runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aage Frandsen (SF), 2002-02-01:
Venstre overholder skam nogle af valgløfterne, men det, vi siger, er, at der er en række ting, som de aldrig har sagt noget om, men som de gør.
Det synes jeg bare hr. Kristian Jensen skulle sige helt åbent og ærligt: Vi fandt ud af, at vi skulle bruge nogle flere penge, skattestoppet kostede for meget osv. osv., og derfor var vi nødt til at skære ned på uddannelsesområdet.
Det er dum snak, men man har da lov til at være dum, men man har ikke lov til at være uærlig, synes jeg.
Så med hensyn til erhvervsskoleområdet: Er det ikke sådan, at i forhold til det, der gives, og i forhold til det, der tages i form af de såkaldte effektiviseringer, så tager man flere penge fra området, end man giver til området.
Og Venstre lovede netto oprindelig 50, og så lagde man 30 oveni. Man lovede altså noget, men man gør noget helt andet.
Det andet, jeg vil spørge om, er omkring de videregående uddannelser: Er det ikke sådan, at vi var enige om - SF og Venstre - at det, som Socialdemokratiet kom med som udspil, 275 mio. kr. til speciel forskning, ikke var nok?
Vi sagde op til ½ mia. kr. Er det ikke rigtigt, at vi var enige om det, og at der deri overhovedet ikke lå nogen besparelser på de videregående uddannelser i øvrigt, overhovedet ikke?
Heller ikke fra Venstres side.
Det, Venstre på den ene side siger, er, at man tager nogle penge, og så giver man nogle andre.
Før valget sagde man intet om, at man ville tage nogle penge og så give nogle andre.
Intet om at tage nogle.
Man sagde kun, at man ville give nogle, og man ville give rigtig mange.
Når vi derfor skal snakke om anvendelse af disse midler, så er det altså et spørgsmål om, at man ikke først har taget nogle andre midler.
For det er jo ikke kun nogle midler, som regeringen har til rådighed i UMTS-pengene.
Det er nogle, vi har i fællesskab.
Kristian Jensen (V), 2002-02-01:
Allerførst til hr. Ole M. Nielsen
så har han ret i, at det, jeg citerede, var det beløb, der gives i direkte støtte, det, man så at sige kan rejse ud for. Det er rigtigt, at der er flere konti på det område, så derfor kan jeg bekræfte hr. Ole M. Nielsen i det, han sagde, at det samlede beløb var et andet end det, jeg citerede.
Det tal, jeg citerede, var det beløb, der er til direkte projekter.
På spørgsmålet om, hvorvidt det går ud over et projekt i Malawi, så er det jo et spørgsmål om, at man ikke fra vores side, men fra organisationernes side skal prioritere, hvad det er for projekter, man vil have.
Jeg kan sige, at når man snakker om, at der bliver skåret ned på hjælpen til hiv- og aids-smittede, er det direkte forkert.
Der bliver faktisk lavet en pulje på 110 mio. kr. direkte målrettet til forskningsprojekterne omkring hiv og aids, sådan at vi sikrer, at vi får gjort noget ved det frygtelige problem. Til hr. Anders Samuelsen er der det at sige, at hr. Anders Samuelsen jo aldrig har været tilhænger af, at man skulle stoppe stigningerne i skatter og afgifter.
Han har været tilhænger af en omlægning, javist.
Vi er tilhængere af, at der bliver indført et skattestop, sådan at der ikke bliver gennemført nye skatter og afgifter og højere skatter og afgifter.
Når jeg henviser til en internetafstemning, er det som et naturligt svar til hr. Erik Mortensen, der henviste til et par tilfældige interview i en anden avis.
Jeg er sikker på, at vælgerne, også når de ser og mærker konsekvenserne af denne finanslov, vil være godt tilfredse med det valg, de foretog den 20. november. Og jeg er glad for, at hr. Anders Samuelsen bruger så meget tid på at bekræfte vælgerne i, hvad det var, den tidligere regering gennemførte af ændringer i skattelovgivningen, som gav sig til kende i den sidste del af pinsepakken, og pinsepakken generelt set har ført til højere skatter og afgifter.
