runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Sjelle (KF), 2006-05-16:
For kort tid siden drøftede vi forholdene vedrørende optagelsen af Tyrkiet i EU, og i dag er turen så kommet til Rumænien og Bulgarien, som ifølge tiltrædelsestraktaten tiltræder EU i 2007.
Dansk Folkeparti lægger op til, at optagelse af de to lande tidligst kan finde sted i 2008, og det synes vi er en dårlig idé og støtter derfor ikke forslaget.
Optagelsen af de ti øst- og centraleuropæiske lande i 2004 har medført store omvæltninger i EU, andet ville også være utænkeligt.
Vi gik trods alt fra at være 15 til at være 25 om bordet.
Det er klart, at en sådan udvidelse ikke går stille af, og at det tager tid, før alle lande har fundet sig til rette.
Ikke desto mindre har udvidelsen efter Det Konservative Folkepartis opfattelse været en stor succes.
Optagelsen af de ti øst- og centraleuropæiske lande var kulminationen på mange års arbejde for et samlet og forenet Europa, et Europa, der bygger på frihed, demokrati og respekt for menneskerettigheder.
Siden Murens fald har det været de danske regeringers målsætning at arbejde for, at EU bliver et fællesskab for demokratier, som ønsker optagelse, og som EU er i stand til at optage.
Nu er turen så kommet til Rumænien og Bulgarien, som med deres tiltrædelse vil udgøre afslutningen på EU's femte og hidtil største udvidelsesrunde.
Med de to landes tiltrædelse vil vi have nået vores mål.
Det er jo desværre også sandt, at begge lande på nogle områder halter efter de gamle EU-lande, det kommer vi ikke uden om.
Det gælder f.eks. på det økonomiske og det retslige område, men samtidig viser begge lande også fremskridt, og det skal vi naturligvis anerkende.
For kort tid siden fremlagde Kommissionen så sine synspunkter og anbefalinger for det videre forløb for landene.
Vi vil studere rapporten grundigt, men vi har dog allerede noteret os, at Kommissionen har meddelt, at den først til efteråret kommer med sin endelige vurdering.
Jeg vil gerne slå fast, at i Det Konservative Folkeparti er der ikke nogen tvivl om, at vi mener, at begge lande skal opfylde Københavnskriterierne til fulde, før de kan tildeles medlemskab.
Begge lande har også taget store skridt i den rigtige retning, og vi håber, at optagelsen lykkes, selv om der stadig er et stykke vej.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-05-16:
Nu ved jeg ikke, om ordføreren havde lejlighed til her i den afvigte uge at læse i aviserne om de erfaringer, man har gjort sig særlig i Baltikum efter østudvidelsen, erfaringer med de enorme problemer med korruption og svindel, der har været med de europæiske investeringsmidler.
Det er i hvert fald et meget grelt problem.
De strukturmidler, der er blevet pumpet i landene, er lagt i hænder, som man overhovedet ikke har nogen kontrol over.
Korruptionen er markant, og man ved ikke, hvilke lommer pengene er flydt ned i.
Jeg vil bare spørge, om ordføreren mener, at forholdene i Bulgarien, Rumænien er bedre eller dårligere end i Baltikum, og om hun følgelig mener, at den kontrol med pengene, som Bulgarien, Rumænien så vil have, vil blive bedre eller dårligere.
Helle Sjelle (KF), 2006-05-16:
Jeg vil sige til hr. Morten Messerschmidt, at det, der er væsentligt, jo er, at vi netop står over for nogle optagelser af de to lande, og det, vi må henholde os til, jo netop er, at de opfylder de kriterier, der er opstillet for landenes indtræden i EU.
Og det er ikke bare af navn, men også af gavn, altså reelt, de skal opfylde de love og de betingelser, som er stillet op.
Det er selvfølgelig også derfor, at vi nøje vurderer de rapporter, som kommer fra Kommissionen, så man må forvente, at landene også opfylder de krav, der bliver stillet, og det gælder, uanset om det handler om økonomi eller andet.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-05-16:
Det er jeg utrolig glad for at høre, vil jeg starte med at sige.
Ligger der i det, at man vil vurdere på en sådan måde, at man rent faktisk kunne vælge at komme frem til den modsatte indstilling af det, Kommissionen siger?
Jeg mener, Kommissionen er jo ikke folkevalgt, Kommissionen har ingen folkelig legitimitet.
Det har både ordføreren og ordførerens minister jo.
