runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Svend Auken (S), 2004-12-07:
Jeg tror, det er en nådig regel for fru Aase D. Madsen, at der kun er lejlighed til at afgive to indlæg.
Man skal være opmærksom på, at i det ene tilfælde er det ikke en hundrede procents statslig konstruktion.
Vi har foreslået, og mange partier i oppositionen har givet tilslutning til det, at det bliver en konstruktion med en tredjedel til den danske stat, en tredjedel til de jyske og fynske forbrugere og en tredjedel til de små og mellemstore investorer.
Så bliver der ikke nogen mulighed for sammenblanding med lovgivningsmagten.
Det, fru Aase D. Madsen og andre desværre arbejder for, er, at en udenlandsk stat skal overtage hele den danske elsektor.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1-11 vedtoges uden afstemning.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-12-07:
Der er en fundamental forskel på det voksen- og efteruddannelsessystem, som Socialdemokraterne ønsker, og det, som Venstre ønsker.
Vi ønsker efterspørgselsstyring, men Socialdemokraterne ønskede, da de var i regering, udbudsstyring.
Men fordi der var en nedgang i produktionen, kunne man altid sende dem hen til smykkeproduktion.
Det synes vi er absurd, og vi tror altså på, at efterspørgelsesstyring med en meget begrænset deltagerbetaling er væsentlig bedre for det her system.
Derudover har vi lige præcis på AMU-området gennemført en ændring, hvor vi er gået fra de meget, meget, meget rigide og stift beskrevne AMU-uddannelser over til AMU-kompetencebeskrivelser, som faktisk gør det væsentlig nemmere for virksomhederne at få tilrettet AMUkurser, så de lige præcis passer til virksomhedernes behov.
Men det er jo den forskel, der er på Socialdemokraterne og på Venstre.
Vi ønsker fleksibilitet og efterspørgelsesstyring.
Som sagt, som jeg var inde på før, synes vi altså fra Venstres side, at det er absurd, at vi skal bruge ufattelig meget krudt på den forberedende voksenundervisning.
Vi gør det gerne, men vi synes altså, at vi så må tage hånd om, at vi ikke fortsat skal lave lappeløsninger.
For en forberedende voksenundervisning, hvor vi har ret mange, som skal lære at læse og skrive, er en lappeløsning.
Pernille Blach Hansen (S), 2004-12-07:
Da Venstre så tydeligt gerne vil diskutere folkeskole, vil jeg da komme med et tilbud.
Vi vil gerne være med til at fremme en forespørgsel om folkeskolen, hvis Venstre ønsker den på i næste uge.
Hvis der er bred enighed om det, kan man jo få den på tidligt, hvis et parti ønsker at fremsætte en sådan.
Så det synes jeg da fru Gitte Lillelund Bech skal overveje.
Derudover vil jeg gerne spørge lidt i forlængelse af det, fru Pernille Rosenkrantz-Theil sagde: Hvordan kan det hænge sammen, at man står her og taler om, at vi skal være de bedst uddannede, når man i løbet af de sidste 3 år har sparet 0,5 mia. kr. på voksen- og efteruddannelsen med den konsekvens, at der over de sidste 3 år, i samme periode, er forsvundet 106.000 kursusuger?
Det rammer jo især dem, der f.eks. er i fare for at blive ramt af udflagning af arbejdspladser.
De har så mindre mulighed for at få voksen- og efteruddannelse.
Det synes jeg er smadderærgerligt for de mennesker og for os som samfund, men det er konsekvensen af regeringens politik.
Kan vi ikke få lidt at vide om visdommen bag det?
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-12-07:
Jeg mener sådan set ikke, at vi har gjort skade, tværtimod har vi gjort gavn.
Det er også det, vi hører fra alle virksomhederne, når vi taler om AMU-kompetencerne.
Jeg vil gøre fru Pernille Rosenkrantz-Theil opmærksom på, at det, der rent faktisk er sket inden for det teknisk/merkantile område med hensyn til EUD og med hensyn til AMU, er en stigning i antallet af årselever fra 2001.
I 2001 var der 6.274 årselever, i 2003 var der 7.099, og det er gået sådan, selv om der i 2003 er indført en deltagerbetaling, så vi er gået til det efterspørgselsstyrede system.
Rent faktisk lige præcis inden for de teknisk/merkantile områder, der er de områder, som regeringen har valgt at satse på,
ser vi faktisk en stigning i antallet af årselever.
