runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-04-21:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Søren Pind i, at der må være grænser for, hvor meget man kan undergrave demokratiet i Danmark, og det tager straffeloven også højde for.
Men først og fremmest skal vi prøve at bruge det våben, vi altid har, nemlig ytringsfriheden.
Det skulle være mig en glæde, hvis hr. Peter Skaarup holdt op med hele tiden at pukke på muslimerne, men tog en generel demokratisk diskussion, som dækkede alle.
Peter Skaarup (DF), 2005-04-21:
Fru Birthe Rønn Hornbech mener, at fordi det nu handler om muslimer, så er Dansk Folkeparti på barrikaderne.
Jeg kan sige, at det ville være på nøjagtig samme facon, vi ville gribe tingene an, hvis det var en nazistisk organisation, der truede med drab på andre folkeslag, eller det var en anden form for totalitær organisation.
Det, jeg godt ville spørge om, og det var det, jeg spurgte om første gang, nu vil jeg så spørge for anden gang, er: Er der enighed i Venstres folketingsgruppe om, at man ikke skal forbyde Hizb-ut-Tahrir?
Jeg spørger for anden gang om det samme, fordi vi jo i valgkampen så repræsentanter for Venstre udtrykke sig i retning af, at man ønske de et forbud mod Hizb-ut-Tahrir.
Bl.a. det nyvalgte folketingsmedlem hr. Søren Pind sagde, at der var tale om fanatisk had, som Hizb-utTahrir stod bag i forhold til demokratiet, og at der må være en grænse for, hvor meget man må arbejde mod demokratiet.
Det var det, hr. Søren Pind sagde som begrundelse for, at man kunne smide Hizb-ut-Tahrirs medlemmer ud af landet.
Han gik altså skridtet videre end et forbud.
Mit spørgsmål er altså nu for anden gang: Er der virkelig enighed om det, fru Birthe Rønn Hornbech siger, i Venstres folketingsgruppe?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-04-21:
Jeg er nødt til at sige, at sådan som straffeloven er formuleret, så er opfordring til drab strafbart.
Så hvis der i den opfordring ligger en strafferetsovertrædelse, så vil politiet allerede være i færd med at undersøge det.
Hvis politiet ikke mener det, så vil politiet ikke være i færd med en undersøgelse.
Det, som hr. Peter Skaarup åbenbart ikke rigtig vil være enig med mig i, er, at straffeloven efterhånden er blevet ret så finmasket, og allerede inden vi fik terrorlovgivningen, var straffeloven finmasket, fordi forsøgshandlinger kan straffes på et meget tidligt tidspunkt.
Men det kræver altså, at der kan føres beviser, og diffuse politiske ytringer er naturligvis ikke tilstrækkeligt, for vi skal også kunne diskutere frit.
Han ønsker jo, at der skal være en så vidtgående frihed, at man kan sige meget grimt om muslimer, hvorfor hr. Peter Skaarup jo, hvad jeg i øvrigt er enig i, gerne så racismeparagraffen ophævet.
Men hr. Peter Skaarups parti er jo de første til at sige meget negativt om andre troende, og derfor er jeg nødt til at sige, at der naturligvis er en grænse.
Hvis det er meget diffust, det man siger, hvis det er politisk propaganda, så er det selvfølgelig ikke sikkert, at det er strafbart.
Men beviser skal der være.
Peter Skaarup (DF), 2005-04-21:
Jeg vil godt spørge fru Birthe Rønn Hornbech, om der er enighed i Venstres folketingsgruppe om det synspunkt, at man vil acceptere, at Hizbut-Tahrir her nu på tredje år kan komme med opfordringer til drab på jøder?
Morten Bødskov (S), 2005-04-21:
Det er, som jeg har sagt hidtil, sådan, at hvis der er et bevis, og hvis den person, vi har sat til at vurdere de her beviser, nemlig Rigsadvokaten i Danmark, vurderer, at beviset er tilstrækkeligt til, at man kan indlede en opløsningssag mod organisationen, så støtter Socialdemokratiet selvfølgelig, at der bliver indledt en sådan sag.
Punktum.
Det er meget enkelt, og det kunne jeg ikke forestille mig at justitsministeren og i øvrigt et bredt flertal i Folketinget ikke kunne være enige i.
Så det tror jeg ikke er et synspunkt, som Dansk Folkeparti kan bryste sig af at være ene om.
