runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2003-01-21:
Jeg takker for, at vi endelig fik den sidste tilføjelse med, hvilket jo altså betyder, at det, Venstres EU-ordfører har citeret statsministeren for eller påduttet statsministeren, ikke er korrekt.
Venstres EU-ordfører har ikke udtalt sig i strid med sandheden her.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-21:
Jeg har faktisk svaret hr. Søren Søndergaard, og som hr. Søren Søndergaard godt ved, er der set to omstændigheder, der kan udløse valget: den ene er grundloven, i henhold til hvilken valg skal afholdes inden den 20. november 2005.
Den anden er den mulighed, jeg som statsminister har for eventuelt at udskrive et valg inden da.
Det er der kun én, der kan gøre, og det er statsministeren; det er ikke Venstres EU-ordfører.
Søren Søndergaard (EL), 2003-01-21:
Det er sådan set kun et ganske lille spørgsmål, jeg har.
Grunden er, at Venstres EU-ordfører, fru Charlotte Antonsen, i Berlingske Tidende den 4. december blev citeret for at have sagt, og jeg citerer: »Anders Fogh Rasmussen har lagt op til, at vi skal have nyvalg inden EU-afstemningen.« Så har jeg i et par spørgsmål til statsministeren prøvet at få afklaret, om det er det rene vrøvl fra Venstres EU-ordførers side, eller om statsministeren er enig.
Jeg synes egentlig, det var et relativt simpelt spørgsmål for statsministeren at besvare, men på trods af indtil flere forsøg er det endnu ikke lykkedes statsministeren at svare på det skriftligt, og så må vi jo prøve at tage det mundtligt.
Har statsministeren sagt, som citeret her fra Venstres EU-ordfører, eller er det ukorrekt, hvad Venstres EU-ordfører har sagt om statsministerens holdning til det spørgsmål?
Jeppe Kofod (S), 2003-01-21:
Det glæder mig, at hr. Søren Gade også var bekymret over den sindssyge oprustningsspiral, vi så i 1980'erne.
Det er simpelt hen usandt, når man siger andet.
Det, vi var optaget af, var afrustning, hvordan vi fik vendt den her spiral.
Der synes jeg egentlig, at det er forkert at påstå, at vi kun var kritiske over for vores egen oprustning.
Det er simpelt hen ikke tilfældet.
Til hr. Flemming Oppfeldt: Hvis det var så stort et problem for den borgerlige regering og for hr. Uffe Ellemann-Jensen, der skulle administrere den politik, som et flertal i Folketinget stod for dengang, at man på NATO-møder skulle fremføre den politik, hvorfor tog man så ikke konsekvensen og udskrev et valg, fik klaret af, om der var basis for den politik i Danmark eller ej?
Det havde da været det letteste i verden at gøre, men det forsømte man.
Det var en nem måde til at få afklaret, om der var opbakning til politikken eller ej.
Det gjorde man ikke.
Dermed valgte man at administrere en politik, man var uenig i.
Jeg synes, det er tankevækkende, at vi ikke har fået svar på, hvorfor den borgerlige regering ikke udskrev valg dengang, når man havde et flertal i Folketinget mod sig.
Og til hr. Troels Lund Poulsen: Jeg tror, det er vigtigt at sige, og det nævnte jeg også tidligere, at man kommer fra 1970'erne, hvor der var et tøbrud i den kolde krig, hvor der var en tro på, at man kunne løse det her, overkomme den kolde krig ved fredelige midler.
Der var nedrustning.
Der var nyt internationalt samarbejde, der spirede frem.
Så ind i 1980'erne startede man et nyt oprustningskapløb.
Det var det, der bekymrede os, også i Socialdemokratiet.
Også en stor del af befolkningen var bekymret over det, der skete.
Det er jo det, der var afspejlet i den politik, der var dengang.
Det synes jeg er vigtigt at understrege.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-21:
I den aftale om kommunernes økonomi, som blev indgået i juni måned med Kommunernes Landsforening, er der afsat tilstrækkelig penge til, at folkeskolen kan have de ressourcer, der er nødvendige for at leve op til de mål, vi har sat for en god folkeskole.
Jeg deler fru Lotte Bundsgaards ønske om, at der gøres en indsats for at rette op på nedslidte skoler.
Nu vedtager vi snart en ny folkeskolelov, som skærper de faglige krav, og det er klart, at der skal være penge til, at alle disse mål kan opfyldes.
