runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-04-16:
Jamen det takker jeg for, men jeg mener, at referatet af, at der skulle være adskillige domme, er stærkt overdrevet.
Men o.k., det, jeg svarede på, var udvisning på grund af strafbart forhold.
Hvis vi taler om hele forholdet mellem de administrative udvisninger og udvisning på grund af strafbart forhold, så må vi prøve at gå ind og spørge helt præcist, hvad det er for nogle eksempler, fru Elisabeth Arnold tænker på.
Og så må vi jo lige gøre regelsættet op, det er jeg da helt indstillet på.
Kamal Qureshi (SF), 2004-04-16:
Jeg synes ikke, fru Birthe Rønn Hornbech svarede på det, hr. Søren Søndergaard spurgte om, som vi reelt også nogle gange tidligere har diskuteret.
Det er jo rigtigt, at mere end 97 pct. eller 98 pct. af verdens flygtninge befinder sig i nærområdet.
De søger selvfølgelig til det nærmeste sted, hvor de kan få beskyttelse, når de er forfulgt i deres eget land.
Men der er jo også grupper af flygtninge, der ikke kan få beskyttelse i nærområdet, fordi de også i nærområderne er forfulgte.
Jeg vil ikke stå her og tærske langhalm på, hvilke grupper det er, men sådanne flygtningegrupper eksisterer jo.
Lad os lade være med at diskutere antallet af dem, men blot sige, at der muligvis er nogle.
Det håber jeg også fru Birthe Rønn Hornbech vil erkende, at der er flygtningekategorier, som ikke kan søge beskyttelse i nærområdet.
Hvad skal de gøre i dag for at kunne søge asyl og søge beskyttelse i et land, f.eks. i Danmark?
Hvis nu Danmark fortsat siger, at vi vil varetage vores internationale ansvar for at give beskyttelse til de flygtninge, som vi mener opfylder asylreglerne, hvad er det da, de skal gøre for at kunne få beskyttelse i Danmark?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-04-16:
Jeg kan kun svare hr. Kamal Qureshi, at hele diskussionen om fremtidens flygtningelejre og fordeling i EU ikke indgår i Venstres drøftelser forud for dette lovforslag.
Det er jeg altså nødt til at sige, så den diskussion kan jeg ikke gå ind i på Venstres vegne.
Kamal Qureshi (SF), 2004-04-16:
Ja, og nogle af de tanker kan jeg sagtens følge.
Det, der bare er pointen her, er jo: Hvis nu man tog Jugoslavien som et eksempel, og Jugoslavien ligger jo ikke så forfærdelig langt væk fra Danmark, hvor man pludselig fik en flygtningesituation, hvor en masse mennesker har brug for beskyttelse, og nogle af dem søger til Danmark, hvilke muligheder ville de så have i dag?
Det er jo reelt set det, der er pointen.
Det er korrekt, at var der nogle muligheder for, at de kunne søge beskyttelse i nærområderne, så er det klart, at så ville det være dér, hovedparten af dem ville søge hen.
Men i dag opstår der jo situationer, hvor asylsøgere har brug for at søge asyl længere væk end lige der, hvor de bor, fordi de i nærområderne ikke kan.
Når nu man har lukket for adgangen til at søge asyl på repræsentationer, ambassader og andre steder, og man samtidig også lukker grænserne, også lukker muligheden for at søge asyl ved lovlig adgang til Danmark, er det så ikke korrekt, som hr. Søren Søndergaard siger, at der kun er menneskesmuglerne tilbage, hvis man skal ud af det område, hvor man fortsat er forfulgt?
Det kan være kvinder, der er forfulgt på grund af deres køn eksempelvis.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-04-16:
Hr. Kamal Qureshi og hr. Søren Søndergaard bygger jo på den fejlagtige forudsætning, at man som flygtning efter internationale konventioner lige præcis har ret til at dumpe ned i Danmark.
Sådan fungerer flygtningekonventionen ikke.
Nu sad hr. Kamal Qureshi ikke i Folketinget, dengang vi havde flygtninge fra Bosnien, men jeg er altså nødt til at sige, at flere tusinde bosniere kom til Danmark på fri indrejse.
Det var det, der var tale om.
Og da vi så fik stoppet det, vedkendte vi os i Venstre, og jeg sagde det fra denne talerstol adskillige gange, netop på grund af den politik, jeg havde formuleret på Venstres vegne dengang om hjælp i nærområderne, at Bosnien er vores nærområde.