Det, der står tilbage, er sådan set bare, at hvis det bevis findes, så må det selvfølgelig undersøges til bunds.
Så må vi have Rigsadvokatens vurdering af det, og hvis det bliver anbefalet, at der skal indledes en opløsningssag, så står vi selvfølgelig bag det.
Thomas Adelskov (S), 2005-04-21:
I betænkningen fremgår det, at Socialdemokratiet har tænkt sig her ved andenbehandlingen at forklare, hvad vi vil stemme, og jeg skal meddele, at Socialdemokratiet er enig i, at vi skal bekæmpe sort arbejde, og det bakker vi op om.
Vi mener også, at det kan være problematisk, når man i lovforslaget begynder at anvende aktivering som et strafferedskab over for sociale bedragere.
Men vi støtter samlet set forslaget og bakker op om bekæmpelse af sort arbejde.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslaget vedtoges uden afstemning.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Ole Sohn (SF), 2005-04-21:
Da vores ordfører ikke kan være til stede under behandlingen, skal jeg på SF's vegne tilkendegive, at vi støtter forslaget.
Vi mener, det er på tide, at vi får skabt en bedre og mere fair konkurrence også blandt forsikringsselskaberne, og det lægges der op til i beslutningsforslaget fra Socialdemokratiet.
Så vi skal herved meddele, at vi kan støtte forslaget.
Elisabeth Arnold (RV), 2005-04-21:
Ved justitsministerens besvarelse eller indlæg i forbindelse med behandlingen af det her beslutningsforslag er der sikkert mange, inklusive de tilhørere, der er udeomkring i landet, der har undret sig over, at justitsministeren brugte så meget tid på at besvare det her forslag.
Men så skylder man jo at forklare, at det er et af de områder, hvor regeringen kan komme i mindretal, fordi der er en alliance mellem oppositionen på højre og på venstre side af regeringen.
Derfor er det jo et interessant forslag, fordi regeringen er under pres.
Flertallet i Folketinget vil meget gerne have indført kortere varsler for opsigelse af forsikringer, og regeringen prøver at få branchen til at gøre det ad frivillighedens vej.
Det er sådan set problemstillingen i en nøddeskal, så vidt jeg kan se.
Det er så vores opgave som oppositionspartier at prøve at få regeringen til at få det her til at ske, og hvis ikke det sker ad frivillighedens vej, så vil oppositionen tvinge regeringen til at gennemføre det med lovgivning.
Det Radikale Venstre medvirker meget gerne til den øvelse.
Vi vil gerne have indført større gennemskuelighed, større valgfrihed, større konkurrence i forsikringssektoren, men vi synes, at vi skal give branchen den luft, som justitsministeren også bad om at få, netop fordi der kommer en redegørelse til sommer.
Hvis ikke den redegørelse er tilfredsstillende for justitsministeren, og jeg vil så i parentes sige, hvis ikke den er tilfredsstillende for alle os andre, så vil vi selvfølgelig også meget gerne medvirke til at gennemføre det her ad lovgivningens vej.
Hvis ikke regeringen kommer med et tilfredsstillende svar på det, så må resten af Folketinget sørge for, at der bliver vedtaget en lov på det her område.
Jeg synes, at det vil være det rigtigste at afvente.
Der er jo ikke lang tid til, at vi får den redegørelse, og derfor vil Det Radikale Venstre også gerne medvirke til den tid.
Men det her forslag vil vi ikke vedtage nu.
Tom Behnke (KF), 2005-04-21:
Det har jeg ingen anelse om.
At komme med et skud her vil være de rene gætterier, så det vil jeg undlade.
Frode Sørensen (S), 2005-04-21:
Så vidt jeg ved, er der et enkelt forsikringsselskab, der har indført det her uden at differentiere præmierne, for man skal være opmærksom på en ting, og det er, at der ingen forskel er på indholdet af en forsikring, uanset om opsigelsesvarslet er det ene eller det andet.
Så jeg håber, at Det Konservative Folkeparti vil leve op til det her og være med til at gennemføre et eller andet, så vi får den her konkurrence, og som hr. Tom Behnke siger, er det jo væsentligt, at kunderne ved, hvilke varer der er på hylderne.
Forsikringsmanden skal nok vide det, men han er jo nødt til at fortælle det.
Men jeg går ud fra, at hr. Tom Behnke er helt klar over det.
