runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2002-01-17:
Dette lovforslag lægger op til, som det allerede er sagt af tidligere talere, at der skal ske en momsfritagelse for velgørende foreninger.
Det er selvfølgelig en intention, som er meget sympatisk, og som vi i Dansk Folkeparti også kan støtte op om.
Vi synes godt nok, at der - selv om det måske ikke er intentionen - i dette forslag alligevel ligger nogle administrative byrder både hos Told og Skat og hos foreningerne, i og med at man skal anmelde sig hos Told og Skat, hvis man ønsker at blive momsfritaget osv. Nu kan jeg forstå på ministeren, at regeringen også påtænker at fremsætte forslag på samme område, og i Dansk Folkeparti vil vi gerne afvente og se, hvad det er, regeringen fremlægger, før vi tager endelig stilling til, hvilke af de to forslag vi vil støtte.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-01-17:
Vi Konservative vil meget gerne støtte op om det frivillige foreningsliv.
Vi mener faktisk, at frivillighed og velgørenhed skal understøttes.
Dermed mener vi også, at man skal lette frivillige foreninger for administrative byrder, ligesom vi gerne vil lette andre områder i Danmark for administrative byrder, når det kan lade sig gøre.
Vi er enige i, at som situationen er i dag, kan det være administrativt besværligt for frivillige organisationer at håndtere reglerne.
Ministeren har heldigvis lovet at tage hånd om det her problem.
Vi har haft drøftelser om det, og ministeren har også i dag fra Folketingets talerstol lovet at komme med udspil på området.
Vi glæder os til i samarbejde med skatteministeren at se nærmere på det her område, som vi mener skal gennemarbejdes.
Men jeg vil godt i forbindelse med det her forslag sige tak til forslagsstillerne for, at de i stor stil tager skatteområdet op til debat.
Det er et utrolig vigtigt emne.
på skatteområdet.
Så tak for de gode intentioner, men vi kan ikke støtte forslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-01-17:
I Enhedslisten mener vi også, det er vigtigst, at folk kommer i arbejde, men vi mener ikke, at metoden er at gøre levevilkårene for de 25-29-årige dårligere, end de er i forvejen, hvor de er på den almindelige dagpengesats.
Og jeg kan så konstatere, at Dansk Folkeparti er åbent over for at sætte de 25-29-årige ned på halve dagpenge.
I Enhedslisten er vi meget kede af, at Dansk Folkeparti ikke ønsker at svare på spørgsmålet om, hvorvidt de vil deltage i nedskæringerne af dagpenge for de 25-30-årige.
Aage Frandsen (SF), 2002-01-17:
Alle partier i Folketinget er jo formelt tilhængere af velfærdssamfundet og argumenterer for, at vi skal have et velfærdssamfund i Danmark, men ikke desto mindre er det netop i forbindelse med diskussioner om velfærdssamfundet, at de politiske modsætninger for alvor viser sig.
Ét er, at man kan sige, at man er tilhænger af et velfærdssamfund, noget andet er så, hvordan velfærdssamfundet er et rigtigt velfærdssamfund, hvordan det skal indrettes, hvordan det skal organiseres, og hvordan velfærdssamfundet skal finansieres.
Regeringsskiftet har jo også meget tydeligt vist, at der er en meget forskellig opfattelse af, hvordan en regering skal sikre velfærdssamfundet.
Vi har fra Socialistisk Folkepartis side tidligere fremsat forslag til en skattereform med en ændret byrdefordeling, som efter vores opfattelse ville betyde en mere solidarisk fordeling af byrderne, også på en sådan måde, at man også tog hensyn til andre ting, f.eks. miljømæssige forhold.
Andre partier har fremsat andre forslag.
Så er der regeringen, som jo har lanceret et skattestop, som næsten daglig viser sig at give anledning til diskussion om, hvad det rent faktisk betyder, hvad det var, man sagde om skattestoppet før folketingsvalget, og hvad det er, man siger nu.
Hver dag har næsten sin diskussion.
Derfor synes vi under alle omstændigheder, at det er vigtigt for os at få en diskussion af vores velfærdssamfund.
