runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2003-12-09:
Jeg kan forstå, at hr. Flemming Oppfeldt synes, vi skal være lykkelige for kombinationen af en borgerlig regering, der ikke vil lukke skattehuller, og TDC, der så kan udnytte dem til milliardfradrag, så vi kan få lidt færre penge til velfærd.
Det er ikke helt den opfattelse, vi har i Enhedslisten, men sådan kan man have det forskelligt.
Hr. Flemming Oppfeldt sagde, at han bare havde nævnt alle de positive ting i sit svar til mig tidligere.
Det er jeg fuldstændig enig med hr. Flemming Oppfeldt i.
Men hvis man skal have et samlet billede af, hvordan de ældres situation er blevet, siden regeringspartierne og Dansk Folkeparti kom til magten, er hr. Flemming Oppfeldt så ikke enig i, at så kan man ikke nøjes med kun at se på, hvad der er givet med den ene hånd, når der samtidig er taget langt mere med den anden hånd?
Man kan ikke kun se på, at der er delt en ældrecheck ud, når der samtidig er gennemført en række forringelser, som betyder, at de ældre har færre penge til rådighed, fordi man har forhøjet priserne på busser og mange andre ting.
Bertel Haarder (V), 2003-12-09:
Den vigtigste grund til, at det omtalte lovforslag - L 6 - er blevet fremsat, er jo netop, at der var nogle problemer for danske statsborgere, som vi ønskede at løse, og det har vi gjort ved at fjerne tilknytningskravet for dem, der har haft lang og varig tilknytning til det danske samfund.
Dermed har vi mig bekendt løst stort set alle problemer og dermed også reduceret det, som fru Elisabeth Arnold kalder diskrimination mod danske statsborgere, til noget meget, meget beskedent.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-12-09:
Det vil sige, at ministeren erkender, at vi ikke ændrer reglerne for det danske mindretal.
Det betyder, at for alle andre, os, der bor i Danmark, er tilknytningskravet ophævet, hvis man har boet her i 28 år eller har været dansk statsborger i 28 år.
Men det gælder altså ikke medlemmer af det danske mindretal.
Det vil sige, at vi er i en historisk fuldstændig ny situation: Der er ikke længere ligestilling mellem medlemmer af det danske mindretal og andre danske statsborgere.
Jeg tror ikke, vi har andre historiske eksempler på det overhovedet.
For første gang i danmarkshistorien bryder vi med det grundlæggende princip.
Jeg synes, det er uklædeligt for Danmark.
Bertel Haarder (V), 2003-12-09:
Nu tror jeg da, fru Elsebeth Gerner Nielsen skal klatre lidt ned fra det træ, hun er kommet så højt op i, og så tror jeg, hun lige skal huske på, hvad det første var, jeg sagde i den her lange debat, nemlig at vi også i denne henseende vil behandle medlemmer af det danske mindretal sådan, som vi har gjort i så mange år, nemlig som om de var danske statsborgere.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Sandy Brinck (S), 2003-12-09:
Socialdemokraterne har valgt at stille denne forespørgsel, fordi vi oplever, at debatten om ældreområdet har et forfejlet udgangspunkt.
Langt de fleste ældre har heldigvis et aktivt liv med
helbred og et godt socialt netværk
Det bør vi glæde os over i stedet for at stemple ældre borgere som svage blot på grund af alder.
Socialdemokraterne finder det vigtigt, at Folketinget tør prioritere de svageste ældre højest, at Folketinget gør sig den ulejlighed at diskutere, hvem de svage ældre er, og prioritere hjælpen over for dem.
Det handler om værdighed og om at give en værdig hjælp til dem, der har behov, og om at respektere de borgere, som både kan og vil selv.
Bedre omsorg og rigtig prioritering går nemlig hånd i hånd.
Alle kan ikke få alt.
Derfor skal de ældre, der har et særligt behov for hjælp og støtte, prioriteres højest.
Tryghed handler om at vide, at hjælpen er
der, når man har brug for den.
Derfor denne forespørgsel
Besvarelse
Jørn Pedersen (S), 2003-12-09:
Det var jo næsten sådan, at man skulle tro, at Venstres ordfører er lidt i splid med sig selv, eller i hvert fald er lidt i splid med Venstre.
