Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-10-01:
I denne skriftlige del af redegørelsen gives en kortfattet omtale af de lovforslag og forslag til folketingsbeslutning, som regeringen ved begyndelsen af det nye folketingsår forventer at fremsætte i løbet af folketingsåret.
Denne del af redegørelsen indeholder endvidere oplysninger om ministerredegørelser til Folketinget.
Årets lovprogram indeholder ud over omtalen af de enkelte forslag to tværgående oversigter.
Den ene oversigt indeholder de lovforslag fra årets lovprogram, der har direkte sammenhæng med regeringsgrundlaget »Vækst, Velfærd, Fornyelse - regeringsgrundlaget 26. november 2001«.
Den anden oversigt indeholder de lovforslag, der indgår i regeringens handlingsplan for regelforenkling og administrative lettelser - »En enklere offentlig sektor«.
Det er mit håb, at de to oversigter kan være med til at styrke det samlede overblik over folketingsårets lovgivningsarbejde.
Tilrettelæggelsen af årets lovgivningsarbejde vil være påvirket af Danmarks EU-formandskab, jf. drøftelserne og aftalerne mellem Folketinget og regeringen om midlertidige justeringer af forretningsgangene i samarbejdet mellem regeringen og Folketinget i efteråret 2002.
Regeringen vil gøre sit til, at lovgivningsarbejdet trods den ekstraordinære situation kan leve op til de målsætninger om lovkvalitet, som Folketinget og regeringen i fællesskab har fastlagt.
Jeg inviterer med disse bemærkninger til et godt samarbejde om regeringens forslag.
BESKÆFTIGELSESMINISTEREN
Forslaget indebærer, at kompensationsbeløbet vedrørende arbejdsgivernes bidrag til ATP bortfalder.
Forslaget skal ses i sammenhæng med finanslovforslaget for 2003.
Der skønnes, bl.a. på baggrund af drøftelser med arbejdsmarkedets parter, ikke at være behov for yderligere regulering på nuværende tidspunkt.
Forslaget gennemfører Rådets direktiv 2000/43/EØF om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse for så vidt angår forslagene på arbejdsmarkedet samt dele af Rådets direktiv 2000/78/EØF om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv.
Forslaget indebærer bl.a., at der indføres delt bevisbyrde i sager om forskelsbehandling på arbejdsmarkedet, og der sker en præcisering af forskelsbehandlingsbegrebet.
Forslaget skal ses i sammenhæng med integrationsministerens forslag om implementering af EU-direktivet om etnisk ligebehandling.
Forslaget indebærer også en harmonisering af reglerne for barselorlov med ydelse for personer, der modtager kontanthjælp, starthjælp eller introduktionsydelse, med reglerne for barselorlov med ydelse til beskæftigede lønmodtagere.
Lovgivningen omfattes af lovovervågning.
Forslaget indebærer bl.a. en udvidelse af ulykkesbegrebet.
Der sker desuden en modernisering og forenkling af lovens regler om bl.a. sagsbehandling samt foretages en række mere tekniske justeringer af lovgivningen.
Forslaget skal ses i sammenhæng med det under Økonomi- og Erhvervsministeriet nedsatte udvalg, der analyserer mulighederne for at give den enkelte større valgfrihed med hensyn til placering og forvaltning af deres pensionsordning.
Forslagene er supplerende lovgivning i forbindelse med, at arbejdsmarkedets parter ved aftale implementerer et EU-direktiv om tidsbegrænset ansættelse.
Direktivets formål er bl.a. at forhindre diskrimination af tidsbegrænset ansatte samt misbrug af flere på hinanden følgende tidsbegrænsede ansættelsesforhold.
Samtidig udvides hjemmelen til at kræve tilbagebetaling af kontanthjælp på grund af uforsvarlig økonomi til også at omfatte tilfælde, hvor en kontanthjælpsmodtager ikke sørger for adresseændring m.v., som kan have betydning for retten til andre offentlige ydelser, f.eks. arbejdsløshedsdagpenge.
Der kan blive tale om at fremsætte lovforslag som opfølgning på dette udvalgsarbejde.
til Færøernes hjemmestyre, som fastsættes ved lov.
Den gældende tilskudslov vedrører bloktilskuddet i 2002.
Det planlagte forslag fremsættes med henblik på fastsættelse af bloktilskuddet til Færøernes hjemmestyre efter 2002.
Forslaget vil også bidrage til administrativ effektivisering, digitalisering og forenkling.
Forslaget skal i øvrigt ses i sammenhæng med den store fokus på at frigøre ressourcer gennem bedre cash management i den private sektor.
Ændringerne er en opfølgning på dr.jur. Jens Peter Christensens redegørelse »Offentligt ansatte chefers ansvar«.
Endvidere overvejes forskellige mindre justeringer af tjenestemandsloven.
Endelig foreslås indført regler om beskyttelse af medarbejdervalgte bestyrelsesmedlemmer og suppleanter for disse i love, der giver adgang for medarbejdere til at vælge bestyrelsesmedlemmer og suppleanter.
FØDEVAREMINISTEREN
Lovforslaget har til formål at forøge fødevaresikkerheden ved at forbedre mulighederne for at føre kontrol med anvendelsen af medicin i husdyrbruget.
Det foreslås, at der indføres krav om uddannelse af besætningsejere, og at der sker en forbedring af reglerne om rettighedsfratagelse over for dyrlæger.
Forslaget er en opfølgning på regeringens beslutninger vedrørende sanering af råd, nævn, udvalg og centre.
Det forventes, at forslaget vil betyde, at hektarstøtteansøgningen danner grundlag for mark- og gødningsplanen for ca. 53.000 jordbrugere.
Derved kan disse jordbrugere nøjes med at indberette oplysningerne én gang. Forslaget vil være omfattet af lovovervågning.
Forslaget bidrager til større fødevaresikkerhed.
Forslaget vil være omfattet af lovovervågning.
Forslaget skal bl.a. ses i sammenhæng med den øgede brug af frit valg på sundhedsområdet.
En elektronisk medicinprofil er en elektronisk tilgængelig oversigt over de lægemidler, som en patient aktuelt er i behandling med.
Det foreslås endvidere at lette patienternes adgang til frit at vælge behandling på en sygehusafdeling med lands- og landsdelsfunktion.
Formålet med forslaget er at skabe et mere gennemsigtigt klage- og erstatningssystem for sundhedsvæsenet.
Forslaget indebærer bl.a., at der oprettes patientkontorer i alle amter, jf. kommuneaftalerne for 2003.
Forslaget indebærer bl.a., at der skal ske en styrkelse af patienternes retsstilling i den primære sundhedssektor.
Forslaget er en opfølgning på kommuneaftalerne for 2003.
Forslaget indebærer endvidere en ændring af reglerne om anvendelse og klargøring af beskyttelses- og sikringsrum.
Ændringerne vedrørende beredskabsloven er en opfølgning af en bred politisk aftale om redningsberedskabet af 21. juni 2002.
De midlertidige finansieringsordninger, som er indført på bl.a. grundtakstområdet, udløber med udgangen af 2003.
Dette kan medføre byrdefordelingsmæssige forskydninger mellem kommunerne.
Der vil derfor blive fremsat forslag, der har til formål at undgå væsentlige, utilsigtede forskydninger mellem kommunerne i forbindelse med udløbet af de hidtidige ordninger.
Lovforslaget vil endvidere kunne indeholde forslag om ændringer af de beføjelser, der tilkommer kommunalbestyrelsens medlemmer, den kommunale revision, tilsynet og Indenrigs- og Sundhedsministeriet.
Forslaget skal ses i sammenhæng med Klagereformudvalgets betænkning samt arbejdet fra den ekspertgruppe, der er nedsat på baggrund af Farum-sagen.
Lovforslaget indebærer, at der som noget nyt bliver mulighed for i særlige tilfælde at tilkende nære pårørende en godtgørelse for lidelse eller krænkelse ved dødsfald, der er forvoldt forsætligt eller groft uagtsomt.
Forslaget bygger på betænkning nr. 1412/2002 om godtgørelse til efterladte ved dødsfald, der er afgivet af en arbejdsgruppe under Justitsministeriet.
Lovforslaget vil være omfattet af lovovervågning.
Lovforslaget er første skridt til gennemførelse af regeringens overordnede målsætning om at forhøje hastighedsgrænsen på motorvej for personbiler og motorcykler til 130 km i timen, jf. regeringsgrundlaget.
For at hastighedsforhøjelsen kan ske på den færdselssikkerhedsmæssigt mest hensigtsmæssige måde, er det nødvendigt, at ordningen udbredes gradvis, så der startes med de motorvejsstrækninger, der er bedst egnet hertil. Lovforslaget går derfor ud på i første omgang at forhøje færdselslovens generelle hastighedsgrænse på motorveje for biler og motorcykler fra 110 til 120 km i timen, samtidig med at der lokalt åbnes mulighed for at forhøje hastighedsgrænsen yderligere op til 130 km i timen.
Samtidig foreslås en række initiativer, som skal øge færdselssikkerheden og medvirke til, at hastighedsgrænserne overholdes.