Hvordan forestiller regeringen sig, at det kan finansieres, også i fremtiden?
Besvarelse
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-01-17:
Jeg kan med glæde konstatere, at også SF finder det problematisk, at der svæver milliarder af kroner rundt i Danmark, som ikke bliver beskattet, nemlig de milliarder, som de multinationale selskaber flytter til andre lande ved hjælp af transfer pricing.
Jeg synes dog, at SF har en tendens til at pege på den meget lette løsning, nemlig EU.
Man må sige om det her med de multinationale selskaber, at det er jo ikke, fordi der mangler internationale regler på området.
Tværtimod er det netop et af de områder, hvor man fra OECD's side har udformet regler, som man har gennemført i Danmark, og hvor problematikken - og der vil jeg spørge hr. Aage Frandsen, om det ikke er rigtigt - ikke er, at der mangler internationale regler, men snarere er, at hverken den forhenværende regering eller den nuværende regering har taget nogen initiativer for at få inddraget de penge og få håndhævet de ganske udmærkede og internationale regler, der er lavet.
Det er altså ikke den nemme løsning altid at pege på EU, men måske snarere at få arbejdshandskerne på og få fundet en måde at få inddraget de her penge på.
Aage Frandsen (SF), 2002-01-17:
Man kan godt lave nogle internationale aftaler om, at der er noget, man vil gøre.
Men det afgørende er, at man har konkrete værktøjer, at man har nogle oplysninger, der udveksles landene imellem, som gør, at man ved, at det drejer sig om transfer pricing, at man sikrer, når der handles indbyrdes mellem forskellige lande og der flyttes fra et moderselskab til et datterselskab, at man også over landegrænser har oplysninger.
Selv finansministeren tror jeg ikke har de evner, der skal til for at sikre, at der kan gribes fat på det her på en ordentlig måde.
Det kræver altså mere.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-01-17:
Der er krav om, at de skal dokumentere, at det er de rigtige priser, de tager, når de flytter pengene fra et land til et andet.
Det er ikke kun inden for EU's grænser, det er på verdensplan.
Et dansk firma skal dokumentere, at de priser, de sælger varer til til datterselskaber i andre lande, er den rigtige pris, altså en markedspris.
Således er der allerede lavet love, der er allerede lavet redskaber, på baggrund af hvilke det er muligt at inddrage de her skattekroner. Det er altså ikke et spørgsmål om, at der er mangel på EU-aftaler.
Det er ikke et spørgsmål om, at der er mangel på konsistens, og det er ikke et spørgsmål om, at der er mangel
på samarbejde på internationalt plan i forhold til de her regler.
Det er et spørgsmål om, at vi mangler en handlekraftig regering, som har tænkt sig at gøre noget ved den lovgivning, de selv har gennemført.
Det er ikke EU-aftaler, der er problematikken.
Aage Frandsen (SF), 2002-01-17:
Jamen ét er, at man laver aftaler, noget andet er, at man sørger for, at det skal betyde, at aftalerne også effektueres, og det er det, man mangler.
Vi mangler, at man fra land til land udveksler oplysninger.
Og det, jeg beder regeringen om at sørge for, er, at man i EU-regi sikrer sig, at de oplysninger, der er nødvendige for at skattekontrollere multinationale selskaber, moderselskaber, datterselskaber, udveksles fra land til land.
Det vil sige, at der er et stykke arbejde, som regeringen skal gøre i den her forbindelse, som den tidligere regering heller ikke gjorde.
Det er ikke noget med, at jeg siger, at de gjorde det rigtige i den forbindelse.
Men altså: Aftaler er ét, men aftaler, som også effektueres, er noget andet.
Det er det, jeg appellerer til regeringen om.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-01-17:
Det Radikale Venstre er et internationalt parti, og vi mener
ikke, at man kan se en diskussion om fremtidens velfærdssamfund fuldstændig løsrevet fra det internationale.
Det var udelukkende nationale forhold.
Så når jeg hører Venstres ordfører tale om, hvordan de bredeste skuldre skal bære det tungeste læs, og at de stærke skal hjælpe dem, der ikke kan, så lyder det jo meget kønt alt sammen.
