runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Mikkelsen (V), 2005-11-24:
Nu siger hr. Kristen Touborg uduelige.
Hvem skal vurdere det?
Først har vælgerne valgt vedkommende og sendt et signal, og dernæst har byrådet konstitueret sig sådan.
Hvis endelig der skal være tale om uduelighed, ja, hvad er målestokken så?
Det kan vel kun være en politisk vurdering.
Hvis det er partipolitiske toner, ja, så er det en speciel indgang til ordet uduelighed.
Jeg synes, det er godt, at hvis en borgmester ikke udfører de opgaver, der pålægges, så skal vedkommende kunne afsættes ifølge den paragraf, som jeg vist allerede har nævnt.
Det har vi set eksempler på, og det er særdeles alvorligt, når man gør det.
Det er et godt og sikkert udgangspunkt for folkestyret, men dermed har jeg ikke sagt, at alt nu er rosenrødt og godt.
Der kan bestemt altid være grund til at se, om ting kan blive bedre, men det forbedrer intet, at vi skaber den situation, at man kan udtrykke mistillid til en borgmester.
Pia Gjellerup (S), 2005-11-24:
Nu har så vel ministeren som det største partis ordfører fortalt rigt og forholdsvis detaljeret – det kunne gøres endnu mere detaljeret, ved jeg at ministeren havde været forberedt på – både forhistorien, og hvad der er sket, efter at man har haft dette forslag til behandling indtil flere gange.
Vi mener, at det er alt for vidtgående.
Vi mener, at det kunne skabe en mulig ustabilitet, at man altid havde sådan en to tredjedeles-konstellation hængende over hovedet.
Det behøvede altså ikke at være en overtrædelse af lovgivningen eller en vægring mod at udføre opgaverne, men spørgsmålet om uduelighed.
Jeg vil allerede på forhånd gerne svare på et af de spørgsmål, som hr. Kristen Touborg rettede til hr. Leif Mikkelsen, nemlig spørgsmålet, om der dog ikke var noget som helst man kunne mene var problematisk.
Der vil jeg blot minde om, at Socialdemokratiet tidligere har fremsat et forslag om, at man i ganske særlige situationer, hvor der er tale om undersøgelser, der er indledt mod en borgmester, af borgmesterens lovlige funktion og udøvelse af hans hverv, ville kunne skride til at flytte borgmesteren for en 3-måneders-periode.
Det vil jeg varmt anbefale hr. Kristen Touborg at studere.
Det kan jo genoplives.
Men efter det forslag er der jo sket noget andet, som er nok så væsentligt, nemlig at det viste sig, i modsætning til hvad jeg tror mange troede, at § 66 faktisk kunne, og så vil jeg ikke engang bruge ordet strækkes så vidt, men alligevel kunne rumme en større del af de problemer, som vi så oprullet i Farum, og faktisk skabe indledningen til en løsning af det problem.
Jeg mener endda, vi har konstateret, at vores lovgivning var rummelig nok til at kunne løse flere problemer, end adskillige troede.
Jeg synes stadig, og det er Socialdemokratiets holdning, at man også med et blik på det, Socialdemokratiet foreslog, burde se, om det er et sted, hvor vi måske skal foretage en justering.
Vi mener imidlertid slet ikke, at det skal have en rækkevidde som det, SF lægger op til.
Endelig er der spørgsmålet om udvalgsformændene.
De kan heller ikke sådan bare afsættes undervejs.
Nu mener jeg altså heller ikke, at man overhovedet kan sammenligne udvalgsformænd og borgmestre, for udvalgsformændene har ikke det administrative ansvar, men udvalgsformændene kan ikke bare afsættes.
Derfor skal det jo nødig stå sådan, at udvalgsformænd kan man bare gøre alt med, og borgmestre kan man intet gøre med.
Det er svært at gøre noget ved udvalgsformændene, og det er muligt at gøre noget ved borgmestrene.
Det er ikke en helt dårlig balance.
Poul Nødgaard (DF), 2005-11-24:
Det beslutningsforslag, som SF har fremsat, og som behandles her i Folketinget i dag, er behandlet ikke mindre end tre gange, tror jeg, i løbet af de sidste 4-5 år.
Dansk Folkeparti har hver gang udtryk sympati for det fremsatte forslag, der lægger op til, at to tredjedele af kommunalbestyrelsen kan fratage borgmesteren hans funktion.
