runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristen Touborg (SF), 2003-04-22:
Desværre snakker Venstres ordfører stadig væk udenom og svarer ikke på det, der bliver spurgt om.
Jeg må så for tredje gang spørge: Har Venstre fortrudt eller har Venstre ikke fortrudt den vedtagelse fra 2001 omkring de statslige arbejdspladser?
Det burde være muligt at svare på det.
Vedrørende den kollektive trafik er jeg nødt til at sige til fru Marianne Pedersen, at det dog er en fantastisk argumentation, når man siger, at når der er skåret ned på den kollektive trafik, så er det nok ikke gået mest ud over landområderne, landdistrikterne.
Det kan godt være, at det også er gået ud over andre områder, men sagen er jo, at når man skærer ned på den måde, som regeringen har gjort, så stiger billetpriserne altså mellem 10 og 20 pct. rundtomkring i udkantsområderne.
Så tror jeg sådan set, at man i udkantsområderne er forholdsvis ligeglad med, om det er gået mere eller mindre galt.
Resultatet er, at vi har fået billetpriser, der er 10 til 20 pct. højere, end de var før.
Tror Venstre så ikke, at det er til skade for den kollektive trafik i udkantsområderne?
Marianne Pedersen (V), 2003-04-22:
Det har netop her i påsken været fremme i pressen, at det danske turisterhverv ikke havde det særlig hensigtsmæssigt.
Erhvervet havde ikke fået udbytte af de mange penge, den tidligere regering og vi sidste år gav i tilskud til markedsføring osv.
Den nuværende regering har så udarbejdet en handleplan og ændret tilskuddet til 45 mio. kr. over de næste 3 år.
Tilskuddet ligger i ét bestemt område, som samtlige aktører inden for turisme kan gå hen og søge ind på.
Når man har lavet den nye handleplan, skyldes det, at man vil samordne udviklingsindsatsen, således at der bliver en større synergieffekt i markedsføringen.
Forskningsresultater viser nemlig, at det nok ville være mere hensigtsmæssigt end de tiltag, man har gjort tidligere, som jo altså ikke har virket efter hensigten.
Derudover har regeringen i år 2003 afsat en 10 mio. kr.s-pulje til støtte for turisme i form af kystferie og ferie i yderområderne her i Danmark.
Så jeg tror nok, at med hensyn til turismen er der ikke nogen problemer med det, vi har gjort som regering.
Det kan kun gå fremad i forhold til tidligere.
Med hensyn til fru Line Barfods spørgsmål vil jeg sige, at fødevareministeren har lovet at komme med en rapport her i midten af dette år, der vil belyse, hvordan man kan fremme fødevareudbuddet, også det økologiske fødevareudbud. Rapporten vil også belyse, hvordan man kan sætte fokus på det at få gode, alsidige fødevarer, som også bliver forarbejdet i regionerne.
Med hensyn til, hvornår den regionalpolitiske redegørelse foreligger, ved jeg, at den er på trapperne.
Jeg kan ikke se, der er noget problem i, om en sådan redegørelse kommer 1 måned før eller senere.
Det vigtigste er vel, at der kommer en regionalpolitisk redegørelse, der er værd at tage fat i.
Igen synes jeg, at det er en urimelig diskussion, man har her omkring de statslige arbejdspladser.
Den tidligere regering, støttet af SF, var jo ikke særlig god til at udflytte statslige arbejdspladser, så hvorfor skal denne regering klandres for det gang på gang?
Vi er dog ærlige og siger, at man ikke skal forvente, at det kan redde yderområderne.
Arne Toft (S), 2003-04-22:
Vi har fra talerstolen hørt om alle de ting, regeringen har gjort for at skabe bedre mulighed for at etablere sig og bosætte sig i landdistrikterne.
De ting, man har gjort, er ikke noget, der har kostet penge, men som hr. Jens Kirk også sagde i sit indlæg fra talerstolen, så skal vi gøre noget for ildsjælene, de koster ingenting.
Jeg vil godt stille et spørgsmål til fru Marianne Pedersen: Noget af det, der kunne afhjælpe nogle problemer for de mennesker, der bor på landet, var den pulje, der var afsat til kollektiv trafik i tyndtbefolkede områder, og hvorfor har man så afskaffet den?
Det kunne måske også bevirke, at nogle bosatte sig der.
Så regner jeg med, at jeg får svar på mit spørgsmål om turismen i den her omgang.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-04-22:
Hykleriet kender jo ingen grænser.
