runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2004-11-19:
Man kan sagtens prøve at tale udenom og afspore debatten, hvis man ønsker det.
Jeg har selv haft og har stadig børn, der har glimrende tilbud,
og jeg har mødt masser af pædagoger, dagplejere og mange andre voksne, der gør et kæmpe stykke arbejde.
De får en desværre ikke nogen særlig høj løn, og jeg kunne godt tænke mig, at deres løn var højere, men det er et andet slagsmål.
Men der er en verden til forskel på, at man får løn for at udføre sit arbejde, og at hele institutionen er drevet ud fra det synspunkt, at der er en virksomhed, der skal tjene penge på den, og at den skal indrettes sådan, at man kan trække et overskud ud af den.
Der er en kolossal forskel på, om man tilrettelægger institutionens økonomi ud fra, at den skal hænge sammen – altså at man fastsætter, hvad udgifterne til løn skal være for at sikre et ordentligt niveau på de betingelser, kommunen har fastsat ud fra den økonomi, regeringen tillader, ud fra, hvad huslejen er osv. – eller man prøver at minimere udgifterne mest muligt for at sikre et større overskud til aktionærerne.
Det er to vidt forskellige udgangspunkter.
Villy Søvndal (SF), 2004-11-19:
Når vi kommer til næste runde, kan hr. Hans Andersen jo passende bekræfte, at sammenligningen med privatskoler ikke giver mening, fordi privatskoleloven lige præcis er sådan, at man ikke kan trække penge ud.
Hvis hr. Hans Andersen ikke er opmærksom på det, er jeg sikker på, at Venstres uddannelsesordfører er opmærksom på det.
Jeg kan se på hr. Hans Andersen, at det er han helt klar over.
Så spørger hr. Hans Andersen, om det her ikke også kan give mindre forældrebetaling.
Det tror jeg ikke.
Det nye, der kommer ind, er jo, at de første 9-10 pct., der er konsekvensen af nedskæringen på institutionen, ikke vil tilfalde institutionen.
De skal ud til aktionærerne.
De skal ud til dem, der har investeret i ISS, eller hvem de andre bliver.
Derfor bliver det ikke billigere.
Hvis det var det, der var diskussionen, ville det være absurd at fjerne loftet for forældrebetaling.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-11-19:
Den påstand om, at vi ikke har mange forskellige producenter, vil jeg bare lade stå for sig selv, fordi alle danskere, der måtte sidde og se debatten, ved jo, at vi har utallige butikker med utallige forskellige varer i dette samfund.
Jeg må bare konstatere, at her har vi igen den retorik, hvor man prøver at vende tingene rundt.
Det er netop denne regering, der skaber flere muligheder, bl.a. mulighed for de institutioner, som fru Line Barfod ikke vil være med til at indføre.
Regeringen har indført frit valg over kommunegrænserne, så man kan vælge mellem dem, der forsøger at skabe vækst i samfundet, og regeringen vil lade folk beholde flere af de penge, de selv tjener.
Så taler fru Line Barfod igen om læreplanerne, som skulle være centralt styrede.
Er det centralt styret, når en forældrebestyrelse laver nogle retningslinjer for, hvordan børnene i deres institution kan få lidt information, kan være med til at få læst op, kan lære at stille spørgsmål og kan lære at være kritiske samfundsborgere allerede i børnehaven?
I øvrigt er det en af de ting, der også i dagens aviser efterlyses som noget af det, der skal til, hvis vi skal bryde den negative sociale arv.
Er det centralistisk, når forældrebestyrelserne skal gøre det ...
Ida Jørgensen (RV), 2004-11-19:
Vi har det rigtig fint med mange valg, og vi ville have det rigtig fint, hvis det her forslag havde lagt op til en gennemgribende gennemgang af de selvejende institutioners muligheder og mulighederne for at tilbyde forældre nye pasningsmuligheder.
Det, der er vores problem, er, at man blander offentlige og private midler, og at man tillader, at der trækkes overskud ud af det.
Det ser vi faktisk som et stort problem.
Lad mig lige sige, at jeg ikke synes, at det her er spor venstrefløjsretorik.
Det her handler om, at vi går ind og giver statstilskud til en virksomhed.
Vi har altså afskaffet tilskuddet til skibsværfterne.
