runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2006-02-07:
Det kunne se ud, som om der er vældig gode intentioner i det, men konsekvenserne kender vi ikke, og for at Socialdemokratiet skal kunne sige ja til et sådant forslag, skal der godt nok være noget mere kød på det end på det, der er fremsat fra Dansk Folkepartis side.
Konsekvenserne af forslaget er meget uklare, og jeg vil først tage fat på økonomien i det.
Jeg står med en artikel fra Berlingske Tidende, hvor fru Colette Brix anslår, at det vil koste over 200 mio. kr.
Nu kunne jeg høre på skatteministeren, at det måske er lavt sat, men i hvert fald skal økonomien vurderes mere præcist.
Med hensyn til borgernes retssikkerhed er det, som om det er en lang række postulater, Dansk Folkeparti remser op.
Jeg synes, der mangler noget om de konkrete sager og de enkeltelementer, hvor man ønsker at gribe ind, fordi der er problemer.
Der bliver ganske vist nævnt noget om 450 mio. kr. i arbejdsmarkedsbidrag af sygedagpenge osv., men hvordan og hvorledes problemet er skruet sammen, hvor fejlen ligger, og om de pågældende har fået pengene tilbage, står der ikke noget om, og i det hele taget synes vi, at der står for lidt.
Jeg ved ikke, hvorfor Dansk Folkeparti ikke har nævnt den, men jeg kommer altid til at tænke på sagen om AMBI-bidraget, som Anders Fogh Rasmussen gennemførte, da han var skatteminister.
Det viste sig, at det ikke var lovligt, og reglerne blev ændret, men de mest genstridige, der havde undladt at indbetale, slap for det.
Det har selvfølgelig noget med borgernes retssikkerhed at gøre, men vi synes alligevel, at systemet er meget godt, som det er, og jeg synes også, at de signaler, som skatteministeren kom med, om at vi kan se på det i forbindelse med revisionen til næste år, er ganske udmærkede.
Nu er Dansk Folkeparti jo ikke særlig optaget af ganske almindelige mennesker.
Der er masser af områder på de sociale og arbejdsmarkedspolitiske områder, hvor man ikke får den samme behandling, som Dansk Folkeparti ønsker virksomhederne skal have.
Jeg mener også, der allerede er en ordning i retning af den, vi taler om her i dag, for private, og der var måske snarere mulighed for at evaluere denne ordning i stedet for at sætte noget nyt i gang.
Op til sagsbehandlingen i dag er der kommet et brev fra en statsautoriseret revisor.
Det er jo godt, at de blander sig i debatten, men brevet gør mig til gengæld meget foruroliget, for vi er jo ude på markedet, og som der står i artiklen i Berlingske Tidende, er det sådan, at hvis der bliver mulighed for, at man kan få betalt alt, også revisor- og advokatudgifter, og få tredjepart til at betale dem, er der en meget, meget stor risiko for, at udgifterne på området vil stige, og også derfor er vi meget, meget bekymrede ved at sige ja til forslaget.
Jeg ved ikke, om der kan pyntes på forslaget under udvalgsarbejdet.
I dag er der altså ingen opbakning herfra til Dansk Folkeparti.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-02-07:
Jeg vil gerne rose forslagsstillerne, fordi der nu bliver sat fokus på virksomhedernes og borgernes tilbagebetaling af tilgodehavender fra det offentlige.
Indimellem er der i pressen historier om, at det offentlige ikke udbetaler tilgodehavende told og skat m.m. i tide, og derfor er det vigtigt, at der konstant holdes fokus på det offentliges behandling af borgerne.
Imidlertid er det også vigtigt, at der foretages en ordentlig og grundig sagsbehandling for at sikre, at der ikke sker uretmæssige udbetalinger.
En for nem adgang til at få udbetalt penge vil nemlig få mange til at forsøge at få penge udbetalt uretmæssigt.
Mine erfaringer med Told og Skat er, at Told og Skat i sine sidste år udviklede sig til at være en servicevirksomhed, som på trods af, at den klippede folk for voldsomt, gjorde det på en både nænsom og serviceminded måde.
Jeg synes også, at når man skulle have penge tilbagebetalt fra Told og Skat, skete det hurtigt og smidigt, når sagerne var veldokumenterede.
Jeg vil gerne rose ministeren for hans positive holdning til forslaget og for, at ministeren hverken er interesseret i at ulejlige borgerne længere og mere end højst nødvendigt eller i at rejse sager, som man ikke på forhånd mener er velbegrundede og kan vindes.
