runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Krog (SF), 2006-05-02:
Jeg synes, det er pudsigt, at man på den måde lægger det store ansvar over på nogle elever, som man samtidig i lovforslaget pålægger mødepligt, at eleverne her, de studerende på CVU'erne, på lærerseminarerne, når de vælger linjefag, skal vurdere, om de på den måde er med til at dække alle regionale områder, og også om skolerne kan få opfyldt deres behov for lærere, der er uddannet i de her linjefag.
Selvfølgelig er det ikke sådan.
Jeg mener, at det, der ligger her, er, at mange sikkert vil vælge at have dansk eller matematik i hele skoleforløbet, og så kan de maks. få to linjefag sammen med de andre linjefag, det vil der også helt sikkert være mange der vælger, og så vil der kun være to linjefag, og det bliver et stort problem.
Carina Christensen (KF), 2006-05-02:
Det er meget positivt, at SF's ordfører nu har erkendt, at han rent faktisk ikke aner, om der er flest, der vil vælge to eller tre linjefag.
For det er jo netop det, der er essensen.
Så synes jeg altså, det vidner om en ret stor mistro til de studerende, der skal træffe det valg, hvilke linjefag de vil have, for de har jo fået en klar udmelding fra hele forligskredsen her.
Thomas Krog (SF), 2006-05-02:
Jeg synes jo, det er befriende at høre den konservative fru Carina Christensen her sige, at to linjefag egentlig er i orden for De Konservative, og det er så også det, der ligesom skinner igennem her.
Problemet med det er, at alle beregninger og også erfaringerne fra den gamle læreruddannelse jo netop viser, at det ikke kan dække folkeskolens behov, at man kommer ud med nogle lærere, som skal til at undervise i nogle andre linjefag end dem, de er uddannet i.
Jeg siger bare, at det problem bliver endnu større her end med den gamle læreruddannelse med de to linjefag, fordi kernen, det, der ligger uden for linjefagene her, bliver endnu mindre, end det var dengang.
Jeg har ikke sagt, at alle sammen vælger to.
Carina Christensen (KF), 2006-05-02:
Det er primært meget i forlængelse af det samme, jeg vil spørge, for jeg var også meget forundret over denne skråsikkerhed, som SF's ordfører udviser, nemlig at alle ville vælge to linjefag, og at det ved man hundrede procent fra SF's side.
Jeg kunne da også forstå, at det var det, der i høj grad fik SF til at forlade forhandlingerne.
Jeg vil ikke lægge skjul på, at vi i Det Konservative Folkeparti intet problem har med, at man vælger to linjefag.
Men der var jo netop en bred forligskreds, der ønskede, at det skulle være valgfrit for den studerende at vælge to eller tre linjefag.
Nu kan jeg så forstå, at SF igen fastholder, at de fleste vil vælge to linjefag, og det er, fordi de fleste vil vælge dansk eller matematik, men hvorfra ved man det konkret?
Hvor har man hentet den viden fra?
Vi andre partier, de fem partier, der nu er en del af forligskredsen, har været meget i tvivl, og derfor har vi netop nedsat en følgegruppe, der skal følge området meget, meget tæt.
Thomas Krog (SF), 2006-05-02:
Jeg forstod rent faktisk ikke den første del af fru Ellen Trane Nørbys spørgsmål.
Selvfølgelig er naturfag et fag.
Det er jo helt åbenlyst, og som sagt kræver det ikke matematik på ret meget mere end det, man kalder indskolingsniveau, for at kunne regne de her ting ud.
Ellen Trane Nørby (V), 2006-05-02:
Sådan som jeg forstår SF's ordfører, så står SF's ordfører og siger, at naturfag og fysik/kemi er et fag.
Det håber jeg ikke at hr. Thomas Krog mener.
Kan hr. Thomas Krog så ikke bekræfte, at det ved størstedelen af de lovforslag, de store reformer, vi laver herinde, har været kutyme at lave en følgegruppe, ikke fordi vi har forventninger om, at det går galt, men for at følge, hvordan implementeringen er, og om der er behov for justeringer.
Thomas Krog (SF), 2006-05-02:
Jeg synes jo ikke, det er så svært.
Det kræver bare lidt almen matematik at skulle regne ud, hvorfor hovedparten kommer ud med to linjefag.
