runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dorrit Knudsen (S), 2006-11-24:
Jamen det gør vi, fordi vi ønsker selv de få det godt, og som jeg også sagde, er der jo en lille forbedring i udmøntningen af ældrechecken, fordi man ikke tager ældrechecken med i beregningsgrundlaget for boligstøtten.
Det er en ganske lille forbedring, og vi vil de ældre det godt.
Men vi vil stadig pointere, at det ikke er den rigtige måde.
Martin Lidegaard (RV), 2006-11-24:
Jeg forstår på den socialdemokratiske ordfører, at Socialdemokraterne i virkeligheden er imod det her lovforslag.
De synes, det er en forkert måde, man bruger pengene på, og det gavner ikke de ældre, det burde gavne.
Jeg er faktisk meget enig i hele den tale, som fru Dorrit Knudsen har holdt.
Derfor har jeg kun et enkelt spørgsmål: Hvorfor stemmer man så for det?
Dorrit Knudsen (S), 2006-11-24:
Når Socialdemokraterne prioriterer penge i finansloven, er det pasning og pleje af de svageste ældre, der er i fokus.
Regeringen og Dansk Folkeparti kommer med et forslag om at forhøje den supplerende pensionsydelse, også kaldet ældrechecken, pr. 1. januar 2007.
Ældrechecken stiger med 1.300 kr., og det svarer til, at de ældre, der får højeste ydelse, får 633 kr. mere om måneden, hvoraf der skal betales skat.
I alt 225.000 pensionister får ældrechecken, men ifølge en undersøgelse, Ældre Sagen har foretaget, får kun 180.000 det fulde beløb, og det fulde beløb forhøjes som før nævnt kun med 633 kr., hvoraf der skal betales skat.
Derudover omfatter lovforslaget også en ændring i boligstøtteloven, idet man ønsker at undtage ældrechecken fra beregningsgrundlaget for boligstøtten.
Det retter naturligvis op på lidt af den skævhed, som ældrecheckens udmøntning udgør, men omregnet ville forhøjelsen kun udgøre ca. 740 kr. årligt pr. person eller 61,50 kr. pr. måned.
Wednesday, February 7, 2007 12:50 PM ændring af loven ikke er godt nok, og at det rent faktisk ikke er det, der skal til for at forbedre situationen for de svageste ældre.
Der er for 2007 i alt afsat 400 mio. kr. til forbedring af ældrechecken og forhøjelse af boligstøtten.
Det lyder sådan lige umiddelbart af rigtig mange penge, men når vi ser på, hvad den enkelte ældre rent faktisk får ud af det, ser det for mig ud til at være en tynd kop te.
Også derfor synes vi som Socialdemokrater, at pengene kan anvendes bedre andetsteds.
Vi har altid gerne støttet op om de ældre, både økonomisk og menneskeligt, men hvad angår den økonomiske side, er vi fortsat overbeviste om, at det, som vi tidligere har sagt, bør ske ved at regulere pensionstillægget.
Som vi hører og ser situationen ude i kommunerne i dag, er det plejen, den menneskelige omsorg og nærværet, som er det, der vægter tungest i de ældres bevidsthed.
Derfor er det her, vi skal prioritere vores finanslovmidler.
Vi Socialdemokrater er tilbøjelige til at give Ældre Sagen ret, når de påstår, at politikerne kun lytter med det ene øre og ser med det ene øje, for det forslag, som kommer fra regeringen og Dansk Folkeparti, giver ikke fornemmelsen af, at de har forstået de budskaber, som både de ældre, plejepersonalet og organisationerne kommer med.
Hver tredje kommune vil afsætte færre midler til praktisk hjælp til plejekrævende ældre i 2007.
Det viser en rundspørge blandt kommunernes socialchefer, som analyseinstituttet Epinion har foretaget for Ældre Sagen.
Undersøgelsen underbygger ikke, at besparelserne på praktisk hjælp bruges til personlig pleje, som det tidligere har været hævdet.
