runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2005-03-01:
For historikkens skyld er det mig bekendt sådan, at Dansk Folkeparti går ind for det EU, som vi etablerede i 1986, altså et indre marked.
Det er det, der er målsætningen for Dansk Folkeparti, og det er derfor, man har været imod alt muligt andet siden.
Man vil blot have det indre marked.
Det er bare lige for, at hr. Bent Bøgsted ved, hvad det er, Dansk Folkeparti står for.
Men det kan da aldrig nogen sinde være til ugunst, at man har nogle fælles regler.
Jeg er fuldstændig enig i, at det er et problem, hvis lønmodtagere uden for EU kommer ind og laver løntrykarbejde.
Det skal vi tage fat i, og det skal vi gøre både nationalt og i EU.
I Danmark har vi gjort det med Østaftalen.
Det har man ikke gjort i Tyskland.
Der har man tværtimod lavet den her såkaldte 7-års-regel, som gør, at man bare kan komme ind via kvoter, og så er der ingen regler.
Det er jo selvfølgelig til ugunst.
Men det er jo den regel, Dansk Folkeparti ønsker.
Man ønsker jo de forhold, som er i Tyskland, hvor der slet ikke er nogen reguleringsmuligheder, frem for den aftale, som vi har lavet i Danmark, hvor vi kan sikre, i den udstrækning vi kan få den overholdt, og det sker jo da i hvert fald i langt hovedparten af tilfældene, at de lønmodtagere, som kommer udefra, bliver aflønnet efter danske forhold.
Bent Bøgsted (DF), 2005-03-01:
Nu synes jeg ikke, at det sådan lige var den bedst tænkelige situation, hr. Ole Sohn fremhævede, for jeg synes da, vi har set eksempler her på det sidste på, at den nye Østaftale ikke har været særlig god, og at der er kommet arbejdskraft ind fra østlandene, der går til en lavere betaling end den danske.
Det her med chaufførerne betyder, at de kommer til at køre deres lastbiler syd for grænsen, så kommer en polsk chauffør og overtager, og så kan den danske chauffør bare sige farvel og tak her, nu kan han tage hjem og holde fri.
Bjarne Laustsen (S), 2005-03-01:
Dansk Folkeparti og hr. Bent Bøgsted råber ulven kommer, ulven kommer, ulven kommer.
Er det ikke bare generelt sådan, at man er imod alt, uanset hvad det er?
Hvis det er sådan, at man siger, der er gode ting, der også kommer fra EU, så må det være let at nævne dem.
I den sammenhæng vil jeg gerne spørge, om EU ikke er os selv.
Er det ikke sådan, at de danske organisationer, både fra lønmodtagerside og fra arbejdsgiverside, har været med til at udarbejde det her forslag, og at det også har en fælles opbakning?
Er det ikke sådan?
Bent Bøgsted (DF), 2005-03-01:
Nu ved hr. Bjarne Laustsen jo lige så godt som jeg, at Dansk Folkeparti har stemt ja til en del EU-direktiver, som er gode nok.
Ingen tvivl om det.
Men vi har også forbeholdt os ret til at tale imod de EU-direktiver, som vi ikke bryder os om.
I den forbindelse synes jeg, at det er påfaldende, at en organisation, der skal varetage chaufførernes interesser, ikke har været mere på banen i den forbindelse her.
Vi har jo hørt tydelige udsagn her de sidste par dage om, at chaufførerne ikke har fået en opbakning fra 3F, som de hører under, og som hr. Bjarne Laustsen henviser til.
De har jo ikke fået den opbakning, som de gerne ville have i den forbindelse her.
Havde de fået det, så var der måske også kommet lidt ændringer i det her.
Det er ikke nemt at vide.
Bjarne Laustsen (S), 2005-03-01:
Nu fik jeg ikke at vide, om der findes nogen EUdirektiver, der er gode, eller om det bare var, fordi man ville støtte regeringen, at man stemte for, eller hvad årsagen var.
Det, det altså handler om, er, om man kan bruge det fælles marked, det indre marked, til at forbedre vilkårene for danske lønmodtagere, men også sørge for, at de ikke bliver udsat for en unfair konkurrence, fordi der er nogle andre lande, der har nogle ringere beskyttelsesregler.
Der synes jeg og Socialdemokratiet, at vi kan se nytten i, at vi har fælles regler omkring det her.
Er det så ikke også rigtigt, at et direktivforslag jo nogle gange er 20 år undervejs, og at man der har input fra både lønmodtagerside og fra arbejdsgiverside, og at der er masser af chauffører.