Der blev talt om i både ministerens indlæg og også i fru Marianne Pedersens indlæg, at tilskud jo ikke er vejen.
Men det, jeg her fik at vide som svar på mit spørgsmål om færgerne i Limfjorden, var, at amterne selvfølgelig kunne give tilskud, hvis de ville, og at det var en god idé for at opretholde færgedriften.
Men det var faktisk ikke det, mit spørgsmål det gik ud på.
Det gik ud på, om man stadig har den holdning i Venstre, at Venstre igennem Folketinget skal være med til at støtte op omkring færgedriften i Limfjorden.
Sådan lød det, da Venstre var i opposition, og jeg går ud fra, at vi kan få et svar på, om man også er interesseret i på den her måde at være med til at styrke landdistrikterne.
Derudover er der jo en lang række områder, som regeringen og Venstre dermed har medvirket til er blevet nedlagt.
Nu fik vi også at vide i svaret til hr. Arne Toft, at man sandelig ikke havde nogen formodning om, hvad det nu var, der var sket.
Det var noget, der var foregået i en årrække, og dermed skulle man selv være i stand til at kunne håndtere det.
Jeg synes, det er et ringe beslutningsgrundlag, hvis ikke man er i stand til at kunne svare på, hvorfor man har gjort tingene.
Kristen Touborg (SF), 2003-04-22:
Jeg har to spørgsmål til Venstres ordfører.
Nu siger Venstres ordfører for det første, at man skal drosle det med de statslige arbejdspladser ned.
Betyder det så, at Venstre nu ikke længere står ved det forslag, vi vedtog i år 2001 omkring statslige arbejdspladser?
Det vil jeg gerne have et meget klart svar på: Står I ved vedtagelsen, eller står I ikke ved vedtagelsen?
For det andet vil jeg bare konstatere, at det er svært at holde regionalpolitiske redegørelser og landdistriktsredegørelser ude fra hinanden, så det vil jeg også undlade at gøre.
Jeg vil godt spørge Venstres ordfører: Når ministeren på Indenrigsministeriets konference om landdistrikter sagde, at den regionalpolitiske redegørelse ville komme i løbet af ganske kort tid, og da man nu stadig væk siger, at den kommer om ganske kort tid, hvad er så problemet?
Kunne vi ikke få oplyst, hvorpå det beror, at ministeren faktisk har brudt et løfte om, at denne redegørelse skulle komme først i marts måned, og at den ikke er kommet endnu?
Line Barfod (EL), 2003-04-22:
For det første: Mener Venstre stadig, at landbrugsproduktion skal være en væsentlig del af erhvervet i landdistrikterne, og at det er det, man i høj grad skal satse på i forbindelse med udvikling i landdistrikterne?
For det andet om man som følge af det også ønsker, at der skal være en lokal produktion af fødevarer, altså lokale mejerier, slagterier osv.?
Og for det tredje: Om man så for at sikre, at det er muligt, vil være med til at gribe ind over for monopolerne
, så man kan få reel konkurrence på fødevareproduktionen?
Jeg taler ikke om en redegørelse fra fødevareministeren, hvor man kommer med lidt snak om, hvad man kan gøre for at få bedre økologiske fødevarer.
Jeg snakker om, hvorvidt Venstre politisk vil være med til at gribe ind over for de store fødevaremonopoler, så der kommer reel konkurrence, og så man får mulighed for lokalt at etablere mejerier.
Så kunne man f.eks. undgå som i dag at se, at Arla sender den økologiske mælk, der bliver produceret på Sjælland, over Storebæltsbroen og tilbage igen, fordi de lokale mejerier på Sjælland ikke kan få lov til at købe mælken og producere den.
Marianne Pedersen (V), 2003-04-22:
Jeg er nødt til at sige til hr. Arne Toft, at jeg ikke er klar over, hvor længe man har givet et tilskud til vedvarende energi i Foulum og til det forskningsmiljø, der ligger dér, men jeg kan forestille mig, at det er i et antal år, og så er det jo et spørgsmål, om man kan have en organisation, der skal vedblive med at have statsligt tilskud, og som ikke kan klare sig alene.
jo flere gange, også herfra, har sagt: Statslige arbejdspladser er meget vanskelige at flytte ud.
Vi har forsøgt, men det har været med begrænset succes.
Regionale udkantsområder og landkommunerne skal ikke vente på, at de får vækst med baggrund i, at der bliver udflyttet nogle arbejdspladser.
