Pernille Blach Hansen (S), 2000-04-28:
Jeg vil gerne starte med at sige tak for redegørelsen om etik og genteknologi.
Den indeholder utrolig mange gode forslag, som jeg på Socialdemokratiets vegne kan støtte.
Det er jo sådan med genteknologi, at den rummer både komplicerede problemstillinger og spændende perspektiver.
Eksempelvis vil vi kunne fremstille ny medicin ved hjælp af genteknologi.
Men genteknologien rummer også samtidig mange risici.
Derfor er det nødvendigt med nogle store overvejelser.
For os i Socialdemokratiet er det afgørende, at man ikke spiller hasard med genteknologien.
Anvendelse af genteknologi skal bygge på forsigtighedsprincippet, så man ikke påfører mennesker og natur skader af hverken den ene eller den anden art, men som der også står i redegørelsen, så er det ikke nok
blot at sikre sig mod de miljø- og sundhedsmæssige risici, for genteknologien er ikke en hvilken som helst teknologi: Den går ind og piller ved generne, som jo er livets byggesten, og det gør det muligt at gribe ind i naturens kredsløb.
Det var også den holdning, der kom til udtryk i det genoplæg, som vi præsenterede sidste år.
Her fremkom vi bl.a. med nogle vigtige etiske krav:
For det første skal genteknologien bidrage til et miljømæssigt bæredygtigt samfund og ikke modarbejde det.
For det andet må genteknologien ikke medvirke til at dele samfundet op og skabe ulighed.
Genteknologien må for det tredje heller ikke blive et redskab for undertrykkelse, udbytning eller diskrimination.
Og genteknologien skal også udvikles inden for nogle demokratiske rammer, så befolkningen får mulighed for reelt at diskutere og tage stilling.
Vi synes, at de her fire punkter fra vores genoplæg flugter meget godt med de fire etiske hensyn, der står i regeringens redegørelse, og vi er derfor helt enige i, at sådan nogle etiske hensyn skal med, når man vurderer genteknologi.
Generelt er debatten om genteknologi vigtig, fordi udviklingen i vores samfund også afhænger af, hvordan vi håndterer store teknologiske forandringer.
Vi er tilhængere af, at folk skal have mulighed for åbent at tage stilling.
Vi vil derfor arbejde for en åbenhed om alle aspekter i genteknologi.
Det kan blive et demonstrationsprojekt for, hvordan teknologisk udvikling kan fungere på demokratiske vilkår.
Derfor er vi også meget glade for de initiativer i redegørelsen, der netop peger i denne retning, for genteknologi må ikke blive en sag for de få indviede.
Internettet er f.eks. en oplagt mulighed for at skabe et rum
for information og debat, og vi er meget med på og ser meget gerne, at der udvikles nogle nye måder at inddrage befolkningen i beslutninger om genteknologi.
Det ligger også i god forlængelse af vores holdninger om det holdbare samfund, som jo også går ind for at inddrage befolkningen i debatter om vigtige spørgsmål.
Redegørelsen foreslår også, at der skal nedsættes et forum, der kan rådgive og sætte debat i gang om de etiske konsekvenser af at anvende genteknologi inden for plante- og fødevareområdet.
Det synes vi også er en utrolig vigtig del.
Og sådan som det er i dag, er de eksisterende organer ikke gearet til at løfte den opgave, så der skal gøres noget også på det område. En vigtig ting, som redegørelsen slår fast, er, at etiske hensyn ikke bare er et nationalt anliggende; vi er nødt til også at sætte spørgsmålet om etik på den internationale dagsorden, hvis det skulle forekomme i diskussionen om genteknologi.
Derfor er det en glimrende idé at arbejde for en europæisk konvention med nogle fælles etiske retningslinjer for brug af genteknologi på plante- og fødevareområdet.
Det vil vi også kunne bruge som et afsæt til at skabe en mere global og international forståelse for nødvendigheden af sådan nogle etiske hensyn.
Vi støtter, at der i alle relevante internationale fora arbejdes på dels at sikre et højt beskyttelsesniveau, dels at sikre, at etiske hensyn inddrages.
For os er det også afgørende i den sammenhæng, at ulandene ikke bliver sorteper.
De skal have del i den økonomiske gevinst, og de skal beskyttes mod de risici, der måtte være ved genteknologien.
I den forbindelse synes vi, det er vigtigt, at det er lykkedes at få en biosikkerhedsprotokol på plads.
Den sikrer ulandene muligheder for at sige ja eller nej, både til afgrøder og til produkter fremstillet ved hjælp af genteknologi.
Det er også en protokol, hvor forsigtighedsprincippet står stærkt.
Men selvfølgelig skal vi også presse på for, at EU's egne regler bliver så gode som muligt, og her har Danmark jo bl.a. spillet en meget aktiv rolle ved at være bannerfører for stop
for tilladelse til markedsføring af nye produkter, indtil et nyt og bedre regelsæt er på plads. Vi håber på, at vi med denne her redegørelse fra regeringens side har startet en forhåbentlig god og åben debat om et meget vigtigt emne, nemlig spørgsmålet om, hvor vi vil og ikke mindst hvor vi ikke vil acceptere brug af genteknologi.