Så har chaufførerne ikke haft indflydelse på det?
Bent Bøgsted (DF), 2005-03-01:
Nu ved vi jo godt, at det er sådan, at det ikke er alle chauffører, der er omfattet af en LO-overenskomst.
Der er også chauffører, der er omfattet af en LO-overenskomst, der er utilfredse med det her direktiv.
Det er også almindelig kendt, at hr. Bjarne Laustsen egentlig er ligeglad med de personer, der ikke er omfattet af en LO-overenskomst.
Det er jo det, vi har hørt flere gange fra hr. Bjarne Laustsen i de udtalelser, der er kommet.
Hvis de ikke er med i en LO-overenskomst, så duer det ikke.
Det er hr. Bjarne Laustsens bagland.
Det er det, vi har hørt gang på gang.
Bjarne Laustsen (S), 2005-03-01:
Jeg vil sige til hr. Morten Messerschmidt, at man da ikke skal nedlægge veto mod noget, som er godt.
Det skulle man måske gøre mod noget, hvis det var tåbeligt.
Men det her lovforslag tager jo sigte på at beskytte den enkelte.
Det er sådan generelt set, at jeg ikke kender et eneste sted, hvor et eneste EU-direktiv har forringet vilkårene for danske EU-borgere – overhovedet ikke.
Det kender jeg ikke til.
Det, jeg kender til, er, at lande, der har et højt beskyttelsesniveau, bliver udsat for en ubillig konkurrence fra lande, der har et lavere beskyttelsesniveau, og derfor er det i dansk interesse at sørge for, at vi har ensartede regler, når vi skal konkurrere på et indre marked.
Og det her lovforslag tager sigte nøjagtig på det.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-03-01:
Som det også blev bemærket af fru Irene Simonsen, er der tale om en genfremsættelse af et lovforslag fra den tidligere samling.
Det kommer ikke som nogen overraskelse, at det er et lovforslag, der går ud på at bekæmpe socialt snyd.
Hvis det er sådan, vi ikke får bekæmpet socialt snyd, er der altså en risiko for, at vi mister den folkelige opbakning til vores velfærdssamfund.
Derfor kan vi i Det Konservative Folkeparti fuldt ud støtte et forslag, der går i retning af, at man laver bedre kontrol og nogle bedre sanktionsmuligheder mod dem, der svindler og bedrager med enten dagpenge eller kontanthjælp og samtidig har et arbejde ved siden af.
Bent Bøgsted (DF), 2005-03-01:
Nu er det sådan, at hr. Bjarne Laustsen er så erfaren her i Folketinget, at han godt ved, at man fremhæver de punkter, hvor der kan være noget kritisabelt, og hvor man kan have nogle problemer.
Selvfølgelig er det godt for de danske lønmodtagere, at de får en garanti.
Det er alle jo klar over, men selvfølgelig er der nogle problemer her, sådan som vi ser det.
Det kan hr. Bjarne Laustsen ikke se, fordi hr. Bjarne Laustsen ikke har mulighed for at få ændringen igennem, da det er implementeret som et minimumsdirektiv.
Der ligger jo den her faste aftale mellem regeringen og Socialdemokratiet, og derfor ved vi godt, at hr. Bjarne Laustsen ikke kan komme med nogen indsigelse mod noget som helst direktiv på arbejdsmarkedsområdet.
Men sådan har vi det ikke i Dansk Folkeparti.
Vi kan godt kritisere.
Vi kan godt se, at der er nogle problemer, som vi gerne vil have løst.
Det er der, vi står, men selvfølgelig kunne man også godt have fremhævet alle de gode ting, som var deri, og så glemme alle de negative ting.
Nu har jeg valgt at fokusere lidt på de dårlige ting, hvor der måske kan være tale om lidt svindel.
Bjarne Laustsen (S), 2005-03-01:
Jeg vil gerne kvittere for den sociale indignation, som Dansk Folkepartis ordfører har.
Jeg synes bare, at man så skal lade handling følge ordene, hvis man har noget imod det, uanset hvad Justitsministeriet mener.
Det lovforslag her tager sigte på at straffe nogle personer, der har begået en ulovlighed, og så selvfølgelig på det forebyggende, at det ikke sker igen.
Men det, der ligger i det her, er jo, at man kommer til at straffe måske ægtefællen og dernæst børnene, og hvis Dansk Folkeparti mener, det er forkert, så skal vi da have kigget på det under udvalgsarbejdet.
