runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2003-11-21:
Det her forslag er jo, som det er blevet sagt, et led i den aftale, som de fleste af Folketingets partier indgik for at finansiere aftalen om Det Kongelige Teater.
Aftalen om Det Kongelige Teater var en god aftale, som vi er glade for at være med i.
Men jeg vil også godt tilføje, at vi stemmer for det her forslag om finansieringen uden den store begejstring.
Vi vil gerne medvirke til at øge arbejdsgivernes betaling til sygedagpenge for på den måde at understrege deres ansvar for at sikre et godt arbejdsmiljø, men vi ville godt have gjort det på en anden måde.
Efter vores opfattelse ville der have været mere perspektiv i at gøre det obligatorisk for alle arbejdsgivere at være med i en forsikringsordning, som de så selv kunne betale fuldt ud.
På den måde kunne vi reducere risikoen for, at nogle arbejdsgivere spekulerer i at holde enkelte eller grupper ansatte, som har en større sygdomsrisiko end andre, ude fra arbejdsmarkedet.
Vi håber, der på et senere tidspunkt kan skabes flertal for en sådan ordning, men vi vil naturligvis under de givne omstændigheder stemme for det her forslag.
Jann Sjursen (KD), 2003-11-21:
Da Kristendemokraternes ordfører på området, hr. Mogens Nørgård Pedersen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne blot fremføre, at vi støtter det fremsatte lovforslag, som jo er en del af finanslovaftalerne, og hvor Kristendemokraterne er aftalepart.
Søren Søndergaard (EL), 2003-11-21:
De svageste er jo nok de syge ansatte, der aldrig bliver ansat, eller som bliver presset ud af det her eller eventuelt bliver presset til at gå syge på arbejde.
Men lad det nu ligge.
Jeg synes alligevel, det er en lidt spændende diskussion.
Vi havde også diskussionen om barselorloven.
Vi var jo for barselorloven.
Vi var for finansieringen, men vi kunne da også godt se, at der var nogle problemer med den måde, den kunne ramme mindre virksomheder på.
Derfor har vi også arbejdet for en eller anden form for fælles finansiering med en central barselfond og sådan nogle ting.
Der er jo områder, hvor, skal vi sige, solidaritet er at foretrække frem for individuelle løsninger.
Jeg forstår, at på det her punkt vil Dansk Folkeparti også være med, måske Socialdemokratiet, jeg tror også, at SF måske vil være villig til at overveje det her.
Jeg tror faktisk, det er muligt, at vi har et politisk flertal for at få det her ændret i en lidt mere solidarisk retning.
Det synes jeg vi skal prøve at undersøge at få effektueret.
Colette L. Brix (DF), 2003-11-21:
Men hr. Søren Søndergaard er da godt klar over, at det drejer sig om de små virksomheder med under 5½ mio. kr. i omsætning.
Hvis de har 3-4 ansatte, kan hr. Søren Søndergaard godt regne ud, hvad der er tilbage, når man har betalt produkter, varer, lønninger, feriepenge og alt det andet.
Så det er de helt små.
Så vi taler faktisk om de svageste små selvstændige og også dem, der kommer til, altså de nye iværksættere.
Sådan er det.
Det kan der ikke laves om på.
Søren Søndergaard (EL), 2003-11-21:
Nu synes jeg måske lige, at vi skal passe på med retorikken om, at det rammer de svage osv.
Det, der er tale om her, er et finansieringsforslag, og den finansiering sker ved, at man pålægger arbejdsgiverne nogle omkostninger, og det har vi det ganske godt med.
Så mener vi, at den måde, man pålægger arbejdsgiverne nogle omkostninger på, kan have nogle uheldige konsekvenser, og det vil vi arbejde for at få rettet op.
Vi synes, at det kunne have været gjort smartere.
Det er det, vi siger.
Vi ville have været mere begejstrede, hvis man havde gjort det på en anden måde.
