runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Kofod (S), 2003-05-06:
For at skære det ud i pap: Jeg tror ikke, der er nogen uenighed mellem statsministeren og mig i spørgsmålet om behovet for at genskabe et stærkt europæisk fællesskab også om udenrigspolitikken.
Det er vi fuldstændig enige om.
Så der kan jeg kun erklære mig enig i de svar, som statsministeren har givet til det punkt.
Men det er jo ikke det, der er sagens kerne.
Jeg vil gerne igen referere en unavngiven tysk diplomat, der siger, at udsendelsen »Fogh bag facaden« simpelt hen er forrykt, simpelt hen er forrykt.
Hvis det er opfattelsen i Tyskland, så er det klart, at der jo er et behov for, som udenrigsministeren meget ærligt erkender, at få talt sammen, der er behov for at få klinket skårene og genskabt en god alliance med Tyskland.
Der kan jeg kun forstå statsministerens svar på den måde, at han ikke er enig med sin udenrigsminister i, at der er det behov, affødt af den her udsendelse, som har været meget diskuteret: »Fogh bag facaden«.
Det er jo beklageligt, at statsministeren, der går ind for åbenhed, ikke på det her punkt viste sig at være åben, men afviser, at der skulle være tale om noget som helst, på trods af at der er dokumentation for det, på trods af at der er tyske diplomater, der siger det modsatte.
Så lige en sidste kommentar: Jeg synes, det er klogt af den tyske regering ikke at skærpe konflikten, jeg synes, det er klogt, at Joschka Fischer siger: Det her er selvfølgelig noget, vi klarer på tomandshånd.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-05-06:
Jeg har svaret som reaktion på spørgsmål om, hvordan jeg så på, at nogle - jeg tror faktisk, at det var repræsentanter for hr. Jens Peter Vernersens parti - ville rejse en debat om mistillid til kirkeministeren, at det har jeg meget svært ved at se at der skulle være nogen seriøs baggrund for, fordi bedømt ud fra det, Rigsrevisionen har sagt om sagen, kan vi i hvert fald konstatere, at de problemer, der måtte være i Kirkeministeriet i den her sag, har udviklet sig, før den nuværende kirkeminister overtog ansvaret. Jeg vil gerne sige, at jeg har ikke til hensigt at gå ind og drage nogen faste konklusioner, fælde nogen domme i den her sag.
Jeg kan oplyse, at kirkeministeren har bedt om, at der bliver iværksat en uvildig undersøgelse under ledelse af en advokat, og det synes jeg er en ordentlig og regulær måde at få det klarlagt på, og så vil jeg i hvert fald afvente faste konklusioner på sagen, til jeg har set den endelige rapport fra denne advokatundersøgelse.
Jeg kan ikke føje meget mere til.
Jeg har jo allerede henvist til, hvorledes den tyske udenrigsminister så klart har sat den sag på plads og dermed jo også har sat hr. Jeppe Kofod på plads, for hr. Jeppe Kofod er jo slet ikke optaget af det, som betyder noget, nemlig EU-samarbejdet og det overordnede politiske.
Det, vi andre er optaget af, er, hvordan vi efter den splittelse, der har været i EU-kredsen - hvor Danmark jo bestemt ikke har stået alene, vi har jo været sammen med Storbritannien, Holland, Portugal, Spanien, Italien og de østeuropæiske lande i synet på, hvorledes man skulle håndtere Irakspørgsmålet - får det til at fungere.
Vi har da alle sammen en interesse, uanset på hvilken side vi har stået i Irakspørgsmålet, i, at EU's fælles udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitik kommer til at fungere så fælles som muligt, og det må vi da alle sammen yde et bidrag til.
Jeg har da også bemærket med interesse, at der jo i Tyskland har været en diskussion af, om der kunne ske en opblødning af holdningerne, og den proces er da under alle omstændigheder nyttig.
Thomas Adelskov (S), 2003-05-06:
Jeg takker for ministerens besvarelse, særlig på de felter, hvor vi er enige.
Ministeren siger, at ministeren ikke har nogen mulighed for at blande sig i, hvordan kommunerne tilrettelægger arbejdet, hvordan kommunerne prioriterer de områder, som vi ikke har inden for lovgivningens rammer.