Vi kæmper med at få afskaffet EU's landbrugsordninger, og jeg ved godt, at det her lovforslag ikke har samme dimensioner, men det har nogle af de samme problemer indbygget.
Jeg vil uddybe det under min ordførertale.
Line Barfod (EL), 2004-11-19:
Jeg tror ikke, fru Charlotte Dyremose har sat sig ordentligt ind i regeringens politik.
Det er sådan set denne regering, der vil lave statsstyring af alle børnehaver og vuggestuer.
Det er denne regering, der indfører læreplaner, som starter med at slå fast, at ministeren skal bestemme, at alle børn skal lege med ler.
Det er denne regering, der ønsker at støtte store monopoler som Arla og andre, så vi ikke kan få et stort, forskelligartet kvalitetsudbud og ikke kan have mange forskellige fødevareproducenter, der kan lave rigtig gode, forskelligartede madvarer, og det er denne regering, der støtter store monopoler på mange områder, så vi ikke kan have mange forskellige lokale producenter, der producerer kvalitetsvarer.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-11-19:
Nu får vi jo virkelig de ideologiske forskelle frem.
Nu får fru Line Barfod understreget, at det, fru Line Barfod vil tilbage til, er det, som for snart årtier siden blev afskaffet i det gamle Sovjetunionen, hvor man havde én slags af alting.
Man havde nogle butikker, som staten stod for, og det viste sig, at der ikke var mad nok i de butikker.
Folk stod i kø, og når der ikke var mere mad, måtte resten af køen gå hjem.
De lande, som var med i det gamle Sovjet, er nogle af de fattigste i Europa i dag, så det er altså ikke den måde, man skaber høj levestandard på.
Jeg troede, at selv Enhedslisten havde erkendt, at planøkonomien døde med det gamle Sovjetunionen, men er det virkelig det, fru Line Barfod gerne vil indføre?
Én slags butikker, én slags brød, én måde at gøre tingene på, og det offentlige skal styre det hele.
Line Barfod (EL), 2004-11-19:
Det er rigtigt, at der er mange, der tjener penge, men vi kan også se konsekvenserne af det.
Der er bl.a. børnearbejdere i resten af verden, der bliver tvunget til at sidde og producere tøj under elendige vilkår, for at vi kan købe det meget billigt.
Vi kan også se, at en stor del af den mad, vi får, bliver lavet på discountvilkår med elendig kvalitet af maden til følge, fordi der er nogle, der skal tjene penge på den i stedet for at fokusere på en god kvalitet.
Jo, det giver store problemer, hvis man fokuserer på at få et overskud i stedet for at levere den bedst mulige kvalitet.
Der er nogle områder, hvor man godt kan tjene penge, og der er andre områder, hvor vi hidtil har haft den holdning i Danmark, at her må man ikke tjene penge, fordi der ikke er tale om varer, man skal tjene penge på.
Omsorgen for vores børn og vores ældre har hidtil været områder, hvor vi har sagt, at her ønsker vi ikke, man skal kunne tjene penge, og her ønsker vi ikke at få markedsmekanismerne ind, netop fordi vi ikke ønsker at få discountvilkår.
Helge Adam Møller (KF), 2004-11-19:
Ja, jeg kan da godt se, at det er forskellige udgangspunkter, men jeg synes ikke, der er noget galt i det.
Men der er noget, der er endnu vigtigere for børnene end at blive passet.
De skal også have tøj, så de ikke fryser ihjel her i november måned, og det køber man også i forskellige butikker.
Hvad er der galt i det?
Skal de også afskaffes ud fra den ideologi, fru Line Barfod går ind for?
Jeg har siddet oppe på mit kontor og fulgt debatten den sidste times tid, og jeg er ked af at sige det, men jeg synes næsten, at fru Line Barfod lyder hjerteløs.
Jeg bliver nødt til at sige det, fordi jeg synes, det er helt urimeligt og forkert, at vi har ca. 40.000 mennesker her i samfundet, som gør et stort og godt stykke arbejde – jeg tænker på lederne af daginstitutionerne og alle børnepædagogerne – og de skal nu have frataget deres løn.
