runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2004-09-07:
Jeg er ganske overbevist om, at finansministeren efter valget vil kunne gøre sig ganske glimrende på et hvilket som helst kræmmermarked hvor som helst i landet.
Jeg tror, der er virkelige muligheder for en fremtid dér.
Jeg har sådan set ikke meget at sige til foredraget om 2010-planen, blot det enkle spørgsmål, om det ikke er korrekt, at en af de ting i 2010-planen, som finansministeren behændigt undgik at kommentere, var, at en af forudsætningerne er, at der bliver skabt nogle flere arbejdspladser, at arbejdsløsheden bliver nedbragt.
Her er der nogle store mangler.
Men det går jeg ud fra at vi får et uddybende tillægsforedrag om.
Derudover har jeg to spørgsmål.
Det ene er, om finansministeren kan bekræfte det, miljøministeren har været ude at sige på tv: at fra 2006 bliver de nedskæringer, der står i overslagsårene, fjernet, sådan at der ingen nedskæringer bliver, altså så pengene bliver ført tilbage til Miljøministeriets budget for 2005, så man får status quo.
Er det regeringens politik og noget, finansministeren kan bekræfte her?
Det sidste er sådan mere et teknisk spørgsmål, da vi nu har sagt ja til at komme til forhandlingerne: Har regeringen tænkt sig at lægge an til åbne forhandlinger, eller vil man først gøre ligesom sidste år, hvor man tager brede forhandlinger og så krydser finansieringen, så man smider partierne ud i sidste fase? Bliver der åbne, seriøse forhandlinger hele vejen igennem - også omkring finansieringen?
Henrik Vestergaard (V), 2004-09-07:
Jeg skal blot understrege, at jeg rent faktisk sagde, at det netop er en fælles kommission.
Det glæder også mig, og vi vil fordomsfrit gå ind i det arbejde og se på, hvordan vi kan udvikle rigsfællesskabet, for sådan er kommissoriet jo skrevet.
Og vi vil også tage den kærlighed med, som jeg er fuldstændig enig i også ligger mellem Danmark og Grønland.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2004-09-07:
Som hr. Henrik Vestergaard ganske rigtigt selv bemærker, er der jo nedsat en selvstyrekommission, ikke af regeringen i Danmark alene, men regeringen og Grønlands landsstyre sammen. Jeg synes, det er meget vigtigt, at det netop er en fælles kommission, der er blevet nedsat, for jeg synes, at vi somme tider måske er tilbøjelige til at tale forbi hinanden.
Selv om vi forsøger at tale det danske sprog, så lykkes det ikke altid at vinde gehør blandt vore danske kolleger.
Derfor er jeg glad for, at vi kommer til at sidde i en kommission, hvor vi kan forklare og kulegrave og undersøge de forskellige muligheder, som jeg nævner her.
Det første møde finder ganske rigtigt sted i Nuuk den 29. september.
Så lad os gå lidt fordomsfrit til værks og i stedet for blot at justere eksisterende forhold prøve at revidere de forskellige ordninger, som sagtens vil kunne gøres på en helt anden måde.
Med hensyn til at vente med at dele rovet: Det er da klart, der er jo ikke nogen større aktivitet i øjeblikket.
Ud over guldminen ved Nanortalik, Nalunaq-projektet, er der ikke nogen aktive miner for tiden i Grønland.
Men der er jo betydelig efterforskningsaktivitet, som sagtens kan resultere i, at der igen i lighed med tidligere kan være mineaktivitet i Grønland.
Og der er jo allerede indgået en aftale mellem den danske regering og den grønlandske regering om at dele de indtægter, der måtte komme fra en given råstofaktivitet. Med hensyn til følelserne synes jeg, at en meget vigtig, men meget overset del af rigsfællesskabet er de følelser, der hersker mellem vore to folk.
Vi har i alt for lang tid været fokuseret på den økonomi, der er i rigsfællesskabet, og i alt for lang tid ignoreret de meget væsentlige bånd, der er mellem vore folk, altså følelserne mellem det grønlandske folk og det danske folk.
Det synes jeg er mindst lige så vigtigt at gå i gang med at undersøge i stedet for at fokusere på økonomi alene.
Henrik Vestergaard (V), 2004-09-07:
Det er måske lige så meget en kommentar til hr. Lars-Emil Johansen.
