runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2005-03-31:
Nu er det jo formentlig ikke, fordi der kommer noget godt ud af, at jeg blander mig i tilnærmelsen mellem Socialdemokratiet og De Konservative, hvis der var tale om en sådan, men på den anden side kan en negativ effekt jo også være positiv.
Hr. Dohrmann har løst en del af mit problem, vil jeg sige, og det er jeg selvfølgelig glad for.
Jeg vil bare spørge hr. Torben Hansen, om det ikke er rigtigt, at problemet her ikke kan løses ved, at man flytter opgaver fra kommunerne til staten, fordi det grundlæggende problem er, at man fjerner et regionalt niveau, som der er enormt gode grunde til at beholde, fordi det har en faglig ekspertise, har en række opgaver, som udpræget er regionale, og som vil lide skade, hvad enten de bliver flyttet til det kommunale eller det statslige niveau, og at det også vil være sådan, at det er fornuftigt at have et politisk valgt organ, som eksisterer på det regionale plan og kan være med til at sikre, at de her regionale opgaver bliver løst.
Er det en tilfredsstillende løsning for Socialdemokratiet, at man bare får gjort det her til en ren centraliseringsopgave i stedet for en kombineret decentraliserings- og centraliseringsopgave?
Torben Hansen (S), 2005-03-31:
Det er klart, at de opgaver, som 275 sidder med i dag, kommer over på de 99, men de store og væsentlige opgaver, som går ud over kommunegrænser, og som i dag ligger i de 14 amter, kommer over til de 99, og det er altså en spredning.
Hvis den ærede ordfører ikke har hørt, hvad jeg sagde i mit ordførerindlæg, og det sagde jeg også tidligere, var det, at det havde været betydelig mere konstruktivt, hvis man havde taget de nuværende amtslige opgaver, flyttet dem over i regionerne, og så havde taget diskussionen derfra.
Vi vil ikke på nogen som helst måde afvise, at det kunne være, at der havde været nogle ting, man kunne have flyttet rundt på, men det, man har gjort i det her tilfælde, er, at man fuldstændig ukritisk har delt tingene.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-31:
Jeg kan kun støtte, at der skal være en sammenhæng.
Det synes jeg er utrolig vigtigt, og der er jo mange nuancer i det her.
Hvad er »at det ikke strider imod«?
Det er jo heller ikke afprøvet, hvor det ligger.
Jeg vil i hvert fald bare sikre mig, at der ikke sker en detailplanlægning fra regionens side inden for kommunens område.
Kommunen skal selv detailplanlægge, men det kan da godt være, at der skal være nogle strammere formuleringer.
Men det er klart, at meningen er, at det skal skabe en sammenhæng, og at kommunerne skal stå frit med hensyn til at lave bindende planer.
Per Clausen (EL), 2005-03-31:
Det er godt nok, at de ikke må køre stik imod det.
Det forstår jeg også, og det ligger i lovforslaget; det kan der ikke være nogen tvivl om.
Jeg synes også, at den konservative ordfører i dag har været inde på, at man måske godt kunne finde nogle andre ord, og hvis det skulle være et af mine bidrag til den her diskussion, ville det også være at sige, at det synes jeg ville være en meget, meget god idé.
Måske skulle man også give regionen en mulighed for at gribe ind på betingelse af, at der ikke var nogen som helst form for sammenhæng.
Så jeg synes, at man skal overveje nogle opstramninger af de formuleringer.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-31:
Nej, det synes jeg ikke den gør.
Jeg er helt enig med hr. Per Clausen i, at der er visse kommuner, der godt i fællesskab kan have initiativer, som de kan ønske at planlægge for, og der kan man sige, at en af de måder, som kommunerne har kontakt med regionerne på, jo er igennem kontaktudvalget, hvor der løbende er møder mellem regionen og borgmestrene i kommunerne, og der kan de også drøfte de her spørgsmål.
Jeg mener ikke, at kommuner, der har et stik modsat ønske, skal have lov til bare frit at køre derudad.
Der må være en eller anden form for sammenhæng i tingene.
Per Clausen (EL), 2005-03-31:
Det er fuldstændig rigtigt, at der er brug for regional planlægning, og det ville ikke være nogen skade til at give det et løft.
Så hvis det er vi sionen med det her forslag, så er visionen på det område meget sympatisk.