De får ingen månedsløn fremover, for fru Line Barfod har i den seneste time sagt tre gange: Man må ikke tjene penge på at passe børn – jeg gentager: Man må ikke tjene penge på at passe børn.
Jeg har to børn, der indtil for nylig har gået i tre forskellige institutioner, og den ene har også haft en dagplejemor.
Det har været gode og omhyggelige pædagoger, og de har alle sammen tjent penge på at passe mine børn og andres børn.
Hvorfor skal de fratages deres løn i fremtiden?
Og hvad er der galt med det gode stykke arbejde, de yder, hvad enten det er på en kommunal eller en anden institution?
Hvad har fru Line Barfod mod dette?
Ida Jørgensen (RV), 2004-11-19:
Jamen vi går da helt ind for, at de mennesker, der har nogle gode ideer, kan gå ud og lave et dagtilbud.
Vi går også helt ind for, at de kan få en løn for det.
Og jeg sagde også i min ordførertale, at det også skal stå alle fuldstændig frit for at lave en børnehave, som de kan tjene penge på, bare der ikke er offentligt tilskud til det.
Det, der er vores problem i det her, er, at man går ind og blander offentligt tilskud med en forældrebetaling med frie priser, og så kan overskuddet trækkes ud af det.
Så er det altså, at vi får nogle misbrugsmuligheder, som vi ikke kan overskue, og hvor vi ikke synes, at der er gode argumenter for det i det her forslag, som kan opveje de risici, det har i sig.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-11-19:
Jeg kunne forstå, at fru Ida Jørgensen mener, at f.eks. Falck gør det godt, det er jeg selvfølgelig glad for, men lad os nu forestille os, at der er nogen, der siger, at de sådan set gerne vil starte en institution, de tror sådan set også på, at de kan tjene på det, for de har fået nogle rigtig gode ideer, der kan give en bedre pædagogik, og de vil godt gå ind i det, for de vil gerne tjene lidt penge, hvorfor er det så, at fru Ida Jørgensen og Det Radikale Venstre ikke vil være med til at åbne op for den mulighed?
Det er fuldstændig, ligesom de fleste jo forståeligt nok går på arbejde og tænker, at hvis de ikke kan få den løn, de ligesom synes er tilfredsstillende, så vil de ikke gå ind i det store arbejde, og det der med at starte en institution op kræver jo trods alt alligevel nogle arbejdstimer, som man måske gerne vil have betaling for.
Hvis det viser sig, at det ikke er nogen god idé, er det jo ikke anderledes, end at der ikke kommer nogen af de her institutioner, og så er der intet ændret, ved at vi har givet muligheden for, at det kunne ske, men hvis der en eller anden dag
er nogen, der får den gode idé, så ville det betyde, at vi fik udvidet antallet af tilbud.
Ida Jørgensen (RV), 2004-11-19:
Jeg mangler simpelt hen at få at vide, hvad det er, det begrænser, hvis vi dropper den paragraf om, at man må trække et privat overskud?
Så vil jeg sige, at det med boligstøtten har vi jo altså lavet, så det er indtægtsafhængigt.
Jeg kan da godt se nogle problemer i det, hvis vi går helt op til de høje indtægter og så kombinerer det med noget boligstøtte og fri husleje, men nu er det jo altså sådan, at langt de fleste huslejer er fastsat, og de er som regel fastsat af en markedspris.
Men jeg kan da være enig med fru Charlotte Dyremose i, at det kan være et problem, men jeg mener, at det problem er langt, langt mindre end det, vi har i det lovforslag, der er fremsat her.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-11-19:
Jeg er utrolig glad for, at fru Ida Jørgensen holder hånden over Falck.
Jeg kunne jo ikke få noget klart svar fra hr. Villy Søvndal, så jeg håber i hvert fald, at fru Ida Jørgensen vil gøre sit til, hvis skaden nogen sinde skulle ske, at vi fik en anden regering, at De Radikale vil arbejde imod SF på det område.
Når fru Ida Jørgensen siger, at hun er imod det med offentlige tilskud kombineret med fri prissættelse og profit, så siger fru Ida Jørgensen jo sådan set, at vi skal afskaffe boligstøtten, fordi boligstøtten er et bidrag til huslejen.