Men jeg må fra Venstres side sige, at jeg synes, det er absurd, at vi skal bruge meget, meget krudt på den forberedende voksenundervisning, som jo er de grundlæggende læse-, skrive- og regnefærdigheder.
Jeg synes, det er absurd, når man i Berlingske Tidende i dag kan læse om Maria, der er 18 år, og som kæmper for at lære at læse og skrive.
Maria har gået 10 år i folkeskolen.
Hun gik ud af folkeskolen for 3 år siden, og hun kan stadig væk ikke læse og skrive.
Derfor ønsker vi at sætte ind på grundskoleområdet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-12-07:
Det lyder jo meget fint.
For situationen er jo, at efteruddannelsesniveauet i vores samfund er faldet, efter at regeringen har lavet den her fine efterspørgselsmodel.
Selvfølgelig gør den det, for den sammenhæng er der jo mellem pris, udbud og efterspørgsel.
Det tror jeg også godt fru Gitte Lillelund Bech ved.
Derfor vil jeg gerne spørge fru Gitte Lillelund Bech, hvordan det hænger sammen med alle de fine ord, for igen er det jo kun fine ord.
Lad os nu gå ud og se på virkeligheden.
Virkeligheden er, at efteruddannelsesniveauet falder i vores samfund, og selvfølgelig gør det det, når brugerbetalingen stiger, og når området er udsat for massive besparelser – 0,5 mia. kr., mens den her regering har siddet.
Vi går ind i et valgkampsår, så hvad er det, regeringen vil gøre for at rette op på den skade, som den har forvoldt på det her område, siden den kom til magten?
Pernille Blach Hansen (S), 2004-12-07:
Den diskussion synes jeg da er meget interessant, men jeg synes egentlig ikke, at den er velegnet til en stor folketingsdebat.
Vi har nogle andre svar.
Vi vil meget gerne være med til at gøre undervisningen bedre og især hjælpe de børn, der har mest brug for hjælp.
Vi synes ikke, man bare skal tro, at man kan teste sig til det hele.
Finnerne har jo utrolig gode resultater; de gør det ikke.
De har ikke de her nationale standardiserede test.
Tyskerne har dem; de ligger dårligere, end vi gør.
Det er bare et eksempel på, at jeg synes, at det her er en meget flad måde at tage diskussionen på.
Jeg synes, at det mest af alt er et eksempel på, at ministeren ikke ønsker at gå ind i en saglig diskussion om, hvordan vi løfter det faglige niveau i folkeskolen, for det siger sig selv, at det i meget, meget høj grad også handler om lærernes kvalifikationer.
Det koster penge.
De penge er vi villige til at afsætte.
Det er regeringen ikke, for den sparer.
Troels Lund Poulsen (V), 2004-12-07:
Tak for det klare svar fra fru Pernille Blach Hansen.
Men kunne man ikke forestille sig, at de her test også kunne være med til at sikre, at man i løbet af folkeskoleperioden finder ud af, hvilke svage elever der måske har brug for nogle andre ting, sådan at de ikke kommer til at sidde som det, fru Pernille Blach Hansen nævner, nemlig papegøjer.
Det er vel det, der er det store problem, at man i dag ikke får kortlagt de elever, som har nogle særlige behov, og dermed viser en social ansvarlighed for at tage hånd om dem.
Det er jo bl.a. det, som en test kan være med til at sikre.
Det er jo ikke noget med, at de skal snakke som papegøjer.
Det er netop for at sikre, at de ikke kommer til at snakke som papegøjer.
Pernille Blach Hansen (S), 2004-12-07:
Allerede da man lavede den begyndende sprogscreening af de 3-årige børn med en anden etnisk baggrund, fremsatte vi jo forslag om, at den skulle gælde alle børn.
Det ønskede regeringen ikke, fordi den ikke kunne finde finansieringen til det.
Så det er sådan set ikke et nyt forslag, vi er kommet med.
Det lægger an til, at vi gerne vil forsøge at lave en bedre mulighed for at fordele eleverne bedre i folkeskolen, så man får blandet det noget mere i forhold til, at alle de, der har store problemer, ikke nødvendigvis går på den samme skole.
Det er, inden man kommer i skole.
Når man så kommer i skole, er faren ved at lave nationale standardiserede test, at undervisningen, ligesom den f.eks. gør i England, kommer til at tage udgangspunkt i testen i stedet for at tage udgangspunkt i børnene.
Det, man får ud af det, er, at børnene bliver nogle rigtig dygtige papegøjer, men at de ikke er i stand til andet.
