runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Frevert (DF), 2006-11-21:
Nu er jeg jo godt klar over, at Socialdemokratiet ikke står for den frivillige linje, men i virkeligheden går ind for centralisme; det kan jeg godt høre.
Og jeg synes også, at hr. Rasmus Prehn skulle holde sig for god til at blande andre sager ind i det her, men i stedet for holde sig på sporet i bogstaveligste forstand.
Se, her drejer det sig om nogle initiativer.
Og jeg kan godt høre, at det ligesom er blevet et mantra, det, jeg står og siger om, at branchen selv har fundet ud af en løsning midlertidigt, men jeg synes, det er så strålende, at branchen selv har kunnet tage nogle initiativer, der vil gøre, at det her problem bliver løst, det er strålende, hvis det kan lade sig gøre ad frivillighedens vej.
Jeg synes, det vil være ganske fatalt, hvis man hele tiden skal lovgive om alt muligt i det her samfund.
Det må da være sådan, at det private arbejdsmarked også skal have en chance for at kunne effektuere deres forretning på den ene eller den anden måde.
Vi ved jo godt, at både ugeaviserne og de nye nyhedsaviser lever af annoncører.
Jeg kan selvfølgelig godt forstå, at Socialdemokraterne ikke har det syn, som vi har, på den her sag, netop fordi de ikke bryder sig om den mere kommercielle tone i det her.
Rasmus Prehn (S), 2006-11-21:
Jeg vil gerne understrege, at i Socialdemokratiet er vi meget optaget af frivillighed, det er noget af det vigtigste og noget, som vi lægger vægt på.
Vi er bare optaget af den frivillighed, der er hos forbrugerne.
Vi er optaget af, at forbrugerne frivilligt kan vælge til og fra, hvad det er, de får i deres postkasse.
Og det, jeg kan forstå at Dansk Folkeparti er optaget af, er distributørernes frivillighed, deres frivillighed til selv at finde ordninger.
Jeg vil da gerne medgive, at hvis man kan finde en meget stensikker frivillig ordning distributørerne imellem, kan vi godt bakke op om det.
Vi tror bare, at det er nødvendigt med et lovinitiativ.
Jeg vil gerne høre Dansk Folkepartis ordfører, fru Louise Frevert: Hvad vil Dansk Folkeparti gøre ved, at der dukker nye aktører op på det her område, som ikke er en del aftalen?
Hvordan vil Dansk Folkeparti sikre, at man bliver ved med at have den sikkerhed og den ret fra forbrugernes side til at kunne vælge fra, når der hele tiden dukker nye aktører op?
Louise Frevert (DF), 2006-11-21:
For os er denne situation ikke sort-hvid overhovedet, og den er heller ikke et enten-eller, den er et både-og.
Og hvem i alverden havde forudset, at mediebilledet ville se ud på den her måde bare for 5 år siden?
Det var der ikke nogen, der i sin vildeste fantasi havde kunnet forudse.
Ergo er situationen en anden i dag, og det kan også godt være, at den vil være en anden om eksempelvis 2 eller 3 år.
Jeg vil nok sige, at jeg ikke tror, at den socialdemokratiske ordfører måske helt har forstået essensen af, hvad jeg sagde.
For jeg sagde netop, at det var forbrugernes tarv, vi varetog i det her tilfælde; at postkassen var forbrugernes egen, og at de selv skulle være herrer over, hvad der blev puttet i postkassen.
Og det vil man selv kunne være herre over ved at putte det der lille nej takskilt på den, og det er lige nøjagtig, hvad branchen – nu kommer det igen – har indgået en aftale om at man lige netop skulle finde ud, altså at man har et fravælgelsesprincip.
Så vi mener, at det stadig væk er bedre at kunne fravælge ting end at skulle tilmelde sig.
Jeg ser ikke nogen grund til at være andet end fortrøstningsfuld, så vi ser frem til, at situationen bliver bedre, og gør den ikke det, så er vi vagthunde i de næste 5-6 uger.
Det er helt rigtigt forstået, vil jeg sige til hr. Rune Lund, for vi mener i Dansk Folkeparti, at man bliver nødt til at gå ind og se helt tæt på, om de initiativer, branchen selv har foranstaltet, har været tilfredsstillende.
