runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2001-05-15:
Regeringens udspil er, at stigningen i velfærdstakten skal skæres ned fra nu 2 pct. til 1 pct. Jeg vil godt sige fra SF, at vi synes ikke, det er klogt, når vi ser på de opgaver, vi står over for, når det gælder ældre, sundhed, børn, boliger og den udstødelse, der stadig er meget massiv. Vi forstår ikke, at regeringen spiller ud med en reel halvering af den vækstrate, vi har haft de forudgående år.
Jeg ved meget vel, at det, der kommer ovre fra den anden side, er meget værre; det behøver jeg ikke at blive belært om.
Vores vurdering i SF er, at hvis vi skal opfylde de ambitioner, vi har på ældreområdet, på sundhedsområdet, på børneområdet, på boligområdet og med hensyn til udstødningen, skal vi have en fordobling af vækstraten.
Jeg vil bede om fru Pernille Blach Hansens kommentar til det.
Jens Rohde (V), 2001-05-15:
Hele den her diskussion om de skatter dér er jo en ren tilståelsessag for regeringen.
Man skriver i sit forslag til vedtagelse, at man har klaret alle de her opgaver uden stigninger i det samlede skattetryk.
Man hører finansministeren og den socialdemokratiske ordfører og også økonomiministeren stå og tale om, at skatterne og det samlede skattetryk skal holdes i ro.
Og samtidig står man og siger, at Venstres skattestop er uforsvarligt.
Det hænger altså ikke rigtig sammen.
Det er en ren tilståelsessag. Og må jeg så sige til den med barslen, hvor fru Pernille Blach Hansen taler udenom: Under alle omstændigheder, uanset hvordan fru Pernille Blach Hansen vender og drejer det, er der jo tale om en forbedring, hvor man får 20 uger ekstra på fuld dagpengesats.
Er fru Pernille Blach Hansen uenig i det?
Kan vi ikke få nogle klare svar på de spørgsmål?
Pernille Blach Hansen (S), 2001-05-15:
Igen henviser hr. Svend Erik Hovmand til, at det går utrolig skidt for erhvervslivet, og igen synes jeg, at billedet er lidt mere nuanceret.
Jeg vil godt henholde mig til, at netop nu har en ny international virksomhed valgt at placere aktiver for 3 mia. kr. i Danmark og skabe 400 nye arbejdspladser, netop på grund af vores stabile erhvervsstruktur og vores stabile arbejdsmarked, og fordi vi har en veluddannet arbejdskraft.
Det synes jeg da der er grund til at glæde sig over, frem for at stille sig op og mest af alt minde om grædekoner i en debat som den i dag.
Fru Henriette Kjær henholder sig til produktiviteten på sygehusene.
Jeg må erkende, at jeg ikke lige er faldet over det konkrete tal, men jeg skal da gerne medgive fru Henriette Kjær, at produktiviteten er vigtig.
Selvfølgelig er det centralt, at produktiviteten er høj også i det danske sundhedsvæsen, men for Socialdemokratiet er det også vigtigt at se på, hvad der faktuelt er sket de sidste år.
Vi behandler rent faktisk 50.000 flere pr. år, end vi gjorde tidligere, vi har haft en realvækst på 2,5 pct. i de tilførte midler til sundhedsvæsenet, og ventetiderne er faldet.
Til hr. Frank Aaen: Så vidt jeg ved, er den tabel, hr. Frank Aaen henviser til, bl.a. karakteriseret ved, at SU-modtagere indgår i lavindkomstgruppen, og jeg har svært ved at se, at det nødvendigvis er et problem, at SU-modtagere er en af de grupper, som har fået flere medlemmer.
Vi har fået færre på overførselsindkomst, vi har fået 110.000 væk fra passiv forsørgelse.
Der skal flere væk, det er vi enige om, og det er jo netop derfor, vi også skal diskutere det, arbejdsministeren har lagt op til, nemlig en ny kurs inden for arbejdsmarkedspolitikken, bl.a. med hensyn til aktivering, som vi faktisk ser som et godt redskab.