Huslejen er selvfølgelig reguleret, hvis man bliver boende, men hvis der kommer en ny ind, er der jo faktisk mulighed for, at ejeren af udlejningsbyggeriet kan trække profitten ud.
Så vi har faktisk den kombination.
Skal vi så afskaffe boligstøtten, hvis vi skal af med den kombination?
Det er jeg ikke sikker på fru Ida Jørgensen sådan vil være med til.
Men jeg må stadig væk stille fru Ida Jørgensen spørgsmålet: Hvorfor er det, at man ser sådan på det, at der ikke er nogen grund til at udvide det?
Hvorfor vælger man ikke at vende det om og se sådan på det, at der ikke er nogen grund til at begrænse mulighederne?
Ida Jørgensen (RV), 2004-11-19:
Det Radikale Venstre synes nemlig, at det er rigtig godt, at der nu kommer et administrationsbidrag til de selvejende institutioner.
Vi har jo set i den stak papirer, der er til L 85, og i høringssvarene, at de selvejende institutioner visse steder har følt, at de er blevet klemt fra kommunens side, sådan at de ikke havde helt samme frihed til at udfolde deres egen selvstændighed.
Vi har set stor og god grund til det, hvis man havde lavet et lovforslag, som ville sikre de selvejende institutioners frihedsgrader.
Vi kan sige en anden god ting om det her lovforslag.
Vi kan sige, at det er dejligt for dem, der har privat børnepasning, at kommunerne nu vil overtage administrationen af den.
Det synes vi også er rigtig godt.
Men som jeg nok har afsløret tidligere, ser vi altså også nogle store problemer i det her lovforslag.
Jeg vil koncentrere mig om det forhold, at man giver private virksomheder lov til at trække et overskud ud.
Det, vi er imod, er kombinationen af offentligt tilskud og frie priser, for den har vi ikke set før.
Fru Charlotte Dyremose spurgte, om jeg havde noget imod Falck.
Nej, jeg har ikke noget imod Falck.
Jeg har heller ikke noget imod privathospitaler.
Jeg har heller ikke noget imod en privat børnehave, der er fuldt forældrebetalt.
Det, jeg har noget imod, er, at man går ind og laver kombinationen af offentligt tilskud og fri forældrebetaling, sådan at man går ud og tager en markedspris.
For det, der sker, og det har vi altså set tidligere, når vi har været inde og lave statssubsidier til privat virksomhed, er, at det afspejler sig i prisen.
Vi har mange eksempler, hvor der er en delt finansiering.
Her har man altså været inde og forhandle om, hvor meget det offentlige skal betale, og hvor meget man som privatperson skal betale.
Vi har også åben uddannelse, og vi har noget med friskoler.
Fælles for dem er, at de har lov til at tage en fri pris, men de må ikke trække et overskud ud.
Så det her er altså det første eksempel, hvor vi ser en kombination af, at man har offentligt tilskud, frie priser og kan trække et overskud ud.
Det er det, som vi har meget imod i det her forslag.
Vi har det fint med, at vi skal have mange forskellige tilbud.
Vi tror faktisk på at lade forskelligheden blomstre.
Men vi synes ikke, at vi har hørt noget rigtig godt argument for den paragraf om, at man skal kunne trække overskuddet ud.
Hvad er det lige, som ISS gør, som en idrætsbørnehave eller en virksomhedsbørnehave eller en menighedsbørnehave eller en fri børnehave ikke kan klare?
Hvis vi kunne få de svar, kunne det være, at vi kunne begynde at overveje vores stilling, men vi har ikke hørt ét godt argument for det.
Vi ser altså det her problem, som jeg har brugt lang tid på, at man kombinerer offentlige midler, frie priser og det, at man kan trække overskuddet ud.
Det ender altså med, at vi bliver nødt til at være imod lovforslaget, selv om vi altså er glade for, at de selvejende institutioner kan få et administrationsbidrag, og selv om vi er glade for, at den private børnepasning nu kan blive administreret af kommunerne.
Hans Andersen (V), 2004-11-19:
Nu skal vi jo ikke herinde gøre os meget kloge på, hvad en fremtidig forældrebetaling kunne blive.
Den kan både blive mindre end det, forældre betaler i dag, og den kan blive højere.
Men hr. Villy Søvndal får det til at lyde, som om der er kun en vej for den forældrebetaling.
