runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2004-01-27:
Da Det Konservative Folkepartis ordfører i denne sag, fru Gitte Seeberg, er forhindret i at være til stede, skal jeg på Det Konservative Folkepartis vegne fremlægge De Konservatives synspunkter angående dette beslutningsforslag.
Imidlertid er der jo, efter at forslaget blev fremsat, fundet en politisk løsning
Det Konservative Folkeparti har i mange år ønsket udvidelsen af EU, og vi er også stolte af, at den endelige beslutning om udvidelsen fandt sted netop her i København under det danske formandskab i december 2002.
Derved opnåede vi en af de væsentligste sejre for fred og økonomisk stabilitet i Europa, som er set i mange år.
På baggrund af det ville det selvfølgelig være helt forkert, hvis vi i forhold til østlandene som den første gerning, efter at de bliver medlemmer, skulle meddele dem, at vi ikke ønsker dem her i landet.
De skal naturligvis være velkomne her, ligesom vi er velkomne i deres lande. Men det rejser nogle problemer af en helt anden karakter.
Vi skal være opmærksomme på, at vi har indrettet os med nogle velfærdsordninger, som vi selvfølgelig skal værne om, og som vi ikke uden videre kan give alle adgang til.
Der har også været en frygt for, at vi ville se arbejdskraft her i landet parat til at arbejde for væsentlig lavere lønninger og med risiko for uro på arbejdsmarkedet.
Med den brede politiske aftale, der blev indgået efter dette beslutningsforslags fremsættelse,
er der taget hånd om eventuelle kommende problemer, samtidig med at vi kan tilbyde dem, der ønsker et job, og som der er initiativ i, velkomne til Danmark.
Aftalen indebærer, at der fortsat vil være ordnede forhold på det danske arbejdsmarked, at de, der måtte komme til vores land, bliver ansat på lige vilkår med andre.
Man skal have en arbejdstilladelse, og der vil være en forstærket indsats mod illegalt arbejde.
Det sidste er nok så væsentligt, for det er nok så meget her, vi indtil nu har set problemerne.
Aftalepartierne har så samtidig besluttet at etablere et særligt overvågningsberedskab, der skal vurdere konsekvenserne af tilgangen af nye arbejdstagere.
Med andre ord: Vi har taget hånd om de bekymringer, man kunne have i forbindelse med udvidelsen.
På baggrund heraf kan jeg - nok ikke til nogens overraskelse - meddele, at Det Konservative Folkeparti ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-01-27:
I SF kan vi ikke støtte Dansk Folkepartis forslag.
Reelt er det, der hedder en overgangsordning i forslaget, udtryk for, at man ønsker at udskyde optagelsen af ti nye medlemslande på arbejdsmarkedsområdet i 7 år.
Det er vi helt uenige i at vi skal gøre.
Vi er og har i SF været varme tilhængere af udvidelsen med nye medlemslande.
Vi ved godt, at der kan være et problem, og vi er derfor gået ind i forhandlinger med regeringen og en række andre partier om en overgangsordning.
Det er den overgangsordning, der har været omtalt af både ministeren og af Socialdemokraternes ordfører.
Vi mener faktisk, at den overgangsordning imødekommer de problemer, som Dansk Folkeparti selv omtaler i sit forslag.
Jeg vil godt citere fra bemærkningerne til Dansk Folkepartis forslag, hvor der står: »Overgangsordningen er nødvendig af flere grunde: For det første for at undgå at et større antal virksomheder uden overenskomst med fagbevægelsen ansætter arbejdskraft til lønninger, der ligger under de lønninger, arbejdsmarkedets parter har aftalt; for det andet for at beskytte de sociale ordninger ... «. Den aftale, vi i december indgik med regeringen, Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og Kristendemokraterne er netop en aftale, som sikrer, at man ikke kan få arbejdstilladelse, hvis der ikke er tale om et job, der er reguleret efter de almindelige vilkår på det danske arbejdsmarked. Med det mener vi sådan set, at vi har fået lavet en god overgangsordning.
