runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Dahlgaard (UP), 2000-11-22:
Tak for svaret.
Det var bare ikke det indtryk, jeg fik i dagene op til folkeafstemningen - sammen med 5,3 millioner andre mennesker, tror jeg - hvor finansministeren sammen med den øvrige regering klart signalerede, at et nej bragte Danmark, dansk økonomi og dansk erhvervsliv i en alvorlig situation.
Når finansministeren sagde, at det kunne betyde en stramning af statsfinanserne, så blev det udlagt i pressen og offentligheden, som om det ville være den finanslov, der lå på bordet og gælder for næste år.
Det har finansministeren ikke forsøgt at korrigere på nogen måde, i hvert fald ikke før i dag.
Derfor er det da godt, at vi får forklaringen.
Et billede af en dansk økonomi, der ville komme ud i problemer, et erhvervsliv, der ville have problemer, hvis det blev et nej til euroen.
Det blev det jo, og der er jo ikke nogen som helst problemer.
Mogens Lykketoft (S), 2000-11-22:
Jeg tror ikke, jeg har noget behov for at bidrage til en af Dansk Folkepartis uendelig mange fremmedpolitiske debatter.
Jeg ser i øvrigt ikke så meget fjernsyn som hr. Thulesen Dahl og hr. Peter Skaarup, og derfor kan jeg heller ikke gå ind i en debat om udsendelser, der har været i fjernsynet.
Og jeg har i øvrigt ikke noget at tilføje til det, jeg har sagt i besvarelsen af spørgsmålet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-11-22:
Jeg vil bare sige, at så vil vi selvfølgelig forfølge denne her sag videre med henblik på at sikre, at der ikke gives tilskud.
Det er jo ikke bare formålsparagraffen, vi skal kigge på her.
Det er jo foreningens eget navn.
Foreningen skilter jo selv med at have et navn, der gør det klart, at den opererer med en virksomhed, der handler om at skjule personer for myndighederne.
Og det kan ikke være et støtteberettiget formål at gøre det. Derfor vil vi i hvert fald bede regeringen om at være meget opmærksom på, at der ikke tildeles støtte fremover, at man får lavet de objektive kriterier på en måde, får dem sat på plads på en måde, så virksomheder med det her formål ikke får offentlig støtte.
Og vi vil selvfølgelig være opmærksomme på i årene fremover, at den forening ikke får støtte. Hermed sluttede spørgsmålene 6 og 7.
Mogens Lykketoft (S), 2000-11-22:
Jeg vil meget gerne have det præcise citat, som hr. Frank Dahlgaard mener at kunne bruge om, hvad jeg har sagt.
Når man skal fastlægge, hvad der er en forsvarlig økonomisk politik, så er der mange forhold, der indgår, og der er mange forhold, der ændrer sig.
Og jeg har sådan set redegjort krystalklart for i forbindelse med præsentationen af finanslovaftalerne, hvorfor jeg mener, at det resultat, der nu er færdigforhandlet i den givne situation og med de andre ting, der har udviklet sig med renten og især energipriserne, er en forsvarlig stram økonomisk politik. Men jeg har også sagt - og det har de partier, der er gået med i aftalerne tilsluttet sig - at man må være rede til at lave nødvendige opstramninger, hvis nogle af de grundlæggende forhold, vi nu opererer ud fra, ændrer sig dramatisk.
Det er sagen.
Så vil jeg godt for en omhyggeligheds skyld sige - for ikke at komme til at bidrage unødigt til hr. Frank Dahlgaards propagandafelttog - at det, jeg har sagt om virkningerne af et nej til euroen, ikke er noget, der kan knyttes an til et enkelt års finanslov eller et enkelt års renteudvikling.
Det er spørgsmålet om, at jeg stadig væk og uforandret er af den opfattelse, at det danske samfund over en længere periode ville få en lavere rente og en lidt kraftigere velstandsudvikling ved at have sagt ja end ved at have sagt nej.
Det kan man ikke afgøre noget som helst modsat af.
Man kan heller ikke sige, at vi ikke kan blive nødt til at lave finanspolitiske stramninger, som vi af andre grunde synes var uønskede, fordi der på et tidspunkt kommer spekulation mod den danske krone.
En risiko, som vi kunne have bragt os fri af ved at sige ja.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-11-22:
Jo, men jeg vil bare lige sige til det sidste her, at jeg er sådan set enig i, at der gælder nogle objektive kriterier, og at det er dem, man vurderer ud fra, men de objektive kriterier bliver jo ændret fra tid til anden.
