runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2004-02-06:
Jeg vil gerne takke for den positive behandling af lovforslaget.
Det er jo fuldstændig korrekt, at det drejer sig om oplysninger, der allerede er offentligt tilgængelige, men som vi gerne vil gøre det teknisk endnu nemmere for offentlige myndigheder og andre parter at få til rådighed.
Så jeg takker for den positive behandling, men jeg vil naturligvis også meget gerne understrege både over for fru Anne Baastrup og fru Line Barfod, at den bekymring og de problemstillinger, der er rejst, og som også delvis har været rejst tidligere i forbindelse med høringsrunden, medvirker vi selvfølgelig til bliver behandlet ganske grundigt under det forestående udvalgsarbejde.
Vi takker for den positive modtagelse og håber på en hurtig behandling i Retsudvalget, hvor vi kan afklare de her problemstillinger.
Jann Sjursen (KD), 2004-02-06:
Jeg kan sige, at også Kristendemokraterne er positive over for det fremsatte lovforslag om at give borgere, virksomheder og offentlige myndigheder en teknisk lettere og mere smidig adgang til oplysninger i de elektroniske tinglysningsregistre.
Det kan man dårlig være imod, og jeg synes også, at man i lovforslaget argumenterer overbevisende for, at det kan være en udmærket ting bl.a. set i forhold til, at den bekymring, man måske kunne have med hensyn til en massespredning af visse oplysninger, jo bliver afdækket af, at persondataloven i virkeligheden tager højde for disse ting.
Det kan selvfølgelig være relevant, som også fru Line Barfod lige har været inde på, at man ser på Datatilsynets muligheder i den sammenhæng for at sikre, at de, når det nu alt andet lige bliver lettere at massesprede oplysninger, så også har de nødvendige ressourcer. Da det under alle omstændigheder er oplysninger, der er offentligt tilgængelige - og det er det, der ligesom er kernepunktet for os i den her sammenhæng, og som gør, at vi er positive over for lovforslaget - ja, så er det altså svært selv med de bekymringer, man sådan kan have med hensyn til massespredning af oplysninger, at sige, at det skal betyde, at borgere, myndigheder osv. ikke får den lettere adgang til oplysninger i de elektroniske tinglysningsregistre, som lovforslaget lægger op til.
Med disse få ord kan jeg sige, at vi altså vil gå positivt ind i udvalgsarbejdet og selvfølgelig også vil se på de enkelte problemstillinger, som er rejst i nogle af høringssvarene.
Line Barfod (EL), 2004-02-06:
Jeg er enig med fru Elisabeth Arnold i, at titlen umiddelbart kan give en anledning til at spærre øjnene op og se på: Hvad skal man være på vagt over for her? Der er også et par af høringssvarene, som gør, at jeg synes, at der er et par ting, vi skal kigge lidt nærmere på under udvalgsarbejdet, især Dommerfuldmægtigforeningens eksempel med de svenske sommerhusejere, som fru Anne Baastrup var inde på, men også det, de skriver om: Giver det mulighed for at omgå adressebeskyttelsen i CPR-registeret?
Det vil jeg i hvert fald gerne have afklaret lidt nærmere under udvalgsarbejdet, så vi ikke risikerer, at man ved hjælp af tingbogen kan finde dem, der har hemmelig adresse, når vi åbner her. Jeg vil gerne kigge lidt mere på kontrollen, og hvordan den kommer til at fungere.
Hvad er det, man formoder retten vil kunne opfange, og hvad får de af ressourcer til at se på det?
Så vil jeg gerne sige mere generelt, at på flere og flere områder henholder vi os jo til, at vi regner med, at Datatilsynet vil kunne stå for kontrollen og sikre, at persondataloven bliver overholdt.
Bare det, at vi har et forbud i persondataloven imod, at oplysninger misbruges, og vi så har Datatilsynet til at kontrollere det, jamen så er alt godt, men vi kan jo ikke blive ved med at dynge
flere kontrolopgaver over på Datatilsynet, uden at de får flere ressourcer, og så regne med, at de alligevel kan klare denne omfattende kontrol.
Derfor synes jeg, at tiden må være kommet til, at vi ser på, om ikke Datatilsynet har behov for en kraftig opjustering med hensyn til ressourcer, for at de kan leve op til den store tillid, vi har til, at de kan klare at kontrollere de enorme mængder af data, der er alle steder i øjeblikket.
