runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-11-16:
På min side er jeg også glad, dels fordi hr. Ole Stavad anerkender, at jeg står ved det, jeg tidligere har sagt, dels fordi det er ganske naturligt, at hvis der er noget, der skal udredes som følge af et forlig, skal det i første omgang gøres i forligskredsen.
Sådan var det i virkeligheden også med den diskussion, der tidligere har været om gymnasierne.
Det var helt naturligt, at gymnasieforligskredsen, som ikke omfatter SF og Enhedslisten, drøftede, hvordan økonomien var, og hvad der var op og ned.
Det er naturligt nok, at man gør det som udgangspunkt, og det vil de, der ikke er med i forliget, selvfølgelig ærgre sig over.
Så skal jeg bare hilse og sige
Stort set alle de forlig, der blev indgået herinde, kunne jeg kun få lov til at høre om på et eller andet tidspunkt, hvis nogle i forligskredsen syntes, jeg skulle høre om det, eller man ville fremlægge det i Folketingssalen.
Man tog drøftelserne i forligskredsen, for sådan var det, og hr. Ole Stavad anerkender, at det er naturligt, man også gør det i denne sammenhæng.
Rune Lund (EL), 2006-11-16:
Vi har at gøre med tre flytyper.
To af dem kan grupperes i den gruppe, hvor man kan sige, at de primært er gode til at forsvare et nationalt luftrum eller bestemt territorium – her snakker vi om Gripen og Eurofighter – og så har vi det tredje fly, som hører til den anden gruppe, som er et offensivt bombefly, et Stealthbombefly, som er beregnet på, at man skal lave en masse militære operationer ude i verden, hvor man kan smide en masse bomber.
Men kunne hr. Morten Helveg Petersen måske løfte sløret for, hvilken type fly hr. Morten Helveg Petersen sådan på et overordnet plan synes ville være det mest rigtige fly at investere i, hvis man nu skulle investere i fly?
Hvad mener hr. Morten Helveg Petersen?
Lad os bare få Kosovo på banen, det har været inde i debatten før.
Der er opstået den myte, at de bombninger, der var i Kosovo i 1999, forhindrede et folkemord.
Der skete nemlig det helt utrolig interessante, at grunden til, at bombningerne startede, var, at serberne ikke ville godkende Rambouilletaftalen, som var en fredsaftale, der var et diktat fra NATO’s side, som bl.a. betød, at NATO-styrker skulle kunne operere frit i hele det tidligere Jugoslavien og ikke bare i Kosovo.
Serberne sagde: Nej, det vil vi ikke acceptere, og så begyndte man at smide bomber.
Og da bomberne begyndte at falde, kunne man bl.a. læse i nogle af de avisklip, jeg har, at man spurgte de centrale personer i UCK, om de kendte til folkemord.
Nej, det gjorde de ikke, det her handlede om Rambouillet.
Så skete der det, at efter en dag til halvanden begyndte folkemordet som reaktion på bomberne.
Det undskylder ikke folkemordet på nogen måde, det undskylder ikke Milosevic, men det viser, at de bomber, der blev smidt over Kosovo i 1999, faktisk var med til at optrappe et folkemord.
Der synes jeg også, hr. Hans Kristian Skibby skulle tage at overveje, om det så virkelig var den rigtige beslutning at bombe.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-11-16:
Jeg fik ikke svar på, om man ville iværksætte et forskningsarbejde omkring flykøb i forhold til sikkerhedspolitikken.
Så siger forsvarsministeren, at når vi får flyet i 2015, har flyet fløjet.
Ja, men pointen er jo, at vi måske træffer beslutning allerede i 2007 eller 2008, i hvert fald senest 2009, og på det tidspunkt ved vi ikke, hvordan det her fly vil flyve.
Vi kender ikke prisen på det.
Og derfor er det altså uansvarligt.
Forsvarsministeren siger: Det er jo ikke mig, det er politikerne her i Folketinget.
Jeg går da ud fra, at forsvarsministeren opfatter sig selv som politiker.
Han sidder mig bekendt stadig væk selv i Folketinget, og jeg går da ud fra, at det nok næppe er ligegyldigt for forsvarsforligspartierne, hvad forsvarsministeren selv har af mening om det her.
