runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2003-10-31:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, hr. Christian Lund
Jepsen,
Vi ved, at på en række punkter er Venstre meget i tvivl om, hvorvidt kommunerne kan løse de opgaver, som de skal, og stiller jævnligt forslag om, at tingene skal ligge i en anden sektor, og at der skal strammes op, osv.
Hvordan er det her?
Vi kan sagtens blive enige om, at der skal stilles konkrete og præcise krav til uddannelserne, men spørgsmålet er, om Venstre tror, at kommunerne vil leve op til de krav, og spørgsmålet er også, om man virkelig vil stille de krav og synes, det er rimeligt, at hvis der skal leveres noget til kommunen, skal der også gøres noget på området.
Jeg vil bare lige sikre mig vished for, at ministeren har noteret, at vi har haft en diskussion her i dag om spørgsmålet om aflønning af social- og sundhedselever.
Man vælger nu at lade private komme til, fordi den private sektor i alle mulige andre sammenhænge uddanner tusindvis af unge mennesker hvert eneste år, og derfor er der ikke noget mærkeligt i, at hjemmeservicefirmaer og andre også gør det.
Men det, der er interessant, og det, der er spørgsmålet her, er en stillingtagen til aflønningen, når voksne kommer ind på området.
Hvad er nødvendigt, hvilken afløning skal de have? Er undervisningsministeren enig i det synspunkt, som ikke mindst også Dansk Folkeparti har fremført, nemlig at det vil være klogt at tilbyde uddannelsesgodtgørelse til voksne for at få dem ind i ordningen?
Der er mange ting, vi skal kigge på under udvalgsarbejdet, men et helt kontant spørgsmål er jo, om det er sådan, at der stilles det krav, at der skal optages elever - at det er et krav, hvis man leverer til kommunen under fritvalgsordningen.
Det er jo det, det handler om, for ellers kan man jo køre friløb, og så får forslaget ikke den ønskede effekt.
Jeg ved ikke, hvilke holdninger Venstre har til det synspunkt, men i hvert fald er det jo en af de ting, som er overladt helt og aldeles til det kommunale selvstyre, og derfor kunne det jo være rart at høre, hvad Venstre reelt mener om sagen.
Christian Lund Jepsen (V), 2003-10-31:
Jeg synes bestemt også, det var godt, at Enhedslisten sad med, for jeg opfattede de forhandlinger som meget positive; begrebet samtale havde mening, og vi snakkede os frem til mange ting i forståelse.
Det kan godt være, at det er det billede, fru Pernille Rosenkrantz-Theil gerne vil tegne af regeringen og regeringspartierne, men er det i forbindelse med gymnasiereformen, så har det ingen sammenhæng.
Det var den sædvanlige ideologiske smøre, som vi skulle udsættes for.
Bjarne Laustsen (S), 2003-10-31:
Hårdt presset gav beskæftigelsesministeren lige før sommerferien væsentlige indrømmelser til Socialdemokratiet og de andre partier, der var med i »Flere i arbejde«.
Man lavede en pulje på 50 mio. kr., der var konjunkturbestemt.
Det var sådan, at regeringen forventede, at arbejdsløsheden ville falde inden for meget kort tid.
Desværre er det ulykkelige sket, at arbejdsløsheden er steget, og derfor tager jeg fat i problemstillingen.
Det ville være fint, hvis undervisningsministeren ville tale med sine kolleger om, at når det er et af de områder, hvor vi kan se, at der er afgang blandt de unge, er der behov for, at vi gør en ekstraordinær indsats.
Det er da tudetosset, at der går folk ledige på et område, mens der mangler folk på et andet område, og derfor mener jeg, vi her i Folketinget skal sørge for, at ordningerne og strukturerne er i orden.
Ulla Tørnæs (V), 2003-10-31:
Når hr. Bjarne Laustsen spørger, om jeg har noteret mig, at der har været en debat om den pågældende problemstilling,
er svaret ja.
Jeg vil gerne takke for den brede tilslutning til dette lovforslag, og jeg skal blot indskrænke mig til at understrege det, som faktisk samtlige ordførere, tror jeg, har nævnt: at vi naturligvis skal være sikre på, at kvaliteten i uddannelserne er intakt, og at der fortsat er tale om høj kvalitet.