Så mit spørgsmål er: Når vi nu får redegørelsen fra forsikringsselskabet om 2 eller 3 måneder, har hr. Tom Behnke så en forventning om, at porteføljen af forsikringer med kort opsigelse er 1 pct., 5 pct., 20 pct. eller 50 pct., eller hvor tror han den ligger henne, når den kommer?
Tom Behnke (KF), 2005-04-21:
Det er min absolutte holdning, at vi som lovgivere og vi som det offentlige – om jeg så må sige – eller for den sags skyld som stat har en klar pligt til at sørge for, at borgerne har tilstrækkeligt med informationer og viden til, at de kan begå sig her i samfundet og kan træffe de valg, de skal træffe.
Hvad forbrugere og borgere osv. så træffer af valg, står for deres egen regning, så der er ingen tvivl om, at det er meget vigtigt, og det mener jeg også skal påpeges.
Det synes jeg egentlig det allerede var, men jeg skal gerne gøre det igen.
Forsikringsselskaberne skal naturligvis have pligt til at fortælle, hvad det er for varer, de har på hylderne, helt klart, så man som forbruger, som forsikringstager kan vælge det produkt, man ønsker.
Men jeg har også den klare holdning, at når man så har truffet et valg, skal man være klar over, at uanset hvilket valg man træffer, har det en pris.
Den pris må man så betale.
Der nytter det ikke noget, at man kommer til et forsikringsselskab og tegner en forsikring f.eks. med 1 års opsigelse, og når der så er gået 3 måneder, siger man: Nej, det vil jeg ikke alligevel, nu vil jeg gerne træde ud.
Så har man den her mulighed for at træde ud med 1 måneds varsel, men så må det også koste noget.
Frode Sørensen (S), 2005-04-21:
Ja, nu fik vi jo fra hr. Tom Behnke stort set hele paletten for at lave forsikringsselskaber på den ene eller på den anden måde.
Forslaget drejer sig jo i al sin enkelhed om, at man mod at betale et gebyr ved udgangsdøren kan komme ud af sit forsikringsforhold.
Hvis vi nu forestiller os det andet, som jeg kan forstå hr. Tom Behnke mest er inde på, nemlig det med, at man skal have aftalt opsigelsesfristen ved indgangsdøren, er hr. Tom Behnke så slet, slet ikke nervøs for, at der er nogen, der måske kunne komme til at fortælle, at der er mere en én dør, at man måske glemmer at fortælle om den dør med 1 måneds varsel eller 6 måneders varsel, men stadig væk kører den med de 12 måneder?
Og sætter man så ikke konkurrencen ud af spil på den der måde?
Jeg ved ikke, om De Konservative har ændret politik på området.
Jeg har altid haft opfattelsen af, at Det Konservative Folkeparti var et parti, der satte konkurrencen i højsædet.
Men her virker det næsten, som om man skal varetage forsikringsselskabernes interesse, så de ikke mister noget af deres portefølje, fordi kunderne får et bedre tilbud.
Colette L. Brix (DF), 2005-04-21:
Det kan vi godt tilslutte os, det er fuldstændig rigtigt, som hr. Frode Sørensen siger.
Selvfølgelig skal det være sådan, at man tilbyder den korte, og det skal stå ganske klart.
Der skal da ikke være noget mellem linjerne der.
Frode Sørensen (S), 2005-04-21:
Jeg skal bare for god ordens skyld have bekræftet følgende: Det skal ikke være sådan, at det er kunden, der skal bede om at få den korte opsigelsesfrist, når man tegner forsikringen, men det er sådan, at når man tegner en forsikring, så er det den korte opsigelsesfrist.
Det, der jo sker for øjeblikket, er, at de selskaber, der eventuelt har produktet, jo glemmer at fortælle kunden, at de har produktet.
Men når man tegner en forsikring, så tegner man den automatisk med den korte opsigelsesfrist.
Colette L. Brix (DF), 2005-04-21:
Det ved jeg da ikke om der ikke er.
Det blev da sagt, da det blev flyttet over i det finansielle, og da det blev udbudt, at det var forsikringsselska berne.
Det er jo ikke mig, der skal udbyde det, det er forsikringsselskaberne, der skal udbyde produktet.
Det er jo ikke mig.
Det er bare ikke blevet udbudt, og derfor står vi her i dag igen igen.