Det ene er, at hvis man ønsker at undervise i dansk, matematik eller naturfag i hele folkeskolen, så kan man maksimalt komme til at undervise i to linjefag.
Hvis man ønsker idræt, historie, engelsk på linjefag, så kan man maksimalt komme ud med to linjefag.
Jeg synes, at det ligger helt oplagt, at hovedparten her vil komme ud med det, og det er selvfølgelig også derfor, at man her i bemærkningerne straks ser, at vi nu skal følge op på det her, at vi nu skal undersøge konsekvenserne.
Ellen Trane Nørby (V), 2006-05-02:
Jeg undrer mig bare lidt over, hvad det er for en del af § 3, som SF's ordfører åbenbart tolker på en radikalt anderledes måde end de partier, der har siddet og forhandlet den nye læreruddannelse.
Der står: Den studerende vælger to eller tre linjefag på i alt 2,4 årsværk for linjefagsrækken, som består af ..., og så fortsætter det.
Hvor er det i lovforslaget, at hr. Thomas Krog læser, at størstedelen af lærerne, faktisk alle lærerne, hvis man skal tolke det, hr. Thomas Krog siger, kommer ud med to linjefag?
Margrethe Vestager (RV), 2006-05-02:
Ja, hvis det var så enkelt!
Men man må sige, at så enkelt er det ikke, for hvis man går ned i tallene, er det jo ikke kun et spørgsmål om, at de falder fra, altså at de studerende så at sige svigter deres uddannelse og hele tiden fjerner det økonomiske fundament for uddannelsesstederne.
Det skyldes jo også regeringens samlede politik om at fortsætte produktivitetsbesparelser.
Hvis man ser på de forskellige taxametre overalt i uddannelsessystemet, er der bare en anden uddannelsesøkonomi, og den her mekanik med, at man bliver ved med at skære produktivitetsmæssigt og lægge ting over i puljer, er en mekanik, som hindrer, at der er en stabil økonomi for uddannelserne, og noget af det, som jo er helt afgørende for uddannelsesudviklingen, er en stabil økonomi.
Jeg tror, at et af de afgørende punkter, hvor VK-regeringen har undervurderet de daværende SR-regeringer, er på vores vilje til at sørge for, at der ikke var noget at komme efter.
Når man så er blevet ved med den proces, kan man godt afsætte ting i puljer, men det ændrer ikke på det grundlæggende billede, nemlig at der er brug for økonomisk ro på området, og at der er brug for reelle nye midler til at investere de forskellige steder.
Men jeg kan høre, at den konservative ordfører er lige så optaget af det, som vi er, og derfor ser vi frem til at få fornuftige og konstruktive drøftelser, forhåbentlig både i forbindelse med velfærdsforhandlingerne, hvis det er en mulighed, ellers senest i forbindelse med finanslovforhandlingerne.
Carina Christensen (KF), 2006-05-02:
Jeg håber, at vi kan få en bekræftelse af, at de her penge er afsat ud over taxameterbevillingen.
Vi hørte lige før, at den radikale ordfører synes, at de 175 mio. kr., som Venstres ordfører nævnte, er rigtig mange penge, så må den radikale ordfører vel også anerkende, at 165 mio. kr. til opkvalificering af seminarielærerne og til efteruddannelse af seminarielærerne er rigtig, rigtig mange penge.
Så et andet spørgsmål: Vil den radikale ordfører ikke også anerkende, at en af årsagerne til, at man har en svær økonomi ude på mange af seminarierne, er, at der er et meget stort frafald, og at alt for mange falder fra den nuværende læreruddannelse?
Det er jo netop en af de ting, som vi meget gerne vil rette op på med den nye læreruddannelse, vi nu vedtager.
Først og fremmest vil jeg da gerne anerkende, at Det Radikale Venstre er med i det her brede forlig.
Jeg synes, det er positivt, at der er så meget, som vi trods alt har kunnet samles om.
En af de ting, vi ikke har kunnet samles om, er selvfølgelig finansieringen og efteruddannelsen af seminarielærerne, og Det Radikale Venstre har i dag stillet flere spørgsmål, hvor de tilkendegiver, at de har tænkt sig at fremsætte et finanslovforslag og finde midlerne der.
Det er jo fint nok, og det kan man jo gøre, uafhængig af den forligskreds, man nu indgår i.