Det blev der afsat penge til i kommuneøkonomiaftalen sidste år, og det vil der selvfølgelig også være afsat penge til i den kommuneøkonomiaftale, der bliver indgået i juni måned i år.
Lotte Bundsgaard (S), 2003-01-21:
Det kan jo lyde meget godt, at vi står herinde og taler om, at der er blevet afsat penge.
Problemet er bare, at derude, hvor mennesker lever, er der altså ikke afsat nok penge.
En anden ting, som den her undersøgelse viser, er i forbindelse specialundervisningen.
Der er rundtomkring i landet elever, der har brug for specialundervisning, og 40 pct. af de skoler, der bliver spurgt, om de kan tilbyde en ordentlig specialundervisning, som lever op til folkeskoleloven, siger, at det kan de ikke.
Her kunne jeg godt tænke mig at høre statsministeren, om man bare vil tale og tale, eller om man vil gøre noget reelt for at sikre specialundervisningen, som jo kunne være med til sikre det, som statsministeren slog sig meget op på, nemlig at bryde den sociale arv. Konkret spurgt: Hvad vil regeringen gøre for at sikre, at vores folkeskolelov bliver overholdt, og at der er penge nok til de børn, som har brug for en ekstra indsats?
Arne Toft (S), 2003-01-21:
Kan statsministeren leve med, at der er så stor forskel på, hvad kommunerne har råd til på folkeskoleområdet?
Jeg vil gerne begrunde spørgsmålet med, at statsministeren igen siger, at der er afsat nok penge på folkeskoleområdet.
Statsministeren ved jo også godt, at der er stor forskel fra den ene kommune til den anden.
Hvis man går ind og ser på nøgletal, er der op til 15.000 kr. i forskel mellem den kommune, der giver mindst pr. folkeskoleelev, og den, der giver mest.
Kan statsministeren leve med den store forskel?
Anne Baastrup (SF), 2003-01-21:
Jeg forstår stadig væk ikke, hvad det er for nogle regler, de overordnede skal videregive til de underordnede, når man fra statens side ikke har fastsat nogen regler, hvorefter de overordnede skal kunne videregive oplysningerne.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Hvad har ministeren gjort, for at hærens udsendte og Udenrigsministeriets udsendte rent faktisk får at vide, hvad det er for nogle vilkår, disse kvinder handles under?
Har ligestillingsministeren taget initiativ i den retning, således at der er et fælles grundlag, efter hvilket de overordnede eventuelt kunne fortælle de underordnede om, hvilken udnyttelse disse kvinder udsættes for?
Så undrer det mig lidt, at ministeren så tilsyneladende accepterer den instruks, der gælder på nuværende tidspunkt bl.a. for de soldater, der udsendes til Grækenland på sådan nogle rekreationsture, nemlig at damebesøg accepteres på hotellet, men ikke til hel overnatning.
Tror ministeren ikke, at det rent faktisk er kvinder, der har været udsat for kvindehandel?
I hvilket omfang kan man forestille sig, at de overordnede skal kunne fortælle, hvad man fra den danske stats side sådan nærmest føler skal være reglerne, når man ikke kan finde ud af det mellem Forsvarsministeriet og Socialministeriet?
I sidste forår gik ministeren ud med et budskab om, at der skulle fastlægges instruks for, hvordan folk, der var udsendt i statens tjeneste, skulle undlade at udnytte kvinder, der er prostituerede.
Det viste sig så her mellem jul og nytår, at ministeren kom med udtalelser til forskellige aviser, hvoraf det fremgik, at ministeren havde droppet det projekt.
Jeg vil godt have at vide
: Hvad er grunden til, at ministeren ikke gennemførte projektet?
Elisabeth Arnold (RV), 2003-01-21:
Jeg er glad for, at der er kontakt mellem justitsministeren og ligestillingsministeren på det her område, for det er jo sådan, at det ellers er fuldstændig omsonst at lave en annoncekampagne og en kampagne i det hele taget som den, man har igangsat i Ligestillingsministeriet.
Det er en udmærket kampagne, som Det Radikale Venstre støtter, vil jeg lige sige.
