runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Stig Møller (KF), 2003-09-04:
Jeg vil sige til hr. Kristian Thulesen Dahl, at det altså ikke er muligt at fortælle, hvad der foregår efter 2006 i Kommissionens budget, eftersom Kommissionen ikke har fremlagt sit budget for tiden efter 2006.
Derfor ville det heller ikke være muligt for regeringen at give de svar, som hr. Thulesen Dahl mener, vi kunne have leveret, for det kræver jo, at Kommissionens forslag efter 2006 foreligger, og det foreligger ikke.
Men jeg vil godt sige overordnet, for at man ikke skal få indtryk af, at det her er en meget farlig kurs for dansk økonomi, man er inde i, at det, vi nu gør, er, at vi samler Europa.
Vi udvider med de lande, som vi i årevis har ønsket at få ind i vores fællesskab.
Og hvad er prisen for det?
Vi taler om under en tiendedel af den pris, som Tyskland alene betalte for den tyske genforening i løbet af 1990'erne.
Vi taler om, at prisen pr. dansker bliver 100 kr. for at sy Europa sammen.
Når man har fratrukket de penge, som de nye lande selv skal betale, så er det 190 mia. kr. over 3 år, det kommer til at koste.
Og det vil sige, at Danmarks bidrag til EU's budget de første år vil være ca. 560 mio. kr. pr. år, altså 100 kr. pr. dansker.
Det er, hvad vi taler om.
Ja, vi får jo en kæmpe eksportstigning.
Der er
al mulig forventning om, at eksporten vil stige - man kunne også se i Børsen i går, at bare eksporten til Polen vil stige voldsomt.
Og det vil sige, at dansk eksport - og danskerne er
jo beskæftiget inden for dansk erhvervsliv, vi taler jo om arbejdspladser, det er det, der interesserer hr. Thulesen Dahl, og den interesse deler jeg - vil kunne stige med ca. 75 mia. kr., når vi når frem til 2015.
Der er en masse arbejdspladser i 75 mia. kr., så jeg tror såmænd, at når vi gør det hele op, ender Danmark med at have tjent på det.
Men det var ikke hovedformålet.
Hovedformålet var at forene Europa og at få vores østeuropæiske, baltiske venner tilbage i vores fællesskab.
Det får vi for 100 kr. pr. dansker i rene udgifter, og så har vi ikke taget indtægterne med, som altså kan være langt større end de 100 kr., når vi når frem til 2015.
Det er sådan, man skal se på det.
Det om udkantsområderne ville jeg gerne have belyst bedre, men det kan jeg ikke, når Kommissionens budgetforslag ikke foreligger.
Afstemning
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-09-04:
Jeg prøver lige én gang til, men jeg tror ikke, hr. Villy Søvndal ønsker at høre det.
Det er ikke afgørende for Dansk Folkepartis stemmeafgivning, hvordan fordelingen af strukturfondsmidler er.
Så det er ikke et afgørende element, men det er et vigtigt punkt at få med i behandlingen, og der har vi haft en udvalgsbehandling, der har været præget af, at et flertal herinde ikke har ønsket at få nogle ting belyst og har accepteret, at regeringen ikke reelt har svaret på de spørgsmål, der er stillet under udvalgsbehandlingen, og som jo stort set alene er stillet af Dansk Folkeparti, fordi man bare vil have den her sag lukket og stemt om, og så må konsekvenserne vise sig senere.
Jeg ved da godt, at det ikke vil rokke ved stemmeafgivningen hos et flertal.
Det er ikke det, jeg taler om.
Det vil heller ikke rokke ved vores stemmeafgivning, fordi der er andre spørgsmål, som vi har været inde på: arbejdskraftens frie bevægelighed, forfatningsudviklingen i Europa, som er langt vigtigere.
Men det er da et element, som er vigtigt at få belyst.
Og der har et flertal herinde accepteret, at det nu bliver et punkt, der ikke bliver belyst i forbindelse med behandlingen.
Så må vi efterfølgende se, hvad det så har af konsekvenser for Sydfyn, for Lolland-Falster, for Bornholm, for Nordjylland, som ellers normalt optager mange her i Folketinget ganske meget mere, end det ser ud til i dag.
Villy Søvndal (SF), 2003-09-04:
Det er klart, at hvis man synes, det er det afgørende politiske spørgsmål for ens stemmeafgivning, om der bliver rokket ved regionalmidlerne til Sydfyn, så skal man selvfølgelig lade det være afgørende.