Som led i regeringens skattestop foreslås det at ophæve den automatiske regulering på grundlag af tilpasningsprocenten af visse betalingsbestemmelser i færdselsloven og biblioteksloven.
Det foreslås endvidere at ændre reglerne om offentlige myndigheders betaling for tinglysningsoplysninger.
Forslaget gør det muligt for Danmark at ratificere en tillægsprotokol til FN's børnekonvention om salg af børn, børneprostitution og børnepornografi samt at deltage i vedtagelsen af en EU-rammeafgørelse om bekæmpelse af seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi.
Endvidere gør forslaget det muligt for Danmark at gennemføre de bestemmelser i Europarådets konvention om IT-kriminalitet, der omhandler børnepornografi.
Forslaget indebærer bl.a., at straffelovens § 235 om udbredelse m.v. af børnepornografisk materiale bliver udvidet til som udgangspunkt at omfatte alle former for utugtige billeder af personer under 18 år.
Desuden forventes forslaget at indeholde en forhøjelse af de nuværende strafferammer i straffelovens § 235 om børnepornografi.
Forslaget skal bl.a. ses i sammenhæng med regeringens handlingsplan »Dyrs velfærd - vores ansvar« fra april 2002.
Rammeafgørelsen har til hensigt at indføre et princip om gensidig anerkendelse ved udlevering af arresterede personer mellem EU-lande med henblik på at smidiggøre og effektivisere udleveringsprocedurerne mellem medlemslandene.
Lovforslaget vil bl.a. medføre en væsentlig udvidelse af adgangen til at udlevere danske statsborgere til strafforfølgning i andre EU-lande.
Lovforslaget har til formål at indføre en hjemmel til at yde retshjælp til forældre, hvis børn er bortført til udlandet, til bl.a. gennemførelse af retssager i udlandet.
Lovforslaget er et led i regeringens styrkelse af indsatsen på børnebortførelsesområdet, som bl.a. også omfatter oprettelse af en rådgivningslinje, som forældre til bortførte børn kan henvende sig til.
Forslaget indgår i regeringens handlingsplan »Dyrs velfærd - vores ansvar« fra april 2002.
Der vil i lyset af udvalgets anbefalinger og høringssvarene over betænkningen blive taget stilling til udformningen af et lovforslag på området.
Endvidere vil der i lyset af den forhøjelse af rentelovens generelle morarentesats, som Folketinget vedtog i foråret 2002, blive foreslået tilsvarende forhøjelser af de særlige morarentesatser i forsikringsaftaleloven, erstatningsansvarsloven og visse andre love om formueretlige fordringer.
Det fremgår heraf, at justitsministeren i folketingssamlingen 2002/03 skal fremsætte forslag om revision af retsplejelovens § 44 c vedrørende midlertidig beskikkelse af advokater som landsdommer eller byretsdommer.
Lovforslaget vil endvidere indeholde en række
Lovforslaget forventes at indeholde generelle bestemmelser og principper, der skal styrke borgernes retssikkerhed, når en forvaltningsmyndighed uden for strafferetsplejen som led i kontrol- og tilsynsvirksomhed uden retskendelse kan skaffe sig adgang til private boliger m.v.
Lovforslaget forventes ledsaget af et særskilt lovforslag, der ophæver eller begrænser en række af de bestemmelser, som i dag giver forvaltningsmyndigheder hjemmel til sådanne tvangsindgreb.
Der kan eventuelt blive tale om at udskyde fremsættelsen af lovforslaget til folketingsåret 2003/04, afhængigt af, hvornår Retssikkerhedskommissionens betænkning foreligger, og af den nødvendige efterfølgende høring.
Danmark er på grund af forbeholdet vedrørende retlige og indre anliggender ikke omfattet af forordningen.
Aftalen vil betyde, at Danmark på mellemstatsligt grundlag bliver knyttet til forordningen.
Danmark er på grund af forbeholdet vedrørende retlige og indre anliggender ikke omfattet af forordningen.
Aftalen vil betyde, at Danmark på mellemstatsligt grundlag bliver knyttet til forordningen.
Forordningen er i øvrigt i alt væsentligt indholdsmæssigt identisk med en tidligere konvention på området.
Der vil blive taget stilling til et eventuelt lovforslag på grundlag af igangsatte udvalgsarbejder.
Med lovforslaget vil der i givet fald blive skabt udtrykkelig hjemmel til, at justitsministeren kan fastsætte nærmere regler om en sådan forsøgsordning. KIRKEMINISTEREN
Ændring af en række love på Kirkeministeriets område
Forslaget har til formål at fortsætte og styrke udviklingen i retning af større lokal handlefrihed og beslutningskompetence i folkekirken.
KULTURMINISTEREN
Forslaget er en generel revision af lovgivningen på området med særlig vægt på lettere adgang til arkiverne.
Forslaget vil være omfattet af lovovervågning.
Direktivet tager sigte på at harmonisere ophavsretten i informationssamfundet.
Derudover foreslås bl.a. nye aftalelicenser til fordel for biblioteker samt radio- og tv-foretagender.
Endelig vil der ske en ændring af vederlagsordningen for kopiering til privat brug
Forslaget vil navnlig bygge på en rapport fra et udvalg med repræsentanter fra de to forfatterforeninger.
Lovforslaget vedrører Kunstrådets formål, opgaver, funktionsmåde og sammensætning.
Forslaget indebærer, at de regionale faglige kulturmiljøråd nedlægges, og at opgaverne overføres til museumsrådene.
vedrørende omdannelsen af TV 2 til et statsligt aktieselskab.
Lovforslaget forudsætter gennemførelsen af et udredningsarbejde vedrørende bl.a. det økonomiske grundlag for omdannelsen.
Lovforslaget indeholder endvidere forslag om at udvide ministerens bemyndigelse til at give dispensation til anden råstofindvinding end sand, grus og ral i internationale naturbeskyttelsesområder og på vanddybder mindre end 6 meter.
På grundlag af rapporten »Gudenåens passage ved Tangeværket - Sammenfatning af skitseprojekt« vurderes der at være behov
for yderligere tid med henblik på en nærmere lokal afklaring af løsningsmuligheder m.v. i forhold til en eventuel etablering af faunapassage.
Forslaget indebærer bl.a., at der som led i kommuneplanlægningen kan udpeges særlige byomdannelsesområder, og at der gives mulighed for at fastsætte rækkefølge for omdannelsen af større områder.
Herudover indeholder forslaget en række justeringer og præciseringer af reglerne på underretnings- og klageområdet.
Forslaget indebærer bl.a. en udvidelse af den eksisterende hjemmel til, at myndighederne kan revurdere allerede godkendte bekæmpelsesmidler.
Forslagene indebærer bl.a. en modernisering af lovgivningen, således at reguleringen af vandløbene i Tøndermarsken kommer til at følge reguleringen i resten af landet.
Forslagene indebærer også en decentralisering af en række opgaver til amtsrådet.
Stockholm-konventionen forbyder 10 specifikke POP-stoffer og indeholder desuden en procedure, hvorefter flere stoffer med POP-egenskaber løbende skal forbydes.
Med lovændringen indføres en hjemmel til, at ministeren kan forbyde produktion af kemiske stoffer og produkter.
Forslaget er først og fremmest en implementering af FN's havretskonvention for så vidt angår de dele af konventionen, som har berøring med havmiljøloven, og som ikke allerede er implementeret.
Forslaget indeholder endvidere en række præciseringer og justeringer af reglerne i loven.
Forslaget indebærer bl.a., at reglerne om fredskovspligt forenkles, at de naturmæssige, naturhistoriske, kulturhistoriske, landskabelige og miljøbeskyttende målsætninger ligestilles med produktionsmålsætningen, og at tilskudsordningerne revideres og målrettes.
Formålet med en ophævelse af jugoslaverloven er at sidestille asylansøgere fra Bosnien-Hercegovina med asylansøgere fra andre lande.
Det lægges til grund, at der ikke længere pågår krigshandlinger eller lignende uroligheder i Bosnien-Hercegovina, som i sig selv kan begrunde, at Bosnien-Hercegovina med hensyn til international beskyttelse skal indtage en særstilling i forhold til andre lande, som Danmark modtager asylansøgere fra.
Lovforslaget indebærer bl.a., at alle uledsagede asylansøgere får en repræsentant, der skal støtte barnet og varetage dets interesser, at der beskikkes en advokat for alle uledsagede mindreårige asylansøgere, som gennemgår en asylsagsbehandling, og hvis sag forsøges afgjort i åbenbart grundløs-procedure, og at Udlændingestyrelsen forpligtes til at eftersøge forældre til uledsagede mindreårige asylansøgere.
Ifølge integrationsloven skal der fremsættes forslag for Folketinget om revision af loven inden udgangen af folketingsåret 2002/03.
Der vil blive fremsat to lovforslag: Dels nærværende forslag og dels et forslag i januar II, jf. nedenfor.
Lovforslagene fremsættes på baggrund af de tidligere foretagne evalueringer af integrationslovens virkninger og som opfølgning på regeringens integrationsudspil af 5. marts 2002.