Men det er jo omsonst at igangsætte sådan en kampagne, hvis man ikke efterfølgende har mulighed for at domfælde de bagmænd, som har ansvaret for importen af de prostituerede fra Østeuropa.
videre i sagen, så man kan få bagmændene dømt og ikke blot udsende de prostituerede
Ellers fortsætter trafikken jo blot med nye grupper af prostituerede, som kommer i kortere tid, og så rejser de hjem igen.
Nu nævnte ministeren selv ordet bagmændene, og jeg vil gerne høre om den frifindelse, der sidste uge fandt sted af en storalfons fra Skive, der ikke kunne dømmes for kvindehandel, men gik fri.
Frejdigt erklærede han i offentligheden, at han var alfons, og at han sagtens kunne være blevet dømt for rufferi.
Jeg vil gerne spørge, om den sag har betydet, at man efterfølgende vil behandle de sager, man får kendskab til gennem den her annoncekampagne, på en anden måde, end man ellers ville have gjort.
Jeg vil gerne spørge, om det betyder, at kampagnen fortsætter efter planen.
Jeg vil også gerne høre lidt om, hvad tidshorisonten er i den kampagne, som blev sat i gang i december måned sidste år.
Jeg henvender mig til ministeren i hendes egenskab af ligestillingsminister, og jeg vil gerne tage udgangspunkt i den kampagne mod kvindehandel, som Ligestillingsministeriet startede i december måned, hvor man indrykkede annoncer på de sider i formiddagsbladene, hvor der var annoncer for massageklinikker.
Jeg synes, at man gjorde det på en meget utraditionel, meget modig og måske genial måde, netop hvor man indføjede nogle parenteser i annoncerne, hvor man skrev, at vedkommende prostituerede var bortførte, indespærrede, mishandlede, voldtagne, dopede, længtes hjem, tryglede om at komme hjem til deres mor osv. osv., og at man ville opfordre folk, der ville hjælpe med at begrænse kvindehandel, til at ringe på et bestemt nummer til Ligestillingsministeriet.
Desværre viste det sig, at der kom mange reaktioner fra potentielle kunder til de pågældende personer.
Jeg vil derfor gerne spørge, om der er kommet positive henvendelser, altså fra folk, der gerne ville hjælpe de pågældende piger, i løbet af den kampagne.
Anne Baastrup (SF), 2003-01-21:
Jeg har for det første et undrende spørgsmål.
Allerførst, da hr. Villy Søvndal stillede socialministeren et spørgsmål, begyndte socialministeren nærmest at anfægte grundlaget for den måde, som SFI arbejder på, ved sådan lidt hånligt at opregne nogle af de spørgsmål, der er i det skema.
Der vil jeg godt høre: Er socialministeren tryg ved, at Socialforskningsinstituttet laver forskning?
Stoler ministeren på Socialforskningsinstituttets forskning?
Så lige en kommentar til denne her dialog mellem fru Sandy Brinck og ministeren: Ministeren bad lige før om alle gode ideer, og nu siger ministeren, at hun ikke har nogen initiativlyst.
Så jeg vil da godt lige have uddybet det lidt: Vil ministeren tage imod nogle gode ideer med henblik på at lave noget om, således at man kan forhindre fattigdom, eller var det bare mundsvejr i et forsøg på at få hr. Villy Søvndal til at tie stille?
Sandy Brinck (S), 2003-01-21:
I ministerens første besvarelse sagde ministeren, at hun ikke kunne acceptere, at der stadig er fattigdom, og det synes jeg gør mig en lille bitte smule forvirret, for da SFI-rapporten kom, meldte ministeren, at ministeren ikke havde tænkt sig at lancere nye tiltag i forhold til fattigdomsbekæmpelsen.
Hvis det er udtryk for, at ministeren er blevet fejlciteret, så synes jeg, ministeren skal komme med nogle af de initiativer og præsentere, hvilke tanker ministeren gør sig.
Det kan vel ikke være sådan, at vi også på det her område ser en regering, som læner sig tilbage og regner med, at det kommer udefra.
Ministeren har flere gange i dag sagt, at så må Bjarne Lenau komme med noget til ministeren.
Ministeren kunne vel også komme med noget selv.
Så siger ministeren på et tidspunkt, at alle gode ideer er velkomne, og der skal jeg blot sige, at en af de ting, som SFI-rapporten jo også fastslår, er, at børn af ledige oftere bliver ledige selv, og der kunne regeringen jo ophæve den mulighed, man har givet for, at lediges børn står bagest i køen og altså uden for fællesskabet i børneinstitutionerne.