Men selve det udgangspunkt, der hedder, at arbejdsgiverne skal pålægges en større omkostning for at få samfundet til at hænge sammen, er vi fuldstændig enige i.
Colette L. Brix (DF), 2003-11-21:
Når nu sådan et forslag er her, og man er lidt utilfreds med det,
hvorfor har hr. Søren Søndergaard så ikke stemt imod det?
Hvorfor har man ikke sagt til ministeren: Altså det her skal laves om, det skal ikke se sådan her ud, det er ikke klogt?
Så havde man måske fået en anden forhandling i gang af det her forslag, fordi det netop skulle have set anderledes ud.
Jeg ved jo, at det her med de små virksomheder og dem, der kommer ind i dem, er noget, der bekymrer hr. Søren Søndergaard.
Hvorfor alt det hastværk og lastværk?
Hvorfor skal vi ikke lave nogle ordentlige love herinde, der ikke bare rammer vilkårligt og rammer de svage?
Jeg vil godt stille et spørgsmål til hr. Søren Søndergaard.
Nu forestiller man sig en lille virksomhed, hvor der er tre ansatte, og der skal så ansættes nummer fire.
Der kommer en dame, som ikke har været i arbejde i mange år, og som måske har lidt småproblemer.
Tror hr. Søren Søndergaard, at det forslag - hvis nu den dame er ærlig, og det er de fleste mennesker jo heldigvis, det ligger til danskerne, og fortæller, at hun måske en gang om måneden har en sygedag - eventuelt kan få en indvirkning på den afgørelse, den selvstændige træffer?
Søren Søndergaard (EL), 2003-11-21:
Ja, det tror jeg helt afgjort.
Den risiko er der helt klart i det her.
Bent Bøgsted (DF), 2003-11-21:
Det lovforslag her er jo en opfølgning på det tidligere års finanslov, og det går ud på, at der overføres op til 100 mio. kr.
Og når det er »op til«, er det, fordi der ikke er nogen, der på nuværende tidspunkt kan sige, hvor mange penge det kommer til at dreje sig om i den sidste ende.
De penge går ind i finansloven for at få finansloven til at hænge sammen.
Man kan sige, at de kan blive brugt til mange ting, når de er i finansloven.
For os kan de blive brugt til mere politi, og de kan blive brugt til at beholde produktionsskolerne, som de er, og det synes jeg
er nogle rigtig gode initiativer.
FerieKonto skal jo først have dækket administrationsomkostningerne, før den kan gøres op.
Men samtidig vil ændringerne af ferieloven medføre, at størstedelen af de uafhentede feriepenge kommer ud til lønmodtagerne, der har optjent dem.
Vi har nu den holdning, at pengene gør mest gavn ude hos lønmodtagerne, og kan vi så sende dem ud til lønmodtagerne igennem finansloven, er der for os ingen problemer med det.
Med tiden bliver der en væsentlig nedgang i det beløb, der kommer til at stå på FerieKonto, og det er også helt fint, for de uafhentede feriepenge, der er på FerieKonto, har jeg ikke den store tiltro til at lønmodtagere får gavn af, altså det at der bliver byggeri med ferieboliger betalt af FerieKonto.
Det har ikke været sådan hidtil.
Det har været dem, der har styr på, hvad der sker med deres FerieKonto, der også lejer sommerhuse bl.a. igennem Feriefonden. Men forslaget ses som sagt som led i finansloven for at få finansloven til at hænge sammen, og så kan man altid diskutere, hvordan pengene nu bliver brugt på finansloven.
Når først de er nede i kassen, kan man ikke se, hvad de bliver brugt til, og det kunne man heller ikke dengang, hvor der blev sagt, at de blev brugt til uddannelsesformål.
Der kunne man heller ikke se, om det lige nøjagtig var de penge, der gik dertil.
Det kan man jo ikke sige på forhånd.