Jeg ville bare børe, om fru Margrethe Vestager vil bekræfte, at den her regering trods alt har afsat 175 mio. kr. i perioden 2001-2005 til CVU'erne og lærerseminarierne til kvalitetsudvikling af de mellemlange videregående uddannelser, og at den i den forbindelse netop har fremhævet, at de bl.a. kunne gå til opkvalificering af seminarielærerne.
Carina Christensen (KF), 2006-05-02:
Jeg tror, vi er mange, der vil huske de her forhandlinger i rigtig lang tid fremover.
Vi er også glade for, der er kommet utrolig mange positive høringssvar tilbage.
Hvis vi skal have verdens bedste folkeskole, så kræver det, at vi også har lærere i verdensklasse, og det tror vi at den her nye læreruddannelse i høj grad vil bidrage til.
Fremtidens skolelærere vil være kendetegnet ved at være mere specialiserede og fagligt målrettede, og det er netop de kvalifikationer, som vi mener folkeskolen har brug for.
Vi synes, det er glædeligt, at vi nu får gjort op med princippet om, at alle lærere skal kunne undervise i alle fag og på alle klassetrin.
Vi får nu en læreruddannelse, hvor de studerende kun skal vælge to eller tre tungere linjefag, og hvor det nu også bliver muligt for den studerende at fordybe sig i ét fagligt område ved at vælge alle sine linjefag inden for samme fagområde.
Herved skaber vi de optimale rammer for den fremtidige uddannelse af fagligt dygtige og specialiserede undervisere.
For Det Konservative Folkeparti har det været vigtigt, at vi i en ny læreruddannelse sikrer en aldersspecialisering, som betyder, at lærerne i de centrale fag, nemlig dansk og matematik, bliver eksperter i at undervise enten de yngste eller de ældste elever.
Også det mål er nu indfriet, og vi venter os ikke mindst meget af det element i den nye læreruddannelse.
Vores langsigtede mål er også, at alle lærerne kun må undervise i deres linjefag.
Derfor glæder vi os også over, at regeringen, som det fremgår af regeringsgrundlaget, snart vil fremlægge en plan for, hvordan og hvornår dette mål kan realiseres, i første omgang for så vidt angår de centrale fag dansk og matematik.
Vi er meget tilfredse med, at naturfagene er styrket væsentligt i den nye læreruddannelse.
Der er desværre en betydelig mangel på naturvidenskabelige undervisere i folkeskolen, og i faget natur-teknik er det eksempelvis kun ca. 40 pct. af underviserne, der har et naturvidenskabeligt linjefag.
Nu laver vi et nyt, spændende naturvidenskabeligt linjefag med betydelig faglig tyngde, og vi vil følge søgningen til det fag med stor interesse.
Hvis vi skal have nogle dygtige og kvalificerede lærere i den danske folkeskole, er det afgørende, at vi skærper adgangskravene, og også at vi holder øje med, at man ude på seminarierne håndhæver de skærpede adgangskrav.
Kun herved kan vi sikre, at undervisningen på læreruddannelsen opretholdes på et højt fagligt niveau, og også det er et vigtigt element i den nye læreruddannelse.
Jobbet som folkeskolelærer er et af de vigtigste i fremtidens vidensamfund.
Vi ønsker, at der i fremtiden skal stå større respekt om lærergerningen.
Vejen til det mener vi bl.a. går gennem en bedre, mere specialiseret og mere kvalitetsbevidst læreruddannelse med fokus på det faglige.
Martin Henriksen (DF), 2006-05-02:
Jo, og jeg kan sådan set bekræfte det, som spørgeren er inde på, og også igen sige, at jeg synes, det er relevant.
Man har jo i lang tid talt om, at der mangler respekt for lærerne, og at man skal stille nogle flere krav til de lærerstuderende, og man kunne godt forestille sig, at nogle af dem, som i dag måske vil søge ind på universitetet, i stedet for vil kigge på læreruddannelsen, netop fordi der er flere krav.
Og dermed vil den stigende aktivitet altså også alt andet lige udløse en bedre økonomi for seminarierne.
Ellen Trane Nørby (V), 2006-05-02:
Jeg håber, at Dansk Folkepartis ordfører kan bekræfte, at der i perioden 2001 til 2005 blev tilført 165 mio. kr. til kvalitetssikring af det her område; at der i 2005 blev foretaget en opskrivning af de her midler fra omstillingsreserven, så bevillingen i 2005 udgjorde 211,5 mio. kr.; og at det derudover af lovforslaget fremgår, at der kan opstå behov for ekstra midler til efteruddannelse af seminarielærere.
