runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-05-06:
Må jeg sige til den socialdemokratiske ordfører, at det er fantastisk at opleve den forskelsbehandling, som Socialdemokratiet udviser, når det drejer sig om at være nidkær over for den almindelige danske skatteyder og komme efter den almindelige danske skatteyder og så komme efter europaparlamentarikernes frynsegoder.
En dom, der i øvrigt fastslår, at hvis der er tale om, at der er skjult løn i udbetalingen af frynsegoder, så kan man rent faktisk beskatte nationalt.
Det er det, dommen fastslår.
Men som udgangspunkt siger EF-Domstolen, at man må regne med, at de godtgørelser, der ydes, er i overensstemmelse med de faktiske udgifter, og derfor ender Domstolen med at fastslå, at så kan der ikke ske national beskatning.
Men er der tale om en skjult lønudbetaling, så kan man netop, siger EF-Domstolens dom af 1981.
Må jeg spørge Socialdemokratiets ordfører: Hvor lang tid skal der gå, før man i øvrigt igen vil prøve den sag og prøve, om den holder ved byretten?
Må jeg så også spørge den socialdemokratiske ordfører, om den socialdemokratiske ordfører og Socialdemokratiet i virkeligheden tror, at der er én dansk europaparlamentariker, som vil gå i retten med krav om ikke at blive beskattet på samme måde som alle mulige andre lønmodtagere i det her land.
Ole Donner (DF), 1999-05-06:
Vi vil i Dansk Folkeparti medvirke til en hurtig udvalgsbehandling.
Pernille Sams (KF), 1999-05-06:
Det Konservative Folkepartis ordfører, hr. Brian Mikkelsen, kan ikke være til stede her i dag.
Derfor skal jeg på hans vegne sige følgende: Det er et lille banalt forslag, vi her behandler.
Det sikrer større fleksibilitet for lokalradio og -tv.
Næste skridt er at løse situationen i hovedstadsområdet, hvor Frederiksborg Amt bør være med i et fælles hovedstadsnævn.
Radiobølgerne kender nemlig ikke til amtsgrænser.
Med hensyn til den manglende »must carry«-forbindelse for digital tv-forsøgsvirksomhed er vi enige i, at det ikke vil være rimeligt at pålægge anlægsejerne en sådan forpligtelse, så længe der er tale om forsøgsvirksomhed.
Mogens Lykketoft (S), 1999-05-06:
Jeg skal sige tak for den generelt meget positive holdning
Og så skal jeg kun give den praktiske oplysning til de ordførere, der var utilfredse - det forstår jeg som udgangspunkt egentlig godt - med den korte behandlingstid, der er for Folketinget, at vi fandt det mest ordentligt
først at fremsætte det her lovforslag, som har været sammenhængende og drøftet med tjenestemandsorganisationerne undervejs i overenskomstforhandlingerne, når overenskomstresultatet forelå.
Det forelå den 21. april, og vi behandlede sagen på ministermødet den efterfølgende tirsdag og fremsatte det den 28. april.
Så hvis man ville fastholde den sammenhæng, så kunne det ikke være fremsat tidligere.
Så erkender jeg, at Folketinget så har en forholdsvis kort tid til at behandle det.
Det beklager jeg.
Og det er jo selvfølgelig Folketinget, der så må tage stilling til, om det er forsvarligt.
Det vil jo ikke løbe fra os, hvis det ikke bliver færdigbehandlet, men der synes vi altså igen, at det var mest ordentligt så vidt muligt at få sagen færdigbehandlet i Folketinget, hvis Folketinget var indstillet på det.
Jeg siger bare dette her, fordi jeg har forståelse for den kritiske bemærkning om det sene fremsættelsestidspunkt, men det har altså den sammenhæng og den begrundelse, jeg her har nævnt.
Kim Behnke (FP), 1999-05-06:
Vi mener, det var en uklog beslutning, men Folketinget har truffet den beslutning, og derfor betragter vi lovforslag nr. L 241 fra Folketingets Præsidium som et nødvendigt forslag, en teknisk ændring, for som hr. Keld Albrechtsen lige var inde på, kan vi ikke bringe Folketinget i den situation, at man ikke har et lovgrundlag, der er tilstrækkeligt i orden.