Jeg synes dog, det skal diskuteres i udvalget, om det ikke er rimeligt, at en del af omkostningerne ved at føre disse sager bliver refunderet til borgerne.
Det synes jeg ville være meget rimeligt, men det er vigtigt, som skatteministeren også pointerer, at der skal være en kontrol af rigtigheden af udbetalingerne.
Det er trods alt offentlige midler, som ryger ud, og det er jo svært at få dem hjem igen, når de først har forladt den store offentlige kasse.
En endnu bedre behandling af borgerne vil selvfølgelig også gøre, at borgerne fortsat vil have en positiv holdning til institutionen SKAT.
Vi kan ikke støtte forslaget i dets nuværende form, men udvalgsarbejdet kan måske vise, at elementer af det kan inddrages i lovgivningsarbejdet.
Morten Homann (SF), 2006-02-07:
Men jeg vil godt starte med at sige, at vi ikke kan støtte forslaget, som det ligger nu, og det skyldes simpelt hen, at der er for mange uafklarede spørgsmål i forslaget.
Det er meget uklart, hvad konsekvenserne af at vedtage forslaget vil blive.
Vi vil gerne deltage i diskussionen om det, men at vedtage forslaget, som det ligger nu, kan vi derfor ikke gå med til.
Vi har f.eks. lige for øjeblikket en diskussion om en sag om uretmæssig opkrævning af arbejdsmarkedsbidrag af sygedagpenge.
Det er jo et skoleeksempel på en sag, hvor skattemyndighederne har begået en fejl, og hvor en række skatteydere har lidt skade og skal have deres penge tilbage.
Til gengæld betyder samspillet med forældelsesreglerne, at en række skatteydere ikke bare får de penge tilbage, som de uretmæssigt blev afkrævet i arbejdsmarkedsbidrag, men samlet set får langt, langt, langt større beløb tilbage, end de nogen sinde har betalt for meget, så hvis man vil indføre en sådan ordning, skal det undgås, at der kan slås fuldstændig hul, så der kan ske egentlig spekulation og tjenes rigtig, rigtig mange penge.
Vi vil meget gerne indgå i de videre drøftelser, og vi håber da også, at vi kan få lavet nogle opstramninger på området, så det generelt set bliver lettere for de skatteydere, som har været ofre for en fejl fra myndighedernes side.
Men den måde, som Dansk Folkeparti lægger op til nu, kan vi ikke støtte.
Frank Aaen (EL), 2006-02-07:
Når der sker fejl, og man har urimelige vanskeligheder med at få sin ret, skal problemet selvfølgelig løses.
Det kan ingen være imod, det er vi heller ikke, og sådan forstod jeg også skatteministeren.
Men jeg har også hørt mange sige – og det er jeg enig i – at forslaget åbner mange ladeporte uden at skabe fuldstændig kontrol med, om det er rimeligt, så derfor kan vi da ikke støtte forslaget, som det foreligger.
Så vil jeg godt sige til Dansk Folkeparti, at det jo er godt nok at fremsætte et forslag, der gør opmærksom på et problem.
Men helt ærligt: Det er jo ikke landets virksomheder, der står svagest over for myndighederne.
Landet virksomheder har som regel advokater og revisorer og en stab af eksperter, som sørger for, at de bliver behandlet, som de skal – nogle gange desværre også bedre end de skal – og Folketinget har gennemført, at de har adgang til rimelig store, økonomiske ressourcer, når de ønsker at rejse en sag mod det offentlige, så de kan få deres udgifter dækket.
Derfor synes jeg faktisk ikke, det er dem, man skal være mest bekymret for, selv om man skal bekymre sig over alle fejl og alle ting, der kan gøres bedre.
Hvis vi ser os omkring i samfundet og ser på, hvem der står svagest over for det offentlige bureaukrati og dets regler, er det jo helt andre samfundsgrupper, vi skal kigge på.
Vi har haft en sag verserende i mange måneder, fordi et enigt Folketing desværre ved en fejl kom til at lave en skatteregel, der gør, at de uddannelsessøgende bliver klippet i skat, hvis de er i udlandet en del af året.
Endnu har vi ikke fået løst problemet, selv om der har været peget på det i lang tid, og det koster mange studerende mange penge.
