runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-03-13:
Forslagsstillerne siger, at det, man ønsker med beslutningsforslaget, er en ligestilling mellem folketingsmedlemmer og andre borgere i det danske samfund, hvad angår dækning af omkostninger i forbindelse med arbejde.
Jamen hvad er ligestilling for forslagsstillerne?
Vi har lige hørt hr. Søren Søndergaard sige, at der er forskel på folketingsmedlemmer, og det var ikke ment som en ros, for for hr. Søren Søndergaard er forskel på mennesker jo værre end døden.
Lad os høre lidt om, hvordan det forslag vil komme til at se ud, når vi har opnået fuldstændig ligestilling mellem de 179 arbejdspladser, der er herinde, for det er jo det, der er tale om.
Det her er det folkevalgte parlament, vi er selvstændige folketingsmedlemmer, og vi udgør 179 arbejdspladser, og nogle bestiller meget, nogle bestiller lidt, og nogle er valgt i København, og nogle er valgt i Jylland.
Lad os få et bud på, hvordan forslagsstillerne vil skabe ligestilling.
Lad os få det, for så kan man godt spare sig alt det brødnid, man var inde på, for så er der så mange udgifter.
Lad os få en liste fra forslagsstillerne.
Det synes jeg der kunne være noget i i stedet for dette.
Vi har forsøgt, og vi har måttet hugge en hæl og klippe en tå for at prøve at nå noget, der overhovedet er bare nogenlunde retfærdigt og rimeligt.
Hvis hr. Søren Søndergaard kan gøre det bedre og opnå ligestilling med befolkningen så prøv at stille dét op og lad os se, hvordan det praktisk kan føres ud i livet.
Det er i hvert fald ikke seriøst at tro, at man kan ordne hele skatteministerens område ved sådan et lille stykke papir
, når vi ved, hvor indviklet skattelovgivningen er.
Jeg synes, hr. Søren Søndergaard skulle komme med nogle mere seriøse bud i stedet for de her par linjer.
Det kan jeg overhovedet ikke tage alvorligt.
Og så undrer det andet element mig.
Afgåede folketingsmedlemmers lønindtægt skal modregnes, men jeg kan forstå, at Enhedslisten vil friholde kuponklipperne; en interessant politik fra Enhedslisten.
Kim Andersen (V), 2001-03-13:
Hr. Ole Vagn Christensen er nu i grunden en pudsig mand.
Venlig, men pudsig.
Når man er kritisk over for regeringens forslag, så får man skældud.
Så er man usamarbejdsvillig og afvisende.
Det er nu ikke let at være til.
Det er nu ikke let at gøre Socialdemokratiet og hr. Ole Vagn Christensen tilpas.
Men det er jo i og for sig heller ikke meningen med at være her. Må jeg spørge hr. Ole Vagn Christensen, hvorfor vi skulle synge en ny sang, hvorfor vi skulle spille ny musik på erhvervspolitikkens område, når det, vi siger og i mange år har sagt om forenkling, bedre konkurrenceevne, lavere skattetryk, mindre bureaukrati, er det, som virksomhederne, små, mellemstore og store, sukker efter?
Det bliver jo ikke bedre af, at Socialdemokratiet og et helt forkert flertal blot tonser frem år efter år og lægger meter på meter, når
Derfor er det, vi siger, rigtigt i dag, således som det også var tidligere.
Men jeg gør mig ingen illusioner om, at det bliver bedre med den sammensætning, Folketinget har, men jeg har også forhåbninger om, at den sammensætning snart bliver anderledes.
Og så tror jeg, at hr. Ole Vagn Christensen vil forundres over, hvor meget og hvor hurtigt man rent faktisk kan gøre noget ved det her område til gavn for beskæftigelsen og virksomhederne ude i landet.
Søren Søndergaard (EL), 2001-03-13:
Jeg beklager, at den socialdemokratiske ordfører ikke gik ind i den interne diskussion om spørgsmålet om eftervederlag, og derfor vil jeg godt spørge: Kunne vi ikke få en forklaring på, hvorfor den socialdemokratiske ordfører insisterer på at opretholde en ordning, som betyder, at der selv blandt folketingsmedlemmer er utrolig stor forskel?
Et folketingsmedlem, som opretholder sit job i det offentlige, kan gå ud og hæve fuld løn i det offentlige dagen efter ophøret af sit folketingsmedlemskab og samtidig få fuldt vederlag fra Folketinget, mens andre ikke kan få det.