Det er jeg enig i.
Jeg har redegjort for, at det for os ikke er det afgørende spørgsmål, for regionalmidlerne skal flyttes andre steder hen.
Jeg tiltror også fynboerne at tænke større, end hr. Kristian Thulesen Dahl, synes jeg, skitserer i øjeblikket.
Deler hr. Kristian Thulesen Dahl den opfattelse, at Danmark, fordi vi har en stærk fagbevægelse - en meget stærk enhedsfagbevægelse - er i en situation, hvor vi i langt højere grad end andre lande vil være i stand til at fastholde et regulært arbejdsmarked og dermed sikre, at der ikke kommer illegal arbejdskraft ind, og at fagbevægelsen skal spille en nøglerolle sammen med lokalsamfundene for at sikre den her proces?
Vil hr. Thulesen Dahl arbejde aktivt med på det og fastholde dansk fagbevægelses unikt stærke position som et svar på, hvordan vi undgår illegal arbejdskraft?
Kl. 9.20
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-09-04:
Det er ikke overraskende, at hr. Villy Søvndal siger, som han gør, men det er overraskende, at han alligevel som et garvet folketingsmedlem overhovedet ikke flytter sig fra én debat til den næste.
Jeg har altså sagt, også under de foregående debatter om nøjagtig det samme spørgsmål, at det ikke er et afgørende spørgsmål i forhold til, om man skal lave en udvidelse eller ej, hvordan stillingen f.eks. er i forhold til strukturfondsuddelinger.
Men jeg har sagt, at det er helt utroligt, at man ikke under en behandling af et spørgsmål om udvidelsen kan få belyst bare en snert af, hvilke konsekvenser et lovforslag som det her har for danske borgere, der bor i udkantsområder.
Vi havde i går en afslutningsdebat, der kørte meget på, at der blev flere ledige i det danske samfund, hvor man helt berettiget gik ned og så på den enkeltes forhold og så på, hvordan det er for den enkelte, der bliver arbejdsledig.
Hvor galt er det?
Og hvad kan vi gøre for at afbøde de virkninger?
Så kommer vi til en sag her, hvor vi beder om at få belyst konsekvenserne for udkantsområderne i Danmark.
Vi beder om at få belyst, hvor mange penge Sydfyn, Lolland-Falster, Nordjylland og andre områder af Danmark kommer til at miste på grund af det her.
Vi kan ikke engang få en udvalgsbehandling, hvor et flertal i Folketinget afkræver regeringen svar på de spørgsmål.
Man accepterer, at regeringen kommer med ikkesvar på sådan nogle spørgsmål.
Det er egentlig lidt pudsigt, at hr. Claus Larsen-Jensen starter med at anerkende, at vi ikke stemmer nej til udvidelsen, hvorefter han synes, det er pinligt, at vi siger nej.
Der var et eller andet i indledningen af hr. Claus Larsen-Jensens tale, der ikke var helt koordineret, men det kan hr. Claus Larsen-Jensen jo fornøje sig selv med at læse her i de kommende uger i udskriften.
Den anden del synes jeg hr. Claus Larsen-Jensen kun berørte overfladisk, altså det, jeg forholdt mig til, nemlig det, at vi ikke har fået en seriøs behandling af de spørgsmål, der er stillet.
Jeg synes, det ville klæde hr. Claus Larsen-Jensen som formand for Europaudvalget at tage den kasket på og tage den opgave mere alvorligt, som det jo er at være formand for et udvalg, og være med til at sikre, at et mindretal, som vi jo er i den her sag - erkend, at vi er det eneste parti, der jo reelt har stillet spørgsmål til udvidelsesprocessen i forbindelse med behandlingen af lovforslaget - fik en anstændig behandling med hensyn til at få svar på vores spørgsmål.
Det synes jeg enhver udvalgsformand har som en af sine fornemste pligter, og der synes jeg ikke, Europaudvalget har gjort det særlig godt, for at sige det mildt, i forbindelse med behandlingen af det her forslag.
Kl. 9.15
Claus Larsen-Jensen (S), 2003-09-04:
Jeg vil da gerne rose Dansk Folkeparti, fordi de sådan set har rykket sig så langt fra et nej til udvidelsen til at undlade at stemme imod udvidelsen.