Pia Gjellerup (S), 2006-11-16:
I Socialdemokratiet mener vi ikke bare, at kommunalpolitikerne har ret til det, vi ved også, at de har lyst til det.
Men det er ikke det, jeg spørger Venstres ordfører om; det er ikke, om Venstres ordfører ville ønske, at det samlede billede inden for alle områderne tilsammen og for kommunerne under et var, at beløbene er lidt højere end sidste år, for det kan man jo opnå ved, at der er flere ældre f.eks. – men det gør det jo ikke bedre at være barn i børnehaven eller vuggestuen, hvis der er skåret ned der.
Jeg spurgte meget præcist, om det handler om flere penge pr. barn i dagpasning, om det er flere penge pr. elev i folkeskolen, og om det er flere penge pr. ældre inden for hjemmehjælp og ældreboliger.
Så enkelt er spørgsmålet, og det håber jeg også der kommer et enkelt svar på.
Peter Christensen (V), 2006-11-16:
Det er vores opfattelse, når vi ser på de foreløbige indmeldinger, af de budgetter, man har vedtaget, at der under et bliver sat flere penge af til alle de her områder.
Men det er klart, at hele kernen i den her diskussion jo er, at der er lokale prioriteringer, for vi har lokalt selvstyre, kommunalt selvstyre.
Derved vil man jo også kunne finde eksempler på kommuner, som prioriterer f.eks. et kulturhus eller andre ting, og de penge må de jo så nødvendigvis tage fra nogle borgernære serviceområder.
Men det, der jo er afgørende for os, er, at pengene er kommet ud.
Hvordan de så prioriteres, må være op til de folkevalgte kommunalbestyrelsesmedlemmer, og jeg håber sådan set, Socialdemokratiet også mener, at man som kommunalpolitiker har ret til at træffe de beslutninger.
Pia Gjellerup (S), 2006-11-16:
For at følge op på slutningen af min ordførertale vil jeg gerne høre, om det, Venstre gerne vil have, er, at det – når vi ser bort fra, hvordan de foreløbige tal ser ud, og hvordan vores forventninger og vores gæt er – skal ende med at være sådan, at der er flere penge pr. barn i dagpasning, at der er flere penge pr. elev i folkeskolen, og at der er flere penge til ældre inden for hjemmehjælp og ældreboliger.
Pia Gjellerup (S), 2006-11-16:
Jeg tror, at alle kan høre, at hvis man gerne vil have et svar på et spørgsmål, er det klogt at stille det, før man kommer med alverdens manipulerende kommentarer, som jeg selvfølgelig også bliver nødt til at forholde sig til.
Derfor forholdt jeg mig først til gymnasierne.
Nu skal jeg bytte om på det og sige, at det, vi har foreslået – det ved hr. Thulesen Dahl i øvrigt godt, for det står i vores finanslovforslag, som jeg går ud fra som en selvfølge at han har set – er 1 mia. kr. til det, jeg kalder de generelle opgaver, og så er der yderligere afsat 1,8 mia. kr. til specifikke forhold, for hvis vi vil diktere her fra Folketinget, at man skal gøre nogle bestemte ting, må vi selvfølgelig også lade pengene følge med.
Det er det, der ligger i vores forslag, og det ved hr. Thulesen Dahl godt.
Deraf forskellen mellem de tal, der er angivet: 1 mia. kr. og 2,8 mia. kr.
Det er jo i øvrigt tal, der er dannet, før vi kendte den nøjagtige kommunale økonomiske situation, som er ringere, end vi faktisk havde gættet på.
Vi mener, det er vigtigt, at man ser den samlede pulje i lyset af det, der er de mest nødvendige opgaver i kommunerne, og der tror jeg det dækker.
Med hensyn til, hvem der er dumme og siger, at nogle er dumme: Når hr. Thulesen Dahl her i Folketinget står og siger, at gymnasierne godt vidste det, men at de har sagt noget andet, så er det at sige, at de ikke er for godt begavede.
Og det er uacceptabelt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-11-16:
Ja, for det paradoksale var, at det spørgsmål, jeg stillede, var det eneste, jeg ikke fik svar på.
Jeg fik kommentarer på alt muligt andet, og jeg fik endda at vide, at hvorfor skulle man nu blande gymnasierne ind i den her debat; det handlede den her debat jo ikke om.
