runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Peter Vernersen (S), 2004-03-16:
Nu indrømmede finansministeren jo, og det er der også al mulig grund til, at arbejdsløsheden er steget fra 140.000 til 180.000.
Beskæftigelsen er faldet med 50.000.
Men det ser jo dybest set meget værre ud, for finansministeren oplyste for et øjeblik siden, at der var 11.000 flere i arbejde i det offentlige.
Det vil sige, at vi har tabt endnu flere job på det private arbejdsmarked.
Så vil godt gentage det der med lavkonjunktur og højkonjunktur.
Jeg har hørt, hvordan finansministeren har sagt det med stor overbevisning adskillige gange.
Man skulle næsten tro, at finansministeren ikke er klar over, at vi sådan set alle sammen ved, hvordan det hænger sammen.
Men det ændrer jo ikke ved, at det er gået dårligst for Danmark.
Det er gået dårligere for Danmark end for f.eks. Tyskland, hvor man havde recession.
Det er gået dårligere for Danmark end for Storbritannien, Litauen, Slovakiet, Grækenland, alle disse EU-lande og kommende EU-lande.
Det er da utroligt, at på 2 år har Danmark bragt sig i en position, hvor det er gået allerdårligst i Europa, efter at vi har haft 9 år, hvor det faktisk gik allerbedst, hvor vi fik bragt os fra en stor arbejdsløshed til en langt mindre arbejdsløshed.
Thor Pedersen (V), 2004-03-16:
Hver eneste ledig er en ledig for meget.
Det var det også i andet kvartal 2002, da der var 141.000.
Siden er ledigheden steget med små 50.000.
Korrigeret for dem, der er gået ud af aktivering, er den reelle ledighed steget med omkring 33.000 ud af 2,7 millioner i arbejde.
Hver eneste ledig er en ledig for meget, men det er nu sådan, at når man har lavkonjunktur, så er lavkonjunktur kendetegnet ved, at der er færre i arbejde, end der er i en højkonjunktur.
Hvis der var lige mange i arbejde i en lavkonjunktur som i en højkonjunktur skulle vi jo overhovedet ikke diskutere konjunkturpolitik, for så var det fuldstændig ligegyldigt, hvordan man agerede. Danmark er følsomt over for udsving på vores eksportmarkeder.
Vi har en meget stor eksportandel.
Det er rigtigt, at tallet så er steget fra godt og vel 140.000 til 180.000 ledige.
Derfor er stigningen i procent jo stor.
Havde der været en ledig og var blevet to,
så havde stigningen været på 100 pct. Så man er nødt til at forholde sig til, hvad udgangspunktet egentlig er.
Det, der er tale om her, er, at vi giver et massivt bidrag til det, man overhovedet kan over det offentlige, uden at risikere at løbe ind i flaskehalse.
Vi sikrer her, at flest muligt kommer i arbejde
i 2004.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-03-16:
Jeg går ud fra, at finansministeren er fuldstændig bekendt med, at før man senest ændrede sit skatteforslag her, var der 2 millioner borgere i det her land, som alene betalte bundskat.
Jeg går ud fra, at finansministeren kan bekræfte, at disse 2 millioner borgere i hvert fald ikke får fem flade øre ud af den fremrykning, der sker, og at der alene er tale om en fremrykning.
Så kom finansministeren med en lang opremsning af, hvilke ulykker der havde ramt os.
Det er jo besynderligt, at når man ser på 25 EU-lande, med de nye, så har Danmark den allerstørste vækst i arbejdsløsheden ud af 25 EU-lande.
Der lå vi i top med at få folk i arbejde.
Men på 2 år er vi kommet i den situation, at vi nu ligger som nummer sjok.
Vi har den allerstørste stigning, og hvad skulle så begrunde, at det skulle ramme Danmark hårdere end alle de andre lande?
Det forekommer at være bortforklaringer.
Thor Pedersen (V), 2004-03-16:
Jeg er godt klar over, at hr. Jens Peter Vernersen mener, at det er den danske regering, der har ansvaret for den amerikanske dollars kurs.
Man kan også godt have det synspunkt, at vi har ansvaret for, at amerikanerne ikke vil købe Legoklodser i et tilstrækkeligt omfang, eller for, at Siemens i Tyskland vil bringe en ordre til ophør i det nordjyske område.
Jeg forstår godt, at det er regeringens ansvar, at man reagerer sådan uden for landets grænser.
Så jeg vil egentlig have en vis forståelse for, hvis det er udgangspunktet.
