runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aase D. Madsen (DF), 2004-06-01:
Jamen hvor er det dog herligt.
Nu kan jeg skrive i kalenderen, at vi er blevet enige om, at det er nye teknologier, vi skal fokusere på.
Tak for den klare melding fra hr. Erik Mortensen.
I øvrigt vil jeg bare lige knytte et par bemærkninger
til ændringsforslag nr. 1, der indebærer en opdeling af L 236 i en A- og en B-del.
Dansk Folkeparti er fuldstændig klar over alt det administrative bøvl, der er forbundet med en opdeling af et så kompliceret og omfangsrigt forslag, og at embedsmændene har haft et meget stort udredningsarbejde i forbindelse med opdelingen.
Men hvis forslaget ikke var blevet delt, ville Dansk Folkeparti være i den uholdbare situation at måtte stemme nej til aftalen af den 29. marts, også kaldet bilag 1-aftalen, som Dansk Folkeparti har indgået med regeringen og oppositionspartierne, og derfor har Dansk Folkeparti altså ønsket denne opdeling af lovforslaget.
Jeg vil ikke undlade at gøre opmærksom på, at Dansk Folkeparti gennem hele forhandlingsproceduren har gjort det klart over for ministeren, at Dansk Folkeparti ikke kunne stemme for ministerens såkaldte bilag 3-aftale, som blev indgået med oppositionen den samme dag, som hovedaftalen, den såkaldte bilag 1-aftale, blev indgået, altså den 29. marts.
Dansk Folkeparti finder det i øvrigt stærkt beklageligt, at det ikke mindst på grund af ministerens langvarige politiske tovtrækkeri med oppositionen om bilag 3-aftalen blev nødvendigt at udsende et færdigt lovforslag til høring, uden at der var tid til som normalt at sende forslaget ud i form af et høringsudkast.
Derfor er det ministerens ansvar, at vi nu sidder med et lovforslag, hvor der skal tages stilling til i alt 40 ændringsforslag.
Dette gør ikke et kompliceret lovgivningsarbejde mindre kompliceret, tværtimod, og Dansk Folkeparti er stadig specielt bekymret over udmøntningen af de mange bemyndigelser til ministeren, som lovforslaget indeholder.
Til slut vil jeg takke oppositionen og ikke mindst hr. Svend Auken, som jo desværre ikke er til stede i dag, men så vil jeg rette min tak til hr. Erik Mortensen, som repræsenterer Socialdemokraterne.
Socialdemokraterne var nemlig meget hurtige til at tilslutte sig Dansk Folkepartis ønske om en opdeling af forslaget.
Jamen skal staten så træde til i forbindelse med de forbrugerbetalte PSO-pristilskud til vindmøllerne?
Vil hr. Erik Mortensen have, at staten skal bidrage med yderligere tilskud, er det anlægstilskud, eller hvad er det dog, hr. Erik Mortensen vil have? Jeg giver hr. Erik Mortensen ret i én ting.
Hr. Erik Mortensen omtalte andre teknologier, og jeg synes netop, at det er andre teknologier, vi skal til at fokusere på nu.
Det er utrolig vigtigt, at vi kommer videre her.
Vil hr. Erik Mortensen ikke give mig ret i det?
Erik Mortensen (S), 2004-06-01:
Sønderlemmende kritik er nu lige voldsomt nok.
Selvfølgelig har vi været med hele vejen igennem, og jeg startede også med at sige, at i en forhandling får man normalt ikke alt det, man gerne vil have.
Det var sådan set det, jeg konstaterede.
Med hensyn til støtte til vindmøller var det faktisk i relation til det, som fru Aase D. Madsen måske også så på tv i aftes.
Det er netop den tyske stats vilje til at træde til på bl.a. afregningssiden, der har skabt markedet.
Det gjorde vi også fra starten her i Danmark, og spørgsmålet er bare, om vi skal blive ved, eller om vi skal nedtrappe.
Jeg kender jo ganske udmærket fru Aase D. Madsens forhold til vindmøller - det er temmelig anspændt for at sige det pænt.
Men det er et af de områder, vi kan fastholde, det har vi også gjort i et vist omfang, og der kunne også godt være andre af de teknologier, vi taler om her, hvor det kunne være interessant, at staten var mere aktiv.