Vi mener også, at vi har fået lavet noget, der er godt, fordi der har været enighed om - det fremgår af aftalen - at vi overvåger kraftigere, om der er tale om illegalt arbejde, hvilket jo er det, der hidtil har været det store problem.
Vi er også enige om, at vi har en følgegruppe, som følger det, sådan at vi hele tiden ser på, om der sker noget andet end det, vi havde forventet, og om det er noget, der skal gøres noget ved via regulering.
Vi synes faktisk, at vi har lavet en overgangsordning og ikke et stop, som ifølge Dansk Folkepartis forslag er det, Dansk Folkeparti vil.
Det synes vi ikke er rimeligt.
Når vi laver en udvidelse af EU, skal vi også positivt sige til de nye medlemslande, at vi ønsker dem.
Vi er også helt uenige med Dansk Folkeparti, når partiet i bemærkningerne skriver, at man kan forvente, at der kommer vandrende arbejdstagere fra de nye medlemslande i millionstørrelsen, sekscifret, hedder det.
Det tror vi ikke på.
Vi tror på, at der kommer flere, end der gjorde i forbindelse med optagelsen af Portugal, Spanien og Grækenland, men vi tror ikke på, at det har det omfang.
Det er muligt, at der er nogle arbejdsgivere, som fremhævet af Bent Bøgsted, som vil forsøge at misbruge det, fordi de tror, at de kan få chauffører - tror jeg hr. Bøgsted nævnte - fra de baltiske lande eller andre lande, som måske nok arbejder på de samme lønvilkår, men som vil finde sig i andre ting.
Det problem løses jo ikke ved at sige, at vi skubber det hele 7 år.
Jan Petersen (S), 2004-01-27:
Jeg kan da bekræfte, at om senest 7 år gælder de regler, der gælder for de nuværende EU-medlemslande, også for de nye medlemslande.
Det vil sige, at det er inden for 7 år, at vi kan lave nationale foranstaltninger, lave sikkerhedsmekanismer.
Men Dansk Folkeparti opererer jo også kun inden for en 7-års-regel.
Det, vi diskuterer, er: Skal vi lukke fuldstændigt, som Dansk Folkeparti foreslår, eller skal vi regulere dér, hvor vi mener det er anstændigt og nødvendigt at regulere, i op til 7 år?
Dansk Folkeparti vil bare lukke.
Det er mit hovedsynspunkt, at vi på den måde går meget mere konstruktivt og meget mere anstændigt til værks over for disse lønmodtagere fra de nye EU-lande.
Bent Bøgsted (DF), 2004-01-27:
Nu er jeg klar over, at hr. Jan Petersen ikke skulle have været ordfører i denne sag, men jeg er sikker på, at hr. Jan Petersen er så kompetent, at han kan svare på mit spørgsmål.
Hr. Jan Petersen nævnte, at der fremover bliver mangel på arbejdskraft, og at den her sikkerhedsmekanisme kører.
Jeg går ud fra, at risikoen for, at der opstår problemer, også kan være der efter 7 år.
Den her sikkerhedsmekanisme gælder ligesom den overgangsordning på 7 år, som Dansk Folkeparti snakker om: Efter 7 år kan vi ikke gøre noget, for da kan vi ikke lave regler på det her område.
Sådan har jeg opfattet det.
Jeg ved ikke, om det er korrekt.
Det kan være, at hr. Jan Petersen kan bekræfte, at det er korrekt.
Jens Vibjerg (V), 2004-01-27:
Når hr. Bent Bøgsted citerer, ville det være en fordel at citere det hele.
Jeg tror, det var i forbindelse med en sag nede i det sydvestjyske.
Vi har jo gode erfaringer med, når der kommer firmaer ind i landet med underbetalt arbejdskraft, at det danske system tager hånd om det og får løst
de situationer rimelig prompte.
Vi har set det på kraftværket
i Esbjerg, vi har set det her i hovedstadsområdet
, så jeg er ikke bekymret.
