runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Sass Larsen (S), 2002-05-07:
Nu fik vi jo et af de der sædvanlige svar fra ministeren
sådan et floromvundent »på den ene side og på den anden side og noget andet«.
Men det forholdt sig ikke til substansen af, hvad det her går ud på.
Nu fik vi så at vide, at det her var et helt nyt område.
Ja, det er ikke mere nyt område, end at der har været en lov, og nu er man så begyndt at lave den her lov om, så nyt og nyt.
Så siger ministeren et eller andet med, at vi nok finder en fornuftig måde at administrere det på og sådan noget.
Det er det, der ligger til grund for det, vi behandler nu!
Kan ministeren svare på det?
Og kan ministeren også svare på, i hvor mange af de her sager det tværtimod er virksomheder, som rent faktisk er inde og anlægge de her skattesager?
Det kunne jo være meget godt, når man står her og taler om den lille mands sag.
Så vil jeg også godt spørge ministeren: Kan ministeren garantere med det her forslag, at den lille mand får hundrede procents dækning, for det er de stik modsatte konklusioner, mange af høringssvarene har lagt op til, på den måde, det er skruet sammen på?
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-07:
Det fremgår tydeligt af mine korte bemærkninger, at vi synes, at det her er et socialt skævt forslag.
Det er faktisk blevet en hel del mere underholdende at være skattepolitisk ordfører, efter at vi har fået en skatteminister, som selv skriver sine svar.
Jeg tillægger i hvert tilfælde ikke embedsmænd evnen til at skrive så morsomme svar som det, vi har fået på spørgsmål nr. 5.
Spørgsmålet lyder: »Ministeren bedes oplyse, om selvstændige erhvervsdrivende er indeholdt i den af lovforslaget omfattede personkreds.«
I svaret står så efter nogle indledende bemærkninger: »Betaler en selvstændig erhvervsdrivende for sin egen behandling på et privathospital, eller tegner han sundhedsforsikring for sig selv, er der tale om en privat udgift.
Han skal selvfølgelig ikke beskattes af det beløb, han har betalt.
Tilsvarende er der ikke fradragsret for udgiften«.
Jeg vil gerne, at ministeren uddyber det svar.
Jeg kan stille svaret til rådighed her, hvis ministeren ikke har det.
Jens Rohde (V), 2002-05-07:
Nu har vi hørt denne her sang fra hr. Villy Søvndal mange gange, og jeg må tage det som udtryk for, at hr. Villy Søvndal ikke mener, at de aftaler, der bliver lavet mellem amter og kommuner og regeringen, skal overholdes.
Det, som hr. Villy Søvndal betragter som værende et kvælertag på amters og kommuners økonomi, er jo, at regeringen har henstillet til kommunerne, at de overholder den aftale, som både amter og kommuner jo var ovenud tilfredse med, den aftale, som blev indgået sidste år med den tidligere regering, hvor man stod uden for forhandlingslokalet og sagde, at man stort set havde fået alt, hvad man havde peget på.
Så overskrider man alligevel budgetterne med 2 mia. kr.
Så skal amterne finde de 350 mio. kr., og kommunerne skal finde de 650 mio. kr...
Line Barfod (EL), 2002-05-07:
Fru Pia Kristensen efterlyste konstruktiv debat.
Fra Enhedslistens side vil vi meget gerne have konstruktive debatter, og når vi ser på forslag, er det afgørende for os ikke, hvilket partinavn der står på forslaget.
Medfører forslaget en forbedring for almindelige mennesker, stemmer vi for forslaget, uanset hvem der har fremsat det.
Det har vi nogle gange haft uenigheder med den tidligere regering om, men det er nu engang vores måde at arbejde på.
Men Dansk Folkeparti vælger altså at arbejde på en anden måde, og det kan vi kun beklage.
Fru Pia Kristensen kom ikke med ét eneste argument for, at Dansk Folkeparti nu vil stemme imod, at man udvider helbredstillægget, så de ældre kan få hjælp til briller, tandpleje, diætkost og fodpleje.
De andre ting, som Dansk Folkeparti bryster sig af at have fået gennemført, har man taget pengene til andre steder, og det meste af det resulterer i et stort bureaukrati.
