pludselig etableret en pasningsgaranti over hele landet, og det synes jeg er en form for politisk markedsføring, der ikke er reel og regulær, når man ser på den egentlige udfordring i sagens substans.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-12-09:
Jeg sad hernede og blev meget forundret over Det Radikale Venstres pludselige fjendskab over for børnefamilierne.
Er det sådan, at hr. Morten Helveg Petersen slet ikke kan forestille sig, at det vil være en kæmpelettelse for de mennesker, der ikke har haft pasningsgaranti før, men som får det nu, fordi det også i deres kommune nu er muligt for dem at få passet deres barn, når de har brug for at komme tilbage på arbejdsmarkedet?
Hr. Morten Helveg Petersen harcelerer lidt over, at når man ikke kaster en hel masse penge efter noget, er bare det, at man gennemfører tingene, ikke godt nok, men når jeg ser på Det Radikale Venstres ændringsforslag, ønsker man faktisk at fjerne den pulje på 100 mio. kr., som bl.a. går til at give fuld pasningsgaranti over hele landet.
Man ønsker at fjerne den pulje, så hvad kan børnefamilierne vente sig af Det Radikale Venstre?
Er man imod pasningsgarantien?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-12-09:
Ja, det trækker i den rigtige retning, for der er faktisk sket det, at der er kommet ekstra private praktikpladser, og det tror jeg sådan set glæder alle, både forligsparter og ikkeforligsparter på skolepraktikområdet.
Men selv hvis vi ser på de mest positive prognoser, mangler et sted mellem 3.000 og 4.000 unge mennesker en praktikplads den 1. januar, og det vil altså sige, at selv hvis vi når det mål, man har sat op og forventer at kunne nå – det er jeg godt nok lidt skeptisk over for – mangler nogle tusinder en praktikplads den 1. januar.
Derfor bekymrer det mig selvfølgelig at høre, at Det Radikale Venstre ikke i forbindelse med forhandlingerne med regeringen har påtaget sig ansvaret for at tage spørgsmålet op.
Det kan selvfølgelig være en forglemmelse, og derfor vil jeg give hr. Morten Helveg Petersen mulighed for at svare på, om det er noget, Det Radikale Venstre har tænkt sig at prioritere, eller om man ligesom undervisningsministeren blot har tænkt sig at lade de unge mennesker sejle deres egen sø og blive nødsaget til at afbryde deres uddannelse, når vi når årsskiftet, med den konsekvens at vi taber en stor del af dem på gulvet.
Lars Barfoed (KF), 2004-12-09:
Jeg kan garantere for, at Det Konservative Folkeparti på ingen måde vil medvirke til forringelser for de mennesker, som får efterløn eller folkepension, hverken i den kommende valgperiode eller i de næste mange år.
De, som får de ydelser, og de, som kan forvente at få de ydelser i de næste mange år, skal have de ydelser.
Det er slet ikke det, vi taler om.
Vi taler om, at vi, når vi har hørt, hvad Velfærdskommissionen siger, må se på, om der er behov for nogle forandringer, som får en effekt – hvad ved jeg – 15-20 år ud i fremtiden.
Det er det, vi taler om.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-12-09:
Skal jeg forstå det som et tilsagn om, at De Konservative går positivt ind i den her sag?
Vi ved jo, at foran os ligger det tyske Mautsystem, som er en lastvognsafgift, og det kommer også til Danmark, det bliver en EU-sag, så det bliver endnu mere aktuelt.
Men jeg ser det som et tilsagn om, at De Konservative går positivt ind i det her og vil gøre noget ved det, inden godstrafikken forsvinder.
Er det rigtigt forstået?
Lars Barfoed (KF), 2004-12-09:
Det, man i hvert fald kunne være sikker på, er, at hvis det gik så ulykkeligt for dette land, at Socialdemokratiet fik regeringsmagten, så skete der ingen ting, for Socialdemokratiet er nok det mest reaktionære parti, der findes i dette Folketing.
Så hvis Socialdemokratiet kommer til, kan jeg forstå, at der slet ikke skal ske nogen forandringer, uanset at der er behov for at lave forandringer for at sikre en fortsat fremgang i det her land også for de svageste.
Det Konservative Folkeparti har flere gange sagt, at vi ikke på forhånd vil udelukke forandringer.
Det er ikke forandringer, der gennemføres fra den ene dag til den anden, men forandringer, som får en effekt om 15-20 år, hvor der kan tænkes at være behov for – lad os nu se, hvad Velfærdskommissionen siger – nogle forandringer af nogle af de velfærdsordninger, vi har.
Vi vil heller ikke udelukke, men tværtimod arbejde for yderligere skattesænkninger, så folk få et større privatøkonomisk råderum i den kommende periode.