Så kan jeg forstå, at der er en forkert vinkel på det i forhold til, at der er for lidt straf og sanktioner over for de arbejdsgivere, der lader hånt om reglerne på arbejdsmarkedet.
Her vil jeg på samme måde gerne give tilsagn om, at det kan vi jo passende ordne her.
Det vil jeg bare gerne kvittere for.
Kim Andersen (V), 2005-03-01:
Lovforslaget, som vi her har til behandling, drejer sig om forlængelse af den eksisterende lov om midlertidig, kontraktbetinget driftsstøtte til bygning af visse skibstyper.
Baggrunden for dette forslag, som vi fra Venstres side kan støtte, er, at EU's Ministerråd i 2002 vedtog en forordning, som gav medlemsstaterne mulighed for at yde støtte på 6 pct. til bygning af forskellige skibstyper, container- og kemikalieskibe, produkttankskibe og LNG-tankskibe, frem til den 31. marts 2004.
Forordningen blev af Europa-Kommissionen lanceret som et modtræk til Sydkorea, samtidig med at EU indledte en klagesag i WTO mod Sydkorea med påstand om unfair konkurrence inden for skibsbygning.
I marts 2004 vedtog EU's Ministerråd en forlængelse af ordningen frem til den 31. marts i år, fordi klagesagen i WTO først forventes afsluttet senere i indeværende år.
Den gældende dritsstøtteordning var på finansloven for årene 2003 og 2004 fastsat til en støtteramme på højst 575 mio. kr., hvor statens andel udgjorde 325 mio. kr. og Danmarks Skibskreditfond bidrog med 250 mio. kr., og den støtteramme er fuldt ud udnyttet.
Formålet med det her lovforslag er så at forlænge muligheden for, at vi fortsat kan støtte med 6 pct. til visse skibsbyggerier, og dermed får danske værfter lige konkurrencevilkår i forhold til de EU-lande, som Danmark i øvrigt konkurrerer med på dette område.
Flere EU-lande har allerede udnyttet muligheden i EU's forordning til at forlænge støtten frem til den 31. marts.
Forlængelsen omfatter kontrakter, som indgås inden den 31. marts i år, og for at kunne opnå tilsagn om støtte skal skibene være bygget inden 3 år fra kontraktdato.
Til den foreslåede forlængelse afsættes en pulje på 460 mio. kr.
Finansieringen tilvejebringes i forbindelse med omdannelsen af Danmarks Skibskreditfond til et aktieselskab, og lovforslaget herom er på vej til behandling i Tinget.
Vi må så se med de kontrakter, der tegner sig, og de beskæftigelsesmuligheder, der er i dansk skibsværftsindustri, om det beløb er helt tilstrækkeligt.
Vi er åbne over for at se på en justering.
Lovændringen her består altså alene i en ændring af gyldighedsperioden.
Alle øvrige forhold i den gældende lov om støtte til skibsbygning er uændret bortset fra puljens størrelse.
Det forventes med dette initiativ, at støtten kan medvirke til at sikre bygning af et antal nye skibe på danske værfter og dermed fastholde beskæftigelsen i den danske værftsindustri og tilhørende underleverandører helt frem til 2009.
Det synes vi er et positivt initiativ, og det kan vi fra Venstres side fuldt ud støtte.
Niels Sindal (S), 2005-03-01:
Jeg skal ikke gå i detaljer med den udmærkede redegørelse, som kollega hr. Kim Andersen har gennemført.
Vi er fra Socialdemokratiets side også indstillet på at støtte dette lovforslag.
Men det er jo en meget gammel sag, og rent politisk er statsstøtte af det onde.
Så vi er faktisk imod det, og vi har også støttet regeringen i at stemme imod i Ministerrådet.
Med det initiativ og det lovforslag, vi nu skal tage fat på at behandle, må det vel siges at være sidste gang, vi er i gang med det her lille projekt med statsstøtte til skibsbygning, men der åbner sig jo nogle andre muligheder,
har jeg set.
Og det kan jo være, at vi kommer til at drøfte situationen under andre betingelser, under andre former i fremtiden.
Vi kan støtte lovforslaget, men jeg vil gerne høre ministerens bemærkning til den innovationsstøtte, som tyskerne har fået lov at give til den tunge industri.
Colette L. Brix (DF), 2005-03-01:
Det her lovforslag indeholder en forlængelse af den midlertidige værftsstøtte.
Dansk Folkeparti støttede den oprindelige midlertidige ordning, vi indførte tilbage i 2003.