Det går med andre ord ud over de ældre, og det kan vi ikke rigtig være med til.
Vi er ikke overbeviste om, at det er måden, det her skal gøres på, så vi vil i det videre udvalgsarbejde undersøge, om der med forslaget er en reel forbedring.
Line Barfod (EL), 2006-11-24:
Jeg forstår ikke sammenhængen mellem, at man på den ene side siger, at det er en mærkesag, og at man gerne vil støtte de pensionister, der har mindst, og derfor giver man dem nogle penge, men med den anden hånd tager man altså penge fra dem.
En enlig folkepensionist ville have haft 4.500 kr. mere om året, hvis ikke man hvert år stjal noget via satspuljen.
Hvordan hænger det sammen for Venstre?
Det er bare det, jeg spørger om og beder om at få et svar på.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-11-24:
Det her drejer sig jo om, at vi laver denne forhøjelse af ældrechecken.
Jeg synes ikke, at det skal rodes sammen med det andet, eller at man kan sige, at vi ikke støtter.
Vi vil gerne støtte de svagest stillede, det gør vi meget for, og det er ikke et problem, at vi også har en satspulje, hvor vi især kan forhandle omkring udsatte grupper.
Line Barfod (EL), 2006-11-24:
Men så forstår jeg ikke, hvorfor Venstre hvert eneste år er med til at tage penge fra pensionisterne via satspuljen, hvor man hvert år stjæler lidt af den regulering, de skulle have for at følge med den almindelige pris- og lønudvikling.
Hvis man ikke havde gjort det, ville en enlig pensionist f.eks. have haft 4.500 kr. mere om året.
Hvordan hænger det sammen, at Venstre siger, at det er en mærkesag at gøre noget for pensionisterne, når man så samtidig bliver ved med at tage penge fra dem?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-11-24:
Som led i finanslovforslaget for 2007 fremsættes dette lovforslag for at forbedre vilkårene for de økonomisk svagest stillede ældre.
Forslaget medfører, at vi forhøjer den maksimale supplerende pensionsydelse og ændrer boligstøtteloven, så pensionsydelsen ikke længere indgår i grundlaget for vurderingen af boligstøtten.
Konkret hæver vi maksimumsbeløbet for M023S15441643KAJE.FM
Page 1568
Wednesday, February 7, 2007 12:50 PM
den supplerende pensionsydelse fra 6.300 kr. i 2006 til 7.600 kr. i 2007
Det samlede beløb til ældrechecken stiger i 2007 til 1,6 mia. kr., hvilket jo altså betyder, at vi nu har 225.000 folkepensionister, som kan se frem til en ekstra udbetaling allerede i 2007.
Ydermere undtages den supplerende pensionsydelse fra husstandsindkomsten, når boligstøtten beregnes.
Dette kommer især til at hjælpe de pensionister, som bor til leje, og det kommer dem til gode, fordi den boligstøtte, der udbetales til pensionister, der bor i lejeboliger, ikke længere vil blive reduceret på grund af ældrechecken.
For os i Venstre er det en mærkesag at gøre livet lettere for pensionisterne og særlig for de økonomisk svagest stillede.
Jeg betragter derfor dette lovforslag som et godt initiativ og som en forbedring af forholdene for de pensionister, der har det sværest rent økonomisk.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-11-24:
Det er det bare ikke, det er finansieret af nogle af de andre svageste i det her samfund.
Det er finansieret via de såkaldte satspuljemidler betalt af kontanthjælpsmodtagere, førtidspensionister, folkepensionister, folk, der er arbejdsløse, og folk på sygedagpenge.
Hver gang denne regering foreslår gode socialpolitiske tiltag – det sker en gang imellem – er det finansieret af de svageste grupper i samfundet, og det må vi have gjort op med.
Man kan også sige, at målgruppen for det her forslag er meget snæver.