Jeg synes, det er en meget stor opgave, vi lægger på Datatilsynet, når vi ikke giver dem ekstra ressourcer.
Så jeg mener, at vi i forbindelse med det her forslag også skal se på ressourcetildelingen. Så Enhedslisten er i udgangspunktet positiv, men der er nogle ting, vi gerne vil have afklaret under udvalgsarbejdet.
Anne Baastrup (SF), 2004-02-06:
I går havde Datatilsynet jubilæum, og der kom det jo frem
under debatten, at persondataloven er meget, meget svær at fortolke og meget svær at administrere, og at både kommuner og private, herunder også advokater, prøver at gøre det så godt som muligt, så lovligt som muligt. Så det, vi skal huske, når vi diskuterer det her lovforslag, er, at persondataloven formentlig ikke er et ret godt værn, selv om der er præcise henvisninger til den beskyttelse, der burde ligge i persondataloven. Samtidig blev det også klart på konferencen i går, at Datatilsynet har så få ressourcer, at muligheden for at bruge Datatilsynet som reel beskyttelse er relativt ringe.
Vi har stor forståelse for, at kommunerne kan have brug for det, men vi er lidt bekymrede for, at man også åbner totalt op for private.
Det, vi forestiller os, er, at man måske i højere grad kunne gå ind og give en forhåndsgodkendelse til bestemte typer af private institutioner, der har en naturlig, legitim interesse i at få disse oplysninger, eksempelvis realkreditinstitutterne.
De er jo noget bekymrede.
Dommerfuldmægtigforeningen skriver bl.a., at de »finder det nødvendigt at påpege, at ved at åbne helt op for adgangen til data i tinglysningsregistrene så gives der ikke blot kunderne gode vilkår for at opnå de tilsigtede oplysninger, der åbnes samtidigt i vid grad op for mulighederne for misbrug.
Denne vide adgang indebærer en forringelse af sikkerheden for den enkelte ejer.« Så henviser Dommerfuldmægtigforeningen til det eksempel, hvor danske sommerhusejere i Sverige fik en meget fin regning på meget fint papir om renovation, som de så betalte.
Selskabet, der stod bag regningsudstedelsen, forsvandt, men fik en hel del penge ud af det.
Det er jo i hvert fald en måde, hvorpå man kan misbruge en sådan adgang.
på, hvordan man kan beskytte folk, der i øvrigt har beskyttede adresser og beskyttede cpr-numre, eller folk der er beskyttet i CPR-registeret.
Så jeg kunne godt forestille mig, at vi altså gav de der forhåndsgodkendelser til institutioner, der har en legitim, klar interesse, og at man så derudover gav en forhåndssagsbehandling, før de pågældende fik retten til at undersøge konkret.
Den beskyttelse, der ligger i, at det kun er Århus Ret, der kan give godkendelsen, er smart, men jeg synes, vi skal have en højere grad af sikkerhed for, at den sagsbehandling, der ligger bag tilladelsen til at få adgang som privat, er mere beskrevet i selve lovgivningen. Men med de her bemærkninger: en positiv, kritisk tilgang til lovforslaget.
Helge Adam Møller (KF), 2004-02-06:
Det tyder jo på, at alle vil støtte lovforslaget, så det vil
Den Konservative folketingsgruppe også.
Det er jo et forslag, som giver den enkelte borger, den enkelte virksomhed og stat, amter og kommuner en let, en hurtig og en mere smidig adgang til oplysninger, som allerede i dag findes i det elektroniske tinglysningsregister.
Jeg er sikker på, at der er masser af brugere, som vil hilse forslaget velkommen.
Det ved vi jo også fra de mange henvendelser, vi har fået de sidste par år.
Sammenfattende kan man vel sige, at det hidtil gældende forbud mod videregivelse af masseoplysninger og forbud mod samkøring af tinglysningsregistrene med andre edb-registre i dag må anses for helt utidssvarende.
Set i lyset af tinglysningslovens princip om offentlighed og set i lyset af den hastigt stigende anvendelse af it i det danske samfund er jeg helt sikker på, at en ophævelse af forbuddene og en vedtagelse af dette lovforslag vil medføre en række praktiske og administrative fordele for de mange brugere af registrene, og dermed vil vi imødekomme det berettigede ønske, der er, om at få en teknisk lettere og mere smidig adgang til tinglysningsoplysningerne. Så vi støtter det.