Så, ja, jeg vil sige til hr. Rune Lund, at det er fuldstændig rigtigt forstået.
Morten Homann (SF), 2006-11-21:
Men jeg kan da i det mindste konstatere, at Det Konservative Folkeparti og regeringen i det hele taget er i bevægelse under kraftig påvirkning af, at det er lykkedes at skabe et flertal i Folketinget for, at der skal ske noget fra den 1. januar.
Så forstår jeg godt, at man slår sig i tøjret, fordi man har lovet frivillighed til udgiverne fra de store bladhuse, og at man prøver at få skubbet deadline så langt ud i fremtiden som muligt.
Men realiteterne er jo, at der er flertal for den 1. januar.
Så mit spørgsmål er: Hvorfor ikke give hinanden håndslag på, at den 1. januar ser vi, om systemet fungerer, ellers lovgiver vi?
Hvorfor insisterer fru Henriette Kjær ellers på, at vi skal skubbe deadline ud, så vi bliver tvunget til at stemme regeringen ned i det her spørgsmål?
Morten Homann (SF), 2006-11-21:
Jeg skal sige ganske kort, da vores ordfører, hr. Poul Henrik Hedeboe, ikke kan være til stede, at SF er positiv over for forslaget og vil gå positivt ind i det videre udvalgsarbejdet.
Vi forventer at kunne støtte det, men der er en række spørgsmål, som bl.a. også Enhedslisten har været inde på, som vi gerne vil have afklaret, inden vi gør vores stilling endeligt op.
Martin Lidegaard (RV), 2006-11-21:
Jeg kunne tænke mig at spørge hr. Walter Christophersen, om han har regnet på de økonomiske konsekvenser, hvis man besluttede forslaget, dvs. hvor stor en udgift staten ville påtage sig, hvis man tog henholdsvis den ene og den anden teknik.
Walter Christophersen (DF), 2006-11-21:
Med trykudligningsmoduler vil det koste 5 mio. kr. pro anno at sikre 20 km af Vestkysten.
Der bliver i øjeblikket pro anno brugt omkring 80 mio. kr.
Det vil sige, at med trykudligningsmoduler vil man for samme pris skulle forholde sig til en kyststrækning på 320 km.
Humlen i selve forslaget er, at vi for de samme penge, vi betaler til sandfodring og til revlefodring pro anno, nu med de her metoder kan få hele Danmark omfattet af kystbeskyttelsen.
Det er jo det, hele forslaget går ud på.
Vi må jo konstatere, at sandfodringen og revlefodringen ved Søndervig fuldstændig har slået fejl, og i øjeblikket skal de i gang med yderligere sandfodring, eftersom vandet allerede er på vej ind i klitrækken ved Søndervig.
Martin Lidegaard (RV), 2006-11-21:
Uden at skulle foregribe resultatet af den undersøgelse, der pågår, vil jeg sige, at det er mit indtryk, at de forskellige teknikker tilsyneladende fungerer forskelligt ved forskellige forhold.
Er det ikke også hr. Walther Christophersens konklusion, eller mener han, at man entydigt kan sige, at det kun er den ene teknik, der duer, om jeg så må sige?
Walter Christophersen (DF), 2006-11-21:
Ud over det ved vi jo, at der ved de hårde konstruktioner såsom høfder og moler – i hvert fald gælder det for høfderne – er læsideerosion, og det har jo store konsekvenser i særdeleshed for nabogrundene nedstrøms, hvis man forstår, hvad jeg mener.
Louise Frevert (DF), 2006-11-21:
Der er ikke sket noget som helst skred nogen som helst steder, må jeg sige til hr. Morten Homann.
Jeg pointerede netop også – og nu må jeg nok henstille til, at der ligesom bliver lidt konsistens i spørgsmålene til, hvad der bliver sagt i en ordførertale – at det godt kan være, at der var wild west-lignende tilstande, og det medgiver jeg selvfølgelig min gode kollega hr. Walter Christophersen at der på et tidspunkt var, men nu har aviserne jo lavet en aftale, så hvorfor skal vi ikke give dem en chance?
Vi skal da ikke bare gå ind og lovgive her og der om alting, hvis branchen selv kan finde ud af tingene.
På den anden måde kan vi begynde at lovgive om nær sagt alting i samfundet, og det bryder vi os ikke om i Dansk Folkeparti.