Aase D. Madsen (DF), 2004-06-01:
Nu har jeg jo været igennem hele forhandlingssituationen, og hvad der ellers er sket på området i forbindelse med L 236, og når man hører hr. Erik Mortensen, skulle man altså tro, at Socialdemokraterne ikke har været med hele vejen igennem i proceduren med hensyn til de to aftaler, der ligger på området.
Jeg forstår i hvert fald ikke den sønderlemmende, den meget, meget stærke kritik af noget, man selv har været med til at lave.
Det er ligesom at spytte i sin egen rede, eller jeg ved ikke, hvad man gør i sin egen rede - måske noget, der er værre end at spytte.
Hr. Erik Mortensen begyndte med at sige, at nu skal der gives mere støtte til vindmøller.
Ja, men hvad er det egentlig for en støtte, hr. Erik Mortensen gerne vil have til vindmøllerne?
Der er lige lavet en ny aftale om havvindmølleparker og skrotning af landvindmøller, hvor der i 20 år fremover sikres en fast pris på elektriciteten, og jeg kan ikke forstå, hvem der skal betale den støtte.
Er det stadig elforbrugerne, der skal til lommerne hele tiden?
Aftalen vender altså den tunge ende nedad: Jo flere tilskud til vindmøller, jo mere vender aftalen den tunge ende nedad, så jeg kan ikke forstå, hvad det er, hr. Erik Mortensen vil på det område.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-06-01:
Hr. Keld Albrechtsen siger, at man her er inde på noget, som vi ændrer fra at være rigtig slemt til ikke at være så slemt, men alligevel slemt.
Men jeg synes nok, at man må sige, at fordi der sker en nytænkning her i Folketinget, så bør vi da ikke stå tilbage og sige: Det her er slemt, det duer ikke, lad os prøve noget andet.
Så jeg synes, det er helt fint, at det skal være sådan.
Jeg synes, det er helt fint, at man gør det om 15 år.
Der er ingen problemer i den sag.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-01:
Jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti ikke længere har de betænkeligheder, som man havde i forbindelse med førstebehandlingen på grund af det rod i ejerforholdene og huslejeberegningsmetoderne, som kommer ind, hvis man tvangsmæssigt går ind og opretter en ny afdeling oven på en eksisterende afdeling, måske endda imod dens egen vilje.
Men det er så en ting. Så blot noget til bemærkningerne om Dansk Folkepartis fortjenester i den her sammenhæng.
Dansk Folkeparti roser sig nu af, at de har fået reduceret noget, som var rigtig slemt, til en forsøgsordning med noget, der er rigtig slemt.
Jeg håber ikke, at det vil være et princip, man går over til at bruge som almindelig politisk rettesnor, for så vil det hele jo meget hurtigt bliver rigtig slemt over hele linjen.
Jeg håber, man kan høre, at det ikke er en gangbar argumentation.
Hvis noget er dårligt, skal det jo ikke iværksættes, heller
ikke som forsøg
Freddie H. Madsen (DF), 2004-06-01:
Efter lange overvejelser er vi blevet enige om, at man nu vil kunne udnytte tagetagerne på de eksisterende ejendomme, som vi har her i Danmark.
Det synes vi er en fantastisk god idé.
Vi synes, det er så god en idé, at man i hvert fald ikke bør give slip på den på nogen måde.
Det er en idé, der skal udnyttes til det alleryderste.
Så har hr. Keld Albrechtsen været inde på, at man selvfølgelig kan sælge de boliger, man vil bygge, og at det er de almene boliger.
Så snart man taler om almene boliger, så er hr. Keld Albrechtsen oppe på talerstolen lige med det samme, og der bliver han så stående næsten hele dagen, hvis han kunne komme af sted med det. Men det er sådan, at hvis man vil sælge de her boliger, så hjælper det jo ikke noget, at regeringen går af efter næste valg.
Den kan sidde i 10 år, og så kan man stadig væk lave lovgivningen om, således at man ikke kan sælge boligerne, for de skal jo være mindst 15 år gamle, før man kan sælge dem.
Derfor synes jeg egentlig, det er noget pjat, at hr. Keld Albrechtsen bliver ved med at påstå, at det bliver salg af almene boliger.