Der er masser af andre grupper og enkeltpersoner, der ikke har de samme økonomiske ressourcer, som de fleste virksomheder har, og ikke har de samme støttemuligheder, som virksomhederne har, og dem ville jeg nok bekymre mig en hel del mere om end om dem, der er beskrevet i forslaget.
Men hvis der kommer forslag til, hvordan virksomheder, som behandles urimeligt i dag, kan behandles rimeligt, skal det selvfølgelig ikke forhindre os i at støtte dem.
Bjarne Laustsen (S), 2006-02-07:
De er ikke, fordi jeg vil ødelægge det gode humør, fru Colette Brix måtte være udstyret med, men jeg synes, vi alle sammen har kunnet høre, at der ikke er nogen, der har udtalt sig positivt og har kunnet støtte forslaget, ej heller ministeren.
Det er fint nok, at man slår en positiv tone an og siger, at man er blevet imødekommet og er blevet lovet en hel masse ting, men jeg synes bare ikke, det har hold i virkeligheden.
Der er blevet givet tilsagn om, at der ved fremtidig revision af lovgivningen vil blive sat fokus på nogle ting, men med hensyn til det, forslaget går ud på, har jeg ikke hørt nogen her i Folketingssalen sige: Yes, det køber vi.
Der er nogle, som har sagt, at de ikke kender de økonomiske konsekvenser og en lang række andre ting, og det er så op til Dansk Folkeparti at vurdere det.
Men jeg har ikke hørt nogen sige, at de kan stemme for forslaget.
Kim Andersen (V), 2006-02-07:
Det er ikke rigtigt, at regeringens skattestop hindrer enhver kreativ tænkning.
Skattestoppet giver f.eks. rig mulighed for, at man kan lave fairplaykampagner, at man kan lukke skattehuller, ja, man kan endda give reelle skattenedsættelser.
Jeg hørte ikke den radikale ordfører sige et eneste konkret ord om, i sin i øvrigt meget lange opremsning af, hvad det var, man gerne ville for skatteborgerne her i landet, hvor meget det vil koste, hvilken virkning det vil have for vores pensionsindbetalinger og dermed om føje år for pensionisterne, og hvad det vil betyde for boligejerne – ikke ét ord.
Det kan ordføreren gøre bedre.
Frank Aaen (EL), 2006-02-07:
Det anerkender jeg fuldt ud, og vi stemte også for den lov.
Jeg vil da også gerne se, om den virker.
Men det, der undrer mig, og det må vi jo så vende tilbage til – jeg tror i øvrigt, at jeg vil stille spørgsmålet til erhvervs- og økonomiministeren, det vil sige om beslutningsforslaget og ikke om det her skatteforslag – er, hvordan den samme regering i det ene lovforslag beskæftiger sig med, at man godt kan tage næringsbeviset fra folk som et instrument til at bekæmpe sort arbejde, og man så i behandlingen af et beslutningsforslag afviser noget tilsvarende, fordi det er brud på den frie næringsret.
Jeg synes bare, det er ærgerligt, at regeringen åbenbart har opgivet at gøre noget ved det sorte arbejde inden for rengøringsbranchen.
Det er altså der, der er nogle specielle arbejdsvilkår, og hvor det nærmest er umuligt inden for dele af branchen at få et arbejde på lovlige vilkår til en rimelig, almindelig løn, fordi det sorte arbejde er så udbredt og sat så meget i system, at de virksomheder, der prøver at give deres ansatte ordentlige forhold og ordentlig løn, ikke kan konkurrere.
Jeg er da helt enig i, at man ikke skal lave en lov, hvor der er store retssikkerhedsmæssige problemer, f.eks. at gøre folk ansvarlige for en forbrydelse, de ikke har noget ansvar for.
Det er jeg med på.
Det er også derfor, at det forslag, vi er kommet med fra Enhedslistens side, jo siger, at hvis man køber rengøringsydelser af et firma med autorisation, eller her et næringsbrev, så er der ingen problemer med, at man skal stilles til ansvar.
Det er kun, hvis man bevæger sig ud på det grå marked, hvor man køber rengøring hos et firma, der kan tilbyde det til halv pris, men så ikke er autoriseret, at man kommer til at hænge på det, for man burde have vidst, at hvis man kan købe rengøring til halv pris, er der noget galt.
Mit spørgsmål er igen: Hvorfor er det i orden at tage næringsbeviser fra folk, hvis ikke det er i orden i en anden branche at arbejde med autorisationer?
Det er jo stort set det samme.