Martin Lidegaard (RV), 2006-11-21:
Først og fremmest tak til Dansk Folkeparti for at bringe debatten op igen.
Det er jo rigtigt, at det ikke er så forfærdelig lang tid siden, vi sidst havde diskussionen om kystsikring, men som jeg signalerede allerede dengang, så mener vi faktisk fra radikal side, at der er god grund til at tage en endog meget grundig drøftelse af den danske kystsikring i lyset af den globale opvarmning og den stigende acceleration, der er, når det gælder vandstigninger i de globale have.
Det er rigtigt, som ministeren siger, at det jo ikke er noget, der kommer fra den ene dag til den anden, men jeg tror nok, vi må erkende, at det kommer hurtigere, end vi havde forestillet os.
Jeg tror også, vi må erkende, at vi ikke har fuldt overblik over, hvad det egentlig gør ved strømningerne og dermed ved erosionen ved de danske kyster.
Det er rigtigt, at det ikke er sådan, at der kommer væltende en flodbølge i overmorgen, men hvad det egentlig gør i forhold til eroderingen af de danske kyster ved vi ikke så forfærdelig meget om.
Det gør det jo relevant at diskutere.
Som jeg læser Dansk Folkepartis forslag, har det to grundelementer.
Det ene element er: Hvem skal betale den her regning i fremtiden?
Jeg synes, det er værd at tage en diskussion om det.
Eller ville det være rimeligt, at man diskuterede en noget mere solidarisk ordning, hvis vi på et tidspunkt får vished for, at det bliver endog betydeligt dyrere at stå for den sikring?
Så kan vi diskutere, om det er staten, der skal betale, eller om det er hele grundejerforeningen, eller det er en kombination.
Det er jeg sådan set åben over for at diskutere.
Men jeg synes nok, man kan sætte spørgsmålstegn ved, at det i al evighed skal være den enkelte lodsejer, set i lyset af de globale klimaændringer.
Det er den ene diskussion.
Der har jeg det nok lidt ligesom de andre ordførere: Der er godt og vel et år, til vi har resultatet af vores undersøgelse.
Jeg skal medgive, at jeg også ser mange lovende perspektiver i den nye teknologi, men jeg synes nok, at det ville klæde os i Folketinget lige at afvente resultatet af undersøgelsen, inden vi lægger os så fast på, at det lige præcis er den.
Men nu har jeg jo heller ikke som hr. Walther Christophersen været ovre og kigge på sagerne; det glæder jeg mig til at komme i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Men i hvert fald mener jeg, at det vil være forkert at træffe en beslutning om det meget manifest, før vi har undersøgt det til bunds.
Derfor vil mit forslag samlet set være – det er bare til overvejelse for Dansk Folkeparti – om man ikke skulle overveje at lade det her beslutningsforslag munde ud i, at Trafikudvalget kan skrive en lille beretning, hvor man tager nogle af de her ting op og beder om også at få klimaændringernes betydning for den danske kystsikring yderligere undersøgt.
Hvad har vi egentlig af forskning på området?
Hvad burde vi have?
Hvilke økonomiske konsekvenser kan vi forvente det vil få?
Så vil vi om et års tid, når vi har undersøgelserne af det andet klar, kunne tage en måske mere grundig behandling af det.
Men jeg synes, det er relevant, at problemstillingerne er rejst, og ser frem til udvalgsarbejdet.
Henriette Kjær (KF), 2006-11-21:
Jeg må desværre starte med at sige, at vi i Det Konservative Folkeparti ikke kan støtte forslaget fra Dansk Folkeparti.
Jeg synes, der er mange positive elementer i forslaget, og heldigvis er Transportministeriet også ved at afsøge bl.a. de trykudligningsmoduler, som man mener kan være med til at sikre kystlinjen.
Jeg synes, at der er sket rigtig mange fremskridt i denne sag, siden regeringen trådte til i 2001.
For tidligere i tidligere tiders regeringer var man meget lukket i forhold til at ville afprøve den her model.
Man har så sagt, at nu skal vi have et bevis på, om det her virker eller ikke virker, og hvordan det virker, og hvor meget vi kan regne med, at vi får ud af det.