For øvrigt bliver de statslige arbejdspladser jo generelt droslet ned, fordi vi prøver at effektivisere og lægge udvikling ud til andre områder i kommunerne og i amterne til de områder, der er mere nødvendige i tiden, såsom pleje osv. osv. Så holdningen i forhold til udflytningen af statslige arbejdspladser er, at man skal drosle forventningerne ned i udkantsområderne.
Det er ikke det, der vil redde udkantsområderne, det er andre ting.
Derfor: Hvis og når vi skal oprette statslige arbejdspladser, er det relevant, at vi ser på områderne, som vi har gjort med hensyn til Sikringsstyrelsen, der er flyttet til Esbjerg, som vi har gjort i forbindelse med et kontrolorgan omkring sociale tiltag, der kommer til at være i Odense.
Henriette Kjær (KF), 2003-04-23:
Indledningsvis vil jeg gerne understrege, at jeg bestemt ikke er enig i, at kommunerne har brugt mange millioner kroner på mere bureaukrati.
Derimod har der af hensyn til borgernes retssikkerhed og den frie og lige konkurrence mellem alle leverandører været et behov for at lave en klar adskillelse
Men når fru Sandy Brinck taler om stopurstyranni og ældrepakken, så vil jeg gerne én gang for alle slå fast, at de ældre skal have den pleje og omsorg, de har behov for, og det står ikke til diskussion.
Og netop kravet om erstatningshjælp er blevet styrket med ældrepakken.
Det betyder, at der er sat fokus på kommunalbestyrelsens evne til at omsætte bevillingerne til den omsorg og pleje, som faktisk leveres til den enkelte ældre.
Kommunalbestyrelsen skal nu offentliggøre, hvad det faktisk koster at levere
f.eks. en times omsorg og pleje i den enkelte ældres hjem.
Reglerne er som bekendt indrettet på den måde, at i de kommuner, hvor kommunalbestyrelsen ønsker at bevare en kommunal leverandør, det vil altså sige godkendelsesmodellen, vil afregningen til alle leverandører bl.a. afhænge af den kommunale leverandørs effektivitet i arbejdstilrettelæggelsen.
De kommuner, som har en leverandør, der er i stand til at minimere omkostningerne til f.eks. administration og mødevirksomhed, får alt andet lige mere hjemmepleje for de samme penge end de kommuner, der ikke har styr på den slags ting.
Det gælder i særdeleshed, hvis leverandøren samtidig kan sørge for en fornuftig planlægning og anvendelse af personalets tid i den ældres hjem.
Ældrepakken og det frie leverandørvalg har således understreget vigtigheden af en effektiv og veltilrettelagt kommunal forvaltning af hjemmeplejen, hvor det i højere grad er blevet synligt for den enkelte kommunalbestyrelse, hvor meget hjælp de ældre faktisk får, og om det står i et rimeligt forhold til de penge, som kommunalbestyrelsen bevilger.
Sandy Brinck (S), 2003-04-23:
Det var altid rart at høre, at ministeren her i sin sidste besvarelse af det forrige spørgsmål erkendte, at der er nogle uhensigtsmæssigheder.
Det er så bare, synes vi, lidt ærgerligt, at vi skal vente 2 år på, at det bliver samlet op.
Det næste spørgsmål er i forlængelse heraf, nemlig at det under valgkampen jo var et meget stort tema, at hjemmehjælpen var hængt op i stopure og afkrydsningsskemaer og stregkoder og i det hele taget var meget kontrolfokuseret og meget ufleksibel.
Det var faktisk et temmelig væsentligt tema i valgkampen.
Derfor er det selvfølgelig interessant, om den ordning, vi nu også diskuterede under det foregående spørgsmål, rent faktisk har medført færre eller flere af den slags målinger og vejninger i tid og centimeter, eller om ministeren er sikker på, at det nu også er slut med de mange løfter, der kom i valgkampen om, at det skulle være slut med stopurstyranniet.
»Mener ministeren, at de mange millioner, kommunerne har brugt på mere bureaukrati - eller bøvl, som ministeren har betegnet det - i forbindelse med ældrepakken, har fjernet det stopurstyranni, som statsministeren i valgkampen talte om at afskaffe?«
Henriette Kjær (KF), 2003-04-23:
Nu er det faktisk sådan, at denne her lov styrker de ældres retssikkerhed.