Der er jeg sådan set lidt uenig med ministeren, og det er jo egentlig også det, der var mit ærinde: at få ministeren til at sende et klart signal til kommunerne om, at i det, vi ønsker dels med folkeskoleforliget, dels med de politiske beslutninger, vi har truffet herinde, og dels med den generelle enighed, der er om at sætte folkeskolen i centrum og gøre folkeskolen mere rummelig og bred, er der ikke plads til de store besparelser, som der er lagt op til af finansministeren og åbenbart også af Kommunernes Landsforening.
Ser man i Politiken i dag, læser vi jo netop konsekvensen af, at der kommer flere og flere elever i klasserne, og at der bliver færre og færre 2-lærer-systemer, altså at der bliver mindre tid til den enkelte elev.
Vil ministeren ikke være så venlig her i dag i Folketingets spørgetime at sende et klart signal til kommunerne og til finansministeren om, at der ikke skal skæres, at der ikke skal spares, og at folkeskolen sådan set skal gøres mere rummelig netop ved at udnytte alle de muligheder, vi nu har åbnet op for med det forlig, vi lavede i november måned?
Ulla Tørnæs (V), 2003-05-06:
Jeg er, ligesom jeg også hører hr. Thomas Adelskov give udtryk for, utrolig glad for den fornyelse af folkeskoleloven, som vi blev enige om i november måned.
I den folkeskoleaftale ligger der flere timer til en række af folkeskolens fag.
De timer er finansieret, og de timer vil også blive gennemført i folkeskolen.
Det, vi også blev enige om, og som vi også synes vi har al mulig grund til at være glade og tilfredse med, er, at vi laver en række minimumstimetal på en række fagblokke.
Det vil sige, at det er helt klart, at den styrkelse timetalsmæssigt, som vi blev enige om, også får den størst mulige effekt i folkeskolen.
Så jeg er meget enig med hr. Thomas Adelskov i, at de ændringer af folkeskoleloven, som vi blev enige om, vil være en styrkelse af elevernes faglige færdigheder og kundskaber i folkeskolen.
Så nævner hr. Thomas Adelskov en artikel - jeg tror, den er fra Jyllands-Posten i sidste uge - hvor Kommunernes Landsforening og Danmarks Lærerforening i forbindelse med en fælles møderække har udtalt, at de da er enige om, at man godt kan se på timetallet i folkeskolen.
Jeg er selv meget forundret over, at en faglig forening som Danmarks Lærerforening kan være med til, at deres kommende overenskomstforhandlinger skal tage udgangspunkt i det, som er folkeskolens kerneopgave, nemlig at sikre, at børnene får undervisning.
Men da det jo ikke er noget, jeg har nogen som helst mulighed for at blande mig i, så gør jeg ikke det, ud over at jeg undres over, at man som faglig forening kan have det som afsæt til kommende overenskomstforhandlinger.
Det korte af det lange er, at de ændringer af folkeskoleloven, som vi blev enige om, hvor vi dels tilførte ekstra midler til de ekstra timer, dels fikserede timetallet i en række fagblokke, synes jeg vi har al mulig god grund til at være tilfredse med.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-05-06:
Jeg vil gerne sige til hr. Villy Søvndal, at det ikke er regeringens hensigt at holde noget som helst skjult i den her sag.
Som jeg også sagde, vil det selvfølgelig, hvis det nødvendiggør initiativer, føre til, at der bliver taget initiativer til at løse de miljøproblemer, der måtte være.
Det kunne regeringen da ikke drømme om at holde hemmeligt.
Når den undersøgelse har fundet sted af, hvad der rent faktisk måtte være af miljøproblemer, og der så skal tages nogle initiativer, så vil det selvfølgelig være helt åbent, og det vil jo også skulle gøres til genstand for en politisk beslutningsproces.
Så der er jo ingen mening i på nogen måde at holde det skjult.
Men det må også være rimeligt, at en sådan undersøgelse finder sted, før man træffer beslutninger om, hvilke initiativer der er nødvendige.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ulla Tørnæs (V), 2003-05-06:
Så mener jeg ikke, at den historie, som er beskrevet i Politiken i dag, giver tilstrækkelig belæg for at sige, at folkeskolen ikke er rummelig.
Jeg synes ikke, at det er nogen god løsning at isolere børn.