Jeg synes, at vi skal have den undersøgelse afsluttet, inden vi kan lægge os fast på, om det her er noget, der skal bruges mere omfangsrigt, end det bliver brugt i dag.
Jeg er også meget sympatisk indstillet over for den model.
Men vi afventer i hvert fald arbejdets resultater, som vi som sagt har fået at vide vil komme i januar 2008.
Det kan der være noget fornuft i, det medgiver jeg gerne, så er det entydigt, og man sikrer sig, at man ikke går på kompromis i forhold til kystsikring – det må man da håbe – hvis det kommer i statens hænder.
Men det er jo en stor mundfuld pludselig at pålægge staten at skulle have ansvaret for.
Så hvis det i givet fald skulle blive aktuelt, er det i hvert fald noget, der kræver grundige drøftelser, og vi vil også skulle finde pengene i en eventuel finanslov.
Men jeg synes nu ellers, at det, som ordningen er nu med kommuner og grundejerforeninger, der er med til at finansiere det her, er placeret meget fornuftigt.
Det er årsagen til, at vi ikke kan støtte forslaget fra Dansk Folkeparti.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-11-21:
For et stykke tid siden skrev jeg en kronik i Information, der hed »Mens vi venter på Nyhedsavisen«.
Det var før den begyndte at udkomme, og jeg tror, vi er en del, der stadig har samme fornemmelse, når vi sidder og venter bag brevsprækken eller ved postkassen.
Der er desværre en række mennesker, der har den modsatte oplevelse.
De venter ikke på gratisaviserne, men på at det vælter ind med gratisaviser.
Det er ganske udmærket med en del af disse gratisaviser.
Jeg tror også, at gratisaviserne på sigt kan have en god effekt for folkestyret, ved at langt flere mennesker kommer til at læse gratisaviser hver eneste dag.
Men det må være helt fundamentalt, at man har lov til at vælge fra; at ens postkasse eller brevsprække ikke bare er en invitation til, at et hvilket som helst foretagende kan sende hvad som helst ind i ens hjem.
Derfor kunne man godt fristes til at stemme for dette udmærkede forslag fremsat af SF og Enhedslisten.
Jeg synes også, det er værd at rose SF og Enhedslisten for at rejse den her debat i Folketinget, selv om jeg ikke på stående fod vil love, at Det Radikale Venstre stemmer for.
Det skal i hvert fald være muligt at lave en ordning, hvor det er mere differentieret; hvor man kan synes om Dato og 24timer, men ikke om Nyhedsavisen eller CentrumAften; eller elske CentrumAften, men hade Nyhedsavisen eller noget helt tredje.
Til gengæld er det selvfølgelig hyggeligt, når man går ned med aviser hver eneste uge, at møde sine naboer og underboer, der siger: Nå, er du også nede med gratisaviser.
For det er jo den situation, som vi efterhånden har fået.
Det er vigtigt, når vi laver en ordning, at der åbnes en mulighed for at differentiere, at vi sørger for, at man ikke alene kan vælge mellem de forskellige gratis dagblade, men at man også kan vælge stadig væk at få den lokale ugeavis eller sit kirkeblad eller lignende.
Det Radikale Venstre er et parti, der helt grundlæggende har en liberal indstilling og derfor mener, at folk for det første selv skal kunne vælge, og for det andet, at vi skal kunne give branchen en rimelig tid til selv at finde ud af, hvordan problemet skal løses.
Men når man giver folk en chance til selv at løse problemet, er det altid en meget god idé at have en form for sanktion i baghånden.
Derfor er jeg utrolig glad for de signaler, der har været, ikke alene fra Socialdemokratiet, SF og Enhedslisten, men også fra Dansk Folkeparti, der talte om den 1. januar som tidsfrist.
Det vil sige, at vi nu ved, at det ene regeringsparti støtter den 31. maj 2007 som absolut sidste frist for, at branchen kan få det til at fungere.
Vi synes, det er en lidt lang frist, men nuvel, hvis vi kan få De Konservative med, så skal det da ikke skille os ad.
Men kort og godt: Vi er enige i det forbrugerpolitiske synspunkt om, at vi skal hjælpe forbrugerne med ikke fortsat at skulle blive bombarderet i deres postkasser, hvis ikke de ønsker det.