Altså, de er jo ændret flere gange bl.a. med henblik på at sikre, at der er organisationer, som driver virksomhed, som man ikke mener bør være støtteberettigede, der kommer udenfor, så de ikke får støtte længere.
Her har vi at gøre med en organisation, som efter vores opfattelse klart har som et af sine formål at skjule mennesker for myndighederne, altså drive direkte ulovlig virksomhed, og så er det klart, så må vi have, at de objektive kriterier er indrettet på en sådan måde, at en organisation, der driver den slags virksomhed, ikke får støtte.
Den har altså fået støtte i 1998 og 1999, og det, vi selvfølgelig gerne vil sikre med vores initiativ, når vi mener, den støtte har været forkert, er, at den så ophører i de kommende år.
Men jeg vil da godt have klarlagt, at jeg forstod det rigtigt dengang, at det er regeringens hensigt, at selvfølgelig skal en organisation, der driver ulovlig virksomhed, ikke have offentlig støtte.
Det må enhver kunne forstå.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-11-22:
Finansministeren fremsatte sit forslag til finanslov for næste år i august måned og betonede, at det var et forslag fra regeringen, som var fremsat under forudsætning af, at det blev et ja ved folkeafstemningen om euroen.
Og forud for afstemningen sagde finansministeren, at skulle det gå hen og blive et nej, var det en alvorlig situation, og så måtte man regne med, at der kom en stramning af finansloven.
Det blev et nej, og nu har vi oplevet, at regeringen og finansministeren har indgået en finanslovaftale med venstrefløjen, som indebærer en lempelse af det finanslovforslag, som byggede på et ja.
Hvordan i alverden kan det gå til?
Knud Erik Hansen (SF), 2000-11-23:
Nu ved jeg ikke, om det forvirrende hr. Bjarne Laustsen, at fru Anne Baastrup og jeg spørger på lidt forskellige måder. Fru Anne Baastrup spurgte til vores konkrete vedtagelse; jeg spurgte faktisk til den konkrete politik.
Jeg spurgte, om socialdemokratiet faktisk vil være med til at fremme - det behøver så ikke være i dag, det kunne være i morgen - et forslag om, at de offentlige institutioner skal have en etnisk ligestillingspolitik på samme måde, som vi har en kønsligestillingspolitik.
Anne Baastrup (SF), 2000-11-23:
Konklusionen på det, hr. Bjarne Laustsen sagde, er jo, at den eneste grund til, at Socialdemokratiet ikke stemmer for den her vedtagelse, er, at den er fremsat af SF. Socialdemokratiet vil ikke stemme for ting, som oppositionspartier foreslår her i Folketinget.
Det synes jeg er lidt sølle.
Det hele er i forlængelse af den integrationspolitik, som indenrigsministeren dels har fortalt om står i de tidligere rapport og dels også talte om her fra talerstolen.
Konklusionen er: Socialdemokratiet burde stemme for den her vedtagelse, og jeg synes, det er træls, at Socialdemokratiet ikke gør det.
Bjarne Laustsen (S), 2000-11-23:
Jeg vil sige til fru Anne Baastrup, at netop i min indledning var jeg inde på, at alle de her initiativer, der er sat i gang, skal have lov at virke, og derfor kan vi ikke støtte det forslag, der ligger.
Vi vil meget gerne være med til at drøfte det her indgående i den løbende politiske debat, men vi føler ikke, der er grund til at bekræfte det, vi allerede havde sagt her.
Vi har taget nogle initiativer, og dem vil vi gerne have lov at evaluere løbende og så vende tilbage.
Der bliver refereret til, at ministeren kommer med forslag.
Jamen det er jo korrekt.
Vi ved, at i forhold til den sag, vi behandler om ligebehandling, kommer der initiativer, som ministeren har sagt vil ske.
Til hr. Knud Erik Hansen: Det er jo sådan, at hvis vi her fra Folketinget pålægger kommuner, private virksomheder osv. noget, så skal vi tænke meget over, hvad det er, vi gør.
Her har vi jo at gøre med den situation, at en lang række virksomheder og institutioner allerede har etableret det på de her områder, og det synes vi er ganske udmærket at gøre. Jeg synes bare ikke, at vi ved den lejlighed her skal forpligte en lang række institutioner på den måde, som i det forslag, SF her har fremsat.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-11-23:
Jeg vil godt lige have på det rene: Hvor har vi Socialdemokratiet henne, når det gælder etnisk ligestilling på arbejdsmarkedet?