Men vi støtter det her lovforslag.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-11-21:
Jeg vil gerne takke for den overvejende tilslutning til lovforslaget og give tilsagn om at besvare de spørgsmål, som udvalget måtte ønske at stille i den forbindelse.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-11-21:
Hr. Bent Bøgsted svarede, at hvordan pengene bliver brugt, og hvad de er blevet brugt til, kan man ikke give noget svar på.
Er det under forhandlinger om forskellige pakkeordninger, eller er det i den oprindelige finanslov, at tingene er ført ind?
Bent Bøgsted (DF), 2003-11-21:
Hr. Ole Vagn Christensen er nok nødt til at spørge regeringen om, hvornår det lige nøjagtig er gået ind i finansloven.
Jeg har ikke siddet med ved finanslovforhandlingerne.
Derfor ved jeg ikke nøjagtig, hvornår det her forslag er kommet ind i finanslovdebatten.
Om det lige er fra starten af, eller det er kommet lidt efter lidt, det er jeg faktisk ikke klar over.
Det er hr. Ole Vagn Christensen nødt til at spørge regeringen om, for det kan jeg ikke svare på.
Til hr. Søren Søndergaard: Vi går stadig væk ind for, at pengene har det bedst ude hos lønmodtagerne, nemlig dem, der optjener dem.
Det har vi ingen ændring i vores holdning til.
Det er klart.
Så er der det her om, hvordan man støtter, at man kan tage fra FerieKonto.
Nu har jeg kigget tilbage i papirerne, og der kan jeg se, at holdningen til, om man kan tage fra Feriefonden, skifter, ligesom regeringen skifter.
De partier, der støtter op om den siddende regering, kan også støtte, at man tager fra FerieKonto.
Det er det, man kan se i de tidligere ordførertaler tilbage i tiden.
Det er det, jeg har kunnet læste, så holdningen skifter åbenbart med, hvem der er i regering.
Ja, det var jo sådan lidt grove beskyldninger, kunne man sige.
Vi ville have den kigget igennem, så pengene kom ud til lønmodtagerne.
Og det kommer jo til at ske med de ændringer, vi har fået lavet her.
Der bliver jo endnu mindre renteafkast og diverse ting, der kommer til at gå ind i Feriefonden.
Det er det, der er lagt op til, og det er det, vi har lovet.
Det er det, der er sket i forbindelse med ændringen af ferieloven.
Ole Sohn (SF), 2003-11-21:
Idet jeg tidligere glemte at meddele Folketinget, at Det Radikale Venstre vil give deres melding om stillingtagen ved andenbehandlingen, skal jeg spørge hr. Søren Søndergaard, om han vil gentage det herfra.
Hvis ikke, er det hermed sagt.
Søren Søndergaard (EL), 2003-11-21:
Det er snart jul, og jul er jo traditionernes højtid.
Det årlige tyveri af en del af lønmodtagernes ferierenter er efterhånden blevet en af de traditioner, som hører juletiden til.
I år drejer det sig om 100 mio. kr., som regeringen og Dansk Folkeparti er blevet enige om at få raget ned i statskassen.
Man kan selvfølgelig give ros for, at beløbet i 2004 er 100 mio. kr., hvor det i 2002 og 2003 var 150 mio. kr.
Men uanset beløbets størrelse ændrer det ikke ved, at regeringen og Dansk Folkeparti i lønmodtagernes ferierenter har fundet en uudtømmelig kilde til at finansiere, hvad de nu finder for godt.
Det kan f.eks. være et bidrag - man fristes til at sige en ufrivillig julegave - til de skattenedsættelser, som primært kommer de højeste indkomster til gode.
At tyveriet er blevet en tradition understreges af, at ministeren i bemærkningerne ikke engang har ulejliget sig med at opgøre, hvilken betydning lovforslaget har for økonomien i Arbejdsmarkedets Feriefond.