Men mit spørgsmål til Venstres ordfører er: Hvordan hænger det sammen?
Hvad er solidariteten i, at Venstre systematisk agter at finansiere sine valgløfter ved at tage fra de svageste af de svageste på denne her klode ved at skære i dansk ulandsbistand?
Hvor er solidariteten henne i det
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-01-17:
Også jeg forarges over, at Venstre kan finde på at sige, at de altid har ment, at det skal være de bredeste skuldre, der skal bære det tungeste læs, for er det ikke sådan, at Den Særlige Pensionsordning var bygget op på en sådan måde, at alle betalte 1 pct. i skat og fik det samme ud, når de nåede pensionsalderen - altså at de bredeste skuldre bar det tungeste læs. Er det ikke også sådan, at et af de første forslag, vi så fra den nye regering, var, at den ville ændre Den Særlige Pensionsordning, sådan at man i stedet fik udbetalt det beløb, som man havde indbetalt. Det vil altså sige, at det bliver en situation, hvor de, der er økonomisk dårligst stillede i vores samfund, i fremtiden får mindre udbetalt, når de kommer til pensionsalderen.
Aage Frandsen (SF), 2002-01-17:
Jeg noterer mig også, som hr. Morten Helveg Petersen gjorde, at Venstre tænker meget dansk, både med hensyn til velfærdssamfundets forpligtelser og også med hensyn til problemet omkring finansiering.
Så jeg vil godt også spørge hr. Kristian Jensen: Når skattestoppet kommer til at virke - ikke så meget i 2002, for der har jeg forstået, at der løber regeringen fra løftet om ejendomsværdibeskatningen, men i 2003 skal det jo virke - er det så korrekt, når man i forslaget til vedtagelse siger, at det særligt er dem med de lave indkomster, der har glæde af skattestoppet.
Er det ikke netop dem med de høje indkomster, der på det tidspunkt vil have glæde af det?
Så har jeg et andet spørgsmål: Jeg hørte i dag, at man vil afskaffe servicejobordningen for de 48-60-årige.
Er det korrekt, at man vil afskaffe denne ordning? Det betyder 3.000 ledige.
Peter Christensen (V), 2002-01-17:
Jeg vil blot lige som en kommentar til hr. Anders Samuelsens konklusion her til sidst præcisere et par ting: Venstre har ikke udtalt, at der ikke på noget tidspunkt skulle kigges på håndværkeres beskatning af eget arbejde.
Og vi ser frem til, at ministeren laver en undersøgelse på det område.
Så det er helt misforstået.
Det er korrekt, at vi ikke vil bruge tid på at kigge på problemer omkring sort arbejde kontra vennetjenester
, fordi,
Anders Samuelsen (RV), 2002-01-17:
Jeg er glad for, at skatteministeren klart giver udtryk for, at han ikke ønsker at trække pinen ud; det er udmærket.
Men det forekommer stadig væk fuldstændig mærkværdigt, at man før valget så klart og entydigt bakker op om, at der er behov for at få præciseret nogle regler om sort arbejde, og der er behov for at få gjort op med, at håndværkere som de eneste mennesker i dette land ikke kan lave arbejde for sig selv uden at blive beskattet af det.
Det er så klart og enkelt, at man bare kan lave om på det, og så vil Venstre alligevel ikke være med til det, så vil regeringen alligevel ikke være med til det.
Det synes jeg bare er for tyndt.
Og jeg synes også, det er, ja, det er næsten endnu tyndere, når Venstres ordfører så med henvisning til, at de har så travlt i den nye regering med skattepolitik, og hvad ved jeg, siger, at de søreme ikke kan tage sig af det her problem. Jamen altså, jeg troede, de skulle sidde og administrere et skattestop.
Hvor travlt kan man have med at administrere et skattestop?
Man skal sidde og administrere den tidligere regerings politik.
Så kommer jeg her og bakker op om nogle synspunkter, som Venstres tidligere skatteordfører har givet udtryk for, og så har man pludselig ikke tid til at trykke på knappen nede i Folketingssalen.
Det kan da ikke være rigtigt.