Men jeg synes nu alligevel, det er en lille bitte smule pinligt, at man siger nej til at kunne forene Europa, at man siger nej til de resultater, befolkningerne i landene har af deres folkeafstemning om medlemskab af EU.
Jeg synes også, det er ærgerligt, at man prøver at spekulere i myter om, at de vilde horder vælter ind over grænserne på vores arbejdsmarked, som skal væltes omkuld, og med fri adgang til de sociale kasser.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-09-04:
Selv om jeg jo må erkende, at stærke kræfter forsøgte at undgå at få brudt rytmen, så bliver jeg nødt til lige kort at tage ordet under behandlingen af dette her lovforslag.
Jeg bliver nødt til at sige til regeringen, at de svar, der er kommet på mange af de spørgsmål, der er stillet om det her lovforslag, simpelt hen ikke er regeringen værdige.
Der er altså stillet helt seriøse, saglige spørgsmål, hvor svarene på spørgsmålene er langt kortere end spørgsmålene og illustrerer, at man overhovedet ikke har forsøgt at gå ind i det indholdsmæssige i besvarelsen af spørgsmålene.
Altså vi har diskuteret konsekvenserne for de øst- og centraleuropæiske lande, det vedrører, meget.
Det kan være helt berettiget, at det må være sådan
, men det, at vi ikke bare tilnærmelsesvis kan få belyst, hvad konsekvenserne er og efterfølgende forholde os til, hvad vi så gør ved det, f.eks. for Lolland-Falsters vedkommende, for Sydfyn og andre områder, synes jeg ikke er heldigt.
Derfor synes jeg bare, at det ved denne her sidste behandling skal være nævnt, og at det jo er en af grundene til, at vi har valgt i Dansk Folkeparti at undlade at stemme til lovforslaget.
Vi har jo tidligere understreget, at vi føler, det er rigtigt, at lande, der ønsker at blive medlem af EU, selvfølgelig skal kunne blive medlem af EU.
Det ønsker vi ikke at modsætte os, så længe det er ved folkeafstemnning, at de lande bekræfter ønsket, men vi synes, der er en lang række forhold, der ikke er tilfredsstillende afklaret.
Herudover synes vi også, at retningen med forfatningsbestræbelserne er at bringe EU i den gale retning med hensyn til en succesfuld udvidelse, altså at få et succesfuldt samarbejde med 25 lande.
Sammenlagt gør det, at vi undlader at stemme og ikke stemmer for, som vi jo ellers godt kunne have tænkt os at have haft mulighed for, men vi mener ikke at være bragt i en situation, hvor det er muligt med den måde, det her lovforslag har været behandlet på.
Endelig skal jeg nævne - og så skal jeg ikke trætte, tror jeg, med at komme tilbage til det, når vi behandler det beslutningsforslag senere på dagsordenen - at der jo er et beslutningsforslag, som vil bringe os i en situation, hvor vi får en 7-årig overgangsperiode for arbejdskraftens fri bevægelighed.
Det er jo et punkt, der har berørt os meget og vi har diskuteret meget, nemlig det, at Danmark åbner for arbejdsmarkedet i forbindelse med udvidelsen fra 1. maj 2004, hvor vi har ønsket en 7-årig overgangsordning, der kunne regulere tilstrømningen af arbejdskraft udefra.
Det er ikke lykkedes overhovedet at få en forhandling om det på nuværende tidspunkt.
Regeringen har sagt, at den vil komme med et udspil om det måske om nogle måneder.
Så vi har ikke engang i forbindelse med udvidelsesratificeringen her bare tilnærmelsesvist kunnet få løftet sløret for, hvordan man skulle løse det store problem, der kan ligge i, at arbejdskraftens fri bevægelighed fra Øst- og Centraleuropa til Danmark bliver en realitet fra 1. maj 2004.
Så alt det gør, at vi ikke vil tage ansvaret for det her og derfor undlader at stemme til lovforslaget, når det nu kommer til endelig afstemning.
Anne Baastrup (SF), 2003-09-04:
Jeg har også læst betænkningen, men det, der er det interessante, er: Hvem har fortolkningsretten?
Hvis Rigsadvokaten kommer med en redegørelse, som justitsministeren synes er helt fin, mens Socialdemokratiet synes, den er rigtig, rigtig skidt, hvem har så fortolkningsretten?