Jeg er meget enig i, at det var en meget positiv konference, der blev afholdt i maj, med masser af gode indlæg, der kredsede netop om to ting: ansvarlighed og åbenhed i forhold til at se på, hvordan vi kunne skrue samarbejdet sammen i fremtiden.
Det synes jeg er positivt.
Der kan man så putte flere af de forslag ind, som hr. Lars-Emil Johansen kom med.
Tillad mig at kommentere to af dem.
Man siger, at med hensyn til råstofferne kunne man forestille sig, at man skulle begynde at betale en slags lejeafgift for det.
Nu er der jo afsat en del midler på finansloven til rent faktisk at efterforske disse råstoffer, men skal vi ikke vente med at dele rovet, til vi kan se, at der virkelig er et stort rov? Med hensyn til en lejeaftale på Thulebasen for udenlandske, altså ikkedanske, -grønlandske, lejere på 3 mia. kr. fordrer det vel, at der er en lejer, der vil give 3 mia. kr.
Der blev sagt noget andet klogt på den konference, nemlig at det samarbejde og fremtiden for det grønlandsk-danske selvstyre skal vi udvikle i kærlighed.
Det er vist oven i købet sagt af hr. Lars-Emil Johansen.
Det er jeg indstillet på, så det ser vi frem til.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-09-07:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Jann Sjursen i, at forældreorloven var en rigtig, rigtig god idé.
Vi havde så også andre problemer med den 1-årige barselorlov, f.eks. at man ikke i samme ombæring indførte fuld løn under barsel, sådan at specielt fædrene ville have mulighed for - altså rent økonomisk - at være hjemme sammen med børnene.
Men for at vende tilbage til det med orlovsmodellerne: Det er jo fuldstændig rigtigt, at forældreorlovsmodellen skaber samme mulighed for, at vi får ekstra hænder ind på arbejdsmarkedet, men det, der er vores udgangspunkt, er jo, at man dels får skabt noget mere velfærd, dels at man på den enkelte arbejdsplads kan vælge at bruge de ekstra hænder, der kommer til, til at holde mere fri, og det lå jo ikke i forældreorlovsmodellen.
Der var det jo ikke sådan, at der på en given arbejdsplads blev lagt op til, at andre også kunne gå ned i tid.
Så spørgsmålet er: Ville Kristendemokraterne være med til, at man på en ganske almindelig arbejdsplads fik flere hænder ind, med det resultat at alle medarbejdere fik mere fri, heraf nogle af dem børnefamilier; altså at man laver ordninger, der ikke alene er møntet på forældre, men er generelle velfærdsordninger, som ville have den bieffekt, at alle ville have mere tid, hvad enten det er til børn eller gamle forældre, eller det ganske simpelt hen er til at have tid til hinanden eller tid til livet?
Lars Barfoed (KF), 2004-09-07:
Jeg synes da, det er en god melding, hr. Nicolai Wammen kommer med om, at Socialdemokratiet er indstillet på at gå ind i realitetsforhandlinger om den næste finanslov.
Det ser vi frem til, for der er jo mange positive tiltag i Socialdemokratiets finanslovoplæg - udgifter, som vi sådan set synes det ville være sympatisk at afholde, hvis vi kunne finde pengene til det.
Problemet er bare, at Socialdemokratiet ønsker at sende regningen videre til virksomhederne, som jo i sidste ende er dem, der skal tjene pengene til os og finansiere det hele.
Det er et problem, men jeg er glad for den konstruktive vilje.
Se bare på strukturreformen, hvor vi skal gennemføre en omfattende lovgivning, men hvor Socialdemokratiet på forhånd har sagt, at det vil de overhovedet ikke medvirke til.
Nu er det umuligt inden for denne tidsramme at kommentere alle de ting, hr. Nicolai Wammen i øvrigt nævnte, men lad os igen tage den stigende ledighed.
Der har været en stigende ledighed, men det har der været overalt i verden.
Vi har klaret os bedre end de fleste, men det skyldes jo ikke de internationale konjunkturer.
Denne regering har selvstændigt bidraget til at vende udviklingen, inden de internationale konjunkturer gjorde det, fordi vi kunne se, at der ikke skete noget, medmindre vi satte ind ved at stimulere økonomien.