Hvad er egentlig årsagen til det?
Hvad er årsagen til, at det overhovedet skal være muligt, og hvad er årsagen til, at der skal være den forskelsbehandling af folketingsmedlemmer? Kunne vi ikke få en indholdsmæssig argumentation?
Helge Mortensen (S), 2001-03-13:
Lovforslaget nr. L 170 indeholder nogle ændringer af procedurerne omkring ansøgning, afregning og tidsfrister, og ligesådan indeholder det en præcisering af anvendelsen af partistøttemidlerne.
For det første ændres ansøgningsfristen sådan, at man kan søge i det kalenderår, hvor aktiviteterne skal afvikles.
Der er altså ikke længere nogen fast grænse som her den 1. marts.
Det betyder også, at man kan få støtten udbetalt tidligere, end man indtil nu har kunnet gøre det, og det betyder så igen, at støtten bliver udbetalt mere kontinuerligt, som det også var den oprindelige hensigt.
For det andet indeholder lovforslaget også en definition af de aktiviteter, der kan betragtes som politiske aktiviteter, som kan støttes.
Det er også sådan, at det gælder både stats-, amts- og kommunalstøtteordningerne.
Støtten gives til arbejdet i det år, hvortil den er søgt; derefter skal der afregnes, og eventuelt ikke brugt støtte bliver så modregnet i det kommende år.
Jeg er opmærksom på, at der her både i bemærkningerne og i Udvalget for Forretningsordenen har været en annoncering af enkelte ændringer på det her område.
Jeg vil gerne sige, at vi er åbne over for at diskutere disse ændringer omkring afregning og afregningsprocedurer og -tidspunkter.
Jeg vil så tilføje, at der her også kommer en indføjelse
af et strafansvar for at afgive urigtige oplysninger i forbindelse med partistøtten.
Dette strafansvar kommer også til at omfatte lovforslag nr. L 171 om private bidrag og partiers offentliggørelse af regnskaber, sådan at man også her for fremtiden bliver omfattet af et strafansvar for partiorganisationernes vedkommende.
Jeg skal sige, at vi i Socialdemokratiet kan tilslutte os disse lovforslag.
På vegne af fru Elisabeth Arnold skal jeg sige, at også Det Radikale Venstre kan tilslutte sig lovforslagene.
Jette Gottlieb (EL), 2001-03-13:
Jamen den kommentar vil jeg da gerne tage på ordet øjeblikkeligt, for vi vil da gerne trække forslaget til fordel for en samlet diskussion af hele området, hvis vi dermed får tilsagn fra Socialdemokratiet om, at man er villig til at diskutere det.
Der er fortsat mange urimeligheder, og nu tager vi de to mest oplagte frem, fordi det forekommer os, at netop her er afstanden mellem det, som almindelige mennesker uden for Borgen er underkastet, og det, som vi bliver underkastet, skrigende stor, og det er derfor, vi har taget lige netop de to ting op.
Men vi vil meget gerne trække forslaget til fordel for en samlet forespørgselsdebat, hvis Socialdemokratiet giver tilsagn om, at de vil være med til det.
Kim Andersen (V), 2001-03-13:
Jeg har ofte stor sympati for Kristeligt Folkepartis politik, synspunkter og holdninger, og det er ikke altid, jeg behøver at anstrenge mig lige meget for at forstå Kristeligt Folkepartis politik, synspunkter og holdninger, men med det indlæg, som vi lige har hørt, kommer jeg nok til at nærme mig den situation, hvor jeg skal anstrenge mig en smule.
Jeg forstår ikke, hvorfor hr. Ole M. Nielsen i den grad ønsker unødig polemik om en sag, der i substansen er meget enighed om,
men det ændrer ikke ved, at selv om erhvervslivet og dermed naturligvis samfundet har glæde af de erhvervsfremmeforanstaltninger, der er igangsat under skriftende regeringer de sidste mange år, så er nogle grundlæggende vilkår omkring beskatning af produktion og erhvervsliv og omkring bureaukrati fundamentale, og det ændrer dette lovforslag ikke ved.
Den nuværende regering har altså ikke bidraget til at gøre de grundlæggende vilkår for beskæftigelse, eksport, valutaindtjening og produktion spor nemmere, heller ikke selv om Kristeligt Folkeparti forsøger at pynte på det og ligesom ride to heste samtidig.