Derfor er det relevant at spørge: Når nu man så nøje vil vurdere de rapporter, som kommer fra Kommissionen, betyder det så også, at man rent faktisk kunne forestille sig, at den danske regering og Det Konservative Folkeparti vil indtage en holdning, som er den modsatte af Kommissionens?
Erling Bonnesen (V), 2006-05-16:
Jeg glæder mig over, at vi også her i Danmark har en åben linje, hvor vi byder velkommen til nye, der vil arbejde for det.
Og de spørgsmål, som ordføreren rejser her, er lige præcis en del af de krav, som Kommissionen nu også opstiller, nemlig at der skal arbejdes for, at man kan opnå medlemskab den 1. januar 2007.
Og så er der gode muligheder for også at fastholde eksportfremgangen.
Kristian Jensen (V), 2006-05-16:
Hvis fru Pia Gjellerup er overrasket over ærlige svar, må det skyldes, at fru Pia Gjellerup ikke kommer ofte nok i Skatteudvalget, men det glæder mig så, at fru Pia Gjellerup møder op her og vil opleve, at vi svarer ganske direkte og ærligt på de spørgsmål, der bliver stillet, herunder selvfølgelig giver hele begrundelsen og ikke kun de selektive citater, som fru Pia Gjellerup trak frem, for, hvorfor regeringen har valgt, at sundhedsbidraget kaldes et bidrag og ikke en skat.
Det er bl.a. et spørgsmål om, at det er en statslig finansieringskilde, hvor bidraget fra statskassen skal være den primære finansieringskilde til regionernes varetagelse af opgaverne, bl.a. især opgaven med sundheden.
Derfor har vi valgt at kalde det et sundhedsbidrag, da det ikke er noget, som man kan lægge ud til regionerne at bestemme, men det er noget, som er vedtaget her i Folketinget.
Provenuet fra sundhedsbidraget bliver låst fast på de 8 pct., som vil indgå i beregningen af, hvorledes det samlede danske skattetryk er.
Derfor er der ingen mystik eller hemmeligheder forbundet med sundhedsbidraget, det er sådan set lagt ganske åbent frem, og det glæder mig da også, at et klart flertal i Folketinget vil stemme for lovgivningen.
Pia Gjellerup (S), 2006-05-16:
Jeg skal takke for, at skatteministeren lover altid at ville give ærlige svar.
Der kender jeg nu rigeligt til Skatteudvalgets besvarelser til at sige, at det ikke er altid, at de er lige ærlige.
Det kan godt være – det vil jeg ikke betvivle – at de kan være bedre for skatteministerens vedkommende end for andre ministres, der er jo nogle, der bliver svære at slå.
Men jeg skal også takke for noget andet.
Det er, at skatteministeren gerne vil læse lidt mere op af sit svar.
Jeg mener nu, at jeg har refereret det ualmindelig loyalt, svarene er nemlig heller ikke ret lange, og det er jo også fint.
Jeg kan sige, at det eneste, jeg sprang over i det første svar, var indledningen: »Jeg kan bekræfte, at sundhedsbidraget er ...«
Det var det eneste, jeg sprang over, for ellers står der: »...en almindelig indkomstskat, der ikke adskiller sig fra den nuværende kommunale indkomstskat og i princippet heller ikke fra de statslige bund-, mellem- og topskatter.«
Det synes jeg er rene ord for pengene, og nu har vi bare sagt det begge to, så kan det næsten ikke blive bedre.
Jeg vil sige, at hvis skoleelever optrådte med sådan nogle mærkelige sprogforklaringer til eksamen, så ville de blive sendt ud med to cifre i deres karakter, og det ville ikke være med et ettal forrest.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1-9 vedtoges uden afstemning.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2006-05-16:
Hr. Morten Messerschmidt var inde på, at der foregår nogle overflødige aktiviteter i OSCE, og antydede, at disse aktiviteter kunne løses i andre fora, og så må mit spørgsmål være: Hvilke fora er det, hr. Morten Messerschmidt tænker på?
Hvilke andre fora, hvor der kan bygges bro mellem Øst og Vest i Europa, omfatter 55 lande?
Hvilke andre fora har muligheden for at bygge bro over Atlanten mellem Europa, det europæiske kontinent, og USA?
Jeg går ud fra, at hr. Morten Messerschmidt mener, at en bro over Atlanten er vigtig, også for Danmark, så det kunne jeg godt tænke mig at hr. Morten Messerschmidt uddyber lidt.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-05-16:
Det var ikke på grund af glemsomhed, men af ren tidnød, jeg ikke fik omtalt Belarus, og det gør jeg meget gerne nu.