Men jeg må samtidig sige, at det jo er en alvorlig sag at afsætte en borgmester, der, som reglerne er nu, er valgt for 4 år ad gangen for at sikre den stabilitet og den gode daglige ledelse, der også fremover skal være i enhver kommune.
Der er allerede nu regler om, at et byråd kan suspendere en borgmester, og det synes jeg det er væsentligt i dag at få slået fast.
Ganske vist ikke afsætte, men suspendere en borgmester, når denne disposition er begrundet, jf. styrelseslovens § 66.
Det skete jo rent faktisk i 2002, hvor et flertal i byrådet i Farum besluttede at anmode indenrigsministeren, i øvrigt den samme indenrigsminister, vi har i dag, om at suspendere den tidligere borgmester.
Men da denne borgmester så signalet, overhalede han faktisk indenrigsministeren ved at indgive en ansøgning om at udtræde af byrådet.
Så det blev ikke aktuelt at suspendere ham, men man kan vel godt sige, at hvis ikke den pågældende var udtrådt af byrådet, så er det i hvert fald min opfattelse, at indenrigsministeren havde godkendt den ansøgning, der var fra den pågældende kommune.
Nu forestår der et større udvalgsarbejde, og her vil det måske være interessant at få forslaget lidt bedre belyst, herunder også at få lidt mere klart at vide af SF, om ikke man egentlig synes, at de nuværende bestemmelser i styrelseslovens § 66 er ganske dækkende.
Den kan ganske vist ikke afsætte en borgmester, men i hvert fald suspendere en borgmester, og hvis borgmesteren først er suspenderet, kan det jo bane vejen for, at vedkommende måske under en eller anden form alligevel bliver nødt til at gå.
M021S13541431NAKL.FM
Page 1409
Tuesday, January 31, 2006 1:41 PM
Når alt det er sagt, vil jeg sige, at Dansk Folkeparti er rede til at drøfte de her problemstillinger under det forestående udvalgsarbejde.
Der er måske ikke så meget, der tyder på, at det her forslag kommer igennem, det kan man ligesom høre på de forskellige ordførere, og jeg vil ikke sige i dag, at vi vil stemme for forslaget.
Jeg synes, vi skal have det lidt mere konkret belyst, og hvis det er noget, der betyder så meget for SF, som man nu siger ved, at det er tredje eller fjerde gang, man fremsætter forslaget, så var der måske en mulighed for, at man gik lidt dybere ned og specielt fik analyseret og belyst, om, som jeg nævnte før, den § 66 dog ikke er ganske godt dækkende, hvis der opstår en situation i kommunerne.
Når jeg ser 20-25 år tilbage i tiden, så var der en affære ude på Stevns, hvis ikke jeg husker helt forkert, hvor en borgmester var i modsætning til hele byrådet i 2½ år eller noget i den retning, og det må jeg nok sige var en meget uheldig situation.
Men ellers erindrer jeg egentlig ikke de helt store problemer ud over den sag, jeg lige har omtalt her i min ordførertale.
Vi får se; vi går i hvert fald til arbejdet med frisk mod.
Kristen Touborg (SF), 2005-11-24:
Jeg vil godt spørge ordføreren, om Dansk Folkeparti har skiftet opfattelse af det her spørgsmål, siden vi sidst behandlede sagen i Folketinget.
Leif Mikkelsen (V), 2005-11-24:
Jeg vil gerne medgive hr. Kristen Touborg, at jeg ikke tror på, at det her ville få anvendelse sådan jævnligt og tit.
Jeg tror, det ville ske meget sjældent – og heldigvis for det.
Men der er intet belæg for at tro, at det ville være særlig gavnligt for folkestyret, at muligheden var der, at en stemning, en utilfredshed kunne få dele af byrådet til at bruge det værktøj at udtale mistillid til borgmesteren, som har en særlig rolle i at binde byen sammen og være hele kommunens borgmester og ikke kun sit partis borgmester.
Det er faktisk vigtigt, at der er en vis bredde i det, og at man ikke skal bruge det værktøj at udtale mistillid.
Selv om man måske ikke kan få et flertal til det, så lægger det alligevel gift for folkestyret.
Jeg mener, det er godt, som det er.
Line Barfod (EL), 2005-11-24:
Enhedslisten har ikke ændret holdning, vi støtter stadig væk forslaget fra SF, ligesom vi har gjort tidligere, når det har været fremsat.