De er f.eks. taget fra satspuljen, og pengene til den er blevet taget fra pensionister, kontanthjælpsmodtagere og andre med de allerlaveste indkomster her i landet, så der er ikke meget socialt at gøre godt med.
Pia Kristensen (DF), 2002-05-07:
Ja, retorikken fejler ikke noget, når Enhedslisten indtager talerstolen.
Det er utroligt, hvad der kan siges på så kort tid af floskler, floskler og atter floskler.
Det er karakteristisk for Enhedslisten at fremmane et skrækscenario, som i bund og grund handler om den dybe aversion, man nærer imod Dansk Folkeparti, og samtidig mærker man en helt klar frustration over, at Dansk Folkeparti har fået indflydelse. Enhedslistens postulater om, at Dansk Folkeparti løber fra sine aftaler, er ren og skær chikane.
Kort tid efter, at det nye Folketing var samlet, fremsatte Enhedslisten en lang række beslutningsforslag, udelukkende gode og fornuftige forslag, som var taget direkte ud af Dansk Folkepartis arbejdsprogram.
Men Enhedslisten må åbenbart have høje tanker om Dansk Folkeparti, hvis man tror, at man kan få gennemført et 4-årigt arbejdsprogram i løbet af ganske få måneder, og det fortæller lidt om Enhedslistens realitetssans.
Ingen kan lave en revolution på få måneder.
Må jeg minde fru Line Barfod om, at Dansk Folkeparti faktisk har gjort sin indflydelse gældende.
Siden fru Line Barfods korttidshukommelse tilsyneladende er trådt ud af kraft, vil jeg kort skitsere eksempler på forbedringer: sundhedsområdet er tilført 1,5 mia. kr. til nedbringelse af ventelister; der er afsat 0,5 mia. kr. til et generelt løft på ældreområdet; efterlevelsespensionen genindføres; ledsageordningen videreføres efter pensionsalderens indtræden; varmetilægget forbedres, og sidst, men ikke mindst: influenzavaccination til de ældre, osv. osv. Hvis der ikke her er tale om helt klare forbedringer, ved jeg faktisk ikke, hvad jeg skal kalde det, så hermed må jeg på det kraftigste dementere Enhedslistens postulater om, at Dansk Folkeparti løber fra sine løfter. Til sidst vil jeg sige, at hvis fru Line Barfods negative udtalelser skal danne præcedens for den videre dialog, bliver det altså uden Dansk Folkepartis medvirken.
Vi er et positivt parti og deltager kun i konstruktive debatter.
Jacob Buksti (S), 2002-05-07:
Det er sådan set i fortsættelse af det sidste af det, hr. Jens Peter Vernersen siger.
Skatteministeren begynder igen med, at det, det handler om, er, at Socialdemokraterne bare vil have millimeterretfærdighed. Nej, det, det bare er, er, at vi gerne vil have, at folk kommer til at betale skat af en objektiv størrelse og ikke af et tilfældigt mål.
Jeg troede også, at partiet Venstre havde den opfattelse.
Det, der jo er afgørende - det var også derfor, jeg stillede det spørgsmål, som ministeren så ikke ville gå ind på - er, at det fastlåser i al fremtid en forskel ikke i vurderingen, men i ejendomsværdiskatten, i det tilfælde jeg nævnte, på 51.000 kr. om året.
Mener skatteministeren virkelig, at det er retfærdigt og rimeligt, så er der i hvert fald trukket en ordentlig streg i sandet. Det, det drejer sig om, er jo ikke en diskussion, som skatteministeren også vil gøre det til, om der er fejl i det tidligere system.
Nej, det afgørende er, at det tidligere system jo var indrettet på at kunne rette fejlene.
Det var derfor, man havde almindelige mennesker til at gå rundt og vurdere husene.
Det var derfor, man af den listefremskrivning, som skete, tog 10 pct. ud om året for at gennemgå dem.
Det var jo præcis for netop at få en mere og mere rimelig fordeling.
Jens Rohde (V), 2002-05-07:
Det er altså et spørgsmål om at overholde de aftaler, der er blevet indgået.
Mener SF ikke, at de skal overholdes?
Jens Peter Vernersen (S), 2002-05-07:
Skatteministeren starter med at sige, at der er givet adskillige eksempler.
Skatteministeren har jo ikke givet nogen som helst eksempler.