Ved de lignende forslag for foregående år blev det i bemærkningerne anført, at de 150 mio. kr. svarede til det samlede renteafkast af pengene i FerieKonto efter administration.
Hvilken betydning de 100 mio. kr. vil få for Feriefonden i 2004 svæver i det uvisse, men det kan ministeren måske redegøre for om et øjeblik.
Når jeg har hæftet mig ved det her ferierentetyveri som en tradition, er det, fordi vi tidligere her i Folketinget har drøftet et forslag fra De Radikale om lønmodtagernes ret til renterne af egne feriepenge.
Da forslaget blev behandlet den 31. januar i år, sagde Dansk Folkepartis ordfører bl.a.: Mange feriepenge går i den såkaldte Feriefond, og her er et stort område, som Dansk Folkeparti mener skal kulegraves med henblik på ændringer, som indebærer, at såvel feriepenge som renter skal udbetales til de berørte lønmodtagere.
»..som indebærer, at såvel feriepenge som renter skal udbetales til de berørte lønmodtagere«, sagde Dansk Folkeparti i januar i år.
Men i dag står vi altså for tredje år i træk i den situation, at Dansk Folkeparti i stedet for at anerkende lønmodtagernes ret til renterne af deres egne feriepenge, stemmer for at hive dem ned i statskassen til gavn for de rigeste i samfundet.
Det vil Enhedslisten ikke være med til, og vi stemmer imod forslaget.
Ole Sohn (SF), 2003-11-21:
Så skal vi til det igen: dræne Feriefonden for penge.
Det er sket tidligere, og selv om man ikke må komme med tilbud om væddemål fra talerstolen, så tør jeg godt spå med stor sikkerhed, at vi vil se det til næste år, medmindre vi har valg inden.
For med regeringens skattestop står det jo lysende klart for enhver, at regeringen overhovedet ikke er i stand til bare at opretholde den almindelige vedligeholdelse af samfundet, den almindelige drift, uden at skære dybt alle steder, dels i velfærdsområdet, dels i de muligheder, der er her i Feriefonden.
Derfor kan vi godt se frem til, og det synes jeg man
Lars Barfoed (KF), 2003-11-21:
Hr. Ole Vagn Christensen må meget undskylde, men jeg har flere gange hørt hr. Ole Vagn Christensen spørge mig, hvornår det kom ind under forhandlingerne, at vi skulle finde denne besparelsesmulighed.
Jeg må sige til hr. Ole Vagn Christensen: Jeg undrer mig over den enorme interesse for, hvornår ideen er blevet undfanget.
Men hvis jeg skal prøve at nå frem til, hvornår den er undfanget, har det vel været en socialdemokratisk regering, der for år tilbage første gang fik den tanke, at man kunne benytte dette finansieringselement.
Så det må være under en socialdemokratisk regering for et par årtier siden, at man første gang fik den tanke, at man fra tid til anden også kunne benytte denne form for finansiering af statens indtægter.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-11-21:
Hr. Barfoeds svar til mig lyser af hans dårlige samvittighed.
Jeg har ikke bedt om at få nogen klokkeslet.
Jeg har spurgt: Var det med i det oprindelige forslag til finanslov, eller hvilken pakke var det pakket ind i under finanslovforhandlingerne?
Der er tale om at få at vide, hvad historien er omkring det her indgreb.
Søren Søndergaard (EL), 2003-11-21:
Jeg troede egentlig, at det var Dansk Folkepartis principielle opfattelse, også på baggrund af en diskussion, vi har haft tidligere om et forslag fra Det Radikale Venstre om udbetaling af feriepenge til den enkelte lønmodtager, at den enkelte lønmodtager skulle have gavn af sine feriepenge.
Men det er jo klart, at jo mere man stjæler af de penge, der ligger i Feriefonden, desto mindre er det jo muligt at sikre det.
Så jeg vil bare spørge: Hvornår har Dansk Folkeparti skiftet holdning til det spørgsmål?