Ole Vagn Christensen (S), 2001-03-13:
Jeg har jo oplevet en borgerlig regering, som hr. Kim Andersen prøver at stille i udsigt.
Og hvis hr. Kim Andersen vil bevæge sig tilbage i historien og læse lidt om dens bedrifter, vil hr. Kim Andersen klart kunne se, at der skete der søreme ikke ret meget.
Nu er der lagt op til et samarbejde med erhvervslivet, og jeg er da glad for, at hr. Kim Andersen siger, at han bakker fuldt op om det lovforslag, der ligger her.
Det var også kun de par bemærkninger, der skulle knyttes til det for ligesom at give det lidt Venstre-surrogat, eller hvad man nu vil kalde det, der fremkaldte mine bemærkninger.
Men jeg ser fortsat frem til, at vi får et godt udvalgsarbejde om det her forslag.
Henning Grove (KF), 2001-03-13:
Da vores ordfører, fru Pernille Sams, ikke kan være til stede i dag, skal jeg fremføre partiets synspunkter om det her lovforslag.
Vi synes godt om, at der kommer nogle råd.
Det lader til, at det, der har været hidtil, ikke har fungeret godt nok, og nu prøver man at få fire nye.
Når jeg i § 2 ser, på hvilke områder de skal rådgive regeringen - der er op til 13 områder - har jeg stor forståelse for, at denne regering gerne vil have nogle råd, der kan give gode råd.
Det er helt sikkert.
Det kunne man have haft brug for, inden man lavede det skæve finanslovforlig med SF og Enhedslisten.
Havde vi haft
de råd, der er foreslået her, der kunne give gode råd, er jeg sikker på, vi havde fået en betydelig bedre finanslov.
Derfor støtter vi i allerhøjeste grad, at der bliver mulighed for de fire til at give råd til ministeren.
Så kan vi håbe, ministeren vil følge dem, men det går jeg selvfølgelig ud fra.
Når ministeren vil nedsætte de her råd, så er det for at følge de gode råd, der kan komme fra dem.
Derfor er det selvfølgelig også vigtigt, at rådene bliver rigtigt sammensat, og der har vi af høringssvarene fået den fornemmelse, at der kunne være muligheder for at se på sammensætningen under udvalgsarbejdet.
Det vil vi gerne være med til at behandle i en positiv ånd, så vi får de fire bedste råd til at rådgive ministeren.
Og så håber vi virkelig, det kommer til at hjælpe i den tid, denne regering har tilbage.
Ole Sohn (SF), 2001-03-13:
SF er meget glad for de bemærkninger, den forrige ordfører kom med om partiets indflydelse.
Det håber jeg selvfølgelig er noget, der også fortsætter i den kommende tid.
Jeg kan berolige den konservative ordfører med at sige, at vi faktisk har et temmelig frugtbart samarbejde og kontakt med en lang række erhvervsorganisationer, som også giver et udmærket input til de holdninger, SF gerne vil forme på erhvervsområdet.
Alle må bidrage til velfærdssamfundet, således også erhvervslivet.
Men bortset fra det synes jeg, vi har et særdeles godt samarbejde netop med erhvervsorganisationerne.
Med hensyn til lovforslaget her er vi generelt meget positive over for den omstrukturering, der finder sted, fordi det kommer til at matche de opgaver, som ligger for erhvervsfremmeudviklingen, bedre, så som udgangspunkt støtter vi forslaget.
Vi mener dog trods alt, at der er en række problemer, vi godt vil have belyst nærmere under udvalgsarbejdet, og som vi også allerede her vil gøre opmærksom på.
Vi finder, at den sammensætning, der er lagt op til, at rådene skal have, ikke helt matcher de forventninger, man kan have inden for de forskellige områder.
Vi mener faktisk ikke, at lønmodtagerorganisationerne er repræsenteret i tilstrækkeligt omfang, og der, hvor de er repræsenteret, er de måske ikke repræsenteret med de mest indlysende begrundelser.
For at tage et par eksempler: Hvis man tager de to af rådene, som primært beskæftiger sig med de innovative og forskningstunge områder, nemlig Rådet for Innovation og Rådet for Teknisk Service, så finder vi det faktisk helt naturligt, at eksempelvis Akademikernes Centralorganisation, som jo netop primært repræsenterer de ansatte inden for de områder, har indstillingsret til disse råd.