Skatteministeren er jo ikke selvstændigt kommet med nogen eksempler.
er kommet frem, fordi vi har stillet spørgsmål, og fordi der faktisk har været nogle folk, der har interesseret sig for det.
Jeg var forleden ude og køre oppe i vores område.
Over de sidste 2-3 år var de sat i stand, rigtig flot.
De var vurderet om.
Det var måske lige på kanten af, at det var muligt at gøre brug af dem som boliger.
Nu bliver de 3 huse solgt.
De bliver sat top i stand, nyt tag, nye vinduer, nyt gulv, badeværelse, køkken.
Ejerne kommer ikke til at betale den skat, som ejerne af de 20 andre betaler.
Det er altså Venstres retfærdighed, skatteministerens retfærdighed.
Det er jo det, det drejer sig om.
Det har jo ikke noget at gøre med, at vi skal have millimeterretfærdighed.
Det har at gøre med, at der skal være
en ensartet beskatning i det her land.
Charlotte Antonsen (V), 2002-05-07:
Jeg bliver beskyldt af de to ordførere fra Socialdemokratiet for at tale om et forkert forslag.
Jeg vil godt gentage det, jeg sagde før, nemlig at denne regering har stoppet skatternes himmelflugt. Vi har lagt beton eller cement over ejendomsskatterne.
Det er baggrunden for, at man nu kan gennemføre en forenkling af vurderingsorganisationen, at vi kan gennemføre en afbureaukratisering på det her område.
Det er klart, at de vurderingsmænd, som har stået for vurderingerne og har gjort et godt stykke arbejde, jo er dem, der bliver ramt, fordi det er dem, der forsvinder, og derfor tillader jeg mig at sige, at så er det da forståeligt, at de klager.
Det er da ikke så ejendommeligt.
Kommunerne klager også, men det er, fordi deres administration ikke længere skal være udgangspunkt for vurderingerne.
Jacob Buksti (S), 2002-05-07:
Så vil jeg da godt fortsætte og høre, om skatteministeren kan bekræfte følgende regnestykke: Hvis man tager to rækkehuse f.eks. i Rungsted, så har familie A købt et velholdt hus med en vurderingspris på 4,5 mio. kr. i 2000.
Huset vil herefter i al fremtid koste 79.000 kr. om året i ejendomsværdibeskatning.
Hvis familie B har købt et dårligt vedligeholdt nabohus til en vurderingspris på 2,8 mio. kr. og ofret 1,7 mio. kr. på istandsættelse, så slipper den med 28.000 kr. om året, altså med en besparelse på 51.000 kr. om året.
Kan skatteministeren bekræfte, at det virker sådan?
Henrik Sass Larsen (S), 2002-05-07:
Det var, fordi der opstod en uklarhed om, hvorvidt det var en ordfører, der var oppe og tale; det var derfor, jeg ønskede et spørgsmål til det, der lige blev sagt.
Det, som Venstres ordfører lige sagde her, var, at bare der er en byggetilladelse, så bliver det objektivt, så bliver det rimeligt.
Det koster 1 mio. kr.
Det er ikke usandsynligt med badeværelse og alt muligt andet.
Derudover sker der det, at naboen får lavet en garage til 50.000 kr. Jeg sælger så i løbet af et års tid osv.
måske til 2,5-3 mio. kr.
Det vil sige, at det er den værdi, ejendommen faktisk har i salg.
Det er lige præcis den situation, man ender i med Venstres forslag.
Er det retfærdighed?
Kristian Jensen (V), 2002-05-07:
Når jeg hører de forudgående talere og den stigende utryghed og utilfredshed, der er med det eksisterende vurderingssystem, så glæder det mig selvfølgelig, at der kommer en lov, der ændrer ved det.
Men det er nu ikke derfor, jeg kommer herop.
Jeg kommer herop for at spørge skatteministeren, om ikke det er et grundlæggende princip, at hvis man skal have retssikkerhed og tryghed i lovgivningen, så skal man have et objektivt grundlag, der skal være et klart og forståeligt grundlag for, hvornår man kan risikere at blive sat i en anden skattesituation.
Og er kravet om, at der kommer omvurdering, når der er byggetilladelse, ikke netop både objektivt og klart og forståeligt i forhold til, at det skal være en skønsmæssig vurdering af, hvornår man har vedligeholdt, og hvornår man har renoveret?