Jeg forstod det sådan på hr. Bjarne Laustsen, at man var indstillet på, at der skal laves en politik på arbejdspladserne for en etnisk ligestilling.
Vi havde tidligere et forslag om, at det faktisk var en opgave for de offentlige virksomheder, institutioner, at de aktivt skulle formulere en politik, så det blev en åben diskussion på virksomhederne og institutionerne; at man diskuterede, at man ikke havde en etnisk ligestilling på sin arbejdsplads.
Vil Socialdemokratiet være med til det?
Jeg synes, det ville være dejligt, hvis vi kunne få et klart, bekræftende svar på, at det vil man faktisk godt være med til at vi meget aktivt gør, altså også udstikker retningslinjer for de offentlige institutioner.
Anne Baastrup (SF), 2000-11-23:
Hr. Bjarne Laustsen holdt en lang og - synes jeg - også god tale.
Men der var lige én ting, hr. Bjarne Laustsen sprang over, og det var: Hvordan stiller Socialdemokratiet sig til det forslag til vedtagelse, som SF har fremsat?
Bjarne Laustsen (S), 2000-11-23:
Til hr. Knud Erik Hansens spørgsmålet om arbejdsmarkedet vil jeg sige, at det er jo sådan, at tallene taler deres klare og tydelige sprog: at vi har haft en fantastisk udvikling også på det område her, netop fordi vi i den her regerings tid har haft en god beskæftigelsesfremgang, og det er ikke mindst kommet også de her grupper til gode.
Vi har faktisk været i stand til at nedbringe ledigheden fra over 30 pct. til 16 pct. Men det er klart, at vi vil også gerne være med til, at man fik en ligestilling, en beskrivelse af det her område ude på arbejdspladserne.
Det er vi helt med på.
Arbejdsmarkedets parter har også en stor opgave i at løse det her problem, også i forbindelse med det rummelige arbejdsmarked.
Og til fru Anne Baastrup kan jeg sige, at det forslag, som hr. Knud Erik Hansen har fremsat, vil vi stemme imod
, når det kommer til afstemning.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-11-23:
Jamen jeg kan høre, at vi langt hen ad vejen er enige om mange ting, men jeg synes, at jeg manglede én ting, når vi snakker om arbejdsmarkedet.
Jeg oplever jo, at der er mange initiativer for at fremme det, at man som etnisk minoritet får mulighed for at komme ind.
Men når man oplever, at systemet faktisk er sådan, at det ikke rigtig sker, og der er nogle barrierer, så kunne vi også godt overveje den anden tanke, at vi går den modsatte vej og siger: Nu skal vi også aktivt gøre noget for at sikre ligestillingen. Så jeg ville egentlig godt høre, hvor Socialdemokratiet er henne i forhold til etnisk ligestilling på arbejdsmarkedet, specielt i de offentlige institutioner, hvor vi ikke har en ligestilling af etniske minoriteter blandt de ansatte, og om Socialdemokratiet ikke godt kunne tænke sig, at man faktisk mere aktivt på de offentlige arbejdspladser formulerede en politik, der er med til at sikre, at vi får en lige andel af etniske minoriteter på de offentlige arbejdspladser.
Anne Baastrup (SF), 2000-11-23:
Så vil jeg godt høre konkret: Hvad er det for nogle punkter, Socialdemokratiet er imod?
Lægger Socialdemokratiet ikke vægt på, at integration er en gensidig proces, der skal baseres på lige muligheder og fravær af diskrimination, at integration forudsætter, at man uanset etnisk baggrund kan deltage i det danske samfundsliv som en ligeværdig medborger, at samfundet giver plads til mangfoldigheden, kulturen?
Er Socialdemokratiet imod det?
Er det, at regeringen bør tage initiativer til at fremme, at offentlige virksomheder og institutioner udarbejder en politik for etnisk ligestilling?
Det har hr. Bjarne Laustsen lige sagt.
Er det, at der skal etableres et organ, der tager sig af klager og sager vedrørende etnisk diskrimination?
Er det, at man styrker etniske minoriteters mulighed for at formidle viden om deres kultur og forhold i Danmark?
Det har Socialdemokratiet arbejdet for i mange år.