Et væsentligt element i loven er, at man har adskilt myndighedsfunktionen og udførefunktionen, altså at kommunen nu skal se sig selv som myndighed og visitere borgerne til det her tilbud helt, helt uafhængigt af dem, der leverer ydelsen. Det blev faktisk ret ofte sammenblandet, før denne her lov kom, og det er en styrkelse af retssikkerheden, og det er med til at styrke loven, der siger, at det er den visiterede ydelse, man skal have, og at man ikke gør det her op efter, hvor meget der er i en pose penge.
Det kan godt være, man tænker sådan i Socialdemokratiet, men det er ikke hensigten med loven, og det må man ikke. Hvis fru Sandy Brinck har kendskab til kommuner, der agerer på den måde, så skal de indbringes for tilsynsmyndighederne.
De gange, jeg har læst i aviserne, at man i forbindelse med en budgetrunde eller andet nu bare over hele linjen beskærer en halv time i den praktiske hjælp, som mange ældre får hver 14. dag,
er jeg gået ind i hver eneste enkeltsag, jeg har fået kendskab til, for det må man ikke.
Så derfor er denne her lov en styrkelse af retssikkerheden.
Den skal revideres om 2 år.
Der får vi samlet op på de uhensigtsmæssigheder, der er.
Der er det faldet til ro, om jeg så må sige.
Der er den blevet implementeret i kommunerne, og der regner jeg faktisk med at den begynder at fungere.
Som jeg har sagt tidligere, er det klart, at der er nogle ting, man kan kritisere her i begyndelsen.
Al indkøring er besværlig og tager tid.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Sandy Brinck (S), 2003-04-23:
Når ministeren siger, at det her ikke har noget som helst at gøre med hjemmehjælpstimer, altså antallet af hjemmehjælpstimer, så ved jeg ikke, hvad det er for en virkelighed, ministeren lever i.
Det her drejer sig om, at vi har en pose penge, nogle penge, som vi godt vil bruge bedst muligt på de ældre borgere, som har behov for hjælp.
Hvis man bruger de penge til administrativt bøvl eller til, at prisen pr. time bliver højere og højere, så er jeg ret sikker på, at det der visiterede behov ude kommunerne pludselig ændrer sig i nedadgående retning.
Så er der simpelt hen færre penge at gøre godt med over for den ældre.
Så hvis ministeren opretholder et billede af, at det her simpelt hen ikke har nogen betydning i forhold til den hjælp, vi kan yde, så er det virkelig meget, meget langt væk fra virkeligheden, og det bekymrer mig faktisk.
Ministeren siger, hun ikke kan garantere, og at prisen kan udvikle sig af så mange årsager.
Hvis det nu viser sig, og vi kan påvise, at det har noget at gøre med den her metode, så spørger jeg nu for tredje gang: Vil ministeren så være indstillet på sammen med de partier, som har stemt denne her lovgivning igennem, at ændre den, sådan at vi sikrer, at pengene kommer ud og virke der, hvor de skal, nemlig over for de ældre?
Henriette Kjær (KF), 2003-04-23:
Nu er det jo sådan, at uanset om vi har fritvalgsordning eller ej, så har det her jo intet at gøre med, hvor mange timer hjemmehjælp den enkelte ældre får.
Man bliver visiteret efter sit behov.
Det er fastsat i loven, og sådan er det fortsat.
Jeg vil meget gerne gøre opmærksom på, at det intet har at gøre med det frie valg.
Det, man har mulighed for, og som ældrepakken indeholdt, er at skifte, hvis man var utilfreds med den offentlige hjemmehjælp.
Jeg mener, det er helt, helt fundamentalt, at man ikke, fordi man er ældre, skal være bundet til en ordning.
Der må være mulighed for at skifte.
Det var jo det, ordningen gik ud på.
Jeg kan ikke garantere, i hvilken retning prisudviklingen går.
Det kan skyldes mange forskellige faktorer, hvis den går opad - hvis den går opad.
Det kan være, der bliver et pres på lønningerne til social- og sundhedsassistenter og hjælpere, og hvad ved jeg. Men jeg har faktisk en formodning om, som jeg tidligere har sagt i et svar, at prisen går nedad, fordi det nu er synligt, hvad tingene koster, og at kommunalbestyrelsen har et incitament til at få prisen ned.
Det tror jeg også godt man kan gøre.
Der er jo stor forskel på, hvad de forskellige kommuner bruger på hjemmehjælp, hvordan de har tilrettelagt den, og der tror jeg virkelig der bliver noget at hente, og at man kan udveksle erfaringer fra kommune til kommune.