Problemet er jo, at kommunerne i fællesskab givetvis også har en interesse i regional planlægning.
Men i hvert fald i den del af landet, hvor jeg kommer fra, opstår der undertiden det problem, at kommunerne forstået som enkeltkommuner godt kan have en interesse i at lave en anden planlægning end den, der måske er i regionens interesse.
Der synes jeg måske alligevel, det er et problem, at man har en formulering her, der er sådan, at det eneste, kommunernes planlægning ikke må gøre, er at stride imod regionplanlægningen.
Det kan unægtelig godt blive en strid om ord, hvornår den strider imod, særlig når det er sådan, at regionplanen ikke må være alt for præcis.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-31:
Først og fremmest vil jeg sige til hr. Torben Hansen, at jeg ikke mener, at den regionale udviklingsplan skal være en detailstyring af kommunerne.
Den skal være en overordnet betragtning for rammerne, og så er det kommunernes ansvar at udlægge de enkelte boligområder og skabe grundlaget for den mere detaljerede planlægning.
Vi slipper jo herved for, at der er den her trafik ind over amtet, hvor kommunerne kommer med indstilling til amtet, og hvor amtet efterfølgende vedtager kommunernes ønsker og dermed gør dem bindende.
Nu kan kommunerne gøre dem bindende direkte.
Jeg er sådan set glad for ordet understøtter, for jeg synes, det er rigtigt, at det skal understøttes af kommunernes planlægning, men jeg er altså imod at gøre det til en bindende planlægning, således som vi kender det fra den nugældende regionplan.
Torben Hansen (S), 2005-03-31:
Jeg synes, det er dejligt, at man skal mene noget med den, men skulle man så ikke være dem, der har redskaberne til at opfylde det her?
Det er jo rent faktisk kommunerne.
Hvorfor skal man så ikke på en eller anden måde få sagt til dem rimelig klart og tydeligt, at de handlinger, de begår, rent faktisk skal ende med, at det, man så mener noget med, også bliver opfyldt?
Der findes mange planer inden for en radius af 500 m fra det her lokale, som mange mener noget med.
Uha, det bliver til mange!
Men når det kommer til udførelsen og til, at de skal understøttes, så kniber det tit.
Hvorfor vil Det Konservative Folkeparti ikke være med til at tage skridtet fuldt ud og sige: De regionale udviklingsplaner skal man mene noget med?
Hvorfor så ikke lade os tage det sidste skridt og sige: Jamen de, der skal udfylde dem, er jo i sidste ende kommunerne, og så skal de også være forpligtet til at hjælpe med, at der bliver ment noget med det, og at de bliver udfyldt?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-31:
Som jeg har sagt til hr. Torben Hansen, er jeg ikke enig i, at den regionale udviklingsplan er for tynd eller bliver et stykke udvandet, flagrende papir i vinden, eller hvordan det nu er, hr. Torben Hansen formulerer det.
Jeg mener rent faktisk, at man skal mene noget med den regionale udviklingsplan og derved skabe en sammenhæng.
Jeg er stensikker på, at det kan lade sig gøre.
Torben Hansen (S), 2005-03-31:
Hvis vi bliver i den præmis, at det skal være visionen i regionaludviklingsplanen eller det strategiske niveau – det kan være meget fornuftigt på mange punkter – hvorfor kunne man så ikke tage skridtet
fuldt ud og, ligesom hr. Steen Gade sagde, så gøre det bindende under en eller anden karakter?
Når man ser det hele vejen igennem i de tekster, der er, så siger de: Kommuneplanerne må ikke stride imod den.
Men havde det ikke været mere opløftende, at man sagde: Jamen de skal rent faktisk understøtte visionen?
Jeg synes faktisk, at der er en væsentlig forskel på, om det skal understøtte eller det bare ikke må stride imod.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-31:
Jeg er glad for, at hr. Steen Gade anerkender, at det strategiske element er godt.
Så vil jeg sige, at strategier jo ofte findes i forbindelse med større sammenhængende projekter, og der vil staten også have en rolle at spille.
Så det vil jo have en vis indflydelse på, hvordan i hvert fald konkrete planlægningsinitiativer i området vil skulle udarbejdes.
Men jeg tror på, at det strategiske element kommer til at spille en afgørende rolle, og jeg tror, at det vil være nødvendigt for kommunerne at indpasse deres planlægning, således at den regionale udviklingsplan er en sammenhængende, gennemtænkt plan for udviklingen inden for erhverv og bolig, turisme osv. for hele regionen.