Mikkel Dencker (DF), 2006-02-07:
Jeg kan ikke lade være med at bemærke, at hr. Poul Erik Christensen glider meget let udenom, når han skal fortælle om, hvor pengene skal komme fra.
Da hr. Kim Andersen spurgte ind til, hvad det er for ting, Det Radikale Venstre vil med sin skattepolitik, så kom der som svar næsten udelukkende skattelettelser til mellemskatteydere, topskatteydere, der skulle betale mindre.
Men hvor skal alle de penge så komme fra?
Poul Erik Christensen (RV), 2006-02-07:
Jeg tror da præcis, vi skal tænke på en teleslynge, for jeg synes, jeg nævnte det ganske tydeligt.
Jeg sagde, at vi ville sætte loft over pensionsindbetalingerne, vi ville gå ind og tage noget af det tilskud, som gives til erhvervslivet, som vi mener ikke er berettiget.
Derudover vil jeg meget gerne på et senere tidspunkt præsentere det færdige oplæg for hr. Mikkel Dencker.
Det er mange tal at få ind over, og det kunne også for hr. Mikkel Dencker være svært at konsumere alle disse tal.
Mikkel Dencker (DF), 2006-02-07:
Det, jeg også tænkte på – nu vil jeg sige meget præcist, hvad det var, jeg tænkte på – var boligskatterne.
Hvad er det, hr. Poul Erik Christensen forestiller sig der skulle ske dér?
For jeg forstod også, det var det, hr. Kim Andersen prøvede at få ud af hr. Poul Erik Christensen, men det lykkedes ikke.
Det lykkedes heller ikke for mig i første omgang, så nu prøver jeg så en gang til: Hvad er det, De Radikale vil med boligskatterne?
Poul Erik Christensen (RV), 2006-02-07:
Det giver mig netop anledning til at fortælle, hvad vi vil gøre ved boligerne.
Vi vil ikke beskatte boliger ved salg.
Det har regeringens og Dansk Folkepartis skattestop sat ud af kraft.
Det er således, at de kæmpemæssige værdistigninger, der sker på ejendomme for øjeblikket, ikke bliver beskattet, som de burde blive.
Vi vil vende tilbage til systemet fra tidligere, hvor man løbende bliver beskattet efter den værditilvækst, som ens ejendom har.
Colette L. Brix (DF), 2006-02-07:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Poul Erik Christensen: Hvis nu f.eks. boligpriserne falder på et tidspunkt eller var faldet drastisk, hvad havde man så egentlig tænkt sig at gøre?
Havde man så også tænkt sig at beskatte dem, eller havde man så tænkt på at sætte boligskatterne ned?
Befolkningen derude vil vist gerne vide, hvad det er, man vil med de boliger der, for der er faktisk nogle, der selv har været inde at reparere deres huse, har købt deres huse, har sparet op til deres huse, er gået på job hver eneste dag og har betalt alle skatterne.
Så derfor er det noget, der rører den danske befolkning ret meget.
Hvad vil man gøre, hvis boligpriserne pludselig faldt?
Poul Erik Christensen (RV), 2006-02-07:
Jamen det er slet ikke så svært, for det er jo således, at 1 pct. af 1 mio. kr. er mere end 1 pct. af 800.000 kr.
Så når en bolig falder i værdi, er det den nyeste ejendomsvurdering, der er med til at bestemme, hvad boligen skal beskattes med.
Hokuspokus!
Jeg prøver lige en gang mere: Hvis ejendomsvurderingerne falder, har det nøjagtig samme effekt, som når den stiger, bare den modsatte vej.
Så bliver beskatningen lavere – l-a-v-e-r-e.
Leif Mikkelsen (V), 2006-02-07:
Ja, for der er da god grund til at takke hr. Poul Erik Christensen for at have åbnet for en skattedebat her, hvor vi jo kan få afdækket, hvad Det Radikale Venstre egentlig vil.
Jeg går ud fra, at med de udtalelser, der er kommet, er det i hr. Poul Erik Christensens interesse at få mulighed for at folde skattepolitikken for Det Radikale Venstre ud.
Jeg tror, der er mange, der lytter med, og jeg synes lige, at vi da skal have sat navn på de her uberettigede tilskud, som erhvervslivet får.
Det tror jeg ville interessere en række erhvervsledere.
Så jeg går ud fra, at den slags ting, der bare siges ud i luften, kan der klart sættes adresse på: Hvad er det for noget, man får helt uberettiget i dag, som Det Radikale Venstre vil fjerne?