Til fru Grete Schødts vil jeg sige, at loven var ment sådan - og sådan mener jeg også den kommer til at fungere - at det er hensynet til den enkelte borger, der kommer til at stå i centrum her. Man har nu fået den mulighed, hvis man er utilfreds med den service, kommunen giver en, at man kan skifte til et andet firma og få mere kontinuitet i forhold til den, der kommer og servicerer én i hjemmet, eller hvad nu end grunden kan være til det.
Det her handler jo ikke bare om at bruge penge.
Men jeg forstår jo godt, det har jeg sagt før her i salen, at mange kommuner synes, at det her har været en kæmpe stor mundfuld, og at de føler, de har brugt megen tid på at arbejde med at få loven til at virke ude i den enkelte kommune.
Det er jo også, fordi det kun var 17 ud af de 275 kommuner, der havde benyttet sig af at lave det her frie valg.
Hvis man ser på de 17 kommuner og alle de ressourcer, de havde brugt for at indføre det frie valg, så var det ret meget.
Så det er jo klart, at der er mange, der ytrer sig nu, hvor alle har skullet i gang med det.
Jørn Pedersen (S), 2003-04-23:
Jeg vil også gerne følge op på det sidste spørgsmål og spørge ministeren: Er det ikke korrekt, at kommuner kan komme i en situation, hvor der ikke er nogen, der vil byde, altså nogen private firmaer, der vil byde på opgaven?
Er det ikke korrekt, at kommunen under alle omstændigheder skal lægge udbudsmateriale klar? Kommer vi så ikke i en situation, hvor kroner, mange kroner, der kunne være brugt til en bedre hjemmehjælp, faktisk går til noget, som borgerne ikke ønsker at bruge dem til?
Og kan KL ikke have ret i, at der også dér ligger nogle ting omkring folks bopæl, hvor man kan sige, at firmaer ikke vil byde på områder i f.eks. tyndt befolkede områder?
Det har de jo ikke pligt til at gøre.
Sandy Brinck (S), 2003-04-23:
Jo, og man kan jo gøre det synligt, at prisen bliver højere.
At noget bliver synligt, gør jo altså ikke i sig selv, at det bliver billigt, godt og effektivt og med kvalitet.
Jeg synes ikke, at ministeren svarede på - og det kan vel næppe være, fordi der ikke var tid - om ministeren kan garantere, at der ikke sker denne her forhøjelse af priserne, sådan at vi får færre hjemmehjælpstimer for de penge, vi gerne skulle have ud til gavn og glæde for vores ældre medborgere.
Hvis det mod ministerens forventning skulle ske, er ministeren så indstillet på sammen med de partier, som har stemt den her lovgivning igennem, at ændre den, sådan at vi sikrer, at det i hvert fald ikke bliver en virkelighed, hvor vi skal bruge flere og flere skattekroner på færre og færre hjemmehjælpstimer?
Henriette Kjær (KF), 2003-04-23:
Nej, men så kan kommunen jo lade være at dele kommunen op i områder og sige, at det er muligt at komme ind som leverandør her, og at man skal dække alle områder.
Det er jo borgerne, det er den ældre, der vælger, om man vil skifte fra en offentlig til en privat leverandør.
Et privat firma kan jo ikke sige nej tak til en bestemt kunde.
Så kan vedkommende ikke levere til kommunen.
Til fru Sandy Brinck
om, hvorvidt KL's formand har misforstået loven: Jeg mener i hvert fald, at han har overset den mulighed, der er i loven, for at dele en kommune op i distrikter, sådan at der er muligheden for at tage nogle yderdistrikter og sætte en højere pris dér, for det er jo også dyrere for kommunen at udføre hjemmehjælpen dér.
Og det tror jeg faktisk at KL's formand har overset med de udtalelser, han har haft i Politiken.
Men jeg ved jo ikke, hvad hans tankesæt er, og derfor kan jeg jo ikke svare fyldestgørende for det.
Jeg tror faktisk, den bliver nedadgående, for nu bliver det synligt for kommunalbestyrelsesmedlemmerne, hvad hjemmehjælpen koster.
Man har jo selvfølgelig et incitament i forhold til at få prisen ned, fordi det er også den pris, man skal betale til de private firmaer, der gerne vil ind i kommunen.
Og jeg har da hørt fra flere kommuner, at de nu har fået et klart overblik over, hvordan pengene bliver brugt på ældreområdet, og det giver også et bedre overblik over, hvordan man kan rationalisere og gøre tingene mere effektivt.