Jeg er ikke i tvivl om, at både Socialdemokratiet og Enhedslisten i den diskussion faktisk gerne vil det samme, nemlig at få nogle flere væk fra passiv forsørgelse og over til aktiv deltagelse i det danske samfundsliv.
Preben Rudiengaard (V), 2001-05-15:
Da jeg tidligere på dagen sagde, at jeg ville være dybt betænkelig ved at blive gammel i et socialdemokratisk ledet Danmark i år 2010, er det ud fra det, at jeg ikke synes, man prioriterer vores ældre medborgere ordentligt nok i vores sundhedsvæsen.
Den politiske ordfører snakker om hjerteplan og kræftplan, men glemmer mange af vores ældre borgere, som ligger på sygehusene.
Vi skal ikke banke hinanden i hovedet med statistik, men jeg vil gerne sige, at der er dame, der hedder Unni Lindell, der har skrevet en bog, hvori en lille pige siger: På hospitalet er der fyldt op med gamle mennesker.
De har ofte brækket leddene eller vredet halsen om på lårene.
Se, hun havde være ude at opleve sygehusvæsenet i dagens Danmark, det socialdemokratisk ledede Danmark.
I Venstre har vi en model, der er uden social slagside, og jeg vil gerne appellere til, at jeg kunne få at vide: Hvordan vil man løse problemet?
Jeg har ingen modeller hørt endnu.
Thor Pedersen (V), 2001-05-15:
Fru Margrete Auken sagde, at det der med at betale med S-tog ikke var for klogt sagt, og det var det, jeg var enig i.
Det var det, jeg forsøgte at replicere.
Jeg er helt enig i, at det ikke var for klogt sagt af fru Margrete Auken.
Hr. Klaus Hækkerup spørger til noget, jeg har svaret på, nemlig hvordan man vil forhandle med kommuner og amter.
Jamen jeg har tillid til det kommunale selvstyre, det må jeg indrømme.
Jeg har tillid til, at man kan forhandle med de forhandlere, som kommunerne selv har valgt, hvor kommunerne har sagt, vi ønsker at forhandle med regeringen og finde en aftale om kommuneøkonomi.
Så er forudsætningen selvfølgelig, at man finder en aftale, og jeg siger blot, at vi vil sikre - hvis det er i vores lod - at indgår vi en aftale, der omfatter et skattestop under ét med kommunerne, så er det
, fordi vi har etableret det finansielle grundlag, der ikke gør det nødvendigt for kommunerne under ét at hæve skatten.
Så er de landspolitiske, økonomiske vurderinger taget i betragtning.
Og så kan det være, der er én kommune, hvor der er lidt flere børn end i en anden, og der kan da være den variation.
Men jeg vil bare sige til hr. Klaus Hækkerup, at jeg tror på, at der kan ske nøjagtig det samme, som der skete i 1988, 1989 og 1990, at kommunerne efterlevede aftalen, for jeg har tillid til dem.
Fru Lone Møller kan ikke forstå, hvorfor man ikke i amterne og Frederiksborg Amt vedtager i et flertal, at patienter, der er visiteret, skal have ret til at vælge det ene offentlige sygehus eller det andet, det ene eller det andet amt eller privat.
Det kan jeg jo heller ikke forstå.
Det vil jeg gerne sige.
Jeg fatter ikke, at man 2000 år efter Kristi fødsel - når man har givet en bevilling til at blive behandlet for en lidelse - så jubler over, at en patient vælger et sted, hvor man kan blive behandlet hurtigere for den samme pris.
Nå, det kan jeg høre, at der er, men det er da glædeligt.
Så er der åbenbart et flertal, som hr. Lars Løkke Rasmussen ikke har fået øje på endnu, men jeg tror, det vil glæde hr. Lars Løkke Rasmussen, at der var et sådant flertal.
Og det ville jo være der, hvis Socialdemokratiet i Frederiksborg Amt var villig til at støtte det.
Men der ønsker man ikke, at patienter skal behandles for deres lidelser, hvis der er ledig kapacitet, der skal de altså hellere stå på en venteliste.
Lone Møller (S), 2001-05-15:
Heller ikke jeg fik et svar fra hr. Thor Pedersen.
Hr. Thor Pedersen siger, at nu skal vi ikke drøfte her, hvad der foregår i Frederiksborg Amt.