Der skal altså også være nogle, der ønsker det her tilbud.
Der skal være nogle, der ønsker at få deres barn passet i den pågældende institution.
Det valg vil jeg sådan set trygt overlade til forældrene at træffe.
Men jeg kan forstå, at hr. Villy Søvndal er meget bekymret for at overlade det valg til forældrene.
Jeg er tryg ved det.
Så synes jeg, at det grundlæggende handler om, at der i dag er familier, der betaler for at få deres børn i privatskolen, men man kan altså ikke acceptere, at vi nu siger, at det her med børnepasning kan være privat.
Selvfølgelig kan det det.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-11-19:
Det ærgrer mig altid så grusomt, når Det Radikale Venstre går med på den der venstreorienterede retorik.
Jeg bliver bare nødt til at vende det om.
Vi har alle de her mange tilbud.
Hvad er problemet med, at der også er mulighed for at trække profit ud?
Vi taler, som om status quo er fint, og så kan vi ikke udvide rammen.
Hvorfor kan vi ikke bare udvide rammen?
Hvad er problemet?
Hvorfor behøver vi at begrænse det?
Hvorfor skal vi ikke give mulighed for det, for fordelen er jo netop, at der forhåbentlig bliver så mange forskellige konstruktioner som muligt, så en familie kan vælge det, der passer bedst til den.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-11-19:
Jamen det er fru Line Barfod, der mener, at der sådan skal gøres forskel på rig og fattig.
Det er jo netop noget af det, som man kunne vælge at sælge institutionen til forældrene på, at de kunne få deres børn passet med lige så høj kvalitet til en billigere penge.
Det er der heller ikke noget forbud imod.
Som jeg var inde på tidligere, er der mulighed for at få friplads her, lige så vel som der er det i andre institutioner.
Det er jo også sådan, og det skal man jo ikke glemme, at vi stadig væk har de kommunale tilbud, alle de andre tilbud, som man også har mulighed for at vælge, hvis ikke man mener, at man ønsker denne her form for institution af den ene eller den anden årsag, og den kunne f.eks. også være økonomisk.
Det samme har vi jo på privatskolerne.
Nogle vælger at sende deres børn på privatskole, selv om det koster noget et andet sted i deres privatøkonomi, men de vælger det altså alligevel, og det er ikke nødvendigvis altid de rigeste.
Villy Søvndal (SF), 2004-11-19:
Så faldt Dansk Folkeparti til patten ved det her forslag, og på den måde er det vel et kendt mønster, at man springer stort op, og så falder man ned bagefter.
Jeg vil godt spørge Dansk Folkeparti, om det ikke netop på den her dag, hvor kritikken ligger så tungt udefra mod kvaliteten i daginstitutioner, var værd at overveje, om man ikke skal lytte mere ud ad vinduet end kun lytte til ministeren, i øvrigt også samme dag, hvor det viser sig, at hjemmehjælpen falder.
Det er altså ligesom hele det sociale område, som Dansk Folkeparti har sagt at de vil gøre noget ved, der går baglæns i øjeblikket, og Dansk Folkeparti klamrer sig bare til, at de kan stå og bidrage.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at Dansk Folkeparti ikke klarere ser, at det, man er i gang med, er at lave en de facto-deling af børn, nemlig børn, der går i daginstitutioner, hvor der er loft over forældrebetalingen til forældre, der ikke har voldsomt mange penge, og så daginstitutioner, hvor der ikke er noget loft, til børn med de meget rige forældre.
Er det virkelig dansk Folkepartis socialpolitik på den måde at dele befolkningen op i rige og fattige?
Det var jo i hvert fald ikke det, man gik til valg på.
Pia Kristensen (DF), 2004-11-19:
Nu er det ikke Dansk Folkepartis indtryk, at det, når der skal lukkes institutioner på grund af et faldende børnetal, så er de kommunale institutioner, man lukker.
Nej, det er jo netop de selvejende institutioner, der desværre må lukke, selvejende institutioner, der har deres eget særpræg.
Det er dem, der må lukke.
Vi synes, det alene er utrolig godt ved det her forslag, at vi nu faktisk kan sikre, at de ikke lukker.