Det er slet ikke nogen god løsning at isolere dem gennem længere tid, tværtimod må det handle om at tilrettelægge undervisningen sådan, at den bliver målrettet også den enkelte elev, som har vanskeligt ved at forstå de sociale spilleregler i et klasseværelse.
Så det må handle om at tilrettelægge undervisningen på en anden måde.
Men selve historien i Politiken mener jeg ikke giver belæg for at beskylde folkeskolen for ikke at være rummelig.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Thomas Adelskov (S), 2003-05-06:
Jeg vil godt takke ministeren for ministerens besvarelse.
Jeg tager det nemlig som udtryk for, at ministeren er enig med mig i, at finansministeren og kommunerne ikke skal gå ind og pille ved skolerne, og at målsætningen ikke er, at der skal være flere elever i klasserne for dermed at øge den effekt, som vi i dag kan læse om i Politiken, nemlig at flere urolige børn skilles ud, flere urolige børn isoleres, og at skolen ikke bliver mere rummelig i disse tider, tværtimod.
Så jeg takker for ministerens besvarelse.
Ulla Tørnæs (V), 2003-05-06:
Det, jeg nævnte i mit svar til hr. Thomas Adelskov om, hvor jeg ikke har mulighed for at blande mig, er i de overenskomstforhandlinger, som Danmarks Lærerforening og Kommunernes Landsforening har med hinanden.
Det, jeg kan blande mig i, og det, som vi i høj grad også blandede os i i efteråret og senest ved selve vedtagelsen af loven her kort tid før påske, er, at vi har valgt at tilføre folkeskolen flere timer i en række af folkeskolens kernefag.
De timer har vi finansieret.
Vi har fikseret minimumstimetallet i en række fagblokke.
Det vil sige, at kommunerne under ingen omstændigheder har mulighed for at gå ned under det niveau, som vi aftalte i efteråret, og det niveau er vel at mærke en forøgelse i forhold til tidligere regler.
Det vil sige, at man kan målrette undervisningen mod den enkelte elevs behov.
Det tror jeg selv på vil få den effekt, at behovet for specialundervisning vil blive minimeret.
Derudover tror jeg også på, at alene det, at vi får skabt mere tid til selve undervisningen, også vil betyde, at der er mere tid til fordybelse.
Det vil også gavne de bogligt svagere elever.
Jeppe Kofod (S), 2003-05-06:
Jeg er meget interesseret i de overordnede ting, og derfor var jeg også glad, da Det Europæiske Råd vedtog, at FN skulle spille en central rolle i genopbygningen af Irak, at stats- og regeringschefer de 15 lande imellem enedes om det spørgsmål.
Det syntes jeg var meget, meget glædeligt, men det er jo ikke det, der er sagens kerne her.
Jeg synes egentlig, at udenrigsministeren viser åbenhed og stort engagement ved at sige, at der er god grund til at få snakket sammen mellem Danmark og Tyskland, der er god grund til at genskabe den dansk-tyske alliance.
Det er sunde synspunkter.
Jeg kan spørge på en helt anden måde: Er statsministeren enig i det synspunkt?
Er statsministeren enig i det synspunkt, som udenrigsministeren har på det område her, og enig i det initiativ, der er blevet taget fra udenrigsministerens side, så vidt jeg kunne forstå uden at spørge statsministeren - sådan er det i hvert fald udtrykt i de artikler, som vi kunne læse om initiativet - nemlig at man skulle mødes med den tyske udenrigsminister?
Jeg synes, det er vigtigt.
Jeg synes, det er vigtigt at få det europæiske samarbejde til at fungere.
Derfor er det vigtigt at vide, om det er det, udenrigsministeren siger, der står til troende, eller om det bare er statsministerens sædvanlige facon, hvor han afviser, at der overhovedet skulle være nogen kurre på tråden.
Kamal Qureshi (SF), 2003-05-06:
Da SF's ordfører, hr. Villy Søvndal, ikke kan være til stede, vil jeg holde SF's ordførertale.
Der er efter SF's opfattelse meget brug for, at børns forhold i daginstitutionerne forbedres.
Børn bliver syge af at være så tæt på hinanden.
Børn bliver stressede af mangel på plads og meget støj.
Der er brug for bedre oplevelsesmiljøer for børn både ude og inde.