Men jeg vil gerne indskærpe over for hr. Lund, at det, jeg anfægter, er, at hvis hr. Lund ser i rapporten og ser på de kompetenceområder, OSCE beskæftiger sig med – terrorbekæmpelse, fremme af ligestilling, menneskerettigheder, miljøforhold osv. osv. – er det altså noget, der meget godt med lige stor vægt kunne ligge i f.eks. Europarådet.
Jeg synes netop, det er vigtigt, at man fastholder monitoreringen, men man bør overveje, hvordan OSCE kan effektiviseres og slankes.
Det er sådan set det eneste, der ligger i den kritik, jeg retter mod OSCE.
Jens Christian Lund (S), 2006-05-16:
Jeg er jo væsentlig ældre end hr. Morten Messerschmidt, så jeg tror ikke, det er alderen, der gør, at hr. Morten Messerschmidt glemte Hviderusland, men det får hr. Morten Messerschmidt jo lejlighed til at rette op på.
Men er hr. Morten Messerschmidt enig i de vurderinger, jeg som socialdemokrat gjorde om GCP-inspektionerne og Wieninspektionerne, som jo også er utrolig væsentlige ting, og som virkelig efter min bedste overbevisning kun kan køre i det organ, de i dag kører i?
Jeg må selvfølgelig sige, at det overrasker mig en lille smule, at hr. Morten Messerschmidt har den relativt kritiske holdning til OSCE, men det er selvfølgelig acceptabelt.
Men jeg vil gerne have, at hr. Morten Messerschmidt bekræfter, at i Hviderusland, hvor vi vel nok alle sammen er enige om at et af de mest kritisable valg blev afholdt, var Europarådet ikke til stede, men det var OSCE, og OSCE gjorde et fantastisk stort stykke arbejde.
Da jeg ved, vi begge to var i Ukraine, vil jeg også gerne bede hr. Morten Messerschmidt vurdere, hvem der egentlig klarede opgaven bedst i Ukraine ved det afsluttende pressemøde.
Var det OSCE eller Europarådet?
Det synes jeg måske virkelig viser noget om den professionalisme, der er i OSCE – ja, det var et ledende spørgsmål.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-05-16:
Først vil jeg godt sige, at jeg ikke har krævet OSCE nedlagt, men har sagt, at man altså kan diskutere, om mange af de kompetencer, som ligger i OSCE i dag, rettelig burde være der.
Jeg vil minde om, at både Canada og USA og andre lande uden for det europæiske kontinent er med som observatører i Europarådet, så derfor er der også forbindelse over Atlanten i Europarådet.
Med hensyn til Alcee Hastings' brev kan jeg fuldstændig bekræfte det forløb, hr. Pihl Lorentzen beskrev.
Det, jeg angriber, er bare, at man overhovedet kan finde på det.
Vi har i det danske parlament OSCE's næstformand, men ikke engang hende rådførte man sig med.
Det synes jeg er dybt kritisabelt, og det vælger jeg altså også at kritisere her fra Folketingets talerstol.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2006-05-16:
Tak for svaret.
Jeg kan forstå, at hr. Morten Messerschmidt mener, at Europarådet skal overtage OSCE's opgaver, men jeg vil betvivle, at netop Europarådet kan løse de tre dimensioner, som jo ligger i OSCE's opgave.
Men hr. Morten Messerschmidt går åbenbart ind for en nedlæggelse af OSCE, kan jeg forstå.
Der er en anden ting, jeg også godt lige vil berøre: Hr. Messerschmidt var inde på, at Alcee Hastings, der er præsident for OSCE's parlamentariske forsamling, var fremme meget tidligt med en kritik af den danske håndtering af Muhammedkrisen uden at rådføre sig med nogen af os i den danske delegation eller andre med indsigt i, hvad der i virkeligheden foregik.
Det var sådan, at en enig delegation meget hurtigt reagerede skriftligt på denne urimelige kritik, og efterfølgende har Hastings beklaget i et brev og markeret en kraftig opbakning til hele den måde, Danmark har håndteret krisen på.
Jeg vil godt høre, om hr. Messerschmidt kan bekræfte dette forløb.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-05-16:
Jeg takker for det ledende spørgsmål, og jeg skal give et ledende svar.