Vores erfaring er, at det løser man hver gang.
Bent Bøgsted (DF), 2004-01-27:
Det er jo meget godt, men i forbindelse med den østeuropæiske arbejdskraft har hr. Jens Vibjerg udtalt til JydskeVestkysten, at vi kun kan lave regler for de østeuropæere, der er ansat af danske firmaer.
Vi kan ikke lave regler for firmaer fra de nye EU-lande.
Det vil sige, at et firma, der kommer fra de nye EU-lande, kan få underentrepriser, kan beskæftige deres egne medarbejdere og arbejde løs her i Danmark, uden at der efter hr. Jens Vibjergs overbevisning skal laves regler for dem.
De kan bare arbejde løs.
Det er det, hr. Jens Vibjerg har udtalt til JydskeVestkysten.
Det stemmer ikke rigtig overens med det, hr. Jens Vibjerg nu står og siger: at der er lavet en sikkerhedsmekanisme.
Jens Vibjerg (V), 2004-01-27:
Jeg er helt enig med hr. Bent Bøgsted i, at der selvfølgelig er mange dygtige arbejdere i Polen og for øvrigt også i alle de andre lande.
Men jeg er også helt overbevist om - det var det indtryk, vi fik i fællesskab, da vi var på vores tur til Polen og Litauen - at alle de mennesker, der er lidt krudt i, tror på mulighederne i hjemlandene.
Vi kan allerede nu se, at væksten i Polen vel er dobbelt så stor, som den vi har i Danmark.
Når de kommer ind og får deres fulde medlemsrettigheder her til maj, vil væksten stige endnu mere, og folkene dernede har troen på, at der kommer til at ske noget.
De, der så er lidt krudt i, vil da være med til det opsving og ser de muligheder, der ligger i hjemlandet.
Nu tror jeg for det første ikke, at der vil komme ret mange til landet.
Dernæst tror jeg på, at den danske arbejdskraft står forrest i køen til de ledige stillinger, der måtte være.
Man har jo som dansker en række fortrin på det danske arbejdsmarked, alene sproget gør, at man har nogle fortrin, men vi har jo også en veluddannet arbejdskraft.
Derfor vil man da som arbejdsgiver først og fremmest
tage en dansk ledig til at udføre det job.
Det ville jeg da i hvert fald, hvis jeg var i den situation.
Jeg tror, at det scenarie, hr. Keld Albrechtsen her opstiller, er helt hypotetisk.
Det vil ikke blive registreret i virkeligheden.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-27:
Ja, men så vil jeg bede hr. Jens Vibjerg gennemtænke den situation, at hvis nu vi siger, at hr. Jens Vibjerg var sådan en lidt kynisk arbejdsgiver - det tror jeg ikke han ville være - men lad os nu antage, at der var en kynisk arbejdsgiver, som havde mulighed for at ansætte 100 almindelige danskere eller 100 mennesker fra f.eks. Polen.
Dem fra Polen kan den pågældende arbejdsgiver afskedige efter forgodtbefindende, og de ved, at hvis de mister deres arbejde, har de ingen rettigheder overhovedet, så bliver de bare smidt ud af landet, og de kan ikke engang tage de rettigheder med til Polen, som de har optjent her i Danmark. Man behøver ikke være en stor profet for at regne ud, at den pågældende lidt kyniske arbejdsgiver vil vælge at ansætte de 100 mennesker fra Polen, for de vil jo være helt i lommen på den danske arbejdsgiver.
Jeg er bange for, at hr. Jens Vibjerg, måske fordi han grundlæggende er et godt menneske, slet ikke har sat sig ind i den situation og slet ikke forestiller sig det, men i denne verden findes der desværre sådanne kyniske mennesker, kan jeg oplyse over for hr. Vibjerg.
Jens Vibjerg (V), 2004-01-27:
Jeg er ikke enig med hr. Keld Albrechtsen.
Jeg er overbevist om, at vi ikke kommer i problemer her.