Steen Gade (SF), 2005-03-31:
Jeg forstår, at De Konservative ikke ønsker en bindende aftale, men kan hr. Christian WedellNeergaard ikke se, at vi kan få et problem i, at det strategiske element forsvinder, fordi man skal være enig, og fordi det ikke er bindende?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-31:
Jeg opfatter ikke den regionale udviklingsplan som en reparation.
Jeg opfatter den som en nyskabelse, som skal danne grundlag for en sammenhængende planlægning inden for regionens område.
Kommuneplanerne må ikke stride imod den regionale udviklingsplan.
Det vil sige, at den regionale udviklingsplan ikke i detaljen bliver bindende som den nuværende regionplan, men den får jo en ganske stor betydning for, hvordan områdets planlægning udvikler sig.
Derfor tror jeg altså, at det bliver et tilfredsstillende instrument.
Jeg mener ikke, at den skal være bindende som regionplanerne, vi kender i dag, netop for at sikre, at borgere, der gør indsigelse mod kommuneplanerne, også er med til at skabe bindende rammer for udviklingen i den kommune, hvor de bor, og det engagement, der deraf følger.
Steen Gade (SF), 2005-03-31:
For at fortsætte i det spor, at disse udviklingsplaner kan være et vigtigt arbejdsredskab, hvorfor skal de så ikke have en bindende karakter?
Det ville jo betyde, at man faktisk kunne planlægge, og at man ikke ender med, at lokale kommunale interesser blokerer.
Man kan jo godt se sådan på det, at vi faktisk kan risikere også at få et ringere system, end vi kender i dag, på det her punkt.
Jeg har opfattet det som en slags reparation, at man har indføjet det, men hvorfor skal det ikke være bindende, så man har en afklaring af: Hvad skal ligge hvor, hvordan hænger det sammen med råstofinteresser og erhvervsudvikling osv.?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-31:
Jeg synes, at der er fundet en ganske god balance i det forslag, som er fremsat, mellem de regionale udviklingsplaner og kommuneplanerne.
Jeg er glad for, at kommuneplanerne bliver et bindende plankompleks, som borgerne bliver medinddraget i.
Når det er sagt, er det klart, at er der enkeltområder, hvor man kan ændre på den balance uden at miste helhedssynet, så er vi åbne over for at se på det.
Jeg synes, at man undervurderer den regionale udviklingsplans betydning, og jeg synes, at man undervurderer den proces, der ligger bag at skabe den regionale udviklingsplan, hvor regionsrådet med 41 medlemmer, der dækker hele området, kommer ind og lægger en vision til grund.
Det synes jeg er et meget vigtigt arbejdsredskab.
Martin Lidegaard (RV), 2005-03-31:
Nu ved jeg ikke, om hr. Wedell-Neergaard kan høre det selv, men han formulerer sig jo helt i forlængelse af det, der er oppositionens samlede holdning, helt i forlængelse af Strukturkommissionen.
Der er nemlig lige præcis nogle områder, der er grænseoverskridende.
Derfor vil jeg også gerne spørge hr. WedellNeergaard, om ikke man kunne forestille sig, at vi fik en dialog om, hvorvidt man så alligevel skulle styrke det regionale handlingsinstrument en lille smule, så det måske på nogle områder – nu nævnte hr. Wedell-Neergaard selv naturbeskyttelse som et område, det er jeg meget enig i, og det er også noget af det, der ligger De Radikale meget på sinde – ikke bare blev et slag i luften, men en vision, tror jeg hr. Neergaard kaldte det.
Det er jo altid rart at have visioner, men det er ikke så sjovt, hvis vi ikke har nogen midler til at virkeliggøre dem med og vi ikke har nogen lovmæssige muligheder for at virkeliggøre dem.
Kunne man ikke forestille sig, at vi på enkelte områder altså styrkede den regionale indsats her?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-31:
Det er sådan, at der er visse forhold, som er grænseoverskridende i forhold til kommunerne.
Det kan være større infrastrukturanlæg, det kan være større sammenhængende naturområder, det kan være andre forhold, det kan være hele erhvervsstrukturen i et område.
Jeg er slet ikke enig med hr. Torben Hansen i, at det er for tyndt.