Vi ønsker, at branchen skal løse det selv, og hvis ikke de kan, synes vi, at Folketinget efter nytår må komme med et indgreb.
Morten Homann (SF), 2006-11-21:
Jeg vil tilslutte mig den glæde, som den konservative ordfører gav udtryk for.
Der er endda også partier, som har tilsluttet sig det, dog med en lidt anden dato.
Det synes jeg i hvert fald er glædeligt.
Når jeg alligevel synes, at der er begrænset glæde ved aftalen mellem de tre aviser, skyldes det jo, at det drejer sig om de tre aviser og altså ikke om hele spektret af gratisaviser.
Derfor kan man sige, at det, da det ikke er forbundet med nogen sanktioner, et stykke hen ad vejen er en gratis omgang for de pågældende aviser.
Endnu en grund til, at man skal tage begejstringen over aftalen med et gran salt, er, at den jo alene omfatter gratisaviserne, som jeg tror man godt kan sige er den mest regulerede og den mest koordinerede del af det her marked.
Men det dækker også en hel del andre sektorer, og mest udtalt er nok reklametryksagerne, hvilket er et område, som virkelig er Det Vilde Vesten.
Post Danmark har haft en ordning, som har eksisteret i mange år, og Post Danmark respekterer den jævnt hen, men der er det fuldstændig op til den enkelte anden reklamedistributør, om man ønsker at respektere et nej eller ej.
De reklamer er altså lige så stort et miljøproblem og lige så stor en gene for forbrugerne, som gratisaviserne må være, og de er altså fuldstændig upåvirkede af den aftale, som er indgået i dag.
Jeg synes, det er fint nok, men der er behov for klare linjer, der er behov for at skabe retssikkerhed for forbrugeren, og der er behov for at lave et lovindgreb på det her område.
Jeg er meget tilfreds med, at der har vist sig et flertal for, at vi tager det her op og finder en fleksibel løsning, ikke alene for gratisaviserne, men for hele spektret.
Men det bør også være bundet op på nødvendige sanktioner, så der kan blive grebet ind over for dem, der ikke respekterer det.
Så med optimisme ser jeg frem til den videre behandling af det her forslag og den her problemstilling.
Jeg ser stærkt frem til, at vi finder en løsning, om ikke andet så snarest efter nytår.
Louise Frevert (DF), 2006-11-21:
Nu synes jeg, at forslagsstilleren foregriber begivenhedernes gang, for hvad Dansk Folkeparti har tilkendegivet er – det er bare for at præcisere det fuldstændig – at hvis de tiltag, som er sat i værk på nuværende tidspunkt, ikke bliver effektueret og fungerer, så vil vi efter den 1. januar se på, hvilke tiltag der skal til, for at det bliver end den situation, vi har i dag.
Det er bare for at præcisere det.
Vi mener, at den 1. januar er vigtig.
Men mit spørgsmål er: Mener forslagsstillerne ikke også, det er vigtigt, at man får sat et arbejde i gang, hvor man dæmmer op for problemet med alt det affald, som aviserne medfører eksempelvis på togstationer og på gader og stræder og ikke mindst i opgange?
Hvordan kan det være, at det ikke er blevet implementeret i forslaget her?
Rune Lund (EL), 2006-11-21:
Først om datoen den 1. januar: Der vil jeg gerne spørge ordføreren for Dansk Folkeparti, om det skal forstås sådan, at man tror, at den nuværende ordning i sig selv er tilfredsstillende med det kludetæppe, der tegner sig, eller om man mener, at den frivillige ordning skal gå endnu videre i forhold til det, der er vedtaget.
Nu synes jeg lige pludselig, det blev lidt uklart fra Dansk Folkepartis side.
Det er en kort bemærkning, jeg har, så derfor kan jeg også stille spørgsmål til Dansk Folkeparti, og det er hermed gjort.
Der er en anden ting, som selvfølgelig er meget relevant i den her sammenhæng – det har Dansk Folkeparti fuldstændig ret i, og det blev også nævnt af hr. Simon Emil Ammitzbøll – nemlig hele miljøaspektet i det her.
Hvor meget papir går der til det?
Hvor meget tryksværte går der til det?
Hvor mange penge går der til det her?