Den omfatter kun folk, som på grund af omfattende psykiske, fysiske eller sociale problemer alene er i stand til at yde en meget begrænset arbejdsindsats.
M023S15441643KAJE.FM Page 1567 Wednesday, February 7, 2007 12:50 PM
Konkret har Rådet for Socialt Udsatte foreslået, at man skeler til formuleringerne i reglerne om fleksjob.
Jeg synes, det er et fornuftigt udgangspunkt, og det vil vi se på under udvalgsbehandlingen.
Hvor snæver ordningen er, ses jo også af, at den kun anslås at ville omfatte 100 personer årligt.
Alligevel mener Enhedslisten, at det i al sin begrænsethed er et fremskridt for nogle af de svageste mennesker, og derfor kan vi støtte forslaget.
Lotte Thiim Bertelsen (SF), 2006-11-24:
Jeg er her igen på vegne af fru Anne Baastrup og skal blot sige, at SF støtter forslaget.
Det glæder os, at der nu bliver bedre mulighed for elever og lærlinge for at tage revalideringforløb med denne her støtte.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-11-24:
Jeg forholder mig altså til kvaliteten i, at vi får lov til at forhøje ældrechecken, og jeg ser det som et stort gode, at vi også har chancen for at hjælpe de udsatte grupper via vores satspuljeforhandlinger, som vi er enige om – næsten hele Folketinget i hvert fald.
Jeg kan ikke se, at det er et problem, at vi giver en hjælp til begge parter.
Lotte Thiim Bertelsen (SF), 2006-11-24:
Jeg er her på vegne af fru Anne Baastrup, der normalt ville være ordfører på det her område.
Selv om der er tale om en lille forbedring, vil vi i SF gerne kvittere for, at regeringen i forlængelse af finanslovforhandlingerne har fremsat det foreliggende forslag, for i SF siger vi ja til selv små forbedringer i forhold til en opblødning af varighedsbegrænsningerne på sygedagpengeområdet.
Samtidig vælger vi desværre ikke uden en vis malice at betragte det som en indrømmelse – eller vi skal måske sige tilståelsessag – fra regeringen af, at der er store problemer i forbindelse med reglerne om varighedsbegrænsninger på sygedagpengeområdet.
Det er uacceptabelt, og det er uforståeligt, at det har skullet tage så lang tid at få et flertal i Folketinget til at rykke sig.
Det vil dog hjælpe lidt mere, hvis flertallet tager vel imod de foreslåede ændringsforslag fra Det Centrale Handicapråd, som peger på, at bestemmelsen om, at man skal kunne genoptage erhvervsmæssig beskæftigelse, er lidt for rigid.
Derudover synes vi, at regeringen bør have lidt mere tiltro til deres syge medborgere.
Der er som udgangspunkt ikke nogen, som ønsker at sejle rundt på sygedagpenge i årevis, men hvis der er enkelte, synes jeg, man bør have mere tiltro til, at det kommunale selvstyre kan klare det.
For det første er det de færreste kommuner, der med vilje lader deres syge borgere sejle rundt.
For det andet burde der være rigeligt incitament for kommunerne til at sætte initiativer i gang for deres borgere, når de efter 52 uger selv skal finansiere dagpengene.
Og for det tredje ville man lette sagsgangen betydeligt hos den kommunale administration, som i forvejen er presset som følge af kommunalreformen og nedskæringerne m.m., hvis man lavede et mere gennemskueligt regelsæt på sygedagpengeområdet.
Det er fejl, som vi i øvrigt har forelagt beskæftigelsesministeren i flere omgange, siden hans tiltræden, uden at det tilsyneladende har givet ministeren anledning til at følge op på fejlene.
Hver gang foreslår ministeren blot yderligere undersøgelser eller siger, han vil se på sagen.
Hvorfor benytter ministeren nu ikke lejligheden til at gøre op med varighedsbegrænsningerne på sygedagpengeområdet, så vi kan komme systemtænkningen på området til livs?
