runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Stentebjerg (RV), 2001-03-28:
Hr. Frank Dahlgaard mener, at den danske folkeskole er middelmådig, eller i hvert fald at dens resultater ikke står mål med de ressourcer, den tilføres.
Jeg må sige, at jeg ikke er enig med hr. Frank Dahlgaard i dette spørgsmål.
Jeg mener, at Danmark grundlæggende har en folkeskole, vi kan være stolte af.
Givet er det, at den ikke er verdens nummer ét på hvert eneste delområde, man kan vælge at undersøge, og givet er det også, at vi danskere altid bliver dybt skuffede og forundrede, når det viser sig sådan.
En hvilken som helst international undersøgelse, der viser, at vi ikke er duks i klassen, får med det samme den hjemlige konsekvens, at sorte skyer trækker sig sammen om folkeskolen.
Og avisledere og politikere og andre meningsdannere træder frem i samlet flok og kræver ændringer og dybdegående reformer, hvis ikke Danmark skal ende som en B-nation af analfabeter.
Lad mig gøre det fuldstændig klart: Folkeskolens kvalitet er og bør være et tilbagevendende debatemne.
Vi bør løbende vurdere og diskutere, om den undervisning, vi tilbyder vores børn og unge, er god nok, og om den passer til den foranderlige verden, vi lever i.
Landets placering i internationale undersøgelser af delområder i folkeskolen skal naturligvis også indgå i vurderingen.
Men jeg mener ikke, at vi hverken kan eller skal basere vores politik på så vigtigt et område på undersøgelser, der den ene dag gør danske skoleelever i 3. klasse til dårlige læsere eller matematikere for så den næste dag at vise, at elever i 8. klasse klarer sig ovenud flot på samme områder.
Som sagt mener jeg, at vi har en god folkeskole, og at de elever, der kommer ud af den, er kompetente, dygtige og er godt rustede til at deltage i det demokratiske samfund, vi lever i.
Lad os nu lade være med under denne her debat at skabe en overbudspolitik på ressourceområdet i folkeskolen.
Jeg er naturligvis bevidst om, at folkeskolen i den kommende tid skal tilføres flere ressourcer.
Men lad os sammen drøfte, hvad ressourcerne skal bruges til, og lad os sammen i dialog med KL gøre det klart, at det, vi vedtager herinde, har en konsekvens for den måde, de skal forvalte det på.
Der er én ting, jeg nok kan være enig med hr. Frank Dahlgaard i.
Det er, at en smule paratviden hos vores elever ikke skader den faglige dimension, og at det skal være i et fint samspil med den måde, man arbejder på i skolen.
Der er mange andre bud på, hvordan man organiserer en god undervisning, men med vores nye delområder og delmål, som kommer ud nu, og som har været til høring, er jeg sikker på, at det skal give et løft til den faglige dimension, som hr. Frank Dahlgaard antyder, der mangler.
Susanne Clemensen (CD), 2001-03-28:
Jeg mener fortsat, at det er rammerne, man skal forbedre for undervisning i folkeskolen, og rammerne er jo bl.a. også sådan noget som lærernes uddannelse.
Sidste gang, vi lavede en ny læreruddannelse, lagde vi faktisk meget vægt på den faglige kvalitet, men spørgsmålet var, om vægten på det pædagogiske og det musiske var tilstrækkelig.
en forespørgsel, der er meget mere konkret, om det emne.
Susanne Clemensen (CD), 2001-03-28:
Til hr. Søren Kolstrup vil jeg sige, at naturligvis er folkeskolen en fælles opgave, og CD vil meget gerne bruge flere ressourcer på folkeskolen.
Vi er ikke det parti, der går ind for skattestop eller skattelettelser.
Dér vil vi så finde nogle penge og bruge ressourcerne i stedet for til forbedring af folkeskolen.
Hvordan det konkret skal gøres, er det klart, at det vil tiden jo selvfølgelig vise.
Foreløbig har vi et folkeskoleforlig, og så skal forbedringerne og den kvalitetsdiskussion og prioriteringsdiskussion naturligvis foregå inden for de rammer.
Men der skal ikke være nogen tvivl om, at der er det, vi meget gerne vil, og vi er villige til at prioritere det her på bekostning af andre områder.
