runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (V), 2003-10-09:
Det er rigtigt, at jeg valgte at se bort fra EU - det er i øvrigt første gang, jeg gjorde det i en tale - men det skyldes, at Folketinget her i morgen har en meget stor forespørgselsdebat netop om EU, og dér skal hr. Kristian Thulesen Dahl nok få al sin lyst styret og også jeg til at tale om EU.
Hr. Kristian Thulesen Dahl ved jo måske bedre end mange andre her i Folketinget, hvor meget EU og EU-sagen står mit hjerte nær, så den diskussion vil jeg gerne tage.
Men vi har jo en lang forespørgselsdebat i morgen, og jeg synes ligesom, at jeg ville gemme Venstres ord til den debat.
Det var derfor, jeg ikke tog det med.
Jeg er nødt til at sige til hr. Holger K. Nielsen, at vi ønsker ikke i Venstre en national folkeskole.
Vi ønsker en lokal, nej en national/lokal folkeskole.
Og de budgetmæssige rammer for folkeskolen er 1,9 mia. kr. højere, end dengang den socialdemokratiske regering sad.
1,9 mia. kr. Så er der nogle, der taler om rundbordspædagogik, og vi har en diskussion om det, men det, man i hvert fald kan sige, uanset hvad det er for nogle ord, man vælger at bruge, er, at der har været et problem med, at man ikke har haft nok fokusering på fagligheden i folkeskolen.
Jeg beklager, at SF ikke ville være medvirkende til det.
Men det har vi lavet et bredt forlig om.
Der var jo bred enighed om, at der skulle større fokus på fagligheden i folkeskolen.
Så er det jo interessant, at hr. Holger K. Nielsen lige pludselig er meget optaget af vigtigheden af de signaler, vi sender herindefra.
Jeg hørte jo, at hr. Holger K. Nielsen mente, at det var den dårligste tale, han havde hørt herinde.
Men der var da masser af signalgivning i den tale.
Den tog netop udgangspunkt i, at vi skal kunne diskutere nogle værdier, men det har så lige pludselig ingen værdi for hr. Holger K. Nielsen.
Det er en mærkelig verden, vi lever i.
Holger K. Nielsen (SF), 2003-10-09:
er en vigtig diskussion, som nu er kommet på dagsordenen.
Det er jo rigtigt nok, som hr. Jens Rohde siger, at det her ikke bare er et spørgsmål om penge.
Men det er jo også et spørgsmål om penge.
Det er jo ikke ligegyldigt for undervisningen, om man sidder i nedslidte lokaler, og om man har undervisningsmateriale, som er tidssvarende.
Jeg vil godt spørge endnu en gang: Hvis der skal være hold i det, regeringen går og siger, ville det så ikke være tilpas, om man gjorde en langt mere målrettet indsats for at få et mere tidssvarende undervisningsmateriale?
Men jeg er enig i, at den her mere ideologiske debat, som hr. Jens Rohde rejser, også er vigtig.
Han taler om borgersyn, men jeg vil hellere tale om medborgerskab, som er vigtigt i forhold til at være forbrugere i den offentlige sektor.
Men i den sammenhæng er det vel også vigtigt, at vi ser på de signaler, der kommer herindefra.
Vi hørte statsministeren sige i tirsdags, at man sidder i en rundkreds rundtomkring i folkeskolen - jamen hvad er det
for noget
Skulle vi ikke kigge ud ad vinduet?
I TV-avisen om aftenen kunne man se interview med skoleelever, som sagde, at det er en fuldstændig forkert beskrivelse.
Jeg har selv fire børn, der har gået i folkeskolen og går i folkeskolen.
Jeg har store erfaringer med den, og jeg kan da ikke genkende det billede, at man bare sidder i en rundkreds.
Hvad skal det til for?
Ville det ikke være en idé, at vi kiggede ud ad vinduerne og fik en reel og virkelig og tidssvarende beskrivelse af den virkelighed, som børnene fungerer i?
Jens Rohde (V), 2003-10-09:
Vi mener faktisk i Venstre, at det er ganske sundt, at der her i forhold til virksomhederne er en udbuds- og efterspørgselsstyring.
For virksomhederne har vi generelt lettet omkostningerne ved at drive virksomhed.
Vi har lettet de administrative byrder.
Vi har taget en lang række initiativer, som sikrer også borgerne, som jo bliver lettet i skat pr. 1. januar, større råderum og mere disponibel frihed.