Ellers må jeg sige, at der er 750.000 danskere, der i dag betaler mellemskat, som ikke længere skal gøre det.
De glider ud af mellemskatniveauet.
Der er jo ikke tale om, at direktøren får en særlig skattelettelse i forhold til LO-lønmodtageren.
Det niveau, der har ligget i skattelettelsen for de lavtlønnede, er det, der lå i det fradrag for folk i arbejde, som er gennemført for i år.
Så alle, som er i arbejde, har en fordel af skattelettelserne, og det er hele tiden formålet.
Det er for så vidt det, som vi jo tydeliggør meget ved at rykke skattelettelsen frem med fuld gennemslagskraft i 2004.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-03-16:
For lige godt 1 år siden sendte finansministeren en finansredegørelse over, hvoraf det jo fremgik, at hvis det var sådan, at skattelettelsen skulle finansieres, så skulle der 130.000 flere i arbejde. Synes finansministeren, at det går i den retning?
Den fremrykning af skatteforslaget betyder jo en skattelettelse på 180 kr. for nogle, men for over 2 millioner mennesker, der betaler bundskat, er der jo ikke nogen som helst skattelettelse.
Hvordan havde finansministeren forestillet sig, at de så skulle have det ekstra forbrug, man taler om?
Jeg vil også godt spørge, om finansministeren mener, at den politik, man har ført her under VK-regeringen, er mere effektiv i forhold til beskæftigelsen end den politik, som vi førte i 1990'erne?
Det er den, som finansministeren har peget på ikke var tilstrækkelig i orden osv., men virkningen var vel fuldstændig klar.
Det, den nuværende regering har gjort, viser sig at være forkert.
Det går den forkerte vej, og det er også folks opfattelse.
Thor Pedersen (V), 2004-03-16:
Der er lagt op til debat, og den må have lov at køre, og så må konklusionerne blive draget bagefter.
Når jeg ser ud over det kommunale landskab i dag, så er der vel altså 271 kommuner, når vi konstaterer, hvad der er sket på Bornholm.
Jeg går ud fra, at der også er 271 kommuner den 1. april og den 7. april og også, når vi skal diskutere det her i Folketinget, og så må vi se, hvad der kommer ud af det.
Det ved hverken hr. Toft eller jeg.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Arne Toft (S), 2004-03-16:
Til sidst vil jeg gerne spørge ministeren: Hvad mener finansministeren, når han siger, at han ikke kan se nogen grund til, at små kommuner ikke skulle kunne forblive selvstændige efter en strukturreform?
Har ministeren nogen bestemte kommuner i kikkerten, eller kan alle, der ønsker det, forblive selvstændige?
Thor Pedersen (V), 2004-03-16:
Det eneste, som regeringen egentlig har bedt kommunerne om indtil nu, er at føre dialog.
Det kan altså være nogle borgermøder måske med en kop kaffe, og det mener jeg godt man kan disponere inden for det kommunale selvstyre.
Ellers har vi ikke påført kommunerne nogen udgifter overhovedet indtil nu.
Der kører en livlig debat.
Hvad der skal ske siden hen, ja, det kan være en følge af debatten, det kan være en følge af Folketingets beslutninger, og det forholder os til, når vi ser, hvad Folketinget i givet fald har besluttet, eller hvad kommunerne selv ønsker.
Arne Toft (S), 2004-03-16:
Under den borgerlige regering og også under tidligere regeringer har det altid været således, at hvis man påfører kommunerne udgifter, så vil de, der påfører kommunen udgifter, dvs. Folketinget, også betale, hvad det koster.
Må jeg spørge finansministeren: Hvis den nye strukturreform koster penge, endda meget store milliardbeløb, men jeg tror så på, at det måske bliver nogle få milliarder kroner, vil man så gøre det, som man plejer at gøre, tage DUT-pengene og udbetale dem til kommunerne?
Det er jo ikke alle kommuner, det er jo kun nogle af de små kommuner, som bliver sammenlagt.
De store kommuner skal jo ikke af med penge.
Thor Pedersen (V), 2004-03-16:
Jeg må lige sige først, at hvis alle lægger alle deres penge op på bordene her i salen, og vi så begynder at diskutere struktur, og når vi har diskuteret det i 2, 3, 4, 5 timer eller 2 døgn og tæller pengene op igen, vil vi konstatere, at der er ikke blevet 1 kr. mere i den pulje, der ligger på bordene.