Vi håber, det er nogle af de ting, vi kan få rettet op på, sådan at der bliver en fornuftig sammensætning i rådene, både fra erhvervssiden og fra lønmodtagersiden.
Det er i hvert fald en af de ting, vi vil lægge meget vægt på under udvalgsarbejdet. Der er et andet element, som jeg også godt lige vil nævne her, det er spørgsmålet om turismen.
For jeg mener faktisk, at det er et af de store udviklingsområder, innovative områder, som ligger lige for, og vi har nogle ret store og gode muligheder for at styrke turismen.
Det er i hvert fald nogle af de elementer, vi vil dyrke lidt mere under udvalgsarbejdet, og med en forhåbentlig positiv respons på de spørgsmål kan jeg også her tilsige støtte til lovforslagets videre færd.
Egil Møller (DF), 2001-03-13:
Dansk Folkeparti finder det afgørende vigtigt, at erhvervspolitikken sikres vilkår, der fremmer mulighederne for succes i den nye verdensøkonomi, der i langt højere grad er baseret på vore evner til at tilegne os ny viden og herefter omsætte den kreativt til nye produkter og serviceydelser.
Lovforslaget skaber mulighed for, at den nye rådsstruktur i samarbejde med erhvervslivets parter får bedre muligheder for at samarbejde mere hensigtsmæssigt med erhvervsfremmesystemet om de nye udfordringer i fremtidssamfundet.
Hvorvidt man har fundet den helt rigtige sammensætning
af de nye råd, kan man vel altid diskutere, og jeg har hørt, at de foregående ordførere også været inde på netop det område.
At sammensætte rådene og bevillingsudvalget med relativt få og kompetente medlemmer lyder jo i første omgang besnærende, men man kunne overveje en udvidelse med et par ekstra medlemmer fra de store erhvervsorganisationer f.eks. et medlem fra Arbejdsgiverforeningen for Handel, Transport og Service, som repræsenterer mere end 4.700 virksomheder inden for handel, transport og service.
Endvidere vil en repræsentant fra Hotel-, Restaurant- og Turisterhvervets Arbejdsgiverforening, som repræsenterer Danmarks tredjestørste eksporterhverv med 72.000 heltidsansatte, sikre indflydelse på en positiv udvikling af et erhverv med et meget stort vækstpotentiale.
Jeg vil indrømme, at andre organisationer ligeledes med rette vil kunne anbefale sig til repræsentation i rådene.
Endnu en overvejelse kunne være at lade enkelte pladser blandt de ni medlemmer gå på skift mellem de relevante organisationer.
Til sidst vil jeg anføre, at vi i Dansk Folkeparti lægger vægt på, at de formænd, der udpeges af ministeren, bliver valgt ud fra faglige frem for politiske kvalifikationer.
Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Anders Samuelsen (RV), 2001-03-13:
Da Det Radikale Venstres ordfører, hr. Morten Helveg Petersen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne fremføre følgende: Med lovforslaget er der lagt op til en modernisering af rådgivningen af regeringen i erhvervsudviklingsspørgsmål. De nuværende love om erhvervsfremme og teknologisk service er blevet overhalet af virkeligheden.
Den vigtige dialog med erhvervene føres i vid udstrækning uden om de formaliserede rammer, hvilket naturligt giver visse uklarheder i kompetencen.
Derfor lægges der nu op til, at begge eksisterende love indarbejdes i én lov.
Sammensætningen af rådene, der skal arbejde tæt sammen med Erhvervsfremme Styrelsen, er selvfølgelig et oplagt stridspunkt for de implicerede organisationer.
Det er vigtigt, at rådene sammensættes, så nødvendig faglig ekspertise er til stede. Det finder vi, at lovforslaget tager højde for, og Det Radikale Venstre kan støtte forslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2001-03-13:
Da vores ordfører på området, hr. Frank Aaen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne sige, at Enhedslisten stemmer mod loven, sådan som den er fremsat.
Vi mener, at erhvervsstøtte skal være betinget af en eller anden form for målsætning.
Det kan være miljømålsætningen, etiske målsætninger, beskæftigelsesmålsætninger eller andet.
Og sådan ser det ikke ud til at være i forslaget.
Det er heller ikke bare erhvervslivet, der skal være dialog med.
Det skal i langt højere grad, end der er lagt op til, være en dialog om erhvervspolitik med de ansatte, med miljøorganisationer, med andre folkelige bevægelser og det omliggende samfund i øvrigt.