Hvem har ret til at forlange, at loven
skal revideres?
Socialdemokratiet har intet fået i den såkaldte aftale, men det er Socialdemokratiets problem.
Jeg synes, det er irriterende, men hvis hr. Morten Bødskov kan sige, at det er Socialdemokratiet, der har fortolkningsretten, synes jeg, Socialdemokratiet skal have ros.
Men problemet er, at det har Socialdemokratiet ikke.
Villy Søvndal (SF), 2003-09-04:
Hensigten med at dele sig i politiske partier er jo at dele sig efter politiske anskuelser.
Og derfor synes jeg sådan set ikke, man skal begræde, at Dansk Folkeparti ikke deltager i den vigtigste historiske beslutning i de sidste 15 år, nemlig udvidelsen af EU.
Jeg synes, det er naturligt, at et parti, hvis perspektiv slutter ved grænsen, undlader at stemme til det her forslag.
Til gengæld er det så, synes jeg, vigtigt, at det øvrige Folketing i enighed siger: Vi vil gerne være med til at lave
et udvidet Europa.
Ros også til partier, der i øvrigt er skeptiske over for EU, men som i den her sammenhæng har sagt, at denne udvidelse har så mange perspektiver, at vi under alle omstændigheder stemmer for.
Det eneste, jeg synes er lidt pinligt i hr. Thulesen Dahls argumentation, er, at hensynet til sydfynske regionalmidler og nordjyske regionalmidler - jeg tror, selv fynboerne tænker større - er afgørende for, hvordan man i den her sammenhæng skal stemme om optagelse af 15 nye lande.
Det var jo sådan den ene krumtap i hr. Thulesen Dahls arugumentation: Hensynet til regionalmidlerne.
Der har vi jo i SF det principielle synspunkt, at regionalmidlerne skal flytte til de nye fattige områder i Europa, som efter optagelsen vil være lande som Estland, Letland, Litauen, Polen osv.
Det andet hovedargument er frygten for, at arbejdskraften strømmer ind, og der synes jeg, det er fornuftigt at sætte sig ned og finde modeller, hvor man i et land med en meget stærk fagbevægelse bruger den stærke fagbevægelse til også at sikre, at vi stadig har ordnede arbejdsforhold.
Så på SF's vegne: Vi er glade for den her afstemning og er heller ikke utilfredse med, at Dansk Folkeparti ikke støtter.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-09-04:
Jeg prøver lige en gang til: Hvis vi afslutter det her forslag nu og stemmer for at få sikkerhedsudstyr, som så kan komme i bilerne allerede her fra sommer til glæde og gavn for danske bilister, vil Socialdemokratiet så efterfølgende sige, at der har været tale om lovsjusk?
Vi mener ikke, at det er uansvarligt at behandle den her sag, ellers havde vi jo ikke givet dispensation her til morgen.
Kl. 9.55
Der har været et kort forløb, og det har været hektisk, som hr. Vernersen og hr. Buksti har været inde på.
Det ved vi det er, når det skal gå stærkt, men der er nogle fordele ved at gennemføre et relativt enkelt forslag, som dette jo er, allerede med virkning fra nu af, og derfor har vi valgt at sige, at det er forsvarligt at gøre.
Så vi mener ikke, der er tale om lovsjusk.
Men vil Socialdemokratiet forbeholde sig ret til efterfølgende at sige, at der er tale om lovsjusk?
Hvis det er tilfældet, går vi så meget op i, at vi ikke må lave lovsjusk her i Folketinget, at vi gerne vil medvirke til, at vi får standset behandlingen af den her sag nu og får den sendt tilbage til en ekstra udvalgsbehandling og så på et senere tidspunkt genoptager sagen her i salen.
Derfor er det afgørende at få at vide af hr. Jens Peter Vernersen, om Socialdemokratiet vil forbeholde sig ret til at sige, at der har været tale om lovsjusk, hvis vi færdigbehandler denne sag nu.
Kristian Jensen (V), 2003-09-04:
Jeg vil gerne starte med at sige, at vi fra Venstres side overhovedet ikke har nogen betænkeligheder i forhold til lovkvalitet i denne her sag.
Det er jo derfor, vi har givet dispensationen, og derfor, et enigt Folketing gav en dispensation, fordi vi mente, at nu var sagen klar til at blive afgjort; det gjorde vi i morges.