Og det, at integrationsrådenes rolle i lokalsamfundene styrkes, ligger jo i integrationsloven. Indenrigsministeren sagde, at det var det, hun ville.
Hvor er Socialdemokratiets begrundelse for at stemme imod?
Dorte Bennedsen (S), 2000-11-23:
Hr. John Vinther sagde ganske rigtigt, at vi havde lavet det sådan, at det er kommunerne, der tager stilling til, om de vil bygge alment boligbyggeri, og det skal der heller ikke pilles ved.
Men jeg vil gerne spørge hr. John Vinther, om han mener, det er en tilstrækkelig og ordentlig undskyldning, når nogle af de nævnte kommuner slår ud med hænderne og siger: Vi kan desværre ikke påtage os den opgave, som samfundet i øvrigt har pålagt os, altså at tage imod flygtninge, for vi har ikke boligerne til dem. Er hr. John Vinther ikke enig i, at når det i øvrigt er ordentligt besluttet, skal kommunerne løse de opgaver, de har fået pålagt?
Det er bl.a. pålagt kommunerne at modtage flygtninge efter en fordelingsnøgle, så jeg synes ikke, hr. John Vinther kan ride på begge heste.
Han må finde sin vej.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-11-23:
Vi har i SF en meget enkel begrundelse for denne forespørgsel: Vi er bekymrede over den udvikling, debatten om etniske mindretal det sidste par år har taget i Danmark.
Noget, som burde være en enkel opgave, er blevet til en politisk kamp om meninger om de andre, om dem, som man opfatter som anderledes, og handlinger udført af få, der klart er uacceptable, bliver forstørret, så de kommer til at kaste et dårligt lys over alle andre med samme etniske baggrund.
Debatten har bevæget sig væk fra virkeligheden.
Får vi ikke løst opgaven med integration, kan vi se frem
til et uværdigt samfund i en dyb splittelse mellem dem og os, et samfund, der har fjernet sig langt fra den gode velfærdstanke om lige muligheder, og et samfund i konstant splid med sig selv om de andre.
Debatten har lavet markante skillelinjer mellem partier og i partier og har skabt så store indre modsætninger, at vi de seneste år har set udspil, der stritter i både den ene og den anden retning.
Der har både i ord og handlinger været initiativer, der ensidigt har ramt etniske mindretal, og som derfor er ødelæggende for en ligestilling.
Det er SF's overbevisning, at skal integrationen lykkes, er det afgørende, at det er et klart udgangspunkt, at integrationen bygger på, at man er ligeværdig medborger uanset etnisk baggrund, at der i vores samfund skal være plads til mangfoldighed i kultur, og at diskrimination er fraværende.
Det er vores opfattelse, at der på disse områder er meget at gøre, og at vi i Folketinget har en opgave også med at give mulighed for, at man aktivt sætter ind mod diskrimination gennem initiativer til etnisk ligestilling på arbejdsmarkedet gennem organer, der kan tage sig af situationer diskrimination ved at styrke minoriteters muligheder for at formidle deres kultur.
Man kan sige det kort: Uden fravær af diskrimination har og får vi ikke nogen reel integration, og så vil vi fortsat have et de- og et vi-samfund.
Skal integrationen lykkes, skal vi nå frem til et vi-samfund, der også rummer, at vi er og kan være forskellige. Jeg ser derfor frem til at høre, hvad regeringen vil gøre, for at vi også kan få gjort noget ved diskriminationen.
Besvarelse
Jeg skal gøre det ganske kort.
Jeg tror ikke, hr. John Vinther var i Folketinget på det tidspunkt, men vi fremsatte i sidste samling et forslag om netop klagenævn, hvor vi klart beskrev funktion, opgaver og roller, og jeg skal da gerne finde et eksemplar frem af og sende det til hr. John Vinther.
Her står tingene meget klart beskrevet.
John Vinther (KF), 2000-11-23:
Til hr. Knud Erik Hansen: Ja, men jeg mener stadig ikke, der er behov for at etablere et nyt nævn.
Jeg synes måske omvendt, det kunne være glædeligt, hvis hr. Knud Erik Hansen kunne belyse lidt over for Folketinget, hvad det er, man forestiller sig, dette nævn skal kunne gøre, og hvilke sanktionsformer det skal kunne tage i anvendelse.
Det er lidt abstrakt at stå og diskutere et klagenævn for etnisk diskrimination, når vi ikke aner, hvad det nærmere går ud på.