Lovforslaget vil endvidere indeholde ændringer af organiseringen af danskundervisningen med henblik på at gøre det muligt at anvende andre udbydere og udvide sprogcentrenes muligheder for at indgå i aktivering og jobformidling.
Ved de to love om indfødsrets meddelelse får et antal udenlandske statsborgere dansk indfødsret.
Det indgik i regeringens integrationsudspil af 5. marts 2002, at der skal indføres en enkel model for virksomhedspraktik.
Lovforslaget tilsigter, at Danmark kan tilknytte sig Eurodac-forordningen om oprettelse af et fælles europæisk fingeraftrykssystem, som skal bidrage til fastlæggelse af, hvilken medlemsstat der i henhold til Dublin-konventionen er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning, der indgives i en medlemsstat.
Der vil endvidere kunne indgå forslag, der skal fremme udsendelsen af udlændinge, der ikke har ret til at opholde sig her i landet, samt andre forslag af mere teknisk karakter.
Lovforslaget vil bl.a. indebære, at asylansøgere skal have ansvar for de daglige opgaver på centrene, og at asylansøgere bliver forpligtet til at arbejde enten på centret eller på lokale virksomheder.
Det vil endvidere indgå i forslaget, at de aktiviteter, der i øvrigt foregår på centrene, skal målrettes mod deltagelse i erhvervslivet.
Desuden skal betaling af lommepenge gøres betinget af, at asylansøgeren opfylder sin arbejdsforpligtelse.
Forslaget er et led i udmøntningen af regeringens integrationsudspil.
Som opfølgning på regeringens integrationsudspil skal der ske
en effektivisering af danskundervisningen.
Danskundervisningstilbuddet skal gøres mere effektivt og fleksibelt end i dag, og kommunerne skal belønnes for målbare fremskridt i danskundervisningen.
Herudover foreslås en omlægning af finansieringen af de kommende integrationsudgifter.
Der er nedsat en bredt sammensat arbejdsgruppe til forberedelse af lovforslaget.
Forslaget vil blive omfattet af lovovervågning.
Ministeren for ligestilling vil give Folketinget redegørelse
Forslaget indebærer en ledelsesreform, en styringsreform, en uddannelsesreform og en institutionsreform.
Lovforslaget vil være omfattet af lovovervågning.
Forslaget indebærer bl.a. gennemførelse af EU-direktiver på området.
Forslaget indebærer bl.a. en forenklet struktur for forskningsrådgivningen og et gennemsigtigt støttesystem, hvor fondsfunktionen koncentreres.
Forslaget er bl.a. en opfølgning på Forskningskommissionens betænkning.
Det er i den gældende lov forudsat, at loven revideres i folketingsåret 2002/23.
Danmarks Grundforskningsfond skal indpasses i det samlede forskningssystem.
Det er i den gældende lov forudsat, at loven revideres i folketingsåret 2002/03.
SKATTEMINISTEREN Dobbeltbeskatningsaftaler
Forslaget vil indeholde administrative lettelser for virksomheder og myndigheder.
bl.a. vedrørende fortryk af befordringsfradraget på selvangivelsen, afskaffelse af tillægsskat i dødsboer, lempelse af sikkerhedsstillelse ved registrering af virksomheder samt forlængelse af afgiftsfritagelsen for solcellestrøm.
Forslaget skal ses i sammenhæng med økonomi- og erhvervsministerens forslag på boligområdet.
Samtidig skærpes og præciseres
regnskabs- og fakturabestemmelserne.
Forslaget har til formål at lempe og forenkle beskatningen ved tildeling af medarbejderaktier, aktieoptioner og tegningsretter med henblik på at fremme det brede ejerskab i dansk erhvervsliv.
På den baggrund overvejes mulighederne for at fremsætte forslag om gradvis reduktion af afgiften på udvalgte typiske grænsehandelsvarer.
Forslaget er bl.a. en konsekvens af en kendelse fra EF-Domstolen i en sag vedrørende udenlandske leasingbiler forelagt af en domstol i Østrig.
Det foreslås endvidere at afkorte kredittiden til 3 dage for pensionsinstitutters indbetaling af afgift i forbindelse med udbetaling m.v. af kapitalpensioner og kapitalforsikringer samt ved ophævelse af en pensionsordning.
Ligeledes foreslås betalingsfristen for pensionsafkastskatten i ophævelsesåret afkortet for ordninger i pengeinstitutter.
Der foreslås desuden særlige skattemæssige regler for de såkaldte gældsinstrumenter.
Regeringen arbejder på at tilvejebringe det fornødne råderum med henblik på fremsættelse af forslag til reduktion af skatten på arbejdsindkomst med ikrafttræden 1. januar 2004.
Forslaget vil betyde en styrkelse af borgernes retssikkerhed.
Forslagets nærmere indhold og udformning beror bl.a. på resultaterne af et udvalgsarbejde
under Skatteministeriet.
Forslaget vil blive omfattet af lovovervågning.
Forslagene har til formål at skabe mulighed for, at investeringsforeninger med få medlemmer skattemæssigt kan anerkendes.
Der foreslås også en omskrivning og tydeliggørelse af investeringsforeningsloven.
Forslaget indeholder også initiativer, der forbedrer vilkårene for hestesporten.
Et eventuelt forslag vil også indeholde nærmere regler for de såkaldte aktielåneordninger.
Ordningen skal lette adgangen for borgerne til at få de skattemæssige virkninger af en disposition afklaret på et tidligt tidspunkt og dermed være et alternativ til den eksisterende ordning med bindende forhåndsbesked fra Ligningsrådet.
Som en opfølgning på arbejdet i arbejdsgruppen vedrørende omlægning af registreringsafgiften af motorkøretøjer i en mere miljøvenlig retning overvejes mulighederne for inden for en provenuneutral ramme at fremsætte lovforslag herom.
SOCIALMINISTEREN
Forslaget betyder en tilpasning af sagsbehandlingsreglerne og klagesystemet på boligstøtteområdet til det øvrige sociale område, bl.a. således at sager af principiel eller generel betydning på boligstøtteområdet også kan behandles af Den Sociale Ankestyrelse.
Forslaget indebærer en række forbedringer for familier, der passer børn med handicap i hjemmet, så de i videst muligt omfang opnår en økonomisk ligestilling med andre forældre.
Forslaget er et led i udmøntningen af satspuljeaftalen for 2002.
Forslaget vil være omfattet af lovovervågning.
2004/05 af revisionen af støtte- og kontaktordningen til personer med sindslidelser.
Forslaget indebærer, at tilskuddet til Teknisk-audiologisk Laboratorium bortfalder som led i regeringens sanering af tilskud.
Lovforslaget tilsigter at rette op på nogle utilsigtede konsekvenser af Lov om Dansk Internationalt Skibsregister, hvorefter kommunerne må tildele sociale ydelser til personer, hvis nettoindtægt egentlig ikke berettiger til det.
for stofmisbrugere.
Forslaget er en opfølgning på satspuljeaftalen for 2002.
Forslaget indgår i kommuneaftalerne for 2003.
Forslaget vil endvidere indeholde en række mindre, tekniske justeringer af loven.
Det er forudsat, at reglerne om magtanvendelse og andre indgreb i selvbestemmelsesretten i servicelovens kapitel 21 tages op til revision i folketingsåret 2002/03.
Forslaget vil bl.a. bygge på en større undersøgelse af, hvordan de gældende regler har virket i praksis.
Formålet med lovændringen er at sikre en større kontinuitet for anbragte børn.
Herved bliver det lettere for kommunerne at imødekomme forældreønsker om madordninger i børnehaver og understøtte udvikling af gode og sunde kostvaner for småbørn.
Statsvirksomheden BornholmsTrafikken vil efter ophævelse af lov om Bornholmstrafikken blive omdannet til et aktieselskab.
Der skal herefter foretages udbud af de dele af færgebetjeningen af Bornholm, som kan anses for en offentlig serviceforpligtelse.
Forslaget gennemfører EU-regler på området.
Forslaget vil også indeholde ændringer, bl.a. vedrørende myndighedsopgavers placering og en yderligere tilpasning til aktieselskabslovens bestemmelser.
Forslaget indgår i regeringens handlingsplan for modernisering af formkrav, der unødigt hindrer digital kommunikation.
Forslaget udmønter den politiske aftale af 24. januar 2001 mellem den daværende regering samt V, KF og CD.
Forslaget udmønter den politiske aftale af 24. januar 2001 mellem den daværende regering samt V, KF og CD.
Forslaget er et led i liberaliseringen på postområdet samt forberedelsen af privatiseringen af Post Danmark A/S, jf. regeringsgrundlaget og lov nr. 409 af 6. juni 2002 om Post Danmark A/S.
Forslaget vil på grundlag af et analysearbejde under Trafikministeriet indeholde forslag vedrørende den fremtidige postpolitik.
UDENRIGSMINISTEREN
Protokollen indeholder bestemmelser om oprettelse af en international underkomité om forhindring af tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf og pålægger deltagerstaterne at oprette eller opretholde en eller flere nationale besøgsinstitutioner, som skal have adgang til at besøge steder, hvor personer er frihedsberøvede, med henblik på at forhindre tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf.