Der er masser af ting, som vi vil arbejde for i den kommende valgperiode, og vi vil i hvert fald ikke give garantier om, at der slet ikke skal ske nogen forandringer.
Der er ikke behov for at lave nogen forandringer, på trods af hvad alle landets økonomer, Velfærdskommissionen osv. siger.
Det er utroværdigt.
Jeg tror, man skal passe på med at love noget, når det gælder priser og takster.
Men som sagt er det et område, som vi mener skal følges meget nøje.
Det er vigtigt, at vi sikrer en fornuftig afvikling af godstrafikken i Danmark, og at takstpolitikken også sikrer, at vores broforbindelser og tunnelforbindelser i øvrigt bliver udnyttet så optimalt som overhovedet muligt, og der spiller taksterne selvfølgelig en stor rolle.
Men jeg tror ikke, det ville være fornuftigt her og nu at give hr. Poul Henrik Hedeboe konkrete tilsagn om hverken det ene eller det andet.
Man kan sige, at hvis det var sådan, at der her og nu skulle lægges op til ændringer på takstområdet ved broforbindelserne, så havde det jo været nærliggende, at det var en del af finanslovforliget.
Så det er sådan set
korrekt observeret af hr. Poul Henrik Hedeboe, at der ikke lige her og nu er lagt op til nogen ændringer af takstpolitikken.
Så det står der ikke noget om i finanslovforslaget.
Men det er da et område, som vi hele tiden følger meget nøje, for det er vigtigt, at der er en prispolitik på transporten også over bælterne, som er så optimal som muligt og sikrer en fornuftig afvikling af godstransporten i Danmark.
Det er jo med til samlet at sikre et velfungerende erhvervsliv, at infrastrukturen fungerer.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-12-09:
Jeg har en kommentar til miljøet.
I SF er vi meget optaget af fremtidens trafikløsninger, og et af de elementer, som er vigtige, er faktisk at få godstrafikken fra lastbil over på bane.
Nu er det sådan, at den danske godstrafik er privatiseret, og den er kommet ud i rigtig store problemer.
En af de hurdler, der er, er faktisk taksterne under Storebælt – nu er det jo under, når det er tog.
De Konservatives hr. Bendt Bendtsen har i forløbet før, i en tidligere valgkamp, sagt: Jeg mener, at taksterne under Storebælt skal væsentligt ned, men vi Konservative kan ikke gøre det alene.
Trafikministeren har også udtalt sig i samme retning, og fru Mariann Fischer Boel fra Venstre har sagt nogenlunde det samme i Fyens Stiftstidende.
I de finanslove, vi har set, og specielt den sidste her, har der intet været om det.
Der har ikke været noget forsøg på at få reddet godstrafikken ved at røre taksterne på Storebælt.
Var der alligevel en vilje til det, som vi bare ikke har fået med i finansloven?
Lars Barfoed (KF), 2004-12-09:
Det kan være, at andre kan følge det op, så vi kan fortsætte debatten, det ville være nyttigt, men jeg vil i hvert fald gribe fat i en misforståelse til.
Jeg mener, at hr. Kristian Thulesen Dahl gjorde sig skyldig i den, og nu gør hr. Ole Sohn det også.
Det, som er sagt i forbindelse med den artikel, er netop ikke, at ændringer i velfærdsordninger skal finansiere skattelettelser.
Finansieringen kan komme forskellige steder fra.
Men det, som er nævnt som en mulighed i den artikel, er, at man griber de mange forskellige økonomers bud på, at man godt kunne nå 2010-målsætningen – det er i hvert fald min opfattelse, at man skal vente, til den er opfyldt – og at man så kan reducere gælden i et langsommere tempo.
Det skaber et provenu, og det provenu kunne man bruge til at gennemføre skattelettelser.
Det synes jeg da er værd at overveje.
Det kan de jo heller ikke, hvis skattelettelserne skal komme til udtryk i løbet af få år, for ændringer i velfærdsordninger kan jo først få effekt – i hvert fald sådan som vi havde tænkt at det skulle gøres – om 15-20 år.
Vi taler jo overhovedet ikke om at ændre på nogle ordninger, som borgere i dag har glæde af.
Vi taler om, at vi om 15-20 år bliver nødt til måske at se på, at der er nogle ordninger, der ikke kan fungere helt, som de fungerer i dag.
Ole Sohn (SF), 2004-12-09:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Lars Barfoed i, at det er vigtigt, at partierne før et valg giver udtryk for, hvad de vil efter valget.
SF er fuldstændig enig i, at der er et påtrængende behov for reformer af samfundet, det har vi også lagt frem i vores 2010-plan, og vi er også meget glade for, at hr. Lars Barfoed har luftet nogle ideer i Ugebrevet Mandag Morgen.