Poul Erik Christensen (RV), 2006-02-07:
Nu får Det Radikale Venstre jo æren for meget, men det var altså ikke mig, som startede debatten om skat; det var altså fru Charlotte Dyremose, der gjorde det, men vi kan jo dele æren, når vi har forladt det her.
Jeg nævnte landbrugsbeskatningen.
Jeg vil gerne sige, bl.a. om bondegårdsreglen, at det er fuldstændig uacceptabelt, at man for det område, som man bruger til sin private beboelse, betaler en lavere skat, end naboen gør, hvis naboen har et parcelhus.
Ellers skal jeg også gerne over for hr. Leif Mikkelsen fremkomme med det færdige forslag, det vil sikkert være til stor inspiration.
Leif Mikkelsen (V), 2006-02-07:
Jeg kan så forstå, at i radikal terminologi er erhvervslivet landbruget – så må det da sørge for at holde på hat og briller – og så kunne boligejerne komme med.
Hvor mange penge er der egentlig i det her?
Har man gennemarbejdet det her i Det Radikale Venstre med de her store planer om, at man vil gå meget videre end den her regering, som kun har gjort småtterier med væsentlige og egentlige skattesænkninger af skat på arbejde?
Det Radi kale Venstre kan og vil mere, kan jeg forstå.
Så er der nogen antydning af, hvad der er af penge i at plukke landbruget på det her område og lidt boligbeskatning?
Kan det fint finansiere det i den radikale terminologi?
Kristian Jensen (V), 2006-02-07:
Jeg er desværre nødt til allerførst at rette en misforståelse hos hr. Frank Aaen, for regeringen har absolut ikke opgivet at bekæmpe det sorte arbejde i rengøringsbranchen.
I forbindelse med den lovpakke, der blev vedtaget i foråret, fik vi en fornyet hjemmel.
Tidligere var det sådan, at man som medarbejder i SKAT kun kunne kontrollere en virksomhed på dens virksomhedsadresse.
Det lovforslag, der blev vedtaget i foråret, gav netop muligheden for, at mine medarbejdere kunne komme ud og lave den effektive kontrol; at de kunne kontrollere på stedet, hvor arbejdet blev udført, og dermed fik en langt bedre mulighed for netop at kunne gå brancher efter i sømmene, som typisk er beskæftiget andre ste der end i deres hovedcenter, og det vil typisk sige rengøringsbranchen.
Derfor er det naturligvis også et område, som vi sætter fornyet fokus på, men det er klart, at der er et begrænset erfaringsgrundlag fra ikrafttrædelsen af bemyndigelsen og til nu, og derfor kan det muligvis også være svært at se, hvor stor en effekt det i givet fald får ude i rengøringsbranchen.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-02-07:
Altså, en af de ting, som De Radikale ofte bliver beskyldt for, er, at vi er nøjagtige og ærlige til langt ud i det kedelige.
Jeg vil sige, at i 2004 fremsatte vi skatteforslaget, det har været til beskuelse for den store befolkning, og det har været en del af vores politik op til valgkampen.
Derudover kan jeg fortælle hr. Leif Mikkelsen, at det har været til gennemregning i Finansministeriet og er kommet tilbage uden negative bemærkninger.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-02-07:
Nu behøver vi ikke at få fremstillet 12 tegninger af skatteministeren for at få indvandringen af de innovative fremmede til ikke at komme til landet.
Det har vi det høje skatteniveau til at ordne.
Skatteministeren nævnte jo også, at folk har taget skattestoppet til sig.
Ja, det har 80 pct. af befolkningen, netop de 80 pct., som regeringen og Dansk Folkeparti har begunstiget.
Man glemmer de 20 pct.
Der kom også en nyhed frem i skatteministerens tale, for mig i hvert fald, nemlig at der gøres en indsats over for byggepladserne, altså en indsats mod sort arbejde.
Derfor vil jeg godt spørge skatteministeren: Er der konstateret noget sort arbejde på disse byggepladser, som man har besøgt?
Hvor stort har provenuet været af de efterbetalinger af skat, der har været, og hvor store bøder er der udstedt?
Kristian Jensen (V), 2006-02-07:
Allerførst vil jeg gerne takke hr. Poul Erik Christensen for den overvældende tillid, det må være at mene, at jeg fluks kan nævne, hvor store bøder der er blevet uddelt på de kontroller, der har været.