Men det var fru Pia Gjellerup selv, der i sit ordførerindlæg kom ind på det, og så stillede vi spørgsmål til det, hvorefter fru Pia Gjellerup synes, det er underligt, at det også bliver en debat om gymnasierne.
Det andet, hun så gør, er minsandten at sige, at jeg skulle have sagt, at de simpelt hen er så dumme –
jeg skyndte mig at skrive det ned: »simpelt hen er så dumme«.
Jeg har overhovedet ikke forholdt mig til, hvad folk har ment og gjort og sagt og på hvilket grundlag, men minsandten om man ikke skal høre den socialdemokratiske ordfører sige, at jeg har sagt, at de derude er så dumme.
Det er en fantastisk modsætning at sætte op.
Det er så søgt som noget.
Kom ned til virkeligheden og debatter ud fra de faktuelle kendsgerninger og citer mig for det, jeg siger, og ikke for det, fru Pia Gjellerup lader som om jeg siger.
Og så glæder jeg mig til at få svar på det eneste spørgsmål, jeg stillede, nemlig: Hvad er Socialdemokratiets bud på, hvad der så mangler i kommunerne i 2007?
Vi har inden for de sidste 2 måneder hørt tal fra 1.000 mio. til 3.000 mio. kr.
Det er dog noget af en forskel.
Så nu savner jeg at høre: Hvad er det endelige bud på det, man er nået frem til mangler i kommunekasserne i 2007?
Pia Gjellerup (S), 2006-11-16:
Først om gymnasierne, som jo for så vidt ikke vedrører den her debat, men det er jo interessant nok, og det taler jeg da meget gerne om.
Tale om noget, andre ikke ved noget om, og så få sat et billede, sagde hr. Kristian Thulesen Dahl.
Jeg er glad for, at hr. Kristian Thulesen Dahl formår her fra første række i Folketingssalen at sige, at alle, der sidder og styrer gymnasierne, rektorkollegiet og andre, simpelt hen er så dumme, at de ikke har kunnet se, at der ligger penge, der ikke er udmeldt, i Undervisningsministeriet.
Jeg mener normalt ikke, at der er grund til – og det er der heller ikke i denne sag – at tro, at ledere af uddannelsesinstitutioner er dumme, og derfor undrer det mig, at man hører den slags argumenter her.
Gymnasierne har ikke »godt vidst«, at de fik flere penge.
Det har de vidst efter en timelang forhandling i Undervisningsministeriet i går.
Der blev der meldt nye tal ud til gymnasierne.
Det er godt.
Så var der spørgsmålet, om vi ikke skal forholde os til tal.
Jo, sandelig skal vi forholde os til tal.
Det er væsentligt at forholde sig til tal.
Men i en debat her kan vi jo stå med hver vores sæt tal, og da alle er foreløbige, kan vi altid bagefter henholde os til, at de var foreløbige.
Derfor har jeg fra Socialdemokratiet givet den beskrivelse af tallene, vi mener er den rette, og regeringen har givet sin.
Det, der er vigtigt for os, er at få konklusionen på, hvad holdningerne er i forhold til at bruge tallene.
Søren Gade (V), 2006-11-16:
Jeg vil gerne undskylde over for hr. Holger K. Nielsen, at jeg ikke fik svaret på den første del af hr. Holger K. Nielsens spørgsmål.
Selvfølgelig er det interessant at se på, hvordan fremtidens trusselsbillede indvirker på behovet for kampfly, og det vil jeg spørge DIMS’en om – det er et institut, der er oprettet i forbindelse med forsvarsforliget.
Jeg har sagt til hr. Morten Helveg Petersen, at det var en passende opgave, at man lige præcis kiggede på behovet for kampfly i fremtidens forsvar i Europa og NATO’s behov for kampfly.
Jeg har jo netop været med til at iværksætte en proces, således at vi får belyst styrker og svagheder ved de tre flytyper.
Det er jo rigtigt, hvad hr. Holger K. Nielsen siger, nemlig at jeg også sidder i Folketinget.
Det, jeg bare her forsigtigt prøvede at sige, var, at jeg ikke vil presse nogen beslutning igennem.
Det er sådan, at det er Forsvarsudvalget og partierne bag forsvarsforliget, som siger til mig som minister: Nu har vi fået svar på de spørgsmål, vi har stillet, og nu er vi klar til at træffe en eventuel beslutning.