Så vi kan ikke støtte forslaget, som det ligger.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-03-13:
Til forskel fra de fleste andre på talerstolen kommer jeg på mine egne vegne.
Jeg er ordfører på området.
Det betyder ikke, at jeg har så mange kommentarer til forslaget, men det er ikke, fordi det ikke interesserer mig.
Jeg synes faktisk, at det er et rigtig godt forslag, men der er mange elementer i det, og jeg har svært ved at overskue, hvordan det rent teknisk vil komme til at fungere i praksis.
Men jeg kan forstå, at vi har behov for en rationalisering og en effektivisering, fordi der er bygget så mange elementer på erhvervsfremmeopgaverne og -institutionerne, at det kan være nødvendigt at tage det hele op, og det synes jeg virkelig er en god ting.
Jeg kan slet ikke forstå de første to borgerlige ordføreres indstilling til, at det her var en modsætning til lavere skatter.
Der er ingen af os, der ikke ønsker lavere skatter og mindre bureaukrati osv., men selv om vi ønsker det, synes jeg godt, man kan gå ind for det her.
Jeg synes, de to ting supplerer hinanden udmærket.
Vi lever i et kompliceret samfund, hvor det er nyttigt, og jeg tror da, de allerfleste kan indse, at vi får noget ud af de forskellige erhvervsfremmeinitiativer, som eksisterer, og som den borgerlige regering indtil for 8 år siden også udbyggede.
Så der er ikke noget forkert i det. Vi har også nogle spørgsmål om rådenes sammensætning, hvem der er indstillingsberettigede osv., og det er klart, at ikke alle kan være indstillingsberettigede, så bliver de alt for store.
Dk21 er nævnt som en af grundene til, at man skal lave om på hele denne struktur, men når det nu er nævnt, synes jeg, at der måske er nogle ting fra dk21, der ikke er taget hensyn til.
Det er bl.a. en koordination af de geografiske og regionale hensyn, og at de her råd også får til opgave at inddrage bæredygtighedsovervejelser, etiske overvejelser osv.
Det skal også indgå i rådenes arbejde, for jeg mener, at det i høj grad er værdifuldt, at man har de ting med i dk21.
Men vi er positive over for forslaget.
Henning Grove (KF), 2001-03-13:
Jeg nævnede ikke ordet skat med ét eneste ord i mit oplæg.
Jeg roste til gengæld erhvervsministeren, fordi han vil have gode råd, og jeg var sikker på, at det her kunne hjælpe regeringen til at føre en bedre erhvervspolitik osv. Jeg berørte overhovedet ikke skatteproblematikken.
Det eneste, jeg sagde, var, at det var en elendig finanslov, der var blevet gennemført, men det har jo ikke meget med skatten at gøre.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-03-13:
Til hr. Henning Grove vil jeg kun beklage og undskylde.
Det med de to første ordførere var en fortalelse.
Hr. Kim Andersen sagde, at vi gerne vil ride to heste.
Ja, det vil vi gerne.
Vi vil gerne både have et velfærdssamfund og et samfund, hvor der tages en masse hensyn, og hvor vi skal betale vores fælles omkostninger.
Sådan et moderne samfund kan desværre ikke fungere uden en høj skatteprocent og en masse bureaukrati, og måske også derfor er det nødvendigt med nogle erhvervsfremmeforanstaltninger osv.
Det er dér, jeg synes, Venstres ordfører ligesom fik sat to gode ting op imod hinanden, hvad jeg ikke synes, de fortjener.
Kim Andersen (V), 2001-03-13:
Jeg tror, hr. Ole M. Nielsen og jeg kan være enige om, at vi begge to ønsker et velfærdssamfund, og at vi ønsker øget velstand, produktivitet, fremgang for vores land.
Jeg forstår, at hr. Ole M. Nielsen sætter lighedstegn mellem høj skat og bureaukrati og disse målsætninger.
Jeg vil i den forbindelse gerne spørge hr. Ole M. Nielsen, om han er af den opfattelse, at vi har for lille et skattetryk og for lidt bureaukrati for erhvervslivet, for det må jo være slutningen, hvis der skal være logik i hr. Ole M. Nielsens indlæg.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-03-13:
Nej, jeg synes ikke, at vi har et for lille skattetryk og for lidt bureaukrati, men der er jo et problem, når vi vil have et velfærdssamfund, og når vi vil have et samfund, hvor der sættes grænser for markedsøkonomien.