Elisabeth Geday (RV), 2006-11-24:
Det, jeg bebrejder Dansk Folkeparti, er, at partiet ikke har stået fast på det, man lovede før sommerferien, nemlig at der skulle være forhandlinger.
Jeg er helt overbevist om, at havde hr. Bent Bøgsted henvendt sig til sin gruppeformand og gjort opmærksom på, at beskæftigelsesministeren havde lovet forhandlinger med en bred kreds af partier,
så ville hr. Kristian Thulesen Dahl også have kunnet henvende sig til hr. Thor Pedersen eller et andet regeringsmedlem og insisteret på, at de forhandlinger rent faktisk blev gennemført.
Det er det, jeg bebrejder Dansk Folkeparti for ikke at have gjort, og det er det, der får mig til at sige, at det ønske om at få ændret reglerne tilsyneladende ikke har været så stærkt, at man har stået fast på, at det rent faktisk også skulle ske.
Det har bare ikke været en sag, man har prioriteret fra Dansk Folkepartis side.
Erkend det dog, det er da det, der er tilfældet.
Den er ikke blevet prioriteret, og derfor er det ikke blevet til andet end den lille, meget beskedne lempelse, som så formodentlig kommer igennem Folketinget her.
Bent Bøgsted (DF), 2006-11-24:
Dansk Folkeparti mener selvfølgelig altid alvorligt, at man skal hjælpe dem, der er udsatte, dem, der er blevet ramt af sygdom i de her tilfælde.
Men jeg erkender blankt, at på det tidspunkt, hvor det her kommer igennem i finanslovforhandlingerne, sidder jeg ikke med ved bordet.
Til sidst er jeg ikke med.
Jeg er orienteret hele vejen igennem om, at det er det, der kunne komme igennem.
Fru Elisabeth Geday henviser så til forhandlinger.
Det er rigtigt, at ministeren i foråret lovede, at der skulle indkaldes til en forhandlingsrunde.
Jeg rettede også henvendelse til ministeren inden finanslovforhandlingerne, og ministeren orienterede mig om, at han havde haft kontakt til de forskellige parter, og at det var i orden, at det blev taget med i finanslovforhandlingerne.
Det er det, jeg ved.
Andet kan jeg ikke sige.
Elisabeth Geday (RV), 2006-11-24:
Jeg forstår simpelt hen ikke hr. Bent Bøgsted.
Dansk Folkeparti sidder med den afgørende indflydelse på, hvorvidt Venstre og De Konservative fortsætter med regeringsmagten eller de ikke gør.
Det er en meget stor magt, man sidder med.
Man kan stort set selv diktere indholdet af mange af de aftaler, man laver.
Hvorfor valgte hr. Bent Bøgsted ikke at insistere på de forhandlinger, som beskæftigelsesministeren oven i købet også havde bebudet rent faktisk skulle finde sted?
Det kunne jo have styrket Dansk Folkepartis synspunkt, hvis hr. Bent Bøgsted altså mente det alvorligt.
Bent Bøgsted (DF), 2006-11-24:
Det er egentlig ganske enkelt: Jeg kunne simpelt hen ikke få mere igennem.
Beklager, det kunne jeg ikke, og det ved fru Elisabeth Geday også.
I nogle forhandlinger kan man bare ikke få mere igennem.
Jeg var i den situation, at jeg optimistisk troede, at man måske kunne få noget mere igennem i finanslovforhandlingerne.
Det erkender jeg blankt at jeg ikke kunne.
Derfor er det, som jeg siger, den optimale løsning, vi så støtter nu.
Det var den, vi kunne få igennem.
Elisabeth Geday (RV), 2006-11-24:
Nu har jeg igen været nede og rode i de gamle papirer og står med et første udkast til betænkningen over den sygedagpengelov, som vi vedtog lige før sommerferien.
I den står det næsten fra ord til andet.