Men det kan blive i 2009, og det kan blive før, hvis partierne mener, de har fået svar på deres spørgsmål.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Hermed sluttede forespørgslen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-11-16:
Man kan jo prøve at tale om nogle ting, som man håber andre ikke ved noget om, og så kan man selvfølgelig håbe, man kan få et eller andet billede til at sætte sig, men sagen er jo, at de puljer, som blev udmøntet til gymnasierne, hele tiden har skullet udmøntes til gymnasierne.
Det ved gymnasierne også godt, og derfor har man vidst, at de tal, man er kommet med, ikke har haft bund i virkeligheden.
Sådan er det.
De har ikke haft bund i virkelighedens verden.
Det andet, jeg syntes var interessant, var, at fru Pia Gjellerup i sit ordførerindlæg sagde, at nu skulle vi egentlig ikke forholde os til tal, og jeg må tage det som udtryk for, at efter at man i flere måneder fra socialdemokratisk side har forholdt sig til tal, begynder der nu at tikke nogle tal ind, som ikke passer ind i ens kram, og så skal vi ikke rigtig forholde os til tal.
For sagen er jo, at den virkelighed, fru Pia Gjellerup har forholdt sig til i nogle måneder, ser lidt anderledes ud nu, når vi har tallene fra kommunerne selv, end det billede man har forsøgt at skabe.
Alligevel vil fru Pia Gjellerup nu sige her, at der altså er behov for en masse flere penge til kommunerne næste år.
Derfor er mit enkle spørgsmål til fru Pia Gjellerup: Hvor mange?
Hvor mange ekstra penge mener Socialdemokraterne der skal til?
Inden for de sidste 2 måneder har tallet været forskelligt.
Så nu synes jeg, det er på tide, vi får at vide, hvad tallet egentlig er.
Pia Gjellerup (S), 2006-11-16:
Nu kan jeg jo ikke stille hr. Peter Christensen spørgsmål, men jeg kunne have lyst til at spørge, om det ikke er korrekt, at Undervisningsministeriet må sende nye meddelelser ud til gymnasierne om andre og større rammer efter forhandlingerne i går.
For det er jo det, der er tilfældet: Man har udmeldt puljer, som man havde gemt, og vi har jo forholdt os til det, der sker ude i virkeligheden og ikke til det, der foregår i krogene i Undervisningsministeriet.
Det ville da være underligt.
Nu har man efter en timelang forhandling erkendt, at man må udmelde den fulde pulje, og derfor får gymnasierne efter i går også udmeldt flere penge.
Det var det, jeg i min ordførertale, som såmænd er relativt ny og dugfrisk, benævnte som regeringens forsøg på at varme pengene, og det mener jeg virkelig er dækkende for, hvad der er sket inden for de sidste 48 timer.
Peter Christensen (V), 2006-11-16:
Jeg synes egentlig, det er ærgerligt, at fru Pia Gjellerup ikke erkender det, som den socialdemokratiske uddannelsesordfører erkendte, nemlig at pengene har stået på finansloven hele tiden.
Det har hele tiden været meningen, at de var til gymnasierne, og da man så gik tingene igennem sammen, godt hjulpet af undervisningsministeren, var man jo også enige om, at det, der stod sort på hvidt, var tilfældet.
Derfor synes jeg, det er lidt ærgerligt, at ordføreren ikke vil erkende virkeligheden på samme måde som den, som har hovedansvaret for uddannelsesområdet på vegne af Socialdemokraterne, netop har gjort.
Så jeg kan godt forstå, at man er glad for spørgsmålet, for det er jeg nemlig også af den grund, at jeg synes, det er ærgerligt, at man ikke bare forholder sig til virkeligheden.
Pia Gjellerup (S), 2006-11-16:
Der er spørgsmål, man er gladere for end andre, og dette er et, jeg er meget glad for – meget.
Se, de timelange forhandlinger i Undervisningsministeriet i går, hvor Socialdemokratiet var repræsenteret af vores uddannelsesordfører, fru Christine Antorini, førte til, at undervisningsministeren måtte rykke ud med puljer, som ikke var udmøntet til gymnasierne.
Man blev så enig om i går, at det nok var klogt at finde pengene frem af gemmerne og se at få dem lagt på gymnasierne og udmeldt til gymnasierne.