Og hvorfor går man ikke længere ind for den kulegravning med henblik på at sikre den enkelte lønmodtager feriepengene, som man tidligere er gået ind for?
Først lige en bemærkning om, at når man inddrager renter af folks formue, så udhuler man jo over sigt formuen, det er jo logik.
Den almindelige prisudvikling gør jo, at det er tilfældet, men lad det nu ligge.
Jeg er fuldstændig enig med hr. Lars Barfoed i, at mange love og regler forhindrer, at man kan tage en privat koncern og konstatere, at de har fået så og så mange renter, og så sige: Dem er der mange af, dem kan de vist ikke bruge alle sammen, og så lægger vi beslag på dem.
Det er der lover og regler, der forhindrer.
Desværre er der ikke love og regler, der forhindrer, at man gør det med renterne af lønmodtagernes ubrugte feriepenge, og det synes jeg er et problem.
For det er jo penge, som ifølge overenskomst osv. tilhører lønmodtagerne.
Det er penge, som burde tilfalde lønmodtagerne, og derfor er det jo i virkeligheden en form for ekspropriation.
Jeg kan egentlig ikke forstå, at man med det forhold til ejendomsrettighederne, som normalt kendetegner Det Konservative Folkeparti, synes, at det her er en anstændig måde at gøre det på.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-11-21:
Sagt til hr. Lars Barfoed: Det var jo et meget elegant svar.
Når jeg spurgte om, hvornår det er ført ind, vil hr. Lars Barfoed så bekræfte, at det eksisterer heri som forslag fra V og K?
Hvis ikke hr. Lars Barfoed vil det, må hr. Lars Barfoed fortælle os, hvornår det her under forhandlingerne og i hvilke pakker og den slags ting er forekommet.
Ole Sohn (SF), 2003-11-21:
Hvis Feriefonden i tillid til regeringens og Dansk Folkepartis bemærkninger sidste år - det her var en engangsforeteelse, og der var ikke tale om nogen automatik - har tilrettelagt den almindelige drift, men måske også afsat ekstra midler til vedligeholdelse af eksisterende feriebyer, ferieformål eller investeringer i nye, så har det da betydning, at man mister en del af det renteafkast, man kunne have forventet.
Mit spørgsmål er sådan set ikke besvaret, og derfor gentager jeg det: Har man sikkerhed for, at man ikke griber ind i Feriefondens tilrettelæggelse af ferieformål for danske lønmodtagere med det her indgreb?
Lars Barfoed (KF), 2003-11-21:
Må jeg først sige til hr. Ole Sohn, at jeg ikke har haft nogen kontakt til Feriefonden om denne sag.
Jeg baserer mine formodninger på de regnskabstal, der foreligger for Feriefondens senest aflagte regnskab, hvor jeg kan konstatere en egenkapital i størrelsesordenen 700 mio. kr. Ser man tilbage i tiden, er der årligt tale om, at man bruger op mod 40 mio. kr. til ferieformål, så i betragtning af den betydelige egenkapital, som også må betyde en betydelig likvid formue, vil det altså, som jeg kan se på regnskabstallene, være muligt også fremover at fastholde et niveau i størrelsesordenen 40 mio. kr. i 2004 uden nogen problemer. Til hr. Ole Vagn Christensen kan jeg oplyse, at tanken om at benytte dette finansieringselement er en, som er lagt frem under finanslovforhandlingerne mellem regeringen og de partier, som vi søgte et finanslovforlig med.
Der lykkedes det heldigvis at nå til enighed om, at det kunne være et af finansieringselementerne, ikke mindst fordi det jo er et element, som kan benyttes, uden at det har nogen uheldige skadevirkninger i forhold til vigtige formål, som i øvrigt skal varetages.
Hr. Søren Søndergaard
vil jeg lige gøre opmærksom på, at der jo ikke her er tale om, at vi tager nogen penge fra Feriefondens formue.