Det er jo det signal, der ligger i udmeldingen fra Det Konservative Folkeparti, og det synes jeg er fuldstændig fair, for så ved vælgerne, hvad de har at gå efter.
Men jeg kunne godt tænke mig at få det konkretiseret lidt.
Hvad ligger der konkret af ideer fra Det Konservative Folkeparti?
Eller er det bare sådan, at man efter valget vil have mulighed for at kunne sige: Jamen vi sagde jo før valget, at vi gerne ville lave nogle reformer, og det kan godt komme til at gøre ondt?
Det er lidt væsentligt, at vi får den åbne debat om indholdet af de reformtanker, som Det Konservative Folkeparti gør sig.
Lars Barfoed (KF), 2004-12-09:
Det kan jeg sådan set svare meget klart på, og jeg synes faktisk, det er dejligt, at vi også kan få nogle lidt mere visionære diskussioner her under debatten.
Det er sådan, som det i øvrigt også fremgik af det interview, jeg gav til Mandag Morgen, at Det Konservative Folkeparti har den opfattelse, at det vil være meget betænkeligt, hvis Folketingets partier på forhånd afviser reformer inden folketingsvalget, så vi overhovedet ikke kan foretage os noget i fortsættelse af de forslag, som Velfærdskommissionen kommer frem med.
Vi har også sagt, at vi vil være åbne over for de forslag, der måtte komme fra Velfærdskommissionen, men som jeg også understregede i artiklen, har vi ikke lagt os fast på, hvilke forslag vi helt konkret vil støtte.
Vi må afvente de forslag, Velfærdskommissionen kommer med, og den debat, de afstedkommer, før vi lægger os fast på noget.
Ligesom det er klogt, at ingen lægger sig fast på, at der ikke skal ske noget, vil det også være klogt, at alle er åbne over for, hvad der kan ske, for det giver jo de bedste muligheder for et bredt nationalt kompromis om at sikre velfærdsstaten i fremtiden.
Ole Sohn (SF), 2004-12-09:
Jeg vil gerne fortsætte lidt i det spor, hr. Thulesen Dahl var inde på vedrørende de konservative reformer, for hvis alt det, man hører rundt omkring på gangene om, at der snart skal være valg, har noget på sig, er det sådan set vigtigt at vide, hvor Det Konservative Folkeparti står, når det f.eks. gælder nedskæringer i efterlønnen eller forhøjelse af folkepensionsalderen.
Er det noget, man vil arbejde for i næste periode?
Vi havde jo sidste år sagen om nedskæringer på dagpengeområdet, hvor den kunstneriske udførelse var lidt sjusket, så regeringen trak forslaget tilbage.
Er det et af de forslag, vi kan forvente at se igen, hvis Det Konservative Folkeparti får mulighed for at få sine synspunkter ført igennem?
Det synes jeg er væsentligt at få frem inden folketingsvalget.
Lars Barfoed (KF), 2004-12-09:
Jeg må altså stadig sige til fru Line Barfod, at det ikke er korrekt, at det ikke er signaleret, at der vil blive tale om så voldsomme forandringer.
Tværtimod stillede Det Konservative Folkeparti længe inden folketingsvalget meget konkrete forslag om at omlægge kommunestrukturen, således at amterne nedlægges, og der i stedet indføres regioner, som får nogle begrænsede opgaver, men at så mange opgaver som muligt bliver lagt ud i kommunerne.
Det er det, der gennemføres nu, og vi lancerede faktisk inden folketingsvalget, at vi ville arbejde for denne omfattende reform, så jeg synes ikke, fru Line Barfod kan bebrejde os noget i den retning.
Så vil jeg sige om den konkrete situation for skattevæsenets medarbejdere, at der altså er et lovforslag om spørgsmålet under behandling, og man må tage debatten og forholde sig helt konkret til spørgsmålet i forbindelse med behandlingen af forslaget.
Line Barfod (EL), 2004-12-09:
Jeg er fuldstændig klar over, at De Konservative længe har sagt, at de vil af med amterne, men at man vil lave en så total omvæltning af hele det danske samfund, som man nu er gået i gang med, har ikke på noget tidspunkt været meldt ud til befolkningen før valget.
Med hensyn til spørgsmålet om de ansatte rejser jeg det, fordi et af ændringsforslagene til finansloven er hele spørgsmålet om skatteområdet.
Ændringerne skal træde i kraft allerede næste år, hvor man lægger op til besparelser og til, at der skal være 700 færre stillinger, og der er ikke sat penge af til at sikre, at de ansatte, der skal overflyttes, kan bevare de løn- og ansættelsesvilkår, de har i dag.