Vi har, som vi også har gjort opmærksom på før, lige det, at der nok skal kigges lidt nærmere på, hvordan den præcise udformning skal være, især i forhold til kommuner, der har det, vi kalder magistratsstyre, altså København, Århus osv., hvor der kan være flere borgmestre eller rådmænd.
Hvis man f.eks. i København har et parti, der har syv mandater, så har det ret til en borgmesterpost, og det bliver et problem, hvis man så kan vælte en sådan borgmester med to tredjedeles flertal, for det vil der jo nemt kunne være, sådan som det er skruet sammen i dag.
Så der skal lige kigges lidt nærmere på det, hvis det skulle føres ud i livet.
Hvis det skal blive til et lovforslag, så må man selvfølgelig også, som andre har været inde på, kigge nærmere på, hvad der ligger i det, der hedder at være uegnet til at varetage funktionen.
Hvad skal der nærmere forstås ved det begreb?
Jeg vil sige, at nogle af de forløb, vi har været vidne til her efter det seneste kommunalvalg, mere har antaget karakter af farce og af at handle om forskellige poster end af, at man har haft lange og grundige overvejelser om, hvem der vil være den bedst egnede som borgmester.
Så det der glansbillede af, hvordan tingene foregår, er ikke helt det, jeg synes vi kan genkende fra virkeligheden.
Og derfor kan der være god grund til at diskutere, hvordan vi regulerer og får en bedre politisk debat ude i kommunerne end det, der er tilfældet i dag.
Poul Nødgaard (DF), 2005-11-24:
Nu skal vi jo ikke tale os bort fra hinanden, når vi sådan er rimelig enige, det synes jeg ikke der er nogen grund til.
Men der skal ikke herske tvivl om, hvis der opstår en farceagtig situation et eller andet sted i landet, at jeg så synes, det var gavnligt, at man kunne skifte en borgmester ud, men så skulle man jo gerne gøre det via § 66.
Men lad være med at sige, at vi pludselig er vendt på en tallerken, det er vi bestemt ikke.
Det fremgik også klart af talen, jeg tror bare ikke, hr. Touborg hørte efter de første linjer, jeg læste op.
Arne Toft (S), 2005-11-24:
Jeg synes, at både ministerens og hr. Leif Mikkelsens taler her fra Folketingets talerstol var meget imødekommende, og i og med at vi nu går over til ny struktur med færre kommuner, er jeg helt enig med dem i, at vi selvfølgelig bør se på spørgsmålet og vurdere det.
Udgangspunktet for Socialdemokraternes vurdering af folkevalgtes indkomstforhold er, at der skal være åbenhed om økonomien og en fair og ordentlig honorering af folkevalgtes arbejdsM021S13541431NAKL.FM Page 1415 Tuesday, January 31, 2006 1:41 PM indsats i det daglige.
Det gælder både lokale og nationale repræsentanter, og derfor skal der heller ikke gælde særlige regler for lokalpolitikere.
Man skal ganske enkelt først feje for sin egen dør her på Christiansborg, og vi mener derfor principielt, at senest samtidig med at vi lovgiver om borgmestres og rådmænds ekstraindtægter i kommunale selskaber m.v., skal vi indføre samme regler for folketingsmedlemmers ekstraindtægter i forbindelse med varetagelse af lignende offentlige hverv.
Honoreringens sammensætning er ikke altid særlig gennemskuelig, og nogle gange kan man også sige, at sammenhængen mellem honorarer og den konkrete arbejdsindsats fortoner sig noget.
Vi har derfor stor sympati for dette beslutningsforslag om, at de ekstraindtægter, som borgmestre og rådmænd har fra bl.a. bestyrelsesarbejde i kommunale selskaber, skal tilfalde kommunen og ikke dem selv.
Vi vil så senest i 2008 kunne gennemføre den nødvendige tilpasning af lovgivningen, som kan træde i kraft ved indledningen af den kommende valgperiode, der bliver den første hele valgperiode for de nye kommuner og regioner.
Såfremt der er tilslutning til dette synspunkt fra et flertal her i Tinget, allerhelst selvfølgelig ledsaget af en positiv tilkendegivelse fra ministeren, som jeg i øvrigt synes vi har fået, vil vi være indstillet på, at vi i Kommunaludvalget samarbejder om udformningen af en beretning om emnet, hvorefter arbejdet kan tilrettelægges.