Per Dalgaard (DF), 2004-02-06:
Loven vil lette adgangen til en række informationer i det elektroniske tinglysningsregister via opslag fra computere om f.eks. ejendomme, personer og køretøjer.
En sådan samkøring skal så rekvireres via retten i Århus og bliver gennemført ved hjælp af Domstolsstyrelsens edb-leverandør.
I samme lovforslag er der en række restriktioner mod videregivelse af informationer og mod at anvende disse til at erhverve nye kunder med.
Det sidste kan man måske undre sig lidt over.
Jeg tror i øvrigt, det vil være et forbud, som det vil være svært at efterleve og efterforske, hvis det skulle være tilfældet.
Men loven giver adgang til kun at anvende disse samkørte data til overdragelse, forsikring, retsforfølgning, retsforhold osv.
Vi er trygge ved, at persondataloven er nævnt så meget i loven.
Dansk Folkeparti finder det ligeledes rimeligt, at der skal betales for at få lavet de her specielle udtræk.
Med disse ord kan vi støtte forslaget.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-02-06:
Som underoverskrift på det her lovforslag, L 139, står der: »Adgang til udtræk af masseoplysninger og samkøring af registre«, og det kan i hvert fald nok få enhver skeptisk datastormer til at tænke ved sig selv: Så tak, nu bliver alle grænser nedbrudt, nu bliver alt tilladt.
Men når man så læser forslaget igennem, må man jo sige, at vi i hvert fald fra radikal side bliver betydelig beroliget.
Vi finder, at der er tale om et velbegrundet og også et gennemarbejdet forslag trods den meget skræmmende titel.
Det er helt oplagt, at oplysninger, som i forvejen er offentligt tilgængelige, bør man også kunne gøre let offentligt tilgængelige, og det foreslår man altså nu ved, at der kan foretages masseudtræk, og man kan så berolige sig selv med, at dette masseudtræk kun kan bestilles gennem Retten i Århus og oven i købet kun mod betaling.
Det vil sige, at der er en vis barriere, der skal overvindes, for dem, der vil benytte sig af disse masseudtræk.
De skal for det første henvende sig til Retten i Århus, og Retten i Århus kan sige: Det her lyder ikke seriøst.
Og så skal de betale, og det vil sige, at der altså skal være lagt penge ved kasse et, før man overhovedet får adgang til disse oplysninger.
Efter vedtagelsen af persondataloven i 2000 er der jo indført generelle begrænsninger for offentliggørelse af personlige oplysninger.
Selve det, at vi har vedtaget persondataloven, lægger altså en eller anden form for begrænsning på, hvad man overhovedet kan viderebringe ud over dem, der er nævnt her særligt i tinglysningsloven.
Så Det Radikale Venstre vil gerne give tilsagn om at medvirke til vedtagelse af forslaget.
Vi mener, det er fornuftigt trods den skræmmende titel.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-06:
Nu er det ikke kun Bonnerupudvalget, der mener, at det er en god idé, at vi bruger statsborgerskabet meget mere aktivt i integrationsprocessen, end vi gør i øjeblikket.
Faktisk gør langt de fleste europæiske lande det samme måske med undtagelse af Italien, hvor man går den stik modsatte vej.
Det vil sige, at man ser på statsborgerskabet som en mulighed
for at sige til de fremmede: Nu bor I i et andet land, I er velkommen her; vi håber, I vil integrere jer hurtigst muligt, og derfor bliver I selvfølgelig borgere på lige fod med alle andre borgere.
Hvordan kan det være, at Danmark nu skal skrives ud af hele den internationale udvikling?
Som i øvrigt ikke kun er europæisk. Den er verdensomspændende.
Der er lige udkommet en ny rapport om det, »Citizenship Policies for an Age of Migration«, hvor en række forskere har set på, hvad der sker i hele verden.
Danmark står meget isoleret med den her politik.
Bertel Haarder (V), 2004-02-06:
Holland er nu i gang med overvejelser om at forlange hollandskkundskaber, allerede før man overhovedet kommer til Holland.
Dermed overhaler Holland altså langt Danmark.
Jeg er sikker på, at det gør de i Holland for at fremme integrationen, fordi det er lettere at få et job og komme i gang som ny borger i det hollandske samfund, når man kender hollandsk. Det er tilsvarende her i Danmark.
Vi bruger sprogkravene som et middel til at fremme integrationen.