Derfor er der, som det også fremgår af bemærkningerne, ikke lagt op til nogen særlig godkendelsesordning for private uddannelsespladser.
Derimod er der tale om, at fællesbestyrelsen, nøjagtig som under den gældende ordning,
også fremover skal godkende de uddannelsespladser, der er tale om. På den måde vil vi have hånd i hanke med, at kvaliteten lever op til det, som vi i øvrigt forventer af kvaliteten i uddannelsespladserne.
Betina Hoffmann (KD), 2003-10-31:
Da Kristendemokraternes ordfører desværre ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne fremføre følgende: Kristendemokraterne ser positivt på, at lovforslaget giver private leverandører mulighed for at uddanne social- og sundhedshjælpere.
At elever, der ønsker at uddanne sig til social- og sundhedshjælpere, nu får mulighed for at indgå ansættelsesaftaler med private leverandører, er en forbedring ud fra flere synsvinkler.
For det første øger det de studerendes handlerum, når det gælder praktikmuligheder, og for det andet finder vi det både korrekt og hensigtsmæssigt, at private leverandører nu får mulighed for aktivt at medvirke til og tage ansvar for, at der fortsat i fremtiden vil være tilstrækkeligt med uddannelsespladser til at sikre opfyldelsen af det samlede behov for færdiguddannede på området.
I forlængelse heraf vil lovforslaget også være med til at aflaste den kommunale praktikpladskapacitet. Det er afgørende for Kristendemokraterne, at der fortsat sikres høj kvalitet i praktikken, herunder at eleverne får en tilstrækkelig bred oplæring.
Det fremgår af høringssvarene, at hver enkelt fællesbestyrelse fortsat har kompetence til at godkende praktikpladser, og at skolen og praktikstedet fortsat skal samarbejde med henblik på at skabe gode oplæringsbetingelser.
Vi finder det vigtigt, at denne kompetence ikke svækkes i implementeringen, men at fællesbestyrelsen via godkendelseskravet er med til at sikre, at de private udbydere har de nødvendige kvalifikationer til at indgå uddannelseskontrakter.
Flere af høringssvarene har udtrykt bekymring for elevernes retsstilling, og vi mener i Kristendemokraterne, at det vil være korrekt at indføje en bemærkning om elevernes retsstilling i forbindelse med private virksomheders konkurs eller lignende, idet kommuner og amter bør være forpligtet til at stille en anden praktikplads til rådighed i sådanne tilfælde.
Vi mener desuden, at det er en naturlig konsekvens af lovforslaget, at de private leverandører skal være repræsenteret i fællesbestyrelserne og uddannelsesrådene
, så de er med i erfaringsudvekslingen, samt at deres øgede ansvar for at sikre tilstrækkeligt med praktikpladser i fremtiden også resulterer i øget indflydelse.
Det er dog hensigtsmæssigt ikke at give dem stemmeret.
Kristendemokraterne finder det yderst uhensigtsmæssigt, hvis amtsrådenes mulighed for at beslutte, at elever også skal betale bøger til grundfagene, fører til udvidelse af elevernes egenbetaling.
Udgifterne til bøgerne til grundfagene ud over ordbøgerne kan nemlig komme til at udgøre et betragteligt beløb, og det kan i sidste ende have alvorlige konsekvenser for, hvorvidt eleverne i det hele taget anskaffer grundbøgerne og måske i sidste instans springer fra uddannelsen.
Det vil Kristendemokraterne ikke være med til.
Margrethe Vestager (RV), 2003-10-31:
Da Det Radikale Venstres ordfører på området ikke kan være til stede, skal jeg fremføre følgende på hendes vegne: Det er meget positivt, at der med denne lovgivning skabes mulighed for flere elevpladser til sosu-eleverne. Det er imidlertid afgørende at fastholde kvaliteten af pladserne, uanset at flere typer virksomheder nu kan optage elever, og samtidig er det naturligvis afgørende, at de virksomheder, som arbejder på plejeområdet, også giver et positivt bidrag til uddannelsesopgaverne.
Det er meget afgørende.
Ikke desto mindre er det også afgørende for os at vide, hvad der præcis er forandringen i forhold til den nuværende ordning, hvor kommunerne kan lave aftaler med private virksomheder om at varetage netop dette uddannelsesansvar.