Derfor tog vi så mange bosniere, så der er konsekvens i det, vi siger.
Søren Søndergaard (EL), 2004-04-16:
Jeg vil bare sige, at jeg er helt enig med hr. Skaarup.
Jeg mener, at Dansk Folkeparti har forstået forslaget helt korrekt.
Peter Skaarup (DF), 2004-04-16:
Det er et glimrende spørgsmål, hr. Søren Søndergaard stiller.
Det er også derfor, vi har forskellige partier og forskellige ordførertaler herinde.
Jeg tolker på flere områder det her forslag som stramninger, det må jeg nok sige.
Men der kan selvfølgelig være andre, der tolker det på anden vis.
Men både når det gælder visum, og når det gælder procedurerne for dem, der kommer hertil i en kort periode og skal behandles som asylsøgere, altså efter den her åbenlys grundløs haster-procedure, så er der tale om stramninger.
Der er også tale om, at det jo er en stramning, hvis man ser på udgifterne til afviste asylansøgere.
Stramningen består for mig at se i, at man giver det signal til afviste asylansøgere, at de skal vende hjem.
Der er ikke nogen diskussion om, hvorvidt hjemrejseprisen skal indkræves af den ene eller den anden, og om man efterfølgende bliver bedt om at betale pengene i hjemlandet.
Nej, ideen er, at man skal vende hjem, hvis man er afvist, og det burde alle egentlig kunne være enige om.
Søren Søndergaard (EL), 2004-04-16:
Tak for, at hr. Peter Skaarup så fuldstændig klart siger, at det her handler om stramninger, og at det er derfor, Dansk Folkeparti støtter det, for Dansk Folkeparti går selvfølgelig ikke ind for lempelser.
Men når nu det er stramninger og Dansk Folkeparti går ind for stramninger og ikke vil gå ind for lempelser, så ved jeg ikke, om hr. Skaarup måske kunne give mig et bud på, hvordan det kan være, at både ministeren i sine bemærkninger, Venstres ordfører og senest en socialdemokratisk ordfører forsøger at fremstille det her som lempelser, altså som en opblødning af udlændingelovgivningen?
Har hr. Skaarup noget bud på det?
Peter Skaarup (DF), 2004-04-16:
I Dansk Folkeparti støtter vi regeringens forslag omkring stramninger på en række områder, ændrede visumbestemmelser, udvisning ved dom for ulovlig tvang i forbindelse med indgåelse af ægteskab.
Der er vigtige emner i det her forslag, som vi også har argumenteret for tidligere i debatten omkring udlændingepolitikken, så vi kan tilslutte os forslaget, som det ligger.
Vi har dog nogle kommentarer, nogle bemærkninger, som vi vil rejse i forbindelse med den mulighed, der er under udvalgsbehandlingen for at stille spørgsmål.
Men jeg vil da også godt her i dag spørge integrationsministeren om specielt en ting i forbindelse med kontrollen af visumpolitikken.
Vi har kendskab til, at der er personer i Danmark i dag, der får en person hertil, hvor vedkommende har fået visum i denne her 3-måneders-periode, som visumreglerne giver mulighed for, også efter de nye regler, og så kan sådan et visum forlænges til 6 måneder under særlige forhold, f.eks. ved alvorlig sygdom, dødsfald i familien osv.
Men i sådanne tilfælde sker der ofte det, at den pågældende person, der kommer til landet, bliver i landet også ud over de 6 måneder, også ud over 1 år, og der er fra myndighedernes side ikke nogen særlig kontrol med, om vedkommende bliver i landet.
Der tages ikke nogen særlige initiativer fra myndighedernes side for at kontrollere, om den pågældende bare bliver i landet og sådan set blæser på reglerne.
Vi ser det som et problem i lovgivningen, hvis man kan søge visum under de her forudsætninger med, at man kan være 3 måneder i landet, i visse situationer måske op til 6 måneder, og så alligevel bliver her.
Hvad er sanktionerne over for såvel visumpersonen som den reference, man kan sige, der er, for
de ved jo begge udmærket godt, at reglerne bliver overtrådt i sådan nogle tilfælde?
Og hvordan vil kontrollen blive efter de nye regler?