Og nu er vi så blevet enige om, at der skal ske noget.
Anne Baastrup (SF), 2005-04-21:
Jeg vil så spørge fru Colette Brix: Er det ikke korrekt, at det her skulle have været ordnet sidste år?
Er det ikke korrekt, at fru Colette Brix intet har foretaget sig, for så havde problemet været løst nu?
Har forsikringstagerne fået bedre vilkår?
Nej, det er jo det, vi alle sammen kan se.
Har fru Colette Brix så ikke i virkeligheden talt med dobbelt tunge, når fru Colette Brix siger, det er en meget, meget stor sag for Dansk Folkeparti, og der intet er sket?
Colette L. Brix (DF), 2005-04-21:
Det kan da godt være, at fru Anne Baastrup synes, det er tom tale.
Fru Anne Baastrup kan jo heldigvis ikke se, hvad vi andre laver oppe på vores kontorer, og hvad vi går med af sager, og hvordan vi kæmper.
Og så må jeg lige sige en ting til.
Det her er noget, der har været på for Dansk Folkepartis vedkommende i ganske, ganske lang tid, det ved fru Anne Baastrup også godt.
Det har man jo kunnet følge i pressen.
Vi synes, at det skal være sådan, at vi får det opsigelsesvarsel på 1 måned.
Hvorfor skulle folk ikke have det?
Det gør det meget mere gennemskueligt, og konkurrencen på det her område vil blive kanon.
Så derfor: Forbrugerne skal have den chance for at få det opsigelsesvarsel på 1 måned.
Anne Baastrup (SF), 2005-04-21:
Jeg synes selvfølgelig, at det er rart at høre, at fru Colette Brix gennem mange år har kæmpet for, at det her beslutningsforslag skulle blive vedtaget.
Vi havde lavet ændringsforslagene, det hele var gennemarbejdet.
Så jeg synes, det lidt er at tale med dobbelt tunge, når fru Colette Brix roser Socialdemokratiet for at komme med forslaget og samtidig ikke foretog sig noget som helst, dengang vi havde debatten, og intet har foretaget sig i et forsøg på at få en løsning på problemet i den forløbne tid.
Så derfor: Er det ikke tom tale fra fru Colette Brix?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-04-21:
Det er et lidt sjovt lovforslag, som ingen jo rigtig kan tage ansvar for, som det også anføres i forslaget.
Det er Præsidiets medlemmer, der har fremsat det.
Vi har forstået, at Ombudsmanden har haft det til høring – han har vist nærmest selv formuleret forslaget – og der er taget de forbehold, som vi også diskuterede i forbindelse med den store revision af Ombudsmanden, med, at Ombudsmanden skal respektere kommunalfuldmagten.
Så vi kan ikke rigtig se, at der kan være nogen fælder i det lovforslag, andet end at vi hurtigt kan få det behandlet.
Morten Bødskov (S), 2005-04-21:
Også fra Socialdemokratiets side kan vi selvfølgelig støtte lovforslaget, og der er allerede blevet refereret, hvad det går ud på.
Men nu når vi er ved en revision af ombudsmandsloven, og en del af begrundelsen for den jo vedrører kommunalreformen, så synes vi, at det er på sin plads allerede her at annoncere et tema, som vi har tænkt os at rejse senere på året, nemlig det faktum, at andre lande rundtomkring os, bl.a. enkelte nordiske lande, har ordninger, hvor deres Ombudsmænds kompetencer så at sige flytter med, når opgaver enten bliver privatiserede eller udliciterede fra det offentlige.
Det er altså underforstået, at ligegyldigt om det er en privat myndighed eller en offentlig myndighed, der varetager den pågældende opgave, så er Ombudsmandens kompetencer de samme.
Det synes vi er relevant at diskutere, ikke mindst i lyset af kommunalreformen, hvor det jo fra adskillige folk har været fremme, at de frygter, at man får masser af selskabsdannelser, at man får et hav af udliciteringer, og nogle frygter også et hav af privatiseringer.
Det synes vi kunne være en relevant diskussion at tage, ikke nødvendigvis her, men nu har vi i hvert fald benyttet lejligheden til at sige, at det er et emne, som vi gerne vil drøfte videre inden for rammerne af ombudsmandslovgivningen.
Vi støtter forslaget.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-04-21:
Det er så kun til det, som måske falder lidt uden for lovforslaget.