Det er altså en fuldstændig afskrift af den aftale, som regeringen har indgået med Dansk Folkeparti i forbindelse med finanslovforhandlingerne, nemlig den her meget beskedne lempelse af varighedsbegrænsningen, som altså kun kommer – nu må jeg også hellere rette mig selv – 400 ud af de 5.000, der hvert år falder for varighedsbegrænsningen, til gode.
Om det forslag, som regeringen kom med, sagde hr. Bent Bøgsted fra talerstolen, at det langt fra var nok, og at det ikke ville tilfredsstille Dansk Folkeparti.
Hr. Bent Bøgsted sagde fra talerstolen mere eller mindre noget i retning af – det kan være, at jeg er lidt upræcis i min formulering – at han så frem til forhandlingerne, som ville betyde en bedre lempelse af varighedsbegrænsningen end den, regeringen lagde op til.
Kan hr. Bent Bøgsted ikke give mig en forklaring?
Hvad er det, der er sket?
Hvorfor er det her lige pludselig blevet acceptabelt for Dansk Folkeparti, når det ikke var det før sommerferien?
Hvordan kan Dansk Folkeparti leve med, at vi kun hjælper 400 ud af 5.000?
Bent Bøgsted (DF), 2006-11-24:
Forslaget er en del af aftalen om finansloven mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Det har været vigtigt for Dansk Folkeparti at få så optimal en løsning som muligt.
Det, der er opnået, er det, vi kunne få igennem, og det er en forlængelse af sygedagpengene for personer, der har mulighed for at vende tilbage til arbejdsmarkedet på ordinære vilkår.
Det betyder så, at man fremover kan få sygedagpenge i op til 3 år, altså en forlængelse på 1 år, hvis man kan vende tilbage til ordinært arbejde.
Er man så ikke klar til at få et arbejde, må der naturligvis efter Dansk Folkepartis opfattelse tildeles en førtidspension.
Derfor er det for os oplagt, at kommunerne foretager en relativt hurtig sagsbehandling, så der ikke mistes forsørgelsesgrundlag.
Ligeledes er der kommet henvendelser om, hvorfor de, der er berettiget til fleksjob, ikke kan få den ekstra forlængelse.
Det er selvfølgelig uacceptabelt, at en, der er syg og venter på fleksjob, ikke har et forsørgelsesgrundlag.
Jeg må til det sige, at det er urimeligt, at kommunerne ikke søger for, at der så bliver givet førtidspension eller fleksjob til tiden.
Derfor vil jeg anmode om, at ministeren tager hånd om, at kommunerne lever op til det, der forventes af dem.
Dansk Folkeparti er ikke med i forliget om førtidspension og fleksjob, men jeg mener, at forligspartierne på de to områder må se på, om disse love lever op til forventningerne, når de nu skal revideres her til foråret.
Det andet element i lovforslaget er sygedagpenge til delvis raskmeldte.
Da loven om delvis raskmeldte blev lavet, opstod der et uventet problem med, at man mistede sygedagpenge for den del, man var raskmeldt.
Det var ikke hensigten.
Det rettes der op på.
Det er trods alt ikke altid, at en arbejdsgiver kan beskæftige en delvis raskmeldt.
Det tredje element er en udvidelse af arbejdsgiverperioden for sygedagpenge fra 2 uger til 2 uger og 1 dag, altså til 15 kalenderdage.
Alt i alt kan Dansk Folkeparti støtte forslaget.
Marion Pedersen (V), 2006-11-24:
Nej, sådan skal det bestemt ikke forstås, men for dem er der andre muligheder end sygedagpengeloven.
Thomas Adelskov (S), 2006-11-24:
Skal jeg tolke det på den måde, at Venstres hjerte bløder for de mennesker, som igen skal ud på arbejdsmarkedet, men mennesker, der på grund af den ulykkelige omstændighed, de er kommet i med sygdom eller ulykkestilfælde, ikke kan yde hundrede procent på arbejdsmarkedet bagefter, er man sådan set ligeglad med?