Det var det, man anerkendte i går.
Men hvis det havde været så enkelt, som hr. Peter Christensen siger, havde det nok ikke varet mange timer.
Jeg synes, det er spændende at få afdækket, for det var ikke det, regeringens spindoktorer sådan forsøgt at få til at stå som billedet; det var mere det, som hr. Peter Christensen fremfører her i dag.
Fint for mig.
Peter Christensen (V), 2006-11-16:
Fru Pia Gjellerup har helt tydeligt skrevet sit ordførerindlæg for længe siden eller i hvert fald for nogle dage siden, for der bliver sagt, at der på gymnasieområdet ikke er fulgt de penge med, som var aftalt.
Det er jo meget interessant at høre, når vi så sent som i går fik en tilkendegivelse fra den socialdemokratiske uddannelsesordfører, fru Christine Antorini, der anerkendte, at pengene var fulgt med.
Det tog lidt tid, man skulle kigge efter i tallene, men det er vel ikke for meget forlangt, at man, hvis man angriber på tal, så også kigger efter.
Det gjorde Socialdemokratiet og måtte så erkende, at der ikke var fiflet med tallene.
Hvorfor kommer der nu en ny melding?
Eller er det blot, fordi det er en gammel ordførertale, og man derfor ikke vil bakke op om den socialdemokratiske uddannelsesordfører?
Pia Gjellerup (S), 2006-11-16:
Det kan man også se på medlemmernes muligheder for at følge debatten.
Noget andet forunderligt er regeringens klare indsigt i de kommunale budgetter på dette tidspunkt af året.
Man har gennem de seneste uger meldt forskellige tal, baseret på helt nye typer beregninger, ud til offentligheden om resultatet af kommunernes udmøntning af den økonomi, som de har fået lov til at råde over af regeringen.
Tallene er foreløbige, og regnemetoderne er overraskende nye.
Sidste år
på samme tidspunkt havde man fra regeringens side kun en anelse om, at kommunerne måske havde budgetteret med mere, end de måtte for regeringen.
Men i år er det anderledes.
Vælgerne skulle således ikke inden valget have at vide, at der var ved at blive forberedt indgreb og gennemført sparepålæg for de budgetter, som alle kommunalpolitikere havde været ude og føre valgkamp på.
Vælgerne skulle i hvert fald ikke have det at vide før efter valget.
I år kaster man sig over talmanipulationer, lang tid før de endelige tal er opgjort og altså beregnede, og deraf begrebet talmanipulationer efter metoder, der bestemt ikke har været brugt nogen sinde.
Det øger ikke troværdigheden.
Denne debat vil ikke afklare tallene.
Det har heller ikke været forespørgernes ønske.
Det var at afklare målsætningerne og principperne, og derfor vil debatten måske afklare de enkelte partiers målsætninger for udviklingen inden for de kommunale kerneområder, børnepasningen, folkeskolen, ældreomsorgen og sidst, men i denne tid jo bestemt ikke mindst finansieringen af gennemførelsen af kommunalreformen.
Jeg tror, der er mange, der vil lytte spændt både til besvarelsen fra finansministeren og til den videre debat.
Besvarelse
Det er fint, at man tager udgangspunkt i forligskredsen, men Folketinget er jo sådan set vigtigere end enhver forligskreds.
Jeg kan forstå, at hr. Kristian Thulesen Dahl gerne vil stemme for et forslag, der sikrer, at vi får de sande tal, og det må vi så klare her i Folketinget.
I hvert fald indtil videre har man ikke kunnet klare det i forligskredsen, og det er jo let at forstå, hvor svært det er, for ministrene har på skift benægtet, at de overhovedet nogen sinde kunne komme frem.
Jeg vil gerne have bekræftet, at hr. Kristian Thulesen Dahl og hans folketingsgruppe vil overveje at stemme for et forslag, der pålægger regeringen at komme med de sande tal.
Det er det ene.
Det andet vedrører materien i det, vi taler om, nemlig budgettallene.
Mener hr. Thulesen Dahl, at det kan være sådan, at der er økonomi nok i kommunerne, så resultatet af den samlede kommunale budgetlægning bl.a. bliver, at der er flere penge pr. ældre i den kommunale ældreomsorg?