Jeg mener, at debatten i dag også klart har givet udtryk for, at der er behov for at få sendt nogle signaler om, hvor grænserne er.
Der har været ordførere her, som simpelt hen har været uenige og ikke har kunnet definere det i forhold til hinanden, men som samtidig alligevel konkluderede, at reglerne nok egentlig er rimelig klare, de kan bare ikke blive enige om det med hinanden.
Er der så ikke behov for en præcisering?
Man kan jo så selvfølgelig håbe, at selve debatten, som nu har kørt over en længere periode,
er med til at få fjernet nogle af de værste misforståelser, for jeg tror nemlig generelt set, at før debatten kom i gang var der nogle meget store misforståelser om, hvad der faktisk var beskattet, og hvad der ikke var beskattet.
Det har vi fået løst noget op for.
Så kan man så sige, at det måske er det, vi kan nå, og så kan vi ikke komme længere, for regeringen vil ikke være med til det.
Det er der så bare ikke noget at gøre ved.
Jeg vil nu alligevel forsøge at forfølge sagen med de meget positive tilbagemeldinger, jeg har fået - egentlig var der også her til sidst en åbning fra hr. Aage Frandsen - og se på, om det ikke kan lade sig gøre.
Selv uden hr. Aage Frandsen kan det faktisk lade sig gøre at samle et flertal med god hjælp fra Kristeligt Folkeparti, Enhedslisten, Dansk Folkeparti, Socialdemokratiet suppleret af Det Radikale Venstre.
Tak for debatten.
Aage Frandsen (SF), 2002-01-17:
Det hænder jo, at beslutningsforslag bliver vedtaget i Folketinget.
Det er utrolig sjældent.
Det er der mange grunde til.
En af grundene til det er, at beslutningsforslag tit har en sådan karakter, at der er noget, man kan være enig i, noget, man kan være lidt enig i, og noget, man måske er uenig i.
Så er der to muligheder
: Enten at vi alligevel vedtager beslutningsforslaget med nogle bemærkninger om, at det undersøger man nærmere osv. osv., eller at vi siger, at vi afgiver en betænkning i Skatteudvalget, hvor vi præciserer nogle ting, som vi anmoder skatteministeren om, og det kan være, at skatteministeren endda imødekommer det på stedet osv. osv. Den sidste del har jeg slet ikke noget imod.
Men der, hvor jeg ikke er med, sådan som jeg må læse beslutningsforslaget, er, når en håndværker eller en anden person har en gevinst, ved at vedkommende laver en værdiskabelse, som vedkommende så bagefter går rundt og sælger.
Først den ene, og så den anden og den tredje.
Og det er ikke kun håndværkeren, det kan også være andre, der gør det.
Mit eksempel med tandlægen kom sådan set, fordi jeg tænkte på, at det var konens tænder, han lige reparerede, og det er ikke særlig omsætteligt bagefter.
Det er klart, at tandlægen i høj grad godt kan lave nogle ting rundtomkring hos venner og bekendte, men det er så under alle omstændigheder endelig skattepligtigt.
Men jeg har altså ikke noget imod at sætte mig sammen med hr. Anders Samuelsen og finde ud af, hvor vi kan være enige.
Det konkrete beslutningsforslag har hr. Samuelsen selvfølgelig en vis ejendomsret til at opretholde, men det er jo ikke sikkert, at det er det mest frugtbare at sige: Det vil jeg have igennem.
De Radikale har det jo også med at kunne finde ud af vejene.
Peter Christensen (V), 2002-01-17:
Det glæder mig, at forslagsstilleren har så meget tid, at han også har kigget lidt på konfliktforskning.
Men jeg kan berolige med, at der ingen konflikter er i Venstre.
Vi er bare nødt til indimellem også at kigge på, hvor vi skal bruge vores tid, hvor vi skal bruge vores kræfter.
Og på skatteområdet bliver der nok at se til.
Der er masser af forslag, der allerede er blevet lagt frem.
Der vil komme andre forslag, som vi også finder så vigtige, at vi dér vil bruge alle vores ressourcer.