Finansieringen heraf skal ses i sammenhæng med de midler, som regeringen allerede har afsat til bl.a. kvalitetsudvikling af de videregående uddannelser og udvikling af videncentre.
En eventuel målretning af disse midler til efteruddannelse af seminarielærere vil skulle indgå i finanslovforhandlingerne om finansloven for 2007.
Forstår DF's ordfører det ikke også sådan, at disse midler, der allerede er afsat, vil kunne målrettes til efteruddannelse af seminarielærere?
Martin Henriksen (DF), 2006-05-02:
Altså, vi tror da, at den rette økonomi er til stede, men jeg vil da sige, som andre også har været inde på, at ifølge tal fra Lærerseminariernes Rektorforsamling er det kun ca. 68 pct. af de studerende, der i dag fuldfører uddannelsen, og hvis man kigger på den gamle læreruddannelse med to linjefag, var der omkring 80 pct., som gennemførte.
Selvfølgelig håber vi på, at der kommer en stigende aktivitet
Margrethe Vestager (RV), 2006-05-02:
Omtalte naturfagsvidencenter er jo allerede åbnet og kørende og så fremdeles, og de midler, der omtales i lovforslaget til nye videncentre, er jo midler, som allerede er udmeldt, og som jo i meget vid udstrækning skal støtte folkeskolens undervisning.
Sådan som jeg kan se lovforslaget, er der ikke afsat midler til seminarielærernes efter- og videreuddannelse, og noget af det, som jo står helt centralt i reformen, er at få et langt bedre samspil mellem fagdidaktikken, de pædagogiske fag og så det fagfaglige indhold i linjefagene.
Det er også noget af det, vi oplever at Dansk Folkeparti har haft en stor interesse i.
Hvorfor så ikke også her sammen med Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre stå fast på, at det er noget, vi skal se på i forbindelse med finanslovforhandlingerne, så seminarierne oplever, at der faktisk også er vilje til, at seminariernes lærere får en efteruddannelse, der gør, at man kan løfte uddannelsen?
Martin Henriksen (DF), 2006-05-02:
Jeg vil godt sige igen, at grunden til, at jeg siger, der har været behov for et løft af uddannelsen, bl.a. er, som jeg sagde i min ordførertale, at vi har lyttet til Lærerstuderendes Landskreds og forstået, at der var behov for et generelt løft.
Og så vil jeg da også sige, ligesom fru Ellen Trane Nørby sagde før, at så vidt jeg husker, er der 165 mio. kr. afsat til det her område, og derudover er der 10 mio. kr., som går til et nyt videncenter i Århus om naturfag.
Så der er jo muligheder for, at man kan opkvalificere på det område.
Margrethe Vestager (RV), 2006-05-02:
Jeg har ikke helt opgivet ævred endnu.
Jeg håber heller ikke, at hr. Thomas Krog har det.
Jeg synes, at det selvfølgelig er al ære værd, at man roser et seminarium, men da det jo åbenlyst er sådan, at ordføreren så mener, der er noget galt med uddannelsen på andre seminarier, så skulle man jo synes, at det var forholdsvis logisk, at man så også var med til at støtte, at disse andre seminarier havde mulighed for at kvalificere implementeringen af den nye uddannelse på en ordentlig måde, herunder bl.a. at sørge for efter- og videreuddannelse til seminarielærerne.
Hvordan stiller Dansk Folkeparti sig til det?
Der er det kedelige ved at gå ind i den type spørgsmål, at det kommer til at se ud, som om uddannelsesøkonomien som sådan er god.
Hvis man ser på det samlede billede, og det vil fru Carina Christensen også kunne huske, for vi har haft en deputation, og vi har haft samråd om det, må man sige, at læreruddannelsens økonomi som helhed er rigtig dårlig, og det er, uanset hvad man har tilført uddannelsen af forskellige typer midler, og det er, uanset hvilke puljer man har lavet til forskellige typer af taxameterbeskæringer.
Jeg afviser bestemt ikke, at man har flyttet rundt på midlerne og man har kaldt midlerne noget andet end det, de hed i forvejen.
Fint nok med det.
