Svend Erik Hovmand (V), 2000-04-12:
Jeg må sige, at det bliver en større og større gåde, hvorfor regeringen overhovedet har fremsat dette forslag trods de mange advarsler.
Er det, fordi der er for lidt konkurrence i det danske samfund?
I så fald må man spørge, hvad regeringen bygger det på, hvis man skal sammenligne konkurrencen i Danmark med andre lande?
Men hvis man virkelig mener, at der skal være mere konkurrence, hvad vi absolut også ønsker i Venstre, hvorfor går man så helt uden om det offentlige område, hvor det i alt fald kan dokumenteres at der ikke er konkurrence af betydning, men hvor der til gengæld er mange penge at hente
efter Udliciteringsrådets opfattelse?
Hvorfor, må man spørge, skal forbrugerne dog betale 30- 35 mia. kr. for meget om året inden for den offentlige sektor?
Hvis det virkelig er rigtigt, som Allan Andersen, formanden for Udliciteringsrådet og partifælle til ministeren, siger, jamen hvorfor så ikke gøre noget ved dét område?
Jeg har også lyst til at spørge, hvem der ud over erhvervsministeren og Arbejderbevægelsens Erhvervsråd egentlig har krævet en ny konkurrencelov netop nu?
Er det forbrugerne?
Er det erhvervslivet?
Er det Folketingets brede flertal?
Jamen hvem er det så?
Lad os nu få et klart svar. Ministeren fortæller os, hvordan den seneste ændring af konkurrenceloven har virket.
Den blev jo gennemført for 2 år siden, men kun en tredjedel af de samlede prisaftaler er gennemført i dag.
Er man så i stand til på den baggrund at sige, hvordan den seneste ændring i konkurrenceloven egentlig har virket?
Kan ministeren forklare logikken i at gennemføre et helt nyt lovforslag på et tidspunkt, hvor der ikke findes prismæssig dokumentation for behovet, hvor den seneste lovændring langtfra er gennemført, og kort tid før vi under alle omstændigheder alligevel skal have gennemført en EU-justering?
I så fald synes jeg, at det kunne være meget interessant at høre forklaringen på det.
Da ingen i dag er i stand til at sige, hvad EU-ændringerne ender med, vil vi ikke kunne gennemføre en lovændring i Danmark i dag, som vi ikke skal hen og ændre igen, når EU-forslaget skal gennemføres.
Det betyder, at vi allerede nu kan sige, at hvis ministerens forslag vedtages, så vil det under alle omstændigheder skulle ændres igen om et par år.
Er det bare, for at virksomhederne skal have endnu flere administrative byrder, at regeringen partout nu vil gennemføre en sådan ny lovændring midt imellem to andre?
Spørgsmålene synes jeg er mange, og jeg skal ikke forlange på dette sene tidspunkt at få svar på dem alle, men bare sige - og det var årsagen til, at fire partier sendte ministeren et brev, der sagde, at tidspunktet er forkert valgt: Lad os nu lige stikke piben ind og se, hvordan den lovændring har virket, som vi har gennemført.
Lad os nu lige prøve en gang at se, hvad det er for nogle signaler, vi kan forvente fra EU, og så i næste samling begynde at se på denne her sag.
Vi synes, at det med fusionskontrol, førstegangsbøder for misbrug af dominerende stilling og eksklusion af erhvervslivets repræsentanter i Konkurrencerådet er meget dårlige signaler at give.
En lang række andre lande i Europa har erhvervsrepræsentanter med i deres konkurrenceråd.
Førstegangsbøder?
Ministeren kan se det i sine egne papirer.
Fusionskontrol: Nu forstår vi altså, at det skal gennemføres med ministerens håndgangne mænd.
Ikke noget med erhvervslivets folk, de skal ikke have stemmeret.
Det skal altså være en erhvervsstruktur, der skal fastlægges af ministerens håndgangne mænd.
Er det virkelig rigtigt, at ministeren vil gennemføre det med en enkelt stemmes flertal sammen med gammelkommunisterne i Enhedslisten?
Er det det, Socialdemokratiet lægger op til?
Jeg forstår det ikke, så derfor vil jeg appellere om - og det skal være min slutbemærkning - at vi kan få nogle positive drøftelser.
Venstre skal ikke stå i vejen for den slags drøftelser i udvalget.
Vi er parate til at møde op, og vi er også parate til at være konstruktive i de forhandlinger, som nu forestår.