Samtidig vil forlagene lynhurtigt indrette undervisningsmaterialerne, så de selvfølgelig også afspejler testen.
Den ensretning fra Slotsholmen er vi ikke interesseret i.
Vi er interesseret i en bedre undervisning, en bedre evaluering, men ikke en, der ensretter børnene og undervisningen, for det mener vi ikke de bliver dygtigere af.
Troels Lund Poulsen (V), 2004-12-07:
Det var sådan set bare et spørgsmål, der fører tilbage til det, som hr. Leif Mikkelsen spurgte om tidligere.
Jeg kunne ikke rigtig forstå, hvad der blev svaret, så derfor vil jeg spørge den socialdemokratiske ordfører helt præcist om den konkrete forståelse af svaret.
Kunne fru Pernille Blach Hansen ikke prøve at fortælle, hvordan det hænger sammen?
Christian Lund Jepsen (V), 2004-12-07:
Nu er der jo stadig masser af mennesker, der har mulighed for at gå på aftenskole.
Jeg erkender, at det er blevet færre.
Men det, jeg igen vil ind på, er, at jeg opfatter det, som fru Pernille Blach Hansen siger, som lappeløsninger.
Man vil genindføre en skolepraktik, som man udmærket ved er en lappeløsning, i stedet for at vi kan diskutere, hvordan vi får tilstrækkeligt med pladser i f.eks. det almindelige vekseluddannelsessystem.
Pernille Blach Hansen (S), 2004-12-07:
De, der indtil nu har gået på aftenskole, som har haft mulighed for daghøjskole, er jo dem, der i dag er voksne og aldrig har fået fornødne skolekundskaber, og her afskærer regeringen så deres mulighed for at få dem.
Christian Lund Jepsen (V), 2004-12-07:
Jeg vil så nærme mig det, som forespørgeren åbenbart gerne vil diskutere, og ikke det, som er den overordnede uddannelsesstrategi fra regeringen.
Den må vi åbenbart helst ikke diskutere.
Men jeg vil alligevel spørge fru Pernille Blach Hansen.
Jeg er tidligere aftenskoleleder og også tidligere daghøjskoleleder, og jeg anerkender bestemt begge uddannelsesformers funktion i det danske samfund.
Men når man er det, har man jo også set, at mange af de, der kommer der og ikke klarer sig, er elever, som ikke har klaret sig i folkeskolen, og som ikke er blevet samlet op i folkeskolen.
Derfor vil jeg gerne spørge: Er fundamentet for det, fru Pernille Blach Hansen spørger om her, netop ikke, at der skal være en god folkeskole, for de initiativer, som fru Pernille Blach Hansen omtaler, er opsamling?
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-07:
Der er jo ingen tvivl om, at det er herligt med cykelstier, og ikke mindst ude i naturen og folkesundheden og alt muligt.
Men når fru Gudrun Laub siger, at her har der ikke været godstrafik i adskillige år, så er det lige præcis det, der er fejlen. Vi sidder nu med en opgave, som har været forsømt, og som en by som Løgstør kunne have haft stor gavn af.
Den kunne formentlig have haft flere eksportvirksomheder, end den allerede har, og især kan den måske få brug for det i fremtiden.
Derfor vil jeg bare spørge fru Gudrun Laub: Hvorfor sørger man ikke for, at dette areal forbliver i offentligt eje, og at det netop sikres, at det bliver en cykelsti og gangsti, således at muligheden for at lægge spor på længere sigt, hvis det viser sig muligt, stadig væk vil eksistere?
Gudrun Laub (V), 2004-12-07:
Jeg bliver nødt til at tage ordet, for jeg synes godt nok, at hr. Keld Albrechtsen er for langt ude, når han begynder at tale om, at det med Løgstørbanestrækningen nærmest er en katastrofe for godstransport på baner.
For hr. Keld Albrechtsen ved udmærket – vi andre ved det i hvert fald – at den banestrækning ikke har været brugt til jernbanetransport i flere år, og alle ønsker at få den lavet om til en cykelsti, til rekreative formål.
Og så er det jo ikke noget at begynde at græde over godstransport på baner i den forbindelse.
Så lad os da endelig få det igennem.
Pernille Blach Hansen (S), 2004-12-07:
Jeg tror, fejlen ligger i, at Venstre antager, at det er et enten-eller.
Enten har man en god folkeskole, eller også har man et godt restenuddannelsessystem.