Det kan hr. Jens Peter Vernersen da ikke havde glemt endnu.
Det var også derfor, udvalget uden protest i går eftermiddags afgav betænkning i denne her sag, fordi vi mente, at nu var den klar til afgørelse, og derfor forstår jeg slet ikke hr. Jens Peter Vernersens optræden her i dag. Jeg skal bare spørge, om det nu er rigtigt forstået, at hr. Jens Peter Vernersen i Skatteudvalget i går accepterede og i Folketingssalen i dag accepterer, at der skal gives dispensation fra reglerne, men nu rejser kritik af det, og at hr. Jens Peter Vernersen i går i Skatteudvalget støttede og i dag i Folketingssalen støtter at vedtage et lovforslag, som hr. Jens Peter Vernersen samtidig kritiserer stærkt. Det er, som om det er en helt særegen socialdemokratisk skik, at man kritiserer lovforslag helt vildt fra Folketingets talerstol for bagefter at stemme for dem og gå ud og tage æren for dem.
Vi står her med en sag, der styrker færdselssikkerheden, redder liv.
Hvad er Socialdemokratiets holdning egentlig til sagerne?
Jens Peter Vernersen (S), 2003-09-04:
Nej, vil jeg sige til hr. Thulesen Dahl, der er ikke noget som helst med at være blevet blød i knæene, overhovedet ikke, men jeg mener, at jeg er i min fulde ret til at oplyse Folketinget om, hvordan det forløb har været, og det var præcis det, jeg gjorde, og den oplysning blev gentaget af hr. Jacob Buksti i et spørgsmål til mig.
Det er præcis sådan, det er foregået.
Selvfølgelig bliver tingene ordnet, men det er da ikke en tilfredsstillende måde at ordne det på.
Det er det måske i hr. Thulesen Dahls optik, men det er det ikke i min optik.
Men det ændrer jo ikke ved, at da vi så havde været igennem den proces, var alle spørgsmål besvaret, og derfor kan sagen behandles her i Folketinget.
Men at sagen kan behandles, betyder da ikke, at det, der er foregået, har været tilfredsstillende; så megen indsigt troede jeg da, at hr. Thulesen Dahl trods alt havde i denne her sag.
Nu har hr. Thulesen Dahl jo ikke været ordfører på sagen, men derfor kunne det da være, at han var orienteret om, hvordan forløbet i Skatteudvalgets arbejde havde været.
Med hensyn til de ting, hr. Jacob Buksti tilkendegav:
Det var præcis det, som jeg sagde i mit indlæg, det var præcis det, jeg tilkendegav, bare med nogle andre ord, at sådan var forløbet, og det kan man selvfølgelig synes er tilfredsstillende.
Vi synes ikke, det er en tilfredsstillende måde at have forløbet på, men vi var selvfølgelig interesserede i at gennemføre lovgivningen.
Men jeg synes da godt, at man kan overveje, om det nu er klogt at dispensere fra noget, som Folketinget lægger så høj vægt på.
Det kan vi måske efterfølgende få afklaret med Præsidiet, det skal jeg ikke bede om ved denne lejlighed, men det kan da godt ske, at det er vigtigt at få det afklaret.
Det er fire mødedage i Folketinget, der har været brugt på denne her sag, skal man bare tænke på.
Jacob Buksti (S), 2003-09-04:
Det kan godt være en lille smule svært at blande sig i denne debat, fordi det er korte bemærkninger til hr. Jens Peter Vernersen, men jeg vil ikke desto mindre gøre det, for det er sådan set mig, som har stået for den kontakt, der har været til skatteministeren i denne sag.
Jeg skal bare bede hr. Jens Peter Vernersen bekræfte, at det, hr. Jens Peter Vernersen udtalte sig om, er den måde, hvorpå tingene er gået igennem udvalget.
Jeg vil også gerne bede hr. Jens Peter Vernersen bekræfte, at da vi kom til mandag, fik vi først et ændringsforslag fra Dansk Folkeparti, som gik ud på, at man skulle kunne slå systemet fra.
Der fik vi så 1 time senere at vide, at det var trukket, fordi man havde fået svar på nogle spørgsmål fra skatteministeren.
Derefter blev undertegnede ringet op af skatteministeren, 10 minutter før mødet kl. 3 i mandags skulle finde sted, fordi Socialdemokratiet var betænkelig ved det, der lå.