Det er jeg sådan set enig i, fordi jeg hører til dem, der respekterer det kommunale og amtskommunale selvstyre. Hvis man har fulgt debatten fra de borgerlige ordførere i løbet af formiddagen, ja, så har vi da næsten været helt nede i det kommunale selvstyres yderste konsekvens om, hvad vi ville gøre ved det herindefra.
Det, jeg spurgte hr. Thor Pedersen om, når vi snakker frit valg, er, hvad der forhindrer f.eks. Frederiksborg Amt, som har borgerligt flertal, i at beslutte, at deres borgere frit kan vælge, om de vil på et af amtets sygehuse, eller om de vil på et af de private sygehuse, når det er, de er visiteret.
Omkostningerne har vi jo bevilget, sagde hr. Thor
Pedersen ordret heroppefra.
Derfor vil jeg gerne spørge: Hvad er det for en barriere, der forhindrer, at man kan gøre det, hvis man har lyst til det?
Margrete Auken (SF), 2001-05-15:
Jeg er i valgkreds med hr. Thor Pedersen, og det bliver underholdende.
Nu vil han altså betale motorvejsasfaltforliget med S-toget, det er rigtigt, det sagde jeg også, det var det udtryk, jeg brugte.
Nu skal jeg fortælle hr. Thor Pedersen den sørgelige nyhed: Den koster penge, den der S-togsløsning.
Den koster mange penge, så man kan jo ikke betale med den.
Man skal hen og betale den, den er ret åndssvag.
Men jeg kan også lige fortælle, at så har hr. Brian Mikkelsen oven i købet glemt sin motorvej, så den kommer på også.
Den vigtigste af alle motorveje, den glemte han at få med i farten, det var dengang, omfartsvejen i nord skulle på, så kom den på.
Der var jo ikke grænser for, hvad der skulle ind der.
Nu har jeg lige ladet mig fortælle, at man skam har båret sig meget, meget ansvarligt ad i Venstre, man har sat 200 mio. kr. af på finansloven.
Det får man hverken motorveje eller omfartsveje eller S-tog for i noget synderligt omfang
, det kan jeg altså godt betro hr. Thor Pedersen, så det er bare bluff.
Det synes jeg i og for sig er meget sympatisk, for de er overflødige, så det deltager vi gerne i.
Men det er bare bluff.
Jeg brugte udtrykket, det var fordi, det var så åndssvagt, og det var derfor, jeg sagde, at Venstre havde måttet acceptere den der åndssvage løsning med det der S-tog.
Men det er jo ikke det samme, som at den giver penge; den koster.
Klaus Hækkerup (S), 2001-05-15:
Jeg fik ikke svar, hr. Morten Helveg Petersen fik ikke svar på sit spørgsmål om, hvordan Venstres skattestop skulle virke over for kommunerne.
Så vil jeg spørge for det første: Hvad med en kommune, der efter et valg får en kommunalbestyrelse, der er valgt på at sætte servicen op og sætte skatten op?
Hvordan vil Venstre gribe ind over for det?
Og så vil jeg godt for det tredje spørge: Hvordan vil en Venstreledet regering forholde sig over for en kommune, der f.eks. får en stigning i børnetallet og derfor har brug for flere daginstitutionspladser ud over gennemsnittet?
Vil Venstre tvinge et forringet serviceniveau igennem i den pågældende kommune, eller er det Venstres forestilling, at nu skal man komme sådan for hver enkelt kommune og dryppe nogle penge ud alt efter deres behov?
Er det en individuel styring af hver enkelt kommunes økonomi, Venstre i virkeligheden ønsker?
Thor Pedersen (V), 2001-05-15:
Jeg må sige, at hvis ikke jeg svarer på alt, så er det, fordi den røde lampe lyser, og det er så et mellemværende mellem salen og formanden, og jeg ønsker jo ikke at blande mig i det mellemværende, så jeg følger den røde lampe i det omfang, jeg ikke kommer til at skjule den. Jeg vil så godt sige en gang til med hensyn til barselorlov, at hvis man lægger Venstres og Det Konservative Folkepartis forslag ned i salen om forlænget barselorlov inden for en ramme af 52 uger finansieret, som vi foreslår, så stemmer vi for det.