Martin Lidegaard (RV), 2005-03-31:
Nu kom der jo en stor bandbulle mod de nuværende regionsplaner, men jeg kunne egentlig godt tænke mig at vide: Hvad er egentlig årsagen til, at De Konservative, som altså ønsker at lægge ansvaret ud til kommunerne nu og til staten, så vidt jeg hører, har opretholdt de her nye regionale udviklingsplaner?
Hvorfor har vi overhovedet brug for dem?
Jørn Dohrmann (DF), 2005-03-31:
Hvorfor skulle vi have den politiske behandling, hvis man bare vil tage det til indtægt og skrive lovene efter det, som de såkaldte eksperter er kommet frem til?
Det, vi hele tiden siger, er, at borgerne stadig væk har den indflydelse, de hele tiden har haft.
Kommunerne kan nu lave de her borgermøder, som amterne før har stået for, og om hvilke hr. Torben Hansen tidligere har sagt, at det er forfærdeligt, at de kommer væk.
Det er bare nogle andre, der kommer til at stå for dem.
Hvad er det så, der er det forfærdelige ifølge de såkaldte eksperter?
Der må vi jo bare erkende, at uanset hvilket parti vi tilhører, er det nok ikke alle ekspertråd, vi kan bruge hele vejen igennem.
Når borgerne stadig væk har den indflydelse, der skal til i et nærdemokrati, mener vi, at den plan, der er lagt frem her, er det rigtige udgangspunkt.
Lad os høre, om hr. Torben Hansen har nogle konkrete ting, han gerne vil have ændret, og at vi skal se på.
Så er vi villige til den diskussion.
Torben Hansen (S), 2005-03-31:
Det var sikkert et fint svar fra hr. Jørn Dohrmann.
Det var bare ikke et svar på det spørgsmål, som jeg stillede.
Det var nemlig: Hvad er det, der gør, at man totalt vælger at overse alt det, som Strukturkommissionen og andre har sagt vil være fornuftigt i forhold til planlægningen af det danske land: veje, industri, vand, miljø, alt muligt?
Jeg har ikke hørt en argumentation endnu, og jeg er da interesseret i det, hvis der er nogle oplysninger, som Strukturkommissionen ikke har, og som vi som opposition ikke har, men som Dansk Folkeparti åbenbart har, og som gør, at man kan vælge at se bort fra det her.
Det er jeg da stadig væk meget interesseret i at høre.
Denne gang vil jeg så godt have svaret på, om man har nogen andre oplysninger, eller om man bare totalt har valgt at feje eksperter og miljøorganisationer, ja, alt til side.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-03-31:
Jeg kender jo godt hr. Torben Hansens indgangsvinkel til netop den her debat om strukturen, og den er, at alting skal forblive, som det er.
Når hr. Torben Hansen siger, at der skal være lokal forankring, mener hr. Torben Hansen jo ikke, at det skal være de kommunale politikere; det er sandelig for tæt på.
Jeg hørte hr. Torben Hansen sige tidligere, at det er for tæt på, at der har de lokale interesser.
Så er det jo, at vi vender tilbage til, at hr. Torben Hansen og det parti, han repræsenterer, overhovedet ikke har nogen tiltro til de lokale politikere.
Netop dem, som står med alle problemerne, dem, som kender det lokale område, kan man ikke stole på.
Nej, man skal stole på nogle, der er længere væk.
Kommer man over i staten, er man for langt væk.
Så hr. Torben Hansen mener bare, det skal forblive, som det er.
Det er forkert, for jeg mener, at vi skal have borgerne inddraget i det her.
Det gør vi ved at komme så tæt på borgerne som overhovedet muligt.
Torben Hansen (S), 2005-03-31:
Jeg forsøgte jo med det store regeringspartis ordfører.
Nu vil jeg så forsøge med et af forligspartierne.
Det er stadig væk i forhold til Strukturkommissionens betænkning.
Der har siddet nogle, der ved en hel masse om det her, og de har sagt, at uanset hvor store kommunestørrelser der bliver, er man nødt til at have et regionalt forankret planniveau, jævnfør den liste over regionale funktioner, jeg læste op i min ordførertale, og som hr. Steen Gade også tidligere har refereret til.
Hvad er det i Dansk Folkepartis optik, der gør, at man, når der ligger sådan en klar indstilling fra nogle, der virkelig har forstand på det her, siger: Det vælger vi fuldstændig at overhøre?