Det er EU's målsætning at afslutte tiltrædelsesforhandlingerne med op til 10 kandidatlande inden udgangen af 2002.
I givet fald vil der gå nogle måneder, før tiltrædelsestraktatkomplekset - bestående af en traktat med tilknyttet tiltrædelsesakt - vil være klar til undertegnelse og efterfølgende ratifikation.
Fremsættelsestidspunktet er angivet under forudsætning af, at tidspunktet for forhandlingsafslutning og undertegnelse giver mulighed herfor, og skal ses på baggrund af ønsket om en tidlig iværksættelse af den danske ratifikationsproces.
UNDERVISNINGSMINISTEREN
Forslaget indebærer, at adgangen til SVU i forbindelse med fagspecifikke kurser afskaffes.
Forslaget skal ses i sammenhæng med forslaget til finanslov for 2003.
Lovforslaget indebærer enklere og mere fleksible rammer for amternes opkrævning af deltagerbetaling på almen voksenuddannelse og hf-enkeltfag.
Det foreslås endvidere, at amterne får mulighed for at tilrettelægge VUC-strukturen mere fleksibelt.
Endelig betyder forslaget en mere fleksibel rådsstruktur.
Forslaget skal bl.a. ses i sammenhæng med kommuneaftalerne for 2003.
Loven foreslås ændret med henblik på, at produktionsskoler tillægges samme kompetence til at tilrettelægge erhvervsgrunduddannelse som kommunerne, dog for en smallere målgruppe, idet produktionsskolerne alene kan tilrettelægge erhvervsgrunduddannelse for elever, der har gået på produktionsskoler.
Forslaget er et led i regeringens handlingsplan »Bedre Uddannelser«.
Forslaget skal fremme muligheden for udlicitering og skolesamarbejde.
Forslaget skal bl.a. fastlægge nye rammer for uddannelserne, således at medarbejdere og virksomheder har adgang til korte, fleksible og praksisnære uddannelsestilbud.
Forslaget skal ses i sammenhæng med L nr. 148 af 25/3 2002 og L nr. 418 af 6/6 2002 om henholdsvis en omlægning af den finansieringsmæssige styring og tilvejebringelse af en enstrenget institutionsstruktur.
Forslaget er et led i regeringens handlingsplan »Bedre Uddannelser«.
Forslaget vil være omfattet af lovovervågning.
Forslaget indeholder følgelovgivning til det ovenfor nævnte forslag om arbejdsmarkedsuddannelser m.v., bl.a. vedrørende taxametertilskud og økonomistyringsredskaber.
Forslaget forenkler den kommunale bidragsordning på produktionsskoleområdet med henblik på administrative lettelser for produktionsskolerne, kommunerne og Undervisningsministeriet.
Forslaget omfatter de erhvervsrettede ungdomsuddannelser og de almene voksenuddannelser.
Forslaget indebærer endvidere bestemmelser om godkendelse efter indstilling fra Landbrugsuddannelsesudvalget af, hvilke skoler og institutioner m.v., der kan meddele landbrugsuddannelser.
Forslaget skal også ses i sammenhæng med kommuneaftalerne for 2003.
Der kan eventuelt tillige blive tale om at ændre reglerne vedrørende skolepraktik.
Forslaget er et led i regeringens handlingsplan »Bedre Uddannelser«.
Forslaget er et led i regeringens handlingsplan »Bedre Uddannelser«.
Forslaget sigter på en revision af vejledningsområdet med bl.a. en klarere placering af ansvaret for vejledningen i overgangen mellem uddannelser, samarbejde på tværs af sektorer, oprettelse af en sektoruafhængig vejledning og øget anvendelse af IT.
Forslaget er et led i regeringens handlingsplan »Bedre Uddannelser«.
Merudgifter finansieres ved deltagerbetaling.
Samtidig skal forslaget for så vidt angår de erhvervsgymnasiale uddannelser udvide hjemmelen til forsøg således, at der kan etableres forsøg med en særlig form af disse uddannelser som påbygningsuddannelser for elever, der har været under erhvervsuddannelse.
Forslaget er et led i regeringens handlingsplan »Bedre Uddannelser«.
ØKONOMI- og ERHVERVSMINISTEREN
Hovedsigtet med lovforslaget er at gøre fremgangsmåden ved fratagelse af alkoholbevillinger nemmere og at modernisere reglerne herom.
Det foreslås endvidere, at Landsbyggefonden kan yde ydelsesstøtte til lån til almene afdelinger til finansiering af forbedringer, renoveringer, udbedring af byggeskader m.v. inden for en årlig ramme på 1 mia. kr. i perioden 2003-08.
Endelig etableres hjemmel for Landsbyggefonden til fortsat at yde støtte til ansættelse af beboerrådgivere i almene boligafdelinger.
Formålet er at motivere parterne i byfornyelsen til gennem forhandling i højere grad at inddrage private midler og alternative finansieringsmuligheder og dermed reducere den offentlige støtte.
Efter forslaget vil også private bygherrevirksomheder kunne indgive ansøgning på lige fod med almene boligorganisationer.
Endelig foreslås ændringer af byggelovens og mastelovens klageregler.
Forslaget vil være omfattet af lovovervågning.
Der foreslås derfor en aftrapning af den offentlige støtte til andelsboliger, således at støtten er fuldt aftrappet ved udgangen af 2004.
Der vil herefter alene kunne ydes kommunal garanti for realkreditlån til nyt andelsboligbyggeri.
I elreformaftalen fra marts 1999 mellem den daværende regering og et flertal af Folketingets partier var det forudsat, at der skulle være et velfungerende VE-bevismarked fra 1. januar 2003.
Lovforslaget vil endvidere fastlægge rammer for, at kraftværkerne kan afbrænde kød- og benmel på grund af EU's midlertidige forbud mod anvendelse af kød- og benmel som foder.
Der afsættes derfor over de næste 5 år en ekstra pulje på 1 mia. kr. til fremme af ungdomsboligbyggeriet.
Der afsættes således 100 mio. kr. i 2003 og 225 mio. kr. de følgende 4 år.
De ekstra midler fordeles på baggrund af konkurrence blandt private bygherrer.
De støttede private ungdomsboliger bliver et supplement til de almene ungdomsboliger.
Herudover får kommunerne bedre mulighed for at omdanne små almene famlieboliger til ungdomsboliger.
Lovforslaget er en konsekvens af en aftale, der blev indgået i oktober 2001 mellem den danske regering og Færøernes Landsstyre.
Som led i reformarbejdet vil der skulle foretages visse ændringer i lov om Forbrugerklagenævnet.
Forslaget vil være omfattet af lovovervågning.
Danske revisorer udsættes i stigende omfang for international konkurrence.
For at styrke danske revisorers uafhængighed og samtidig hermed deres internationale konkurrenceevne er det derfor nødvendigt at give revisorerhvervet bedre lovgivningsmæssige rammer.
En sådan regulering vil være af stor betydning for såvel revisorbranchen som for andre erhvervsvirksomheder.
Forslaget indfører også straf for groft uagtsomme overtrædelser af visse bestemmelser om udførsel af produkter med dobbelt anvendelse.
Forslaget gennemfører desuden en fælles EU-aktion om kontrol med udførsel af teknisk bistand.
Det er en forudsætning, at moderselskaberne har en retsform svarende til danske aktie- og anpartsselskaber.
Formålet med ændringen er at imødekomme behovet for en hensigtsmæssig likviditetsstyring i internationale koncerner, hvor der indgår danske selskaber.
Danmark er konventionsforpligtet til at sikre, at der er velfærdsfaciliteter og -tjenester til rådighed for de søfarende.
Opgaven varetages af Handelsflådens Velfærdsråd og finansieres af en velfærdsafgift, fastsat ved lov.
Staten yder også et tilskud, som fastsættes på de årlige finanslove.
Forslaget imødekommer et ønske fra søfartserhvervet om en justering af velfærdsafgiften fra 100 øre til 140 øre pr. dag for hver søfarende, der er forhyret på et dansk handelsskib.
Forslaget indebærer, at en række af bestemmelserne i de selvstændige love for forskellige typer af finansielle virksomheder ophæves, harmoniseres og samles i lov om finansiel virksomhed.
Et element i forslaget er gennemførelse af UCITS II direktiverne for administrationsselskaber på investeringsforeningsområdet.
Endvidere overvejes det bl.a. at modernisere og forenkle reglerne om ledelse og spekulation.
Lov om realkreditobligationer er en produktlov for realkreditprodukter.
Forslaget har bl.a. til formål at øge overskueligheden for brugerne.
Hensigten er, at loven skal indeholde de bestemmelser, der regulerer realkreditinstitutters udlån mod pant i fast ejendom.
Det er bl.a. bestemmelser om sikkerhedsgrundlag, løbetider, afdragsprofiler og lånegrænser for realkreditlån, værdiansættelse af ejendomme og udmåling af realkreditlån.
Endvidere overvejes mulighederne for at smidiggøre mulighederne for realkreditbelåning.
Den endelige udformning af de enkelte initiativer vil afhænge af drøftelser med branchen og med de politiske partier.