Så er det nr. L 240 fra finansministeren, og der er det klart, at det er nødvendigt at foretage nogle konsekvensændringer i forhold til tjenestemændene, når nu pensionsalderen er nedsat, så det punkt støtter vi også.
Det fremgår af bemærkningerne på side 9, at der kan være tale om, at stillingen bliver nedlagt, det kan være, at den pågældende medarbejder er uegnet, eller at der simpelt hen er tale om samarbejdsvanskeligheder.
Men finansministeren skal bestemt ikke have utak for at stille et godt og fornuftigt forslag.
Så er der til sidst det tredje element, nemlig spørgsmålet om hvorvidt personer uden dansk indfødsret skal have mulighed for at blive ansat på tjenestemandslignende vilkår.
Når det gælder nordiske statsborgere, har vi en tradition, der jo nærmest går helt tilbage til vikingetiden,
for, at vi mellem de nordiske lande har en gensidig udveksling så udtømmende som overhovedet muligt.
Når det gælder EU-statsborgere, er vi dér forpligtet af nogle traktater.
Så på de to punkter må vi sige, vi ikke har haft noget at indvende imod, at en hollænder eller en belgier eller en nordmand kunne blive ansat på tjenestemandslignende vilkår.
Men når vi udbreder det til en række nationer og personer, som vi ikke har nogen som helst forpligtelse over for, så mener vi fra Fremskridtspartiets side, at det er forkert.
Også fordi vi efterhånden må stille spørgsmålet
: Hvorfor har vi overhovedet dansk indfødsret? Er det sådan, at det bliver degraderet eller devalueret til kun at være et spørgsmål om, hvorvidt man er valgbar og har valgret til Folketinget?
Er det det eneste, der skal være tilbage?
Efter Fremskridtspartiets mening: Nej.
Det skal være noget særligt at have dansk indfødsret.
Det skal der følge nogle særlige forpligtelser og nogle særlige privilegier med.
Derfor vil vi ikke kunne støtte forslaget om, at hvem som helst skal kunne blive ansat på tjenestemandslignende vilkår, og derfor vil vi allerede nu bebude, at vi under udvalgsarbejdet vil komme med et ændringsforslag, som indebærer, at punkt 14 i lovforslaget udgår, og så må vi se, når Folketinget skal tage stilling til det ene punkt særskilt, hvordan udfaldet vil blive.
Men de to andre punkter i lovforslag nr. L 240 kan vi støtte, lige så vel som vi som sagt støtter lovforslag nr. L 241 uden ændringer.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-05-06:
Enhedslisten har hverken lod eller del i nogen af de forringelser, som blev gennemført i forbindelse med finansloven og efterlønnen og nedsættelsen af pensionsalderen, og jeg må sige til finansministeren, at Enhedslistens lyst til at hjælpe regeringen med konsekvensrettelser på det her område kan ligge på et meget lille sted.
Når vi alligevel bliver nødt til at undersøge, om vi kan blive tvunget til at stemme for det her lovforslag, så er det, fordi man ellers ville kunne komme i den fuldstændig urimelige situation, at tjenestemænd og folketingsmedlemmer i perioden fra det 65. til det 67. år kunne få udbetalt både pensionstillæg og folkepension, og vi bliver jo nødt til at kigge på det problem.
Men jeg kan sige til ministeren, at vores lyst til at deltage i det her ligger på et meget lille sted.
Morten Helveg Petersen (RV), 1999-05-06:
Da den radikale ordfører på området ikke kan være til stede i dag, skal jeg sige følgende på hans vegne: Det Radikale Venstre har som bekendt stemt for den nye efterlønslov og dermed også for nedsættelsen af pensionsalderen. Derfor kan vi selvfølgelig også støtte de foreslåede ændringer af tjenestemandspensionsloven og folketingsvalgloven, som er en konsekvens af denne ændring.
Derudover indeholder L 240 en række ændringer af tjenestemandsloven og tjenestemandspensionsloven.
Det drejer sig bl.a. om ændringer af reglerne for afskedigelse af åremålsansatte tjenestemænd.
Derudover foreslås der også en ændring af reglerne for udbetaling af opsat pension på grund af alder efter det 60. år, så det ikke længere er en betingelse, at pågældende udtræder af arbejdsmarkedet.