Der er helt klart en problemstilling, der skal tages fat på, for hvad angår København, har man regnet ud, at det her koster forbrugerne 12 mio. kr. ekstra om året i udgift til at rydde op efter gratisaviser, som ligger og flyder alle mulige steder.
Så det er helt klart en problemstilling, der skal tages fat om, lige så vel som det er vigtigt, der tages fat om den problemstilling, at der faktisk er en masse mennesker i det her land – det kan være ældre mennesker, det kan være gangbesværede – som har svært ved at slæbe stabler af reklamer, gratisaviser og andre aviser ned fra f.eks. fjerde sals højde.
Så det er selvfølgelig også en meget vigtig del af den her problematik, men det var jo netop noget, der kunne diskuteres, hvis man stemte for det her beslutningsforslag, som jo vil opfordre regeringen til, at der kommer noget lovgivning på området.
Kurt Kirkegaard (V), 2006-11-21:
Dette beslutningsforslag, som er fremsat af Dansk Folkeparti, går ud på at gøre staten ansvarlig for at finansiere al kystbeskyttelse herhjemme.
Samtidig ønsker forslagsstillerne, at vi gør brug af en bestemt model, nemlig trykudligningsmoduler.
Det er jo sådan, at der træder en ny kystbeskyttelseslov i kraft den 1. januar 2007.
Denne lov blev vedtaget af alle partier på nær Dansk Folkeparti her i det tidlige forår.
Den nye lov sikrer, at der kan kystbeskyttes, hvor det er nødvendigt.
Den nye lov sikrer samtidig, at man beskytter den danske kyst på en måde, hvor man har øje for både natur og økonomi.
Vi mener i Venstre ikke, at det er nogen god idé at støtte dette beslutningsforslag.
Vi mener ikke, at det er forsvarligt at bruge både tid og penge på at indføre en ny kystsikringsmetode, som ikke er dokumenteret bedre end den eksisterende metode.
Den nuværende lovgivning tillader både private og kommuner at anvende den form for kystbeskyttelse, som man selv finder bedst.
Derfor skal vi heller ikke ind og trække en bestemt metode ned over hovedet på kommunerne og de private og især ikke så længe, at vi ikke kan dokumentere, at den virker.
Venstre kan derfor ikke støtte dette beslutningsforslag.
Jytte Wittrock (S), 2006-11-21:
I Socialdemokratiet ser vi beslutningsforslaget som et positivt initiativ ud fra, at det altid er godt at holde øje med, hvordan det går med kystbeskyttelsen, både set i lyset af, at vi sandsynligvis i fremtiden får store vandstigninger, og set i lyset af de seneste oversvømmelser ved havet.
Men derfra og så til at sige, at vi kan slutte op bag lovforslaget, er der altså et stykke vej.
Vi synes, det er o.k. og en god idé, hvis man kan lave miljøhensynsfulde beskyttelsesmetoder, men at det skal ske alle vegne, er vi heller ikke klar til at sige.
Og at det skal være staten, der afholder alle udgifter på området, er vi slet ikke parate til.
Men vi er parate til at se på kystbeskyttelsesloven hele tiden, så den til enhver tid fungerer fint i forhold til, at vi skal beskytte landets kyster.
Vi skal foretage os det, der er nødvendigt, så vi ikke får de naturkatastrofer, som ingen af os har lyst til at lægge hverken øje eller pengepung til.
Henriette Kjær (KF), 2006-11-21:
Tidligere i debatten sagde fru Karen Hækkerup fra Socialdemokratiet, at det var en glædelig dag i dag, fordi der var opnået den her frivillige aftale.
Det synes jeg også det er.
Jeg synes, det er rigtig fint.
Den eneste, der ikke kan glæde sig over det, er åbenbart hr. Morten Homann og måske også hr. Rune Lund.
Det kan skyldes, at dagen i dag jo har ødelagt det her meget visionære, fremadrettede beslutningsforslag.
Det er jo lidt ærgerligt, når man kommer med så fint et beslutningsforslag, man gerne vil have vedtaget.
Men forudsætningerne for det er jo blevet fjernet.
Det er da også irriterende, og jeg kan godt høre på hr. Morten Homanns indlæg, at man så må finde på noget andet, og så giver man sig til at diskutere en meget rigid dato og beskylde folk, der ikke vil diskutere lige præcis en bestemt dato, for ikke at ville diskutere noget som helst.