Hans Christian Schmidt (V), 2003-02-26:
Lad mig starte med at sige, at vi skal gøre, hvad vi kan for at udrydde kæmpebjørneklo i Danmark, og i det arbejde skal vi også gøre, hvad vi kan for at understøtte det folkelige engagement i miljø- og naturspørgsmål. Privat bekæmpelse af bjørneklo er jo allerede sat i gang af folkelige foreninger flere steder i landet, og med succes har jeg hørt.
I forslaget til folketingsbeslutning opfordres regeringen til at invitere til rundbordssamtaler med amter, kommuner, landbrugets organisationer samt natur- og miljøorganisationer, og i Miljøministeriet har vi faktisk allerede længe været i dialog med de kommunale myndigheder og lodsejerorganisationerne om, hvordan man kan foretage en effektiv bekæmpelse af kæmpebjørnekloen.
I den dialog, der er i gang, er det centrale spørgsmål netop, hvordan man kan sikre, at en indsats mod kæmpebjørneklo i et område bliver effektiv.
Skal kommunen eller amtet udarbejde en plan for, hvordan man vil gribe bekæmpelsen an, og hvordan kan man sikre, at bjørnekloen også bekæmpes på private arealer?
I det forslag, der er fremsat, opfordres regeringen også til at iværksætte en oplysningskampagne om bekæmpelse af bjørneklo.
I Miljøministeriet har vi allerede meget materiale om bekæmpelse af bjørneklo.
Vi har udsendt en række anbefalinger
om bekæmpelsesmetoder til kommunerne og amterne og statsinstitutioner, og på Skov- og Naturstyrelsens hjemmeside kan man finde gode råd om, hvordan man bekæmper kæmpebjørneklo uden brug af pesticider, og man kan også videregive sine egne råd og erfaringer til andre på den hjemmeside. På Miljøstyrelsens hjemmeside kan man finde anbefalinger på, hvordan man kan bruge pesticider til bekæmpelse, og jeg synes derfor, at vi alt i alt er langt, når det drejer sig om oplysning. Når det gælder brug af pesticider i kampen mod bjørneklo, er parterne bag pesticidaftalen blevet enige om, at det i alt fald frem til maj i år er muligt at bruge pesticider på offentlige arealer.
Det er min opfattelse, at pesticiderne skal anvendes så skånsomt som muligt i kampen mod bjørneklo, og derfor har aftaleparterne i fællesskab udarbejdet retningslinjer til kommuner, amter og statsinstitutioner for, hvordan man kan foretage sprøjtning under hensyntagen til miljøet og kombinere den med andre metoder, f.eks. rodstikning.
Retningslinjerne er restriktive, og når man samtidig følger produkternes brugsanvisning, vil der ikke være fare for grundvandet.
I Lyngby-Taarbæk Kommune er man nået langt uden brug af pesticider, det er flot, men der kan det kun lade sig gøre, fordi mange ildsjæle har brugt fritiden på at bekæmpe den besværlige plante, og når evalueringen af pesticidaftalen er gennemført, vil erfaringer fra samtlige kommuner være blevet samlet ind, også i relation til bekæmpelse af bjørneklo, og et landsdækkende billede vil således vise sig.
Nu er oplysningen om bekæmpelse af kæmpebjørneklo ét, noget andet er at få gjort noget konkret ved problemet.
Et af problemerne med bekæmpelse af kæmpebjørneklo er, at plantens saft kan give nogle meget smertefulde sår, hvis den kommer på huden.
Og det betyder selvfølgelig, at vi skal være meget forsigtige med at påbyde borgerne at fjerne planten.
Det er ikke helt så enkelt som at rive en flyvehavreplante op af jorden. Et andet problem med at bekæmpe planten er, at frøene kan overleve i jorden i flere år, og det betyder, at man bliver nødt til at opretholde en indsats over flere år, for at bekæmpelsen kan vise sig effektiv.
Det er således en række problemstillinger, der skal arbejdes med i den kommende tid.