Det er en ændring, som er aftalt mellem finansministeren og centralorganisationerne, og den støtter vi selvfølgelig fra radikal side. Desuden foreslås det, at tjenestemandslovens bestemmelser om ansættelse af personer uden dansk indfødsret på tilsvarende vilkår som tjenestemænd kommer til at omfatte alle personer uden dansk indfødsret og ikke kun nordiske statsborgere og EU-statsborgere, og det er vi også positive over for i Det Radikale Venstre.
Der er efter vores opfattelse ikke nogen rimelig grund til, at personer uden dansk statsborgerskab ikke skulle være omfattet af disse bestemmelser.
Endelig foreslås der en række ændringer i bestemmelserne om henholdsvis tjenestemandsretten og den kommunale tjenestemandsret.
Ændringerne er begrundet i, at der er vedtaget tilsvarende ændringer på arbejdsrettens område.
Heller ikke disse forslag har vi nogen indvendinger imod fra radikal side, og jeg skal på den baggrund melde, at vi kan støtte forslagene.
Susanne Clemensen (CD), 1999-05-06:
Ja, det her er jo, som det er blevet sagt, et forslag, der dels er et led i finanslovaftalen for 1999 om efterlønsreformen, hvor aldersgrænsen i tjenestemandspensionsloven nu nedsættes til de 65 år som følge af, at den generelle pensionsalder nedsættes fra 67 til 65 år for dem, der fylder 60 år den 1. juli i år eller senere, dels så indeholder forslaget nogle bestemmelser om afskedigelse af tjenestemænd ansat på åremål.
Fremover behandles varigt ansatte tjenestemænd og åremålsansatte tjenestemænd ens i afskedigelsesmæssig henseende.
De her forslag har, som det også fremgår af lovforslaget, været forhandlet med tjenestemændenes centralorganisationer i tilknytning til aftalefornyelsen den 1. april i år, og derfor har CD forståelse for, at forslaget først fremsættes nu.
CD ser umiddelbart ikke nogen problemer i de her lovforslag, og derfor kan vi støtte lovforslagene.
Mogens Andreasen (DF), 1999-05-06:
Det foreliggende forslag fra finansministeren er, som det også er bemærket, tidligere indgået i forbindelse med forhandlingerne om efterlønsloven.
Under disse forhandlinger gjorde jeg som arbejdsmarkedsordfører for Dansk Folkeparti opmærksom på, at vi opfattede nedsættelse af pensionsalderen fra 67 år til 65 år som en forringelse for de kommende efterlønsmodtagere.
Lovforslaget fra finansministeren, nr. L 240, hænger nøje sammen med Præsidiets forslag, nr. L 241, om konsekvenser af nedsættelse af pensionsalderen og indgår derfor naturligt i disse forhandlinger.
Det er et meget omfattende lovkompleks, men det primære for Dansk Folkeparti er nedsættelsen af pensionsalderen og ikke så meget de retlige aspekter i loven, som jeg betragter som redaktionelle ændringer. Det, jeg særlig hæfter mig ved i forslaget, er ændringen af § 19, hvor finansministeren efter gældende lov kan bestemme, at statsborgere fra de øvrige nordiske lande og EU kan ansættes som tjenestemænd her i landet og behandles pensionsmæssigt efter samme regler som danske tjenestemænd.
Nu ændres den så til, at personer uden dansk indfødsret, der ansættes i tilsvarende vilkår som tjenestemænd i almindelighed, behandles i pensionsmæssig henseende som øvrige tjenestemænd.
Det er en udvikling, som vi ikke bryder os ret meget om i Dansk Folkeparti.
Nu forventer jeg jo ikke, at denne lov ikke bliver vedtaget her i Folketinget.
Men vi vil i Dansk Folkeparti følge udvalgsbehandlingen meget nøje, og vi vil overveje, om der bliver anledning til, at vi stiller ændringsforslag til loven.
Ole Sohn (SF), 1999-05-06:
Jeg ved ikke, om det er et udtryk for sådan en radikal holdning, men det er jo Folketinget bekendt, at SF har været meget imod L 174, efterlønsloven og de konsekvenser, det har haft med nedsættelse af pensionsalderen.