Anders Samuelsen (RV), 2002-02-01:
Hr. Kristian Jensen har indtil nu overhovedet ikke villet forholde sig til de spørgsmål, der er blevet stillet ham fra min side. Skatten stiger, det er fakta, næste år for familien Jensen i Holmsland Kommune med 12.544 kr. Hr. Kristian Jensens eneste glade svar til familien Jensen er tilsyneladende: Det går fremragende. Når hr. Kristian Jensen så skal føre bevis for, at regeringen overholder sine valgløfter, så henviser han til en internetafstemning på Jyllands-Postens hjemmeside, hvor 60 pct. mener, at løfterne overholdes.
Det er to dage efter, at finansloven er blevet fremsat.
To dage efter, at finansloven er blevet fremsat, er det allerede gået op for 40 pct. af dem, der afgav stemme, at Venstre og regeringen ikke overholder valgløfterne.
Det synes jeg sådan set burde give stof til eftertanke.
Hvis en skattestigning på 12.500 kr. er udtryk for, at det går fremragende, så vil jeg nødig se regeringens definition af en negativ udvikling.
Henrik Vestergaard (V), 2002-02-01:
Det er i sandhed en dejlig dag at være nyvalgt liberal folketingsmedlem på, båret herind af danske skatteyderes nødråb om, at nok er nok.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-02-01:
Jeg ville hellere have brugt min kvote af korte bemærkninger på noget andet, men jeg må følge op på det, som hr. Jeppe Kofod også tog fat på nu.
Han citerer fuldstændig korrekt, at det står i § 6.32.05 med overskriften »Bistand gennem private organisationer og NGO'er«, og når man så går ned og tager sammentællingen på den konto, så bekræfter den det, der står i Udenrigsministeriets papir, og som jeg citerer.
Men hr. Kristian Jensen går ned og tager den første af fem konti derunder og læser op, at bistanden stiger fra 391 til 421 mio. kr.
Det er bevidst fejlagtig oplæsning af finansloven.
Vi kræver en forklaring.
Line Barfod (EL), 2002-02-01:
Det billede, der for mig at se tegner sig, efter denne her debat nu har stået på i nogle timer,
er, som flere andre også har gjort opmærksom på, at regeringens udspil er ualmindelig kortsigtet og dumt.
Det, man har været i stand til at konkretisere, er nedskæringer.
Nogle steder er man så åbenbart blevet
noget overrasket over de effekter, der er af nedskæringerne. Så lover Venstres ordfører: Jamen der kommer nogle planer for, hvordan vi får folk i arbejde.
Der kommer nogle forbedringer på forskellige områder.
Men det er luftige planer, som ikke er nogen steder endnu.
Og når der skal skæres ned, så er det jo ikke, fordi landet er i krise.
Nej, så er det, fordi regeringen vælger, at der skal skæres ned.
Et af de steder, man skærer ned, er på kontrollen med de store selskaber.
Sidst statsministeren indgik i en borgerlig regering, skar man også ned på Told og Skat, og det førte til, at pengene fossede ud af statskassen via selskabstømmerne.
Nu skærer man endnu mere ned på Told og Skat, så kommer pengene til i endnu større omfang at fosse ud
af statskassen.
Det, man kommer med af konkrete udspil til forbedringer, hvor man afsætter 500 mio. til de ældre, det handler om, at de private firmaer skal ind i kommunerne, selv om der ikke er nogen ældre, der ønsker det.
I dag har de ældre allerede frit valg til at få en privat hjemmehjælp, hvis de ønsker det.
Det, som regeringen vil gennemføre nu med de 500 mio. kr., er at give 500 mio. kr. til, at kommunerne skal have private firmaer ind, også selv om ingen ønsker det.
Det er altså for usselt.
Jørn Jespersen (SF), 2002-02-01:
Når man spørger i syd, så svarer hr. Kristian Jensen i øst.
Så fik jeg et svar om øststøtten, som man ikke kan sige noget om.
Nu prøver jeg én gang til: Hvorfor sagde Venstre ikke noget under valgkampen om, at man agtede at skære miljøbistanden til de fattigste ulande, altså sydstøtten, ned til under halvdelen, at man ville lægge op til at fjerne indsatsen for at skaffe rent vand, for at fjerne massiv luftforurening, som fører til overdødelighed, for at opbygge effektiv miljøadministration i de fattigste ulande?
Hvorfor sagde Venstre ikke noget om det?
Hvorfor sagde Venstre ikke noget om, at man ville nedskære naturindsatsen i Danmark?
Hvorfor sagde Venstre ikke noget om, at man ville halvere indsatsen for at fjerne sundhedsskadelige kemikalier?