Kommer man her til landet, så skal man arbejde på fuldstændig samme vilkår
som danske lønmodtagere, og mister man sit arbejde, så må man hjem igen.
Sådan er det.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-27:
Jeg vil godt spørge, om hr. Jens Vibjerg ikke godt vil forsøge at forklare det, som ministeren jo ikke ville ind i, nemlig det problem, at når man så siger, at vi ikke vil have en andenklasses arbejdskraft, så indfører man alligevel et system, hvor folk står fuldstændig uden rettigheder, hvis de bliver afskediget.
Så bliver de bare smidt ud af landet.
Man kan ikke engang tage sin dagpengeret med sig, og man kan ikke, mens man arbejder her i Danmark, optjene arbejdsløshedsdagpengeret, ligesom vi andre kan.
Det betyder jo, at man er fuldstændig i lommen på arbejdsgiveren, og det betyder, at arbejdsgiveren kan tage arbejdskraft ind i landet - nu blev der nævnt et eksempel med f.eks. en vognmand - som dermed er fuldstændig i lommen på arbejdsgiveren.
Og så risikerer man, at man lige netop indfører det system, man påstår man ikke vil indføre, nemlig et system med en såkaldt andenklasses arbejdskraft uden rettigheder.
Jeg vil godt bede hr. Vibjerg forklare, om det ikke er den risiko, vi står over for.
Jens Vibjerg (V), 2004-01-27:
Dansk Folkeparti vil med B 63 pålægge regeringen at lukke det danske arbejdsmarked for de nye EU-lande i 7 år.
Det er ikke en vej at gå, og det er der hovedsagelig to årsager til.
Det er vigtigt, at EU åbner sig for de nye lande.
For det andet har regeringen sammen med seks af Folketingets partier lavet en aftale på det her område.
Vi har lavet en rigtig god aftale, som på den ene side åbner for de nye lande og på den anden side sikrer, at det danske arbejdsmarked ikke kommer i ubalance på grund af udvidelsen.
Vi har sikret, at arbejdstagere fra de nye lande kun kan få et job her i landet, hvis jobbet er der og det er på samme løn- og arbejdsvilkår som danske lønmodtagere.
Man kan altså kun få en arbejdstilladelse, hvis arbejdet er på normale løn- og ansættelsesvilkår.
Mister man jobbet, ja, så inddrages arbejdstilladelsen, og man er ikke berettiget til hverken dagpenge eller kontanthjælp her i landet.
Nu er det ikke, fordi vi tror, at der vil komme en stor skare af arbejdskraft ind over den danske grænse.
Intet tyder på det.
Vi besøgte i Arbejdsmarkedsudvalget sidste sommer både Polen og Litauen, og jeg tror, at selv Dansk Folkeparti var overrasket over de indtryk, vi fik. Intet på den tur gav den mindste anledning til at tro, at noget sådant vil ske.
Men vi har ikke ønsket at tage nogen risiko, derfor går vi med livrem og seler.
Samtidig har regeringen også sammen med arbejdsmarkedets parter intensiveret kampen mod illegal arbejdskraft for også på dette felt at sikre det danske arbejdsmarked, så vi kan selvfølgelig ikke støtte forslaget.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-01-27:
Forligskredsen har jo lagt vægt på, at ansættelse i Danmark finder sted på ordentlige og sammenlignelige vilkår med danske arbejdere.
Vi synes også, at det er positivt, at det er muligt at søge hen til andre lande.
Det, vi har villet beskytte, er de danske løn- og ansættelsesvilkår.
Og finder ansættelse sted på de vilkår, så kan vi jo ikke have nogen indvending imod, at det så måtte være en tjekke eller en litauer, der kom og tog og fik det job.
Må jeg godt sige, at vi jo så også har etableret et overvågningssystem, for vi må selvfølgelig hjælpe hinanden i det danske samfund med at overvåge, at der ikke sker en stigning i illegal arbejdskraft eller sort arbejde, eller andre ting, som vi vil bekæmpe, hvad enten det er danskere eller de nye EU-borgere, der udfører det.