Sådan gælder det selvfølgelig også for den offentlige sektors økonomi.
Uanset hvor meget politikere taler, bliver der ikke flere penge til rådighed end dem, der i virkeligheden er der i forvejen.
Der er ikke udstedt nogen trussel til kommunerne, der er givet et godt råd.
Altså hvis man står ved Møns Klint og ser et skilt, hvor der står »Læn Dem ikke ud«, så er det ikke en trussel, det er i virkeligheden et godt råd.
Sådan gælder det også her for kommunerne.
Så længe der ikke er sammenlagt nogen kommuner, er givet besked om sammenlægning, eller der overhovedet har været en politisk tilkendegivelse af, hvordan det rent faktisk kan ske, så venter man med at afholde udgifter, der er målrettet kommunesammenlægning.
Det, vi har gjort i forbindelse med dette initiativ, er, at vi nu meddeler kommunerne, at det, de har i deres budgetter på anlægssiden, som er 1,3 mia. kr. over det, der var grundlaget i vores aftaler, kan de disponere over, plus de beslutninger, der i virkeligheden er taget indtil i dag.
Man skal søge om tilladelse til at igangsætte anlægsarbejderne, men det, der er besluttet, vil blive godkendt.
Det vil sige, at alt det, man har besluttet, kan man få lov til at bruge.
Det er 1,3 mia. kr. mere plus måske endda et par hundrede millioner kroner, der er godkendt her i foråret.
Arne Toft (S), 2004-03-16:
Jeg må også udtrykke tilfredshed med, at regeringen nu har fundet ud af, at der skal ske noget, således at vi kan få flere i arbejde.
Jeg vil gerne spørge finansministeren: I starten af marts måned truede finansministeren kommunerne med et regeringsindgreb, hvis de ikke fik kontrol over deres udgifter.
Trækker man den trussel tilbage nu?
Jeg er enig med ministeren i, at man selvfølgelig ikke skal bygge nye rådhuse.
Jeg vil også gerne henvise til en artikel, der var i Jyllands-Posten i går, hvor formanden for KL siger: Vi kan under ingen omstændigheder acceptere, at de økonomisk svage landkommuner skal rammes så hårdt, for det er først og fremmest i disse områder, at sammenlægningen vil ske.
Ligegyldigt hvor længe man diskuterer struktur, bliver der ikke en krone mere til rådighed, heller ikke fra staten.
Kommunerne må bruge de midler, de har, eller også må de prioritere på en anden måde.
Betyder det, at man kan miste de arbejdspladser inden for den kommunale sektor, som man forsøger at vinde inden for det offentlige?
Bjarne Laustsen (S), 2004-03-16:
Der er ikke en eneste i Nordjylland, der tror på, at regeringen vil gøre noget som helst for de arbejdsløse.
Det eneste, man tror på, er, at den vil prøve at forbedre nogle meningsmålinger, som er elendige for regeringen.
Jeg tror bare ikke, at der er nogen i befolkningen, der hopper på det her.
Det, der jo er interessant, er, at regeringen på en uge har fundet ud af, at alle de milliarder kroner, man forlods har givet, ikke virker.
På en uge har man så skruet en plan
sammen med den samme medicin, som nu lige pludselig skulle komme til at virke.
Det, vi talte om i sidste uge, var, at det ville være godt, hvis man gav mange af dem, der var blevet arbejdsløse, opkvalificering og omskoling.
Hvad vil ministeren gøre for at få dem i arbejde?
Hvad er det for nogle områder, folk skal uddannes inden for?
Det er to konkrete spørgsmål, som jeg mener at regeringen skal forholde sig til og sende et signal ud til regionerne om, hvad det er for noget, de kan komme i gang med, hvor arbejdspladserne er henne.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-03-16:
Det er jo hele formålet med planen.
Jeg kan sige til hr. Bjarne Laustsen, at vi sætter ind på et bredt felt. Vi sætter ind på at øge uddannelsesmulighederne for dem, der er i beskæftigelse.
Vi tager fat i de kortuddannede, der er ledige, og giver dem øgede uddannelsesmuligheder.
Vi tager fat i problemet med, at der er mange faglærte, der desværre har stave/læsevanskeligheder.
Vi afsætter ekstra ressourcer
Så punkt efter punkt kommer vi med en forstærkning af indsatsen på det her område.
Så siger hr. Bjarne Laustsen, at det er der ingen i Nordjylland der tror på.