Det går jo ud alle dem, som overholder de ting, der ligger omkring visum, og det er jo fornuftigt nok, at personer, der vil besøge familie eller lignende, kan komme til et andet land, her Danmark, og være i landet i en periode og opleve det på forskellig vis.
Så vi synes, det er vigtigt, man får strammet kontrollen med de her ting, så vi er sikre på, at ordningerne ikke bliver misbrugt.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2004-04-16:
Jo, jeg tror, at det i langt, langt de fleste tilfælde vil fungere sådan, som fru Birthe Rønn Hornbech fortæller her.
Men jeg kan godt forudse, at der vil være studerende, som har mødt medstuderende udeomkring på studieture, som vil have svært ved at få en bank til at garantere for det her.
Og derfor synes jeg, der skal være en lempelse, en mulighed for, at den kaution også kan stilles.
Men ellers er jeg fuldstændig enig.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-16:
Tak for svaret.
Hermed siger hr. Ulrik Kragh jo, i hvilken fuldstændig umulig situation regeringen anbringer dem, man forhandler med, i.
Jeg har simpelt hen aldrig oplevet en regering eller et flertal i Folketinget, der starter med at spille ud med en stribe krav, og når de krav så er opfyldt - nogle af dem - så kommer der nye krav oveni.
Hvordan skal man nogen sinde kunne lave aftaler med en part, der forhandler på den måde, at når de oprindelige krav imødekommes, så dynger man nye krav oveni? Jeg vil gerne sige til hr. Ulrik Kragh, at det da ikke er et eksempel på en forhandling, det er da ikke et eksempel på forsøg på dialog, det er da ikke et eksempel på en fremstrakt hånd; det er et eksempel på en meget utroværdig, magtfuldkommen partner, der siger: I kan gøre præcis, hvad I vil, for vi har besluttet, at vi vil af med Christiania i dens nuværende form.
Ellers var det vel helt naturligt at lægge de krav ud fra starten, som den anden part skulle opfylde.
Jeg synes, at hr. Ulrik Kragh med sine egne ord bekræftede, at det, regeringen søger, er konfrontation og desværre ikke dialog.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-04-16:
Er fru Anne-Marie Meldgaard ikke enig med mig i, at der nok vil være ret få uformuende? For hvis man har råd til at rejse fra den anden ende af verden til Danmark, og vi ved, at det indvandrermønster har gjort, at det meget ofte er meget store familier, der er tale om, der allerede er i Danmark, så vil man jo nok kunne få skrabet de penge sammen.
Lovgivningsmagten blander sig jo ikke i, hvor pengene stammer fra, blot der er en, der står som garant og har banken som den formelle garant for, at de penge vil blive udbetalt i en given situation.
Men om det er udtryk for et sammenskudsgilde, blander vi os jo ikke i, og kan man rejse så langt, mon så ikke også familien er så formuende, at den kan klare det?
Tror fru Anne-Marie Meldgaard ikke på det?
Kamal Qureshi (SF), 2004-04-16:
Jeg er sådan helt med på, at det jo ikke er fru Anne-Marie Meldgaards forslag, så derfor kan man jo ikke klandre hende for det, men jeg vil bare gerne give ordføreren og dermed forhåbentlig også give Socialdemokraterne lejlighed til at slå noget fast i forbindelse med hele diskussionen om lighed for loven; altså den diskussion om, at de rettigheder, man som dansk borger har, bl.a. for at kunne få besøg af sin familie, ikke skal være afhængig af ens økonomiske formåen.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at fru Meldgaard eller min familie eller for den sags skyld vores nærmeste, som skulle møde en studiekammerat i udlandet, vil kunne få besøg og stille de 50.000 kr. til rådighed for dem.
Men vi har jo samtidig også en lang række mennesker i det danske samfund, som ikke har mulighed for at stille 50.000 kr. til rådighed for at få besøg eksempelvis fra deres nære familierelationer i andre lande.
Hvordan ser Socialdemokraternes ordfører på hele princippet omkring lighed for loven i det her forslag?
Jeg er helt med på, at sådan som de nuværende regler bliver forvaltet, er det her en lempelse på nogle områder, men hvis nu det var Socialdemokraterne, der så at sige skulle udtale sig omkring det, hvad så?
Anne-Marie Meldgaard (S), 2004-04-16:
Nu er det jo altså ikke nogen tredje vej, vi diskuterer her i dag.