Det betyder bare ikke, at en uddannelse og en reform af en uddannelse er finansieret i forhold til at få den op i det gear, som jeg hører alle uddannelsesordførere tale om i dag, og i forhold til de pædagogiske nyskabelser, der er lagt ind.
Kuupik Kleist (IA), 2006-05-02:
Jeg vil forsøge at sparke et aspekt ind i den her debat, som har været totalt overset, ignoreret måske eller negligeret.
I hvert fald har ingen af ordførerne i dagens debat berørt emnet Nordatlantens rolle under den kolde krig og især spørgsmålet om Thulebasens rolle under den kolde krig.
Da DIIS-rapporten udkom, hørte jeg til nogle af de røster, som kritiserede DIIS-rapporten for manglende afdækning af det nordatlantiske aspekt.
Direktøren for DIIS, Nanna Hvidt, gav mig da også delvis ret, idet hun sagde, at vi alle er enige om, at det kunne have været ønskeligt med en mere udførlig behandling af det nordatlantiske område, herunder Grønlands og Færøernes situation.
Men hun siger så også som baggrund for den manglende afdækning af det nordatlantiske aspekt, at udredningen ifølge kommissoriet skulle beskæftige sig med den østlige trussel mod det strategiske område, der er defineret med Danmark som centrum, indlejret i det nordiske og vesteuropæiske område.
Der var altså tale om en udredning om den kolde krig med fokus på Østsiden, ikke på samspillet mellem Øst og Vest og heller ikke i særlig grad på forholdet mellem Danmark og Vestmagterne.
Se, det kunne man jo så tage som en forklaring, som kunne være forståelig, men igen må man sige, at når de amerikanske militære installationer både på Færøerne og i Grønland blev etableret som frontlinje mod truslen fra Øst, må det undre, at spørgsmålet om Nordatlantens rolle i så ringe en grad er blevet afdækkes i DIIS' rapport.
Statsministeren har jo lige været i Grønland og med egne øjne besigtiget de amerikanske militære installationer og de danske.
Formodentlig har statsministeren også under sit ufrivillige ophold i en fangsthytte haft tid til og mulighed for at tænke over de strategiske og ikke mindst indenrigspolitiske aspekter af sagen om de nordatlantiske besiddelser og de militære installationer, der er dér.
For nu at sige det kort mener jeg, at et af de væsentligste argumenter for Danmarks deltagelse i NATO og de øvrige NATO-landes interesse i at bevare Danmark inden for NATO-samarbejdet er de nordatlantiske besiddelser og de installationer, der måtte være der.
Statsministeren siger i sin indledende tale, at han ikke er enig i alle konklusionerne i DIIS-rapporten.
Det mener jeg er en konklusion, som man godt kan være enig i, og det er en konklusion, som vel at mærke er draget ud fra nogle meget sporadiske afsnit i selve DIIS-rapporten.
Men set i lyset af den debat, der er, og den pågående debat, der er om en eventuel ny undersøgelse under et nye kommissorium, tror jeg nu alligevel, at vi må betakke os for at få lavet en ny undersøgelse af Nordatlanten.
Den indenrigspolitiske inficering, der ville være af sådan en ny rapport,
er temmelig uoverskuelig for mig at se.
Hvis jeg var forskningsinstitut i Danmark, ville jeg nok betakke mig for at påtage mig sådan en opgave.
Jeg tror, min tid er udløbet.
Jesper Langballe (DF), 2006-05-02:
Så vil jeg gerne spørge udenrigsministeren om noget helt andet.
Jeg synes jo – fraset hr. Svend Aukens sådan personlige krænkethed – at man godt kan give hr. Svend Auken ret i, at de danske arkiver har været alt, alt for lukkede.
Jeg vil spørge udenrigsministeren, om ikke det i og for sig var det, Folketinget forsøgte at råde bod på med vedtagelsen efter den sidste koldkrigsdebat – jeg mener, det var i januar 2004 – hvor det blev bestemt, at alle historikere, det vil sige alle, som havde en seriøs interesse i det, kunne få adgang til arkiverne.
Så har jeg et spørgsmål til: Finder udenrigsministeren det ikke besynderligt, at den PETkommission – der er jo nemlig ikke bare to kommissioner eller koldkrigscentre i spil her, men der er faktisk tre – som blev nedsat i 1999, og som har siddet lige siden med lønnede historikere osv., har man intet hørt til?
Er udenrigsministeren eller hans embedsmænd vidende om, hvorvidt der nogen sinde kommer noget ud af det arbejde?