Der er man ligeglad med hvordan de vil have det.
Er det sådan, vi skal forstå det?
Venstre interesserer sig altså kun for mennesker, der kan yde hundrede procent på arbejdsmarkedet, alle andre er ligegyldige.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-11-24:
Det her bliver mere og mere mystisk, for nu siger hr. Bent Bøgsted som en del af forklaringen, at hr. Bent Bøgsted ikke selv sad med ved forhandlingerne om det her.
Det er bare det, jeg godt vil have bekræftet.
M023S15441643KAJE.FM Page 1551 Wednesday, February 7, 2007 12:50 PM
Marion Pedersen (V), 2006-11-24:
Vi mener, at vi hjælper den store gruppe, som normalt ville falde for den her grænse.
Det er sådan, at man ikke kan få den forlænget, hvis man, inden man kommer ud for sygdom eller ulykkestilfælde, eller hvad det nu kan være, har været i fleksjob.
Det er rigtigt, at man så ikke kan få den forlænget, fordi det her sigter på fuld beskæftigelse efterfølgende.
Så det er korrekt opfattet.
Ja, jeg mener, at det er godt nok, for jeg mener, at man stadig væk fastholder, at folk skal kunne komme tilbage inden for den overskuelige fremtid, som 3 år er.
Man er nødt til at holde fast i, at det skal være så overskueligt, så man på den måde holder folk fast på, at der hele tiden bliver fulgt op på det fra kommunernes side.
Det vil let kunne blive en sovepude for kommunerne, hvis vi bare forlænger det i al evighed.
Vi kan se på de svenske erfaringer, at svenskerne, som hidindtil har haft en åben port, kan man sige, i oktober måned har konkluderet, at de bliver nødt til at lave deres lovgivning om, fordi mønsteret har ændret sig.
Så jeg synes, at det er o.k.
Jeg ved godt, at vi ikke hjælper alle, men vi får dog 900 med.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-11-24:
Jeg har stadig væk overhovedet ikke fået svar på det, jeg spurgte om.
Ifølge lovforslaget er det sådan, at ca. 900 mennesker vil det her forslag kunne være en hjælp for.
Under en femtedel vil det her forslag rent faktisk berøre.
Er det tilstrækkeligt til at opfylde ambitionen om, at vi skal hjælpe de langtidssyge, så de ikke falder ud af sygedagpengesystemet?
Det må man kunne svare på.
Det er jo en holdningstilkendegivelse.
Mener fru Marion Pedersen, at det er godt nok?
Marion Pedersen (V), 2006-11-24:
Vi ved fra tidligere ændringer i sygedagpengelovgivningen og a-kasse-dagpenge-lovgivningen, at der er stor risiko for, at folk simpelt hen ændrer adfærd, hvis man laver noget ubegrænset.
Med den her lovgivning udvider vi muligheden, men samtidig er der jo den opfølgningsregel, som findes i forhold til kommunerne.
Det kan hverken de mennesker, det går ud over, eller vi andre være tjent med.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-11-24:
I forlængelse af den tidligere spørgers spørgsmål mangler vi at få et svar på det faktum, at det her lovforslag, som det er strikket sammen, kun vil betyde, at mindre end en femtedel af dem, som i dag falder ud af sygedagpengesystemet på grund af varighedsbegrænsningen, ender på kontanthjælp, måske ender med ikke at få noget.
Er det efter fru Marion Pedersens mening tilstrækkelig mange til, at man kan sige, at man nu har gjort noget for de langtidssyge, så de ikke skal miste deres ret til sygedagpenge?
Marion Pedersen (V), 2006-11-24:
Vi mener, at en ophævelse af varighedsbegrænsningen vil hænge dårligt sammen med, at der kun på sygedagpenge skal være mennesker, som kan komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Der er væsentlig forskel på den måde, man får hjælpen i de forskellige tilfælde, og derfor mener vi, det er vigtigt, at man kun kan være på sygedagpenge en vis periode, for ellers er der andre tiltag, der skal sættes ind med.