Så klart vil jeg gerne sige det.
Med hensyn til spørgsmålet fra hr. Frank Dahlgaard vil
jeg gerne sige, at CD faktisk mener, at den faglige kvalitet i folkeskolen sagtens kan forbedres, bl.a. ved at vi skal have mere undervisningstid til flere forskellige fag, bl.a. dansk og matematik.
Jeg mener ikke, at det er lærernes faglige kvalitet, der er noget galt med, men det er de rammer, som man har for undervisningen i dag.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-03-28:
Jamen jeg har jo også det indtryk, at CD er et socialistisk parti på skoleområdet.
Jeg må spørge fru Susanne Clemensen - for jeg kunne forstå, at hun mente, at undervisningen altså var god nok, det var de fysiske rammer, som var dårlige: Er det godt nok, at folkeskoleelever i 9. klasse, altså når de er ved at komme ud af folkeskolen, ikke kan nævne tre lande syd for Sahara?
I den undersøgelse, som et dagblad, det var B.T., offentliggjorde her i sidste måned, den 19. februar, var der altså kun en tredjedel af disse elever, der kunne navngive tre lande i Afrika syd for Sahara.
Og kun hver femte, 22 procent, kunne sige, hvilken ø Sønderborg lå på.
Der var nogle, der mente, at Sønderborg lå på Færøerne.
Er det bare godt nok?
Ja, der er nogle, der griner her, men jeg græder.
Eller at under halvdelen kan sige navnet på lederen af partiet Venstre, formentlig Danmarks kommende statsminister.
Er det godt nok?
Søren Kolstrup (EL), 2001-03-28:
At det skulle times mig at blive så enig med en CD-ordfører i uddannelsespolitik havde jeg aldrig drømt om for 10 år siden, men verden er stor og rummelig.
Det er fantastisk.
CD har sagt det, SF har sagt det: Der skal sættes flere ressourcer af til folkeskolen.
Tak for de ord, fru Susanne Clemensen.
Hvordan skal vi sikre, at der bliver sat flere ressourcer af til folkeskolen?
Jeg forstår på fru Susanne Clemensen, at det er en folketingsopgave, det er en regeringsopgave, det er en fælles opgave.
Er det korrekt forstået?
Og i givet fald
Christian H. Hansen (DF), 2001-03-28:
Nu tror jeg ikke, at ministeren misforstår for at ville misforstå.
Det, jeg sagde, var, og det har jeg fra Ritzau, at der var et lille signal til kommunerne om, at man skulle holde igen med udgifterne på folkeskoleområdet, og det, jeg sådan set var inde på, var, at det altså kan give nogle konsekvenser for kommunerne, som kan være uoverskuelige.
Susanne Clemensen (CD), 2001-03-28:
Jeg nægter simpelt hen at deltage i den hetz mod folkeskolelærere, som hr. Frank Dahlgaard her giver udtryk for.
Jeg mener rent faktisk, at lærerne gør et rigtig godt stykke arbejde, og at man ikke kan forvente andet i den nuværende situation.
Vi vil gerne have mere undervisningstid.
Vi vil gerne have en anden tilgang til det at undervise på.
Og netop de forsøg med skolestart, som vi har i gang i øjeblikket, viser jo også, hvordan man med held kan integrere lærere og pædagogers samarbejde omkring undervisning, sådan at vi får fokus på børnenes forskellige intelligenser, og børnene på den måde formentlig også får en større viden, og vi får en større kvalitet i undervisningen.
Men jeg synes, at det er under lavmålet at give lærerstanden skyld for, at eleverne ikke kan svare på det ene eller det andet spørgsmål.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-03-28:
Nu er der jo sket det, kan jeg oplyse hr. Keld Albrechtsen
om, at regeringen har omlagt den måde, man regner udgifterne ud på.
Det kan boligministeren redegøre lidt mere for, men vi så det jo ved sidste finanslov, at man ikke alene tager udgiften det første år, men også de følgende år og regner den ind allerede det første år.