Dansk Folkeparti gjorde dengang opmærksom på, at vi principielt er modstander af særstøtte til skibsbyggerier, og det er vi da stadig, men vi er selvfølgelig også opmærksomme på problemstillingen omkring Sydkorea, og så længe sagen i WTO ikke er afgjort, støtter vi derfor, at den danske ordning forlænges.
Det har flere andre EU-lande allerede gjort, og derfor kan vi nikke til, at vi i Danmark forlænger ordningen med 1 år.
Der skal her også redegøres for, at der har været nogen polemik omkring det her lovforslag, og det har somme tider måske været svært at se, hvor man skulle hente de her penge fra, men så længe der udefra kommer en konkurrence, som vi skal stå mål med her i det danske skibsbyggeri, så vil Dansk Folkeparti støtte, at de får de penge, der skal til.
Vi er også blevet bekendt med, at de 460 mio. kr. nok ikke er helt nok til at dække udgifterne for det forlængede år, men det må vi så kigge nærmere på under udvalgsarbejdet.
Med disse kommentarer vil Dansk Folkeparti gå positivt videre med lovforslaget.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-03-01:
Dette gælder også den danske værftsindustri og de tilhørende underleverandører.
Derfor anbefaler vi, at muligheden for, at der ydes støtte på 6 pct. til bygning af visse skibstyper, forlænges.
Dermed sikres danske værfter lige konkurrencevilkår i forhold til de EU-lande, som Danmark konkurrerer med.
Da man i Spanien, Frankrig, Italien, Holland og Tyskland allerede har besluttet at udnytte muligheden for at forlænge støtten frem til den 31. marts 2005, mener vi Konservative, at Danmark bør følge trop.
I Det Konservative Folkeparti finder vi det nødvendigt, at vi på denne måde kan bidrage til, at aktiviteten på de danske værfter fastholdes, samtidig med at beskæftigelsen sikres i den danske værftsindustri og hos de tilhørende underleverandører, og derfor kan vi kun støtte forslaget.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-03-01:
Da lovforslaget drejer sig om en forlængelse af en tidligere lov, vil jeg ikke bruge min taletid til at opremse selve forslaget.
Desværre viser det sig, at det fortsat er nødvendigt at give støtte i Danmark til at opretholde produktion af skibe, og som vi gjorde ved sidste lovforlængelse, kan jeg anbefale en vedtagelse af lovforslaget.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-03-01:
Jeg har også noteret mig, at der har været nogle korrekte fremstillinger af sagen indtil nu.
I SF er vi ikke meget for de her statsstøtter i første omgang til landbruget og i næste omgang til skibsværftsindustrien, men vi er også så realistiske, at vi kan se, at her er det alligevel nødvendigt at gøre noget; vores europæiske konkurrenter har foretaget det her skridt, og sagen omkring Sydkorea ligger der stadig væk.
Med hensyn til sagen omkring Sydkorea kunne det være en idé, at regeringen gjorde noget for at få sat lidt turbo på den.
Jeg ved godt, at vi ikke sidder i forreste række, men alligevel, den har kørt i rigtig mange år, og man kunne godt forestille sig, at vi kom til at stå her igen og igen med forlængelse på forlængelse, fordi denne her sag fortsat trækker ud.
Hvis man kigger på, hvor finansieringen skal komme fra, nemlig omlægningen af Skibskreditfonden, så kan man se, at der vil være 810 mio. kr. til rådighed, og jeg kan ikke forestille mig andet, end at ministeren vil være parat til – vi vil i hvert fald opfordre til det – at tage et eventuelt ekstra beløb derfra.
Det er sådan, at der er nogle ting under ordre, og hvis den ordre bliver godtaget, vil der være brug for 130 mio. kr., som vil blive placeret arbejdspladsmæssigt i Nordjylland, og det må være interessant.
Når man så yderligere kigger på denne her omlægning af Skibskreditfonden, så kan man se, at der er 800 mio. kr., som går tilbage til Nationalbanken og dermed staten.
Der har vi i SF bestemt nogle ideer til, at det kunne man da også benytte lejligheden til at se på.
Vi har noget på solenergi, altså vores fremtid omkring vedvarende energi, solenergi, bølgeenergi, som det ville være meget rimeligt at bruge nogle af de penge til.
Men vi kan godt støtte det her forslag med de bemærkninger, jeg er kommet med.