Line Barfod (EL), 2004-11-19:
Muligheden for, at en gruppe pædagoger eller gruppe forældre laver et tilbud, er der jo allerede i dag, så det kan ikke være det, der er baggrunden for, at man åbner.
For så er der ikke noget loft over forældrebetalingen, og når forældrene er tvunget til at få passet deres børn, så kan vi altså se en voldsom vækst i brugerbetalingen.
Har Dansk Folkeparti noget som helst bud på, hvordan man vil forhindre det, så det kun bliver en lille begrænset del, som fru Pia Kristensen sagde var det, man håbede på?
Pia Kristensen (DF), 2004-11-19:
Jeg vil sige til fru Line Barfod, at vi ingen bekymringer har over, at private skal kunne tjene penge på at kunne drive en institution, og spørgsmålet er også, hvor meget overskud der vil blive at trække ud.
Vi ser det som en fordel, at vi har en bred vifte af tilbud.
Vi skal selvfølgelig have de kommunale institutioner, vi skal have selvejende institutioner, vi skal have puljeordninger, vi skal have kommunal dagpasning, og så skal vi have nogle private institutioner.
Vi vil gerne være med til, at der kan oprettes flere private institutioner, men vi ved jo, at for mange kan økonomien være en barriere.
Tidligere kom fru Line Barfod ind på, at nu ville ISS komme stormende, og så ville det blive de store giganter, der oprettede institutionerne.
Det passer jo ikke, for det kan også være en lille gruppe pædagoger, der ønsker at drive en institution, det kan være en lille forældregruppe, der ønsker at drive en institution, hvor der måske højst er 8-10 børn, og det kalder vi da en kvalitetsforbedring.
Line Barfod (EL), 2004-11-19:
Fru Pia Kristensen indrømmede, hvad der jo selvfølgelig er fint, at Dansk Folkeparti er ærlige nok til at sige, at alt det, man ønsker med at kunne have et supplement og særlige pædagogiske tiltag osv., kan man allerede i dag.
Men så gik fru Pia Kristensen videre og sagde, at det var godt, der var nogen, der kunne komme ind på markedet, så jeg går ud fra, at det betyder, at Danske Folkeparti nu mener, at det at tage sig af børn skal være et marked, at man skal kunne tjene penge på at tage sig af børn, at omsorg skal være et marked.
At man så siger, at det kun skal være et supplement, har jeg lidt svært ved at forstå, når man samtidig, som fru Sandy Brinck også var inde på før, kan læse i ministerens egen fremsættelse, at det, der ligger med det her forslag, er, at kommunerne kan lukke de offentlige tilbud, og så kan de henvise forældrene til, at de jo selv kan oprette nogle med en højere betaling – altså højere brugerbetaling end det, der er i dag.
Og med strukturreform og dårlig økonomi osv. er det svært at forestille sig, at det her ikke vil ske.
Så hvad har Dansk Folkeparti overhovedet gjort for at forhindre, at den udvikling kommer til at ske, at man lukker de offentlige tilbud, og vi så får nogle meget dyrere private?
Pia Kristensen (DF), 2004-11-19:
Dansk Folkeparti er overhovedet ikke faldet til patten med det her forslag – det var det udtryk, hr. Villy Søvndal brugte.
Det er faktisk Dansk Folkepartis fortjeneste, at det oprindelige forslag blev trukket tilbage.
Allerede i foråret sagde vi: Vi har intet imod, at en privat institution kan trække et overskud ud, for pengene kan bruges til at reinvestere, til at forbedre forholdene i institutioner.
Vi trak det tilbage, fordi der var mange uklarheder.
Der var nogle ting, vi godt ville have udvidet i teksten og have præciseret.
Det har vi fået.
Så det der med at falde til patten med det her forslag passer jo ingen steder.
Med hensyn til kvaliteten i institutionerne: Vi skal have de nye, private institutioner, men det betyder da ikke, at vi skal til at slække på kvaliteten ude i de kommunale institutioner.
Nej, den skal være i top, og det må vi selvfølgelig sikre at den bliver.
Så kan jeg slet ikke forstå, at hr. Villy Søvndal begynder at trække en hjemmehjælpsdebat ind i et børnepasningslovforslag.
Den debat tager vi på et senere tidspunkt.