Men så må virksomhederne også påtage sig et ansvar for det, de selv har en interesse i, nemlig at uddanne deres medarbejdere og efteruddanne deres medarbejdere.
For det er jo virksomhederne selv, der har den interesse - både for sig selv og for deres medarbejdere.
Så det er ganske sundt.
Derfor står vi hundrede procent ved den ændring, vi har lavet.
Må jeg så sige om de offentlige finanser: Det hænger jo ikke sammen, når hr. Frank Jensen står heroppe og siger, at pengene fosser ud af statskassen, når han samtidig anklager os for ikke at gøre noget i forhold til ledigheden.
Der er stadig væk overskud på statens finanser.
Der er stadig væk et overskud i den finanslov, som finansministeren har fremsat.
Men når det er lidt mindre, end det har været tidligere, er det rent faktisk, fordi vi tager ledigheden alvorligt og gør noget ved den.
Frank Jensen (S), 2003-10-09:
Nu skal jeg lade være med at kommentere hr. Jens Rohdes personlige forhold til penge.
Jeg kan bare sige, at i den regering, hr. Jens Rohde støtter op om, er pengene fosset ud af kassen.
Det kan vi jo se på de tal, vi har fået her til morgen.
Men det er ikke det, der optager mig og Socialdemokratiet.
Ja, på aktieoptioner har man lettet beskatningen.
Det giver mennesker en stor berigelse.
Men for specialarbejderen, for den kvindelige arbejder i industrien bliver der indført beskatning på efteruddannelsen.
Hvis det er den form for lempelser i velfærdssamfundet, hr. Jens Rohde og Venstre vil stå inde for, er det virkelig noget, der skævvrider det danske samfund. Vi kan se konsekvenserne.
Hvorfor forholder Venstre sig ikke til, at efteruddannelsesaktiviteten er faldet med 25 pct.?
Der må da være nogle i Venstre, der er optaget af, at vi får hævet kvalifikationerne i den danske arbejdsstyrke.
Hvis ikke hr. Jens Rohde er det, må der være nogle, der må give ham en belæring.
Jens Rohde (V), 2003-10-09:
Nej, vil jeg sige til hr. Frank Jensen, den vil vi ikke fjerne.
Erhvervslivet må tage et ansvar for at uddanne de medarbejdere, de har.
Det er vel rimeligt og fair nok, at man forlanger, at erhvervslivet tager et ansvar.
De har jo selv en meget kraftig interesse i, at de skal efteruddanne deres medarbejdere, så de står stærkt i konkurrencen.
Det har enhver virksomhed en interesse i.
Derfor er det helt naturligt, at vi siger til erhvervslivet, at de skal tage et større ansvar.
Samtidig har vi jo lettet et hav af byrder for erhvervslivet.
Jeg ved ikke, om hr. Frank Jensen mener, at det er bedre, at man pålægger virksomheder lønsumsafgift på 2 promille og arbejdsmiljøafgifter osv. - alle de forslag, som
ligger i den socialdemokratiske suppedas
Hr. Frank Jensens cigarkassetænkning duer ikke, fordi det er åh så forfærdeligt det ene sted, hvis man pålægger virksomhederne noget, men det andet sted kan man roligt gøre det.
Men hvis det er sådan, at man pålægger nogle at betale 100 kr., er det pludselig nærmest lig med social massegrav.
Det er da et underligt forhold at have til penge, vil jeg sige til hr. Frank Jensen.
Frank Jensen (S), 2003-10-09:
Se, nu prøver jeg igen med et spørgsmål, og så svarer hr. Jens Rohde: Noget for noget, sådan må det jo være.
Jeg stillede tidligere et spørgsmål om arbejdsløsheden, der vokser og vokser måned for måned, nu viser også de seneste tal, vi har fået her til morgen, yderligere 2.000.
Og så spurgte jeg hr. Jens Rohde: Er det så klogt nu, hvor vi har stigende arbejdsløshed, at regeringen har indført brugerbetaling for erhvervslivets efteruddannelse på 750 kr. pr. uge for at komme på efteruddannelse?
Er det så de medarbejdere, er det så de virksomheder, der benytter sig af efteruddannelse, der skal straffes?
Jeg tror, at hr. Jens Rohde også kommer for lidt ud i virkeligheden derude på de arbejdspladser og i de virksomheder, hvor man har masser af ufaglærte ansatte.
Det er derude, at resultatet bliver yderligere arbejdsløshed.