Det her forslag handler om at få udstedt et turistvisum til de mennesker, som tidligere fik afslag på et turistvisum, at give dem en mulighed for at komme her til landet mod en sikkerhedsstillelse.
Det er det primære i det her forslag, og det er det, vi ønsker at diskutere.
Vi tager meget gerne diskussionen med hr. Søren Søndergaard og andre omkring asylansøgere, som kommer og banker på ved den danske grænse og søger asyl her.
Det gør vi gerne, men det hører ikke hjemme i det her forslag.
Søren Søndergaard (EL), 2004-04-16:
Jamen det er jo ren udenomssnak.
Altså det, det handler om, er, at der er en person i et givent land, som måske er mindrebemidlet, som er forfulgt, som ser en mulighed for at komme til Danmark ved hjælp af at søge et visum.
Man søger selvfølgelig ikke myndighederne i det pågældende land om at få lov at søge asyl i Danmark.
Man søger om at få et visum
til Danmark
, og myndighederne er måske sådan set også interesserede i, at man skrider ud af landet, det kan man jo sagtens forestille sig. Og der er det jo klart, at denne her model vil gøre det vanskeligere, og det vil sige, at hvis folk ikke har mulighed for at komme legalt til et andet land, hvor de kan søge asyl, hvis de er forfulgt, så må de jo gøre det illegalt.
Eller er der andre muligheder?
Kender Socialdemokraterne andre muligheder, end at man enten kommer legalt til et andet land for at søge visum, eller man kommer illegalt til et andet land for at søge asyl?
Eksisterer der en tredje mulighed, en tredje vej, så tror jeg, at det ville hjælpe på debatten, hvis den socialdemokratiske ordfører kunne oplyse det.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2004-04-16:
Jeg har altså meget, meget svært ved at forestille mig, at myndighederne i de pågældende lande vil give denne her gruppe visum, men jeg vil ikke afvise, at det kan ske, og derfor er det jo op til de myndigheder, som behandler asylsagerne her, at afgøre, som jeg også var inde på i min tale, om der skal gives ophold eller ej. Jeg tror også, jeg nævnte her, at hvis der så bliver givet ophold, mener vi ikke, at den sikkerhedsstillelse, der har været givet, skal forfalde.
Søren Søndergaard (EL), 2004-04-16:
Nu går Socialdemokratiet jo, i hvert fald ved festlige lejligheder, ind for, at man skal have mulighed for at søge asyl i andre lande og også få det, hvis man er politisk forfulgt. Derfor vil jeg spørge, ligesom jeg spurgte Venstre: Ser Socialdemokratiet noget som helst problem i, at folk, der er forfulgt og risikerer måske at blive fængslet eller torteret, bruger muligheden for at opnå visum i et andet land, f.eks. Danmark, til at få en anledning til at søge asyl?
Ulrik Kragh (V), 2004-04-16:
Nu er det således, at regeringens Christianiaudvalg i hele perioden har haft til opgave at forsøge at inddrage
christianitterne i arbejdet.
Det har Christiania ikke ønsket.
Derfor er det ordspil med, at vi ikke skulle være interesserede i at inddrage andre, simpelt hen ikke ret og rimeligt, for det har været forsøgt, men det har Christiania ikke ønsket. Hr. Villy Søvndal lægger det ligesom ud, som om vi stiller nye krav.
Nej, historien og rækkefølgen i det her er, at for 2 år siden sagde Folketinget meget bredt til Christiania: Det holder ikke, hvis ikke I kan gribe i egen barm på de her fire områder.
Det kunne man ikke, og så tog vi konsekvensen på daværende tidspunkt.
Efter det år, som blev givet af Folketinget, havde man forspildt sin chance.
Nu har vi så brugt yderligere et år på at finde ud af, hvordan vi så kan lave den bedst mulige løsning, således at vi imødekommer de christianitter, som har passet hver sit, som har levet op til lokalplanen, og som har levet op til lovgivningen, og giver dem en god mulighed for at etablere et Christiania i fremtiden, samtidig med at vi siger
Søren Søndergaard (EL), 2004-04-16:
Nu har man jo afskaffet muligheden for at søge asyl fra en ambassade i udlandet, hvilket vil sige, at den eneste måde, man kan søge asyl på, er, hvis man kommer og er i Danmark.
Jeg forstår, at man fra Venstres side er meget imod, at man så at sige kommer lovligt til Danmark og søger asyl ved hjælp af en visumansøgning.