Samlet set er vi meget optaget af, at der skabes
flere pladser og vel at mærke gode pladser.
Men vi er lige så optaget af, at man fastholder ansvaret for kvaliteten og fastholder ansvaret for, som der også står i bemærkningerne, at virksomhederne ikke kun uddanner deres egne medarbejdere, men uddanner til sektoren.
Det vil sige, at der skal være en større bredde i uddannelsesperspektivet, end der nødvendigvis er i den enkelte virksomheds opgaveportefølje.
Christian Lund Jepsen (V), 2003-10-31:
Venstre har fuld tillid til det kommunale selvstyre, og vi har også tillid til, at kommunerne også på dette område kan leve op til de krav, vi stiller.
Jeg er også sikker på, at kommunerne vil medvirke positivt, så vi også får praktikpladser ude hos de private leverandører.
Men hvis hr. Bjarne Laustsen tror, at det ikke vil ske, vil jeg da gerne kigge på det under udvalgsbehandlingen.
Anne Baastrup (SF), 2003-10-31:
Da hr. Aage Frandsen ikke kan være til stede, er jeg blevet bedt om at fortælle, at på trods af, at SF af gode grunde ikke var med på de ændringer, der skete i foråret, hvor private fik mulighed for at udbyde personlig og praktisk hjælp, finder vi alligevel, at det er vigtigt, at også denne gruppe arbejdsgivere har en forpligtelse til at deltage i uddannelsesordningen.
Derfor vil vi støtte lovforslaget, idet vi naturligvis er opmærksomme på nogle af de problemer, som er blevet rejst af bl.a. fagbevægelsen.
Louise Frevert (DF), 2003-10-31:
Jeg siger tak for tilliden, og i første omgang vil jeg sige, at jeg vil se meget positivt på, at man tager sagerne op igen, som ministeren åbenbart også har tilkendegivet.
Men det er fuldstændig rigtigt, at der bliver et slip til næste år, og jeg vil viderebringe budskabet til vores finanslovordfører, og vi vil se positivt på det.
Bjarne Laustsen (S), 2003-10-31:
Jeg takker for det positive tilsagn.
Jeg har forstået, at der ikke er indgået nogen finanslovaftale endnu, og så er der jo muligheder for, at Dansk Folkeparti kan gøre sine synspunkter gældende og stille krav i finanslovforhandlingerne.
Jeg ved ikke, om fru Louise Frevert er bekendt med, at der faktisk kom en særlig pulje på 50 mio. kr., men at Arbejdsmarkedsstyrelsen udsendte en bekendtgørelse, hvori der stod, at man kun kunne finansiere statslige uddannelser, og da sosu-uddannelserne er amtslige, blev de squeezed ud alle sammen.
Det vil være relevant. Jeg tror faktisk i al beskedenhed, at Dansk Folkeparti har større indflydelse på regeringen i denne sag, end vi eventuelt har.
Der skal ikke mangle opbakning fra vores side, men jeg synes, det ville være fint, hvis fru Louise Frevert ville sige til regeringen, at her er der et område, der skal opprioriteres, fordi vi kommer til at mangle folk på området.
Louise Frevert (DF), 2003-10-31:
Nu skal det jo ikke være nogen hemmelighed, at i Københavns Kommune har jeg været en af dem, der har været meget varm fortaler for, at lige præcis denne gruppe skulle uddannes på en ordentlig måde.
Vi har også været med til at bevilge 5 mio. kr. til at give lige præcis den gruppe voksenelevløn, fordi det er meget, meget vigtigt, at vi får uddannet de mennesker, men selvfølgelig kan der måske sættes nogle begrænsninger.
Nu er det jo ikke decideret økonomien som sådan, vi diskuterer her; det er principperne og hvordan man får dem udmøntet.
Jeg kan sige, at vi er en varm fortaler for en ordentlig aflønning, og vi ser meget gerne et konstruktivt samarbejde i den henseende.
Men som Socialdemokraternes ordfører også ved, kan der være tilfælde, hvor man er bundet op af eksempelvis en indgået finanslovaftale, så jeg vil vente til det videre forløb med at tage stilling til det.
Bjarne Laustsen (S), 2003-10-31:
Det fortjener
Mener Dansk Folkeparti ikke, at de skal uddannes på det, vi kalder uddannelsesgodtgørelse i stedet for på den lavere elevløn?
