Jann Sjursen (KRF), 2003-03-12:
Dette lovforslag har mildt sagt haft en overordentlig vanskelig fødsel.
Høringsprocessen har vel til tider været det, man kunne kalde kaotisk, men i dag står vi så med det endelige lovforslag til behandling.
Lad det være sagt straks: Det er absolut bedre end det, der i sin tid blev sendt i høring, og jeg vil også sige, at høringsprocessen vidner om et meget stærkt kirkeligt engagement og i sidste fase også om en minister, som har valgt at lytte til de mange høringssvar, som er indkommet.
Jeg vil godt understrege, at uanset at høringsprocessen rent formelt er overstået nu, er der stadig indvendinger fra forskellig side, og jeg synes også, det er vigtigt at meddele her fra talerstolen i dag, at vi fortsat gerne ser indspark fra forskellig side til den videre behandling af lovforslaget.
Muligheden for at påvirke den endelige udformning af forslaget er set med Kristeligt Folkepartis øjne stadig til stede, og der er for os at se også udestående spørgsmål, som skal afklares.
Lovforslaget blev i sin tid bebudet i forbindelse med Landsforeningen af Menighedsrådsmedlemmers årsmøde
, og det var nøgleord som større økonomisk frihed for menighedsrådene og mindre bureaukrati, der søsatte forslaget.
Det lyder jo umiddelbart godt og rigtigt og er det selvfølgelig også
, så det var med åbent sind, at Kristeligt Folkeparti tog imod forslaget, og det var også på den baggrund, vi ville forholde os til regeringens forslag.
Men jeg vil godt understrege, at de mange høringssvar har gjort indtryk, og det gælder også for nogle af de betænkeligheder, der er kommet til udtryk på det seneste over for det endelige forslag.
Lad mig kommentere nogle af de enkelte punkter i lovforslaget, for det første spørgsmålet om afskaffelse af rådighedsbeløbets maksimum.
Den frihed, som menighedsrådene skal have, må efter Kristeligt Folkepartis opfattelse betyde, at menighedsrådene også skal have mulighed for f.eks. at bidrage til venskabsmenigheder i udlandet, sådan som vi tidligere faktisk har foreslået her i Folketinget, så når vi lægger op til en nærmere definition af begrebet »kirkelige aktiviteter«, er det altså ikke nødvendigvis med henblik på at tolke dette begreb indskrænkende.
Det andet, jeg vil nævne, er spørgsmålet om indførelse af en rammeordning og omlægning af budgetproceduren samt ophævelse af 20-pct.s-reglen.
Her vi også enige i lovforslagets intentioner, og set i forhold til høringsprocessen og svarene, der er indkommet, er der for os
at se ikke de helt store problemer
, hvad disse spørgsmål angår.
De melder sig imidlertid, når vi når til det tredje punkt, nemlig spørgsmålet om decentralisering af godkendelseskompetencen til provstiudvalg.
Der er betydelige betænkeligheder at spore, ikke mindst hos stiftsøvrighederne, og det er betænkeligheder, vi fra Kristeligt Folkepartis side har forståelse for - ikke fordi vi nærer mistillid til provstiudvalgene, men fordi man må spørge, om provstiudvalgene reelt har den fornødne juridiske og administrative ekspertise til at håndtere de spørgsmål, som nu skal tillægges disse udvalg, f.eks. spørgsmålet om kapitalforvaltning.
I Kirkeministeriets bemærkninger til høringssvarene er det bemærket, at menighedsrådene også må forventes at forberede sagerne til provstiudvalgene, eventuelt ved indhentning af fornøden faglig bistand, og at udgifterne hertil skal finansieres af kirkekasserne som en del af de almindelige udgifter, der er knyttet til et konkret projekt.
På den ene side får menighedsrådene øget kompetence, og det vil vi som udgangspunkt være for; men på den anden side får de altså også tillagt flere administrative arbejdsopgaver.
Hvor det første principielt er positivt, kan man vel spørge, om det andet er det, som menighedsrådene reelt higer efter og efterspørger.
Det er ikke vores opfattelse, at det, menighedsrådsmedlemmer mest af alt vil arbejde med, er flere administrative og bureaukratiske spørgsmål.
Det kan meget vel blive udkommet af det forslag, som vi behandler i dag, og derfor vil jeg sige, at disse punkter i lovforslaget er noget af det, som vi må have vurderet meget nøje i forbindelse med udvalgsbehandlingen; også fordi vi finder, at de høringssvar, der er afgivet, rejser en række spørgsmål, som vi skal have yderligere belyst.
Så er jeg enig med de ordførere, som har rejst spørgsmålet om forholdet mellem dette lovforslag og de overvejelser, regeringens økonomiudvalg har sat i gang vedrørende forholdet mellem folkekirke og stat på det økonomiske plan og flere reformer.
Det er også spørgsmål, som vi må bore i i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
I det hele taget er det efter Kristeligt Folkepartis opfattelse tiltrængt at få set mere principielt på det økonomiske forhold mellem stat og folkekirke, og det er noget, vi vil vende tilbage til her i Folketinget med et forslag senere i samlingen.