Det er også vigtigt, hvis man skal have stemmeret, at man forstår dansk, at man kan følge med i nyhederne osv. Vi har tilmed dispenseret fra 7-års-reglen på den måde, at hvis man er velintegreret og har været i ustøttet beskæftigelse i 3 år, så kan man få permanent opholdstilladelse allerede efter 5 år.
Det hele er et led i at forbedre integrationen af dem, der skal blive her.
Morten Bødskov (S), 2004-02-06:
Da der allerede er redegjort for indholdet af lovforslaget, skal jeg ikke tærske langhalm på det, blot sige, at Socialdemokratiet finder, at lovforslaget er fornuftigt og ligger i naturlig forlængelse af informationsteknologiens generelle udbredelse.
Man skal selvfølgelig altid være påpasselig, når vi taler om udveksling og samkøring af registre og oplysninger forbundet hermed, men det er jo et faktum, at oplysningerne fra tinglysningsregistrene allerede i dag er offentligt tilgængelige.
At oplysningerne med det her forslag stadig kun må anvendes til saglige formål, som det i øvrigt ganske udmærket er beskrevet i bemærkningerne til lovforslaget, og heller ikke må anvendes til at skaffe nye kunder, og at behandlingen af de her oplysninger stadig skal ske i overensstemmelse med persondataloven, er ting, vi lægger vægt på fra Socialdemokratiets side, og vi kan på den baggrund støtte lovforslaget.
Søren Krarup (DF), 2004-02-06:
Jeg vil godt spørge ministeren, om han over for hele den der venstrefløjsopfattelse af indfødsret som et integrationsmiddel, dvs. en ophævelse af, at det er en indfødsret, og hvor det i stedet for bliver et behandlingssystem, ikke føler sig fristet til at vende tilbage til den Grundtvig, vi begge to er enige om har en vis sandhed at sige, og citere fra hans tale som den første formand for Indfødsretsudvalget den 22. marts 1850, hvor han meget principielt siger, hvad indfødsret drejer sig om, at det er folkets forsvar imod at blive fremmed i sit eget land.
Jeg vil spørge: Er det ikke også for ministeren en god ting at holde det fast, når man møder disse sædvanlige ord fra venstrefløjen om, at det hele er ligegyldigt, det er blot et spørgsmål om den store forening, den store integration?
Bertel Haarder (V), 2004-02-06:
Jeg tror, hr. Søren Krarup har ret i, at for Grundtvig var det et spørgsmål om, at borgere ikke skulle være fremmede for deres eget land.
Vi har lov til i dag, hvor der er kommet så mange med udenlandsk baggrund til Danmark, at tilføje et andet motiv, nemlig en tilskyndelse til at få lært dansk.
Det er et integrationsmotiv, som Grundtvig utvivlsomt ikke tænkte på, men det bliver det jo ikke dårligere af.
Anne Baastrup (SF), 2004-02-06:
Nu har vi jo i 4-5 år, tror jeg, fået lovning på, at Retsvæsenskommissionens betænkning kom.
Jeg har forstået, at den er færdig på dansk, og at det hele afhænger af oversættelsen.
Jeg vil derfor høre: Kan man regne med, at den kommer til foråret?
Det er det ene.
Så vil jeg godt spørge til ministerens besvarelse og kommentar til bilag 1, for der står, at betænkningen forventes at indeholde forslag om etablering af to lukkede afdelinger.
Står det der, eller står det der ikke?
Det sidste spørgsmål er: Har man så ved den der forventning om, at den indeholder forslag om to lukkede afdelinger, taget højde for de mennesker, der er i Herstedvester, fordi de bistandsværger m.fl., der har været der, siger, at betænkningen netop ikke helt tager stilling til det, fordi det skal vurderes særskilt?
Så jeg går ud fra, at ministeren har læst betænkningen og også ved, om man rent faktisk har taget højde for de her mennesker i Herstedvester.
Irene Simonsen (V), 2004-02-06:
Formålet med lovforslaget er at give adgang til at foretage udtræk af masseoplysninger fra tinglysningsregistrene og samkøre registrene med andre offentlige og private registre.
I forlængelse heraf foreslås
det, at der indføres en differentieret afgift for udtræk af masseoplysninger.
Der bliver efter forslaget givet adgang til at foretage et udtræk af oplysninger vedrørende både personer, køretøjer og ejendomme.