Sandy Brinck (S), 2003-04-23:
Det er klart, at der er to ting, der gør, at pengene faktisk ikke giver bedre eller flere hjemmehjælpstimer for den ældre.
Det skal vi også komme ind på under næste spørgsmål.
Men jeg synes ikke, at ministeren har givet et godt svar på, om KL's formand da virkelig fuldstændig helt og aldeles kan have misforstået metoden.
Og derfor vil jeg godt spørge ministeren, om ministeren kan garantere, at der ikke kommer en opadgående prisspriral som følge af den her metode, og hvis det sker mod ministerens forventning, om ministeren så er indstillet på sammen med de partier, som har stemt lovgivningen igennem, at ændre metoden, sådan at det, der altså er utilsigtet, nemlig en højere pris pr. hjemmehjælpstime, selvfølgelig ikke er den virkelighed, vores ældre medborgere skal leve med.
Henriette Kjær (KF), 2003-04-23:
Det er to forskellige problemstillinger, som KL's formand refereres for i Politiken, og hr. Fabrin refereres for i Mandag Morgen.
Det, som KL's formand taler om, er, at han mener, at det er dyrt for kommunerne, fordi man måske mister nogle gode kunder.
Hvis mange ældre, der bor i midtbyen, hvor de bor tæt, går over til det private, så hænger han, mener han, på de andre, der bor i yderdistrikterne, altså på den hjemmehjælp, der er dyrere at give.
Der siger jeg så, at det er forkert opfattet, for der kan man splitte det op i distrikter, sådan at man også har en forskellig omkostningsprofil i de forskellige distrikter og dermed også en forskellig betaling til de private firmaer, der er.
Og man kan også sige, at man kræver af de private, der byder ind i kommunen, at de skal kunne tage alle de ældre, der bor i kommunen.
Så det er altså forkert, hvad KL's formand siger.
Så er det fuldstændig rigtigt, at hr. Fabrin siger, at hans hjemmehjælp er blevet dyrere.
Og det er jo, fordi de har fået presset de private firmaer til en pris, der var lavere end den pris, kommunen selv kunne udføre sine opgaver for.
Og nu, hvor de altså har valgt den model, der betyder, at det er kommunens pris, der er gældende, så er det jo til den pris, man skal udføre opgaven.
Man kunne så i Søllerød have valgt udbudsmodellen i stedet for, hvor det er en konkurrence på pris og kvalitet.
Jørn Pedersen (S), 2003-04-23:
Er ministeren helt uenig i, at de kommuner, der i forvejen havde fritvalgsordninger med de nugældende regler, er nødt til at lave nye udbudsmaterialer, og dermed kan man jo faktisk finde eksempler på - og det viser KL's undersøgelse jo klart og tydeligt - at nogle af kommunerne, der i forvejen havde et tilbud om frit valg til hjemmehjælpsbrugerne, har været nødt til at bruge nogle af de penge, der var tiltænkt hjemmehjælpstimer, til at lave administrativt arbejde, fordi der nu er nogle regler, der betyder, at udbuddet bliver anderledes.
Er det korrekt opfattet, eller er det misforstået af KL?
Sandy Brinck (S), 2003-04-23:
Det skulle undre mig meget, hvis formanden for Kommunernes Landsforening fuldstændig har misforstået det hele. I så fald
er han ikke alene om så fatal en misforståelse.
Faktisk udtaler borgmester Erik Fabrin, som også er Venstremand, til Mandag Morgen den 31. marts fuldstændig det samme.
Jeg citerer: »Loven er et skoleeksempel på, hvordan Folketinget ikke skal bære sig ad, hvis man vil bruge frit valg til at skabe en bæredygtig udvikling i velfærdssamfundet.
Resultatet er, at man spilder ½ mia. uden at få mere service for borgerne eller højere kvalitet.« Hr. Preben Rudiengaard, en folketingskollega og også borgmester for Venstre i Ribe, siger således også til Mandag Morgen, og jeg citerer: »Det virker lidt absurd, for min forventning var da også, at det frie valg ville gøre prisen lavere.» I samme artikel er socialministeren faktisk citeret for også at ville have Konkurrencerådet til at kigge på priserne, og deri ligger der vel en erkendelse af, at vi risikerer, at metoden rent faktisk giver en opadgående prisspiral.
Derfor forstår jeg ikke, at ministeren blot kan henvise til, at alle andre end ministeren har misforstået det hele.