Der er tale om, at vi tager et renteafkast, som ellers ville være tilført Feriefonden, og indkasserer det i statskassen i stedet for.
Det er det, det drejer sig om, ligesom vi gjorde tidligere år.
Så kan man i øvrigt ikke sammenligne med formuer, som er tilvejebragt i private virksomheder, som man naturligvis ikke kan konfiskere.
Det ved hr. Søren Søndergaard sikkert også udmærket godt at mange love og regler forbyder os at gøre, heldigvis.
Søren Søndergaard (EL), 2003-11-21:
Det, der provokerede mig til at komme herop, var hr. Lars Barfoeds bemærkning om, at nu var det jo så heldigt, at der lå en masse penge i Feriefonden, og så kunne vi jo tage dem.
Jeg er sikker på, at der er utrolig mange virksomheder i landet, herunder nogle af de største, som får utrolig mange penge i renter af den formue, de har.
Og så er det jo så heldigt, at vi bare kan gå ind og tage dem - eller hvad?
Nej, der tror jeg, at hr. Lars Barfoed, hvis vi overvejede det i forhold til A.P. Møller-koncernen eller andre, ville høre et ramaskrig, for så ville der være ballade.
Men når det er lønmodtagernes feriepenge, er der ikke noget problem, så kan man gå ind.
Hvordan kan det være, der ligesom er den dobbeltmoral?
Er det et klassesynspunkt, vi bliver præsenteret for?
Ole Vagn Christensen (S), 2003-11-21:
Mit spørgsmål kender hr. Lars Barfoed.
Det har jeg prøvet at rejse over for Venstre.
Men da jeg ved, at hr. Lars Barfoed jo er en kompetent person, som kender noget til netop dette område, vil jeg gerne vide: Hvornår blev det her forslag om at lave den besparelse ført ind i finansloven?
Ole Sohn (SF), 2003-11-21:
Hr. Lars Barfoed kom med en bemærkning om, at Feriefonden formentlig kunne opretholde det samme niveau.
Nu går jeg ud fra, at regeringen - det vil jeg så spørge hr. Lars Barfoed om - har haft kontakt med Feriefonden, for, som fru Irene Simonsen nævnte i sin ordførertale, der var ikke tale om automatik.
Det var initiativer, altså indgreb, man foretog enkeltvis år for år, og eftersom Feriefonden sidste år fik det samme at vide, kunne man levende forestille sig, at de havde disponeret ud fra og i tillid til regeringen, nemlig at den ikke ville gentage det pr. automatik året efter, altså i indeværende år, og at de dermed har disponeret til ferieformål til gavn for lønmodtagere i Danmark. Derfor vil jeg gerne spørge hr. Lars Barfoed
: Har man drøftet med Feriefonden, således at man ved, at de formentlig kan opretholde det investeringsniveau, som de har planlagt, ud fra der ikke skulle gribes ind over for i år?
Lars Barfoed (KF), 2003-11-21:
Det Konservative Folkeparti kan støtte, at der igen i år sker
en overførsel af renteafkast fra FerieKonto til staten.
Det er jo et led i den samlede finansiering af finansloven og skal ses i sammenhæng med de mange positive tiltag, der er i finanslovforslaget for 2004. Samtidig er det jo glædeligt, at Feriefonden har betydelige midler til rådighed, og derfor vil det formentlig være uden betydning for aktiviteten i det kommende år i Feriefonden, at vi gennemfører denne transaktion.
Man kan, hvad angår støtte til ferieformål, fortsætte det hidtidige niveau, når man tager den kapital, som Feriefonden har, i betragtning.
Samtidig kan vi så glæde os over, at regeringen har fremsat forslag til ændring af ferieloven, der betyder, at lønmodtagerne fremover i større udstrækning vil få de uhævede feriepenge tilsendt, således at de i endnu højere grad fremover bliver sendt direkte til de lønmodtagere, som selv har bidraget til opsparingen af dem.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-11-21:
Sagt til Hr. Bent Bøgsted: Det skal jeg nok spørge regeringen om.