Hvad er det for nogle oplysninger på planområdet, som vi andre ikke har, som Strukturkommissionen ikke har, men som Dansk Folkeparti åbenbart har, siden man kan være så skråsikker og feje alt andet til side?
Martin Lidegaard (RV), 2005-03-31:
Jeg tror, ministeren har forstået debatten meget forkert, hvis hun mener, at vi er stærkt imod planlægning på det regionale niveau og de regi onale udviklingsplaner.
Tværtimod vil vi, medmindre hun betragter det som for konservativt, meget gerne hjælpe ministeren med at styrke de regionale udviklingsplaner og styrke den sammenhæng mellem de kommunale og de regionale udviklingsplaner, som er hele forudsætningen for, at det går, som ministeren gerne vil have, nemlig at det bliver mere enkelt for borgeren; at der kun er én dør ind, og at man ikke skal forholde sig til tre forskellige myndighedsniveauer osv.
Derfor er jeg utrolig spændt på at høre, om ministeren er med på det, som hendes partifælle tilkendegav, og som Dansk Folkeparti har vist sig åbne for at diskutere, nemlig at vi forsøger at styrke de regionale udviklingsplaner, ved at de kommunale udviklingsplaner skal understøtte de regionale udviklingsplaner, og vi måske kan finde nogle afgrænsede områder, hvor de bliver mere bindende.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-03-31:
Jo, men så ved hr. Torben Hansen jo også godt, at alt det, kommunerne gerne vil, kan de jo ikke få lov til, fordi der netop er en lovgivning, der virker, en overordnet lovgivning, som lægger rammerne for, hvad kommunerne kan, og så kan kommunerne foreslå nogle andre ting
Det vil jeg spørge hr. Torben Hansen om.
Nej, det gjorde de ikke, fordi der var en lovgivning, der sagde, de ikke måtte.
Så det kan godt være, at kommunerne gerne vil alle de der ting, men der er jo en lovgivning, man skal holde sig inden for, og derfor er mulighederne begrænsede.
Det er jo den måde, vi styrer det på herinde, og derfor var det, jeg sagde til hr. Per Clausen, at vi selvfølgelig laver de regler, der skal til, sådan at vi sikrer, at miljøet og naturen ikke lider nogen nød, netop ved at vi fordeler opgaverne sådan, at kommunerne får deres opgave og staten får sin opgave som en overordnet lovgivningsmæssig opgave, og det tror jeg ikke kommer bag på hr. Torben Hansen.
Torben Hansen (S), 2005-03-31:
Jeg tror, det er meget vigtigt, at man ikke gør nogen til engle, og det gælder både kommunalpolitikere, amtsrådspolitikere og for den sags skyld folketingspolitikere.
Men jeg vil da godt lige henvise til den undersøgelse, som Danmarks Naturfredningsforening har lavet omkring indsigelserne til regionplan 2001 i Nordjyllands Amt.
Der er der faktisk en tredjedel af kommunerne, der gerne vil lave erhverv og byggeri i forbindelse med særlige drikkevandsinteresser.
Der er også mange af kommunerne, bl.a. Aars Kommune, der mener, man skal sænke målsætningen for Halkjær Bredning, fordi det vil have konsekvenser for erhvervslivet, hvis man hæver målsætningen.
Det viser jo altså bare, at man også ude lokalt, og det kan være meget forståeligt, en gang imellem kan have svært ved at se forskel på, om det nu er erhvervsinteresser, man skal varetage, eller det er miljøinteresser.
Og jeg synes, der er rigtig mange beviser på, bl.a. i regionplan 2001, at det en gang imellem altså er erhvervsinteresser og andre interesser, der desværre vejer tungere end vort drikkevand og vores overfladevand.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-03-31:
Nu er det jo sådan, at jeg selv bestemmer, hvad jeg vil svare på, og hvordan jeg svarer, så det synes jeg ikke hr. Torben Hansen skal rådgive mig om.
Men jeg beklager, at jeg ikke lige nåede at svare fru Pernille Blach Hansen, men det kan jeg så gøre nu.
Men jeg må sige til hr. Torben Hansen, at det jo ikke er mig, der gang på gang står her og siger, at hvis vi decentraliserer, vil de der skrækkelige kommunalbestyrelsesmedlemmer ganske givet finde på at lave noget, som vi ikke synes om, og derfor vil vi ikke decentralisere.