Det var det, vi gjorde med forårspakken, så vi har faktisk gjort en aktiv indsats for at vende udviklingen, og det er heldigvis også lykkedes.
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-09-07:
Jeg synes nu ellers, der er meget, der kunne tyde på, at det er valgår, når man ser regeringens forslag til finanslov, for noget af det mest karakteristiske er vel det systematiske oversalg af politik, som har fundet sted i forbindelse med offentliggørelsen af finansloven. På miljøområdet er det jo interessant at høre retorikken.
Nej tak, men der ligger en masse gamle besparelser, der betyder, at når regeringen på den ene side siger, at man tilfører 50 mio. kr. ekstra til miljøet, så glemmer den at sige, at man på den anden side har skåret to-tre gange så meget.
Det er ikke ærlig snak, vil jeg sige til fru Rikke Hvilshøj.
Man må åbent og ærligt erkende, at der skæres på miljøet.
Det er jo det, der er resultatet af finansloven.
Mit spørgsmål til ordføreren er egentlig, hvordan det føles for en regering, der ellers gik til valg på sloganet om tid til forandring, at fremlægge så tam en finanslov.
Lars Barfoed (KF), 2004-09-07:
Jeg skal lige sige, at det var altså en målsætning tilbage i den tidligere regerings tid, at udgiften pr. elev i skolen skulle falde, fordi den var steget for meget.
Men nu afsætter vi flere penge til folkeskolen, godt 2 mia. kr. i de kommende 5 år, så vi satser altså temmelig meget på at øge kvaliteten
i folkeskolen.
Jeg tror ikke, det er afgørende i den forbindelse, om børnene får mad betalt af det offentlige.
Nu er der jo ikke noget, der er gratis i denne verden, et eller andet sted skal der jo betales, så at kalde det gratis mad er nok for meget, men lad os så sige skatteyderbetalt mad.
Det tror jeg ikke er afgørende for skoleelevernes faglige dygtighed, men de skal have god mad, og det skal vi arbejde for at de får.
Så vil jeg sige til hr. Ole Sohn, at det er jo ikke sådan, at alting bare er luft, bare fordi vi ikke følger ethvert forslag, som SF stiller.
Vi kan jo godt have principielle uenigheder og være uenige i nogle af de forslag, SF stiller, uden at der nødvendigvis er tale om, at det, vi siger, er luft. Vi har bare nogle andre forslag end dem, SF har.
Nicolai Wammen (S), 2004-09-07:
Jo tak.
Socialdemokratiet vil gerne nedsætte taksterne i daginstitutionerne til 1.000 kr. om måneden, i forhold til at man i dag for vuggestuer og børnehaver rask væk skal betale 2.000-3.000 kr. Jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti synes, det er fint, at taksterne ligger på det niveau.
Der er forskelle.
Vi vil gerne sætte taksterne ned.
Dansk Folkeparti vil gerne have, at de skal forblive høje.
Jeg takker også for svaret fra hr. Thulesen Dahl.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-09-07:
Jo, men det her er jo lige præcis kernen i den diskussion, vi bør have i forhold til børnefamilier, for nu er vi lige præcis inde på de ideologiske skel, der er, og her viser Socialdemokratiet sit sande væsen
Jeg synes, det er herligt, at man gør det så åbenlyst også i besvarelsen fra hr. Wammen.
Det, det handler om, er i virkeligheden, at børn skal passes i institutioner, hvis det står til Socialdemokratiet.
Det forsøg på valgfrihed, vi sammen med regeringen har forsøgt at skabe, altså hvor man har mulighed for også at have den tilgang til en god børneopvækst, at børn passes i hjemmet, vender Socialdemokratiet sig imod ved at tage penge fra den pulje, forældre selv kan disponere over, og give pengene til institutioner, så vi kan få nogle flere institutionsbørn, i stedet for at vi kan give forældre den valgmulighed, at de også kan have økonomisk mulighed for at passe børnene i eget hjem. Jeg behøver sådan set ikke at få flere besvarelser på det fra hr. Nicolai Wammen, for jeg synes, at de her modsætninger står lysende klart.
Jeg takker egentlig bare hr. Wammen for at have været så fornuftig i sin tilgang til besvarelsen, at han ikke har forsøgt at lægge skjul på det.
Nicolai Wammen (S), 2004-09-07:
Det er korrekt.
Vi har kigget på, hvordan vi bedst kan hjælpe de danske børnefamilier.