Da den rapport kom, som hr. Flemming Oppfeldt henviser til, sagde Venstres socialpolitiske ordfører - og jeg håber, hr. Flemming Oppfeldt hører efter - at efter hendes bedste mening var ældrechecken fuldstændig forkert skruet sammen.
Nu hører man hr. Flemming Oppfeldt sige, at det sådan set er det eneste rigtige.
Vi hørte tidligere socialministeren her fra talerstolen komme med det tal, som også fremgår af rapporten, hvor man siger, det er nok drejer sig om ca. 9.000 ældre.
Så vidt jeg kan se, går ældrechecken til 105.000 personer.
Det er i hvert fald det, regeringen selv har beregnet.
Hvordan synes hr. Flemming Oppfeldt selv det går?
Mener Venstre stadig væk, at det er jordens mest geniale løsning,
eller mener Venstre, at når det kommer til stykket, kunne man måske godt bruge pengene på en anden og bedre måde, som fru Eva Kjer Hansen tidligere har udtalt?
Sandy Brinck (S), 2003-12-09:
Jeg bed mærke i, at både ministeren og Venstres ordfører gjorde meget ud af at sige, at frit valg var noget, der var kommet de svageste ældre til gavn.
Jeg har en række eksempler, som jeg godt vil bede Venstres ordfører forholde sig til.
Vi er jo kommet til den konklusion, at ganske mange penge er gået til bureaukrati, administration, som kunne være kommet de ældre til gavn.
I Holstebro har man brugt 1,5 mio. kr. på at administrere ordningen.
I Helsingør 3 mio. kr., som kunne være kommet de ældre til gavn i form af bedre omsorg.
I Ramsø Kommune har man været nødt til at skære ned, sådan at man nu kun kommer i bad en gang om ugen og har rengøring to gange om ugen.
Og i Svinninge Kommune har man måttet spare 680.000 kr. på pleje af og omsorg for ældre.
Jeg synes ikke, det er bedre omsorg til ældre.
Jeg synes, det er bureaukrati, og jeg synes, Venstre skulle begynde at forholde sig til det bureaukrati, man selv har skabt.
Line Barfod (EL), 2003-12-09:
Jeg sad og lyttede til hr. Flemming Oppfeldt og overvejede, om han måske skulle have valgt sig et andet fag og være blevet maler i stedet for, for det var en imponerende omgang skønmaleri af situationen for de ældre, efter at den borgerlige regering og Dansk Folkeparti er kommet til magten.
Kan hr. Flemming Oppfeldt bekræfte, at nogle ældre faktisk får færre penge samlet set?
Elisabeth Arnold (RV), 2003-12-09:
Jeg synes, ministerens sidste svar her viste med al ønskelig tydelighed, at Danmark behandler sine egne statsborgere utrolig dårligt, ja, dårligere end nogen andre EU-lande gør.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Bertel Haarder, om han kender eksempler på lande i Europa, nogen lande overhovedet, der behandler deres egne statsborgere så dårligt, at man stiller krav om ophold i landet i 28 år, før de kan blive familiesammenført med en ægtefælle.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2003-12-10:
For allerede nu at få afgrænset vores holdninger: Jeg ser sådan på det, at denne her lov ligesom retsplejeloven, forvaltningsloven og offentlighedsloven er en lov, der regulerer forholdet mellem myndigheder og borgere, regulerer, hvordan myndighederne skal agere over for borgerne, hvilke retsgarantier der gælder for borgerne.
Det drejer sig om retssikkerhed.
Vi kan vel godt blive enige om, at det er hovedhensynene.
Men det, som vi nu har diskuteret nogen tid, er, at der så selvfølgelig er nogle områder, hvor der i en mere påtrængende grad end i nogle andre områder er en tredje part, der må tages hensyn til, hvor vi formulerer det sådan: Arbejdsmiljø, liv og lemmer, levnedsmiddelkontrol osv., folkesundhed.
Der er altså forskellige hensyn, og derfor håber jeg også, hr. Per Dalgaard vil være med til, at vi samlet kan prøve at få set på de særlige områder, der er, så det er en lov, der får et bredt flertal, så den kan holde nogen tid.
Det er jo en meget fundamental lov.
Nogle sagde, at det var første gang i verdenshistorien.
Det håber jeg ikke, men et bredt flertal vil være at foretrække.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-12-10:
Jeg er tilfældigvis enig med fru Birthe Rønn Hornbech i, at et bredt flertal vil være at foretrække, og jeg synes også, hr. Per Dalgaard svarede lidt undvigende på spørgsmålene om, at man selvfølgelig skulle undersøge de her forskellige grænseflader.