Jeg synes, det er glædeligt, at det er gået op for Socialdemokratiet, at der er en problemstilling for offentlighedslov, forvaltningslov og persondatalov, når tingene flytter.
Og når det drejer sig om offentlighedsloven, har regeringen jo netop taget det med i kommissoriet for Offentlighedskommissionen.
Så det nærmer sig måske et samarbejde om den dagsorden, Venstre har sat igennem årene, men som man altså ikke i den socialdemokratiske regering ville interessere sig for.
Tak for det.
Jens Rohde (V), 2005-04-21:
Hvad der er første og andet og tredje led tror jeg vi kan få mange diskussioner om, også med dagspressen.
Men i det forslag, vi diskuterer her, er der jo ikke tale om nogen form for nedskæring, tværtimod.
I realiteten tilføres der flere midler til at fremme alsidigheden og mangfoldigheden, fordi den støtte, der gives, fokuseres på at fremme alsidighed og mangfoldighed og flerhed, hvorimod den støtte, som hidtil er tilfaldet dem, har været meget lidt succesrig, men altså også har været koncentreret om investeringer, som ikke har haft til formål at fremme de mål, som jeg omtaler her.
Der er ikke i det lovforslag, vi behandler i dag, tale om nogen form for nedskæring; det er jo ikke korrekt, vil jeg sige til hr. Ole Sohn.
Det er rigtigt, at vi har et andet forslag, som vi skal be handle på et tidspunkt, som omhandler portostøtten, men det har bare ikke noget med det her at gøre.
Den diskussion om portostøtte får vi jo rig lejlighed til at tage på et senere tidspunkt.
Ole Sohn (SF), 2005-04-21:
Hr. Jens Rohde gjorde sig skyldig i en fortalelse, går jeg ud fra, i indledningen af talen, hvor hr. Jens Rohde gav udtryk for, at dagbladene er første led i nyhedsfødekæden.
Det er meget sjældent rigtigt.
Den del bliver skåret ned.
Det har intet med det her at gøre, men det er bare for at tilkendegive over for hr. Jens Rohde, at den begrænsning, der ligger i det væsentlige led i fødekæden, som kommer fra fagblade, ugeblade, magasiner og lignende, bliver væsentlig for dagbladene.
Det var bare for at gøre opmærksom på, at hr. Jens Rohde kom med en fortalelse.
Det er sådan set ikke første led i nyhedskæden, det er andet eller tredje led, som i øvrigt får dårligere arbejdsbetingelser, i og med regeringen har skåret så væsentligt ned på en række andre publikationer.
Jens Rohde (V), 2005-04-21:
Nu har ytringsfrihed som sådan ikke direkte noget at gøre med, hvor mange penge man får.
Hvor man får penge til sine udgivelser er jo ikke afhængigt af, hvordan man ytrer sig.
Portostøtten er altså en helt anden diskussion, som i øvrigt er betinget af nogle EU-regler, også hvor det har noget med ligebehandling af bladene at gøre.
Men det er en helt anden diskussion.
Den synes jeg vi skal tage, når vi skal behandle portostøtte.
Det, der er interessant i den her diskussion, er, at vi her laver en konstruktion for støtte til danske dagblade og dagbladslignende publikationer, hvor vi dels sikrer en langt mere uafhængig og klar forvaltning, dels i øvrigt også i realiteten tilfører flere penge, fordi støtten fokuseres på formålet om alsidighed og mangfoldighed.
Den støtte, som vi hidtil har set, har i høj grad været investeringsstøtte, som ikke har været omfattet af den nye ordning.
Så hvad angår penge, er der i realiteten med den nye ordning tilført flere midler til at fremme det her formål.
Frank Aaen (EL), 2005-04-21:
Det er jeg helt med på at det her lovforslag ikke har, men det er jo ikke isoleret, og det har altså en målsætning.
Det bliver også markedsført af Venstres ordfører med en overskrift, der hedder, at det er for at fremme alsidigheden, og at det er vigtigt for demokratiet at opretholde bladvirksomhed.
Samtidig med at man holder denne fine tale, uden at tilføre en ekstra krone overhovedet til det her område, skærer man altså på det andet, på portostøtten, og det koster 18 blade et eller andet stort millionbeløb.