Herefter bliver skatteministeren og undertegnede enige om, at systemet skal kunne slås fra, og - eftersom man ikke er i stand til at konstatere, hvordan forslaget vil virke på sigt - at der skal indføres en revisionsbestemmelse om revision efter 6 måneder; det vil jeg gerne sige tak til skatteministeren for.
Det er baggrunden for, at Socialdemokratiet stemmer for, men det er jo ikke det samme, som at hr. Jens Peter Vernersen ikke kan kritisere det forløb, der har været, og det vil jeg bare understrege.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-09-04:
Hr. Jens Peter Vernersen taler selv om, at det her system ikke har kunnet sælges på det danske marked, og at man nu skal se at have sat gang i det.
Men er det ikke korrekt, at hvis vi havde ventet til næste samling, havde det her måske kunnet vedtages fra den 1. januar i stedet for fra den 1. juli, og så var der gået endnu længere tid, inden vi fik det her sikkerhedssystem, som redder mellem 20 og 40 pct. - alt efter vejrforholdene - fra de ulykker, de ellers ville være kommet ud for?
Er det ikke også derfor, Socialdemokratiet har været med til at give en dispensation, så vi kunne få gjort det her hurtigt?
Derfor vil jeg godt bede hr. Jens Peter Vernersen, som
Det er den begrundelse, jeg tror vi mangler her i Folketingssalen. Hr. Jens Peter Vernersen har nogle kritikpunkter, men har dog alligevel valgt at følge lovforslaget ved at stemme for det og give dispensationen.
Kan vi ikke få redegørelsen
for de overvejelser, der ligger bag det? Kl. 9.50
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-09-04:
Nu sker der det, at hr. Jens Peter Vernersen bliver lidt mere blød i knæene, så nu er det lidt svært at finde ud af helt præcis, om hr. Jens Peter Vernersens hårde kritik tidligere i virkeligheden står ved magt.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge hr. Jens Peter Vernersen meget præcist for at få et meget, meget klart svar: Mener hr. Jens Peter Vernersen, at det er uansvarligt at behandle dette her lovforslag nu?
Mener hr. Vernersen, at der vil være tale om risiko for lovsjusk? Hvis svaret er ja, må man tage konsekvensen af det og bede om, at sagen ikke færdigbehandles i dag, men færdigbehandles på et senere tidspunkt.
Det kan være om 1 uge eller 14 dage, eller hvad der skal til, for at denne her sag kan få en ordentlig behandling.
Men det kan ikke nytte noget, at Socialdemokratiet tror, at man på den ene side kan være med til at færdigbehandle det her, stemme for det, gå ud og sige, at nu har man været med til at skaffe sikkerhedsudstyr i bilerne allerede her fra denne sommer, men samtidig vil gå rundt og sige, at der har været tale om lovsjusk.
Det vil jeg simpelt hen ikke være med til. Derfor vil vi i Dansk Folkeparti meget gerne sammen med Socialdemokratiet sørge for, at den her sag bliver behandlet her i Folketinget om 1 uge eller 14 dage, eller hvornår det skal være, så vi kan sikre en ordentlig behandling.
Nu må Socialdemokratiet tage konsekvensen af sin egen kritik.
Jeg bliver mere og mere forvirret for hver gang, hr. Jens Peter Vernersen går på talerstolen.
Jeg synes, vi skal tage det dybt seriøst, dybt alvorligt, når nogle mener, at en lov er på vej til at blive sjusket igennem.
Derfor synes jeg da, at hr. Jens Peter Vernersen, hvis han virkelig mener noget med det, han siger, burde have gjort anskrig over, at vi behandler den her sag nu, her til morgen, hvor formanden spurgte, om der var indvendinger imod, at sagen blev behandlet i dag, og da ikke på det her tidspunkt.
Hvis hr. Jens Peter Vernersen virkelig mener det, han siger, må vi da finde en måde at løse det på, og så må Folketinget behandle den her sag måske om 1 uge eller 14 dage, når sagen er klar til endelig behandling.
Men det kan da ikke være rigtigt, at vi efterfølgende skal høre, at denne her sag er behandlet med lovsjusk til følge.
Så må vi da finde en anden måde at gøre det her på, hvis hr. Jens Peter Vernersen virkelig vil bruge det her efterfølgende med det, han siger nu.
Kl. 9.45