Der oplevede vi jo, at det blev væsentligt dyrere, end vi havde regnet med, på ældreboligområdet, så jeg er lidt usikker på, om hr. Keld Albrechtsens tal gælder efter de nye principper, for der er det jo dyrt det første år, eller det mere er efter de gamle principper, for jeg kunne frygte, at efter regeringens nye principper, som jeg principielt kan være tilhænger af, må vi bare erkende, at der bliver udgiften stor det første år, men så slipper vi for den det følgende år.
Men i hvert fald er det betydelige beløb, det i alle tilfælde drejer sig om.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-03-28:
Påstanden om, at det ikke skulle have noget med valgkamp at gøre, tror jeg selv fru Gyda Kongsted næppe selv tror på, så lad det ligge.
Så spørger hun, hvorfor jeg bringer spørgsmålet om huslejereguleringen i de private udlejningsboliger ind i billedet.
Jamen det er, fordi det forslag, de borgerlige har om at ændre boligreguleringsloven, så der bliver friere huslejefastsættelse, også vil være med til at presse priserne på boliger op og gøre det endnu vanskeligere for den familie, fru Gyda Kongsted talte om, at få en bolig.
Fru Gyda Kongsted nævner selv prisstigningerne på boliger som problemet, men man vil ikke være med til at bygge flere almene boliger for at presse priserne ned, man vil ikke være med til at gribe ind over for prisstigningerne direkte ved at lave en værdistigningsafgift f.eks., men man vil godt dele en masse penge ud fra statens side, som bare får priserne til at stige endnu mere, og som bliver opsuget i yderligere prisstigninger, det vil man godt. Det er uden hoved og hale, sagt til fru Gyda Kongsted, det må man altså sige.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-03-28:
Som den sidste ærede taler var inde på, har vi jo haft en spændende bolighøring i dag, og jeg synes, der kom flere nyttige informationer frem.
Hvis jeg skal se sådan lidt på analysen af, hvorfor vi mangler lejeboliger, hvorfor der ikke bygges flere, så tror jeg, der er to hovedårsager.
Hvorfor bygger pensionskasserne ikke?
Det er på grund af de skatteomlægninger, som den nuværende regering har lavet i to omgange.
Det har betydet, at det simpelt hen ikke er fornuftigt ud fra en pensionskassesynsvinkel at investere i beboelsesejendomme, men i erhvervsejendomme.
Der mener jeg, at det, der bør ske her, er, at vi får ændret beskatningen, og der vil jeg da meget opfordre forslagsstilleren her til at være aktiv som et parti, der var bag pinsepakken, og erkende, at man gjorde nogle fejl, som betyder, at vi mangler nogle boliger.
Det synes jeg ville være flot.
Det er da legalt at have lavet fejl, errare humanum est hedder det som bekendt.
Det, som er det alvorlige, er jo at fortsætte sine fejl.
Det er det ene, vi skal have gjort noget ved.
Det andet, jeg også mener man må erkende, er, at da man decentraliserede den almennyttige sektor, var man nervøs for, at kommunerne ville bygge for meget. Den frygt har været uberettiget, og så må man også tage konsekvenserne og se på grundkapitalen.
Vi har stillet forslag om, at vi skulle gå ned fra 14 til 7 pct. på ældreboliger ud fra en filosofi om, at fik vi det i gang dér, så fik vi sådan mere flow på hele boligmarkedet, så var der flere af de ældre, der ville flytte i ældreboliger, og så fik
vi nogle familieboliger ledige.
Det er muligt, vi også skal gå længere.
Det er klart, vi stillede jo forslag til finansloven for at finansiere det, for det koster jo noget, men jeg kan ikke helt gennemskue, hvor dyrt det ville blive, hvis vi går fra 14 til 7 pct. helt generelt.
Altså vores ændringsforslag rakte alene til den opgave at gå fra 14 til 7 pct. på ældreboligområdet, men jeg har forståelse for, at vi generelt, også efter det, vi hørte i dag, går fra 14 til 7 pct.
Det er selvfølgelig vigtigt, når staten påtager sig en øget byrde, at vi så også har finansieringen af den.
Det er de to områder, som jeg mener kom klart frem, og vi er parat til at gå ind i drøftelser for at reparere på de to problemstillinger, som er årsag til, at vi mangler lejeboliger i dag, og det, at vi mangler lejeboliger, gør så, at presset på ejerboligerne bliver endnu større, og at priserne stiger.