Jeg skal bare sige, at jeg er fuldstændig enig i det ledende element, der ligger i hr. Lunds spørgsmål.
Den kritik, Europarådets repræsentant rettede mod det ukrainske valg, var slet ikke på sin plads, og hr. Lund vil jo også vide, at også jeg har været blandt kritikerne af den persons udtalelser.
Men alene det forhold, at en person siger noget, som vi andre er uenige i, gør jo ikke, at Europarådet pludselig er et organ, der ikke kan finde ud af monitorere.
Tværtimod tror jeg faktisk, at det forhold, at man har en parlamentarisk forsamling, der mødes fire gange om året, at man har et regeringsorgan, som mødes ofte, og at der er en domstol knyttet til Europarådet, netop styrker den legitimitet, som Europarådet har i forhold til f.eks. OSCE.
Kristian Jensen (V), 2006-05-17:
Først vil jeg sige, at jeg ikke er enig i, at der er et provenutab ved den nuværende ordning.
Afhængigt af, hvordan prisudviklingen vil være på boligmarkedet, og af det faktum, at hvis man har en bolig, der ligger under en virksomhedsordning, vil der også være en avance på den prisstigning, der er, ja, så er det slet ikke nogen given sag, at der med den nuværende ordning vil være et provenutab.
Det andet, der er at sige til det,
er, at forældrekøbsordningen har været med til at give en mulighed for, at også forældre, som har behov for at kunne fratrække udgifterne til køb, har kunnet give deres børn en lejlighed, så der faktisk har været mulighed for at lave en bedre ligestilling af, hvem der kan købe boliger til deres børn i den studietid, der måtte være.
Når man kigger på udbuddet af boliger, er det et klart faktum, at der, siden vi fik et regeringsskifte, har været en vækst i antallet af boliger, også særlige ungdomsboliger, der er blevet bygget.
Morten Homann (SF), 2006-05-17:
Jeg kan berolige hr. Søren Pind med, at SF gerne vil være med til at udvide antallet af alle former for boliger i København.
Faktisk har SF i Københavns Borgerrepræsentation peget på, at man kunne opføre 25.000 nye boliger over en årrække, så jeg håber på, at hr. Søren Pind vil gå hjem til sine partifæller på Rådhuset og bestræbe sig på at støtte den plan.
Men hr. Søren Pind fik forvildet sig væk fra hr. Henrik Sass Larsen for at prøve at afspore debatten, og det forstår jeg egentlig godt.
Bundlinjen viser, at vi har en ordning, som koster nogle penge – det kan diskuteres hvor mange, og den diskussion skal vi nok få i udvalget med skatteministeren – men som ikke betyder, at der bliver opført flere boliger.
Kan hr. Søren Pind ikke give mig ret i, at det godt kan være, man løser et boligproblem for de mennesker, som får gevinsten og kan komme ind i de pågældende boliger, men man flytter så at sige sorteper videre til nogle andre, som får sværere ved at komme ind på boligmarkedet?
Og ville de penge ikke være bedre brugt på at opføre nogle flere boliger frem for bare at flytte sorteper rundt på et boligmarked, der i forvejen er ophedet?
Søren Pind (V), 2006-05-17:
Der er et citat fra den socialdemokratiske politiske ordfører, der rinder mig i hu nu, og som handler om hele ligheds- og ulighedsdiskussionen.
Det er hr. Henrik Sass Larsen, der engang har sagt, at fordi hans hus stiger i værdi, har han vanskeligt ved at se, at bistandsklienten i Køge bliver fattigere.
Hele den tankegang, der ligger bag hr. Morten Homanns spørgsmål, er i klar modstrid med det synspunkt, som hr. Henrik Sass Larsen giver udtryk for, og som jeg i øvrigt deler.
Lad mig om fleksibiliteten på boligmarkedet i øvrigt sige det på den måde: Jeg tror, at jo flere ordninger, der er, jo flere muligheder folk har, desto flere boliger vil der også blive etableret.
Sådan virker markedet.
Det var i hvert fald min erfaring som Københavns byggeborgmester, at jo flere muligheder, der eksisterede for mennesker til at erhverve sig en bolig, desto flere blev der også opført.
Det er jo også det, regeringens politik er lagt til rette efter, nemlig at man udvidede mulighederne, at man f.eks. skabte den her økonomi, som buldrer derudad, hvorved flere har mulighed for at erhverve en bolig.