Louise Frevert (DF), 2003-10-31:
For Dansk Folkeparti er det alfa og omega, at de ældre får den bedste og optimale pleje - ikke alene når de er i eget hjem, men også på institution. Dette lovforslag indebærer, at private leverandører kan udbyde praktikpladser til elever, der ønsker at tage en social- og sundhedshjælperuddannelse.
Vi ønsker, at det er uddannet personale, der skal hjælpe de ældre.
Der har i lang tid været en tendens til, at man har ansat uuddannet personale, fordi der simpelt hen ikke var nok uddannet personale, men vi er af den fulde overbevisning, at der med dette lovforslag bliver mulighed for, at der kommer flere elevpladser.
Men det skal sikres, at de private leverandører besidder de fornødne kvalifikationer for at kunne varetage en uddannelsesaftale, og dette skal ske i tæt samarbejde mellem skolerne, kommunerne og de private udbydere.
Jeg vil dog spørge ministeren, hvorledes ministeren har tænkt sig at sikre, at en privat leverandør kan påtage sig en forpligtelse med hensyn til, hvor mange elever en arbejdsgiver kan have.
Dette mener vi er nødvendigt at få præciseret i forslaget, og ligeledes må der opstilles nogle kriterier for en dialog mellem arbejdsgiver og skole, så der er sikkerhed for, at de private leverandører varetager deres uddannelsesforpligtelse på den bedst mulige måde.
Bjarne Laustsen (S), 2003-10-31:
Det lovforslag, som behandles her i dag, vil vi give en meget seriøs og grundig behandling i Uddannelsesudvalget, men der er trods alt nogle kommentarer, som vi ønsker at komme frem med allerede i dag.
Regeringen har lavet en fritvalgsmodel, der gør, at den mener, der helt klart er behov for at justere tingene, men vi mener sådan set ikke, at det behov er særlig dokumenteret.
Vi mener ikke, at regeringen har haft nogen særlig succes med fritvalgsordningen, men hvis der er nogen derude i det åbne land, der vil tilbyde de uddannelser, der er tale om, er vi helt enige i, at der skal stilles krav til uddannelserne.
Vi ved nemlig, at i de kommende år bliver der brug for social- og sundhedsassistenter og for den sags skyld også for hjælpere, så det er rigtig godt, at der bliver sat nogle krav op.
Det er vi helt med på.
Indtil videre er det en uddannelse, der alene er foregået i offentligt regi, så tingene skal selvfølgelig passe sammen.
Men vi synes ikke, der rent overordnet er et presserende behov, for regeringens fritvalgssystem er jo som sagt ikke blevet nogen særlig stor succes.
Det viser sig, at borgerne er meget tilfredse med den kommunale hjemmehjælp, de får, og det er jo godt nok.
I lovforslaget er der en række ting, som vi vil kigge kritisk på i udvalgsarbejdet, bl.a. spørgsmålet om, hvordan og hvorledes det går, hvis et firma går ned - altså hvordan man kan føre uddannelsen videre hos et andet firma.
Der er nævnt noget om kombinationsaftaler i forslaget, at det kan være en mulighed, og det tror vi der udmærket kan være behov for.
Med de bemærkninger skal jeg sige, at vi har nogle enkelte forbehold, men i overvejende grad er positive over for forslaget.
Vi vil forfølge spørgsmålene, og i høringssvarene har vi læst, at FORA og elevforeningen og andre er skeptiske over for lovforslaget, og hvis der dukker nogle andre ting frem under udvalgsarbejdet, kigger vi selvfølgelig på dem.
Men vi lytter også meget til de ting, der er relevante med hensyn til lovforslaget, og på den baggrund ser vi frem til et godt udvalgsarbejde.
Christian Lund Jepsen (V), 2003-10-31:
Som jeg læser forslaget, og som jeg opfatter forslaget, kan kommunerne i forbindelse med, at de indgår aftaler med de private leverandører, stille krav om, at de skal stille praktikpladser til rådighed, og hvis vi går et spadestik dybere ned, kan de også kræve, at hvis en leverandør holder op, skal de nye leverandører overtage pladserne.