Kan vi ikke få at vide, om Venstre vil fjerne den brugerbetaling og erstatte den med, at alle bidrager til at finansiere vores efteruddannelsessystem og ikke kun dem, der benytter sig af det.
Holger K. Nielsen (SF), 2003-10-09:
Ja, det er en mærkelig verden.
Det synes jeg også det er.
Det, jeg opponerede imod, var de forkerte signaler, der blev sendt.
Det var notorisk forkerte signaler, der blev sendt af statsministeren.
Jeg har da ikke noget imod, at der bliver sendt signaler.
Det var jo en forkert virkelighedsbeskrivelse, der kom.
Det, jeg så siger, er: Tror hr. Jens Rohde ikke, det ville være en fordel også for den lokale debat, for medborgerskabsudviklingen, at når landets statsminister siger noget om folkeskolen, er det korrekt?
At det så ikke bare er et eller andet vrangbillede, der er helt, helt forkert, som han forsøger at beskrive af en skole.
Jeg kan nu forstå, at hr. Jens Rohde vil have ikke en national, men en lokal skole.
Men så forstår jeg bare ikke noget som helst i de signaler, der kommer fra regeringen i øjeblikket.
Man kan i dag læse i avisen, at De Konservative vil have ensartede nationale test, multiple choice-test en gang om ugen i alle landets skoler på samme tid hver dag året rundt sådan efter DDR-model.
Jamen det er det, De Konservative foreslår.
Det er da interessant, synes jeg, at få det afklaret.
Kan den idé ikke blive skudt ned allerede i dag på det her tidspunkt?
Jens Rohde (V), 2003-10-09:
Det er spændende undervisning, vi får fra hr. Anders Samuelsen her i dag.
Jeg kan sige, at skattestoppet jo er en politisk beslutning, vi har truffet, og i mit udgangspunkt står skattestoppet simpelt hen ikke til diskussion.
Vi vil have et skattestop, og hvis det er sådan, at man er imod skattestoppet, er det en ren tilståelsessag.
Så må det være, fordi der skal findes nogle andre penge andre steder.
Jeg er nødt til at sige, at rent historisk - hvis bare hr. Anders Samuelsen dog ville erkende det - har det faktisk været sådan, at rent fleksible skatter altid har været lig med højere skat og afgiftsbetaling.
Altid!
Opfindsomheden herinde til at bruge penge er jo enorm.
Det er den såmænd også blandt os, det skal jeg da ikke lægge skjul på, og derfor er det et godt styringsredskab.
Det er det borgersyn, jeg talte om i min tale, der lidt er gået fløjten, men som vi kan være med til at styrke gennem skattestoppet.
Derfor ligger skattestoppet fast.
Ja, nu kan jeg jo se, at fru Marianne Jelved sidder og smiler og synes, at det var et rigtig, rigtig godt spørgsmål, som hr. Anders Samuelsen fik stillet mig her, og det er jo sådan lidt pudsigt, da det ikke er så forfærdelig lang tid siden, at fru Marianne Jelved på De Radikales eget landsmøde argumenterede for, at man ikke skulle gøre noget ved efterlønnen.
Men lige pludselig er det altså blevet god radikal latin, at det skal man, og så er sådan en Velfærdskommission bare en syltekrukke.
Nej, det er den ikke.
Naturligvis vil vi tage de anbefalinger eller scenarier, som Velfærdskommissionen må komme med, alvorligt og drøfte dem.
Så har man så bagefter en politisk holdning til det.
Det er jo økonomer, der laver det, og det er fint, når man har skitseret nogle scenarier, for så kan vi da i det mindste få en god debat om det, der hviler på et mere sagligt grundlag
end megen af den debat, som kører i dag, og så tager vi så politisk stilling efter det.
Men jeg har bare to forudsætninger, der skal være opfyldt, før Venstre medvirker til reformer på efterløn eller andre områder, hvor det måtte være.
Punkt 1: Det skal ske efter en ordentlig debat, en saglig debat, en oplyst debat med befolkningen.
Punkt 2: Det må være brede forlig, der skal tegnes
, når man taler om noget, der rækker så langt ud i fremtiden som f.eks. efterløn.
Det betyder, at De Radikale, men så sandelig også Socialdemokraterne må være med, hvis det er sådan, at der skal laves noget på de her områder.
Det er vores forudsætning.
Så kender man spillereglerne.