Men hvis der er kommuner, som ikke har tid til at vente til efter næste valg med at lave regler om ekstraindtægter, synes vi ikke, at man fra centralt hold skal stille sig i vejen.
Vi ønsker derfor, at indenrigsministeren giver landets kommunalbestyrelser lov til selv at beslutte, at borgmestre ikke kan modtage vederlag i forbindelse med varetagelsen af andre kommunale hverv oven i den fastsatte borgmesterløn.
Jeg vil også gerne sige til ministeren, at vi er klar til at se positivt på ministerens 25-procentsmodel, som nu skal bruges i sammenlægningsudvalget.
Så kunne vi måske være så heldige, at ministeren også ville beslutte, at de regler, der er vedtaget for de kommunalbestyrelsesmedlemmer, som kommer i sammenlægningsudvalget, også bliver gældende for de folketingspolitikere, der har dobbeltmandat.
Leif Mikkelsen (V), 2005-11-24:
Forslaget til folketingsbeslutning vedrører borgmestres ekstraindtægter, og jeg vil gerne indledningsvis sige, at i kølvandet på kommunalreformen og de ændringer, der sker – større kommuner og andre samarbejdsrelationer kommunerne imellem – kan der være gode begrundelser for at diskutere det.
Jeg synes, vi allerede er blevet hjulpet godt på vej af ministerens indlæg, hvor det blev påpeget, at der rent faktisk er et udvalgsarbejde i gang, der vil klarlægge spillekortene og dermed give os et godt grundlag for at diskutere, om der skal ske ændringer og i givet fald i hvilken retning.
Når jeg dertil lægger – og det er jo ikke så ringe, at politisk debat finder sted andre steder end her i salen – at hr. Arne Toft har sendt signaler om en vis åbenhed, og at man også i Socialdemokratiet godt kan se behovet for at undersøge spørgsmålet, mener jeg sådan set, at vi bør kunne nå hinanden i, at det er godt at få skabt et grundlag.
Når jeg lægger pointene sammen, mener jeg sådan set, at vi står i en gunstig situation.
Vi afviser ganske vist forslaget fra SF i dag, men giver også et tilsagn om, at der inden længe bliver lejlighed til at se på spørgsmålet i en større sammenhæng.
Vi afviser altså forslaget, men håber på en god samtale om det.
Kristen Touborg (SF), 2005-11-24:
Men indtil videre må jeg fastholde, at jeg synes, det vil være mere konsekvent med det forslag, vi har liggende her.
Afstemning
Poul Nødgaard (DF), 2005-11-24:
Ja, det er der, fordi jeg synes, hr. Touborg nok plejer at være god til at høre, men jeg mener, der må være noget galt med hørelsen, måske fordi han sidder nede bag i salen.
Jeg sagde udtrykkeligt, og jeg vil gerne læse op her, så hr. Touborg får det: Dansk Folkeparti har hver gang udtrykt sympati for det fremsatte forslag osv. osv. osv.
Men så spurgte jeg, og det var det, hr. Touborg så var inde på, om ikke vi kunne få den der § 66 analyseret under udvalgsarbejdet.
Hvis den er rimelig dækkende for de problemstillinger, der ligger i det her forslag, så er den jo hjemme.
Og den var jo blevet brugt, kan vi godt se, i Farumsagen, hvis ikke borgmesteren deroppe overhalede indenrigsministeren, lige inden han sad og skulle skrive under på suspensionen, og selv gik ud af byrådet.
Vi har jo udvalgsarbejdet til præcis det samme.
Er hr. Touborg ikke enig i, at det er en god idé at tjekke tingene der?
Så er det ganske vist kun en suspension, men hvis den er alvorlig, så vil den formentlig føre over i noget blivende – gætter jeg på.
Kristen Touborg (SF), 2005-11-24:
Det er baggrunden for mit spørgsmål, om Dansk Folkeparti har ændret holdning, siden man er blevet støtteparti for regeringen, eller hvad det er, der er sket.
Ole Glahn (RV), 2005-11-24:
Jeg vil gerne sige tak til SF for forslaget.
Det er med til at sætte en del af den kommunale styrelseslov til debat, og det hilser vi i Det Radikale Venstre med stor glæde.
Vi mener nemlig, at der er behov for en grundig drøftelse af hele den kommunale styrelseslov nu, hvor vi har fået den nye kommunale inddeling med storkommunerne.
Der er mange nye opgaver, og det er særdeles vigtigt, at vi udviser kreativitet og giver mulighed for, at kommunerne kan eksperimentere med nye styreformer.
