Tove Videbæk (KRF), 2001-01-25:
Det ville være godt at få en sådan uvildig analyse af strukturproblemer i den danske sygehussektor, for alle ved jo, at der i adskillige amter er problemer, mens man andre steder har mere styr på sagen.
Således kunne man for nylig læse i pressen, at hvis lægerne i hovedstadsområdet var lige så effektive som lægerne i Jylland, kunne der undværes 300 læger på Sjælland, og alene en sådan udmelding siger jo med al ønskelig eller uønskelig tydelighed, at der på nogle sygehuse er store problemer med struktur, arbejdsgange og/eller barrierer.
I nogle amter har man allerede taget hårdt fat på problemerne og effektiviseret og omstruktureret.
Således er der sygehuse, der allerede nu har arbejdet med »Total Quality Management« og andre hjælpeværktøjer for at gøre det hele lidt bedre.
På et af de hospitaler, jeg selv har besøgt for at få indblik i hospitalernes syn på eventuelle problemer, havde jeg en god snak med en af cheferne på hospitalet, og vedkommende fortalte, at han var så uheldig at komme til skade med sit ben og blev indlagt.
Han lå på sygehuset i nogle dage og oplevede at blive mødt af 15 personer, som stillede næsten de samme spørgsmål.
På grundlag af denne oplevelse på egen krop tog han fat på en undersøgelse af struktur og barrierer på sit eget sygehus; hvorledes man kunne forbedre patientforløbet og minimere sundhedspersonalets forbrug af den tid, der gik med at stille de samme spørgsmål om og om igen.
Det irriterede nemlig patienterne, og det tog unødige ressourcer fra personalet.
Det gode patientforløb med kun én sundhedsperson, der har ansvaret for den enkelte patients ophold på sygehuset, udskrivelse og kontakt med eventuelle sociale myndigheder, er altså helt påkrævet.
Ud over dette helt åbenlyse problem er der en hel række andre problemer eller barrierer, som hindrer effektiviteten og/eller gode patientforløb.
Det kan være personalets overenskomster, og det kan være stive faggrænser, som gør, at en patient måske skal vente i lang tid på en portør, fordi det netop er ham, der skal skubbe sengen med patienten ned til undersøgelse på en anden afdeling.
Dette har givet meget større fleksibilitet i det daglige og større tilfredshed og har medført mindre ventetid for både patienter og personale
, fordi personalet kan gøre gavn hele tiden i stedet for at sidde og vente på at blive kaldt til en afdeling for at flytte en seng
Der kan også være hindringer i form af uhensigtsmæssige
arbejdsgange, kommandoveje, ledelsesproblemer og systemtænkning, og derfor er der behov for bedre planlægning.
Vi ser tomme operationsstuer og samtidig lange ventelister på operationer.
Bedre samarbejde mellem store og små sygehuse og mellem afdelingerne på det enkelte sygehus er der også behov for.
Der skal mere IT og flere elektroniske journaler til, og kommunikation med praksissektoren ville give flere fordele.
Vi hører af og til via pressen, egne besøg eller direkte henvendelser, at man rundtomkring på sygehusene løser strukturelle problemer, får organiseret tingene bedre og får skabt bedre forløb for både personale og patienter.
Dette skal man naturligvis have glæde af i hele landet og på andre hospitaler, og det ville bl.a. kunne opnås via den foreslåede organisationsanalyse og et såkaldt erfaringskatalog, således at flere kan drage nytte af den opnåede erfaring, og der samtidig skabes motivation hos amterne til fortsat og løbende at få foretaget sådanne uvildige undersøgelser af deres sygehuse.
Sundhedsvæsenet i Danmark er ikke et af de billigste i forhold til de lande, vi normalt sammenligner os med, og det skal det naturligvis heller ikke være.
Men vi skal have styr på, at de penge, vi bruger, bliver brugt rigtigt, nemlig til at sikre gode patientforløb, god kvalitet, og at hospitalerne bliver gode uddannelses- og arbejdspladser for det dygtige danske sundhedspersonale.
Kristeligt Folkeparti støtter derfor dette forslag.