Men omvendt er vi også af den opfattelse, at der bør være en vis lighed for loven, så når man nu har lavet én ulykke, skal alle omfattes af ulykken.
Derfor vil vi stille os positive over for de konsekvensrettelser, der ligger i lovforslagene nr. L 240 og L 241.
Det skal forstås sådan, at vi selvfølgelig vil gå ind i udvalgsarbejdet med positiv ånd, men jeg er enig med hr. Knud Erik Kirkegaard i, at det er klart, at vi må afvente høringssvarene, om der er kommet nogle bemærkninger dér, som kan rokke ved noget af det; men som udgangspunkt støtter vi lovforslagene.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 1999-05-06:
Ja, hvis jeg må begynde bagfra, så har min kollega hr. Henning Grove bedt mig sige, at Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslag nr. L 241, som han er ordfører på.
Men ellers vedrørende lovforslag nr. L 240: Det Konservative Folkeparti kan naturligvis tilslutte sig de dele af forslaget, som er logiske konsekvensrettelser i tjenstemandslovgivningen efter vedtagelsen af forliget om efterlønnen, herunder navnlig nedsættelsen af pensionsalderen fra 67 til 65 år. Vi kan som udgangspunkt også støtte de ændrede regler om afskedigelse af åremålsanstatte tjenestemænd, de foreslåede ændringer i tjenestemandsretten, forslaget om at give også personer fra tredjelande uden dansk indfødsret mulighed for ansættelse i tjenestemandslignende stillinger samt finansministerens foreslåede mulighed for at kunne delegere visse beføjelser til Finansstyrelsen.
Jeg må dog gøre opmærksom på, at vi på nuværende tidspunkt ikke kender høringssvarene til lovforslag nr. L 240, og vi må derfor naturligvis tage forbehold over for eventuelle problemer, som kan blive rejst i høringssvarene. I forlængelse af den problemstilling vil jeg gerne her på Det Konservative Folkepartis vegne beklage, at Folketinget får så lidt tid til at behandle forslaget.
Vi har
første behandling
Så kort behandlingstid kan forsvares i nødsituationer, hvor landet eller verden stander i våde, men det er jo ikke tilfældet her.
Til trods herfor er vi indstillet på at forsøge at få forslaget underkastet en sædvanlig seriøs udvalgsbehandling
inden for den tid, der er til rådighed, men bestemt ikke uden betænkelighed, og vi vil henstille til regeringen, at man fremover ikke stiller Folketinget i en så urimelig presset situation.
Henning Urup (V), 1999-05-06:
Lovforslaget, vi her behandler, nr. L 240, er dels en følgelovgivning af finansloven for dette år og dels en række øvrige lovændringer.
Hvad angår følgelovgivningen, der omhandler ændringer i tjenestemandspensionsområdet med baggrund i sænkning af pensionsalderen fra 67 til 65 år, er Venstre selvfølgelig som forligspartner på linje med lovforslaget.
Vi har dog den kommentar, at vi synes, det er noget sent at fremlægge lovforslaget.
Den resterende del af lovforslaget, der omhandler ændringer på tjenestemandsområdet, ser vi heller ikke umiddelbart problemer i.
Der ligger i forslaget også yderligere ministerbemyndigelse, som vi i Venstre altid har en sund skepsis over for, og der nævnes i bemærkningerne, at der har fundet forhandlinger med tjenestemændenes centralorganisation sted, og vi vil selvfølgelig i udvalgsarbejdet bede om at få oversendt høringssvarene herfra, såvel som fra andre.
Vedrørende lovforslagets udformning af en ny § 58 c i lov om tjenestemænd, der handler om ansættelse af personer uden dansk indfødsret på tjenestemandsidentiske vilkår, vil vi fra Venstre gerne spørge, om ministeren har sikret sig, at grundlovens § 27 om ansættelse af tjenestemænd ikke herved
bliver udhulet.
Venstre vil gå positivt ind i udvalgsarbejdet
med dette lovforslag.