Jeg vil så gerne høre, om det var en betingelse for Dansk Folkepartis medvirken til vedtagelse af dette lovforslag, at man havde fundet en tilfredsstillende afklaring, og om Dansk Folkeparti er sig bevidst, at man ved at deltage i politiforliget også har et medansvar for, at politiet har og får tilført de nødvendige ressourcer.
Per Dalgaard (DF), 2003-12-10:
For lige at tage det sidste først: Det er nemlig rigtigt, at vi deltager i politiforliget, og som fru Elisabeth Arnold ved, så er der jo tilført nye ressourcer til politiet.
Derudover er jeg sådan set enig i fru Birthe Rønn Hornbechs vurdering af ressourcer fra offentlige myndigheder, nemlig at man ikke altid behøver lige at skrige på ressourcer, fordi der kommer en ændring i en lovgivning.
Vi er selvfølgelig helt sikkert indstillet på at få fundet nogle regler frem, sådan at myndighederne opfører sig anstændigt over for borgerne, og det handler både om arbejdsmiljø, sundhed osv., og de myndigheder, der kan se, at der er nogle problemer, når de kommer ud for at undersøge nogle ting, skal selvfølgelig kunne stoppe åbenlyse fejl og farlige situationer.
Ingen tvivl om det.
Til fru Line Barfod og fru Arnold: Jeg vil lige sige med hensyn til arbejdsmiljøet og politiets indtræden i forbindelse med det, at jeg netop siger, at i forbindelse med udvalgsarbejdet vil vi selvfølgelig kigge på, at de ting kan komme til at finde sted på rimelig vis.
Vi vil selvfølgelig, som det også tidligere er sagt af andre, ikke kunne pålægge politiet at gå ind og løse nogen arbejdsmiljømæssige problematikker, når det er noget, de ikke er uddannet til.
Det skal Arbejdstilsynet fortsat kunne gøre, og det hænger sådan set også lidt sammen med beskyttelse af det ydre miljø.
Sådan som jeg har forstået lovforslaget, er der faktisk mulighed for til virksomheder, der anvender maskiner, der er farlige, eller producerer ved hjælp af stoffer af den ene eller den anden art, som er giftige, at udstede et påbud her
og nu, og det går jeg stærkt ud fra også gælder i forbindelse med det ydre miljø.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-12-10:
Det er jo svært for os, der ikke har været ophavsmødre eller ophavsfædre til lovforslaget, at vide, hvem det er, der har fejllæst forslaget, men det, der var en af erfaringerne fra den høring var jo, at personer, som havde siddet i kommissionen, medlemmer af samme kommission, og som havde skrevet under på den samme betænkning, var vildt uenige om, hvordan den skulle fortolkes. Så mener jeg faktisk, vi har et problem som lovgiver.
Så bliver vi jo nødt til at gå ned i detaljerne i udvalget og prøve at finde ud af, hvad det så er, der er det rigtige.
Hvis teksten kan misforstås på en måde, så to eksperter bliver vildt uenige om det, så må vi andre jo prøve at finde en formulering, så der ikke bliver den uenighed, og jeg håber da, vi kan bliver enige om i udvalget at bruge den tid, der er fornøden for at få disse misforståelser opklaret.
Morten Bødskov (S), 2003-12-10:
Jeg prøver at snige mig op på talerstolen alligevel.
Det er jo ikke bare myndigheder, som sådan hver gang kvækker op, der har været i tale her.
Det er ret omfattende vurderinger, der ligger bag.
Hvis man f.eks. ser i betænkningen på side to hundrede og noget, står der jo meget nøje opregnet, hvad det er for ressourcer, der vil være nødvendige, hvis det her lovforslag skal føres ud i virkeligheden.
Jeg synes, at hr. Per Dalgaard er nødt til at komme lidt tættere på spørgsmålet om, hvad Dansk Folkepartis synspunkt vil være, hvis resultatet faktisk bliver mindre kontrol af det her.
Hvis man nu spørger myndighederne mere direkte om det her lovforslag, og hvis de så siger, at resultatet bliver mindre kontrol, mindre effektiv kontrol, vil Dansk Folkeparti så f.eks. lytte til politiet, som har været på banen med en ret omfattende kritik og krav om flere ressourcer?