Det kan da ikke siges tydeligere, og vi gør det med begejstring.
Søvndal, hvis man glemmer det, vi gør det med begejstring, og vi vil gentage det under afstemningen.
Så vil jeg lige gå til hr. Jens Peter Vernersen igen om det der med ærlighed og skattestop.
Altså jeg ved det ikke, og jeg har også tidligere sagt det, at jeg tror i virkeligheden aldrig, at det lykkes for mig pædagogisk at hjælpe hr. Jens Peter Vernersen ud af det problem, som hr. Jens Peter Vernersen har med at forstå, hvad der egentlig bliver sagt.
For jeg sagde: Vi mener, at skatter og afgifter er høje nok.
Altså den afgift, man i dag betaler for varme i Odense, Århus og Aalborg, er høj nok.
Kan vi ikke blive enige om det?
Den er altså høj nok, den skal ikke op.
Så har vi forhandlet om at sænke afgiften på nogle andre værker ude i åbent område, decentrale kraftvarmeværker og barmarksværker, og det er vi enige om.
Der siger vi: Fint, lad os sænke dem.
Det vil Socialdemokratiet ikke, de vil absolut genere beboerne i de store byer.
Det vil vi ikke, de betaler nok i forvejen.
Opgaven er at gøre det lettere for de andre alene af den grund, at det er dem, der har betalt den høje pris på gassen.
Problemet er, at de er naturgasfyrede, de har betalt den høje pris på gassen, det er DONG, der har tjent pengene, det er staten, der har fået dem ind, næsten 4 mia. kr. mere end budgetteret i 1999 til år 2000.
Det er rimeligt, at nogle af de penge går tilbage til dem, der har betalt prisen, nemlig de decentrale værker og barmarksværkerne.
Det kan altså ikke være i strid med almindelig sund fornuft at forstå, at det ikke er et ord, der hedder skattestop, der forhindrer; det er viljen til ikke at hæve skatten, som vi definerer som et skattestop
Jens Peter Vernersen (S), 2001-05-15:
Ja, det er jo muligt, det er ubehageligt for hr. Thor Pedersen at svare på de helt enkle spørgsmål, der bliver stillet her fra Folketingets talerstol.
Det er jo åbenbart sådan, at man henviser til et eller andet generelt om skattestop, når jeg spørger til Venstres ærlighed, hvor jeg gør opmærksom på, at hr. Anders Fogh Rasmussen den 12. maj siger til Politiken, at det ikke havde noget med skattestoppet at gøre, og at hr. Thor Pedersen den 26. april siger præcis det modsatte, at det havde noget med skattestoppet at gøre, at man ikke kunne gå ind i den kraftvarmeaftale.
Så er det jo, vi har spørgsmålet om ærligheden.
Nu har vi hørt her nogle gange, at det drejer sig om, at man skal finansiere de udgifter, man har.
Det har der åbenbart været lagt meget vægt på i andre sammenhænge.
Det er det, der betyder, at i tusindvis af mennesker i Jylland, på Fyn og på Sjælland ikke kan få sat deres afgift ned med 1.500 kr. om året.
Det er rigtigt, at der var nogle, der skulle have justeret deres afgift med 20 kr. om måneden om 5 år.
Det er udlagt af den ene på den måde og af en anden fra Venstre på en anden måde.
Sådan er situationen.
Lad mig sige: Der er ikke noget at sige til, at der mangler 10 mia. kr. i, at Venstres forslag er finansieret her i Folketinget.
Det er faktisk det, det har drejet sig om siden 1. oktober.
Det ligger der lister på til Finansudvalget.
Jørn Pedersen (S), 2001-05-15:
Det var rart at få oplyst fra hr. Thor Pedersen, at i Venstre der nikker man.
Jeg har altid troet, at når der var larm i Venstres gruppeværelse, var det, fordi man sådan set glædede sig over de sidste nye gode meningsmålinger.
Nu kan jeg forstå, at det er, fordi man sidder og nikker, og det er jo sådan set nok også meget, meget muntert.