Det var dog et af de tiltag, som ministeren kunne gøre ret kvikt.
Villy Søvndal (SF), 2003-01-21:
Tak for svaret.
Jeg forstod, at ministeren alligevel ikke vil lægge afstand til Bjarne Lenau Henriksen. Det tror jeg nu heller ikke er klogt.
Jeg vil så sige, at jeg også godt vil hjælpe med at bidrage til, hvorfor det går galt lige nu, for jeg synes
ikke, det er så svært.
Så jeg synes, at ministeren gør det alt for indviklet.
Det er regeringens egne initiativer, der er med til i den alleryderste ende i Danmark at øge fattigdommen, og det mærker man selvfølgelig umiddelbart de steder, hvor man modtager sådan nogle folk, nemlig i Kirkens Korshærs varmestuer osv.
Tak for svaret, men jeg skal spørge: Nu karakteriserede ministeren udtalelserne som subjektive - det er de jo altid, når man ytrer sig - betyder det, at ministeren lægger afstand til Bjarne Lenau Henriksens vurderinger, eller deler ministeren Bjarne Lenau Henriksens vurderinger: at den dybe fattigdom faktisk er stigende, og at det er regeringens tiltag, der er årsag til det?
Det synes jeg er en helt afgørende diskussion.
Lad statistikken i SFI-undersøgelsen ligge; deler ministeren opfattelsen?
Opfatter ministeren ikke, det er et problem, at regeringen har fjernet mange af de tiltag, boligsocialt arbejde osv., der var med til at give de her børn en chance, og at fjernelsen er med til at forstærke den negative sociale arv?
Tak for svaret.
Jeg synes, at problemet er, at hvis man læser artiklen, giver den faktisk det modsatte billede af socialministerens tegning.
Jeg citerer Bjarne Lenau Henriksen, som er formand for Kirkens Korshær.
Der står følgende: »Bjarne Lenau er enig.« - altså med socialpædagogernes formænd - »
Med slet skjult ironi siger han, at han da ikke bliver arbejdsløs lige med det første.
Over hele landet har Kirkens Korshær noteret sig en stigning i antallet af brugere, der opsøger tjenestens væresteder.
Samtidig er han sikker på, at nye regeringstiltag vil skabe endnu »flere kunder i butikken«.
« Vi har her en situation, hvor en af regeringens egne rådgivere siger, at den politik, den nuværende regering fører i forhold til de mest udsatte grupper, er katastrofal på den måde, at den i direkte modsætning til, hvad socialministeren melder ud, betyder »flere kunder i butikken«, og de oplever allerede en stigning.
Det er da stik modsat det, socialministeren siger.
Nu skal vi til fattigdommen i Danmark.
Der er i dag i Politiken en gengivelse af rapporten fra Socialforskningsinstituttet, der vedrører fattigdom.
Jeg skal bare lige kort citere fra indledningen af artiklen: »Der kommer flere fattige danskere, og de skiller sig mere ud fra os andre. Derfor er det under al kritik, at politikerne ikke gør mere for at hjælpe fattige, mener både socialpædagogernes formand og lederen af Kirkens Korshær.«
Jeg vil spørge socialministeren: Hvad gør man ved det?
Vil man acceptere, at vi har en stadig større gruppe fattige i Danmark?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-21:
Som fru Lotte Bundsgaard udmærket ved, er folkeskolen faktisk kommunernes ansvar, så der er ikke noget med, at jeg prøver at løbe fra noget ansvar.
Folkeskolen ligger i kommunerne.
Dér, hvor regeringen så kommer ind i billedet, er jo, at man ved de årlige forhandlinger om kommunernes økonomi aftaler en økonomisk ramme for kommunerne, altså hvor store tilskud kommunerne skal have fra staten.
Og jeg må altså sige, at der indgik vi sidste år en aftale med kommunerne, hvor både de kommunale parter og regeringen var enige om, at der var penge nok til at køre en forsvarlig folkeskole.
Så siger jeg, at det vil vi selvfølgelig også gøre i år, så det er da ikke at løbe fra noget ansvar.
Det er bare at konstatere, at ansvaret er i kommunerne, og derfor må det jo også være kommunerne, der kommer og siger det til os, hvis de ikke synes, at den økonomiske aftale er tilfredsstillende, og det har vi altså ikke hørt noget om.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Lotte Bundsgaard (S), 2003-01-21:
Nu er justitsministeren kommet med et udspil i forhold til rockerkriminaliteten, men på et tidspunkt var der ved at opstå sådan en stemning af, at man hele tiden sagde: Det er nogle andre, der må komme med det.