Kunne fru Birthe Rønn Hornbech så ikke fortælle, hvilke andre muligheder en asylansøger har, der flygter for sit liv for at komme til Danmark, når det ikke må ske på lovlig vis? Umiddelbart kan jeg kun tænke på, at man så kan gøre brug af menneskesmuglere
Det troede jeg egentlig Venstre var imod, men jeg forstår, at Venstre er meget begejstrede for menneskesmuglere, det er jo sådan set den eneste anden mulighed.
Ulrik Kragh (V), 2004-04-16:
Der er ingen militære løsninger i det forslag, vi kommer med her.
Det synes jeg fru Line Barfod burde holde sig fra at sammenligne med; det er noget helt andet.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-16:
Jeg synes altid, man skal kvittere, når politiske partier, også selv om det er ens modstandere, vinder store sejre.
Og det må være en meget stor dag for et højrenationalt parti som Dansk Folkeparti i dag at kunne banke alle liberale tanker i Christiania ned.
Det må føles rart for Dansk Folkeparti.
Jeg vil spørge: Kan hr. Peter Skaarup overhovedet komme i tanke om noget som helst positivt at sige om Christiania, f.eks. at det er et af de mest besøgte turiststeder, vi overhovedet har i Danmark? Er der noget som helst positivt set fra hr. Peter Skaarups synsvinkel i forbindelse med Christiania?
Så vil jeg nævne, at hr. Skaarup udtrykte bekymring for retsstaten, at det kunne trække for langt ud.
Er det hr. Skaarups opfattelse, at Christiania skal unddrages de sædvanlige domstolsmuligheder i samfundet, sådan at de ikke skal være tilgængelige for dem, eller hvad lå der i det?
For så er det jo et rent højrenationalt synspunkt.
Peter Skaarup (DF), 2004-04-16:
Jeg skal ikke være med i bedømmelsen af, hvad der kan være et højrenationalt synspunkt.
Jeg kan sige til hr. Villy Søvndal
, som hr. Villy Søvndal sikkert godt ved, at Dansk Folkeparti ikke er et højrenationalt parti.
Vi har en sund tilgang til drøftelsen af de her ting om Christiania, og det burde SF i øvrigt også have.
Sagen er jo, som hr. Helge Adam Møller tidligere var inde på, at tidligere regeringer støttet af SF ingenting har gjort for Christiania, ingenting har gjort for at få en afklaring med christianitterne af det uholdbare forhold, at samfundet ikke reelt har anerkendt Christiania.
Det har SF ingenting gjort ved.
Det er det, som nogle i Folketinget, bl.a. Dansk Folkeparti, nu gør noget ved.
Vi prøver at få en afslutning på alle de skænderier, der har været omkring Christiania, og ser, om vi kan komme videre.
Det burde dog være noget, vi kunne samles om her i folketinget.
Det burde vi kunne være enige om.
Det, som hr. Villy Søvndal og SF har stået som eksponent for, er bare at lade stå til, og det vil på lang sigt være skidt for christianitterne, for så vil de ikke vide, hvad de har at rette sig efter. Så vil man kunne opleve skiftende forhold, afhængigt af hvilken regering der sidder osv. osv., og det kan ikke være til christianitternes bedste.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-16:
Hr. Skaarup svarede ikke på - jeg ved ikke, om det var bevidst - om Christiania skal fratages de sædvanlige domstolsmuligheder.
Det vil jeg sådan set godt have et svar
Jeg ved jo, at hr. Skaarup også er retsordfører, så det er sådan set et spændende spørgsmål, synes jeg.
Det andet, hr. Peter Skaarup glædede sig over, var, at huslejerne nu endelig bliver sat op. Samtidig med at Dansk Folkeparti nogle gange taler pænt om nogle af de mest udsatte grupper, vi har, vil jeg godt spørge: Hvad tror hr. Peter Skaarup bliver resultatet for hjemløse, for marginaliserede sindslidende, for grønlændere på kontanthjælp, når man nu skal sætte huslejen op til det øvrige huslejeniveau i København? Er hr. Peter Skaarup villig til at udvide kontanthjælp og førtidspension osv. så meget, at de folk kan få råd til at betale den nye husleje?
For hvor bliver de ellers af?