Jeg vil i øvrigt sige, at salg af almene boliger har vi efter pres fra Dansk Folkeparti fået lavet om, således at det nu er blevet en forsøgsordning, og det synes jeg er en stor ting, og jeg synes også, at hr. Keld Albrechtsen skulle gå ind på den.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-06-01:
Jeg må sige, at den måde, man her fra Enhedslistens side angriber en behandling af et lovforslag på, er en måde, som jeg trods min korte karriere i Folketinget ikke har set tidligere.
Jeg vil gerne understrege, at regeringspartierne og regeringen mener, at forslaget om et forsøg med salg af almene boliger er et godt forslag.
Vi mener også, at den forsøgsordning bør vurderes om 3 år, og at der bør tages stilling til, hvorvidt den skal fortsætte eller ej.
Men der er en mening med, at det er en 3-årig forsøgsordning.
Vi vil gerne drage erfaringer, og så vil vi til den tid foretage en nøgtern vurdering af, om forslaget skal videreføres, eller om det ikke skal. Jeg vil også gerne sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg synes, det er meget mærkeligt, at man her forsøger at tvinge
Der går 15 år, før disse almene tagboliger i givet fald kunne komme i betragtning i forhold til salg.
Folketinget skal i løbet af de næste 3 år vurdere det forsøg, der er sat i værk, og dernæst beslutte, om det skal fortsætte.
Jeg mener, at der er meget, meget lidt sammenhæng i den kritik, der kommer fra Enhedslisten.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-01:
Jamen jeg har forsøgt at forklare, at når man beder om teknisk bistand til et ændringsforslag til en lov, så forventer man ikke at få at vide, at man skal stille et ændringsforslag til en anden lov.
Men det er åbenbart for viderekomne.
Så vil jeg bare konstatere, at det, vi får at vide fra regeringspartiernes side, altså er, at vi må fæste vores lid til, at der ikke er et flertal, som om 3 år vil forlænge loven om forsøg med salg af almene boliger, for det er det, vi får at vide.
Det skal vi bare håbe på ikke sker.
Men hvis den her regering er ved magten, så er det vel præcis det, der sker, for man laver vel ikke den her forsøgsordning med salg af almene boliger, fordi man med sikkerhed ved, at man vil stoppe det igen om 3 år. Det vil da være interessant, hvis ministeren kan bekræfte, at det er en forsøgsordning, man godt selv ved vil være en fiasko, og derfor kan vi trygt regne med, at om 3 år vil den blive ophævet, uanset hvem der har regeringsmagten.
Det kan man jo ikke forsøge at bilde os ind.
Derfor vil vi have garantien nu.
Hvis ikke vi kan få garantien nu, vil vi ikke støtte regeringens lovforslag.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-06-01:
Der er bestemt ikke tale om, at vi ikke forventer at sidde ved magten om 3 år.
Tværtimod, det, der er tale om, er, at jeg gerne ville bede Enhedslistens ordfører om at bekræfte, at en forlængelse af forsøgsordningen om salg af almene boliger nemlig skal behandles og vedtages i Folketinget til den tid, og så også bekræfte, at den påstand, man er kommet med her fra talerstolen tidligere om, at det er en glidebane, og at nu kan vi sætte de almene tagboliger til salg, er forkert.
L 182, som er til behandling senere i dag, handler om salg af almene boliger.
To vidt forskellige ting, to lovforslag med hver sit sigte, og jeg må indrømme, at jeg ikke kan forstå, at man ikke accepterer det, når der kommer en uafhængig teknisk vurdering fra et ministerium om, at det ændringsforslag, der skulle give den virkning, som Enhedslisten efterspørger, skal stilles til et andet lovforslag end det, vi behandler nu, i stedet for at køre den her meget usaglige kritik.
René Skau Björnsson (S), 2004-06-01:
Jeg tager bare ordet, fordi vi nu hører, at Dansk Folkeparti synes, at der her er et fantastisk forslag.
Der vil jeg gerne understrege, at vi stadig væk har den mening i Socialdemokratiet, at vi synes, at det er et meget dårligt forslag. Jeg er enig langt hen ad vejen i de bemærkninger, som hr. Keld Albrechtsen kom med, og samtidig vil jeg også understrege, at det, at vi højst sandsynlig reducerer antallet af lejeboliger, synes vi fortsat er et stort problem.
Ligeledes er de konstruktioner, der senere kan laves med ejerforeninger og nye beboerdemokratiske instrumenter, meget uigennemskuelige.