Den endelige udformning af de enkelte initiativer vil afhænge af drøftelser med branchen og med de politiske partier.
Hovedpunkterne i forslaget vedrører en øget markedsorientering af elproduktionen, de fremtidige vilkår for udbygning med vedvarende energianlæg, vilkår for tilslutning af nye produktionsanlæg og for udbud af eksisterende kraftværkspladser, reduktion af forbrugernes forpligtelse til at aftage miljøvenlig el, effektivitetsfremme af netdrift- og udbygning og forvaltning af ikke-diskriminerende netadgang samt håndtering af elsektorens bidrag til Kyoto-målsætningen og andre miljøforpligtelser.
Udvalget, der er nedsat med det formål at belyse mulighederne for at skabe større frihed for den enkelte til at placere og forvalte pensionsopsparing, skal have færdiggjort sit arbejde ved udgangen af 2002.
I det omfang det tidsmæssigt er muligt, kan der blive tale om at foreslå lovændringer på baggrund af anbefalinger fra udvalget.
Der er nedsat et udvalg, som skal forberede en reform, der giver lejerne i det almene boligbyggeri mulighed for at overtage deres bolig på ejer- eller andelsbasis.
Arbejdet skal være afsluttet senest den 1. januar 2003.
Der vil herefter blive taget stilling til, hvordan denne mulighed skal udmøntes i praksis.
Der vil skulle ændres i lov om almene boliger samt støttede private andelsboliger m.v. og eventuelt også i andre love.
REGERINGSMÅLSÆTNINGER M.V. - LOVPROGRAMMET Nedenfor er anført de lovforslag, der har direkte sammenhæng med regeringsgrundlaget »Vækst, Velfærd, Fornyelse - regeringsgrundlaget 26. november 2001«.
Overskrifterne refererer til de tilsvarende overskrifter i regeringsgrundlaget.
En udenrigspolitik med profil
Lov om Cyperns, Estlands, Letlands, Litauens, Maltas, Polens, Slovakiets, Sloveniens, Tjekkiets og Ungarns tiltrædelse af Den Europæiske Union [udenrigsministeren] Mere konkurrence og bedre service
Først skattestop - dernæst lavere skat på arbejde
En ny udlændingepolitik
Ændring af lov om integration af udlændinge i Danmark [ministeren for flygtninge, indvandrere og integration] Valgret for udlandsdanskere
Lov om retssikkerhed ved tvangsindgreb uden for strafferetsplejen [justitsministeren] Et godt arbejdsmiljø Lov om sikring mod følger af arbejdsskade [beskæftigelsesministeren] Lov om erstatning til skadelidte værnepligtige [beskæftigelsesministeren] Danmark som IT-nation Lov om universiteter [ministeren for videnskab, teknologi og udvikling] Lov om forskningsrådgivning m.v. [ministeren for videnskab, teknologi og udvikling] Ændring af lov om sektorforskning [ministeren for videnskab, teknologi og udvikling]
Frihed på arbejdsmarkedet
Ændring af lov om foreningsfrihed [beskæftigelsesministeren]
[økonomi- og erhvervsministeren]
Ændring af lov om radio- og fjernsynsvirksomhed [kulturministeren]
Sikker trafik
Ændring af lov om dagpenge ved sygdom eller fødsel Fødevareministeren Ændring af lov om jordbrugets anvendelse af gødning og om plantedække Indenrigs- og sundhedsministeren Ændring af lov om reklamering for sundhedsydelser
Kirkeministeren
Ændring af råstofloven
Ændring af vandløbsloven og Tøndermarskbeskyttelsesloven
Ændring af skovloven Ministeren for videnskab, teknologi og udvikling Lov om et videnskabsetisk komitésystem og behandling af biomedicinske forskningsprojekter Lov om universiteter
Socialministeren
Trafikministeren Lov om gods- og persontransport ad vej Undervisningsministeren
Ændring af lov om folkeskolen
Økonomi- og erhvervsministeren
Finansiel lovreform - lov om finansiel virksomhed m.v. og lov om realkreditobligationer
Den 20. november 2001 sendte vælgerne et klart signal om, at det var tid til forandring, tid til fornyelse, tid til at gøre op med fortidens løsninger, tid til at løsne mange snærende bånd. Mennesket før systemet, respekten for det enkelte menneske og retten til selv at bestemme over sit eget liv har fra starten været og vil også fremover være ledetråden for regeringen.
Den nye regering gik straks i gang.
Inden for de første 100 dage fremlagde regeringen 54 initiativer.
I løbet af kun 6 måneder vedtog Folketinget en lang række love, som sigtede på at forbedre centrale velfærdsydelser, at give hver enkelt dansker mere frit valg og at sætte mennesket før systemet.
Nu er regeringen parat til at tage de næste skridt i en reform af det danske velfærdssamfund.
For os er det afgørende ikke, om det er fra det offentlige eller fra private, at den enkelte borger får den nødvendige hjælp og service.
Det afgørende er heller ikke, om det er staten eller amterne eller kommunerne, der udfører opgaverne eller har ansvaret.
Det afgørende er ikke, hvem der udfører opgaverne.
Det afgørende er, hvad vi som borgere får af service for skattekronerne; det afgørende er, at vi får mest mulig kvalitet for pengene.
De bestående systemer og strukturer må aldrig spærre for, at velfærdssamfundet udvikler sig.
De må ikke spærre for, at vi får maksimalt udbytte for skattekronerne, de må ikke spærre for en ordentlig service til borgerne. Den bestående kommunale struktur i Danmark er nu over 30 år gammel, og det er regeringens opfattelse, at tiden er kommet til en kritisk gennemgang af det bestående system.
Regeringen vil derfor i denne uge nedsætte en strukturkommission, som skal se på, om det eksisterende system nu også lever op til vor tids krav til et moderne velfærdssamfund.
Kommissionen skal tage sit udgangspunkt i borgerne og i de opgaver, som skal løses.
Så må strukturer og systemer indrette sig efter dét.
Helt ærligt,
der er vist ikke mange uden for de snævre kredse af politikere, som går op i, om en opgave nu bliver løst af staten eller amterne eller kommunerne.
Folk går op i, om opgaverne bliver løst ordentligt, og det er også sådan, kommissionen skal arbejde.
Alt skal op at vende i luften, der er ikke skrevet en facitliste på forhånd, intet er givet, og intet er fredet.
Regeringen vil fortsætte at følge op på de reformer, som allerede er indledt.
Før valget lovede vi at give ekstra penge til sygehusene og at indføre frit valg for patienterne.
Der er nu bevilget 1,5 mia. kr. ekstra til sygehusene, og frit valg er indført fra den 1. juli.
Regeringen har det klare mål at få ventelisterne bragt ned og at få kvaliteten i behandlingen bragt op.
Og jeg vil gerne gøre det helt klart, at regeringen giver denne sag allerhøjeste prioritet.
I 2002 er der til sundhedsområdet afsat ekstra 3,7 mia. kr. i forhold til 2001, ved kommuneaftalerne fik amterne 2,2 mia. kr. ekstra, og oven i det har den nye regering lagt 1,5 mia. kr. til sygehusene.
En sådan ekstra indsprøjtning af penge må og skal give et positivt resultat, ellers er der noget helt galt med systemet.
Regeringen vil følge udviklingen meget tæt, og regeringen vil ikke tøve med at iværksætte de fornødne initiativer for at sikre, at pengene bliver omsat til kortere ventelister og bedre behandling.
Patienterne før systemet, og hvis systemet spærrer for at afkorte ventelisterne og forbedre behandlingerne, må systemet laves om.
Før valget lovede vi at give 0,5 mia. kr. til kommunernes ældrepleje og at indføre frit valg for de ældre.
Den halve milliard er nu bevilget, og bevillingen fortsætter.
Der er indført frit valg af plejehjem og plejebolig pr. 1. juli i år og frit valg af hjemmehjælp pr. 1. januar 2003.
Vi ønsker en pleje af og en omsorg for de ældre, som er præget af menneskelighed.
De ældre skal ikke umyndiggøres, men tværtimod have mere frit valg og selvbestemmelse. Nu har vi indført det frie valg, og vi vil nøje følge, om det virker efter hensigten.
Hvis ikke er vi parate til at tage de nødvendige initiativer.
Før valget lovede vi at indføre 1 års fleksibel barselorlov.
Det er nu gennemført.
Næste skridt bliver at udvide det frie valg af daginstitution.
Forældrene bør have frihed til at vælge en daginstitution uden for den kommune, hvor familien bor.
Regeringen vil fremsætte lovforslag, der sikrer denne valgfrihed.
Før valget lovede vi at styrke indsatsen over for de svage grupper, og det er nu igangsat.
Vi har etableret Rådet
for Socialt Udsatte
, og der er afsat 670 mio. kr. over 4 år til de særligt udsatte grupper.
Regeringen har sagt til amter og til kommuner, at indsatsen for de svage grupper skal have en høj prioritet, og vi har en klar forventning om, at der bliver levet op til dette i budgetterne.
Jeg vil gerne gøre det krystalklart, at ingen lokalpolitiker kan begrunde nedskæringer på dette område med henvisning til kommuneaftalen eller til skattestoppet.