Men det skal vi jo være fælles om, og derfor laver vi netværk med fagforeninger, politiet, de regionale arbejdsmarkedsråd osv., for at vi kan følge med i, hvordan udviklingen er.
Bent Bøgsted (DF), 2004-01-27:
Ja, det lyder meget godt, det hele.
Men det her er jo ikke at tage hånd om den stigende arbejdsløshed i Danmark og sikre danskerne det arbejde, der nu er.
Og her mener jeg, at forligskredsen begår en kæmpe bommert uden lige ved at lukke op og sige, at virksomhederne kan ansætte arbejdere fra Østeuropa uden at tage hensyn til de danske arbejdere.
Jeg har hørt en vognmand, der siger: Jeg er klar til at ansætte folk fra Letland og Polen, for de stiller ikke spørgsmål om, hvilke arbejdsforhold de arbejder under.
Jeg er klar til at give dem den overenskomstmæssige løn, men de vil arbejde under de vilkår, der nu er, uden at stille krav til noget som helst.
Det er totalt misvisende, og det er en nedbrydning af den danske arbejder.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-01-27:
Det, der har været helt afgørende for forligskredsen, er jo, at vi åbner op for, at folk fra de nye medlemslande kan søge reelle job i Danmark.
Det, vi har villet regulere, og det, vi har reguleret i den aftale, vi taler om her, er jo, at det skal ske på ordentlige vilkår, at der ikke skal ske en underbydning af arbejdsforhold fra danske lønmodtagere, eller at de nye medlemslandes borgere bliver sådan en slags andenklasses arbejdskraft i Danmark.
Bent Bøgsted (DF), 2004-01-27:
Ja, det er meget godt, det, ministeren står og siger her i ordførertalen til B 63.
Ministeren sagde, at står en virksomhed og mangler arbejdskraft, så skal jobbet kunne besættes af borgere fra de nye EU-lande, hvis ansættelsen sker på ordentlige vilkår.
Og det er forligskredsen enig om.
Men det, der står her, betyder jo, at danske virksomheder kan ansætte arbejdere fra østlandene uden først at undersøge, om der er dansk arbejdskraft til rådighed.
Det er egentlig det, der står her.
Man skal ikke først undersøge, om der er dansk arbejdskraft til rådighed, man kan ansætte folk fra Østeuropa og så lade de danske arbejdere være arbejdsløse.
Det synes jeg er helt misvisende, for det er det, vi gerne vil undgå med vores 7-års-overgangsordning.
Der vil vi netop gerne have det sådan, at firmaerne først sikrer sig, at de ikke kan få dansk arbejdskraft, før de kigger på Østeuropa.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-01-27:
Nu er det jo ikke så meget et trosspørgsmål, vi snakker om her, som om kendsgerninger.
Og jeg kan sige, at det, vi har gjort i denne aftale fra december måned, er i fuld overensstemmelse med tiltrædelsestraktaten.
Man kan også lave undtagelser fra de regler om a-kasse eller arbejdsløshedsunderstøttelse, som hr. Keld Albrechtsen taler om.
Det er jo meningen med den mulighed for at lave en national foranstaltning i en 7-årig periode.
Så der er ingen grund til bekymring på det her punkt.
Bent Bøgsted (DF), 2004-01-27:
Nu er det sådan, at jeg kan forstå på hr. Jens Vibjerg, at danskerne har nogle fortrin.
Det er jeg fuldstændig enig med hr. Jens Vibjerg i.
Men vi skal ikke tage fejl af østeuropæerne.
Der er rigtig mange polakker, der er meget, meget, meget dygtige.
Der er også nogle, der kan lave håndværk, som vi ikke kan herhjemme.
Så det er ikke derfor, at danske arbejdsgivere ikke skulle tage dem. Der er i hvert fald mange danske håndværksmestre, der kan tale både engelsk og tysk, og det er der også mange polakker og letter der kan.