Vi har i høj grad udviklet og oplevet et konsensusdemokrati, en stor lokalpolitisk enighed på tværs af partier.
Vi er i høj grad vidne til, at de politiske uenigheder skjules for borgerne, fordi uenighederne udleves i lukkede udvalgsmøder.
I den verden er det så, at det her forslag kommer om, at regeringen skal ændre den kommunale styrelseslov, og vi skal vedtage det her i Folketinget, så kommunalbestyrelsen med to tredjedeles flertal kan vælte en borgmester med et mistillidsvotum.
Det har vi før været imod, og det er vi også i dag.
Vi mener, at det vil give anledning til et politisk spil, der i det nuværende system kan føre til mange taktiske manøvrer, der vil flytte de politiske fokuspunkter fra sagernes indhold og fra ledelsen af en kommune til partimæssige og personlige drillerier, og vi mener, ligesom indenrigsministeren sagde det i sit oplæg, at der er nogle klare juridiske problemer i at følge det her forslag.
Men vi mener, det er vigtigt, at vi tager den kommunale styrelseslov op til debat, og det kan da så godt være, at det her bliver et aspekt af det, men vi er ikke i tvivl om, at vi på nuværende tidspunkt er imod det her forslag.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-11-24:
Der er her tale om genbrug, og jeg tror, at når det drejer sig om genbrug, ville vi kunne blive enige med SF på mange punkter, men ikke når det drejer sig om genbrug af dette forslag.
Det er ikke ret mange sager, som har været oppe, og Farumsagen er jo en helt enestående sag, som der også er blevet redegjort for.
M021S13541431NAKL.FM Page 1410 Tuesday, January 31, 2006 1:41 PM
Jeg er fuldstændig sikker på, at det ville betyde uro, usikkerhed omkring kommunalbestyrelsens arbejde, hvis borgmesteren skiftes ud.
Der kan jo opstå en sag og hvorfor så ikke?
Vi skifter borgmesteren ud, smider ham på porten og vælger en ny.
Men hvad er konsekvensen?
Der skal jo altså være en vis sammenhæng mellem handling og konsekvens.
Det er jo sådan som i Folketinget, at hvis en sådan situation opstår, kan der udskrives valg, men det kan der jo ikke i kommunerne, og det vil jeg absolut heller ikke argumentere for at der kunne.
Når man ser på konstitueringerne, så er det jo klart, at der i visse situationer kan være et spinkelt flertal på en enkelt person bag en borgmester, og hvis det er muligt at vælte borgmesteren, ja, så er der jo ikke ret langt til at få to tredjedeles flertal.
Jeg kunne forestille mig, at der ville komme flere borgmesterudskiftninger i en periode, og det anser jeg for uhensigtsmæssigt.
Man skal jo huske, at borgmesteren er den øverste i forvaltningen, han er bindeleddet mellem kommunalbestyrelsen og forvaltningen, administrationen, og det er af afgørende betydning, at der er et godt samarbejde.
Jeg mener altså, at det, at det er svært at udskifte en borgmester, skaber ro og stabilitet.
Borgmesteren skal føle et ansvar, og kommunalbestyrelsen skal bruge sine magtmidler til at få borgmesteren til at makke ret.
Så er det klart, at kan det ikke lade sig gøre, ja, så er der jo åbnet en kattelem, en mulighed via § 66 derved, at en borgmester kan suspenderes.
Det skal efterfølgende prøves i Indenrigsministeriet, og giver Indenrigsministeriet sin godkendelse, ja, så skal det umiddelbart for en domstol.
Jeg synes, det er den rigtige procedure, for det skal være svært.
I forbindelse med Farumsagen er der jo sådan set ryddet op, for et af kritikpunkterne var jo, at kommunalbestyrelsen ikke havde et økonomisk overblik over, hvad der foregik, den kunne simpelt hen ikke overskue det, men de regler er jo ændret.
Jeg mener, at de regler, vi har i dag, er fuldt tilstrækkelige og fuldt dækkende, og jeg er sikker på, at de betyder, at skulle der en dag for alvor opstå en farce, hvor et helt byråd er imod borgmesteren, ja, så vil der være mulighed for at udskifte vedkommende.
Kristen Touborg (SF), 2005-11-24:
Jeg vil gerne sige tak for debatten, og jeg vil især sige tak til Enhedslisten, fordi Enhedslisten dog holder ved deres opfattelse af den her problemstilling.