Derimod er der altså nogle rigtige intentioner i det, SF lægger frem her, men jeg synes jo, man går videre end at halvere kommunens andel i grundkapital fra 14 til 7 pct.
Man bygger altså også nogle centraliseringstanker op, som vi ikke har lyst til at tilslutte os.
Der er både positivt og negativt i forslaget, men kan vi få grundkapitalen ned, i hvert fald på ældreboliger for at begynde et sted, for at få det flow, og vi samtidig får gjort noget ved beskatningen, så vi kan få pensionskasserne på banen igen, så synes jeg da, der er noget lys for enden af tunnelen.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2001-03-28:
Da den radikale ordfører på området ikke kan være til stede, skal jeg på hr. Niels Helveg Petersens vegne udtale følgende: By- og boligministeren har allerede svaret omfattende på SF's forslag, og jeg skal ikke trætte med at gentage ministerens argumentation, som jeg er enig i. Jeg vil især fremhæve følgende: For det første: Det var et led i finanslovaftalen med SF, at vi skulle undersøge barriererne for kommunernes etablering af almene ungdoms- og familieboliger. Undersøgelsen afsluttes 1. juli 2001. For det andet: Samtidig har regeringen iværksat en undersøgelse af, hvilke boligtyper der på lidt længere sigt er behov for.
Denne undersøgelse afsluttes i juni.
Når disse to undersøgelser foreligger, har vi et ordentligt beslutningsgrundlag.
Det bør vi afvente, inden vi træffer beslutning.
Christian H. Hansen (DF), 2001-03-28:
Da vores ordfører på området, hr. Egil Møller, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre hans tale, også selv om den er i jegform.
Beslutningsforslaget fra SF består af fire grundelementer for at tilvejebringe flere almene boliger.
Når jeg betragter beslutningsforslaget gennem SF's briller, er det er velargumenteret forslag ud fra den tankegang, som SF bekender sig til.
Vi kan derfor ikke støtte hele beslutningsforslaget, men alene den del, der omfatter mulighederne for at fremskaffe et nødvendigt antal ældreboliger.
Dette område er meget forsømt.
Vi har pligt til, at den ældre generation altid har krav på en passende bolig.
De øvrige elementer kan Dansk Folkeparti ikke støtte.
Dansk Folkeparti ønsker, at der skal være et passende antal udlejningsboliger, men ikke kun inden for den almene sektor, idet denne sektor ikke er alene om at varetage det boligsociale ansvar, og det har i tidens løb medført, at der i Danmark eksisterer et boliglotteri om, hvem der lettest er i stand til at finde en lejebolig til en kunstig lav leje i forhold til, hvad markedsprisen er på de pågældende boligkvadratmeter.
Med disse bemærkninger må det stå klart, at som helhed kan vi ikke støtte forslaget.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-03-28:
Der er flere, der har rejst spørgsmål om regionplanernes funktion i vores forslag.
Jeg vil godt sige, at som vi ser det, så har det to funktioner.
Den ene er, at man synliggøre behovet, således at det er tydeligt, hvor der kan være behov for almene boliger.
Det kan være nødvendigt inden for den statslige ramme, hvor boligselskaberne kan agere, men hvor det er nødvendigt at prioritere.
Vi ser kommuneplanerne som et redskab til at prioritere, men vi ser ikke regionplanerne som et tvangsinstrument.
Det tror vi vil blive for stift.
Det, vi lægger op til her, er, at det er kommunerne, der kan vurdere behovet, men også boligselskaberne, der kan vurdere behovet.
Jeg tror ikke, at boligselskabet går ud og bygger boliger, hvor de ikke fornemmer, at der et behov.
Så regionplanen har en vejledende funktion i en prioritering, og så har den også det, at den synliggør behovet.
Ulrik Kragh (V), 2001-03-28:
Vilkårene for den almene boligsektor er jævnlig til diskussion og har været det det meste af dagen, og nu står vi så med det her forslag.
Vi ser som forslagsstillerne gerne en udbygning på boligmarkedet i de områder, der er under pres.
Men Venstre har det ikke som noget specielt ønske, at udbygningen sker gennem udvidelse af den almene boligsektor.