Men hvis du spørger, om vi her fra Folketinget skal stille krav til alle kommuner om, at de skal føre alle ting ind i alle kontrakter, er det min opfattelse, at det skal vi ikke.
Jeg synes, der er en fin afbalancering i forslaget, når det siges, at kommunerne har mulighed for at stille krav i forbindelse med indgående kontrakter, og jeg går da også ud fra, at kommunerne vurderer, om der er behov for at stille sådan nogle krav op, og at de gør det, når der er behov for det.
Helle Sjelle (KF), 2003-10-31:
I Det Konservative Folkeparti kan vi godt lide, at folk har mulighed for at vælge selv, har en valgfrihed.
Derfor er det heller ikke nogen hemmelighed, at vi er meget positive over for den ældrepakke, som Folketinget vedtog i foråret, der bl.a. medfører, at ældre får mulighed for at vælge, om hjemmehjælpen skal være kommunal eller privat.
Det skulle gerne medvirke til, at de ældre i højere grad har mulighed for at få indflydelse på den hjælp, som bliver givet, og det er forhåbentlig også med til at øge kvaliteten af hjælpen.
Når der nu er åbnet mulighed for, at hjælpen kan ydes af private, er vi af den opfattelse, at det også er helt naturligt, at der bliver mulighed for, at de private leverandører får mulighed for at ansætte elever, der ønsker
at uddanne sig til social- og sundhedshjælper
Vi er derfor positive over for lovforslaget, men vi vil naturligvis også følge meget nøje, at kommunerne rent faktisk sørger for, at kvaliteten på uddannelsespladserne er i orden fremover.
Det vil vi helt klart lægge meget stor vægt på.
Aage Frandsen (SF), 2003-10-31:
Jeg går også ud fra, at vi er enige om, at det havde været godt, om ønsket om at lægge et loft, som Enhedslisten havde, og som jeg delte og deler, kunne være blevet indfriet.
Men det eksisterer heller ikke i dag. Der er ikke et loft over klassekvotienterne i dag.
Det vil sige, at der ingen ændring er på det punkt.
Er vi ikke enige om, at det, som vi sloges for i fællesskab, var en sætning, der lød: Antallet af elever i stamklasser må normalt ikke overstige 28 elever?
Men er vi ikke enige om, at det kun var det, vi sloges for?
Jeg ville gerne have gjort det, men jeg er jo kompromisorienteret, som også fru Pernille Rosenkrantz-Theil er.
Er det ikke korrekt, at 28 i klasserne i dag ikke er et loft?
Det er uændret på det punkt.
Og det andet er, at det, vi sloges for, var en hensigtserklæring, som vi mente alvorligt, og som jeg gerne ville have haft gennemført som mere obligatorisk, men vi sloges kun for en hensigtserklæring.
Louise Frevert (DF), 2003-10-31:
Fru Pernille Rosenkrantz-Theil kan få det svar, at vi stadig væk ikke tror, der kommer flere ind, end vi har besluttet som forligspartier.
Nogle vil måske sige, at man kan blive klogere efterhånden, som man når frem i nogle forhandlinger.
Det her drejer sig jo altså om, at man har skruet så meget på indholdet i det almene gymnasium, at jeg faktisk efter min bedste overbevisning føler mig helt fortrøstningsfuld, fordi kravene bliver skærpet.
De, der før har villet tage en sproglig linje,
vil få nogle obligatoriske fag i det almene gymnasium, som nogle af dem, der måske ville ønske en sproglig del af den gymnasiale uddannelse, ikke vil kunne bruge.
Derfor er jeg helt overbevist om, at man på den måde kan få skruet på optaget.
Jeg vil da gerne indrømme, at man ikke kan få alt under nogle forhandlinger; sådan er det.
Det ved Enhedslistens ordfører også, og det ved SF's ordfører også.
Når man indgår et politisk forlig, så er det jo simpelt hen sådan, at man indimellem desværre må gå med til nogle kompromiser.
Det her er det optimale, som Dansk Folkeparti har kunnet komme frem til.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-10-31:
I forbindelse med at jeg forberedte mig til det her punkt i dag, var jeg inde og kigge lidt på, hvad de forskellige partier faktisk udmeldte som ufravigelige krav i forbindelse
med den her gymnasiereform
Jeg skal spørge fru Louise Frevert, om det er en erkendelse, som forligskredsen har gjort, altså om antallet af elever vil falde som resultat af den her reform.