Anders Samuelsen (RV), 2003-10-09:
Vi har en træt regering, og det har vi allerede efter 2 år.
Hvis der er nogen, der er i tvivl, så prøv at tage et kik ned på regeringsbænkene: Folk sidder med et tomt udtryk i ansigtet, der er en slap holdning, folk bladrer fraværende i papirerne, og nogle sidder oven i købet og hvisker og tisker med hinanden.
Havde det været ude i den folkeskole, som regeringen i den grad har lagt for had, så var man blevet taget alvorligt under vingerne.
Man havde fået besked på at holde bøtte, når læreren taler, rette opmærksomheden mod katederet og i det hele taget holde bøtte, ja, først og fremmest holde bøtte.
Jeg blev inspireret af hr. Jens Rohdes tale, fordi hr. Jens Rohde har opdaget Grundtvig.
Jeg synes, at hr. Jens Rohde skulle slå op i salme nr. 692 og få øje på Kingo.
Den salme kunne hr. Jens Rohde så synge for regeringen: Vågn op og slå på dine strenge!
Det var en opfordring til regeringen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Jens Rohde om, hvorvidt regeringen vil tage de anbefalinger, som kommer fra Velfærdskommissionen, som regeringen nu har nedsat, alvorligt.
Hvis nu Velfærdskommissionen anbefaler, at man laver et kraftigt indhug i efterlønnen eller ligefrem fjerner efterlønnen eller måske decideret anbefaler - og det kunne man jo godt forestille sig - at man skulle ophæve skattestoppet, vil regeringen så efterleve de anbefalinger, eller vil man ignorere dem og dermed have udstillet, at man bare har nedsat en syltekrukke?
Jens Rohde (V), 2003-10-09:
Kristeligt Folkeparti ved jo ganske udmærket godt, at vi har arbejdet meget hårdt på at få øget fleksibilitet og prøver at gøre det i alle former, både i forhold til frit valg-ordninger, i forhold til arbejdsmarkedets parter osv., osv.
Der kæmper vi jo en fælles kamp, og hr. Mogens Nørgård Pedersen ved jo godt, at vi der ikke ligger så langt fra hinanden.
Vi er også meget optaget af forældrenes ansvar for børnene.
Derfor nævnte jeg faktisk også i min tale, at det er vigtigt, at vi som forældre også siger, at vi har ansvaret som forældre for opdragelsen af vores børn, for at skabe myndige borgere osv.
Men vi har jo også nogle børn, hvor både far og mor i mange tilfælde arbejder ude, og det er nogle andre familiemønstre, end der var tidligere, som er i daginstitutioner.
Og det er dér, vi så siger: Lad os få det optimale ud af disse børneinstitutioner, sikre sprogstimulering, sikre, at børn får opbygget nogle sociale kompetencer og hele tiden ruste dem til de videre skridt, de skal tage i livet.
Og der har vi et godt eksempel på, hvordan det personlige ansvar og det offentlige kan spille sammen, hvis vi formår at udnytte det ordentligt.
Og det er det, vi prøver på i Venstre.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-10-09:
Jamen det er jo netop det der med at bryde den sociale arv, og det er altså Venstres opfattelse, at den sociale arv, brydes i institutionen.
Nu er det heller ikke sådan, at jeg, selv om jeg er en aldrende herre, ikke har børn og har oplevet daginstitutioner, det har jeg såmænd.
Men hvorfor er det så, at regeringen ikke sætter mere ind på at hjælpe der, hvor der er bedst hjælp at få for børnene, netop i familien?
Hvad har regeringen og hr. Jens Rohde tænkt sig at gøre for at kunne sikre bedre sammenhold i familien, mere fleksibel arbejdstid, mere tid til børnene i familien, der, hvor den sociale arv virkelig kunne brydes?
Jens Rohde (V), 2003-10-09:
Det hænger særdeles godt sammen.
Jeg har ikke sagt noget om, at børnene skal ud i regnvejret, men de har godt af at lege ude også.
Men det, at man laver leg og læring, er altså ikke nødvendigvis to modsætninger.
Jeg har selv en datter, som går i en børnehave.
Først havde jeg hende i én børnehave, hvor der ikke skete så meget; der var ikke den store stimulering af børnene.
Så var jeg så heldig at få hende ind i en anden børnehave.
I den børnehave, hun nu i dag er i, arbejder man meget, meget bevidst og eksplicit formuleret med sprogstimulering, med at øge børnenes sociale kompetence, og børnene synes, at det er rart, det er godt.