Hvorfor sagde Venstre ikke, at man ville gennemføre massefyringer i miljøadministrationen i Danmark til skade for miljø og natur?
Hvorfor sagde Venstre ikke det?
Den nuværende miljøminister sagde tværtimod, at han ikke kunne forestille sig nedskæringer af miljøbistanden, fordi den havde fundet et fornuftigt leje.
Hvordan kan det være?
Bjarne Laustsen (S), 2002-02-01:
Venstres formand, nuværende statsminister Anders Fogh Rasmussen, startede sin valgkamp på Frederikshavn Handelsskole.
, og der var stadig væk ikke et øje tørt. Man havde fået en gave, alle handelsskolerne havde fået 50 mio. kr. Nu har vi en anden historie.
Man er dybt skuffet på handelsskolen, og det er både elever, lærere og direktør.
Direktøren siger - og det vil jeg gerne have at hr. Kristian Jensen kan bekræfte - at hvis man har 100 kr., og så får 50 kr. og dermed har 150 kr., så er sagen i virkeligheden den, at finansministeren tager 30 kr. af de 100 kr., man har, og giver én 20 kr. i stedet for.
Det er en ret grov nedskæring.
Man rejser rundt og sælger et budskab, hvor man vil give nogle penge, men samtidig sætter man med den anden hånd taxameteret ned.
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, hvilken betydning det har for handelsskolerne i forhold til fusioner og lukninger.
Kim Andersen (V), 2002-02-01:
Jeg må sige, jeg er noget forundret.
Fru Pia Gjellerup søger at skabe et billede af, at det, regeringen har i sinde, og det eneste, der præger regeringens arbejde, er at skabe skattefiduser og smuthuller for erhvervslivet, uden at fru Pia Gjellerup anstrenger sig med at nævne eksempler herpå.
Er det erhvervspakken, som økonomi- og erhvervsministeren har fremlagt,
med 0,5 mia. kr. til forbedringer af konkurrenceevnen, fru Pia Gjellerup måske tænker på?
Jamen hvad er der af skattefiduser og smuthuller
Der er en klar konkurrenceevneforbedring, der giver likviditet og bedre muligheder for ejerskab i erhvervslivet til gavn for den fælles velfærd.
Fru Pia Gjellerup siger, at Socialdemokratiet er parat til at fortsætte, men med hvad?
Er det alle de uløste problemer på ældreområdet og sygehusområdet, man er parat til at fortsætte med?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-02-01:
Nu kunne jeg aldrig finde på at beskylde SR-regeringens samlede forslag til finanslov fra efteråret for at være bare tilnærmelsesvis så slemt som det, Venstre har præsenteret os for.
Men alligevel må jeg sige, at når fru Pia Gjellerup siger, at Venstre skaber krisestemning, at det gjorde Socialdemokratiet da også.
SR-regeringen bebudede jo en 2 pct.s nedskæring på statens budgetter, der er kun lagt 1 pct. oveni.
Man kan altså fristes til, når den nuværende regering så foreslår en 3 pct.s besparelse, at sige, at forskellen på den gamle og den nye regering er, at den nye er en halv gang dummere end den gamle.
Jeg vil gerne spørge fru Pia Gjellerup, om det ikke ærgrer fru Pia Gjellerup og Socialdemokratiet, at de selv har været med til at skabe denne her krisestemning i Danmark, nu hvor de ser, hvordan den borgerlige regering kan misbruge det til at skære 3 pct. i statens budgetter.
Aase D. Madsen (DF), 2002-02-01:
Det drejer sig her om varmehjælpen.
Nu har Dansk Folkeparti og jeg igennem hele det sidste år forsøgt at få den forhenværende socialminister til at gøre noget for reglerne for varmehjælpen, og der er ikke sket spor.
Så jeg synes jo altså, at det er lidt dobbeltmoralsk af den socialdemokratiske ordfører at komme herop og bebrejde den nye regering, men det kan den jo så selv svare på, at den ikke har gjort noget.
Man har ikke gjort noget i et helt år.
Hver eneste måned har jeg stillet spørgsmålet til den forhenværende socialminister.
Der står ikke noget i finansloven om varmehjælpen, men jeg kan da love, at den får en top ti-placering på vores liste, når vi skal gå til finanslovforhandlingerne.
Kristian Jensen (V), 2002-02-01:
Når man fjerner al sniksnakken fra fru Pia Gjellerups tale, var der først og fremmest en konstatering af, at fru Pia Gjellerup åbenbart ikke kender finansieringsmodellerne bag ved finanslovforslaget, hvilket jeg ganske nægter at tro på med fru Pia Gjellerups erfaring.