Næste skridt bliver at tage offensivt fat på at forebygge den negative sociale arv.
Vi må ikke acceptere, at forældrenes dårlige sociale vilkår bliver nedarvet til deres børn, at disse børn ikke får de samme muligheder som andre for at få en uddannelse, få et job og vælge det liv, som de finder bedst.
Vi må ikke acceptere, at man giver op over for nogen.
Regeringen vil i forbindelse med efterårets drøftelser om finansloven komme med konkrete initiativer, der kan medvirke til at bryde den negative sociale arv.
Men regeringen vil også tage fat på de mere grundlæggende aspekter af den sociale arv og fremlægge en samlet handlingsplan for, hvordan vi kan give de udsatte børn og unge en bedre fremtid.
Vi ønsker over en bred front at iværksætte initiativer, som forbedrer chancen for, at børn fra belastede miljøer kan vokse ud af disse miljøer og skabe et bedre liv og en bedre fremtid.
Regeringen ønsker at bryde den negative spiral, som den sociale arv stadig holder Danmark fast i.
Det er afgørende for dynamik og udvikling i et samfund, at mennesker ikke bliver låst fast i bestemte sociale mønstre.
Vi skal udvikle et samfund, hvor alle har en fair chance for at udnytte deres evner, et samfund, hvor det enkelte menneske har et håb om at kunne forbedre sin situation, et samfund, hvor det er muligt at bevæge sig fra bistandsklient til bankdirektør.
Før valget lovede vi at stramme udlændingeloven.
Næste skridt bliver at få de arbejdsløse indvandrere i arbejde.
Alt for mange indvandrere er i dag på passiv overførsel.
Hvis indvandrerne kom op på samme grad af beskæftigelse som andre danskere, ville der alene her ligge 50.000-60.000 ekstra arbejdspladser.
Desuden vil regeringen udvide asylansøgeres muligheder for at arbejde i Danmark.
Sigtet er at gøre op med den klientgørelse, som fører til passivitet.
Asylansøgere må ikke miste deres færdigheder, hvad enten de skal blive her eller skal hjem igen.
Hvis de skal blive, så er det en fordel for dem selv og for det danske samfund, at de straks lærer, hvordan samfundet fungerer her.
Hvis de skal hjem igen, så er det en fordel for dem selv og for deres hjemland, at de vender hjem med forøget styrke.
Regeringen har gjort det lettere for udlændinge at få arbejde og sværere at få socialhjælp.
Det er, hvad udlændingene selv ønsker, og det er, hvad det danske samfund har brug for.
Der kommer nu færre asylansøgere til Danmark.
Antallet af indrejste asylansøgere er halveret i løbet af første halvår af 2002.
Andelen af asylansøgere, der får godkendt deres ansøgning, er faldet fra 53 til 31 pct. i første halvår af i år sammenlignet med sidste år.
Der er nogle, som mener, at det er ligegyldigt, hvor mange asylansøgere og familiesammenførte Danmark modtager.
Jeg vil gerne sige ligeud: Det er en teoretisk betragtning, som er helt ude af trit med den praktiske virkelighed.
Det er nødvendigt at reducere antallet, der kommer hertil, så vi kan gøre mere for at få de indvandrere, der allerede er her, i arbejde. Før valget lovede vi at forhøje strafferammerne for vold og voldtægt.
Næste skridt bliver at styrke den enkelte borgers retssikkerhed.
Alt for ofte står den enkelte borger magtesløs over for systemer og bureaukratier.
Desuden ønsker regeringen en retshåndhævelse, der svarer til en nutidig retsopfattelse.
Der er behov for kortere ventetider ved domstolene og større effektivitet og bedre udnyttelse af ressourcer.
Og der er brug for mere synligt politi.
Det skal være trygt at færdes overalt. Synligt politi i gaderne, og især i de mest belastede lokalområder, er med til at forebygge kriminalitet og øge det enkelte menneskes tryghed.
Regeringen vil tage initiativer for at sikre mere synligt politi og hurtigere behandling af retssager.
Anbefalingerne fra Politikommissionen og Domstolenes Strukturkommission vil indgå i regeringens overvejelser, men ændringer af strukturen er ikke et mål i sig selv.
Målet er at frigøre ressourcer til flere betjente på gaderne og kortere ventetider ved domstolene.
Så må system og struktur indrette sig efter det.
Før valget lovede vi at indføre et skattestop.
Skattestoppet er trådt i kraft, det gjorde det allerede på regeringens første dag.
Vi har nu haft skattestop i Danmark i 309 dage.
Regeringen arbejder på at skabe et økonomisk råderum, så der i denne folketingssamling kan fremsættes og vedtages lovforslag om at sænke skatten på arbejde fra den 1. januar 2004.
Der kan blive tale om en gradvis sænkning, der strækker sig over nogle år.
Vi skal have et samfund, hvor det kan betale sig at arbejde; et samfund, hvor det kan betale sig at spare op; et samfund, hvor det er muligt for det enkelte menneske og den enkelte familie at forandre og forbedre sin situation gennem almindeligt arbejde.
Alt for mange føler i dag, at det dårligt kan betale sig at gøre en ekstra indsats.
Årsagen er den høje skat på arbejdsindkomst.
Derfor ønsker regeringen at indlede en gradvis sænkning af skatten på arbejdsindkomst, men det skal være en reel sænkning af beskatningen, ikke bare en omflytning af skatter og afgifter fra den ene lomme til den anden lomme.
Vi står over for en stor udfordring i de kommende år.
Der bliver flere ældre, og der bliver færre erhvervsaktive.
vort velfærdssamfund.
Regeringens strategi er at skabe vækst i det danske samfund.
For at skabe disse ekstra arbejdspladser er det nødvendigt med en række grundlæggende reformer af det danske samfund.
Det skal være attraktivt at skabe vækst og arbejdspladser i Danmark.
Det skal bedre kunne betale sig at arbejde og gøre en ekstra indsats, derfor skal skatten på arbejde ned.
Vi skal have mennesker væk fra passive ydelser og i arbejde.
Derfor skal alle barrierer, der hindrer dette, brydes ned.
Vi skal udvikle Danmark til et førende uddannelsessamfund.
Vi skal føre en håndfast økonomisk politik.
Vi skal have afdraget statsgælden.
Så kan vi bruge de sparede renter til at finansiere fremtidens udgifter til de ældre og til en gradvis sænkning af skatten på arbejdsindkomst.
Regeringen lægger nu op til en ekstra indsats for at få flere i arbejde.
I dag er hver fjerde i den erhvervsaktive alder
ikke i beskæftigelse
Det er forstemmende.
Både virksomheder og fagforeninger må tage et ansvar.
Virksomhederne må blive bedre til at give også de svage ledige en chance.
Regeringen vil søge at forenkle regler og gøre systemerne mere smidige og overskuelige.
Det skal ikke være systemtankegang, der hindrer mennesker i at komme i arbejde.
i den periode, hvor de ledige er under indkøring. Når de så har bevist, at de kan udføre almindeligt arbejde og deltage på arbejdspladsen på lige fod med deres kolleger, skal de selvfølgelig ansættes på almindelige vilkår.
Det bærende princip er, at arbejdsgiverne får det, de betaler for, og de ledige får for det, de yder.
Og så skal det kunne betale sig at arbejde.
Alt for
mange af dem, der er på offentlig forsørgelse, har enten begrænset eller slet ingen økonomisk tilskyndelse til at søge et arbejde.
Det gælder blandt andre mange unge, de ufaglærte og mange indvandrere fra mindre udviklede lande.
Regeringen vil derfor lægge et loft over, hvor meget man som ægtepar kan få i kontanthjælp.
Samtidig vil vi lade kontanthjælpsmodtagerne beholde en større del af det, de tjener, før der sker modregning i ægtefællens kontanthjælp, så det kan betale sig at arbejde.
Regeringen vil også gøre det mere attraktivt for de ældre at blive længere tid på arbejdsmarkedet.
Til foråret vil regeringen fremsætte en række forslag, der samlet sigter på at gøre det attraktivt for de ældre at blive længere tid på arbejdsmarkedet.
Hvis de ældre er raske og friske, har de måske lyst til at blive på arbejdsmarkedet, eventuelt på nedsat tid.
En mere fleksibel tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet har mange fordele.
Det er menneskeligt godt for de ældre.
For de ældre, der ønsker det, er det en stor kvalitet.
Og det er økonomisk godt for samfundet.
Vi får brug
for alle kræfter i de kommende år.
Det skal ikke blot kunne betale sig at arbejde, det skal også kunne betale sig at skabe arbejde.
Det skal kunne betale sig at oprette arbejdspladser i private virksomheder.
Regeringen fremlagde i maj sin vækststrategi, »Vækst med vilje«.
Med strategien lægger vi op til en langsigtet indsats, der skal skabe gode rammer for fortsat fornyelse og vækst i erhvervslivet.
Som led heri vil regeringen i begyndelsen af 2003 fremlægge en vækstpakke, der skal styrke den dynamiske vækstpolitik.
Vi vil forbedre danske virksomheders konkurrenceevne.