Og vi må sige i forbindelse med de problemer, vi har kunnet se, der er i forhold til afgrænsningen mellem vennetjenester og sort arbejde, at prøver man der at kigge efter nogle konkrete tilfælde, nogle tilfælde, hvor det er endt i Landsskatteretten eller andre steder, så skal man tilbage og finde en sag fra 1986.
Og så må jeg indrømme, at når vi nu skal prioritere vores ihærdige arbejdsindsats på det her område, så er det nok ikke her, vi skal bruge vores ressourcer, da problemet jo ikke er så stort.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-01-17:
Jeg er sådan set lidt ked af, at hr. Buksti først nu føler, det bliver en interessant debat, al den stund jeg har været på talerstolen flere gange, og jeg synes, jeg har sagt noget interessant hver gang, så er det da ærgerligt, at hr. Buksti først nu til allersidst i min runde synes, det bliver interessant. Men jeg svarede jo klokkeklart på det spørgsmål, jeg blev stillet.
Jeg kunne sådan set ikke, synes jeg, svare klarere.
Jeg blev spurgt, om vi har haft den opfattelse, at et skattestop fra dag ét betyder, at ejendomsværdiskatten ikke stiger i 2002, og svaret var: Ja, den forståelse har vi haft.
Så enkelt er det.
Vi må se, hvor langt vi kan komme, hvilke forhandlinger vi kan indgå i, hvilket forlig der kan laves, men jeg har da her klart markeret, hvordan vi har troet, vi skulle fortolke det skattestop, så må andre svare for deres.
Og så må jeg sige til fru Rosenkrantz-Theil, at det jo er rigtigt, man kan diskutere, hvordan den ordning, som bliver udvidet til også at gælde de 26-29-årige, præcis skal udformes.
Men det, der er vores udgangspunkt i hele den debat, er ikke et spørgsmål om, hvorvidt nogen skal på halve dagpenge, det er et spørgsmål om, hvordan vi sikrer, at unge op til 30 år kommer i arbejde.
Det er vores udgangspunkt, det er det, vi er optaget af.
Så kan Enhedslisten have en anden dagsorden, der hedder, at det afgørende er, hvordan man fastholder folk på støtten og så tage en diskussion omkring det.
Det er ikke vores udgangspunkt.
Vores udgangspunkt er at sikre, at unge mennesker op til 30 år nu kommer i arbejde, og det er det, vi meget gerne vil diskutere med regeringen.
Det er vores udgangspunkt i hele den debat.
Dermed vil vi jo også sikre, at folk kommer i reel beskæftigelse, så de slet ikke skal være inden for det understøttede, offentlige system.
Peter Christensen (V), 2002-01-17:
Det er prisværdigt, at Det Radikale Venstre ønsker at gøre
skattereglerne mere klare og gennemskuelige.
Man kan nemlig ikke forvente, at borgerne følger landets love, hvis reglerne er så uklare, at ingen forstår dem.
Men hvad angår grænsen mellem sort arbejde og vennetjenester, er uklarheden knap så stor, som hr. Anders Samuelsen ved flere lejligheder har gjort sig til talsmand for.
Det er værd at bemærke, at sidste gang, denne sag var oppe i medierne, sagde formanden for landets skattechefer, Pouli H. Eriksen fra Århus, at der stort set ingen sager er, hvor skatteforvaltningen slår ned og beskatter vennetjenester som sort arbejde; man kan måske finde et enkelt eksempel tilbage fra 1986.
Det glæder os også i Venstre, da vi selvfølgelig heller ikke ønsker at beskatte vennetjenester.
Det er jo heldigvis sådan, at vi gerne gør hinanden tjenester, men eftersom jeg finder beskatningen i Danmark omfattende nok, mener jeg også, at venlighed er et uacceptabelt skatteobjekt, ligesom frisk luft er det.
Derfor ønsker vi heller ikke at foretage en firkantet lovpræcisering, som på mange måder blot vil skade muligheden for, at mennesker kan udøve ægte vennetjenester og hjælpsomhed over for hinanden, eller som vil blive så omfattende, at vi gør skatteområdet endnu mere uigennemskueligt, end det er i dag.