Derfor er det misvisende at sige, at den finansiering af et løft til øget og bedre velfærd på ældreområdet er finansieret af de ældre selv.
Vi indbudgetterer præcis på samme måde som i fru Pia Gjellerups tid de tal, der kommer fra kommunerne, hverken mere eller mindre.
Men det, der får mig på talerstolen, er, at fru Pia Gjellerup i mandags kom med denne nyskabelse, kan man sådan sige, nemlig et udspil til finanslovforhandlingerne ud fra et forslag, der er smidt i skraldespanden, det vil sige, at dette papir stort set hænger frit svævende i luften.
Jeg vil derfor høre, hvordan finansieringen i det her hænger sammen.
Er vi tilbage til det, vi kender, nemlig 1,2 mia. kr. ekstra i grønne afgifter?
Oven i det lægges der nu en barselskat, som også render op i et samlet beløb, når man tager arbejdsgivere og arbejdstagere tilsammen.
Hver del koster i gennemsnit en dansk familie 500 kr., så samlet set med det, der ligger, er der 1.000 kr. i nye skatter og afgifter, nye udgifter for en familie.
Er det virkelig det, fru Pia Gjellerup vil byde den danske befolkning?
Kristian Jensen (V), 2002-02-01:
Jeg vil bare sige, at jeg er meget enig i hr. Kristen Touborgs indstilling, at tal kan flyve højt og vidt i en finanslovdebat som denne.
Dermed anerkender jeg hr. Kristen Touborgs tilsagn om, at vi kigger på tallene, men jeg vil bare fastholde for god ordens skyld og for referatets skyld, at det tal, jeg opgav, nemlig en besparelse på 21 mio. kr., stadig væk er den besparelse, jeg vil fastholde der sker på økologiområdet.
Kristen Touborg (SF), 2002-02-01:
Jeg er enig med Venstres ordfører i, at økologien er kommet ud over kuvøsestadiet, men det indebærer jo ikke, at man dermed skal holde op med at lave forskning og udvikling på området.
Jeg er uenig i de tal, som regeringen opgiver her, men da jeg ikke mener, det er særlig hensigtsmæssigt, at vi laver talgymnastik fra talerstolen, vil jeg faktisk foretrække, at vi kigger på det efterfølgende i den allernærmeste tid.
Kristian Jensen (V), 2002-02-01:
Til fru Lissa Mathiasen vil jeg sige, at jeg er glad for, at Folketinget trykker forhandlingerne, så man kan se, hvad der er blevet sagt, for jeg føler, at fru Lissa Mathiasens højt besungne ærlighed ikke går begge veje. Der er ikke heroppefra blevet givet noget som helst tilsagn fra min side om, at nogen af de omlægninger skulle være en form for særskat, som fru Lissa Mathiasen netop har påstået.
Tværtimod.
Dette er et spørgsmål om at få aktiveret de midler, der ligger i Landsbyggefonden.
Der er ingen beslutning om de kommende år, præcis som jeg sagde, og jeg ville gerne, hvis fru Lissa Mathiasen havde flere korte bemærkninger, have haft et svar på, hvilken lejer det er, der skulle få en højere husleje på grund af de omlægninger, der er.
Men det må vi jo eventuelt tage under den socialdemokratiske ordførers tale.
Det kan vi også slå op i
forhandlingerne
Men hr. Jeppe Kofod må erkende, at også ngo'erne er en del af den samlede ulandsramme og dermed også en del af det område, hvorpå Venstre har bebudet at der ville komme en besparelse på 1,5 mia. kr., som vi ønsker at bruge til styrkelse af sundhedsvæsenet og nedbringelse af ventelisterne.
Det ville i hvert fald være en nyskabelse, hvis ikke ngo'erne er en del af ulandsrammen.
Til hr. Kristen Touborg: Nej, jeg kan ikke bekræfte tallene, da de er forkerte.
Det er sådan, at støtten til økologi falder med 21 mio. kr., men til gengæld er det naturligvis sådan, at økologer i lighed med resten af landbruget har adgang til at søge om tilskud dér, hvor man varetager de indenlandske puljer på over 1 mia. kr., og hvis man tager markedsordningerne i EU med, er det tilskud på over 9 mia. kr. Jeg tror på, at økologerne efterhånden er kommet ud over udviklingsstadiet, og at økologi ikke er et pionerområde, men et område, der bør klare sig på markedsøkonomiske vilkår.