M023S15441643KAJE.FM Page 1547 Wednesday, February 7, 2007 12:50 PM
Elisabeth Geday (RV), 2006-11-24:
Så har jeg et andet spørgsmål til Venstres ordfører.
Nu er det sådan, at det jo af det her lovforslag fremgår, at det kun er 900 ud af de 5.000, der hvert eneste år falder for varighedsbegrænsningen, som rent faktisk får glæde af den her lovgivning.
Mener Venstres ordfører, at der virkelig er tale om en acceptabel, tilstrækkelig udvidelse, når det stadig væk vil være sådan, at mennesker, som f.eks. lider af sklerose eller har en psykisk sygdom og altså fortsat er syge efter 52 uger, ikke kan få en forlængelse, heller ikke efter det her er vedtaget?
Mener ordføreren, at det er acceptabelt?
Marion Pedersen (V), 2006-11-24:
Jeg er ikke hovedordfører på det her område, så jeg vil normalt ikke deltage i den slags forhandlinger.
Jeg tror desværre, at fru Elisabeth Geday må spørge ministeren om det, når ministeren kommer på talerstolen.
Elisabeth Geday (RV), 2006-11-24:
Jeg kan her læse op af den betænkning, vi havde på L 154, som blev vedtaget lige før sommerferien i sidste samling.
Her står der i pkt. 3: Beskæftigelsesministeren har tilkendegivet, at han efter sommerferien vil indkalde partierne for at genoptage de politiske drøftelser om varighedsbegrænsningen og forlængelsesreglerne i sygedagpengeloven.
Kan Venstres ordfører fortælle her, om de forhandlinger har fundet sted, og i benægtende fald – jeg kan jo godt konkludere, at jeg i hvert fald ikke er blevet inviteret til nogen forhandlinger – hvorfor de ikke har fundet sted?
Marion Pedersen (V), 2006-11-24:
Det lovforslag, vi skal behandle her, indebærer ændringer af sygedagpengeloven på tre punkter.
For det første indfører forslaget mulighed for at forlænge sygedagpengebetalingen for dem, der er under lægelig behandling, samt for dem, der venter på behandling.
Bestemmelsen vil finde anvendelse for sygemeldte, der antages at kunne genoptage arbejdet inden for den nævnte periode.
Formålet er at tilgodese personer, der er i gang med et længerevarende behandlingsforløb.
Det kan f.eks. være gigtpatienter og trafikofre eller sygdomstilfælde, hvor det er vanskeligt og derfor kan være meget tidskrævende at finde frem til den rette behandlingsform.
Det er for det første vigtigt, at en sygemeldt kan koncentrere sig om at blive rask uden også at skulle bekymre sig om, hvordan økonomien skal hænge sammen.
Men samtidig mener Venstre og regeringen, at det er vigtigt ikke helt at ophæve varighedsbegrænsningen, da det risikerer at kunne medføre varig udstødelse fra arbejdsmarkedet.
For det andet medfører dette forslag, at en særlig gruppe af delvis sygemeldte får mulighed for at opnå sygedagpenge på samme niveau som ved fuld sygemelding.
Det drejer sig om forsikrede ledige, om lønmodtagere, der eventuelt mister deres arbejde under den delvise sygemelding, og endelig drejer det sig om lønmodtagere, som ikke har mulighed for at få nedsat arbejdstid hos den arbejdsgiver, de er hos, under den delvise sygemelding.
Den tredje og sidste ændring tager sigte på at udvide arbejdsgiverens betalingsperiode med 1 dag, således at arbejdsgiveren betaler de første 15 sygefraværsdage frem for kun 14, som det er tilfældet i dag.
Venstre kan støtte lovforslaget.