Jeg kan da ikke forestille mig, at man i Nordjylland ikke vil være glad for, at 22.000 mennesker kan komme i beskæftigelse, at vi kan få gang i hjulene i Danmark. Jeg har trods alt været så meget i Nordjylland, at jeg ved, at sådan tænker de ikke i Nordjylland.
Bjarne Laustsen (S), 2004-03-16:
Det eneste, der er sket, når ministeren har været deroppe, er, at man er kommet og har slået om sig med store ord, og lige så snart fjernsynet slukkes, så bliver folk skuffede, for der var ingenting. Det var en tom pakke, ministeren forsøgte at sælge til den nordjyske befolkning en gang til. Jeg tror, at det også gælder de 13 andre regioner i vores land, må jeg sige til beskæftigelsesministeren.
Der er ikke nogen, der tror på, at den her medicin virker.
Ministeren siger, at det er et bredt felt, man vil sætte ind på.
I sidste uge fik vi at vide, at det var sundhed, NNF, hotel og restaurationer og visse job inden for jern- og metalindustrien.
Det var de områder.
Hvad er det så for noget, man skal i dag?
Barrieren er der jo stadig væk for, hvor mange penge regionerne må bruge til køb af uddannelser.
Den har ministeren ikke fjernet endnu.
Det sammen med loftet over de 6 ugers selvvalgt uddannelse er de to ting, der generer regionerne derude, og før man løsner på det, er der ingen grund til, at vi begynder at juble.
Jacob Buksti (S), 2004-03-16:
Jeg vil da gerne sige tak til formanden for den service, at jeg kan få lov til at stille spørgsmålet, selv om timen er gået.
Det, som jeg gerne vil bede skatteministeren bekræfte, er: Når det er sådan, at regeringens plan går ud på at fremrykke lettelsen i mellemskatten, så forudsætter det, at man betaler mellemskat.
Det vil altså sige, at folk, der ikke betaler mellemskat, ikke får andel i lettelsen?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-03-16:
Jeg kan ikke frigøre mig fra at komme til at tænke på, at rønnebærrene er sure.
På en eller anden måde er der altså sådan en bitterhed i hr. Thomas Adelskovs stemme over, at vi griber ind over for ledigheden og nu iværksætter en plan, der vil nedbringe den med 22.000 i år.
Hvad er problemet fra socialdemokratisk side?
Så sidder man og snakker om: Hvad med i sidste uge, og hvad er der sket?
Vi har i dag måttet konstatere, at det opsving ikke kommer så hurtigt, som vi havde håbet.
Det har vi da godt kunnet se i et stykke tid, men så må vi jo træffe en beslutning.
Thomas Adelskov (S), 2004-03-16:
Nej, men vi behøver ikke nødvendigvis at skulle stå og politisk drille hinanden meget her.
Jeg noterer mig bare, at beskæftigelsesministeren den 5. marts er citeret for at kalde socialdemokrater, der taler om beskæftigelsen, for mørkemænd osv., og så ser vi i sidste uge, at regeringen afviser at gøre noget, at gribe ind på baggrund af en debat her i Folketingssalen.
Og der ligger jo et forslag til vedtagelse fra regeringen, der ikke taler om, at nu må vi gøre noget.
Så er det da naturligt, at jeg så som medlem af det her høje Ting spørger beskæftigelsesministeren: Hvad er det for nogle nye konjunkturer, hvad er det for nogle nye tal, der nu i løbet af den sidste uge har overbevist regeringen om vigtigheden af det, som vi har sagt et halvt år?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-03-16:
Jeg er nødt til at sige, at vi aldrig har afvist at ville gøre noget.
Vi har jo løbende fulgt den økonomiske udvikling og har villet tilpasse vores dosering af forskellige midler til en realistisk udvikling.
Vi har jo så på et tidspunkt måttet konstatere, at beskæftigelsesopsvinget er udskudt.
At Socialdemokratiet holder et pressemøde i dag, har ingen indflydelse på regeringens planer, da jeg først i dag har fået at vide, at Socialdemokratiet holder et sådant pressemøde.
Så selv om jeg selvfølgelig gerne vil give hr. Thomas Adelskov al mulig kredit for alt muligt godt arbejde, så må jeg bare sige, at jeg ikke tror, vi i det her tilfælde var klar over, hvad Socialdemokratiet foretog sig i dag.
Thomas Adelskov (S), 2004-03-16:
Hvad er det for nogle ændrede konjunkturer, der får regeringen til at gribe ind i denne her uge?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-03-16:
På side 19 i regeringens forslag om flere i beskæftigelse og lavere ledighed fremgår det, at virkningen på ledigheden af regeringens tidligere initiativer vedrørende 2004 er 10.000.