Hvorimod hvis man laver en byggetilladelsesvurdering, sådan som ministeren har lagt op til, så har man netop klaret et både objektivt og forståeligt grundlag.
Jacob Buksti (S), 2002-05-07:
Jeg tror, det var hr. Jens Peter Vernersen, som sagde, at vi jo efterhånden må leve med skatteministerens velkendte teknik med i stedet for at svare på det, der bliver spurgt om, så at blive tillagt motiver om, at det eneste, det drejer sig om, er, hvordan vi bedst og hurtigst kan hive penge op af lommerne på boligejerne. Det er slet ikke det, der er vores interesse i det her. Det, der er vores interesse, er at sikre, at der er en retssikkerhed for borgerne, som vi kan være tjent med.
Nu ved jeg godt, at skatteministeren måske ikke tror så meget på os andre, men jeg vil da bare gerne citere,
hvad Kristeligt Folkepartis formand, hr. Jann Sjursen, sagde under det åbne samråd: »Det kan selvfølgelig udvikle sig til en interessant diskussion om selve retssikkerhedsbegrebet, men når jeg for så vidt synes, det er lidt interessant, så er det, fordi jeg er på besøg her i Skatteudvalget her i dag; ellers sidder jeg i et andet udvalg, Folketingets Retsudvalg, og der vil skatteministerens partifæller mange gange kunne opleves som dem, der virkelig vil håndhæve retssikkerheden forstået på den måde, at retssikkerheden skal håndhæves, ikke på et tilfældigt, men på et objektivt og oplyst grundlag.
KL. 17.25
Henrik Sass Larsen (S), 2002-05-07:
Jeg har bare et enkelt spørgsmål til skatteministeren, som i sin redegørelse sagde, at nu kunne det også blive nemmere og bedre for de unge, som skulle til at have bolig.
Betyder det ikke, at det, man eventuelt måtte spare nu her i forbindelse med, at man fastfryser ejendomsværdiskatten, bare bliver puttet oven i prisen, så man kapitaliserer det?
Eller er der en særskilt fordel for os i det?
Så må skatteministeren også forklare mig og andre, hvori den store retfærdighed består, når man bare sådan hælder cement ud over det hele, og så siger, at der nu er skattestop for alle.
Der er jo sådan lidt forskel på, hvor mange byrder vi løfter hver især.
Der er jo altså forskel på, om det er et hus til 4 mio. kr., som bliver lettet i forhold til det her, eller om det er et hus til 700.000 kr.
Det må skatteministeren da kunne bekræfte.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-05-07:
Det, vi oplevede her for et øjeblik siden fra skatteministerens side, er det, vi har oplevet, stort set hver gang vi har diskuteret det her spørgsmål.
Når skatteministerens argumenter slipper op, går skatteministeren over til den der mistænkeliggørelse: Socialdemokraterne vil nok bare opkræve noget mere skat; Socialdemokraterne vil nok bare tage folks penge.
Jeg synes, at det er helt utroligt, at skatteministeren ikke er kommet længere i sin verden.
Lad mig nævne et eksempel.
Hvis et hus ovre ved os stiger med 100.000 kr., så skal ejeren af med 100 kr. mere om måneden.
Det skal han også med de 5 pct.s stigning her.
Hvis ejeren har huset herovre, som jeg har nævnt adskillige gange, så sparer han 25.000 kr. om året, fordi det er vurderet forkert.
Det er det, som skatteministeren synes er i orden.
Det er to vidt forskellige indgangsvinkler til politik.
Lad mig så sige til spørgsmålet om tryghed for boligejerne, at boligejerne vel næppe har haft større tryghed, end de har haft de sidste 10 år.
Jeg kan godt forstå, at Venstre synes, det er morsomt.
Da vi overtog regeringen, var der 20.000 tvangsauktioner om året.
Så tryghed er faktisk det, man har haft de sidste 10 år.
Der kunne man beholde sin bolig.
Men det er måske ikke så morsomt?
Ole Stavad (S), 2002-05-07:
Jeg vil spørge, hvor meget formål en debat har, hvori ministeren tillægger én noget andet end det, man har sagt, og svarer på noget andet end det, der er spurgt om.