Til lovforslag nr. L 241 vil jeg sige, at lovforslaget her, fremsat af Folketingets Præsidium, er en helt naturlig følge af finanslovens sænkning af pensionsalderen fra 67 til 65 år, og Venstre kan derfor tilslutte sig forslaget.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-05-06:
Jeg skal ikke forlænge debatten her, men da vi ikke er betænkningsberettigede i Trafikudvalget, skal jeg kun redegøre for vores stilling. Den er, at vi kan støtte det ændringsforslag, der er stillet af trafikministeren, og i øvrigt støtter vi lovforslaget selvfølgelig, ligesom tidligere ordførere har sagt, i tillid til, at vi ikke gør noget forkert, altså at det ikke er på kant med grundloven.
Ole Sohn (SF), 1999-05-06:
Jeg forstår ikke helt ministerens bemærkning om, at SF's ændringsforslag skulle volde problemer.
Jeg er opmærksom på, at havneloven jo er blevet til på baggrund af en betænkning og et udvalgsarbejde, hvor de forskellige aktører og interessegrupper har været involveret, og det er en meget fin afvejning af de forskelliges interesser.
Jeg er godt klar over, at det ændringsforslag, vi stiller, er meget i tråd med bl.a. de ønsker og forestillinger, man gør sig i Sammenslutningen af Danske Havne, men jeg kan ikke se, at det ændrer havnelovens idé, og jeg forstår ikke, at ministeren er så optaget af at bevare den balance, alene af den grund, at det er en anden part, Dansk Stevedoreforening og Foreningen af Areallejere i Danske Havne, der i den grad er løbet fra et fælles forlig med den sag, de satte i gang med professor Peter Germer.
Derfor mener jeg altså ikke, at ministeren behøver have samvittighedskvaler over at støtte et i øvrigt udmærket forslag fra SF.
Sonja Mikkelsen (S), 1999-05-06:
Først skal jeg kommentere dette interessante grundlovsspørgsmål.
Jeg vil gerne sige til hr. Svend Heiselberg og til hr. Ole Sohn, at jeg er helt tryg ved at skulle stå inde for, at det lovforslag, der her foreligger, som jeg glæder jeg mig over at vi også kan samles meget bredt om, ikke er grundlovsstridigt.
Det, spørgsmålet drejer sig om, er: Bliver man medejer af købmandsbutikken, bare fordi man har handlet der i 20 år?
Til det er svaret vel klart: Nej, det gør man ikke.
Bliver man medejer af en havn, bare fordi man har brugt den i 20 år?
Nej, det gør man selvfølgelig ikke.
Derfor er der efter min opfattelse ingen tvivl om, at Kammeradvokatens rådgivning
til regeringen og til Folketinget i det her spørgsmål er fuldstændig soleklar.
Jeg har naturligvis ikke noget imod, at vi drøfter sagen endnu en gang i Folketingets Trafikudvalg, og jeg kommer gerne, så vi er helt på det rene med, hvad det er, vi beslutter, og hvad det er, der er relationerne til grundloven i den her sammenhæng.
Så er der det spørgsmål, som hr. Ole Sohn nævner, med, at man kan give selvstyrehavnene mulighed for at etablere et driftsselskab.
Så skulle man jo også have løst det problem
med grundloven, hvis der nu var et problem, men som jeg lige har sagt: Der er ikke noget problem med grundloven.
Over for hr. Søren Kolstrup vil jeg gerne understrege, at i lovforslaget om, at man kan overgå til aktieselskabsform i havnene, ligger der samtidig nogle stærke bindinger på, hvordan et overskud skal bruges.
Der skal klart tilgodeses henlæggelser til investeringer, sådan at havnen har udviklingsmuligheder, og først når alle disse hensyn er taget, er der som i ethvert andet aktieselskab - men altså her med så stærke bindinger - mulighed for at tage et eventuelt overskud ud. Jeg vil gerne slutte med at takke udvalget.
Jeg synes, udvalget har bestræbt sig meget på at samle - og det er lykkedes - et meget bredt flertal for lovforslaget, og jeg er sikker på, at vi også efter drøftelsen mellem anden og tredje behandling vil have et meget bredt flertal for lovforslaget her i Folketinget, og det er jeg meget glad for.
Tak for det.
Søren Kolstrup (EL), 1999-05-06:
Hr. Ole Sohn har jo fuldstændig ret i, at en mulighed for at få kapital trukket til en havn jo er at lave aktieselskaber.