Netop den nuværende situation, hvor der er styr på ventelisterne, burde efter SF's opfattelse bruges til nogle af disse forbedringer.
I stedet skete der som bekendt ved sidste budgetomgang i kommunerne det stik modsatte.
Børneområdet mistede samlet 0,5 mia. kr. ved budgetlægningen sidste efterår, normeringerne blev sænket, åbningstiderne snævret ind, og der blev proppet endnu flere børn ind.
Derfor er der brug for et centralt initiativ for at forbedre forholdene for børnene, ellers bliver de droppet til fordel for skattelettelser for de velhavende.
Anden del af forslaget drejer sig om at indføre et uvildigt tilsyn, så kommunerne ikke skal kontrollere sig selv.
Det kan være udmærket, men vi savner i SF, at forældrebestyrelser og de ansatte i daginstitutionssektoren tildeles en langt mere aktiv rolle i udvikling af daginstitutionssektoren.
På samme måde savner vi en klarere påpegning af sammenhængen imellem regeringens økonomiske politik over for kommunerne og muligheden for at gennemføre forbedringer.
SF støtter forslaget.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-05-06:
Det her drejer sig om den kreative bogføring hos kirkeministeren, hvor jeg ser, at statsministeren i dag siger til pressen: »Jeg har meget svært ved at se, hvordan man kan komme efter den nuværende kirkeminister.
Hvis der er kritik rettet mod det, der er foregået, så er det først og fremmest mod tidligere kirkeministre.«
Det vil jeg godt have statsministeren til at uddybe og også have statsministeren til at redegøre for, hvorfra man har den viden, som der gives udtryk for her i dagspressen.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-06:
Så har jeg kun i den her omgang et sidste spørgsmål, som forretningsordenen tillader mig, og det er: Vil man sikre, at der bliver tid til at få afklaret denne her sag?
Man kan jo godt frygte, at det tidspres, der ligger nu, fordi man forsøger at sammenkæde den her sag om betalingen for miljøproblemerne med spørgsmålet om missilskjoldet, fører til, at man forsøger på at tromle noget hen over hovedet på Grønland.
Det synes jeg ikke ville være rimeligt, og jeg forstod også af statsministerens svar, at det syntes han heller ikke der kan være tale om, men det kræver jo altså, at der ikke sker den sammenkædning, det, jeg kaldte politisk afpresning, og at Grønland får tid til at se det her materiale, sætte sig ind i det, finde ud af, hvad der rent faktisk lå af materiale, dengang man indgik Dundasaftalen osv.
Det ville gøre ubodelig skade på forholdet mellem Danmark og Grønland, hvis denne sag nu bliver tromlet hen over den grønlandske befolkning.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-05-06:
Jeg er enig med hr. Peter Skaarup i, at der sikkert er behov for utraditionel tænkning og utraditionelle initiativer, og det er også det, justitsministeren gerne vil drøfte med Folketingets partier.
Til syvende og sidst er det jo også noget, der kan have økonomiske konsekvenser, og derfor må det også blive et vigtigt tema i de kommende forhandlinger om næste års finanslov.
Peter Skaarup (DF), 2003-05-06:
Mig bekendt er de initiativer, der er igangsat, noget, der i hvert fald af dem, der har med området at gøre, ikke forventes at kunne medføre et kraftigt fald i antallet af dømte, der er på fri fod og altså ikke sidder i fængsel.
Vi har også mærket os, at der fra flere forskellige sider iblandt regeringspartierne er en voksende erkendelse af, at der virkelig er et problem her.
Derfor vil jeg meget efterspørge, hvad regeringen rent faktisk vil gøre fremadrettet, for de initiativer, der ligger med planer om nye fængsler, er noget, der kommer til at ligge noget ud i fremtiden.
Det er nødvendigt med nogle øjeblikkelige ændringer, der kan gøre, at belægningsprocenter på f.eks. 120, som vi ser nogle steder i fængslerne, bliver ændret, så vi i hvert fald kommer ned under de 100 pct.
Det er minimum.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-05-06:
Jeg er enig med hr. Peter Skaarup i, at det er et problem, og det er naturligvis ikke acceptabelt med voksende ventetid for at komme til afsoning.
Derfor er det også en sag, regeringen ser på med allerstørste opmærksomhed.
