Jytte Andersen (S), 2000-03-16:
Regeringen er enig i forslagsstillernes udgangspunkt, nemlig det, at der gennem de seneste år er sket en opsplitning af vores by- og boligområder, og der er sket en koncentration af socialt svage mennesker i bestemte boligafdelinger, og det har i og for sig også været baggrunden for det byudvalgsarbejde, som regeringen startede i 1993, og som vi kan se faktisk også virker. Vi har ikke opfyldt den ideale fordring og nået de ideelle boligmiljøer endnu, men vejen er i hvert fald lagt, og jeg kan også fornemme trods de uenigheder, vi har haft tidligere på dagen, at det er der faktisk opslutning og støtte til.
SF har så fremsat dette beslutningsforslag.
Det indeholder konkret fem forslag, som jeg kort skal kommentere: Det ene går ud på, at vi skal øge det almene byggeri. Der er ikke bygget nok, og det er korrekt fremstillet, at der ikke er bygget så meget, som der blev tidligere.
I 1996-97 faldt tilsagnene til 4.000.
Men hvis man ser, hvad der er bygget i løbet af 1990'erne, så er der faktisk givet tilsagn
til 75.000 almene boliger og 15.000 andelsboliger.
Det er dem, der har det suveræne ansvar, og vi har så forpligtelsen til at sørge for, at de lovgivningsmæssige rammer er til rådighed, og at de økonomiske rammer er til rådighed.
Jeg synes i og for sig, at rammerne for den almene sektor, når man skal tage stilling til, om man vil bygge eller ikke vil bygge, faktisk er fornuftige og ordentlige.
I forslaget forholder man sig til, at der i dag er den 14 pct. grundkapital, der skal til fra kommunernes side, og ikke som før 7 pct. Men der er faktisk et par ting, man glemmer.
glemmer man faktisk, at kommunerne i forhold til tidligere sparer 20 pct. af den løbende støtte, og det er derfor på længere sigt ikke blevet dyrere for kommunerne med en større grundkapital. For det andet er der faktisk som konsekvens af finanslovaftalen for i år en samlet ramme på 100 mio. kr., hvor kommunerne kan opnå lån til finansiering af halvdelen af grundkapitalen.
Og det vil sige, at man kan yde en dispensation for de her kapitalregler, der svarer til ca. 1.800 boliger i år 2000, og det er jo dog ikke så lidt endda.
Derudover er der fortsat muligheder for at dispensere fra lånereglerne i forbindelse med nybyggeri, hvis det er af hensyn til boligplacering af flygtninge.
Så samlet set synes jeg egentlig, at finansieringsreglerne er i orden, er på plads.
Jeg kunne godt ønske mig, at kommunerne brugte dem noget hyppigere, og jeg kan se, at med den arbejdsmarkedspolitik, vi fører, har vi ikke sådan de store skyer med hensyn til flaskehalsproblemer foran os.
Så min anbefaling til kommunerne er da også, hver gang jeg ser dem, snakker med dem, at bygge noget mere.
SF vil så gerne gå endnu videre og sige, at der skal være en forpligtelse for kommunerne til at bygge.
Det er jo et forslag, vi har set tidligere, senest i 1995, og jeg vil godt sige, at jeg i og for sig er enig i intentionen i det forslag, nemlig at der skal være almene boliger i alle kommuner i en passende mængde.
Det er ikke rimeligt, som det også har været fremme her i løbet af dagen i dag, at det er enkelte kommuner, der alene skal bære det boligsociale ansvar, og man på sæt og vis en gang imellem kan se sorteper gå videre fra den ene kommune til den anden.
Jeg har lige sendt et danmarkskort over til Boligudvalget, hvor vi kan se, hvad det er for nogle kommuner, der bygger alment, og hvad det er for nogle, der ikke gør det, og der er faktisk en meget stor spredning.
Spørgsmålet er så, om man skal tvinge kommunerne til det.
Boligselskaberne har i hvert fald ikke noget ønske om at komme ind på sådan en tvangsmåde.
De vil gerne føle sig velkomne, og dybest set vil det jo også påvirke det kommunale selvstyre meget.
Jeg har på et tidspunkt selv skrevet et brev til Kommunernes Landsforening med henblik på, om ikke vi kunne lave en aftale med sådan en frivillighed i, at alle kommuner forpligtede sig til, at en bestemt andel af deres boligsammensætning var almen.
Kommunernes Landsforening og kommunerne passer på deres selvstyre. Men summa summarum: Vi synes faktisk, at økonomien er i orden, lånemulighederne er i orden, og de er jo nye, så lad os se, hvordan det udvikler sig i løbet af året.
Det fjerde forslag går ud på at fremme adgangen til boliger hos større private udlejere, så de også tager et ansvar, og det har vi også diskuteret.
Som jeg har nævnt et par gange, har vi løbende forhandlinger med udlejerforeningen, og jeg kan da høre på stemningen her i Folketinget, at man alt andet lige egentlig synes, de private
Men tonen er, i hvert fald i den ene side af salen, at det skal være frivilligt, i hvert fald indtil vi har udtømt forhandlingsmulighederne. Så må vi som sagt se, hvad det så er for en situation, vi står i.
Det femte forslag går ud på, at kommunerne også skal gives mulighed for at købe andelsboliger, og det er jo i og for sig også noget, hvor vi har brugt ganske mange timer på at få afdækket i hvor stort omfang og på hvilke vilkår.
Men tankegangen omkring det er faktisk noget af det, der er lagt ind i regeringens forslag, som vi netop har afsluttet debatten om. Så på den baggrund vil jeg sige: Mange gode intentioner,
et stykke vej er vi enige, et stykke vej har vi handlet
, men vi kan ikke sådan umiddelbart tilslutte os SF's forslag, bl.a. fordi det er lagt ind i regeringens eget forslag.
Og de dele, der ikke er lagt ind i regeringens forslag, er altså, at man går ind i forhold til det kommunale selvstyre, og at man går ind i forhold til nogle af de forhandlinger, som vi i øjeblikket har med de private udlejere.