Det er altså Weekendavisen, det er dog også en avis; det er Berlingske Nyhedsmagasin, som også er vigtigt, selv om det ikke lige er Enhedslistens avis; det er Politiken Weekly; det er også EU-modstandens blad Notat.
Synes hr. Jens Rohde ikke, det er lidt underligt, at 8 uger før folkeafstemningen tager man portostøtten fra et af de vigtigste blade vedrørende EU-modstanden?
Det ligner næsten en tanke.
Er hr. Jens Rohde ikke enig i, at det er meget uheldigt på den måde at begrænse demokratiet og ytringsfriheden?
Det er jo det, der sker lige 8 uger før en folkeafstemning.
Jens Rohde (V), 2005-04-21:
Det her lovforslag omhandler ikke portostøtten.
Det omhandler, at vi går ind og etablerer en ny støtteordning for de danske dagblade og dagbladslignende publikationer, som skal erstatte den tidligere, og har intet med diskussionen af portostøtte at gøre.
Frank Aaen (EL), 2005-04-21:
Er hr. Jens Rohde ikke enig i, at det kan lyde en anelse hyklerisk i dag – uden at der kommer en eneste ekstra krone ind i bladstøtteordningerne – at tale om alsidighed og vigtighed i forhold til den demokratiske debat?
Jens Rohde (V), 2005-04-21:
Der er behov for flerhed såvel politisk som på udbyderside i den demokratiske debat.
Uden et bredt dagbladsudbud vil det første led i fødekæden af nyheder og debat blive indskrænket, og det kritiske lys på magthaverne svækkes væsentligt til skade for demokratiet.
Det er i dagbladene, at ressourcerne til den grundige og kritiske journalistik ligger.
Det er i høj grad disse ressourcer, som de elektroniske medier lever højt på.
Hvis man læser netaviser omkring midnat, ved man jo stort set, hvad der sætter dagsordenen i de elektroniske medier det næste døgn.
Det er ganske tankevækkende, for den overvejende tese blandt mange forskere og vel også blandt os politikere går på, at danskerne i højere grad end tidligere får deres nyheder fra radio og tv.
Det er selvfølgelig rigtigt, hvis man ser på, hvem der distribuerer nyhederne til den brede befolkning, men historierne kommer fra dagbladene, og det er derfor stadig dem, som primært er leveringsdygtige i at levere en dagsorden.
Det forpligter dagblade til løbende at udvikle sig, og det forpligter naturligvis os som politikere til at medvirke til at opretholde og fremme alsidigheden og mangfoldigheden på det danske dagbladsmarked.
Derfor støtter Venstre også varmt regeringens forslag til oprettelse af et dagbladsnævn, der gør op med, at det er cheferne for de store veletablerede dagblade, som bestemmer, hvem der skal have støtte af de statslige midler til at omstille produktionen, sanere virksomheden eller etablere et nyt dagblad.
Det ny dagbladsnævn skal bestå af medlemmer, som ikke har økonomiske interesser i dagbladsverdenen.
Dermed behøver ansøgere ikke at frygte for at afgive forretningsoplysninger, der vil kunne misbruges af nævnets medlemmer i konkurrenceøjemed.
Samtidig finder Venstre det også mere end hensigtsmæssigt, at vi nu adskiller de statslige støttemidler fra de private.
Som det har været indtil nu, har såvel offentlige som private midler alle været administreret af Dagspressens Finansieringsinstitut.
Det har skabt uklarhed om, hvornår instituttets sagsbehandling skulle være underlagt forvaltningsretlige regler eller privatretlige regler.
I det ny dagbladsnævn vil der kun være tale om forvaltning af statslige midler, mens branchens egne tilskud alene vil være et anliggende for branchen selv uden statsligt hensyn.
Det skaber langt mere klarhed for ansøgerne om, hvilke regler de søger under, ligesom det skaber sikkerhed for, at afgivne oplysninger ikke kan misbruges af andre konkurrenter.
Selve omfanget af den mulige statslige støtte ændres ikke med lovforslaget.
Lovforslaget følger i det væsentlige den betænkning, som arbejdsgruppen om Dagspressens Finansieringsinstitut fremlagde allerede sidste år.
Det er Venstres håb, at vi med en mere uafhængig og klar forvaltningspraksis end hidtil i højere grad vil kunne opfylde målet med den statslige støtte, nemlig at fremme et alsidigt udbud af nyheder og analyser af betydning for den offentlige debat i et demokratisk samfund.