Vi ønsker derimod en udbygning af private lejeboliger, hvilket ikke har været muligt, siden pinsepakken ødelagde økonomien i den type byggeri.
Vi har gennem pressen noteret os, at by- og boligministeren har talt med en række pensionskasser og andre med initiativlyst til udbygning af det private lejeboligmarked, og den udbygning finder vi meget mere interessant.
Vedrørende B 129, om øget udbygning af antallet af almene boliger, mener Venstre, at det kommunale medfinansieringsansvar virker som en kommunal fokus på udbygning efter behov, hvorimod der ved større statslig
finansiering vil blive åbnet for uhensigtsmæssig kommunal kassetænkning, hvor boligerne måske pludselig bliver bygget i andre kommuner, end hvor der reelt er behov.
Forslagets indhold om amtslig stillingtagen til udbygning af den almene boligsektor gennem regionplanlægning virker som et noget internt problem.
Udbygningsbehovet for den almene boligsektor er et kommunalt anliggende både at vurdere og tage ansvar for.
Det giver, som Venstre ser det,
Endelig er forslagets indhold vedrørende opkøb af eksisterende boliger og gøre dem til almene boliger efter Venstres mening et unødvendigt forslag for at opnå de mål, som er intentionerne, i hvert fald i forhold til bemærkningerne i det forslag, SF fremsætter.
Problemerne med manglende boliger ændres ikke ved at gøre private udlejningsboliger til almene. Som det fremgår af mit indlæg, kan vi ikke støtte forslaget, men skal i stedet for henvise til de muligheder, vi har fremsat i vores fire forslag.
Carsten Hansen (S), 2001-03-28:
Jeg er nødt til at sige til SF's ordfører, at det, at staten skal kunne dække grundkapitalen og lånegarantierne, betragter vi altså som en centralisering og tilbagevenden til gamle områder, og det er vi ikke interesserede i.
Med hensyn til den fulde finansiering fra staten er vi nødt til at sige, at her kan vi ikke være med.
Men jeg er også nødt til at spørge, og det er for at få afdækket det dér omkring dækningen af almene boliger, som skal kunne vises i regionplanerne, at hvis det ikke griber ind nogen steder, hvad skal vi så bruge det til?
Det er sådan et opklarende spørgsmål: Hvad er det egentlig, man vil med det, ud over at det er nogle oplysninger, som vi ikke har i forvejen?
Jeg er ikke helt med i forhold til det.
Men som jeg sagde: Lad os prøve at få set på, om det er et redskab, der er brugbart, men umiddelbart kan jeg ikke se fornuften i det.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-03-28:
Jeg skal kommentere nogle af kommentarerne senere i den afsluttende runde, men jeg vil godt kommentere det, som flere ordførere nu har været inde på, nemlig at det er en centralisering.
Vi ser det faktisk på en anden vis, for forslaget indebærer, at kommunerne kan fortsætte med den ordning, de har nu, til en lavere finansiering, med en lavere byrde.
Og det andet er, at boligselskaberne under den hat, der bl.a. hedder regionplanlægning, har mulighed for at agere.
Vi opfatter ikke boligselskaberne som uansvarlige i denne her sammenhæng.
Vi opfatter heller ikke, at vi tager al indflydelse fra kommunerne.
Kommunerne har, ligesom hvis der er en pensionskasse, der vil bygge, fortsat mulighed for at påvirke byudviklingen gennem kommuneplanlægning, uanset om det er et boligselskab eller det er en pensionskasse, der bygger.
Så vi tager ikke indflydelse fra kommunerne.
Vi påtvinger dem ikke mere, end de kan blive påtvunget, ved at andre bygherrer vil komme, og de har stadig væk muligheden for også at gå ind og sige, at nu vil de godt bygge, selv om der ikke er en kvote.
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-03-28:
Først vil jeg have lov at sige tak til de andre ordførere, der gør det muligt for mig at stå her i en lidt forkert rækkefølge, men jeg vil godt sige, at det altså ikke er, fordi jeg skal ud at se landskamp, men jeg har nogle mennesker siddende, der har siddet siden kl. 18. Det er derfor. Som jeg nævnte i min forrige ordførertale, går vi i CD ind for blandede boformer, dvs. ejerboliger såvel som andelsboliger og lejeboliger, private som almene, og vi deler da SF's opfattelse af, at der er et stort pres på boliger og måske et særligt pres på de almene boliger.