Jeg synes, at vi skal have en god folkeskole som fundament for at give vores børn det bedste rygstød overhovedet.
Det mener jeg så ikke sker ved test, men det er en anden diskussion.
Så mener jeg derudover også, at vi skal have et godt uddannelsessystem, der ligger ud over folkeskolen.
Skolepraktik er da et glimrende eksempel på, hvor den her regering fejler.
Man siger, at vi mangler ordinære praktikpladser.
Ja, det er jeg enig i, lad os få nogle flere.
Men så længe vi ikke har dem, kan man da ikke lukke den eneste livline, de her unge har tilbage, og det er skolepraktikken.
Man smider i tusindvis af unge ud i ingenting, fordi man mener, at der mangler ordinære praktikpladser, fordi virksomhederne ikke har oprettet nok.
Lad os få dem til at oprette nogle flere, men indtil det sker, er det da ikke de unge, der skal stå med håret i postkassen og have skylden for det her.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-07:
Lovforslaget handler jo også om en svækkelse af mulighederne for at føre godset frem til en mindre by som Løgstør, der kunne have stor fordel af at kunne tilbyde industrivirksomhed, altså at de kunne få godset ud på jernbane, hvilket bliver et krav flere og flere steder i udlandet, hvor man skal eksportere varerne hen, især tunge varer.
De skal kunne transporteres på jernbane, og så bliver det mere og mere bekosteligt for byer, der ikke har den jernbaneadgang, overhovedet at kunne have eksportvirksomheder.
Det er så i forbindelse med det her lovforslag, som altså har paralleller til andre strækninger, hvor man også har haft godstrafik, men hvor man ikke har det længere.
Der er det bare, vi gør opmærksom på, at der ikke er perspektiv i at fjerne muligheden for at have disse godsbaner.
Det er den ene ting i sagen.
Så vil jeg gerne takke ministeren for tilsagnet om, at han vil holde møde med Railion.
Jeg håber, at det kan blive så hurtigt som muligt, og inden det helt er for sent.
Nu kan man så diskutere, hvor meget privat det er.
Det er jo et statsselskab, men det hører bare ikke til den danske stat, fordi vi fik det solgt fra.
Ministeren kunne måske overveje, om det var så klogt, men nu er det så en anden stat, der driver det.
Men jeg håber, ministeren er enig i, at vi ikke kan havne i en situation, hvor vi ikke har nogen transportører til vores jernbanegods.
Ole Stavad (S), 2004-12-07:
Jeg tror såmænd ikke, at der er ret mange hverken her i salen eller af dem, der måtte se på ude ved tv-skærmene, der er i tvivl om, hvem det er, der har drevet det og har lavet et skattesystem, der hænger sammen, og hvem det er, vil jeg gerne sige til skatteministeren, der direkte har fremsat lovforslag i folketinget, som har åbnet huller, der kan udnyttes af regeringens nærmeste venner.
Så den kamp den tager vi gerne.
Det, der egentlig bragte mig herop, var skatteministerens polemiske bemærkning til hr. Jacob Buksti om at bringe hjælpetropperne frem.
Virkeligheden er jo, og det ved skatteministeren, der bare forsøger med polemik, at hr. Jacob Buksti efter Folketingets regler har to korte bemærkninger, skatteministeren har alle de besvarelser, som der er brug for, og hvis der derfor var nogen, der skulle tage til genmæle imod skatteministerens løsagtige udtalelser, så var det altså andre medlemmer af Skatteudvalget fra Socialdemokratiet, der måtte træde til, og det gør vi selvfølgelig, når det er sådan, at vi har en kollega, der får en besvarelse, der ikke lever op til det, man kan forvente af en minister.
Kristian Jensen (V), 2004-12-07:
Jeg kan godt forstå, at den socialdemokratiske ordfører måtte have hjælpetropperne på banen, for det er en dårlig sag, Socialdemokratiet står med.
Man står med, at man har et skattehul, man selv har pralet af at man har påvist, men nu ikke vil være med til at lukke.
Vi kom ikke med hr. Ole Stavads indlæg nærmere ind på, hvad det er for et forhold, Socialdemokratiet ser der skal være mellem lukning af huller og så virkninger, hvor stor prisen er pr. arbejdsplads, der potentielt vil gå tabt.
Indtil det sker, så lang tid det ikke kan lade sig gøre, så lukker vi hullet så meget, vi kan, ved at vedtage en dansk beslutning, samtidig med at vi arbejder på, at der bliver vedtaget en ændring af EU’s regler.