Der er allerede iværksat initiativer, som vil give flere fængselspladser, men regeringen er meget åben over for at drøfte yderligere initiativer, og jeg ved, at justitsministeren en af de allernærmeste dage har møde med Folketingets partier om det.
Peter Skaarup (DF), 2003-05-06:
Jeg vil spørge til de problemer, som vi er klar over der i øjeblikket er hos kriminalforsorgen med hensyn til dømte kriminelle, som venter på at få en fængselsplads.
Det viser sig ifølge den seneste opgørelse, at 4.086 dømte er på fri fod, mens 3.600 er bag tremmer.
Det viser også, at en dømt i 1999 kunne regne med at vente 1,2 måned på en ledig plads i et fængsel.
Nu er ventetiden 4,6 måneder.
Det er selvfølgelig noget, der for enhver, der først og fremmest gerne ser, at lovgivningen er på den lovlydige del af befolkningens side, er et problem.
Derfor vil jeg spørge, hvilke initiativer regeringen vil tage for at sikre, at vi er sikre på, at kriminelle kommer hurtigt bag tremmer, sådan at ofrene også kan føle, at der virkelig bliver grebet ind over for dem, der burde sidde bag tremmer, men altså ikke gør det i øjeblikket.
Pernille Falcon (EL), 2003-05-06:
Forslaget i dag er Enhedslisten positiv over for.
Enhedslisten har tidligere mange gange fremsat forslag om, at man lavede en børnenes miljølov, som kunne sikre, at børn havde nogle ordentlige forhold i daginstitutioner og skoler.
Det, der undrer os lidt i forbindelse med det her forslag, er, at SFO'erne og fritidshjemmene er undtaget, at man altså har nøjes med at holde sig til førskolealderen.
Vi har jo af debatten kunnet høre, at man fra hverken Venstres, De Konservatives eller Dansk Folkepartis side har ønsker om at forbedre kommunernes økonomi eller sætte nogle minimumsstandarder, som kan sikre, at børnene får bedre vilkår, end de har i dag.
Man har tænkt sig fortsat at presse økonomien, man har tænkt sig, at der fortsat skal presses flere børn ind, og at der fortsat skal være så ringe udfoldelsesmuligheder, som der er i dag.
Det kan undre, at man ikke ønsker at forbedre forholdene, men alene ønsker at satse på såkaldte fritvalgsordninger.
Socialdemokratiet og De Radikale har også været inde på, at de ikke ønsker en egentlig lovgivning på det her felt, at det skal være op til kommunerne, og det var da også det, vi kunne konstatere under den tidligere regering, da Enhedslisten havde forslaget oppe. Vi kan som sagt støtte forslaget, men kunne godt tænke os, at det blev præciseret, at det var med henblik på nogle klare forbedringer af forholdene, og vi kunne godt tænke os, at der blev indbygget en sum penge, en pulje, som kommunerne kunne søge om og derved også få medfinansiering af projekter, der kunne forbedre de fysiske forhold i institutionerne.
Vi kunne godt tænke os en mere successiv indførelse af sådan nogle regler, så vi ikke skulle vente i hele 5 år.
Nogle af de andre ting har jeg været inde på i de korte bemærkninger, men jeg vil godt lige til slut ridse op, at for os handler det om at få forbedret børnenes forhold, sådan at de får bedre fysiske udfoldelsesmuligheder, sådan at støjniveauet og konfliktniveauet kan nedbringes, og sådan at det sikres, at børnene rent faktisk får en tilstrækkelig voksenkontakt, så de kan udvikle både deres sproglige og deres sociale kompetencer og blive lidt mere hele mennesker, end der gives dem mulighed for i dag.
Peter Skaarup (DF), 2003-05-06:
Vi er som nævnt meget optaget af, at kriminelle, der er dømt, kommer ind at sidde, får afsonet den straf, de er idømt.
Jeg undrer mig nok lidt over, at der, når man i Folketinget har gennemført stramninger med f.eks. hårdere domme for voldskriminalitet, så ikke har været tilstrækkeligt med fængselspladser til at sikre, at kriminelle kan komme ind og afsone den straf, de nu får, efter at der er kommet en forhøjet straf.