Det er da fuldstændig korrekt.
Problemet er blot, at man dermed også risikerer at blive gjort til en del af den almindelige spekulation, og at man risikerer, at de fælles værdier bliver trukket ud af havnene, og det kan jo næppe være en opgave for socialister, der går ind for, at der skal være en fælles infrastruktur.
Så har hr. Ole Sohn endnu et argument, der hedder, at i dag kan man jo også lave dispositioner over havnene, som absolut ikke har med havnedrift at gøre.
Ja, men det er jo ikke et argument for at gøre ondt værre.
Ole Sohn (SF), 1999-05-06:
Jeg forstår, at hr. Søren Kolstrup er betænkelig ved, at man effektiviserer havnene, sådan at de kan blive et aktivt instrument i transportkæden, så vi kan få flyttet transporterne væk fra landevejen og over på søsiden.
Det må jeg selvfølgelig tage til efterretning.
Men har jeg ikke ret i, at hvis en kommune i dag beslutter, at den ikke vil have en havn, så kan man nedlægge havnen, plante til med rosmarin og sælge det til kontorbygninger?
Så muligheden for at gøre andet med havnearealerne er til stede i dag.
Det er ikke noget nyt, der kommer i forbindelse med aktieselskabsmuligheden.
Aktieselskabsmuligheden giver jo faktisk havnene en reel mulighed for at kunne tiltrække ny kapital og dermed blive et aktivt alternativ til landtransporten.
Søren Kolstrup (EL), 1999-05-06:
Enhedslisten kan fuldt ud tilslutte sig, at denne diskussion bliver ført endnu en gang i udvalget.
Dertil vil jeg godt føje, at vi jo her står med endnu en liberaliseringslov, hvorefter havne kan sættes på aktier.
På den ene side får de offentlige havne en række nye og gode muligheder, på den anden side risikerer man, at det bliver gjort til en del af almindelig kommercialisme og spekulation, når havne kommer på aktier.
ikke kan lade sig gøre, og dermed har Enhedslisten sådan set fået bekræftet, at der er al mulig grund til at stemme imod dette lovforslag, i hvert fald hvis det fortsat har den form, som
vi kender i dag.
Ole Sohn (SF), 1999-05-06:
Det er jo en lidt besynderlig situation, at vi andenbehandler et lovforslag, når der er sat spørgsmålstegn ved, om det overhovedet er i overensstemmelse med grundlovens bestemmelser. Vi har fået et foreløbigt svar fra ministeren, som via Kammeradvokaten har godtgjort, at vi er helt på rette spor.
Der er ikke noget galt i lovforslaget, og det har vi selvfølgelig taget til efterretning i udvalget, og det gør vi også i SF.
Men problemet er, at professor Peter Germer, som har lavet et responsum for Dansk Stevedoreforening og Foreningen af Areallejere i Danske Havne endnu en gang har sat spørgsmålstegn ved såvel Kammeradvokatens som ministerens tilkendegivelser.
Derfor er jeg helt enig i, at vi får lovforslaget tilbage til udvalgsbehandling mellem anden og tredje behandling, således at vi får mulighed for at få en endelig afklaring.
Det er klart, at det lægger et stort pres på ministeren, for det er jo ministeren, der kommer til at godtgøre og stå til ansvar for, at den del er afklaret.
Det kan vi selvfølgelig ikke gøre i udvalget, og derfor ser jeg også frem til den redegørelse, der kommer, altså svaret på professor Peter Germers responsum.
En del af problemet kan løses, i hvert fald for en stor del af havnenes vedkommende, nemlig de havne, som bliver selvstyrehavne i kommunalt regi, med de ændringsforslag, som SF har stillet, hvor vi har foreslået, at man i stedet for at overgå til aktieselskabsformen kan lave et driftsselskab i en kommunal selvstyrehavn, sådan at man enten selv eller i samarbejde med private aktører kun laver driftsselskabet i aktieselskabsform.
Så vil man kunne komme ud over en stor del
af problemet og måske også tage lidt af brodden af det. Derfor skal jeg selvfølgelig også anbefale, at man stemmer for de af SF stillede ændringsforslag.