Det er blevet slået fast direkte over for hr. Jacob Buksti i en besvarelse tidligere, det er slået fast af finansministeren, og det er slået fast her i dag af mig.
Ole Stavad (S), 2004-12-07:
Regeringen er mest optaget af indpakning.
Det er desværre også tilfældet i denne her sag.
At man kommer med et initiativ, er fint, problemet er bare, at initiativet ingenting løser.
Der er ikke under udvalgsbehandlingen ført nogen dokumentation for, at den ændring, som skatteministeren her beder Folketinget om at vedtage, på nogen måde bidrager til en reel løsning af det problem, hr. Jacob Buksti har rejst, lang tid før skatteministeren kom med sit initiativ.
Derfor er det her som i stort set alle andre forhold: Man vil gerne have tingene til at se pæne ud, men indholdet svarer ikke til indpakningen.
Det gør det heller ikke her, vil jeg gerne sige til skatteministeren.
Kristian Jensen (V), 2004-12-07:
Det sidste er helt forkert, og jeg er glad for, at der i det sidste kvartal er blevet oprettet en lang række arbejdspladser i det private erhvervsliv, og det viser netop, at regeringens politik er begyndt at virke.
Det interessante i hr. Bukstis indlæg her er jo det, hr. Jacob Buksti siger om, at der skal være et forhold mellem hullukningen og virkningen.
Det kunne da være interessant at høre, om Socialdemokratiet har sådan en formel, der hedder, at hvis skattehullerne giver så og så mange arbejdspladser pr. million kroner tabt i et skattehul, så skal vi være ligeglade.
Hvad er det for et forhold, hr. Jacob Buksti forestiller sig?
Hvad er det da for et forhold?
Jeg har den indstilling, at hvis der er et skattehul, så skal det lukkes.
Hr. Jacob Buksti har bekræftet så sent som her i dag, at der er et skattehul.
Det lukker regeringen og et flertal i Folketinget.
Jeg må bare med skam konstatere, at Socialdemokratiet trods alle deres store ord ikke er en del af det flertal, der vil være med til at lukke skattehullerne.
Jacob Buksti (S), 2004-12-07:
Jeg synes, det er fuldstændig utroligt.
Bare fordi regeringen og ministeren har fået granatchok, efter at det blev påpeget, at man selv havde åbnet et stort hul, TDC-hullet, og man derefter løb forvirret rundt, så der nu sidder en undersøgelseskommission, der skal forklare, hvorfor det ikke var rimeligt, så kommer man, hver gang man hører ordet hul, med en stor pæl og rammer ned igennem uden at tænke på, hvad konsekvenserne er.
Det er jo ikke ligegyldigt, hvordan man lukker huller.
Det må da være sådan, at der skal være et vist forhold mellem, hvad hullet er, og hvad konsekvenserne er.
Man kommer så med det her, hvor man lukker hullet med en tragt, så det fortsat løber igennem.
Samtidig er det sådan, at man ikke får noget som helst ud af det.
Der kommer jo ingen af de 50 mio. kr., som ministeren regner med der vil komme ud af det her, for arbejdspladserne forsvinder, og samtidig forsvinder der endnu flere.
Hvordan kan det være, at det skal gå så hurtigt i den her sag, at man ikke kan vente og finde frem til en ordentlig løsning?
Det er et forkert signal til en branche, som i forvejen er trængt.
Og så kan ministeren stå heroppe og gøre sig polemisk og hykle og jeg ved ikke hvad.
Det, der er afgørende, er, at ministeren har et meget, meget stort ansvar for, at der bringes op mod 300 danske arbejdspladser i fare her og nu.
Kristian Jensen (V), 2004-12-07:
Jeg er meget glad for, at hr. Jacob Buksti bekræfter, at her er et hul i skattelovgivningen, som Socialdemokratiet nu ikke vil være med til at lukke.
Her, siger hr. Jacob Buksti, er der et skattehul, men vi vil ikke være med til at lukke det, for det var ikke lige den løsning, vi havde tænkt os.
Jeg må sige til hr. Jacob Buksti: Regeringen har klart tilkendegivet, at vi vil forsøge at få lukket hele hullet gennem en generel ændring af EU-reglerne.
Det er tilkendegivet over for hr. Jacob Buksti i den besvarelse, der blev afgivet i oktober 2003, og derfor ved hr. Jacob Buksti udmærket godt, hvad det er, regeringen arbejder for, nemlig en generel EU-retlig ændring.