Jens Hald Madsen (V), 2005-03-01:
Der har de senere år været en diskussion om, hvorledes man kunne skabe mere konkurrence, mere gennemsigtighed i forbindelse med indhentning af tilbud i bygge- og anlægssektoren, og her tænker vi specifikt på offentligt byggeri og offentligt støttet byggeri.
Derfor er det her lovforslag et godt initiativ.
Der er de elementer, der gør, at man kan få mulighed for en mere effektiv konkurrence og dermed også bedre og billigere byggeri.
Her kan man se i lovforslaget, at man for at lette byrderne ved at give tilbud har lavet en maks.-regel i forbindelse med, hvor mange tilbudsgivere man inviterer.
Man har jo sådan set også her fået gjort det sådan, at underhåndsbuddene bliver mere attraktive i forhold til formen og også i forhold til den tærskel, der skal være.
Det, jeg specielt hæfter mig ved, er spørgsmålet om licitationer, at gøre dem mere gennemsigtige.
Heri ligger selvfølgelig også, at man, hvis man her foretrækker at vælge det økonomisk mest fordelagtige tilbud, så skitserer i de her kriterier, hvordan tilbuddene skal prioriteres, så man dermed også forklarer for dem, der ikke får invitationen og derefter måske ikke får buddet, hvorfor de ikke fik det, hvorfor de ikke kom i betragtning – det tror jeg faktisk er ganske hensigtsmæssigt – og at man også arbejder med at gøre det nemmere for dem, der skal give tilbud, så udformningen af tilbuddene bliver mere enkel og gennemsigtig.
Så alt i alt synes Venstre, at det er et rigtig godt forslag og et godt initiativ.
Colette L. Brix (DF), 2005-03-01:
Dansk Folkeparti ønsker en effektiv konkurrence i Danmark, og vi er klare fortalere for, at man kommer unødvendige administrative byrder for de private erhvervsdrivende
Derfor finder vi mange rigtig positive elementer i dette lovforslag, som Dansk Folkeparti overordnet støtter.
Først og fremmest har det været et problem for mange potentielle tilbudsgivere, at man har skullet bede om en begrundelse, såfremt ens tilbud ikke blev modtaget.
Det har man reelt ofte ikke villet gøre, da man så blot risikerer at blive anset som en vanskelig samarbejdspartner af udbydersiden.
Derfor finder Dansk Folkeparti det positivt, at man nu automatisk, såfremt man ikke indbydes til forhandling, får en begrundelse.
Vi har mærket os, at det med forslaget kun kommer til at vedrøre licitationer, der har det økonomisk mest fordelagtige tilbud som tildelingskriterium.
Egentlig mener vi, at det bør gælde alle former for licitationer.
Derudover mener vi også, at de nye regler, hvori udbyderen så vidt muligt skal angive vægtene i sine valgte underkriterier, er ganske udmærkede.
For det første frigøres ikkeinviterede parter fra deres bud allerede dér i modsætning til i dag, hvilket vil spare mange ressourcer i virksomheden.
Og for det andet vil det kunne øge konkurrencen, da man som tilbudsgiver ved, det er centralt, at man kommer blandt de tre indbudte parter.
De ændrede regler for underhåndsbud, hvor tærsklen for, hvornår dette instrument kan bruges, hæves fra 2 mio. kr. til 3 mio. kr., kan Dansk Folkeparti ligeledes støtte.
At et fjerde underhåndsbud kun kan hentes, såfremt tilbudsgiveren ikke kommer fra lokalområdet, er også i orden.
Dansk Folkeparti vil i det kommende udvalgsarbejde granske regelændringen vedrørende bud på eget arbejde nærmere, da man ved denne regelændring efter vores overbevisning kan mindske incitamentet til at benytte private tilbudsgivere.
Der har gennem tiden været for mange eksempler på usaglige bud fra amter og kommuner.
Det er også værd at bemærke, at tilbudssiden peger på dette forhold i deres høringssvar.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-03-01:
I Det Konservative Folkeparti ønsker vi, at dansk erhvervsliv skal have de bedst mulige vilkår.
Vi ønsker at sikre virksomhederne effektive og fleksible løsninger samt forbedret konkurrenceevne til glæde og gavn for samfundet, for virksomhederne og for deres medarbejdere.
Dette forslag rummer en lang række forbedringer for alle parter.
På baggrund af en omfattende undersøgelse af tilbudsloven, der blev gennemført sidste år, er der i forslaget adskillige forbedringer, der sikrer færre administrative byrder, større fleksibilitet og større gennemsigtighed, samtidig med at man fastholder en effektiv konkurrence om opgaverne, når det gælder offentligt og offentligt støttet byggeri.