Og der har vi valgt, at det vigtigste bidrag, vi kan give, ud over at højne kvaliteten i vores daginstitutioner, faktisk er at gå ind og give familierne den frihed til at sætte deres hverdag sammen, som det også er at nedsætte daginstitutionstaksterne til 1.000 kr.
Vores tilgang er den, at det, der virkelig vil kunne mærkes ude i langt størsteparten af de danske familier, hvor både far og mor har travlt med at komme ud på arbejdsmarkedet, hvor det er svært at nå at hente ungerne, inden man skal hjem, og hvor man dårligt når at se dem osv., er, at vi kan skabe mere tid til at være sammen med vores børn, f.eks. via omsorgsdage og andet.
Det er ved, at vi går ind målrettet og giver nogle bedre vilkår for børnefamilierne og en bedre kvalitet for de børn, der er i vores daginstitutioner.
Det er vores prioritering.
Hr. Kristian Thulesen Dahl kan have andre, det respekterer jeg.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-09-07:
Jeg har selvfølgelig med stor interesse hørt hr. Nicolai Wammens tale her i dag, men jo også set Socialdemokratiets udspil til finanslovforhandlinger i går.
Det er dog fantastisk.
Jeg mener, hvis man kan finde finansiering for sine ønsker på den letkøbte måde, som Socialdemokratiet gør, er der jo ingen grænser for den gaveregn, man ville kunne udsprede over landet.
Man skal lige stoppe nogle skattehuller for erhvervslivet, det giver lige et par milliarder.
Man skal lige ændre lidt sambeskatning, og så har man lige det, og så en lidt større indsats i forhold til illegalt arbejde, så henter man nok lige 200 mio. kr. Fuldstændig frit fra leveren kan man jo ønske hvad som helst, når man kan finde finansiering på den måde.
Men der er besparelser, som jeg alligevel synes er særlig interessante lige at gøre opmærksom på specielt i forbindelse med Socialdemokratiets snak om børnefamilierne.
Det er bare lige at få bekræftet, at en stor del af finansieringen, altså at finde betalingen for den øgede indsats for at lægge et loft på prisen til daginstitutioner, som Socialdemokratiet foreslår, sker ved at hente penge fra børnefamilier.
Kan vi ikke få det bekræftet af hr. Nicolai Wammen?
Nicolai Wammen (S), 2004-09-07:
Jeg tror nu, at de familier, der vil opleve, at en daginstitutionsplads kun koster 1.000 kr., eller at det ikke bliver så dyrt at køre med den kollektive trafik, også vil mærke det. Men noget af det, vi har sagt, er, at det gælder om at få folk ind på arbejdsmarkedet.
Så er der en gruppe, bl.a. vores pensionister, som ikke i forhold til deres økonomi har mærket meget til, at vi har fået en ny regering, eller at vi har et Dansk Folkeparti.
Jeg vil bare sige, at der har vi jo foreslået i forbindelse med vores skatteudmeldinger, vores skatteoplæg, at man forhøjer pensionstillægget.
Det mener vi vil give et kontant løft til en række pensionister, som har brug for det. Så også i den sammenhæng vil vi gøre noget godt, og jeg er sikker på, at Enhedslisten vil komme efter os, hvis vi skulle glemme at gøre det også på andre områder.
Så må vi se, hvor meget vi kan blive enige om, vil jeg sige til fru Rosenkrantz-Theil.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-09-07:
Jeg synes, det er rigtig fint, at man fra Socialdemokratiets og De Radikales side har lagt op til, at der kommer et loft over brugerbetaling, for det betyder selvsagt, at der kommer en større tryghed specielt for folk på overførselsindkomst i forhold til deres hverdag.
Så det glæder jeg mig rigtig meget over.
Jeg vil så gerne bede hr. Nicolai Wammen fortælle, i hvilket omfang man har tænkt sig at give lettelser i skatten til folk på overførselsindkomst.
For set med Enhedslistens briller er der to veje i forhold til folk på overførselsindkomst.
For dem, der stadig er i den arbejdsdygtige alder og er i stand til at arbejde, handler det selvfølgelig - det er vi fuldstændig enige om - om at få et arbejde, og der er det, den nuværende regering lægger op til, fuldstændig utilstrækkeligt.