Men hvis det har været med i regeringens oprindelige forslag til finanslov, så er der noget hykleri i det, Dansk Folkeparti tidligere har sagt, nemlig at den her ordning skulle komme lønmodtagerne til gode, og at man ønskede en kulegravning.
Lars Barfoed (KF), 2003-11-21:
Til hr. Ole Vagn Christensen vil jeg blot sige, at jeg altså ikke kan gå dybere ind i, på hvilket klokkeslet konkrete besparelsesforslag måtte være opstået.
Jeg har ikke ført sådan en kalender, og slet ikke en tabel med klokkeslet over, hvorpå forskellige forslag er blevet draget frem under drøftelserne.
Så det har jeg ikke mulighed for at komme nærmere ind på, må jeg skuffe hr. Ole Vagn Christensen med.
Til hr. Ole Sohn vil jeg sige, at jeg ikke erindrer, at man nogen sinde har givet nogen garanti for, at man ikke nogen sinde senere kunne finde på at benytte sig af denne mulighed for at inddrage renteafkast.
Det er ikke en ordning, vi har indført sådan, at den virker pr. automatik, men vi har vel heller ikke givet Feriefonden nogen garanti for, at vi ikke ville gøre det igen.
Det ville også være underligt i lyset af, at talrige regeringer jo tidligere har gjort akkurat det samme.
Også socialdemokratiske regeringer har gennemført en tilsvarende øvelse, nemlig at overføre renteafkast til statskassen.
Så det er noget, Feriefonden udmærket ved kan ske fra tid til anden.
Så har hr. Søren Søndergaard da fuldstændig ret i, at hvis man bliver ved med at gøre det, vil det da på et eller andet tidspunkt udhule formuen, og det er da noget, man skal overveje.
Min betragtning er blot, at der for mig at se, når man ser på egenkapitalen på de seneste regnskabstal og på det årlige forbrug til ferieformål, ikke burde være noget problem for det kommende år.
Der mener hr. Ole Sohn så ikke, at jeg har besvaret hans spørgsmål, men hr. Ole Sohns spørgsmål var, om regeringen havde været i kontakt med Feriefonden, og der må jeg bare sige, at det har jeg ikke været, men jeg baserer mine formodninger på de regnskabstal, der foreligger.
Så er det jo en interessant debat, hr. Søren Søndergaard rejser, sådan af ejendomsretlig karakter.
Hvad er
ejendomsret, og hvornår tilfalder ejendomsretten lønmodtagerne
Lønmodtagerne har vel ejendomsretten til pengene i den forstand, at så længe de har mulighed for at hæve pengene og bruge dem til deres egen ferie, så har de lov til det.
Og der gennemfører vi jo nu en lovændring, som jeg da håber hr. Søren Søndergaard vil støtte, således at lønmodtagerne i højere grad end tidligere får mulighed for selv at få deres penge.
Men på et tidspunkt kan de altså med de eksisterende
regler
ikke hæves af de pågældende lønmodtagere, og så bliver de overført til Feriefonden, og der er der i hvert fald ikke tale om nogen form for ejendomsret længere, og så er det jo helt legitimt, at vi anvender dem på den måde her, ikke mindst i lyset af de mange positive tiltag, der er for lønmodtagerne i finanslovforslaget.
Ole Sohn (SF), 2003-11-21:
SF støtter forslaget af to grunde, dels på grund af incitamentet til at nedbringe sygefraværet, dels fordi det er et led i finansieringen af en finanslovaftale, som vi er med i.
Derfor kan vi anbefale forslaget til vedtagelse.
Jeg skal også på vegne af Det Radikale Venstre sige, at de kan anbefale forslaget.