Hvis landbruget har et ønske om, at der skal fortsættes forskning på dette område, hvis landbrugsorganisationerne har et ønske om, at det her er noget, der fortsat skal være højt prioriteret, så har landbruget jo mulighed for af egne midler at foretage den prioritering, for landbruget er også i lighed med resten af erhvervslivet på grund af regeringsskiftet sluppet for ekstraregninger i form af skatteforhøjelser og bortfald af ordninger for over 1 mia. kr. Dermed er der også i landbruget mulighed for selv at prioritere de midler til bl.a. økologi, som man måtte have lyst til.
Til hr. Bjarne Laustsen: Jeg er glad for, at hr. Bjarne Laustsen mener, at jeg har stor indflydelse, men jeg har ikke så stor indflydelse, at jeg kan oplyse, om man kan få statsministerens talepapir fra talen i Nordjylland.
Jeg vil foreslå, at hr. Bjarne Laustsen retter en henvendelse til statsministerens forkontor, der i givet fald vil kunne give svar på, hvorvidt der findes et talepapir, og naturligvis også, hvorvidt det kan oversendes.
Jeg må indrømme, at den indflydelse besidder jeg ikke.
Bjarne Laustsen (S), 2002-02-01:
Hr. Jens Kristian Jensen siger, at han ikke ved, hvad en eventuel direktør i Nordjylland har sagt, eller hvad der er blevet lovet på det pågældende vælgermøde i Nordjylland, og det må vi jo se om vi kan finde ud af.
Derfor vil jeg tilbyde hr. Jens Kristian Jensen dette meget vigtige dokument, som jo sagtens kan skaffes i mange udgaver, for stort set samtlige regionalaviser har historier med, hvordan der bliver skåret ned på skolerne, og at både elever og lærere og direktører føler det samme: at man er blevet lovet noget og så ikke får leveret varen.
Det er derfor, at jeg meget gerne vil have at vide, om ikke jeg kunne få statsministerens tale den pågældende dag, for så må man jo kunne finde ud af, om de har grund til at føle sig skuffede eller er blevet snydt.
De føler det sådan.
Venstres ordfører mener ikke, at der er sket et løftebrud i den forbindelse, men de pågældende har jo altså følt, at de fik 50 mio. kr., og det må jo så stå i statsministerens tale den selv samme dag, at der er blevet gjort rede for, at på den ene side giver vi noget, men vi tager noget den anden vej.
Kristen Touborg (SF), 2002-02-01:
Regeringen forsøger at få det til det se ud, som om økologien, den økologiske produktion i Danmark, styrkes, altså at der bliver øgede ressourcer.
Det er ikke korrekt.
Det, der sker i finansloven, er, at der tilføres 10 mio. kr., og så skæres der vel ca. 70 mio. kr. Jeg mener, at det er uklogt at anvende den form, hvis man ønsker at fremme økologien.
Et samlet landbrug ønsker faktisk økologien bevaret.
Det fremgår således af pressen i dag, at Landbrugsraadets præsident, Peter Gæmelke, ønsker at bevare den økologiske fremgang.
Han udtaler i dag til JydskeVestkysten og De Tre Stiftstidender: »Jeg håber, at vi kan få regeringen til at bevare de økologiske udviklingstilskud og græsrodsforskningen.«
Jeg vil godt spørge Venstre, om det virkelig er Venstres og regeringens mening, at vi skal bombe den økologiske produktion tilbage til stenalderen?
Jeppe Kofod (S), 2002-02-01:
Jeg vil gerne følge op på hr. Jørn Jespersens meget konkrete, direkte spørgsmål til Venstres ordfører, og det vil jeg gøre ved at citere den nuværende miljøminister, hr. Hans Christian Schmidt.
Den 2. september 2001 udtalte han til Ritzaus Bureau: »Vi vil kun skære i hjælpen til de lande, som ikke overholder menneskerettighederne og ikke behandler deres borgere ordentligt, eller som bekriger nabolandene. Venstre har dog ingen planer om at beskære den særlige miljøbistand til ulandene i den såkaldte Mifresta-ramme, Miljø-, Freds- og Stabilitetsrammen.«
Det sagde hr. Hans Christian Schmidt den 2. september
2001, så jeg vil gerne høre, om Venstres ordfører ikke vil bekræfte det her.