Vil man lytte til den bekymring, som kommer fra landets arbejdspladser, fra LO, som er berettiget bekymret for, hvordan kvaliteten af arbejdsmiljøindsatsen vil blive fremover?
Det er vi nødt til at få Dansk Folkepartis kommentarer til.
Anne Baastrup (SF), 2003-12-10:
Nu havde jeg indtrykket af, at Dansk Folkeparti var ved at udvikle sig til at blive et parti, der også gik ind for det
der med det ydre miljø
Derfor vil jeg så godt høre, hvordan Dansk Folkeparti med den her fuldstændige accept af lovforslaget sikrer, at det ydre miljø stadig væk beskyttes, når vi ved, at landbetjenten kun kan være et sted ad gangen?
Per Dalgaard (DF), 2003-12-10:
Et sørgeligt svar siger fru Elisabeth Arnold.
Det synes jeg nu ikke selv.
Vi får jo i forbindelse med politiforliget tilført 450 nye betjente, men det store spørgsmål er jo, om denne lov kræver så mange nye ressourcer, som oppositionen f.eks. giver udtryk for.
Gør den virkelig det?
Jeg ved godt, at der er nogle, der har sagt, at det gør den, og o.k., gør den det, så skal problemet løses, det er klart.
Men man kan altså godt tvivle på, om det virkelig er rigtigt, at den gør det.
Vi lytter selvfølgelig til de organisationer, som kommer med indspark, det gør vi altid.
Men igen kan man jo godt have en lidt anden holdning til og en lidt anden vurdering af tingene end det, der kommer fra organisationerne, og det har jeg sikkert i det her tilfælde.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-12-10:
Jeg synes, det var et lidt sørgeligt svar, hr. Per Dalgaard gav, fordi han jo i virkeligheden sagde, at de her råb om flere ressourcer altid bare var, ligesom fru Birthe Rønn Hornbech sagde, fagforeningsjammer, og hver gang der blev lavet et nyt lovforslag, så skulle der altid flere ressourcer til, og det ville man ikke høre på.
Hvis det virkelig er hr. Per Dalgaards mening, så må det jo faktisk omvendt betyde, at man vil pålægge politiet flere opgaver, at de skal klare det inden for de eksisterende ressourcer, og at al tale om, at de skal have tilført ekstra ting, ekstra ressourcer i forbindelse med flere opgaver, vil man ikke høre på.
Mit spørgsmål er næsten enslydende.
Hvornår skal Arbejdstilsynet holde op med at inspicere selv og tilkalde politiet?
Hvornår skal politiet tilkaldes?
Der er ikke klarhed over den grænseflade i det forslag, der er fremsat, og hr. Bent Bøgsted gjorde meget rigtigt opmærksom på, at der kunne være et problem der.
Jeg vil gerne høre, hvordan hr. Per Dalgaard som repræsentant for Dansk Folkeparti stiller sig til dette problem.
Per Dalgaard (DF), 2003-12-10:
Dette lovforslag giver borgere og virksomheder et sæt regler
og rettigheder, såfremt offentlige myndigheder har behov for at opnå adgang til enten en privat bolig eller til en virksomhed.
I en del høringssvar har nogle fremhævet, at de regler, der nu indføres, burde være selvindlysende i ethvert demokrati.
Det vil de så blive med den her lov.
En række fornuftige og demokratiske regler kendetegner altså forslaget.
F.eks. skal myndighederne vise legitimation, oplyse om klagevejledning, aktindsigt og give begrundelse for undersøgelsen.
Der skal udarbejdes en rapport, hvis den ønskes af den undersøgte person eller virksomhed.
Besøget skal adviseres i forvejen, hvis formålet med besøget ikke forspildes, og selv om der er mistanke om strafbare forhold, vil det ikke afskære forvaltningsmyndighederne fra et kontrolbesøg i en virksomhed.
Men der er ingen restriktioner i lovforslaget, for så vidt angår Arbejdstilsynets uanmeldte besøg på virksomheder af alle typer.
Alle besøg skal gennemføres så lempeligt som muligt, og såfremt behovet for informationer kan opnås på en mindre indgribende måde, skal denne anvendes, det såkaldte proportionalitetsprincip.
Besøget skal også i så vid udstrækning som muligt lave et så lille indgreb i hverdagen, eller i produktionen, hvis det er en virksomhed, som overhovedet muligt.