De keder sig ikke, og de får virkelig lært det at opbygge sociale kompetencer og får samtidig også en god sprogstimulering.
Se, det synes jeg er en rigtig, rigtig god ting, for det er det bedste, vi kan gøre for vores børn.
Og derfor er det forslag, der er kommet fra socialministeren, også i min optik et særdeles godt forslag, noget af det bedste, vi overhovedet kan gøre på daginstitutionsområdet og på folkeskoleområdet, hvis vi vil bryde den negative sociale arv, og her har regeringen virkelig taget initiativer, der rykker ved noget.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-10-09:
Nu har vi snart hørt flere gange i det forgangne år omkring det med børn, at vi skal bryde den sociale arv, og det er måske derfor, at Venstres ordfører nu vil have børnene lukket ud i regnvejret.
Det er måske, fordi der ikke er plads i institutionerne, fordi der er dårligt arbejdsmiljø i institutionerne, men var det jo ikke netop den plads i institutionerne, som regeringen ville bruge til at lære de her små børn noget ved at indføre læreplaner?
Det virker, som om man på den ene side skal ud i regnvejr og ikke måle og veje tingene, når man er et lille barn i en institution, og på den anden side er det jo netop det, som skal måles og vejes, der skal føres ind i vores daginstitutioner i dag.
Hvordan hænger det sammen?
Jens Rohde (V), 2003-10-09:
Men i alt det, hr. Kristian Thulesen Dahl siger, ender det jo med at blive en debat om debatten, og det synes jeg sådan set ikke er sådan specielt interessant.
var interessant; det var begrebet forfatning eller ikkeforfatning.
I hr. Kristian Thulesen Dahls optik er EU-forfatning eller -traktat - man kan kalde det, hvad man vil, jeg kalder det gerne EU-forfatning, det har jeg ikke noget problem med - noget, der skal erstatte den danske grundlov.
Vi har også hørt fra Dansk Folkepartis landsmøde, at man nu udhuler den danske grundlov og laver en EU-forfatning.
Men det er jo ikke tilfældet.
Det ved hr. Kristian Thulesen Dahl også godt.
Ja, man laver en traktat, man laver et forfatningsudkast, det er fint, for bl.a. at styrke den demokratiske proces i EU, som jeg håber, vi kan være enige om ikke har været for stærk indtil videre.
Det er det, man gør.
Vi er også nødt til at tage højde for, at vi nu er 25 lande og ikke 15 lande.
Det er det, man prøver at arbejde på, så vi stadig væk har et godt og stabilt EU, som vi er nogle, der er tilhængere af.
Men der er ikke tale om, at man erstatter grundloven med en forfatning.
Det vil jeg gerne slå meget fast.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-10-09:
Det er nu alligevel højst ejendommeligt.
Altså når vi har en åbningsdebat, hvor man regner med, at vi nu får en generel debat om, hvad der skal ske i det kommende år, at ordføreren for landets største parti så vælger ikke med ét eneste ord at sige noget om det EU og den forfatning, vi skal stemme om, hvad jeg har forstået, regeringen ellers prioriterer meget højt. Jeg forstår det måske alligevel et eller andet sted godt, fordi man jo har en elendig sag.
Hvad forfatningen indeholder,
vil man jo helst ikke have debatteret.
Man vil helst ikke engang kalde det en forfatning.
Jeg ved ikke, hvad hr. Jens Rohdes reaktion var, da han
hørte statsministerens tale forleden, og statsministeren ikke med ét eneste ord nævnte ordet forfatning, men konsekvent brugte ordet traktat for at give det en mindre betydning end det, en forfatning selvfølgelig er udtryk for.
Er det et forsøg fra Venstres side på nu generelt at tale det her ned?
Er det et forsøg på at undgå, at vi får en reel debat om indholdet i den forfatning, som borgerne skal spørges om?
Er det virkelig, fordi man ønsker, som der jo har været forlydender om, at man kommer pludselig som en tyv om natten med en folkeafstemningsdato, prøver at få den tid, der bliver til kampagne, ned på det kortest mulige, så man kan undgå, at folk reelt finder ud af, hvad forfatningen indeholder?
Anders Samuelsen (RV), 2003-10-09:
Ikke nok med at regeringen tilsyneladende er faldet i søvn, den er også holdningsløs, kan man forstå.
Eller også må jeg vel konkludere - det vil jeg gerne have bekræftet af hr. Jens Rohde - at de garantier om efterløn og skattestop, regeringen gik til valg på sidste gang, ikke holder længere.