20.000 i arbejde rækker jo ingen vegne, når der står 800.000 udenfor.
Men det andet er jo den gruppe, som ikke kommer ind på arbejdsmarkedet igen, og der vil jeg gerne høre hr. Nicolai Wammen, om vi skal se en socialdemokratisk-radikal regering fortsætte, ligesom man gjorde det i 1990'erne, med at lade uligheden i samfundet stige, eller om man faktisk har tænkt sig at gå ind helt konkret og give folk flere penge mellem hænderne hver måned.
Der taler vi altså ikke kun om, at busbilletterne skal ned, og at børnehavetaksterne skal ned.
Nicolai Wammen (S), 2004-09-07:
Vores skatteloft vil naturligvis også være et skatteloft, der beskytter folk, der er på overførselsindkomster.
Noget af det, som jo virkelig har ramt mange, der er på overførselsindkomster, er det, som fru Rosenkrantz-Theil selv peger på, nemlig at man under den her regering ikke har fået en håndsrækning, men til gengæld har oplevet, at priserne på ens daginstitutionsplads er gået i vejret, og at priserne på den kollektive trafik, man er afhængig af at bruge, er gået i vejret.
Så til mange mennesker i det her samfund, også nogle af de svageste og dem med de mindste indkomster, må man virkelig sige, at vi har en regering, der har meldt klart ud, og Socialdemokratiet er meget opmærksom på de her problemstillinger. Det siger sig selv, at det er vigtigt.
Vi tror, at noget af det allervigtigste, vi kan gøre, er at få nogle af de mange mennesker, der i dag er på overførselsindkomster, ind på arbejdsmarkedet.
Det gælder både medarbejdere, som efter en tid er blevet fyret og ikke kan komme tilbage, og det gælder vores unge, som virkelig mangler at kunne komme ind på arbejdsmarkedet, og det gælder etniske minoriteter, som også har svært ved at komme ind.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-09-07:
Jeg er jo glad for at høre Socialdemokraterne formulere en vision for fremtiden.
Jeg er glad for at høre, at Socialdemokraterne gerne vil gøre noget ved arbejdsløsheden, og at Socialdemokraterne gerne vil satse massivt på miljøet, at Socialdemokraterne vægter vores folkeskole og vores fremtidige vidensamfund højt, og at der skal gøres noget for børnefamilierne.
Det lover jo godt for et fremtidigt samarbejde.
Men vi er jo nu i en situation, at vi har en regering, hvor der bliver delt ud til højre og venstre, vel at mærke i rigmandskredse og blandt dem i vores samfund, der i forvejen har.
På den måde gennemførte regeringen en skattereform tidligere på året, hvor folk på overførselsindkomst fik nul kroner - nul kroner til folk på overførselsindkomst, altså dem, der har mindst i vores samfund.
Jeg vil gerne spørge hr. Nicolai Wammen: Hvad lægger man op til i Socialdemokraternes bud på et skatteloft for folk på overførselsindkomst?
Ole Sohn (SF), 2004-09-07:
Jeg synes, det var en god fremlæggelse af Socialdemokratiets finanslovforslag, som indeholder mange gode elementer, også elementer, som SF gennem mange år har forsøgt at få realiseret også under den forrige regering, ikke mindst hvordan man finansierer samfundets udgifter.
Her tænker jeg selvfølgelig på at indføre en fair og retfærdig beskatning, hvor også nulskatteydere blandt erhvervslivet og multinationale selskaber kommer til at bidrage.
Det glæder jeg mig til at vi kan realisere efter valget under en ny regering.
Det, der kalder mig frem, og det, der bekymrer mig lidt, er Socialdemokratiets investeringer i fremtiden, som vi selvfølgelig er fuldstændig enige i.
Men vil der være mulighed for inden for det skatteloft, som vi synes er noget snævert, at realisere den fælles intention, som oppositionen har givet udtryk for, nemlig at gennemføre Barcelonamålsætningen om, at det offentlige skal investere 1 pct. af bruttonationalproduktet til offentlig forskning inden år 2010, så vi virkelig kan få sat skub i forskning og udvikling af nye arbejdspladser, der kan erstatte de mange arbejdspladser, der i dag forsvinder som følge af globaliseringen?
Derfor er investering i forskning alfa og omega for oppositionen - og forhåbentlig kan vi, når vi får et andet flertal, skue ud i fremtiden og skabe fremtidens arbejdspladser.