Er det ikke korrekt - jeg står her med en seddel fra DR-nyhederne - at der er en stigende østeuropæisk interesse for Danmark, og at der kommer flere og flere henvendelser om arbejds- og opholdstilladelse?
Der er noget, der tyder på, at der er flere og flere, der er interesserede i at komme til Danmark.
Ole Sohn (SF), 2004-01-27:
Jo, og det mener jeg bestemt også vi gør, i og med at arbejdsmarkedets parter i stor fordragelighed selv finder løsninger.
Jeg vil ikke sige, at de store konflikter er en saga blot, den mulighed eksisterer jo stadig, men netop det, at forhandlingssystemet og samarbejdet mellem arbejdsmarkedets parter har vist sin levedygtighed, gør, at jeg mener, man skal respektere det, så det kan fortsætte også i dette århundrede.
Anders Samuelsen (RV), 2004-01-27:
Når jeg i mit spørgsmål til den konservative ordfører klandrede den konservative ordfører for at benytte argumenter om, at det søreme er et meget kompliceret område, og at det ikke er et område, man bare lige kan gribe ind over for og lovgive om, var det sådan set bare, fordi det er den retorik, Det Radikale Venstre har hørt gennem mange, mange år, f.eks. i den periode, hvor vi var i regering med Socialdemokratiet
og ikke var villige til at gribe ind på området fra den ene dag til den anden
Som jeg også redegjorde for, forklarede Det Radikale Venstre også - jeg var selv ordfører -
hvad der helt præcis var til hinder for, at vi gik mere vidtgående til værks, end vi gjorde
Det var simpelt hen, fordi der er nogle gensidige hensyn, man skal tage til hinanden, når man er i et regeringssamarbejde.
Fra Det Radikale Venstres side har vi haft den fornemmelse, at De Konservative og Venstre egentlig ikke er indbyrdes uenige om spørgsmålet og egentlig gerne vil foretage sig noget, men at deres problem er et helt andet, nemlig Dansk Folkepartis eller Socialdemokratiets holdning.
Spørgsmålet er, hvorvidt de for alvor tør gøre noget på området, og jeg synes egentlig, det var på sin plads at stille det spørgsmål, så vi kunne få holdningen frem i lyset.
Det Radikale Venstre er af den opfattelse, at som situationen er i dag, har man som faglig organisation en meget vidtgående konfliktret og især en meget vidtgående sympatikonfliktret.
Det er ikke nogen specifikke krav om, at man skal have medlemmer på virksomhederne, og det har ikke nogen speciel betydning, om man har en overenskomst for det samme arbejde.
Som vi læser forslaget, lægger det op til, at der fremover skal være ligestilling på området, så konfliktretten bliver uafhængig af, om og hvor man er medlem, men bliver betinget af, at der skal meget stærke grunde for at konflikte og iværksætte sympatikonflikter.
Det er lige netop den vinkel, vi havde som en vigtig pind, da vi sidste gang behandlede et lignende forslag.
Den var afgørende for, om Det Radikale Venstre kunne være positivt over for forslaget.
På baggrund heraf skal jeg sige, at Det Radikale Venstre stiller sig positive over for forslagets intentioner, sådan som vi læser det på nuværende tidspunkt, og vi vil følge op på det i udvalgsarbejdet.
Vores udgangspunkt er, at i den situation, partiet er i nu, har vi ikke længere nogen regeringshensyn at tage, og da vi mener, at der er argumenter for at gå den vej, som Kristendemokraterne lægger op til, er vi derfor som udgangspunkt positivt indstillet over for forslaget, men vi vil som sagt fordybe os i det i udvalgsarbejdet.
Mette Frederiksen (S), 2004-01-27:
Jeg fik spørgsmålet og vil også gerne svare, ...
Jens Vibjerg (V), 2004-01-27:
Jeg vil gerne bede fru Mette Frederiksen bekræfte, om ikke det er rigtigt, at det, at kommunerne fik mulighed for at hæve forældrebetalingerne fra 30 til 33 pct., blev gennemført af den socialdemokratiske regering.