Lovforslaget giver efter Dansk Folkepartis mening et afbalanceret regelsæt for den frihedsret, en person har ifølge grundlovens § 72 om privatlivets fred, og myndighedernes rimelige krav på at undersøge, om en virksomhed eller en privatperson overtræder gældende lovgivning.
Det vil vi undersøge og arbejde på at finde ud af under udvalgsarbejdet.
Ligeledes vil vi under udvalgsarbejdet have undersøgt, om lovforslaget medfører øgede ressourcekrav, sådan som der også har været nogle talere tidligere der har spurgt om, ligesom politiets udsagn om, at de ikke er uddannet til at gå ind i konkrete arbejdsmiljøsager, undersøges.
Det kan jeg så i øvrigt forstå at det skal det ikke konkret.
Alt i alt er Dansk Folkeparti positiv over for forslaget, men vi vil som sagt sikre os, at grundlovens § 72 om privatlivets fred ikke tilsidesættes, og at politiet har viden og ressourcer til dette nye arbejde.
Morten Bødskov (S), 2003-12-10:
Jeg ser hellere end gerne, at forvaltningsmyndigheder fremover kan blive endnu mere servicemindede over for de virksomheder, som de indgår i en dialog med om kontrolbesøg.
Min fornemmelse er sådan set også, at hvis man dykker ned og ser på det konkrete arbejde, som forvaltningsmyndighederne laver, så er flere af dem faktisk meget langt, når det handler om kvalitetsudviklingsprojekter.
Flere af dem, bl.a. på arbejdsmiljøområdet, har jo skitseret principper for, hvordan fremfærden, altså tvangsindgrebene,
rent faktisk skal finde sted
Jeg tror sågar, at i de papirer, der ligger på arbejdsmiljøområdet, er der et afsnit, der hedder retssikkerhed. Så myndighederne er meget langt på de enkelte områder.
Det, der selvfølgelig er interessant, er, hvordan det her forslag vil virke på det arbejde, de allerede nu har i gang.
Jeg synes, at det væsentligste er, at vi får sikret punkt 1, at det her forslag ikke medfører en ringere kontrol, og punkt 2, også, at de myndigheder, som er i gang, ikke spænder ben for en god proces, som er i gang mellem den enkelte myndighed og den virksomhed, som de kontrollerer.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2003-12-10:
Men jeg vil dog godt allerede nu spørge hr. Morten Bødskov: Kan vi ikke godt blive enige om, at vi ikke på forhånd mistænker alle borgere og alle virksomheder?
Derfor er myndighedernes håndhævelse af lovene i første omgang, indtil det er bevist, at en eller anden er sådan halvkriminel, altså meget servicebetonet, og myndighederne giver vejledning.
Det er den ene ende af det.
Så ved jeg ikke, om hr. Morten Bødskov er enig, men jeg tror - og tror hr. Morten Bødskov ikke også det? - at kontrollen i højere grad i fremtiden vil komme til at være disse tværmyndighedsrazziaer, for jeg tror i hvert fald, at de, der sjusker med arbejdsmiljøet, de, der sjusker med levnedsmidler, også er dem, der sjusker med resten af reglerne, med skattereglerne, har illegal arbejdskraft osv.
Det bruges der jo ressourcer til i øjeblikket, og det er noget, jeg tror politiet bliver nødt til at opprioritere, uanset om vi har denne lov eller ikke. Hvad siger hr. Morten Bødskov?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2003-12-10:
Jo, men jeg kan såmænd nøjes med at spørge hr. Morten Bødskov: Plejer Venstre at være det parti, der ikke ønsker retshåndhævelse?
Nej, vel?
Det gælder selvfølgelig også her.
Morten Bødskov (S), 2003-12-10:
Også jeg synes, det er sådan lidt småirriterende, at vi hver eneste gang, der bliver fremlagt velbegrundet kritik, skal have kastet noget i hovedet, f.eks. at det er fagforeningspolitik.
Da man f.eks. skulle lave nye ordninger på skatteområdet, så betragtede man fra regeringens side KL's bekymringer som et partsindlæg.
Hvis man nu ser høringssvarene og Rigspolitichefens høringssvar, så kan man vel næppe beskylde ham for at drive fagforeningspolitik.
En gennemførelse af forslaget vil utvivlsomt medføre en øget ressourcebelastning af politi og anklagemyndighed, står der i Rigspolitichefens høringssvar.