Ministeren lader, som om det sådan er nogle spidsfindige diskussioner og spørgsmål, vi har her.
Hvis vi tager de titusinder af ejendomme, hvor det helt konkret fremgår af vurderingsmeddelelsen til de pågældende ejere, at der er nedslag for dårlig vedligeholdelse, så har ministeren bekræftet i samrådet, at selv om man bekoster alt, så det bliver vel vedligeholdt, så alt bliver tiptop, så vil de ejendomme fremover fortsat have et konkret nedslag for dårlig vedligeholdelse i forhold til det, deres ejere skal betale ejendomsværdiskat efter, uanset hvilken vurdering der kommer.
Det er kun et af en stribe eksempler på, at det her er tilfældigt, at det er skat udskrevet uden nogen form for ligelig behandling af borgerne, og det er såmænd bare det, vi har ønsket at få ministeren til at forholde sig til.
Men det ændrer ikke virkeligheden for de borgere, der skal betale efter de regler, som ministeren nu får vedtaget.
Det, jeg synes, der er så fortvivlende ved de her debatter, er jo, at det er helt umuligt at få en debat både med ministeren og for den sags skyld med regeringspartiernes og Dansk Folkepartis ordførere.
Det, vi diskuterer her, er jo tilfældighederne.
Altså det, at man udskriver skatter på et tilfældigt grundlag, at man lægger cement hen over alle fejl, at hvis man foretager millioninvesteringer uden byggetilladelser, så spiller det ikke ind, mens hvis man foretager en beskeden investering -
50.000-75.000 kr. -
, så spiller det ind.
KL. 17.20 Mener ministeren virkelig, at det er rimeligt, at man udskriver skatter på et tilfældigt grundlag?
Vi kan være uenige om skatters størrelse, men det, der kommer bag på mig, er, at vi er uenige om, at folk skal behandles ens og ligeligt, og at skatterne udskrives på et ensartet grundlag.
Villy Søvndal (SF), 2002-05-07:
Jeg tror, at jeg vil anbefale hr. Jens Rohde at læse Jyllands-Posten i dag.
Jeg skal sige til hr. Jens Rohde, at Jyllands-Posten ikke er SF's hoforgan.
Det er ikke dér, vi normalt sådan får medvind.
Hvad er forsiden på Jyllands-Posten i dag?
Det er, at amterne skal spare 2.000 stillinger væk.
Derudover gør kommunernes folk opmærksom på, at der kommer massive besparelser på ældreområdet, på børneområdet og i forhold til de mest udsatte grupper.
Hr. Jens Rohde er formentlig meget opmærksom på, hvad de penge er brugt til, som overskridelserne skyldes.
De er nemlig brugt til sundhedsvæsenet, til sygehusene.
Jeg troede egentlig, at regeringen var tilhænger af, at man fik nedbragt ventelisterne.
Så er de brugt på ældreområdet.
Jamen er regeringen ikke tilhænger af, at de ældre skal have det bedre, eller er det kun noget, man siger i festtaler sådan rundtomkring?
Så er de brugt på børneområdet, og det synes
jeg er klogt.
Se, i modsætning til tidligere har hr. Jens Rohdes parti jo nu et regeringsansvar
og derfor: Når nu meldingen kommer fra Skælskør, Hobro, Holstebro, Vejle, Varde osv. om, at man alle steder er i færd med det samme - velfærden på ældreområdet, på sygehusområdet udmøntes jo lokalt - nemlig at spare på de områder, som Venstre sagde var højt prioriterede områder, og som Dansk Folkeparti sagde var højt prioriterede områder, og når det tælles sammen og konstateres, at ældreområdet blev forringet, at der var færre hjemmehjælpere, at der blev færre ældreboliger, bliver der så ikke også for Venstres vedkommende for langt mellem løfterne og virkeligheden? Får Venstre ikke præcis det samme problem, som Dansk Folkeparti lige havde under ordførerskabet før: at afstanden mellem løfter og virkelighed bare vokser sig større og større?
Og er det virkelig Venstres bud?
Jeg kan jo næsten høre hr. Jens Rohde svare: Jamen har de skåret på hjemmehjælpen i Varde?
Det er ikke regeringens politik.