Det er jo Socialdemokratiet, der hele tiden gør det.
Nu skal jeg ikke træde mere i det, for det tror jeg står klart både for dem, der er her i salen, og dem, der sidder og kigger på fjernsynet.
Med hensyn til det faglige niveau kan jeg overhovedet ikke følge tankegangen om, at fordi man flytter et menneske eller et menneske bliver siddende på sin arbejdsplads, skulle vedkommende blive dårligere fagligt.
Jeg kan da godt se, at nogle kan være bekymrede for at skulle flytte arbejdsplads, det kan jeg godt følge, men den der historie om, at man nedbryder det faglige miljø, har jeg svært ved at følge.
Det er jo de samme mennesker, det er den samme viden, de har, og de kan kombinere den med nogle andre.
Jeg kan ikke følge det.
Torben Hansen (S), 2005-03-31:
Jeg konstaterede, at hr. Eyvind Vesselbo ikke svarede på fru Pernille Blach Hansens spørgsmål, for der blev simpelt hen spurgt om: Hvad så med det faglige niveau, når ca. 90 fagspecialister fra amterne i dag skal fordeles på ca. 100 kommuner?
De skal tage sig af røg, støj, møg, vandløb og alt muligt andet.
Vil det ikke betyde en udtynding, fortynding, om man vil, af det faglige niveau i forhold til i dag, hvor de sidder i deres faglige miljøer?
Når man stiller spørgsmål til hr. Vesselbo i dag, kan jeg forstå, så drejer alt sig åbenbart om, at man er ude efter kommunalpolitikerne.
Det er slet ikke det, det drejer sig om.
Kan hr. Vesselbo ikke se det?
Og så spar os for den diskussion om kommunerne, for ellers vil jeg meget gerne tage den om armslængdeprincippet og folketingspolitikere, der også tager rundt og lover sommerhuse alle mulige steder.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-03-31:
Det er jeg fuldstændig enig med hr. Per Clausen i.
Det er jo også derfor, vi netop gør det på de områder, hvor det er nødvendigt.
Der, hvor det er nødvendigt, hvor vi føler at der er et problem, bliver der lavet en lovgivning, og der bliver lavet en fordeling af opgaver, og man deler det mellem kommunerne og staten.
Ydermere er der sket det, som hr. Per Clausen jo godt ved, for han kender lovforslaget, at man har udtaget en del af de store virksomheder, som jo kan være et problem, enten fordi de dækker over flere kommuner, eller fordi det er svært for kommunerne at magte det alene.
Det har man så arrangeret sådan, at staten har overtaget ansvaret for de store virksomheder.
Jeg mener, at det her lovforslag og de retningslinjer, der ligger her, da på alle mulige måder tilgodeser ikke kun dem, der skal administrere det, men også miljøet, og sikrer, at der ikke sker noget, der ikke skulle ske i forhold til miljøbeskyttelse.
Per Clausen (EL), 2005-03-31:
Jeg synes nu alligevel, vi har det problem, at virkeligheden nok er sådan, at der er en grund til, at man indimellem ikke lægger nogle beslutninger så tæt på borgeren i kommunerne og i byrådene, men lægger dem i staten og i regionerne.
Det sker, fordi helhedssynet kan være vanskeligt at holde fast i, når man er valgt med et ganske bestemt formål, nemlig at varetage nogle bestemte interesser i en bestemt kommune.
Med hensyn til ting, der handler om forurenende virksomheder, hvor forureningen jo også kan sprede sig og have konsekvenser for folk, der bor uden for kommunen, er det måske meget godt, at det er nogle andre, der træffer afgørelse om, hvordan det tilsyn skal laves, og sørger for det tilsyn, end de kommunalpolitikere, som har en åbenlys interesse i at trække virksomheder til kommunen.
I en eller anden forstand genfinder man jo det samme på alle politiske niveauer – det har hr. Eyvind Vesselbo ret i – men derfor skal man indimellem tage fristelsen på det her område fra folk og sige, at vi erkender, at politikere ikke er bedre end andre mennesker.
Derfor er det afgørende, at vi sikrer, at der er afstand mellem dem, der kan have en økonomisk interesse i det her, og så dem, der fører tilsynet.