Til fru Anne Baastrup: Jeg ved godt, at man meget gerne vil have mig til at sige, at nu skal Søllerød og Gentofte Kommuner bygge almennyttigt, og så skal vi bare flytte en masse derind.
Men det har jeg ikke tænkt mig at sige.
Jeg mener stadig, det er en kommunal opgave, og det er en del af det kommunale selvstyre, at kommunerne selv tilrettelægger deres politik på det område.
Et meget bredt flertal i Folketinget, som indbefattede regeringspartierne og Det Konservative Folkeparti, vedtog for ganske få år tilbage i tiden at decentralisere beslutningsprocessen vedrørende opførelse af almennyttigt byggeri.
Man lagde det ud til kommunerne, fordi man var sikker på, at kommunerne udmærket godt selv var i stand til at styre, hvor meget de skulle opføre for at kunne imødekomme det behov, de havde, og den tiltro har Det Konservative Folkeparti stadig.
Det er vel ikke det, der er CD's politik?
Skal vi ikke se at komme væk fra den fnidderfnadderdiskussion om individets frie ret?
Knud Erik Hansen (SF), 2000-11-23:
Jeg kan kort supplere: De regler, vi har, betyder rent faktisk, at mange med etnisk baggrund bliver samlet i ganske få bebyggelser, selv om der er brug for, at der bliver åbnet andre steder.
Vi har jo tidligere diskuteret spørgsmålet om klagenævn, og jeg vil godt udrede en misforståelse.
Det skal ikke være dets opgave pludselig at lave nye lovregler. Opgaven for en sådan instans er i høj grad at sikre, at de regler, vi har, kan blive brugt i praksis og lette adgangen til at sikre, at når der er sager med diskrimination, bliver de også behandlet af samfund.
Hvis De Konservative vil have fair betingelser i det danske samfund, er der en god lejlighed til at vise det ved at støtte et sådant organ.
Det kan nemlig betyde, at der også bliver større mulighed for, at der bliver slået ned på den forskelsbehandling og den diskrimination, vi åbenbart alle sammen godt vil af med.
Anne Baastrup (SF), 2000-11-23:
Jeg vil godt lige bede hr. John Vinther præcisere lidt mere, hvad Det Konservative Folkepartis boligpolitik er, når det drejer sig om etniske mindretal.
Hr. John Vinther vil give kommunerne lov til at undlade at give dem en bestemt lejlighed i et bestemt boligbyggeri under forudsætning af, at der kan anvises en anden bolig.
Men hvad nu i den situation, hvor kommunen ikke kan?
Skal jeg forstå det sådan, at hr. John Vinther giver meddelelse til sine partifæller rundtomkring i kommunerne, at det, man gør, faktisk er i strid med Det Konservative Folkepartis politik?
Eller hvad har hr. John Vinther i øvrigt af forslag med hensyn til boligplacering, når man ønsker at modarbejde etniske bydele?
Lone Yalcinkaya (CD), 2000-11-23:
Mener hr. Vinther dermed, at ved at tage folks frie valg af boligområder fra dem fjerner man både kriminalitet og de sociale problemer, der findes?
Helge Bo Jensen (EL), 2000-11-23:
Det var søreme dejligt at høre, at hr. John Vinther er parat til at anvise en anden passende bolig til indvandrere, der bliver sorteret fra nogle andre steder, men jeg må lige bedrøve med, at det faktisk allerede er sådan i mange af landets boligområder, at kommunalbestyrelserne har besluttet at se bort fra ventelisten og sortere folk væk.
I hvert fald i Albertslund Kommune er det sket i ganske mange tilfælde, også med konservativ opbakning, men jeg glæder mig over, at De Konservative herinde kan være med til fremsætte et forslag til ændring af loven, så vi kan få stoppet den diskriminerende praksis.
Lone Yalcinkaya (CD), 2000-11-23:
Jeg vil blot høre hr. Vinthers syn på individets ret til frie valg.
Arne Melchior (CD), 2000-11-23:
Hr. Vinther kan ikke stemme for, at der etableres et organ, der kan tage sig af klager og sager vedrørende etnisk diskrimination, og i den forbindelse henviste hr. Vinther til, at vi har racismeparagraffen.
Men her må hr. Vinther jo tænke på, at for at benytte den skal man for det første gå til domstolene, og det er altså ikke alle, der har kræfter og overskud af både penge og andet til at kunne klare det, og for det andet kan diskrimination jo godt finde sted, uden at der ligger racisme bag. Jeg kan egentlig heller ikke forstå det, når det er sådan, at vi har et nævn her i landet, der hedder Pressenævnet, som man kan henvende sig til, hvis man føler sig hængt ud i pressen.