Hans Andersen (V), 2002-05-07:
Der skal ikke være nogen tvivl om, heller ikke for fru Sandy Brinck, at det danske sundhedssystem fortsat vil være finansieret af offentlige midler og ikke af forsikringer.
Men i den tidligere regeringsperiode blev der jo også indgået mange forsikringer, som vil benytte sig af privathospitaler.
Det er så åbenbart forkert, efter at man ikke er i regering mere, så må folk ikke gøre det.
Kort og godt: Det her går ud på, at der ikke skal være skat på sygdom, og at vi vil give mulighed for, at virksomhederne tager et socialt ansvar.
Peter Christensen (V), 2002-05-07:
Når vi diskuterer L 180, sker det, at vi også kommer ind på L 100.
Det er svært at undgå, og da vi behandlede L 100, blandede den socialdemokratiske ordfører også L 180 ind, så det går vel begge veje.
Men jeg skal selvfølgelig forholde mig, så godt jeg kan, til L 180.
Det undrer mig, at man kan være imod både L 100 og L
Der skal ingen ændringer være, og man vil ikke svare på, om det skyldes, at man ønsker at fortsætte derudad med skatteskruen, som om intet var hændt.
Men jeg håber trods alt, at Socialdemokratiets ordfører vil svare på, om man simpelt hen vil have lov til at fortsætte skatteskruen og bruge den vurderingsorganisation, vi kender nu, til at varetage det arbejde.
Men ellers er jeg nødt til at konkludere, at nu har vi diskuteret dette lovforslag, L 180, meget, meget længe, og vi har stort set haft fat i hver en flig af det.
Der kan ikke længere være gemt ret meget.
Vi er uenige om, hvorvidt der vil være en god organisation til at tage over, så vi får en god vurdering.
Men kan Socialdemokratiets ordfører ikke nikke genkendende til, at hvis han havde delt vores opfattelse af en sikker og god vurdering, så sparer vi altså også det offentlige samfund for 125 mio. kr., som den nye vurderingsorganisation er billigere.
Jacob Buksti (S), 2002-05-07:
Jeg synes også, der er en underlig skizofreni i de forskellige indlæg, der kommer fra forskellige ordførere fra Venstre.
Én roser den eksisterende vurderingsorganisation og vurderingsmændene og -kvinderne for at have gjort et stort og næsten uegennyttigt arbejde, en anden siger, at de jo bare er utilfredse, så derfor er der jo ikke noget at sige til, at de laver vrøvl, og en tredje siger, at man bare pumper vurderingerne op og op og op for at tilfredsstille vores andres lyst til at hive flest mulige penge ud af folk. Det sidste er jo udtryk for en dyb mistillid, og det er fantastisk at høre repræsentanter for partiet Venstre - som jeg ellers en gang imellem har opfattet som gående ind for det nære samfund, decentralisering og mest muligt tæt på borgerne, men jeg er kommet noget i tvivl på det seneste - nu stå og tale for et statsligt, centraliseret system under ministerkontrol, hvor enhver form for deltagelse af almindelige mennesker alene har til hensigt at legitimere slige hensigter for nogle, som har til hensigt at brandskatte folk.
Det er mildt sagt ikke det, det handler om, og derfor synes jeg efterhånden, det er grotesk, at man ikke i det mindste forholder sig bare nogenlunde til det saglige indhold, som vi har at gøre med her, i stedet for at køre rundt med alle mulige opfattelser af, hvilke synspunkter vi skal tillægges.
Så vil jeg også gerne spørge skatteministeren, om skatteministeren virkelig er sikker på, at det personale, som skal være til rådighed i de kommunale vurderingssekretariater, indtil man har fået den nye organisation til at fungere, dvs. året ud, også er til rådighed.
Eller tror ministeren, at der er bare nogenlunde bærekraft i det, formanden for Kommunernes Landsforening har sagt, nemlig at man ikke kan forvente, at kommunerne føler sig forpligtet til at fastholde mandskabet det pågældende sted, og at de pågældende må formodes at søge derhen, hvor der er arbejde at få i fremtiden - altså at der netop ikke vil være personale til rådighed til at håndtere de klager, som åbenbart ikke går i et sort hul, men et eller andet sted hen?
Vi håber, vi får det at vide, for det kunne jo være, at borgerne også var interesserede i at høre det.