Der har foreløbig ikke været sådan antydning af hvid røg fra kontorerne, som kunne tyde på, at der var noget undervejs.
Per Stig Møller (KF), 2006-05-02:
Jamen det, hr. Holger K. Nielsen ikke har fattet, er, at han var med til prøve at rokke balancen.
Sovjetunionen forsøgte at få Norden som atomvåbenfri zone, samtidig med at de selv havde dem oppe i Murmansk, at få udskudt dobbeltbeslutningen, samtidig med at de selv havde stillet raketterne op.
Kan hr. Holger K. Nielsen virkelig ikke fatte, at det var et forsøg på at forskyde balancen?
Hr. Holger K. Nielsens fortjeneste i den periode var at bidrage til forsøget på at forskyde balancen til fordel for Sovjetunionen.
Hvis det var lykkedes, så kan man da sige sig selv, at så havde den politiske afpresning være anderledes nærværende.
Jeg fatter ikke, at hr. Holger K. Nielsen ikke kan se, at præcis det argument, hr. Holger K. Nielsen bruger, viser, at hr. Holger K. Nielsen førte en fuldstændig uansvarlig politik i 1980'erne.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-05-02:
Det har vi jo alle sammen indrømmet hele dagen.
Det er jo slet ikke det, det her handler om.
Det, det handler om her, er, og det er logikken i den kolde krig, at Sovjet betragtede Polen som en vasalstat, hvor man havde ret til at gå ind militært, hvis man ønskede det, ligesom man gjorde i Tjekkoslovakiet i 1968, og som man havde trusler om i hele perioden.
Men fordi Sovjet havde disse planer, disse trusler, denne politik, kan man da ikke udlede, at vi var i en kæmpestor fare for at blive angrebet fra sovjetisk side.
Det, som skabte den kolde krig, var jo netop øst-vest-konfrontationen med en østzone og en vestzone, for at sige det sådan.
Man forsøgte at få forhandlinger i gang med Sovjet, man forsøgte at få indrømmelser ud af dem, som man altid gør i et lands udenrigspolitik.
Per Stig Møller (KF), 2006-05-02:
To ting: Jeg synes, det er meget, meget groft, at hr. Holger K. Nielsen siger, at Shultz' reaktion var bestilt af den danske regering.
Det ville jo faktisk ikke være særlig smart, og det er også usandt.
Hr. ambassadør Eigil Jørgensen har jo kraftigt dementeret det.
DIIS har selv erkendt på en konference, at det var for bastant, og de udsendte et rettelsesblad.
Så den påstand er faktisk meget grim over for en dansk embedsmand, som så skulle have viderebragt bestillingen.
Det er jo altså også dementeret og trukket tilbage af DIIS.
Det synes jeg hr. Holger K. Nielsen skal huske.
Det der synes jeg er alvorligt.
USSR havde en anden vurdering.
Ja, nu kan vi da også godt forstå det.
Det er da præcis, fordi de kan se den militære option i løbet af 1984-85.
Som det fremgår, er de klar over, at billedet er ved at vende, fordi man fastholder dobbeltbeslutningen, og så må de jo gå til politisk indflydelse, politisk påvirkning.
Der er jo fra side 352 og hundrede sider frem, så vidt jeg husker, en stribe eksempler på, hvordan USSR politisk prøver at påvirke beslutningsprocessen fortrinsvis hos den opposition, hr. Holger K. Nielsen tilhører.
Det er derfor, de efter den militære vurdering må sige, at så må vi splitte, svække alliancen politisk og få skabt en situation, hvor den går i opløsning.
Det var jo så også det, hr. Svend Auken advarede om i 1987-88.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-05-02:
Lige to ting: Når nu George Shultz bliver fremhævet igen for sine retoriske udladninger om den danske fodnotepolitik, så vil jeg godt spørge, om det ikke måske gør lidt indtryk, at Shultz i sine erindringer, der fylder ca. 1.100 sider, ikke nævner fodnotepolitikken med ét ord, at det måske var retorik til dagens lejlighed bestilt af den danske regering, der var tale om her.
Sammenligningen med Polen er jo fuldstændig ud i skoven, det var det, jeg rystede på hovedet ad, for at Sovjet undertrykte polakkerne og var en militær trussel mod Polen er vel evident.
Den logik er jo helt ud i skoven.