Men hvis man bliver mishandlet gennem diskrimination i sit private eller erhvervsmæssige liv, har man ikke et sådant organ, så der kan vel ikke være noget, som skulle forhindre De Konservative i at godkende denne tekst.
John Vinther (KF), 2000-11-23:
Mine bemærkninger om, at kommunen skal sikres adgang til at sprede indvandrere i boligområder på den mest hensigtsmæssige måde, forudsætter naturligvis, at kommunen er i stand til at anvise en anden passende bolig.
Jeg synes, det er at gå lidt langt at beskylde Det Konservative Folkeparti for, at vores løsningsmodel er, at de pågældende skal bo på gaden.
Det mener jeg dog ikke vi nogen sinde har været talsmænd for.
Men det kræver naturligvis, at kommunen kan anvise en passende bolig, og det, der er problemet i dag, er jo, at kommunerne ikke rent lovmæssigt har særlig megen adgang til at gøre noget som helst og ikke kan gribe ind over for problemerne.
Det mener vi er problematisk.
Det er da rigtigt, at hvis man ser på nogle af de store københavnske forstadskommuner, kommer op mod 80-90 pct. af indvandrerbørnene rent faktisk i børnehave, og det synes jeg
da er positivt.
Jeg tror, det er sådan i virkelighedens verden, at de, der gør alt det rigtige, vil gøre det, uanset hvad.
Det er da positivt, at der er 80-90 pct., der sætter deres børn i børnehave, men det hjælper jo ikke, hvis det er de sidste 10-20 pct., der udgør problemet.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-11-23:
Der er ofte en forestilling om, at det er vigtigt med tvang, og sanktioner, som om mennesker af en anden etnisk baggrund ikke gerne vil sig selv det godt, og nu vil man altså til at tvinge etniske minoriteter til at sende deres børn i børnehave, selv om vi godt ved, at i f.eks. mange forstadskommuner sender 80-90 pct. af de etniske forældre deres børn i børnehave, fordi de godt ved, at det betyder meget for børnene.
Jeg vil godt høre: Er det nødvendigt at bruge tvang, hvis 80-90 pct. af de etniske forældre rent faktisk sender deres børn i børnehave?
Så med hensyn til et klagenævn: Vi har nogle forskellige regler, som gør, at man kan klage over etnisk diskrimination, men de bliver faktisk ikke brugt.
Jeg vil godt spørge Det Konservative Folkeparti: Hvis det viser sig, at de regler ikke bliver brugt - jeg kan godt vise tal for det - er der så ikke brug for, at vi kigger nærmere på, hvordan vi kan få mulighed for at gøre noget aktivt ved diskrimination på en anden måde end med de regler, man har nu?
Anne Baastrup (SF), 2000-11-23:
Jeg vil også godt have hr. John Vinther til at uddybe sin vision om boliger og etniske minoriteter lidt mere.
For det første skal indvandrere kunne afvises, hvis der i forvejen bor en vis procentdel af mennesker af anden etnisk oprindelse i en bydel; men samtidig er det ikke mit indtryk, at hr. John Vinther vil pålægge kommuner som Søllerød og Gentofte at bygge almene boliger, så folk tilhørende etniske minoriteter kan få en bolig dér.
Hr. John Vinther har tilsyneladende ikke noget svar på spørgsmålet: Hvor skal de mennesker bo andre steder end på gaden?
Hr. John Vinther vil ikke komme med andre redskaber
til kommunerne, end at de skal have mulighed for at afvise.
Men hvor skal disse mennesker bo?
Jeg synes, det kunne være interessant, hvis Det Konservative Folkeparti ville udbrede visionen om dette.
Helge Bo Jensen (EL), 2000-11-23:
Vi kan høre, at hr. John Vinther går ind for at sprede indvandrere, og at kommuner skal kunne sige nej til indvandrere i bestemte boligområder.
Men samtidig kan vi høre, at De Konservative ikke går ind for diskrimination.
Hvad skal der ske med de mennesker, som bliver afvist i nogle boligområder?
Tror hr. John Vinther, at der kan åbnes muligheder for nogle boligtilbud i nogle af de rige kommuner nord for København f.eks.?
Hvis der ikke er det, så er det vel diskrimination?