Det er klart, at han så siger, at det kan afhjælpes ved, at det bliver præciseret i bemærkningerne til lovforslaget, og indrømmet det er sket mellem betænkningen kom og lovforslaget.
Men der er stadig meget elastik i spørgsmålet om, hvornår politiet skal tage over fra forvaltningsmyndigheder, som i dag varetager de her opgaver.
Det er det, hele usikkerheden går på fra politiets side, og dermed rammer vi jo ind i det, som er vores hovedbekymring fra Socialdemokratiets side, nemlig at hvis nu politiet ikke har hverken uddannelsesmæssig baggrund eller ressourcemæssig kapacitet til det her, hvad vil det så få af betydning for den samlede kontrolindsats og dermed for vores mål om, at det her ikke skal medvirke til, at vi får en dårligere kontrol for bl.a. de forbrugere, som kommer i butikkerne og køber varerne?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2003-12-10:
Nu synes jeg, de fleste spørgere stiller nogle krav til denne lov, som de aldrig stiller til deres egne love, og som man ikke kan stille til nogen lov, nemlig at der ikke skulle være fortolkningsproblemer og gråzoner.
Det er det, vi har domstolene til at afgøre, og det er der i enhver lov.
Her er vi altså på lovforslagsstadiet, og generelt kan jeg jo svare ved at sige, at vi jo er heldige, at det er os, der bestemmer.
Ja, vi bestemmer jo, hvilke formuleringer vi vil have, og jeg har sagt fra starten, at vi gerne vil have et meget grundigt udvalgsarbejde om det her.
Til fru Line Barfod: Jeg har ikke nogen problemer med, at vi må prøve at sætte forskellige scenarier op, så må vi høre Justitsministeriets svar, og så må vi forsøge, om det er det, vi ønsker.
Jeg kan godt huske, hvad politimester Scharf sagde.
Jeg synes ikke, det er værd at mindes igen.
Men så lad mig dog citere det.
Han mente, at han i den store politikreds skulle have særligt uddannede folk til at tage sig af arbejdsmiljø, og han sagde, at hvis der samtidig kom et færdselsuheld, så kunne han ikke klare begge dele.
Jeg tør godt vædde på, at de særligt uddannede, han taler om, sender han ikke ud til færdselsuheld.
Det var en politisk besvarelse, vil jeg have lov at hævde.
Det er rigtigt, kan jeg sige til hr. Bøgsted, at politiet selvfølgelig hævder, og det er det, jeg tillader mig at kalde fagforeningspolitik, at de skal have flere ressourcer.
Men dertil er at sige, at der er indgået en 3-årig politiaftale, og politiet har altid måttet prioritere, og det må de fortsat. Jeg mener, at man helt overdriver virkningerne af det her, at politiet pludselig skulle få så frygtelig meget arbejde.
Det, der jo er sket i de senere år, hvor politiet er med, er de der tværfaglige eller tværmyndighedsrazziaer.
Det er jo den vej, man skal, hvis man har mistanke om, at der virkelig er flere forskellige former for forbrydelser inden for en enkelt virksomhed.
Ja, politiet besidder den ekspertise, der skal til for at vurdere, hvilke specialister man skal spørge i den enkelte straffesag.
Politiet dækker jo hele spektret.
Ja, det er rigtigt, at der bliver nogle detaljer, vi skal kigge på, som fru Elisabeth Arnold sagde.
Nu kan jeg ikke huske, om fru Elisabeth Arnold var her fra starten.
Men jeg har sagt, at der var nogle, der sagde til høringen, vist også nogle af mine kolleger, sådan noget med, at det hastede, og at der var en, der prøvede at bilde forsamlingen ind, at kommissionen kun havde siddet et halvt år eller sådan noget. Jamen der er jo ingen, der har påstået, at det haster.
Men det er altså et temmelig grundigt kommissionsarbejde, der foreligger, og vi har jo også hørt fra formanden, at man har haft indkaldt forskellige myndigheder, og at man har forskellige udtalelser i den store bilagsmappe.
Så når vi nu en gang til har gennemgået alt, vil der være mange svar, og så kan vi selv stille de spørgsmål, vi vil, og vi kan jo tage ud og besøge, hvem vi beslutter i Retsudvalget, kan jeg sige til fru Anne Baastrup.
Hver en sten skal vendes.