Men det, der kaldte mig herop, var de der centrale beslutninger, som hr. Thor Pedersen mener, man skal lave, og derefter siger man, at så er der skattestop.
Det beslutter
man centralt.
Så spørger jeg igen, for jeg har hørt, at man kunne lære noget om sygehuse i Frankrig.
Nu går vi så til Danmark.
Hvis vi nu tager plejehjem, hvor der også skulle være frit valg efter hr. Thor Pedersens mening, så spørger jeg igen: Hvor stor en overkapacitet skal kommunerne have, for at der er et reelt frit valg? Punkt 1: Hvad vil det være i procent?
En tidligere indenrigsminister må vel kunne svare på det. Punkt 2: Må man godt hæve skatten, hvis man skal efterkomme, at mange ønsker at komme på ét bestemt plejehjem?
Punkt 3: Må man godt hæve skatten, hvis de plejehjem, man ønsker at komme på, skal være af en væsentlig højere kvalitet end de dårligste?
Bjarne Laustsen (S), 2001-05-15:
Det er måske, fordi der ikke er noget svar.
Men et af spørgsmålene - jeg skal gerne gentage dem - var jo, at vi får et forslag til afstemning her i Folketingssalen om barselorlov, stillet af hr. Frank Dahlgaard, der går ud på nøjagtig det samme som det, Venstre taler om.
Hvordan er Venstres stilling til det?
Jeg kan sige, at der er afgivet betænkning.
Måske skulle man tale med Venstres ordfører, hr. Jens Vibjerg, så man kunne få afstemt det, så der er overensstemmelse. Jeg stillede også spørgsmål omkring det dårlige arbejdsmiljø, vi har.
Det koster over 20 mia. kr.
Hvad vil Venstre gøre?
Det får jeg nok ikke noget svar på.
Men så kan jeg sige, at det, Venstre vil gøre, er, at de vil fjerne Arbejdstilsynets muligheder for at gå ind på private arbejdspladser.
De vil sige, at der ikke gælder nogen regler
for hjemmearbejdspladser
Hvad er det for nogle opgaver, arbejdsgiverne skal tage på sig med hensyn til at fremskaffe jobtræningspladser og praktikpladser m.v.?
Thor Pedersen (V), 2001-05-15:
Hr. Per Kaalund spørger til det ærlige og forhandlinger tilbage fra tidligere regeringer, herunder også borgerlige regeringer under ledelse af Poul Schlüter.
I de kommuneforhandlinger, jeg deltog i, blev der ikke i noget tilfælde tale om straf, sanktioner eller anden form for håndgribeligheder over for det kommunale selvstyre.
Og resultatet var også, at man ikke havde nogen skattestigninger, som det, vi har oplevet her, selv om der er højkonjunktur. Så vidt jeg husker steg skatten i primærkommunerne i perioden fra 1988 til 1993 0,1 procentpoint.
Det er en tiendedel af det, vi har oplevet her under højkonjunkturen.
Og så vidt jeg husker, var der på det amtskommunale område tale om 0,3 procentpoint i en periode, der omfattede en lavkonjunktur.
Det var alene baseret på frivillige aftaler, hvor hr. Per Kaalund var med til at indgå en del af dem.
Spørgsmålet om, hvorvidt det er ufinansieret, og hvordan man egentlig forholder sig til dette, at der er tomme senge på et offentligt sygehus: Jamen udgangspunktet er jo, at man skal behandle de patienter, der er der.
hvis ikke der er patienter, så er det klart, at sengen står tom.
Men problemet i Danmark er altså, at der er patienter nok til sengene. Men når pengene følger patienten, så vil vi altså afholde omkostningen, som vi har bevilget til den nye hofte, også uanset hvor det egentlig finder sted. Der er jo ingen forskel her på den udgiftsprofil, man vil få, hvis vi sammenligner med det offentlige skolesystem, hvor pengene jo også følger barnet næsten hundrede procent til den skole, som forældrene vælger.
Der er jo ikke tale om en dobbelt omkostning.
Der er tale om, at kommunen i virkeligheden afleverer det, som skulle være betalt i den offentlige skole, til den private skole over statskassen.