Line Barfod (EL), 2006-11-16:
Finansministeren sagde, at vi skulle have tillid til de dygtige offentligt ansatte.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Derfor har jeg også ret stor tillid til dem, når de kommer og fortæller, at de simpelt hen ikke kan holde til, at de ikke kan nå at tage sig ordentligt af de ældre, at de går hjem efter en lang arbejdsdag, hvor de har skullet løbe fra den ene til den anden uden at kunne nå at gøre det, som de egentlig synes de skulle gøre.
Jeg har også tillid til de voksne, der siger, at de efter en hård dag i børnehaven går hjem og siger, at de simpelt hen ikke kan nå at snakke med de børn, de skulle snakke med, de kan ikke nå at lege med de børn, der har brug for at lege osv.
Det er de historier, som de dygtige offentligt ansatte kommer og fortæller os.
Det er den virkelighed, som de oplever.
Det er derfor, det er så afgørende, at der kommer flere penge ud til kommunerne, og det er derfor, det er et problem, at regeringen og Dansk Folkeparti ikke vil give penge til, at der kan komme nogle ordentlige vilkår for velfærden.
Finansministeren: Jeg er jo enig i hele den første del, for den viser den problemstilling, at på trods af at vi kan dokumentere – og det er ikke noget, vi siger; vi kan dokumentere det – at der tilføres flere midler til de sektorer, vi taler om, både ældreområdet, børneområdet og undervisningsområdet, så har man en opfattelse af, at servicen falder.
Så er der også grund til at sige: Hvis det at give flere penge ikke løser problemet, må løsningen ligge et andet sted.
Hvordan kan det være, at der er 50 pct. forskel på den tid, en hjemmehjælper har til rådighed for en ældre i den kommune, der tilrettelægger det bedst, i forhold til den kommune, der gør det mindre godt, når vi taler om, at det er den samme udgift?
Man kan altså udnytte face to face-tiden i hjemmehjælpen i én kommune 50 pct. bedre end i en anden.
Hvordan kan der være op til 100 pct. forskel i udgiften til plejehjem, når det ikke kan aflæses i serviceringen?
Hvordan kan der være 60 pct. forskel på udgiften pr. elev på samme klassetrin i folkeskolen, når man ikke kan aflæse forskellen i resultatet?
Derfor er der grund til at stille det spørgsmål, som også fru Line Barfod stiller: Hvad er det, der er galt?
Hvad er det i det system, der egentlig gør, at der er den store forskel?
Hvad kan vi lære ved at lytte til medarbejderne det ene sted og det andet sted?
Det er præcis det projekt, vi har sat i søen med kvalitetsreformen, og de svar finder vi forhåbentlig i den proces frem til juni næste år.
Jeg glæder mig til den og håber også, at fru Line Barfod vil tage del i den.
Pia Gjellerup (S), 2006-11-16:
Jeg vil minde hr. Kristian Thulesen Dahl om det sidste spørgsmål, nemlig om hr. Thulesen Dahl vil sikre, at der er en sådan økonomi i kommunerne, at det bliver muligt for dem at sørge for, at der er flere penge pr. ældre inden for den kommunale ældreomsorg i 2007 end i 2006.
Med hensyn til citater har jeg faktisk ikke citeret hr. Kristian Thulesen Dahl.
Et citat er en nøje gengivelse af det, hr. Kristian Thulesen Dahl har sagt, men jeg fortolkede det – og det tror jeg også mange andre har gjort – som et meget imødekommende svar til hr. Ole Stavad.
Men sådan skulle det altså ikke forstås, kan jeg forstå nu.
Det var ikke et imødekommende svar, det skulle bare lyde sådan.
Altså, når man gerne vil medvirke til at få de sande tal på bordet, og vi har indtil videre ikke set, at der er foretaget noget – vi har i hvert fald aldrig hørt om det, og ministrene nægter stadig – så er der ikke foretaget noget i forligskredsen, der kan gøre situationen anderledes.
Men jeg forstod faktisk det, hr. Thulesen Dahl sagde, sådan, at han gerne ville medvirke til det, sådan som man gerne vil i en forligskreds.
Jeg forstod det sådan, at han gerne vil medvirke her i Folketinget til, at Folketinget får de sande tal i stedet for de falske tal, som Folketinget har truffet beslutninger på baggrund af.