Vi i regeringen har en masse hensigtserklæringer, men det er de andre, der har ansvaret.
Det var, som om man stadig væk befandt sig i opposition.
Men nu er statsministeren jo statsminister, og jeg vil godt høre statsministeren: Når statsministeren siger, at statsministeren vil gøre noget for at løse den sociale arv, at det er en vigtig ting for regeringen, og når statsministeren siger, at det er vigtigt for regeringen, at vores børn lærer noget, og når der nu er en helt klar undersøgelse, der viser, at 40 pct. af skolerne ikke giver den specialundervisning, de skal ifølge folkeskoleloven, at en tredjedel af skolerne ikke lever fuldt op til folkeskoleloven, vil statsministeren så bare skyde bolden over til kommunerne, holde fine taler, men ikke selv tage ansvaret?
Eller har statsministeren tænkt sig, at regeringen skal gøre noget ved det problem, som jo er meget vigtigt for rigtig mange danske familier?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-21:
For det første må jeg sige, at jeg går ud fra som en selvfølge, at skolerne lever op til folkeskolelovens krav.
Det andet, jeg vil sige, er, at hvis det forholder sig sådan, at det er et udbredt problem, at det ikke kan lade sig gøre, er det jo Kommunernes Landsforening, der på kommunernes vegne må sige: Vi har indgået en økonomiaftale med regeringen, men den giver os ikke tilstrækkeligt økonomisk råderum.
Så må man jo tage det op i de kommende forhandlinger, men det må da være KL, der i så fald kommer og siger det.
Vi har indgået en klar aftale med kommunerne sidste år, hvor vi var enige om, da aftalen blev indgået, at disse penge rækker til at køre en forsvarlig folkeskole, der lever op til lovens krav.
Det er vi selvfølgelig indstillet på at gøre igen.
Skulle det modsatte vise sig at være tilfældet, må det jo føres frem af de kommunale parter.
Lotte Bundsgaard (S), 2003-01-21:
Statsministeren siger, at man har indgået kommuneaftaler, hvor man har sikret, at der er penge nok til skolerne.
Hvad har statsministeren tænkt sig at gøre ved, at en tredjedel af de fynske skoler, på grund af at den kommunale økonomi er så presset, ikke kan give vores børn den undervisning, de har behov for?
Vil statsministeren blot henvise til, at han har indgået aftaler med kommunerne, og så ellers tale og tale om den sociale arv, og at vores børn skal lære noget?
Eller har statsministeren tænkt sig reelt at gøre noget ved det her ret store problem?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-21:
Se, det er meget interessant at dykke ned i de tal, som hr. Arne Toft nu refererer til, for de viser nemlig også en anden interessant ting.
Det er rigtigt, som hr. Arne Toft siger, at der fra kommune til kommune er forskel på, hvor mange penge det koster pr. folkeskoleelev.
Men det er meget interessant, at det ikke har noget at gøre med, hvor dygtige eleverne så er.
Det er oven i købet sådan, at der er kommuner, som egentlig ikke bruger så mange penge pr. elev, som scorer højt, når man kigger på, hvilket udbytte der kommer ud af undervisningen.
Det, jeg bare vil sige med det, er, at der ikke nødvendigvis er en sammenhæng mellem at bruge mange penge, og at der kommer noget godt ud af undervisningen.
Der er utrolig mange andre ting, der også spiller en rolle.
Derfor vil man også, fordi vi går ind for kommunalt selvstyre, i fremtiden opleve, at der fra kommune til kommune kan være forskel på, hvor mange penge man bruger pr. elev. Det, vi har en interesse i fra Folketingets side, er at sikre, at der kommer noget godt ud af det, hvad enten man bruger lidt flere eller lidt færre penge, og at vi skærper de faglige krav, og det er jeg glad for vi har indgået en fælles aftale om.
Der skal være penge nok til, at folkeskolen kan leve op til sit formål.
Der skal være penge nok til, at vi kan stramme de faglige krav, som vi nu i fællesskab har besluttet at gøre.
Der skal selvfølgelig også være penge nok til, at der kan finde specialundervisning sted.