Det er dette pres, som SF vil lette ved en række konkrete tiltag.
Men her holder enigheden desværre også op, for vi tror altså ikke, at den foreslåede centralisering og tvang er vejen frem.
For det første tror vi ikke på en genindførelse af kvotesystemet for de almene boliger.
Finansieringsformen skulle, så vidt jeg har fået oplyst, være udgiftsneutral, selv om det selvfølgelig må indrømmes, at den har medført en likvid belastning.
Men denne likvidbelastning skulle der jo meget gerne være taget højde for gennem den låneadgang, som blev aftalt i forbindelse med kommuneaftalen for i år.
Nej, rent faktisk tror vi i CD, at det manglende almene byggeri i visse kommuner bunder i noget helt andet, nemlig i en udtalt manglende lyst til at medvirke til at løse disse boligsociale opgaver.
Det er måske lidt hårdt sagt, men ikke desto mindre er det min opfattelse.
Selv om man ved at eliminere kommunernes medfinansiering måske fjerner en undskyldning for ikke at bygge, så tvivler vi altså på, at det får ret mange ud af starthullerne, for i forhold til de kommuner, som vi særlig gerne vil have påtager sig et større ansvar, skal der nemlig noget helt andet til.
Der skal simpelt hen nogle holdningsændringer til, og holdninger kan vi jo som bekendt ikke være med til at lovgive om, og tvang tror vi i hvert fald ikke på.
Og hvilke boligorganisationer eller beboere har overhovedet lyst til at være steder, hvor de reelt er uønskede?
En anden ulempe ved forslaget er det om grundkapitalen, hvor man, som jeg ser det, for så vidt angår de kommuner, hvor der rent faktisk bygges flittigt, fjerner incitamentet til at holde omkostningerne ved byggeriet nede.
Og det forekommer altså ikke at være hensigtsmæssigt.
Det skal dog også siges, at vi i CD har en vis sympati for den del af forslaget, som vedrører muligheden for omdannelse af nogle typer boliger til almene boliger, i det omfang dette ikke allerede er muligt.
Vi kan altså ikke støtte forslaget i sin helhed.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-03-28:
Jeg kan sige til hr. Kofod-Svendsen, at vi har regnet på, at hvis man igangsætter 5.000 almene boliger, så vil en 7 pct.s overflytning af grundkapital fra kommune til stat indebære en ekstraudgift på 341 mio. kr., og det bliver mere end 5.000, vi snakker om, så vi snakker nok om noget i omegnen af en halv milliard kroner, men ministeren kan korrigere, hvis tallene er forkerte, det er kun min lommeregner, der har været i aktion.
Men det er blot for at bringe lidt proportion ind i det spørgsmål, hr. Kofod-Svendsen rejste, og som jeg synes er helt relevant, nemlig hvad det vil koste, for det skal selvfølgelig også betales.
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-03-28:
Jeg kan berolige hr. Christian H. Hansen med - han er vist desværre ikke til stede, nå jo - at Venstres linje i Folketinget og Venstres linje i Herning Kommune er fuldstændig den samme. Det drejer sig om at sikre kvaliteten.
Men hvis det er sådan, at man i Herning Kommune siger, at hvis vi skal give den bedste folkeskole til børnene, så betyder det, at de skal køre 10 km i stedet for at køre 5 km, og det så er det, man vælger, bakker jeg det fuldstændig op.
Med hensyn til den svenske model vil jeg sige til hr. Frank Dahlgaard: Det er sådan, at der faktisk er kommuner, som allerede i dag praktiserer den svenske model, som har fokus på, at der er visse lærere, der er bedre til at undervise mindre elever, og at der er visse lærere, der er bedre til at undervise større elever.
Derfor er man faktisk godt på vej.
Det, som vi fra Venstres side opfordrer til, er, at man lærer af hinanden, at kommunerne bliver bedre til at lytte til hinanden.
Og med hensyn til at have en underviser, der ikke har linjefag: En af pointerne med den nye læreruddannelse, som vi har bakket op,
er præcis, at der har man fire linjefag, og det er meningen, at man skal ud at undervise i sine linjefag.