Det må altså være sådan, at de patienter, der er visiteret, også bliver behandlet, og derfor vil vi give 1,5 mia. kr. mere end Socialdemokratiet for at sikre, at folk kan blive behandlet i stedet for at stå på venteliste, uanset hvilken læge der så opererer.
Kaj Stillinger (SF), 2001-05-15:
Ja, Venstre ved man da, hvor man har, eller gør man?
Jeg synes, hr. Thor Pedersen er kommet med mange forslag her, som er ufinansierede, og mon ikke også vælgerne er ved at gennemskue Venstres hulhed.
Grunden til, at jeg er kommet herop, er, at jeg godt vil gentage et tidligere spørgsmål, som er blevet stillet to gange, og som ikke er blevet besvaret endnu: Hvordan i alverden vil Venstre forklare, at det kan være omkostningsfrit, hvis en patient vælger et privathospital og tager pengene med, og så der samtidig står en tom offentlig sygehusplads?
Det er da et relevant spørgsmål.
Er det så korrekt - det må jeg så gå ud fra, at det er - at Venstre vil nedlægge en offentlig sygehusplads, hver gang der indlægges en patient på et privat sygehus?
For jeg mener, udgifterne må jo ikke stige.
Logikken siger da, at to sengepladser nødvendigvis må være dyrere end én, og det må selv Venstre da kunne indse.
Sonja Mikkelsen (S), 2001-05-15:
Jeg hæftede mig ved, at hr. Thor Pedersen sagde, at leverandørerne i forbindelse med udbud skal levere det, som køberen har skrevet i sit udbud.
Men der er vel også et arbejdsgiveransvar et eller andet sted, der er vel et arbejdsgiveransvar?
Socialdemokratiet ønsker at forebygge arbejdsskader, og dermed ønsker vi også at styrke Arbejdstilsynet for at opnå
Men Venstre har jo i adskillige sammenhænge foreslået at fjerne en række af de regler, der er for at sikre et ordentligt arbejdsmiljø for lønmodtagerne.
Og hvad er konsekvenserne?
Ja, konsekvenserne må vi jo forudse er flere førtidspensionister, end vi ellers var nødt til at have i det her samfund.
Det er tab af velfærd for den enkelte, men det koster jo også penge for det offentlige.
Men hvor skal pengene komme fra?
Det spørger jeg hr. Thor Pedersen om.
Når man vil et ringere arbejdsmiljø, og når man også samtidig vil et skattestop, hvor skal pengene så komme fra til at finansiere det, der må blive konsekvensen af et dårligere arbejdsmiljø, nemlig flere førtidspensionister, desværre? Og hvad med antallet af folkepensionister?
Hvad hvis nu vi skulle få en situation med flere ledige, hvad der jo er meget sandsynligt med de erfaringer, vi har fra 1980'erne, hvis det er sådan, at hr. Thor Pedersens parti kommer til magten?
Og hvad hvis der nu er mange flere børneforældre, der gerne vil holde en meget længere barselorlov, hvor skal pengene så komme fra til de mange ekstra dagpenge, der skal til, hvis der er et skattestop efter det, som Venstre anviser?
Hvem skal betale?
Per Kaalund (S), 2001-05-15:
Hr. Thor Pedersen taler om ærlighed i politik, om holdninger, idealer og moral.
Og der vil jeg lige sige: Nu har jeg jo 10 års erfaring fra forhandling med en borgerlig regering omkring sundhedsøkonomi, og som bekendt blev sygehusudgifterne i den 10-års-periode stort set holdt i nul, hvilket den nuværende regering måtte rette op på med adskillige milliarder, og nu vil Venstre så lægge yderligere 1½ mia. kr. til.
Det er også fint nok.
Må jeg ikke spørge hr. Thor Pedersen: Under de forhandlinger om nulløsning gennem 10 år, hvor hr. Thor Pedersen i adskillige tilfælde sad på den anden side af bordet, hvordan fremgik det med deponeringer, med bøder, med straffeforanstaltninger, med trusler om lovindgreb over for kommuner og amter?
Er det den slags, man vil anvende fremover, ifald man fik mulighed for det, og er det dét, der taler for ærlighed i politik?