Det, jeg anholder hr. Jacob Buksti og hr. Jacob Bukstis parti for, er, at man på den ene side svinger sig op som de store hulbekæmpere i dansk skattelovgivning, og på den anden side, når der så er et konkret hul, men man ikke kan lide konsekvenserne af, at vi ændrer lovgivningen og lukker hullet, ja, så bakker man ud.
På trods af, at man står heroppe på talerstolen og siger, at der er et hul, så siger man: Vi vil alligevel ikke være med til at lukke det.
Vi ved godt, at vi ikke lukker det fuldstændigt i dag, men vi lukker en stor del af det, og vi arbejder på at få det lukket fuldstændigt.
Det sørgelige er, at Socialdemokratiet ikke vil være med.
Jacob Buksti (S), 2004-12-07:
Jeg synes, at den replik, der kom her, er meget betegnende for skatteministeren.
Jeg synes, ministeren skulle tage at falde ned.
Ministeren har enten ikke hørt efter, hvad der blev sagt under førstebehandlingen, eller også sidder ministeren og giver indtryk af noget helt andet.
Jeg skal derfor citere fra, hvad der blev sagt under førstebehandling på mine vegne: »Det er således nok muligt, at regeringens forslag er et resultat af regeringens bestræbelser på at lukke skattehuller.
Det er al ære værd, men initiativet kommer først efter, at hullet i dette tilfælde er blevet påvist af hr. Jacob Buksti i spørgsmål nr. S 3383 af 21. maj 2003 og igen i spørgsmål nr. S 31 af 7. oktober 2004.
Men det er da positivt, at regeringen nu vil forsøge at lukke dette hul i momsreglerne og imødegå den konkurrenceforvridning, der ligger i de eksisterende regler.
Problemet er imidlertid, at som forslaget er udformet, synes det ikke helt at lukke hullet.
Og hvad værre er, så synes det at præmiere trykkerivirksomheder, der flytter deres produktion til et ikke-EU-land, idet den momsfri trafik så tilsyneladende kan fortsætte.«
Derfor hænger ministerens argumentation her jo ikke sammen.
Jeg synes, ministeren skulle lade være med at være så polemisk.
Jeg synes, ministeren i stedet for skulle forholde sig til det spørgsmål, vi stiller, og som også står i betænkningen, nemlig: Hvordan kan det være, at man ikke vil løse det her ved en generel ændring af EU-reglerne, som finansministeren har sagt han arbejder for?
Kristian Jensen (V), 2004-12-07:
Det er simpelt hen udtryk for et umanerligt hykleri fra hr. Jacob Bukstis side.
Hr. Jacob Buksti har tidligere af to omgange selv rettet fingeren mod det skattehul, der ligger i momsreglerne, at momsreglerne kan omgås ved at sende blade trykt i EU gennem f.eks. Ålandsøerne og tilbage til Danmark, og har af to omgange afkrævet regeringen et svar på, hvad man dog ville gøre, og har så sent som i oktober måned sidste år fra min forgænger fået svar på, at man på den lange bane vil arbejde for at få ændret de generelle EU-regler, men at man selvfølgelig ikke på den korte bane vil lade hullet stå åbent og derfor vil arbejde for at få ændret reglerne kortsigtet.
Det er ganske rigtigt, at vi helst ser, at det her bliver løst ved, at vi fælles i EU får taget en beslutning om, at den slags småtryksager kan blive en del af den fælles EU-politik, så det ikke er nødvendigt, at vi har det, vi foreslår her, nemlig særegne danske regler.
Vi er meget opmærksomme på, at man ikke unødvendigt skal gå ud og genere erhvervslivet, heller ikke på det her område, men jeg synes, det er udtryk for hykleri, når Socialdemokratiet, der har ført an i en jagt på store og små huller, egne opfundne huller i skatteloven, nu pludselig siger, at fordi der her kan være mulighed for nogle arbejdspladser, ja, så skal vi bakke ud, så skal vi lade hullet stå åbent.
Spørgsmålet er jo: Hvor store huller skal vi lade stå åbne i forhold til hvor mange arbejdspladser?
For det, hr. Jacob Buksti siger, er, at selv om det her hul ikke kan lukkes fuldstændigt nu og her, så skal vi slet ikke gøre noget, så skal vi bare lade hullet stå åbent.
Hr. Jacob Buksti har både i maj måned sidste år og i oktober måned spurgt regeringen, hvad man vil gøre for at lukke hullet.