Jens Peter Vernersen (S), 2005-01-14:
Vil ændringerne medføre, at de mange multinationale selskaber, der hidtil ikke har betalt skat i Danmark, fremover bliver beskattet?
Det er vel egentlig det spørgsmål, der er afgørende, når man behandler et lovforslag på det her område.
Hvis man ser i lovforslaget, kan man se, at det giver et fuldstændig klart svar.
Der står som svar på spørgsmålet om, hvad der er de økonomiske konsekvenser for erhvervslivet, at der ikke er nogen.
Det betyder altså, at det lovforslag, vi behandler, i hvert fald ikke bidrager til, at multinationale selskaber kommer til at betale den skat, som formentlig er uerholdt.
Alle husker vel tilbage i 2001, at vismændene mente, at det var et meget stort milliardbeløb, og i et svar fra skatteministeren siges det, at det måske kan være 5 mia. kr., der er uerholdt.
Men man ved det i øvrigt ikke præcist, fordi man, som der står i lovforslaget, ikke har lavet ligning på de der selskaber.
Så man ved ingenting om det.
Det, som virkelig er tankevækkende, er, at man, da man sidst lavede en kontrol af det her, kontrollerede 186 ud af de der omkring 9.000 selskaber, og man lavede forhøjelser hos 50 af dem med over 665 mio. kr.
Nu var der vist ganske vist en, der var meget stor, men det ændrer jo ikke noget ved, at det altså var meget store beløb.
Derfor har vi i Socialdemokratiet hele tiden sagt, at det, der er det afgørende, er, at man kontrollerer disse virksomheder.
Derfor er vi også uenige i, at de virksomheder, som man kalder små virksomheder, dem med under 250 mio. kr. i omsætning og 250 medarbejdere, tages ud.
Jeg ved godt, at det er OECD-fortolkningen af, hvad der er en mindre virksomhed, men vi har altid haft den opfattelse, at mindre virksomheder var noget med 10-15 ansatte, og at mellemstore var noget med 50 ansatte, men her har man altså valgt OECD-fortolkningen, og så fjerner man cirka en tredjedel af de virksomheder, som skulle være omfattet af ordningen her.
Nu bliver de stort set fjernet fra ordningen.
Det er vi uenige i.
Vi mener, at der må stilles et ændringsforslag, så disse virksomheder kommer med.
Det, som vi også har været meget forundrede over, har været, at skatteministeren efter den kampagne, der har kørt i dagbladet Børsen, ikke mindst fra Dansk Industris side, har valgt at tage det element ud, som kunne have bidraget til at afklare, om man nu fik den rigtige beskatning, nemlig revisorerklæringerne.
Vi synes, at det var en rigtig måde at sikre, at man betalte den rigtige skat og fik de rigtige priser frem, men skatteministeren har altså valgt at følge Dansk Industri.
Det synes vi ikke er tilfredsstillende, og derfor mener vi også, at der på det punkt bør stilles et ændringsforslag.
Vi mener faktisk, at det er forargeligt, at Dansk Industri på den måde fjerner den mulighed, som der kunne være for at sikre de rigtige priser, fordi det er så store milliardbeløb, det drejer sig om.
Vi ved ikke hvor store, men som sagt har vismændene talt om tal i størrelsesordenen 20 mia. kr., Skatteministeriet 5 mia. kr.
Hvis man gik videre med de oplysninger, der var om de virksomheder, som man har kontrolleret, er det i hvert fald et meget, meget stort milliardbeløb, der ikke bliver beskattet, og det kan vi ikke være tjent med.
Jeg havde forventet noget mere af det her forslag.
Derfor mener vi som sagt, at det er nødvendigt, at der bliver stillet ændringsforslag vedrørende disse punkter.
Når man kan se af lovforslaget, at det ingenting betyder, at det ingenting flytter, at der ikke kommer noget provenu ud af det, har lovforslaget måske en meget lille værdi.
Jeg alligevel slutte på den måde, at vi afhængigt af lovforslagets videre udvikling i udvalget vil afgøre vor endelige stilling, men der er ikke meget, der tyder på, at det her løser noget som helst problem.
Det synes vi er ærgerligt efter det udspil, som skatteministeren kom med, der trods alt rummede ideer om, hvordan man kunne komme videre.
Alt er stort set trukket tilbage, og det synes jeg er dybt beklageligt.