Der bliver også givet adgang til at samkøre oplysningerne i registeret med andre offentlige og private registre, en adgang, som ifølge gældende lovgivning ikke er tilladt nu.
Lovændringerne falder i tråd med Venstres ønske om at fjerne unødvendige og administrative byrder for borgere og erhvervsliv og gør tinglysningsordningen meget mere tilgængelig ved at anvende en it-teknik, som efterhånden er udbredt i hele samfundet.
Det har længe været et ønske fra brugerne, at der bliver nemmere og mere uhindret adgang til registrene.
Det giver brugerne flere praktiske fordele ved
systemet
Tinglysningssystemet er grundlæggende bygget på et princip om offentlighed, og derfor er en afskaffelse af forbuddet mod videregivelse af masseoplysning og samkøring af registrene at anbefale. Der bliver dog ikke ændret ved bestemmelsen i tinglysningslovens § 50 c, stk. 7, der sætter grænser for, hvilke formål oplysningerne må bruges til.
Oplysningerne må altså ikke kunne bruges til andre formål end som angivet i loven, det vil sige ikke med henblik på at skaffe nye kunder eller i øvrigt med henblik på andre formål end overdragelse, forsikring, retsforfølgning og retsforhold i øvrigt, belåning af fast ejendom og løsøre, kreditvurderinger, fysisk råden over fast ejendom samt rådgivning i forbindelse med de formål.
Den gældende lovgivning indeholder bestemmelser om sanktioner ved overtrædelse af reglerne om behandling af personoplysninger.
Disse vil blive bibeholdt, og de muligheder for misbrug, der kan opstå ved at tillade masseudtræk af oplysninger fra tinglysningsregistrene, skal ikke medvirke til, at brugerne fratages en række praktiske og administrative fordele, som den teknologiske udvikling efterhånden har gjort dem vant til.
Aage Frandsen (SF), 2004-02-17:
Nu ved jeg, at hr. Krarup ikke er særlig begejstret for menneskerettigheder, men der er jo frihedsrettigheder - eller skal vi kalde dem menneskerettigheder - i grundloven, også i den fra 1849.
Der er nogle rettigheder, både sociale og vedrørende undervisning, der er en række frihedsrettigheder, og hvor hentede man disse ideer fra?
Hvor hentede Monrad dem fra?
Og hvor hentede den belgiske forfatning dem fra?
Var det ikke ideerne fra 1789?
Jesper Langballe (DF), 2004-02-17:
Hvis der er nogen økonomisk ulighed mellem folkekirkens medlemmer og trossamfund udenfor, så består den ulighed jo i, at trossamfundene udenfor i kraft af et skattefradrag har langt bedre økonomiske forudsætninger, end folkekirkens medlemmer har.
Er hr. Svend Auken også helt uden sans for, hvordan et sådant forslag vil medføre, at det bliver de højtråbendes folkekirke?
For det er vel ikke hr. Svend Auken helt ukendt, at truslen mod folkekirkens frihed fuldt så vel kan komme indefra som udefra?
Svend Auken (S), 2004-02-17:
Nu er det ikke et beslutningsforslag om en ny grundlov, det er et beslutningsforslag om en forfatningskommission, der skal diskutere spørgsmål i relation til en ny grundlov.
I den forbindelse ønsker vi, at man opfylder den løfteparagraf, der allerede står i den nuværende grundlov, nemlig at man indfører selvstyre i folkekirken, men derudover ønsker vi at forholde os til det, at vi på samme tid ønsker at bevare den folkekirke, som 84-85 pct. af den danske befolkning er medlem af, samtidig med at vi sikrer religionsfrihed og religionslighed for andre trosretninger: den katolske kirke, frikirker, andre kirkelige samfund, Det Mosaiske Troessamfund, muslimske trossamfund osv.
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-02-17:
Nu er det jo ved at udvikle sig til et spørgsmål om, hvorvidt folkekirken skal have en synode eller ej.
Det var sådan, ordene faldt i ordførerindlægget.
Jeg vil gerne vide, om det betyder, at man vil have ophævet den nuværende grundlovs § 4, hvor det meget tydeligt hedder: »Den evangelisk-lutherske kirke er den danske folkekirke og understøttes som sådan af staten.«
Hvordan forestiller hr. Svend Auken sig, at folkekirken efter hans forslag skal finansieres fremover i forhold til f.eks. andre trossamfund, herunder det katolske, det muslimske og andre? Skal det være lige for lige, efter hvor mange medlemmer den enkelte kirkeretning har, eller hvad?