Jeg kan forstå, at Det Konservative Folkeparti er enig i skatteministerens bemærkning under førstebehandlingen i fredags, hvor han sagde, at de ansattes vilkår bare er en lille detalje, som Folketinget ikke skal bruge tid på.
Det lover ikke godt for trygheden for de 400.000 offentligt ansatte og dermed heller ikke for den borgerbetjening, der skal ske.
Lars Barfoed (KF), 2004-12-09:
Nu synes jeg ikke, det er en helt rimelig kritik, når fru Line Barfod siger, at vi gennemfører en strukturreform uden at spørge borgerne.
Det er jo sådan, at borgerne har valgt Folketingets partier til at forsøge at få gennemført den politik, de er gået til valg på, og Det Konservative Folkeparti har egentlig i mange år – også inden det sidste valg – haft en målsætning om at reorganisere den kommunale struktur, så amterne bliver nedlagt og vi får nogle regioner i stedet for.
Man kan ikke beskylde Det Konservative Folkeparti for ikke at have meddelt borgerne, at det er det, vi agtede at gøre, hvis vi fik mulighed for det, og nu har vi altså fået mulighed for det.
For så vidt angår de konkrete ansættelsesmæssige forhold for bestemte grupper af medarbejdere, synes jeg, det er noget, vi må se på under det lovgivningsarbejde, der skal gennemføres.
Jeg vil ikke stå her i dag på mit partis vegne og tage præcis stilling til, hvordan de ansættelsesmæssige vilkår skal være for konkrete grupper af medarbejdere, men der er klart signaleret, at vi ønsker at skabe tryghed for medarbejderne i den kommunale sektor i forbindelse med ændringerne.
Line Barfod (EL), 2004-12-09:
Regeringen og Dansk Folkeparti har jo kastet sig ud i en stor strukturreform, en total omvæltning af det danske samfund.
Men man har fuldstændig undladt at spørge borgerne, og når hr. Lars Barfoed taler om, hvor vigtig tryghed er, må jeg jo undre mig lidt over, at man ikke har sikret trygheden for de flere hundredtusinder offentligt ansatte, som er direkte berørt af denne kæmpereform.
Bl.a. undrer det mig, at når De Konservative går så højt op i omsorgsdage – hr. Lars Barfoed nævnte selv i sin tale, hvor vigtigt det er med omsorgsdage –
er en af de ting, som de ansatte på skatteområdet, der om få måneder skal flyttes fra kommunen til staten, kan se frem til, at miste op til 10 omsorgsdage på grund af omflytningen.
De kan ligeledes se frem til en ringere pension, og de af dem, der er tjenestemænd, kan risikere ikke at få nogen lønstigninger de næste mange år.
Er det konservativ politik for tryghed for de ansatte?
Lars Barfoed (KF), 2004-12-09:
Man kan altså ikke bebrejde mig, at jeg – når der bliver sat spørgsmålstegn ved, om miljøet gennem årene har været en mærkesag for Det Konservative Folkeparti – tillader mig at referere til de historiske kendsgerninger om den indsats, vi har gjort for miljøet, også i samarbejde med Socialdemokratiet.
Jeg synes egentlig, det er meget rimeligt at konstatere det.
Jeg har ikke haft lejlighed til at nærlæse den rapport, der bliver henvist til, men jeg har ikke grund til at tro andet, end at med det meget store apparat, vi har til rådighed til forvaltningen af vores miljø – også rent forskningsmæssigt – har vi på fuldt betryggende vis mulighed for at forvalte miljøbestemmelserne og de forskellige begrænsninger, der rent lovgivningsmæssigt er sat for forureningen i Danmark.
Det har jeg fuld tiltro til, men hvis det er sådan, at der helt konkret bliver peget på nogle områder, hvor vi ikke lever op til de krav, vi selv stiller, vil vi selvfølgelig sørge for at forstærke indsatsen de pågældende steder.
Torben Hansen (S), 2004-12-09:
Der var megen udenomssnak fra hr. Lars Barfoed om, hvem der oprindelig stod fadder til miljølovene.
Men nu er det altså nutiden og ikke fortiden, vi taler om, og jeg kan konstatere, at der samlet set inden for Miljøministeriets område er sparet 3,7 mia. kr.
Det lader til, at det er en konservativ mærkesag, og det er jo en god konstatering.
Kan De Konservative ikke se, at hvis det er sådan, at de virkelig er det miljøparti, som hr. Lars Barfoed giver udtryk for, skal der tilføres yderligere midler til Miljøministeriets budget, eksempelvis til naturbeskyttelse, sikring af det danske grundvand og sikring af danskerne mod kemikalier i deres hverdag?
Ellers er alt det om mærkesager jo bare hul tale.