Derfor tager vi fortsat stærkt afstand fra det her forslag.
Peter Christensen (V), 2004-06-01:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Keld Albrechtsen i, at der skal være en ordentlig lovkvalitet, også når vi behandler ændringslovforslag, for det er utrolig vigtigt.
Men det er også derfor, jeg synes, man er nødt til at tage en konkret vurdering af forslagene, og så vidt jeg hører, er også Enhedslisten parat til at kigge på forslagets materielle indhold og tage det med i afvejningen af, om det er acceptabelt eller ikke acceptabelt at fremsætte forslaget. Det er sådan set også den vurdering, jeg beder om.
Jeg kan sige, at Venstres holdning er, at både ud fra det skriftlige svar om, hvorvidt det er juridisk acceptabelt at fremsætte forslaget, og af de politiske grunde, der er til at få tingene præciseret hurtigst muligt, kan vi støtte forslaget.
Hr. Keld Albrechtsen udtrykker det sådan, at det er et farefuldt område at begive sig ind på.
Jeg er sikker på, at udvalgsbehandlingen vil kunne tilvejebringe svar, hvis der er yderligere ting, vi skal være opmærksomme på, men på det foreliggende grundlag har jeg ingen betænkeligheder ved at gennemføre forslaget.
Det cementerer den situation, som fiskerne har forventet skulle være gældende ved køb af sildekvoter, og alt andet lige vil det sige, at hvis vi ikke gennemfører forslaget, vil der være en usikkerhed hos fiskerne: Er vi købt eller solgt?
Har vi mulighed for at afskrive det beløb, vi har købt kvoter for?
Det synes jeg er ret relevant at få slået fast.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-06-01:
Jeg vil ikke foregribe den debat om salg af almene boliger, som vi skal have på fredag, for jeg kender godt Socialdemokratiets stilling til den sag, og vi må tage debatten, når den tid kommer.
Jeg har netop sagt, at vi ikke vil være med til at påtvinge ejere af private udlejningsejendomme det, som forslaget lægger op til, altså at lade anvisningsretten omfatte 25 pct. af lejlighederne, og jeg har også fortalt, hvorfor vi ikke vil det.
Grunden er netop, at de almene boliger får grundskyldkapital og lånegaranti af kommunerne, og samtidig får de en massiv støtte fra både staten og andre. Men vi mener, at denne sag er irrelevant i forbindelse med salg af almene boliger.
Lissa Mathiasen (S), 2004-06-01:
Jeg vil godt spørge hr. Freddie H. Madsen: Når vi ser tilbage på debatten om L 182, som vi havde lidt tidligere på dagen, hvor vi alle sammen uanset enighed eller ikke enighed om, hvad der skal ske med forslaget, trods alt var enige om, at det kommer til at betyde, at der bliver færre lejeboliger til rådighed til løsning af boligsociale problemer, giver det så ikke Dansk Folkeparti anledning til at være betænkelig, når den undersøgelse, som Ugebrevet A4 netop har lavet, viser, at i dag har den private udlejningssektor rent faktisk langt, langt færre beboere med sociale problemer end tidligere?
Og giver det ikke anledning til bekymring og overvejelser hos Dansk Folkeparti om, hvad der vil ske, hvis man sælger ud af de boliger, der skulle være til rådighed i den almene sektor, og vi samtidig må konstatere, at de private udlejere rent faktisk ikke medvirker til løsning af boligsociale problemer?
Freddie H. Madsen (DF), 2004-06-01:
Det har jeg ingen kommentarer til.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-01:
Jeg forstår simpelt hen ikke hr. Freddie H. Madsens synspunkt, for forslaget er jo krystalklart.
Hr. Freddie H. Madsen kan ikke lide det og mener endog, det er ekspropriation og alt mulig andet slemt.
Det er i orden, det kan hr. Freddie H. Madsen jo mene, og det skal jeg kommentere i min ordførertale.
Jeg mener, bare, at kritikken af forslagets tekniske kvalitet er skudt helt forbi, for det er jo et forslag af meget høj teknisk kvalitet.
Man ved nøjagtig, hvad man vedtager, hvis man stemmer for det.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-06-01:
Det er såmænd heller ikke nødvendigt at forsyne mig med den, for jeg ved godt, hvad der står i reglerne.