Vi vil gennemføre en regelforenkling, som letter byrderne på virksomhederne og styrker det offentligt/private samspil.
Vi vil liberalisere energimarkedet og styrke konkurrencen til fordel for forbrugerne og virksomhederne.
Vi vil styrke vækst og fornyelse på boligmarkedet.
Vi vil belønne dem, der vil skabe noget nyt, og vi vil gøre det lettere at starte noget nyt.
Vi vil skabe bedre vilkår til at lave nye opfindelser, forskning og udvikling i private virksomheder.
Vi vil se nærmere på landbrugsloven og muligheden for at forenkle den detaljerede og omfattende regulering, ikke mindst i lyset af udviklingen i EU's landbrugspolitik.
Vi vil gøre Danmark til et førende viden- og uddannelsessamfund.
Den triste kendsgerning er jo, at den tidligere regering efterlod budgetter med stærkt faldende bevillinger til forskning og uddannelse.
Det hører man ikke så meget til, men det er sandheden.
Det retter VK-regeringen nu op på.
Over de næste 3 år vil der blive tilført over 3 mia. kr. mere til forskning, end den tidligere regering havde afsat.
Vi vil styrke kvaliteten og højne det faglige niveau
overalt i uddannelsessystemet, lige fra folkeskolen til universiteterne.
Forudsætningen for at sikre velfærd i fremtiden er, at vi danskere er blandt de bedst uddannede i verden.
For viden og uddannelse er vejen til vækst.
Men de faglige resultater er ikke i top sammenlignet med en række andre lande, og dét selv om vi er blandt de lande, der bruger absolut flest penge på uddannelse.
Jeg vil sige ligeud: Jeg mener, at børn og unge går i skole for at lære noget.
Det lyder måske gammeldags, men sandheden er, at det er fremtidens krav.
Vi har skabt et uddannelsessystem, som taber alt for mange elever.
De svage bliver tabt, fordi de ikke får tilstrækkelige faglige kundskaber.
De stærke bliver tabt, fordi de ikke får tilstrækkelige faglige krav.
Vi skal gøre op med den udlignende skole, hvor man siger: Hvad ikke alle kan lære, skal ingen lære.
I stedet skal vi udvikle den udfordrende skole, hvor man siger: Alle skal lære, så ingen bliver tabt.
Lad os give udfordringer til enhver.
Det skal være spændende og udfordrende at gå i skole, både for den, der mest kan bruge bøgerne, og den, der mest kan bruge hænderne. Vi har brug for alle og enhver, og vi skal ikke være bange for at lade børnene og de unge stå på tæer for at nå deres mål, hver især med det talent de nu har.
Regeringen har fremlagt forslag til reform af folkeskolen og vil fremlægge forslag om reformer af gymnasierne, hf og erhvervsuddannelserne.
Desuden vil regeringen fremlægge forslag til en reform af universiteterne.
Sigtet er at forbedre universitetsuddannelserne ved at give dem mere frihed og ved at lade folk udefra komme ind i ledelserne.
Vi har brug for, at de unge tager gode uddannelser, men så skal der også være et sted at bo.
Der er en katastrofal mangel på boliger til unge, især i de store uddannelsesbyer.
Det vil vi nu gøre noget ved.
Over de næste 5 år vil regeringen afsætte 1 mia. kr. til byggeri af boliger til unge under uddannelse.
De ekstra penge skal fortrinsvis gå til kollegier, hvor vi så hurtigt som muligt kan få bygget gode boliger, der er til at betale for de unge.
Samlet stiler vi efter at få bygget godt 6.000 boliger til unge.
Over en bred front lægger regeringen op til reform og fornyelse.
Fra 2002 til 2003 vokser det offentlige forbrug med 0,7 pct.
Det er egentlig ganske tankevækkende.
Det offentlige forbrug vokser.
Jeg er nødt til at sige til alle: I ethvert dynamisk samfund skal der flyttes rundt på penge og ressourcer, ellers går samfundet i stå.
Gammelt bliver nedlagt, for at nyt kan opstå.
Sådan er det også nu, og sådan vil det også være fremover.
Kendsgerningen er, at der totalt set er flere penge til offentligt forbrug i år end sidste år.
Men lad os samtidig være åbne over for, at der kan være nye måder at gøre tingene på, og at det gamle ikke altid skal fortsætte uændret.
Målet må være, at vi får mest mulig kvalitet for pengene.
I dette efterår står vi med den største udenrigspolitiske opgave, Danmark har haft nogen sinde: formandskabet for EU.
Vi er kommet godt fra start; vi har opnået de første konkrete resultater, men vi har stadig det lange, seje træk foran os.
Formandskabet har en omfattende og krævende dagsorden, men absolut topprioritet har naturligvis udvidelsen af EU.
Udvidelsen er en fantastisk historisk mulighed og en afgørende historisk forpligtelse.
Den handler om at hele det Europa, som kommunismen splittede efter Anden Verdenskrig.
Den handler om at fremtidssikre den frihed og fred og stabilitet, som nu præger vort kontinent.
Og den handler om at skabe grundlag for fortsat vækst i velfærd og velstand her hos os selv.
Regeringens mål er ambitiøst: at afslutte udvidelsesforhandlingerne med op til 10 nye medlemslande til december.
Det kræver, at vi som formandskab holder en fast kurs, og det kræver, at også de andre medlemslande og kandidatlandene lever op til deres ansvar.
Derfor er det vigtigt, at vi allerede på topmødet i Bruxelles senere på måneden melder ud, hvilke lande der er klar til at afslutte forhandlingerne om optagelse i EU i København til december.
Og det er vigtigt, at EU-landene samtidig bliver enige om et fælles udspil om budget og landbrug, sådan at vi kan indlede de afsluttende forhandlinger med kandidatlandene tidligt i november.
Nogle medlemslande synes at mene, at udvidelsen bliver for dyr.
Men hvad er det egentlig, vi taler om?
Ja, i de næstfølgende år er det beløb i størrelsesordenen en tusindedel - en tusindedel - af den samlede produktion i EU. Ærligt talt, det er en ringe pris at betale for et samlet Europa.
Strid om et sådant beløb må ikke stå i vejen for den historiske beslutning.
Der er også andre væsentlige udfordringer på vejen frem mod en aftale på topmødet i København.
Lad mig fremhæve tre:
Der er Cypern-spørgsmålet.
Der bliver fortsat forhandlet med de to parter i FN-regi.
Jeg er optimist; jeg håber, at det bliver et samlet Cypern, vi optager til december.
Der er EU's forhold til Tyrkiet.
Vi skal hilse den tyrkiske reformvilje velkommen, for det er klart, at det er i Europas interesse at styrke de vestligt orienterede kræfter i Tyrkiet.
Der er den irske folkeafstemning.
Vi venter på en afgørelse den 19. oktober.
Den irske folkeafstemning er vigtig, ikke kun for Irland, men for hele EU-samarbejdet og ikke mindst for udvidelsen. Så der er nok at tage fat på. For et par uger siden skrev en østrigsk avis, at topmødet i København bliver et af de vanskeligste i EU's historie.
Det er nok en realistisk vurdering.
Men det får os ikke til at ryste på hånden.
Vi er og bliver optimistiske.
Udvidelsen er så vigtig en opgave, at den skal lykkes.
Vi står over for den vigtigste politiske beslutning i vor generation.
Jeg tror på, at ansvarlige europæiske ledere vil forstå at gribe den historiske mulighed for at skabe grundlag for et nyt, frit, stærkt og rigt Europa.
Samtidig arbejder vi målrettet på en udvidelse af NATO
med op til syv nye lande fra Øst- og Centraleuropa.
Med udvidelser af både EU og NATO tager vi et stort historisk skridt, og vi lukker endeligt et af de mest blodige kapitler i Europas historie.
Danmark skal bidrage til at udvikle samarbejdet i EU også efter den 1. januar.
Vi skal længere frem på banen.
De erfaringer, vi får, og de kontakter, vi skaber under det danske formandskab,
er et godt fundament for det videre arbejde.
Det vil regeringen udnytte.
Vi vil sætte vort præg på det arbejde, der finder sted i Konventet om EU's fremtid, og vi vil tage aktivt del i den regeringskonference, som bliver indledt, når Konventet er slut.
Regeringen går ind for et mere effektivt EU, et EU, som løser de problemer, vi er fælles om, men som ikke bruger ressourcer på de områder, der bedst løses nationalt eller lokalt.
Vi ønsker en bedre beskrivelse af arbejdsdelingen
mellem EU og medlemslandene.
Regeringen vil styrke de nationale parlamenters indflydelse i EU.
Og EU skal være åben under demokratisk kontrol.
Åbne døre og adgang til information skaber tryghed og folkelig forankring.
Det er afgørende, at vi forbedrer den måde, EU fungerer på i det daglige arbejde.
Vi skal sikre, at EU kan fungere med et langt større antal medlemslande. Kampen mod international terrorisme vil fortsat være den væsentligste udfordring på den udenrigs- og sikkerhedspolitiske scene.
Vi skal fastholde solidariteten og det internationale sammenhold.