Forslaget er udarbejdet med respekt for de berørte organisationers ønsker om forbedringer, og det er vel næppe forkert, at forslaget for alle parter kan klassificeres i vind-vind-kategorien.
Der er således lagt op til væsentlige ressourcebesparelser og administrative lettelser for alle parter, ved at der sættes loft over antallet af tilbud til udbyderen, samt at der skabes større klarhed omkring de kriterier, som tilbud sammenlignes på grundlag af.
Samtidig finder vi Konservative det positivt, at lovforslaget bidrager til regelforenkling, ved at der skabes større sammenhæng i lovgivningen på området, når tilbudsbekendtgørelsens regler indarbejdes i selve loven.
Vi Konservative lægger desuden vægt på, at forslaget rummer den rette balance, således at de nævnte ændringer ikke har konsekvenser for konkurrenceelementet samt tilbudsgivernes retssikkerhed, der forbedres ved, at udbyderen altid skal give de fravalgte tilbudsgivere en begrundelse for fravalget.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-03-01:
Jeg læser lovforslaget som regeringens og ministerens ønske om at lægge vægt på et mere effektivt byggeri og en stadig effektivisering af tilbudsgivningen.
Tilbudsgiversiden binder fortsat mange ressourcer, og det at afgive tilbud på offentligt finansieret byggeri kræver ofte meget arbejde.
Forslaget om at ændre tilbudsloven skal derfor bidrage til at undgå unødige ressourcestræk i forbindelse med tilbud på offentligt finansieret byggeri, uden at det begrænser mulighederne for et effektivt byggeri.
Dette vil spare ressourcer for tilbudsgiverne, og udbyderne kan spare ressourcer, fordi de fremover ikke skal forhandle med alle forskriftsmæssige tilbudsgivere.
Der sker endvidere en ændring, således at tærsklen for indhentning af underhåndsbud hæves fra de nugældende 2 mio. kr. til 3 mio. kr.
Det vil også spare ressourcer på begge sider.
Tilbudsgivernes retssikkerhed tilgodeses endvidere ved et krav om, at udbydere, der indleder forhandlinger, altid skal give de fravalgte tilbudsgivere en god begrundelse for fravalget.
Vi er enige i, at der skal ske en effektivisering af det danske byggeri, og Det Radikale Venstre ser positivt på forslagets videre behandling.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-03-01:
Der er nogenlunde enighed omkring den klarhed og forenkling, der ligger i det her forslag, så jeg vil ikke gentage alle de ting.
Men jeg vil sige, at forslaget også markedsføres som en forbedring af konkurrencen, og det er jeg ikke sikker på er rigtigt.
Jeg læser, at der åbnes for, at koncernforbundne virksomheder, altså virksomheder, som er bundet sammen, kan indgive et tilbud samme sted.
Det har der ikke været tidligere, og det kan jeg ikke se andet end som en svækkelse.
Der er nogle, der kommer i klemme, og det er ikke de kæmpestore, det er de små og mellemstore.
Det er en ting, vi vil se på under udvalgsarbejdet.
Omkring underkriterier kunne det være en styrke – jeg ved godt, at det ikke er indskrevet nu, men når vi nu er i gang – hvis sociale underkriterier også blev indskrevet i loven.
Det er nævnt i nogle af høringssvarene, og det vil jeg se som en rimelig styrkelse i en tid, hvor der er meget fokus på, at vi f.eks. får langtidsledige ud på jobmarkedet.
Den virksomhed, som i en konkurrencesituation f.eks. står cirka lige med en anden, som har et billigere tilbud, kunne så få den fordel at få arbejdet, og dermed er vi med til at fremme, at f.eks. langtidsledige kommer ud på arbejdsmarkedet.
Ole Sohn (SF), 2005-03-01:
Det forstår jeg godt, og det var også derfor, jeg forsøgte at stille spørgsmålet – det har jeg åbenbart ikke gjort tilstrækkelig klogt, men jeg prøver igen – på det mere principielle plan, for jeg mener heller ikke, at vi her i spørgetimen skal behandle en konkret sag.
Men altså, hvis Udlændingestyrelsen modtager ansøgninger – og det gør de jo jævnligt – fra arbejdsgivere, som ønsker at ansætte østeuropæisk arbejdskraft, hvor der ikke foreligger overenskomst, dvs. primært fordi de ønsker at betale mindre end overenskomsten, så skal sagen undersøges nærmere.