Rikke Hvilshøj (V), 2004-09-07:
Et af formålene med skattelettelserne har netop været at sikre, at det for flere kan betale sig at arbejde.
Det har vi lavet om på bl.a. med de skattelettelser, som er blevet gennemført.
Jeg ved ikke, hvad fru Margrethe Vestager egentlig hentyder til med det om, hvem der får størst gavn.
Dem, der får relativt størst gavn af de her skattelettelser,
er de lavtlønnede, og i næste omgang dem med mellemindkomster, netop fordi vi har sagt - og der er mange ting, man kan prioritere inden for skatteområdet - at i første omgang er det vigtigste at sikre, at det overhovedet kan betale sig at arbejde.
Det har vi sikret med de her skattelettelser.
Margrethe Vestager (RV), 2004-09-07:
Jamen det er jo ikke nogen stor overraskelse, at den stolthed melder sig hos Venstre over de vælgergrupper, som drager fordel af det skattestop, som regeringen dekreterer.
Det, som undrer, er, at det, man glæder sig over, er, at man kan give skattelettelser frem for at fokusere på, hvordan flere mennesker kan komme i arbejde, hvordan vi kan få en situation, hvor private kan efterspørge, at nogle gør et stykke arbejde for dem.
917 kr., for at en håndværker kan have 100 kr. i hånden efter moms og skat.
Det Radikale Venstre synes, at vi i hvert fald skal ned på, at vi skal tjene 370 kr., for at en håndværker skal have 100 kr.
Det er en politik, som vil gøre, at der bliver jobåbninger overalt i det her kongerige i forhold til de job, der flyttes til udlandet i øjeblikket.
Regeringen fokuserer på skattelettelser - og jeg tror, at vi godt ved, hvem der får størst gavn af dem - i stedet for at bruge skattepolitikken som et redskab til faktisk at skabe beskæftigelse.
Det er fremtidsrettet frem for at fokusere på en tilbageskuen og rose sig af tidligere regeringers resultater.
Rikke Hvilshøj (V), 2004-09-07:
Er der nogen, der har brugt skattepolitikken aktivt og offensivt, så er det den her regering.
Med skattestoppet har vi, jeg tror, det er første gang i 30 år, fået reelle skattenedsættelser.
Det er ikke oplevet før.
Der har været lavet mange omlægninger, som i sidste ende har betydet, at staten har fået flere penge ind, end den har sagt, den har delt ud i skattelettelser. Vi har for første gang i 30 år fået reelle skattelettelser, så den her regering bruger skam skattepolitikken meget aktivt.
Jeg personlig bliver gladere og gladere for det skattestop for hver dag, der går.
Det er det eneste redskab i dansk skattepolitisk historie, der har vist, at vi nu endelig kan holde skatterne i ro og som sagt endelig reelt sænke skatten på arbejde.
Det er et resultat, som jeg er meget stolt af vi kan præsentere.
Margrethe Vestager (RV), 2004-09-07:
Fru Rikke Hvilshøj roste sig af den fimbulvinter, der sådan har sænket sig over vores skattesystem.
Betyder det, at fru Rikke Hvilshøj kan bekræfte, at regeringen har fraskrevet sig at bruge skattepolitikken som et aktivt redskab i bestræbelsen på at få flere i beskæftigelse i Danmark? Man kan nemlig få det indtryk, at regeringen faktisk ikke ønsker at bruge det meget aktive redskab, som vores skattesystem er, til at sørge for, at flere kommer i beskæftigelse, og at nogle af de mennesker, hvis job i øjeblikket flyttes til udlandet, faktisk kan få beskæftigelse i Danmark.
Vi har fra radikal side meget vanskeligt ved at forstå, at man vælger det bestående, når man kan opkræve fuldstændig den samme skat på en anden måde og skaffe i hvert fald 30.000 mennesker i arbejde.
Hvorfor er det
, at regeringen er så forhippet på at fastholde et rigidt skattestop, at den ikke ønsker at omlægge skatten, sådan at flere kan komme i arbejde? Er det, fordi man i virkeligheden er så bange for sine vælgere, at man ikke tør at se ind i næste valgperiode for slet ikke at tale om den fremtid, der melder sig i 2015 og 2020, som man nu faktisk burde handle i forhold til?