Det gælder i forhold til indsatsen i Afghanistan, og det gælder i forhold til indsatser andre steder.
Danmark har bidraget aktivt til kampen mod terrorisme.
Vi kan være vor indsats bekendt.
Vor anseelse og dermed indflydelse er styrket.
Den linje skal vi fortsætte.
Vi skal omstille alliancen til den nye tid, til truslerne fra den internationale terrorisme og faren for spredningen af masseødelæggelsesvåben.
De nye trusler stiller nye krav.
Vi må sikre
øget fleksibilitet, og vi må styrke vor evne til hurtig udrykning
Og vi må forholde os til den fremtidige missiltrussel og behovet for missilforsvar.
Det er den nye tids krav.
Det må vi forholde os til med fasthed og realisme.
Vi skal tilpasse NATO til den nye tid og de nye trusler.
Det handler om vor sikkerhed.
Og det handler også om at fastholde det amerikanske engagement i Europa.
Vi har alle en klar interesse i et stærkt og ubrydeligt transatlantisk bånd.
USA og Europa er fortsat forenet af grundlæggende værdier og principper om demokrati, frihed, retssikkerhed, menneskerettigheder og det enkelte individs ret til at få det bedste ud af sine muligheder.
Det må vi holde fast i.
Vi har meningsforskelle.
Men det, der forener, er langt stærkere end det, der skiller.
Europa og USA må trække på samme hammel i bestræbelserne
på at forhindre, at tyranniske og uansvarlige regimer kommer til at råde over masseødelæggelsesvåben.
Regimer, som kan tænkes at ville tage dem i brug eller anvende dem til afpresning.
Irak beherskes af et sådant regime.
Saddam Hussein har i årevis siddet FN's bindende påbud overhørig om at skille sig af med sådanne forfærdelige våben.
FN bør efter over 10 års forsøg gennem Sikkerhedsrådet få Irak til at leve op til sit ansvar for at standse spredningen af masseødelæggelsesvåben.
Det er for sent, når først giftgassen er spredt over en af vore store byer. Europa og USA må også stå sammen om at løse den tragiske konflikt i Mellemøsten.
Konflikten mellem Israel og palæstinenserne er tragisk og dybt bekymrende.
I det internationale samfund er vi enige om målet: oprettelse af en palæstinensisk stat inden juni 2005.
Det er det, vi arbejder for.
Det forudsætter demokratiske reformer i det palæstinensiske selvstyre, og det forudsætter israelsk tilbagetrækning.
Men vi må ikke glemme Israels legitime krav på sikkerhed.
De vanvittige selvmordsbomber må stoppe, og de arabiske lande må officielt anerkende Israels ret til at eksistere.
En aktiv og synlig udenrigspolitik forudsætter også en aktiv indsats til fordel for de fattigste lande i verden.
Vi har ændret og effektiviseret udviklingsbistanden.
Vi har sat fokus på fattigdomsbekæmpelse, på demokrati, menneskerettigheder og kampen mod terrorisme.
Udviklingsbistanden er i højere grad blevet et udenrigspolitisk instrument.
Vi må kræve af de lande, der modtager vor bistand, at de respekterer grundliggende demokratiske værdier og principper.
Vi skal sikre øget frihandel og markedsadgang, øget udviklingsbistand, god regeringsførelse og bedre miljø.
Vi fik sat en række konkrete mål op, og vi fik understreget, at tiden er kommet til handling, til resultater.
Regeringen fortsætter arbejdet med at tilpasse den danske udviklingsbistand.
Vi vil følge op på anbefalingerne fra FN ved at give høj prioritet til at afhjælpe de helt grundliggende problemer i ulandene bl.a. ved at sikre rent vand, bedre sanitet og effektiv kloakering samt forstærket kamp mod dødelige sygdomme og epidemier som f.eks. aids og malaria.
Danmark skal være med til at præge det verdenssamfund, vi lever i.
Men vi er et mindre land med begrænsede ressourcer, derfor skal vi prioritere dem og anvende dem målrettet.
Det er vigtigt at kunne skabe alliancer på kryds og tværs både i EU og i verden uden for, og ikke mindst arbejdet i de internationale organisationer som NATO, WTO og FN har stor betydning.
Hvis vi forstår og udnytter disse spilleregler, så kan vi gøre os gældende.
Det har vi senest vist ved vor engagerede indsats i fredsprocessen i Mellemøsten.
Det er den vej, vi skal med dansk udenrigspolitik.
Vi skal varetage Danmarks interesser ved at vise initiativ, realisme og solidaritet.
Det bliver bemærket, og det giver resultater.
Jeg vil gerne her i dag gøre nogle særlige bemærkninger
om Grønland, Færøerne og rigsfællesskabet.
Der er etableret et godt forhold
til de to landsstyrer, og vi er enige om de centrale linjer i vort samarbejde. I disse år foregår der en omfattende debat både på Færøerne og i Grønland om selvstyre og øget selvstændighed. Jeg forstår godt den debat.
Det er helt naturligt for ethvert folk at overveje, hvordan man styrker sin identitet og tager ansvar for sin egen udvikling.
Der er grundliggende noget sundt i, at beslutninger bliver truffet så tæt som muligt på de mennesker, de vedrører.
Regeringen støtter derfor en udvikling, hvor Færøerne og Grønland overtager ansvaret for så mange opgaver som muligt.
Den grønlandske selvstyrekommission vil snart afgive sin endelige betænkning.
Såfremt Grønlands landsstyre på den baggrund rejser ønsker om ændringer i vore relationer, vil regeringen se konstruktivt på konkrete forslag.
Men der er også nogle realiteter, som alle må indse.
Forudsætningen for ægte selvstyre er, at det grønlandske samfund i højere grad bliver i stand til at tjene sine egne penge.
Grønland skal have et større og stærkere privat erhvervsliv, og i fællesskab bør vi se på, hvordan vi kan skabe de økonomiske forudsætninger for mere selvstyre.
Regeringen lægger op til, at vi nedsætter et fælles udvalg, som skal komme med forslag til, hvordan vi kan styrke og udvikle det grønlandske erhvervsliv.
Resultatet af dette arbejde kan indgå i forhandlingerne om de fremtidige bloktilskud.
Regeringen og Færøernes landsstyre har aftalt, at Færøerne gradvis overtager en række sager.
Det sker i overensstemmelse med en aftale fra januar i år, og på det grundlag samarbejder vi aktuelt om overtagelser inden for politi og retsvæsen, familieretten, folkekirken, udlændigeområdet og erhvervsretlige områder.
Færøernes lagmand har over for regeringen rejst ønsker
om, at Færøerne i højere grad bliver inddraget i udenrigs- og sikkerhedspolitiske spørgsmål.
Regeringen hilser landsstyrets nye holdning velkommen, for vi anser en sådan inddragelse for et væsentligt fremskridt i samarbejdet mellem Danmark og Færøerne. Fra både grønlandsk og færøsk side er der rejst ønske om at blive draget stærkere ind i udenrigspolitiske beslutninger, der har direkte betydning for Grønland og Færøerne.
Regeringen finder, at det vil være naturligt at udbygge samarbejdet på dette område, og jeg kan derfor oplyse, at regeringen vil være indstillet på at drøfte en ordning, hvor det færøske og det grønlandske landsstyre bliver bemyndiget til at handle på rigets vegne i sådanne mellemfolkelige anliggender, der alene angår Færøerne henholdsvis Grønland.
En bemyndigelse af denne karakter vil ligge uden for de nuværende hjemmestyrelove, men regeringen er indstillet på at gennemføre en lovgivning, der giver det færøske og det grønlandske landsstyre en sådan bemyndigelse. Hjemmestyret på Færøerne og i Grønland står over for en ny epoke.
Det færøske hjemmestyre har fungeret i over et halvt århundrede, det grønlandske i snart et kvart århundrede, og tiden er inde til forandring og modernisering af hjemmestyreordningerne.
Det er regeringens opfattelse, at udviklingen hen imod øget selvstyre med fordel kan finde sted inden for rammerne af rigsfællesskabet.
Jeg føler, at der er så stærke historiske, kulturelle og familiemæssige bånd mellem Grønland, Færøerne og Danmark, at det er naturligt for os at holde sammen og hjælpe hinanden.
Men til syvende og sidst er det helt op til det færøske og det grønlandske folk selv at afgøre Færøernes og Grønlands fremtid og tilknytningsforhold til Danmark. Det har været 10 travle måneder for regeringen og for Folketinget, og det folketingsår, vi tager fat på i dag, bliver ikke mindre travlt.
Der er nok at tage fat på, hvis vi som lovet skal sikre den danske befolkning mere frihed og større tryghed - et løfte vi agter at holde. Regeringen inviterer alle Folketingets partier til samarbejde.
Regeringen vil stræbe efter, at de nødvendige reformer bliver gennemført med de bredest mulige flertal, men det forudsætter naturligvis, at der er vilje til dialog og kompromis og et oprigtigt ønske om indflydelse. Nu venter arbejdet, så lad os trække i arbejdstøjet og komme i gang.
Må jeg foreslå, at vi indleder Folketingets arbejde med at udbringe et leve for Danmark.
Danmark leve!