Man kan i høj grad diskutere omfanget
af specialundervisning i den danske folkeskole; om det i virkeligheden ikke bare er overfladisk symnptombehandling, i stedet for at man tager fat på det reelle problem, men det er en helt selvstændig diskussion. Jeg tror, at vi kan være enige om, at der selvfølgelig skal være afsat de tilstrækkelige ressourcer.
Det vil regeringen i samarbejde med kommunerne sikre.
Jesper Langballe (DF), 2003-01-21:
Det er da helt utroligt, at hr. Holger K. Nielsen - altså med al respekt - kan sige, at SF har været imod Sovjetunionen og Sovjetunionens forbrydelser fra begyndelsen.
SF, som blev stiftet af Aksel Larsen, der notorisk har drevet spionage for Sovjetunionen, hvilket efterhånden er en meget velbeskrevet kendsgerning, og som jo altså lige fra begyndelsen, fra SF blev stiftet, ganske vist har været sådan revisionistisk, kritisk, som det en overgang var på mode at være, men hvor der ikke var nogen tvivl om hans endelige loyalitet. Da afstaliniseringsperioden kom i Sovjetunionen, hvor Khrusjtjov holdt sin afstaliniseringstale, var Gert Petersen, Aksel Larsens efterfølger på formandsposten, aldeles ikke inde på, at man nu skulle begynde at tage sin hidtidige stilling op til revision.
Han snoede sig som en ål i mudder - det kan alt sammen læses i Bent Jensens bog »Stalinismens fascination« - for at undgå at komme til at skulle indrømme, at han havde taget fejl, med den usle begrundelse, at vi sidder inde med sandheden og egentlig er de eneste, der kan bedømme det hidtidige forløb.
Nej, må jeg sige til hr. Holger K. Nielsen: At sige, at SF har været massivt imod Sovjetunionens forbrydelser, er dog den værste gang historiefordrejning.
Så vil jeg ganske kort sige til hr. Keld Albrechtsen: Hvad menes der med spørgsmålet, om menneskerettigheder er ukrænkelige?
De krænkes overalt.
I øvrigt har jeg gjort hr. Keld Albrechtsen opmærksom på, at mit anliggende overhovedet ikke i denne her forbindelse er menneskerettighedskrænkelse.
Mit anliggende er løgnen i forhold til vores egen historiske eksistens. Jeg vil slutte her.
Søren Søndergaard (EL), 2003-01-21:
Jeg er også fuldstændig klar over, at fru Charlotte Antonsen den følgende dag i Berlingske Tidende meddelte, at det, der var blevet sagt, stod hun ikke ved.
Men jeg spurgte statsministeren, og jeg kan forstå, at statsministeren nu har givet det svar, at han er ikke enig i den udtalelse.
Uanset om fru Charlotte Antonsen vil stå ved den eller ej, så er statsministeren ikke enig i den udtalelse.
Og det er jeg sådan set godt tilfreds med. Hermed sluttede spørgsmålet.
Jeppe Kofod (S), 2003-01-21:
Indledningsvis vil jeg gerne slå fast, at det er lidt pinligt at høre hr. Jesper Langballe stå her og bagatellisere den borgerlige støtte til apartheidpolitikken i Sydafrika.
Det er pinligt, synes jeg.
Det er sådan et typisk forsøg på at aflede opmærksomheden, at hr. Jesper Langballe pludselig begynder at tale om en fodnotepolitik.
Jeg tror, at der var rigtig mange mennesker i Danmark og Vesteuropa, der var dybt, dybt bekymrede over det rustningskapløb, som vi så på begge sider i 1980'erne, og der var mange, der kritiserede både Sovjetunionen og også NATO og USA.
Det synes jeg var legitimt, for man kunne jo udslette Jorden indtil mange, mange gange.
Jeg vil bare sige én ting: Socialdemokratiet har stået i spidsen for kampen mod kommunismen i Sovjetunionen.
Der er mange, mange, socialdemokrater, f.eks. i det tidligere Østtyskland, der måtte lade livet i den kamp.
De første, der blev deporteret, var altså socialdemokrater, der bekæmpede kommunismen.
Derfor synes jeg, det er ynkeligt at se
Dansk Folkepartis forsøg på ligesom at kategorisere os sammen med vores værste fjender
Det vil jeg simpelt hen afvise.
Det var ikke tilfældet, og det vil man også finde ud af, hvis man studerer historien lidt nærmere.