Jeg vil hellere notere spørgsmålene ned og besvare dem under udvalgsarbejdet, for det tror jeg kan give en mere præcis beskrivelse af det.
Men vi har faktisk gjort et stykke arbejde for aktivt at signalere, at vi nu har fået hjemmelen til at kunne kontrollere på byggepladser, sådan at også dem, der måtte udføre det sorte arbejde, er klar over, at risikoen er der.
Forhåbentlig afholder det dem fra at udføre det sorte arbejde.
For det var en helt klar del af det fairplaylovforslag, der blev vedtaget i sidste folketingssamling, at vi netop skulle have hjemmelen til at kunne gå ud og kontrollere på byggepladserne.
På samme måde som fik vi hjemmel til at gå ud og beslaglægge ulovlige sodavand, hvis deres pantmærkninger var fejlagtige eller manglende, så vi kunne gøre en ekstra indsats over for kioskmiljøet, fik vi også muligheden for at gå ud til byggeriet på de store byggepladser, der, hvor man kan sige, at det sorte arbejde må være omfattende og organiseret.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-02-07:
Hvis skatteministeren og hans folk tager ud og ser på et af de store boligbyggerier i Københavnsområdet, er jeg meget, meget sikker på, at dér findes der ikke sort arbejde.
Jeg mener, at det der er gode og store virksomheder, som opfylder det, de skal.
Der, hvor det sorte arbejde foregår, er hjemme hos fru Hansen og hr. Nielsen.
Det er der, den meget store del af det sorte arbejde foregår.
Skatteministeren har ikke tallene i hovedet – det er jeg selvfølgelig godt klar over skatteministeren ikke har – men kan han alligevel ikke bare i denne lille forsamling svare på: Har der været konstateret sort arbejde, og har der været udstedt bøder, og har der været efterbetalinger?
Kristian Jensen (V), 2006-02-07:
Så skal medarbejderne fra SKAT lave en sagsfremstilling over, hvad de har observeret.
Den sagsfremstilling skal prøves af en anden del af SKAT, så det vurderes, om det retssikkerhedsmæssigt er i orden at gå videre med en sag.
Dernæst skal der laves en forelæggelse af efterbeskatning eller bødestørrelse.
Der har været en række kontroller, i omegnen af godt 75 stykker, som jeg lige er bekendt med, men jeg er ikke blevet præsenteret for en statistik over, hvilken træfsikkerhed der har været, og heller ikke en statistik over, hvor mange af disse sager der er blevet afsluttet, og dermed om, hvorvidt de er ført frem til et bødeniveau.
Jeg er blevet forelagt enkelteksempler på, at vi på kontroller, hvor vi har været på besøg, oplever folk, der starter med at sige: Næ, næ, vi er såmænd ikke ude og lave ulovligt arbejde.
Vi er her bare som vennetjenester.
Men de kunne altså ikke beskrive, hvad vennen måtte hedde, og i øvrigt var de kørende i en firmabil, hvoraf der var afløftet moms.
Dermed står de i et stort forklaringsproblem over for andre dele af den skatte- og afgiftsmæssige side.
Det er klart, at den slags sager forfølger vi naturligvis.
Morten Homann (SF), 2006-02-07:
Jeg har noteret mig, at skatteministeren beskrev, hvordan det allerede i dag er ulovligt at købe sort arbejde, altså ikke alene at udføre det, men også at købe sort arbejde.
Derfor er det jo interessant at spørge: Mener ministeren, at det er rimeligt? Er ministeren enig i, at det skal være ulovligt at købe sort arbejde, sådan som der står i loven i dag, eller kan vi forvente et lovforslag, som ændrer det?
For hvis ministeren mener, at det er ulovligt, er det jo interessant at spørge: Hvilke konsekvenser mener ministeren det skal have?
For enten må det have konsekvenser, eller også må bestemmelsen ud af loven.
Kristian Jensen (V), 2006-02-07:
Jeg mener, det er rimeligt, at paragraffen er der, og jeg mener også, det er rimeligt, at vi i vores arbejde vurderer, hvor vi får den rigtige effekt ud af den indsats, vi lægger ind i arbejdet.
Det betyder, at medarbejderne i SKAT løbende skal vurdere, hvor de bruger deres indsats bedst, så de klarest kan få bekæmpet det sorte arbejde og få lavet så stor en indsats som muligt hen imod, at alle betaler den korrekte skat.