For så vidt angår nye initiativer ligger der 6.000, og så ligger der, når øget uddannelse vil blive bragt i anvendelse, 6.000.
Vi tager løbende tilpasninger til den økonomiske udvikling.
Vi troede et stykke tid, at opsvinget ville komme hurtigere end det gjorde.
Vi har nu måttet konstatere, at udviklingen i opsvinget er fladere, end vi havde forventet.
Derfor har vi taget initiativ nu til at fremlægge og gennemføre denne her plan, som vil sikre, at et betydeligt antal mennesker kommer i beskæftigelse.
Thomas Adelskov (S), 2004-03-16:
Jeg har også siddet og været en lille smule forvirret over nogle af de svar, beskæftigelsesministeren er kommet med.
Jeg forstod det sådan i første omgang af svaret til hr. Bjarne Laustsen, at der var tale om, at de initiativer, regeringen gennemførte, betød 22.000 flere i beskæftigelse, altså 22.000 nye job forstod jeg på beskæftigelsesministeren.
Men når jeg ligesom hr. Jan Petersen har haft hovedet nede i denne her bog, så fremgår det på side 19, at man i år kun forventer at få 6.000 flere i ordinær beskæftigelse og næste år 8.000 flere i ordinær beskæftigelse.
Det er bare meget rart, at vi ved, hvad vi snakker om.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-03-16:
Nu er jeg jo ikke økonom, men det, jeg kan læse mig til, at økonomer og analytikere siger, er, at der er tegn på, at opsvinget er i gang, at opsvinget vil komme i 2004.
Baggrunden for regeringens beslutning om at tage det her initiativ er, at det opsving, som finansministeren også redegjorde for, kommer langsommere, end vi havde regnet med.
Derfor har vi besluttet nu at sætte ekstra skub i opsvinget, sådan at vi kan få gavnet de mange mennesker og få nedbragt ledigheden for dem.
Jeg tror, at de 16.000, der bliver hjulpet af regeringens initiativer, vil være glade for det og vil være mindre interesseret i skænderier om nogle tal.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jan Petersen (S), 2004-03-16:
Altså vi var lige enige om, gik jeg ud fra, at det nye, der kommer i dag, er 6.000 flere i beskæftigelse.
Hvad der er foranlediget af regeringens tidligere initiativer, finanslovaftaler og sådan noget, kan jeg godt læse mig til, men de 6.000 er nye.
Så er det, jeg siger: Det er et meget, meget lille mål i forhold til, at det, regeringen allerede har gjort, åbenbart ikke har virket, for ledigheden er jo ikke faldet bortset fra det tekniske fald, der var tale om sidste gang, som skyldtes sæsonkorrektionsproblemer.
6.000 nye job er altså det, man stiller i udsigt her.
Så er mit spørgsmål: Er opsvinget udskudt året ud?
Det fik jeg sådan set ikke svar på.
Det andet, om man gør det op i uger eller i årselever, er jeg også ret ligeglad med.
Men i forhold til hvor meget der er budgetteret med i forvejen, så er disse 100 mio. kr. til ekstra efteruddannelse ingenting.
Det er alt for lidt, og det er under det niveau, Danmark som et land, der skal investere i fremtiden, burde ligge på.
Alt i alt synes jeg, regeringen gør for lidt, gør det for sent, og at alt det, den gør, er for uambitiøst.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-03-16:
Til planen vil jeg sige, at der oven i de 10.000 arbejdspladser, der ligger i de initiativer, der hidtil er taget, kommer 16.000 arbejdspladser.
For så vidt angår indsatsen for efteruddannelse på de forskellige punkter, ja, der kan jeg ikke sige noget bestemt om det, for det kan jo være kurser af forskellig varighed.
Jeg har prøvet at angive det i nogle uger, og der ved vi jo, at vores forslag om 100 mio. kr. til opkvalificering af ledige med korte uddannelser giver 40.000 ekstra uger.
Forslaget om 100 mio. kr. til efteruddannelse giver skønsmæssigt 21.000 ekstra kursister om året.
Forslaget, hvor vi afsætter 50 mio. kr. i andet halvår af 2004 til uddannelse af nyledige, giver 20.000 ugers ekstra uddannelse.
Jeg synes, at det er et betragteligt tilskud, vi giver her.