Vi kan sagtens komme til at opleve en situation, hvor regeringen, efter at kommissionen er færdig med sit arbejde - fordi regeringen vælger at tage kommissionen alvorligt, den kommission, som man selv har nedsat - vender rundt på en tallerken og går ind for afskaffelse af efterlønnen eller en stærk forringelse af efterlønnen og afskaffelse af skattestoppet, for det har den kommission med de kloge hoveder, som man selv har udpeget, anbefalet.
Er det rigtigt, at Venstre på den måde løber fra sine løfter?
Der er i øvrigt yderligere en salme, som man kunne tage ved lære af, og det er den, der starter med: Vågn op, du som sover, stat op fra de døde.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-10-09:
Det lød jo flot det her med, at der skulle penge til det, og der skulle penge til det, og der skulle penge til det, og der skulle penge til alle mulige andre ting - og så blev der talt om det her med at sende regningen videre til den næste generation.
Det kan jeg sådan set egentlig godt forstå at hr. Frank Jensen er bekymret for, for hvad er det så egentlig, hr. Frank Jensen vil gøre?
Er problemet ikke netop med Socialdemokratiets forslag, at det er Socialdemokratiet, der ønsker at sende regningen videre til den næste generation?
For hr. Frank Jensen glemte jo så at forklare: Hvor skal pengene komme fra?
Dér, hvor pengene bl.a. skal komme fra ifølge Socialdemokratiet,
Ja, så er det jo da i hvert fald den næste generation, der skal betale lånene tilbage, vil jeg gerne sige til hr. Frank Jensen. Så er det i virkeligheden ikke Socialdemokratiet, der sender regningen videre til den næste generation, når man lover guld og grønne skove og så siger, at vi bare kan optage lån, og så kan vi jo altid betale pengene tilbage en anden gang, når hr. Frank Jensen ikke skal vælges igen?
Jeg vil gerne sige til hr. Frank Jensen, at det er rigtigt, at der er dårlige konjunkturer i udlandet og i Danmark.
Vi har så i regeringspartierne bl.a. forsøgt at gøre noget ved det via skattelettelser, som er finansieret fuldt ud ifølge den 2010-plan, som Socialdemokratiet lavede, mens de var i regering, og som de nuværende regeringspartier nu har tilsluttet sig.
Derfor er der ikke nogen problemer; vi afdrager jo stadig væk på gælden, vi laver skattelettelser, og vi øger dermed arbejdsudbuddet.
Men det, der er så underligt, er, at hr. Frank Jensen kan synes, at det er et problem, at vi nu laver skattelettelser for at få flere i arbejde, fordi uh, det bruger vi for mange penge på! Så vil hr. Frank Jensen hellere bruge endnu flere penge på at optage nogle lån, som de fremtidige generationer så skal betale tilbage.
Jamen hvor er logikken?
Der bliver sagt, at regeringen bruger for få penge, og så bliver der sagt, at regeringen bruger for mange penge.
Og er det så en god idé - hvis man synes, det er for mange penge - at bruge endnu flere penge på noget, som så skal betales tilbage af de fremtidige generationer?
Pia Kjærsgaard (DF), 2003-10-09:
Jamen det synes jeg da kun er godt.
Den debat glæder vi os da umådeligt til.
Men vi vil så til gengæld, og det kan jeg love fru Elisabeth Arnold og andre japartier, udfordre og provokere for at få dem til at fortælle, hvad der står i den forfatning.
For hvor ville det dog være evig skønt, hvis vi alene kunne få diskussionen til at gå på det her - alene kunne få diskussionen til at gå på det her.
Det, det jo i virkeligheden drejer sig om, er, at japartierne burde oplyse befolkningen om, hvad der står i den forfatning - hvad står der i den?
i stedet for at sige, at vi så ryger ud, som statsministeren siger, hvor jeg siger, at det er vores egen beslutning, hvis vi vil det.
Men det, vi vil provokere i morgen, og det kan jeg godt garantere fru Elisabeth Arnold og andre, om så kulturnatten først kommer i gang kl. 24 i morgen aften, er, at vi vil have japartierne til at fortælle den danske befolkning, oplyse på saglig og hæderlig vis, hvad der står i den forfatning, for det er man veget uden om indtil nu, hvor man bare kalder det en traktat.
Jo tak, til en ny forfatning for Europa.