Lene Jensen (S), 2003-10-31:
Hvis det kunne hjælpe på den gratis omgang, at vi havde en masse penge, vi kunne komme med, så ville det være godt.
Det har vi ikke; og det har vi ikke, så længe vi har den her regering, og det vil jo i øvrigt altid være et spørgsmål om, hvordan man får prioriteret den her slags ting ind.
At det kan betale sig, det der med at sætte målsætninger op, også på vegne af kommuner og amter, synes jeg lykkeligvis, vi har set andre gange i historien. Jeg kan huske - det har man moret sig meget over siden - at allerede i 1993, tror jeg det var, da stod en socialdemokratisk statsminister på denne talerstol og snakkede om børnepasningsgaranti.
Det var sådan et eksempel på, at vi opsatte nogle målsætninger, som vi ikke havde de direkte instrumenter til at styrte ud i verden og få ført ud i livet.
Så jeg tror, det betyder noget, jeg tror på de politiske processer, at man kan opstille målsætninger og så arbejde for at realisere dem.
Det kommer til at tage tid, og det bliver dødbesværligt, men jeg er glad for, at vi er i godt selskab i den proces.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-10-31:
Det glæder mig naturligvis at høre, at man fra centralt hold forsøger at kommunikere ud i æteren, at det er en god idé at have det her loft, og at man synes, det er bedst, at man ikke medvirker til at sætte klassekvotienten op.
Men jeg kan alligevel ikke lade være med at sige, at jeg godt forstår eleverne, når de synes, at det virker som en gratis omgang, at både Socialdemokraterne og SF'erne laver en håndfæstning og høster utrolig store roser i elevkredse, hvor man jo har strejket her i efteråret for at opnå lavere klassekvotienter, og så synes eleverne selvfølgelig, at det er en gratis omgang, at man laver en håndfæstning, ønsker at arbejde herfor, og efterfølgende kan de se, at Socialdemokraterne og SF'erne medvirker til at hæve klassekvotienten i flere amter.
Christian Lund Jepsen (V), 2003-10-31:
Det, fru Pernille Rosenkrantz-Theil snakker om, er minimumstimetallet.
Vi har det udmærket med, at vi har sat et mindste fagligt niveau.
Men det er jo ikke nødvendigvis det samme som at sætte en klassekvotient eller sætte en bestemt elev-lærer-ratio.
Der kan man måske undervise forskelligt, eller det kan man, det ved jeg også som lærer.
Man kan sagtens have forskellige undervisnings- og tilrettelæggelsesformer, og det er slet ikke det samme som at sætte et minimumstimetal, hvor vi sikrer et fagligt niveau.
Forhåbentlig sikrer vi også her et øget fagligt niveau gennem de tiltag, vi jo har været enige om.
Jeg synes da, det er lidt ærgerligt, at Enhedslisten ikke var med, når vi nu var enige indtil stort set sidste øjeblik.
Men det kan jo være, vi kommer tilbage til det i udvalget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-10-31:
Det her med det kommunale selvstyre lyder meget besnærende, altså at vi skal overlade nogle beslutninger til andre kommuner.
Men så vil jeg gerne spørge Venstres ordfører: Hvorfor var man på folkeskoleområdet så forhippet på at lave et minimumstimetal i dansk og matematik?
Der lagde man en styring ind og sagde: Vi har som samfund behov for, at der er kvalifikationer inden for de her fag, og at kommuner ikke går længere ned end det, som vi fastsætter som minimumstimetal.
Så har kommunerne frihed til at bevæge sig op over den grænse i det omfang, de har lyst til det.
Det er fuldstændig samme styringsredskab, jeg gerne vil have lagt ind.
Jeg vil gerne have, at vi lægger et loft.
Men det skal de have deres frihed til, det vil jeg ikke blande mig i, men jeg beder blot om et loft.
Jeg vil gerne bede Venstres ordfører bekræfte, at vi taler om enslydende styringsredskaber på de to områder, og at Venstre på det punkt har været villig til at gå ind og sætte nogle minimumsregler, sådan at kommunerne har kunnet bevæge sig op over dem.
Og her er der tale om en maksimumsramme, som man så kan bevæge sig nedenunder.