Men jeg synes bare, man burde have vist så megen pli over for Folketinget, at man i hvert fald havde lavet noget, som det var værdigt at fremsætte for Folketinget, og det synes jeg ikke forslaget her er.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-01:
Det er bare angående det rent tekniske.
Det fremgår af forslaget, at de anvisningsregler, vi foreslår, skal have samme indhold som dem, der kendes fra den almene sektor, og vi har ikke ment, at vi skulle bringe dem i deres helhed.
Jeg ved ikke, hvor mange sider de fylder, det ved ministeren bedre end jeg, men det er jo et omfattende lovkompleks.
Jeg skal gerne forsyne Dansk Folkepartis folketingsgruppe med lovgivningen, hvis man vil have den som bilagsmateriale, men jeg syntes ikke, det var nødvendigt at have den med her, for den er jo velkendt.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-06-01:
Beslutningsforslaget vil give kommunerne ret til at anvise boliger i det private udlejningsbyggeri i lighed med den almene sektor, og forslaget ligner til forveksling et forslag, som er blevet fremsat af Enhedslisten tidligere,
hvor der ikke var flertal for det.
Det er efter Dansk Folkepartis bedste overbevisning
Med et sådant forslag, som Enhedslisten her fremsætter, stopper de private, der stadig har mod og lyst til at bygge boliger, og herefter er der kun de støttede boligbyggerier tilbage.
Men det er måske også hensigten med Enhedslistens forslag?
Forskellen mellem det private og det almene byggeri er, at det almene byggeri får en grundskyldkapital af kommunen, samtidig med at det får en lånegaranti, og derudover er der andre massive støtter til byggeriet, både fra staten og fra andre steder.
Vi ved vel alle sammen også godt, at såfremt et område inden for almensektoren bliver nødlidende, beder man kommunen om at betale det, det koster, eller også får man besked på at indfri den gæld, man har kautioneret for.
Det er forskellen mellem det almene og det private byggeri.
Hvis den private bygherre har en nødlidende ejendom, er der kun én vej for ham at gå.
Det er til retten, og så bliver han frataget sin ejendom, fordi han ikke har midler til at betale gælden med.
Derfor synes vi, at dette forslag bør sendes til hjørnespark omgående.
Da jeg læste forslaget, tænkte jeg, om maskinen var gået i stå, da forslaget blev trykt, for jeg synes egentlig ikke, der står ret meget i det.
Hvis forslaget bliver vedtaget,
vil man bede regeringen om at afgøre, hvordan og hvorledes tingene skal udarbejdes.
Det er nok på den måde, man skal forstå forslaget, men jeg synes egentlig ikke, Enhedslisten burde komme med noget så mangelfuldt som forslaget her.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-06-01:
Angående det forslag, vi har her, og de forhandlinger, der har været ført af den tidligere regering, vil jeg sige, at i dag er der jo ikke anvisningsret til det private byggeri, og det, vi lægger op til, er jo også noget ganske andet.
Det er, at man i forbindelse med konkret støtte kan pålægges en anvisningspligt, så man kender konsekvenserne og kender de begrænsninger - hvis man kan kalde dem det - der er lagt ind fra kommunal side, inden man opfører byggeriet, og kender konsekvenserne af de økonomiske tiltag, man gør.
Først må jeg sige, at de nye forslag til anvisningsregler fra kommunalt hold, som ligger i regeringens ghettooplæg, er noget ganske nyt.
Nu kan kommunerne nemlig selv tiltage sig retten frem for at skulle forhandle sig til den, og på den måde styrker vi kommunernes muligheder for virkelig at gøre en indsats på det boligsociale område.
Det er også noget nyt, at vi opfordrer kommunerne til at øge deres anvisning til de attraktive almene boliger, så vi også her kan få blandet beboersammensætningen, og det ikke kun er velfungerende familier, der bor i de områder, men at vi generelt set får en blandet sammensætning.
Nu kan jeg se, at min tid er brugt op, så jeg må svare en gang til.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-01:
Det er jo en regel, der allerede findes.
Kommunen kan få anvisningsret, når der er tale om offentlig støtte, så det er der ikke så meget nyt i.
Men jeg har hæftet mig ved, at det eneste, der er i regeringens plan, er et tvangselement.