Ellers vil jeg meget gerne levere en kopi af Ritzautelegrammet til Venstres ordfører, så han kan se det sort på hvidt.
Det er det ene.
Det andet er så, at det er tidligere blevet nævnt, at der ikke er besparelser på de danske folkelige organisationer, der arbejder med ulandene.
Det er simpelt hen ukorrekt. Ser man på den forrige regerings finanslovforslag fra 2002, fremsat i august måned, vil man se, at der er en besparelse på rammeorganisationerne, Folkekirkens Nødhjælp, Dansk Røde Kors og alle de andre, på 45,5 mio. kr.
Det står sort på hvidt i Udenrigsministeriets netop udgivne dokument om denne omlægning i dansk udviklingsbistand.
Det synes jeg er interessant, for man har ikke sagt noget i valgkampen om, at man vil skære på de danske folkelige organisationer, hvor der er masser af frivillige, tusindvis af frivillige i Danmark, der arbejder, og endnu flere mennesker i den fattige verden, som får glæde af de organisationers arbejde.
Det er et brud på valgløfterne, både på miljøbistand og på udviklingsbistand.
Lissa Mathiasen (S), 2002-02-01:
Jeg vil egentlig godt takke Venstres finanspolitiske ordfører, hr. Kristian Jensen, for, at ærligheden kom frem
Nu har vi fået en klar hilsen fra hr. Kristian Jensen, der erkender, at den aftale på boligområdet, som lå fra den daværende regering, agter den nuværende regering ikke at følge op.
Der er altså en forskel.
Jeg vil også godt sige tak, fordi det kom så klart frem, at man fra Venstres side erkender, at det her rent faktisk er en særskat på lejere.
Det kan godt være, det lyder neutralt at tale om Landsbyggefonden, men Landsbyggefonden er lejernes penge, de indbetaler hver måned over huslejen, og det er altså de penge, man går ind og tager i særskat og siger, at lige nøjagtig de skal betale.
Men tak fordi vi fik sandheden frem.
Kristian Jensen (V), 2002-02-01:
Jeg var ikke til stede, og jeg har ikke læst avisen deroppefra.
Men jeg kan bekræfte, at Venstre har sagt, at vi ville give handelsskolerne 50 mio. kr. ekstra til at løse det problem, at taxameteret for hhx er for lavt i forhold til de udgifter, der er.
Vi har også sagt, vi i den offentlige sektor vil gennemføre 1 pct.s effektivisering,
og jeg har aldrig hørt nogen sige, at lige præcis handelsskolerne skulle være undtaget fra den effektivisering. Derfor hænger det sammen, præcis som vi lovede, og det er sådan, at på handelsskolernes område er det her et løft i taxameteret på ca. 700 kr. for en hhx-studerende og dermed en klart bedre situation end den, hr. Bjarne Laustsens parti lagde op til i det finanslovforslag, der nu er fejet af bordet. Til hr. Jørn Jespersen: Miljøbistanden til ulandene er en naturlig del af den miljøulandsramme, som vi snakker om, og jeg tvivler på, at hr. Jørn Jespersen har overset, at der fra de nuværende regeringspartier har været peget på, at man ville finde besparelser inden for ulandsrammen og bruge dem herhjemme.
Det er naturligvis sådan, at det er den samlede ulandsramme, vi har kigget på, og naturligvis også dér, besparelserne finder sted.
Jeg kunne så spørge hr. Jørn Jespersen
- det skal jeg lade være med -
men jeg vil bare sige til hr. Jørn Jespersen som en serviceoplysning, at langt den største del af de personalereduktioner, der sker i det dygtige personale, der er i Miljøministeriet, heldigvis er ressortomlægninger til andre ministerier, sådan at de følger med videre.
Så er der en del, som vi er nødt vil sige farvel til, og jeg er sikker på, at de nok skal finde sig et andet og et godt job.
Til fru Aase D. Madsen: Vi har naturligvis noteret os
det synspunkt, som Dansk Folkeparti har omkring efterlevelseshjælpen
Fru Aase D. Madsens parti har i lighed med alle partier i Folketinget fået invitationer til at møde op i Finansministeriet til forhandlinger om regeringens finanslov, og det er i de forhandlinger, at vi forhåbentlig bliver enige om en aftale mellem et flertal af Folketingets partier om, hvordan finansloven skal være, og derfor mener jeg, det er rigtigst at føre forhandlingerne videre i det forum.