Men det, jeg godt vil sige til hr. Morten Homann, hvis ellers min taletid er til det, er: Det største problem
de steder, hr. Morten Homann peger på, er jo i realiteten, at andelen af ejerboliger er for lille i København.
Andelen af ejerboliger er kun 20 pct., og hvis hr. Morten Homann vil være med til at udvide andelen af ejerboliger – det hørte jeg faktisk SF antyde lige før – jamen så vil han finde fuld støtte i Venstre, og jeg er sikker på også i regeringen.
Morten Homann (SF), 2006-05-17:
Hr. Søren Pind har fuldstændig ret i, at det her er et gode for de familier, som har mulighed for at købe en ekstra bolig til deres børn.
Det er jo ikke alle familier i det her land beskåret, at de er i stand til at købe flere boliger end en.
Der er faktisk mange, der skal være glade, hvis de bare kan købe en enkelt, så det er jo ikke alle, der har det her gode.
Men kan hr. Søren Pind ikke bekræfte, at der ikke kommer flere boliger ud af det her, og at det, at man med den her ordning giver en lille gruppe mennesker det gode, det er at kunne købe boliger til deres børn, så betyder, at der er nogle andre mennesker, som ikke kan bo i de boliger?
Så man har ikke løst noget boligproblem på den her måde.
Man har bare flyttet rundt, så man måske får lidt flere ledige kollegieværelser, men til gengæld nogle længere køer til at komme ind på ejerboligmarkedet.
Søren Pind (V), 2006-05-17:
SF har fremsat et forslag, hvorved fordelene for forældre ved køb af lejlighed til børn skattemæssigt fjernes.
SF’s forklaring skulle angiveligt være, at ordningen, hævder man, kun gavner de mest velstillede og samtidig forvrider boligmarkedet.
Der er imidlertid ikke ret megen dokumentation for den påstand, og man må da også sige, at skatteministerens gennemgang af SF’s tal burde give anledning til mere end almindelig eftertanke for partiets vedkommende.
Men for Venstres vedkommende drejer denne sag sig i højere grad om principper end om detaljer.
For det første indebærer forslaget et brud med regeringens skattestop.
Men dertil kommer, at ordningen faktisk på mange måder er et gode for familier, der søger at sikre deres børn boliger, f.eks. i hovedstaden.
For det andet er det en ganske glimrende ordning, at nogle forældre har mulighed for at erhverve og udleje en bolig til deres børn.
Derved frigives der pladser på hovedstadens kollegier til gavn for andre.
Selv har jeg medvirket til at opføre flere tusinde kollegieboliger i København, og det er mit indtryk, at netop på dette felt er der ved at være balance.
Men sådan er det jo.
Det er faktisk ligesom med regeringens politik: Der er nogle, der gør noget, og så er der andre, der snakker og skaber problemer, hvor der i realiteten ingen problemer er.
SF’s forslag vil intet gavne.
Tværtimod kan man risikere, hvis man ellers kunne tage udsagnene i forslaget for pålydende, at det ville ryste et boligmarked, som fortsat er sundt.
Vi har ikke nogen interesse i Venstre i at ryste boligmarkedet og skabe usikkerhed blandt boligejerne.
Derfor afviser Venstre forslaget.
Kristian Jensen (V), 2006-05-17:
Så er jeg bange for, at der må være noget, der er smuttet under hr. Frank Aaens lytten til min tale, for det var faktisk ikke det, jeg sagde.
Det var netop, at ved at have en ordning som forældrekøb under en virksomhedsordning er der faktisk mulighed for, at forældre, som har en negativ kapitalindkomst, kan være ligestillet med forældre, der har en positiv kapitalindkomst, og som typisk skulle være blandt de mest velhavende.
Så hvis man afskaffede muligheden, ville man alene gemme muligheden for at kunne købe til de forældre, der måtte have en positiv kapitalindkomst, i langt højere grad, end man gør i dag.
Så hvis man endelig har den vinkel, som hr. Frank Aaen har, at man skal sidde og vurdere, hvem der skal have lov til at købe, og hvad de skal have lov til at gøre med deres boliger, så skulle hr. Frank Aaen blive ved med at støtte den ordning, der er.
Jeg som politiker og regeringen har den holdning, at vi ikke skal blande os i, hvem der køber hvilke boliger, og hvem de så vælger at udleje dem til.
Vi skal sørge for, at regelsættet giver en ægte pris på den husleje, der er, og gør vi det, er det helt i orden, at forældre tager det ansvar på sig at købe boliger til deres børn under studietiden.