Selv om ministeren startede debatten med at sige, at han ikke går ind for tvang,
Det er jo det, forslaget her går ud på, og jeg forstår, at det synes fru Inge-Lene Ebdrup i virkeligheden også, fordi hun nu vil gå ind i nogle forhandlinger. Jeg vil bare spørge: Har den tidligere regering ikke utallige gange forsøgt sådanne forhandlinger med de private udlejere?
Og ved fru Inge-Lene Ebdrup, hvad der kom ud af de forhandlinger?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-06-01:
Allerførst vil jeg sige, at jeg slet ikke mener, at sagen om salg af almene boliger kan sammenlignes med det, vi står med
Det har hr. Keld Albrechtsen og jeg jo brugt timer på at diskutere i eftermiddags, så det er måske ikke relevant at tage den diskussion op, når vi får den igen på fredag.
Så må jeg sige, at hvis vi skal se på de forskellige værktøjer, der skal til for at afhjælpe de boligsociale problemer i ghettoområderne, er der forskellige muligheder i regeringens oplæg, og vi har også diskuteret dem her i Folketinget for ganske nylig.
Der er f.eks. en udvidet adgang for kommunerne til anvisning, både til de problemramte områder og til de områder, som ikke har problemer, som er kendt som attraktive, og der er også et element, som betyder, at forligskredsen om det store boligforlig for 2 år siden skal indkaldes til en drøftelse af, hvorvidt man kan aftale med private bygherrer, som bygger privat udlejningsbyggeri med støtte, at der fremover skal være en vis kommunal anvisningsret til disse lejligheder.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-01:
Jeg vil bare sige, at det er ret fantastisk, at når boligforeninger har opført boliger - boligforeninger er jo en privatretlig organisation, som opfører boliger under bestemte forudsætninger - kan man bare lave om på tingene og direkte beslaglægge boligerne og sælge dem væk.
Her er der tale om et forslag om en begrænset regulering inden for privat udlejningsbyggeri, og så er det pludselig helt forfærdeligt.
Der er altså ikke rigtig proportion i det.
Så vil jeg bare sige om det med årgangsvinen, at den bliver altså nogle gange bedre og bedre med årene, og det er faktisk tilfældet her.
Der er ikke nogen, men her er der et konkret forslag.
Jeg har ikke set nogen.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-06-01:
Når vi i Folketinget diskuterer noget, som vi har diskuteret mange gange før, er der som regel sket nogle ændringer, så vi kan sige, at det er gammel vin på nye flasker.
Men her er det ikke gammel vin på nye flasker, det er gammel vin på gamle flasker, for det er akkurat det samme forslag.
Der er ændret lidt i bemærkningerne, men det er fuldstændig det samme forslag, som har været behandlet her i Folketinget utallige gange tidligere.
Jeg vil ikke give forslaget mange bemærkninger med på vejen.
Jeg mener i øvrigt, at ministeren gav en meget fin redegørelse, så jeg vil blot sige, at Venstre har den grundlæggende holdning, at når private bygger udlejningsbyggeri, skal private kende forudsætningerne for byggeriet, i hvert fald i den henseende, at vi ikke efterfølgende fra det offentlige skal pålægge de private noget, som de ikke kendte til, da de opførte byggeriet, og i hvert fald ikke noget, der hindrer dem i selv at vælge, hvilke lejere de vil have ind.
Vi er åbne over for at diskutere, hvorvidt man fra kommunal side kan pålægge private en anvisningspligt, hvis de kender betingelserne på forhånd, før de bygger.
Men jeg synes, det er meget forkert, at man som her vil pålægge private, som har opført boligerne under bestemte forudsætninger, en ny forudsætning, som de ikke har kendt tidligere.
Det kan vi i Venstre ikke støtte.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-06-01:
Nej, vi ønsker ikke at tvinge boligafdelingerne
, så det er rigtigt antaget af hr. Keld Albrechtsen.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-06-01:
Jo, selvfølgelig bekymrer det Dansk Folkeparti.
Men når man ser på, hvor der er problemer med anvisning af boliger i privat byggeri, er det jo nærmest i hovedstadsområdet og i Århusområdet, der er de helt store problemer, og hvorfor har man de store problemer netop her?
Hvis man på daværende tidspunkt havde fordelt de mennesker ud over hele landet, havde vi ikke stået med de store problemer, hverken i hovedstadsområdet eller i Århusområdet.