Jan Petersen (S), 2004-03-16:
Vel, så fik vi opklaret det: 6.000 nye job.
Det er det hele i forslaget her.
Det er ikke kommet endnu.
Må jeg tage det her som udtryk for, at opsvinget er udskudt nok en gang, og at regeringens bud på det så er sølle 6.000?
Det er ambitionsniveauet.
Dernæst kunne jeg godt tænke mig lige at få ministeren til nærmere at beskrive, hvor mange personer der i et år kan få uddannelse oven i den ekstra uddannelsesindsats.
Så vidt jeg kan regne ud, er der små 800 ekstra årspladser på efteruddannelseskurserne ud af allerede planlagte godt 8.400.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-03-16:
Det nye er, at oven i de 10.000 arbejdspladser, som følger af finansloven og tidligere foranstaltninger, bl.a. fremrykkede investeringer, kommer der nu 6.000 yderligere arbejdspladser i 2004, dvs. 16.000 arbejdspladser, og som finansministeren for et øjeblik siden redegjorde for, er det halvdelen af den ledighed, vi har i øjeblikket. Så det er jo en meget stor indsats, der ligger i det her forslag.
Jan Petersen (S), 2004-03-16:
Jeg vil da gerne udtrykke glæde over, at regeringen endelig gør noget på det her område, begynder at se det korrekte i at fremrykke investeringer i anlæg og i de kompetencer og kvalifikationer, både beskæftigede og ledige skal have.
Jeg synes da, regeringen skal have den ros.
Problemet er bare, at det er for lidt, at det som sædvanlig er for sent, og at det er for uambitiøst.
Går man ned i det materiale, regeringen selv har fremlagt, og der følger så nogle spørgsmål fra min side, så kan jeg se, at det nye, der er i planen, vedrører 6.000 nye arbejdspladser.
Det nye!
Beskæftigelsen vokser med 6.000.
Derudover kommer der et fald i arbejdsløsheden på 6.000, som foranlediges af, at man flytter fra arbejdsløshed og over på aktivering.
Så det nye er altså 6.000 arbejdspladser.
Jeg vil sådan set
godt have, at ministeren her i første omgang bekræfter, at det er det eneste nye der er.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-03-16:
Den plan, regeringen har fremlagt i dag, tilfører efteruddannelsesområdet over 0,5 mia. kr. i de næste 4 år, som skal anvendes til at styrke opkvalificeringen af de ledige, sådan at man kan fastholde sit job i virksomheder, som måske ændrer teknologi.
Vi afsætter 100 mio. kr. til efteruddannelse af medarbejdere, som har korte uddannelser.
Det, vi taler om her, giver 21.000 ekstra kursister.
Vi giver 50 mio. kr. til uddannelse af nyledige, sådan at man kan få en målrettet uddannelse tidligt i ledighedsforløbet på områder, hvor der er mulighed for at få et job.
Det er 20.000 ugers ekstra uddannelse, der bliver givet.
Punkt efter punkt udvider vi mulighederne målrettet mod de områder, hvor der er beskæftigelsesmuligheder.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-03-16:
Jeg kan roligt bekræfte, at der vil blive langt flere, der nu får den lettelse, som ligger i den fremrykning.
Vi regner med, at trekvart million mennesker nu slipper for at betale mellemskat.
Det er næsten en halvering i forhold til i dag, og det vil sige, at de mennesker altså får en marginalskat, der er væsentlig lavere, end de har haft hidtil. Fremrykningen betyder altså, at der er ganske mange flere mennesker, som nu får glæde af skattelettelsen end ellers.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-03-16:
Jeg tror nok, at stod det til fru Pernille Rosenkrantz-Theil og Enhedslisten, så ville man ansætte hele Danmark i den offentlige sektor, så var der jo heller ingen arbejdsløshed.
Det oplæg, der ligger her fra regeringen, kan jeg høre at Enhedslisten ikke mener er godt.
Jeg må så bare konstatere, at det ønsker Enhedslisten ikke at deltage i.
Jeg ville nok også have været overrasket, det er en helt anden side af sagen, hvis Enhedslisten havde ønsket at deltage i det her.
Og det er rigtigt, at 12.000 er det, vi forventer, plus
de 10.000, og det er så 22.000
Og når man taler om selve
holdbarheden i det, vi foretager os her, så kan man jo gå ind bagest i tabellerne og se, at det her er solidt, og det er holdbart.
Vi har en stærk økonomi i øjeblikket, vi kan tillade os at gøre det.