Derfor vil jeg godt bede statsministeren oplyse, hvad man har diskuteret i regeringen for at imødegå de her tendenser, og hvilke utraditionelle initiativer man måske nødvendigvis må gennemføre for at sikre, at der bliver grebet ind, således at dømte, der er på fri fod, rent faktisk kommer ind at sidde. En af de muligheder, man måske kunne tage i anvendelse,
Var det en mulighed, at man kunne tage sådanne områder i anvendelse?
Det kan jo ikke passe, at der er flere dømte kriminelle ude i samfundet, end der inde i fængslerne afsoner den straf, de er idømt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-05-06:
Sigtet må være, og deri er jeg helt enig med hr. Peter Skaarup, at ventetiderne bliver bragt ned.
Ikke mindst har det jo været en politisk bestræbelse for den nuværende regering og for et flertal i Folketinget, at afsoning af bl.a. voldsdomme kunne ske som straksafsoning, kunne ske hurtigt, efter at der er sket domfældelse, og det er utrolig vigtigt at fastholde det mål.
Derfor vil regeringen naturligvis også tage de initiativer, der er nødvendige, for at vi får bragt ventetiderne ned. Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 118
Jamen det sidste er jeg da fuldstændig enig med hr. Keld Albrechtsen i, og denne sag som andre vil selvfølgelig blive drøftet på allerbedste vis med det grønlandske hjemmestyre.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-06:
Jeg vil gerne takke statsministeren endnu en gang for, at der kommer en redegørelse, og også for det synspunkt, at vi fra dansk side har et ansvar, for det var jo Danmark, der i sin tid beslaglagde det område, gav det til amerikanerne og deporterede lokalbefolkningen, så selvfølgelig har Danmark et medansvar, det kan vi ikke løbe fra, og det kommer desværre til at koste danske skatteydere nogle penge.
Men det, jeg også spurgte om, var: Kan man risikere, at noget af regningen vil blive tørret af på hjemmestyret?
Det synes jeg ikke ville være acceptabelt, og der håber jeg, at statsministeren kan give en garanti for, at det ikke kan være sådan, at det er Grønland, hvis territorium bliver beslaglagt folkeretsstridigt, som så efterfølgende skal være med til at betale.
Jeg kender kun Dundasaftalen, må jeg indrømme, fra presseomtale, vi må have sat os grundigere ind i den, men er det sådan, at udenrigsministeren på et falsk grundlag har formået at få Grønlands hjemmestyre til at underskrive den aftale?
Uden at have kendskab til rapporten er det jo i sig selv en skandale, og så skal det i hvert fald ikke være sådan, at det så fører Grønlands hjemmestyre ud i store økonomiske problemer.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-05-06:
Jeg må afvise påstanden om, at udenrigsministeren skulle have ført landsstyret bag lyset.
Jeg kan forsikre hr. Keld Albrechtsen om, at regeringen ikke har til hensigt at bruge denne her sag til det, som hr. Keld Albrechtsen kalder politisk afpresning.
Hvorfor i alverden skulle regeringen dog gøre dét?
Jeg ville da tro, at hr. Keld Albrechtsen egentlig måtte være meget tryg ved, at danske myndigheder har påtaget sig ansvaret for at få undersøgt de miljøproblemer, der måtte være, og derunder også tage de initiativer, der skal til for at løse problemerne. Det er selvfølgelig et ansvar, vi tager meget alvorligt, og det er da også baggrunden for, at jeg har stillet i udsigt, at regeringen på passende måde vil sørge for, at Folketinget får en orientering om, hvad der er op og ned i denne her sag.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-06:
Jeg håber, at udenrigsministeren, som har forsøgt at hemmeligholde den her rapport i 2 år, lytter meget intenst til statsministerens melding om åbenhed.
Der er jo et fuldstændigt misforhold mellem udenrigsministerens praksis, der desværre tyder på, at han har ført landsstyret bag lyset i februar og fået dets godkendelse af en aftale uden at give hjemmestyret kendskab til baggrunden, nemlig den meget alvorlige rapport.
Det må vi jo så have boret i og have afklaret i forbindelse med den redegørelse, som jeg håber vi får meget hurtigt.
Men jeg vil godt spørge statsministeren: Kan vi få en garanti for, at der ikke udøves politisk afpresning over for Grønland i den her sag?
Statsministeren er vel enig i, at det ikke kan være sådan, at Grønland skal tvinges til at sige ja til missilskjoldet som pris for at få ryddet op i miljøet?