Hvordan forestiller man sig det finansielle grundlag?
Svend Auken (S), 2004-02-17:
Vi forestiller os ikke, at vi gensplejser os frem til en særlig idealiseret form for politikere til de drøftelser, der forestår i forfatningskommissionen.
Vi forestiller os nogle, der til skuffende forveksling ligner fru Birthe Rønn Hornbech og mig.
Det vil sige, at vi kommer med en bagage af holdninger, vurderinger osv., og så skal vi prøve at finde en fællesmængde, som vi hver især kan være glade for og stolte af, og som vi kan anbefale den danske befolkning.
Der er det bare, jeg har det synspunkt baseret på erfaring, at jo højere man lægger det niveau, og jo gladere de folk, der deltager i det, bliver over det endelige resultat, desto mere varigt og holdbart bliver resultatet også, og jo lettere bliver det at få det igennem ved en folkeafstemning.
De, der lavede grundloven i 1953, kan jeg love for - ellers kan fru Birthe Rønn Hornbech gå ned og se, hvad det var for nogle typer, der gennemførte det - var mennesker, der var stærkt rodfæstet i deres eget partis traditioner og holdninger.
Jeg er meget ked af, hvis jeg har sagt, at religionslighed skulle erstatte religionsfrihed.
Jeg mener selvfølgelig, at vi skal have - og det har vi jo allerede - religionsfrihed, men jeg så det gerne suppleret med religionslighed, og det, jeg tænker på, er religionslighed i økonomisk henseende.
Ordningen ganske kort fortalt
er, at alle trossamfund skal kunne registrere deres medlemmer og få opkrævet bidrag hos dem, og så afskaffer man tilsvarende skattefradragsordningen.
Med hensyn til støtten til folkekirken vil den så naturligt være en støtte til den fantastiske kulturarv, som menighederne i dag skal betale til, altså hele bygningsmassen osv., som ligger der, i vore vidunderlige landsbykirker.
Det er på den måde, jeg forestiller mig at man kan gøre det, sådan at der ikke bliver ydet direkte statstilskud til præsterne, men statstilskud til kirken som kulturbevarer i denne her situation.
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-02-17:
Så må jeg jo forstå Socialdemokratiet sådan, at den danske folkekirke ikke længere skal have en forrangsstilling i den danske grundlov, hvis det står til Socialdemokratiet.
Svend Auken (S), 2004-02-17:
Jo, jo.
Jeg er virkelig ked af, at det ikke er en af mine heldige dage, at jeg er så dårlig til at forklare mig.
Jeg sagde netop, at vi vil bevare folkekirken, men samtidig vil vi forholde os til det problem, at flere hundrede tusinde mennesker nu tilhører andre trosretninger - den situation har jo totalt ændret sig i forhold til 1953 - og der løser vi det på den måde, at vi bevarer kirken, sikrer selvstyre for kirken, og så laver vi en lighedsbestemmelse, som gør, at de andre trossamfund får præcis de samme økonomiske betingelser at arbejde inden for. Men selvfølgelig vil der være en forrang, når folkekirken direkte er nævnt i grundloven og 84 pct. af befolkningen er medlemmer af den.
Jesper Langballe (DF), 2004-02-17:
Jeg har en fornemmelse af, og det kan hr. Svend Auken bekræfte eller afvise, at et meget væsentligt punkt i hr. Svend Aukens motivation med hensyn til at fremsætte det her, er det, der står som afsnit 8: spørgsmålet om folkekirken, hvor jo altså konsekvensen af beslutningsforslaget er, at folkekirken afskaffes. Jeg vil gerne anholde det, hr. Svend Auken nu siger i sin ordførertale: Vi skal bevare folkekirken, men give den selvstyre.
Der vil jeg så spørge: Hvad er det, eller hvem er det, der definerer folkekirken som folkekirke?
Det er vel
grundloven.
Første gang, ordet folkekirke bliver nævnt i det danske sprog, er i øvrigt i grundlovens § 4.
Dér er folkekirken defineret som en ordning, hvor staten på én gang beskytter og regulerer folkekirkens anliggender.
Kan hr. Svend Auken ikke se, at det med et fint ord er et contradictio in adjecto, en tilføjelse, der modsiger, at sige, at man vil bevare folkekirken, men give den selvstyre?
Det er ensbetydende med at afskaffe folkekirken.