Og så endelig til sidst: Jeg hørte hr. Skaarup tale om, at der skulle sættes meget fokus under udvalgsarbejdet.
Jeg vil godt spørge: Kan man virkelig det?
Vil Dansk Folkeparti virkelig være med til, at denne her beslutning skal køres igennem med ekspresfart på en måde, der med sikkerhed betyder, at spørgsmål ikke når at blive stillet?
Peter Skaarup (DF), 2004-04-16:
Jeg går ud fra, at hr. Villy Søvndal ved gennemlæsning af forslaget også har spørgsmål, som hr. Villy Søvndal vil stille, og det er der så mulighed for.
Der er jo trods alt forløbet nogle måneder af folketingsarbejdet, hvor man også kunne have forberedt sig på, at der ville komme et forslag.
Vi har kendt regeringens plan et godt stykke tid, men nu må vi se, hvordan udvalgsarbejdet går.
Med hensyn til domstolsrettigheder: Jamen det er klart, at christianitter, at alle danske statsborgere har lige adgang til domstolene, og det vil man kunne benytte sig af, i det omfang det kan lade sig gøre.
Hvad så med sindslidende, grønlændere, der kan komme i klemme på Christiania?
Jamen hele ideen med det, man er i gang med, er, at det her skal være koordineret med Københavns Kommune, og Københavns Kommune har jo i forhold til resten af landet alle de forpligtelser, der gælder i forhold til f.eks. sindslidende og andre, der måske har svært ved at klare sig selv i visse situationer.
Det vil sige, at Københavns Kommune i samarbejde med Forsvarsministeriet vil stå for en plan, der kan gøre, at der ikke er nogen, som ikke kan klare sig selv og kommer i klemme ved det, som kommer til at ske.
Så jeg kan ikke se nogen problemer i det.
Det er klart, at der ligger nogle udfordringer i samarbejdet mellem regeringen og Københavns Kommune, men jeg er klar over, at de udfordringer vil blive løftet i fællesskab.
Line Barfod (EL), 2004-04-16:
Jeg kan godt forstå, at Dansk Folkeparti må være glade for sejren.
Her er endnu nogle, man ikke bryder sig om, som man kan få fjernet.
Men når nu hr. Peter Skaarup siger, at samfundet indtil nu ikke har anerkendt Christiania, så forstår jeg det ikke helt sammenholdt med, at man har lavet en lov om Christiania for mange år siden, at der har været tætte forhandlinger i mange år mellem Christiania og Forsvarsministeriet, og at man har fået godkendt, at man, hver eneste gang man skulle lave den mindste ændring derude, har skullet forhandle med embedsmændene osv.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet er, at hr. Peter Skaarup sagde, at Dansk Folkeparti ville af med de kollektive rettigheder.
Gælder det alle former for kollektive rettigheder i samfundet, eller er det kun på Christiania, man ikke må have kollektive rettigheder?
Og hvorfor skal der gælde særregler for Christiania ifølge Dansk Folkeparti, så man ikke der selv kan bestemme, hvordan man ønsker at leve?
Eller vil Dansk Folkeparti også til for resten af landet at lave tvangsnormalisering, så alle skal være ens?
Peter Skaarup (DF), 2004-04-16:
Med hensyn til anerkendelse har det vel været en kendsgerning, som også Enhedslisten formentlig har gjort sig bekendt med, at der i diskussioner i Folketinget har været mange forskellige meninger om Christiania.
Det har hele tiden været et emne, som man har bragt op, og det har været en anarkistisk tilstand, kan man sige, der har været på Christiania, ved at politiet ikke, uden at de har været 50-60 mand, f.eks. har kunnet gå ud og foretage en anholdelse, fordi man har været bange for at blive kastet sten på eller blive angrebet af christianitter.
Det er selvfølgelig noget, der har gjort, at man i Folketinget har været utrolig opmærksom på den situation, der har været, og hele tiden har været efter Christiania.
Med de ordnede forhold efter den politiaktion og det, der formentlig følges op med nu, og en lovgivning og en udmøntning sammen med Københavns Kommune,
kan man få en plan, der kommer til at virke, og så kan christianitterne i virkeligheden få en bedre situation, fordi de ikke har al den usikkerhed, som de har haft indtil nu.
Med hensyn til de spørgsmål, som fru Line Barfod i øvrigt er inde på, kan jeg se, at min taletid er ophørt, men jeg skal svare lige om lidt.