Hr. Kim Andersen nævnte jo overhovedet ikke i sit sidste indlæg, at der er nogen som helst begrænsninger for markedsøkonomien; det er kun et spørgsmål om lavere skat, så skal erhvervslivet nok finde ud af det.
Sådan nogle samfund har man jo hist og her rundtomkring, og de duer ikke.
Når man vil tage hensyn til arbejdsmiljøet, som vi lige har diskuteret ved de to tidligere forslag her i Folketingssalen, og til miljøet, og når man vil tage etiske hensyn, hensyn til de mennesker i samfundet, som har behov for støtte osv. osv., alle de der hensyn, hensyn til udviklingslandene osv., så medfører det altså både bureaukrati og også en forholdsvis høj skat.
Derfor er det også, jeg mener, at det kan være nødvendigt at støtte erhvervslivet på en anden måde.
Havde vi fuldstændig fri markedsøkonomi, så havde erhvervslivet ikke behov for støtte, men det havde resten af samfundet desværre.
Ole Stavad (S), 2001-03-13:
Over for hr. Kim Andersen skal jeg kun beklage, hvis jeg har overfortolket.
Det betyder så kun, at vi måske er endnu mere enige.
Det skal man ikke beklage.
Jeg forstår, at hr. Ole Sohn har en bekymring for, om der skulle komme en mindre klog erhvervsminister end den nuværende, og derfor vil han gerne have sikkerhed for, at den klogskab, der råder på nuværende tidspunkt, viderebringes til kommende generationer.
Det vil jeg gerne bistå med.
Det mener jeg vi kan klare undervejs under udvalgsarbejdet ved, at jeg giver nogle klare svar på klare spørgsmål fra udvalget, også for så vidt angår Akademikernes Centralorganisation i forhold til Rådet for Innovation.
Kim Andersen (V), 2001-03-13:
Vi har mange forventninger til, at det engagement også i de nærmeste måneder vil bære konkret frugt.
Tak for det.
Mine bemærkninger omkring ad hoc-udvalgene skal ses på baggrund af ministerens skriftlige fremsættelse, hvor der tales om, at erhvervsfremme i Erhvervsudviklingsrådet i dag i vid udstrækning er varetaget af ad hoc-sammensatte udvalg, og man går også ind for en afbureaukratisering: erhvervsfremmeloven ophæves, Erhvervsudviklingsrådet og Bevillingsudvalget nedlægges.
Vi anerkender den sanering, der er i lovforslaget, og det er vi glade for.
Men vi lægger vægt på, at vi ikke begynder en ny knopskydning og bureaukratisering med forslaget her.
Vi mener, at der er behov for gennemskuelige, klare, enkle strukturer, hvor man kan se, hvad hinanden foretager sig.
Det er faktisk også det, ministeren selv skriver i den skriftlige fremsættelse, og som i øvrigt gennemsyrer lovforslaget.
Skal vi nu ikke holde os til det?
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-03-13:
Jeg vil gerne sige tak for indlægget, og jeg synes faktisk, at hr. Kim Andersen burde sige mig tak for, at han fik lejlighed til at holde det indlæg, for det pyntede utroligt på hans indsats her i Folketingssalen i dag.
Kim Andersen (V), 2001-03-13:
Ministeren udlagde mine bemærkninger omkring koordineringen mellem de nye råd på en måde, som der ikke var belæg for i det, jeg sagde heroppefra.
Jeg sagde, at der efter vores opfattelse mangler noget.
»I lovforslaget tages der nemlig ikke tilstrækkeligt hensyn til koordineringen mellem de nye råd.
Hvis omlægningen af rådsstrukturen skal opnå den ønskede succes, må der sikres et samspil i erhvervsfremmeaktiviteterne, således at de understøtter hinanden.
Det er nemlig af stor betydning, at de regionale perspektiver er synlige i den nationale politik og omvendt, ...«
Jeg sagde ikke, at der i forslaget ikke var taget hensyn til regionale erhvervssynspunkter.
Jeg sagde bare, at der skal sikres en sammenhæng og en koordinering, så de også slår igennem i den nationale politik på området.
Og så vil jeg sige, at jeg da tror, vi kan være enige
om, at det er hensigtsmæssigt, at der er en overordnet dansk profil på det her område ...