Frank Aaen (EL), 2006-05-17:
Ministeren behøver slet ikke at være nervøs.
Det strømmer til med folk, og det er dejligt.
Det er en dag, som bliver markant i den politiske udvikling i Danmark, så det er meget fint.
Jeg hørte også starten af debatten, for jeg sad på mit kontor, hvor jeg kunne høre ministerens forklaringer, og det ændrer altså ikke ved den grundlæggende opfattelse, jeg har, at det er regeringens opfattelse, at det er en god ting, at rige forældre har bedre mulighed for at hjælpe deres børn end knap så rige forældre.
Sådan er det jo, og det er bare forskellen på regeringen og os.
Kristian Jensen (V), 2006-05-17:
Derfor vil en virksomhedsordning give mulighed for, at flere forældre kan få lige vilkår til at hjælpe deres børn.
Jeg synes, det er glimrende, at forældre tager den del af ansvaret på sig, at de hjælper deres børn til at få en lejlighed.
Så skal jeg sige til hr. Frank Aaen, at hr. Frank Aaen naturligvis er fuldt ud undskyldt.
Nu er det svært at se, hvordan udviklingen er på demonstrationen, men sidst jeg kiggede ud ad vinduet, kunne den godt bruge nogle flere folk nede på gaden.
Frank Aaen (EL), 2006-05-17:
Sådan er det.
Og det er klart, at skatteministeren og hans parti går ind for det.
Det går vi imod, derfor er vi positive over for SF’s forslag.
Jeg skal sige til ministeren med det samme, at der ikke er så meget spørgsmål i det her.
Derfor vil jeg ikke holde min ordførertale, men på den her måde meddele SF og resten af Folketinget, hvad Enhedslisten mener om det her forslag.
Morten Homann (SF), 2006-05-17:
Det kan godt være, at der er blevet ledige kollegier, men til gengæld er der så blevet utrolig få ledige ejerlejligheder, som almindelige børnefamilier f.eks. kan flytte ind i, så samlet set er der ikke kommet flere boliger ud af den her løsning.
Det har bare flyttet rundt på boligproblemet, sådan at det nu er nogle andre mennesker, der står med sorteper på boligmarkedet.
Jeg vil godt diskutere de ungdomsboliger, som regeringen har været med til at bygge, og som SF har støttet.
Men på bundlinjen må man spørge sig selv: Er det provenutab, der alt andet lige er ved den her ordning, bedst brugt på at understøtte den her ordning, som alt andet lige presser priserne op på boligmarkedet og ikke skaffer flere nye boliger, eller er det bedst brugt på at bygge nogle flere boliger, som der vitterlig er brug for i de store byer?
Der synes jeg, at det er en himmelråbende vanvittig prioritering, når regeringen insisterer på at bruge pengene på at forvride boligmarkedet i stedet for at bruge dem på at bygge nogle flere boliger.
Rikke Hvilshøj (V), 2006-05-17:
Det ville være meget omstændeligt, hvis vi skulle gennemgå de foreliggende sager, hvor der er den kombination, fordi det ville kræve en manuel gennemgang af alle sagerne.
På den måde bliver ægtefællen ikke registreret, og derfor bliver der ikke foretaget et opsøgende arbejde fra Udlændingestyrelsen.
Men vi har meddelt, at det er sådan, at sagerne bliver behandlet, og så kan jeg kun opfordre til, at man er opmærksom på det.
Morten Homann (SF), 2006-05-17:
Jeg kan bare konstatere, at skatteministerens egne tal som begrundelse for at afvise det her forslag er mindst lige så usikre, som han beskylder SF’s tal for at være.
Bare for lige at holde fast i, at det måske kunne være ministerens egne tal, der var det mest usikre, og måske ikke ejendomsmæglernes.
Jeg vil godt i den der lange udredning fra ministeren holde fast i en væsentlig ting, så må vi tage de andre i løbet af debatten.
Når ministeren siger, at den her ordning har været med til at løse boligproblemerne, så må han i hvert fald springe indtil flere mellemled over.
For virkeligheden er vel, at der ikke kommer en eneste ekstra bolig ud af det her, og at forældrekøbsordningen og det provenu, som den koster hvert eneste år, højst kan være med til at flytte rundt på boligproblemerne, sådan at der er nogle unge, som flytter ind i nogle lejligheder, som de så tager fra nogle andre, og at det så er medvirkende til, at f.eks. unge familier har meget svært ved at få en bolig i de store byer.