Det var jo så også kun Enhedslisten, der gav fuld tilslutning til forslaget.
Desværre må man jo sige, at et parti, der tidligere har været ret velvilligt over for det, ja, oven i købet også ville gå væsentligt videre end det, vi foreslår her, i hvert fald ikke er så klar i mælet mere, som det var ved den sidste behandling.
Det er jo gennemgående sådan, at de store kommunalpartier hele tiden har været imod det her forslag.
Det er de stadig væk, og det synes jeg er ærgerligt, men sådan er det jo.
Jeg kan ikke lade være med at hæfte mig lidt ved den debat, der har været omkring det, at man kan afsætte udvalgsformænd.
Det er jo noget, man løbende kan under den eksisterende styrelseslov, men man må jo sige, at det ikke sker ret tit, på trods af at hvis det var sådan, at der var partipolitiske bevæggrunde, så kunne man jo udskifte udvalgsformændene.
Det sker sjældent, og det må være udtryk for, at man trods alt, når man har valgt en formand i et udvalg eller for den sags skyld en borgmester, så står ret meget ved det, og så skal der store og voldsomme ting til, før man går hen og udskifter den, man har valgt på den led.
Jeg hæftede mig lidt ved, at det nærmest lød, som om Venstre ingen problemer så, og jeg vil godt tilslutte mig udtalelserne fra fru Line Barfod om, at det ikke ser ud, som om alle har tænkt sig lige godt om, da der blev konstitueret nu her for nylig.
Jeg tror, det vil være meget, meget sjældent.
Der er dog lidt flere eksempler end dem, der har været nævnt heroppefra,
på forhold, hvor der burde have været skredet ind
Der er flere, herunder især Dansk Folkeparti, der har luftet den mulighed, at § 66 er dækkende for at afsætte borgmestre.
Det synes vi ikke den er.
Og så vidt jeg ved, er det heller ikke sket endnu.
Jeg er med på Farumsagen og de ting, der var, men den kørte jo ligesom ikke til ende.
Så vidt jeg ved, er det sådan set aldrig bevist, om den holder eller ikke holder.
Derfor har vi fastholdt, at vi mener, det er vigtigt, at vi får muligheden for at gribe ind, når tingene kører helt skævt.
Men jeg vil sige tak for debatten, og så må vi se, hvad udvalgsarbejdet kan bringe.
M021S13541431NAKL.FM Page 1412
Tuesday, January 31, 2006 1:41 PM
Ole Sohn (SF), 2005-11-24:
Man kunne måske også forestille sig, at parlamentets medlemmer kunne finde interesse i at lytte til, hvilke former for forhandlinger der foregår.
Det var måske lidt overraskende.
Men jeg vil gerne kvittere for ministerens afsluttende bemærkning, som jo alt andet lige var noget, man kunne tage og holde fast i, i og med at ministeren tilkendegav, at alle Folketingets partier ville blive indkaldt til forhandlinger.
Jeg kan ikke forestille mig, at nogen af Folketingets partier ikke ønsker det, i og med at hele oppositionen nu gentagne gange har krævet at få gang i forhandlingerne om en udligningsreform.
Vi har ønsket, at det skulle være kendt stof, inden man foretog valgene til de nye kommunalbestyrelser, sådan at man havde et kendskab til den økonomi, man nu skulle forvalte.
Men jeg kan forstå på ministeren, at når rapporten nu foreligger her i løbet af en 3-4 uger, vil forhandlingerne gå i gang, og det tror jeg er meget vigtigt.
Jeg tror, det er meget vigtigt, at man får forhandlinger sat i gang, sådan at man kan få nogle ensartede principper, som også er forklarlige og forståelige, så man tager de hensyn, der er nødvendige, primært til de sociale udgifter, så man får vægtet det på en ordentlig måde, sådan M021S13541431NAKL.FM Page 1405 Tuesday, January 31, 2006 1:41 PM at de økonomisk svagest stillede kommuner også bedre vil kunne være med til at udvikle sig og dermed også få glæde af det opsving, der er i en række andre kommuner.
Med de bemærkninger synes jeg alt andet lige, selv om vi ikke kom så langt, som vi ønskede, at vi har fået en god debat, som gør, at vi også har et godt grundlag for de diskussioner, der kan gå i gang, når udligningsreformen kommer på bordet.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Hermed sluttede forespørgslen.