Som sagt er der ganske få eksempler på, at området ikke bliver vurderet og administreret med sund fornuft af skattevæsenet, og derfor er problemet heldigvis mindre, end hr. Anders Samuelsen kan berette om på tv. Til gengæld er vi meget enige i, at området omkring moms og skat og værdien af eget arbejde trænger til et grundigt eftersyn.
Sort arbejde er og har altid været uacceptabelt, men første skridt i kampen mod dette onde er en rimelig skattebehandling af alle faggrupper.
Derfor ser Venstre frem til Skatteministeriets undersøgelse på området, og af samme grund kan vi trods de ædle hensigter ikke støtte det foreliggende beslutningsforslag.
Henrik Sass Larsen (S), 2002-01-17:
I Socialdemokratiet deler vi fuldt ud intentionerne i det her beslutningsforslag.
Sort arbejde er uacceptabelt, sort arbejde er at snyde andre, og derfor skal det naturligvis stoppes og straffes, hvis overtrædelse sker.
Omvendt må regler heller ikke føre til uhensigtsmæssige hindringer for almindelig fornuftig adfærd.
Og beslutningsforslagets uklare præcisering af vennetjenester, som regler for værdien af eget arbejde er eksempel på, hvordan love og regler kan virke uretfærdige, vil vi i Socialdemokratiet gerne konstruktivt være med til at løsne op for.
Det er Socialdemokratiets klare præmis for at finde en løsning.
Heri består altså kunststykket: at fjerne overflødige og uretfærdige regler uden samtidig at skabe nye problemer.
Vi i Socialdemokratiet vil meget gerne være med i disse kunstneriske udfoldelser, og vi lover at gå konstruktivt ind
i såvel udvalgsarbejdet som det videre arbejde, såfremt dette forslag måtte blive vedtaget.
Colette L. Brix (DF), 2002-01-17:
Som nyt medlem af dette høje Ting er det med stor undren, at jeg i dag skal kommentere et beslutningsforslag om afgrænsning af sort arbejde.
Forslagsstillerne kommer jo fra et parti, der om nogen har gjort det besværligt at være lille håndværker og selvstændig i dette land.
Omfanget af sort arbejde har jo ganske simpelt hen noget
Det er simpelt hen et spørgsmål, om befolkningen får valuta nok for pengene.
Der skal være sammenhæng mellem de skatter, der betales, og de goder, man får for skatterne.
Det er der ikke, og det skyldes ikke mindst det parti, som forslagsstillerne i dag kommer fra.
Forskellen er blevet grotesk i den tid, hvor forslagsstillernes parti har siddet ved roret.
Det har stort set været i samme periode, hvor jeg har været formand for en lille selvstændig erhvervssammenslutning.
Vi har båret den ene mere bizarre skattesag efter den anden fra de små selvstændige over til bl.a. daværende økonomiminister fru Marianne Jelved uden på noget tidspunkt at have mødt den mindste forståelse for de mindre selvstændiges problemer.
Det har snarere tværtimod været min opfattelse, at gruppen selvstændige erhvervsdrivende og håndværkere af den tidligere regering betragtedes som et nødvendigt onde, nødvendigt for at opkræve skat, moms og lignende til stat og kommuner, i modsætning til de store multinationale virksomheder, der mildest talt har deres styrke på andre områder.
Jeg har altid betvivlet konvertitters pålidelighed, men det er al ære værd, at forslagsstillerne nu angiveligt fremtræder som angrende syndere, der hver søndag formiddag i den danske folkekirke kan modtage nadveren for unævnte synder.
Jeg tror, at vi må gøre denne alvorlige opgave obligatorisk og så overlade den til vore biskopper.
Vi slår derved to fluer med ét smæk: Sikrer biskopperne evig beskæftigelse og minder De Radikale om deres mange synder.
Forslagsstillerne har fundet ud af, at vennetjenester ikke skal beskattes.
Nej, det skal de heller ikke, det giver vi De Radikale fuldstændig ret i.
Det skal de aldrig.
Nu er det måske kun et teoretisk problem for De Radikale, men humlen ligger altså i at afgrænse, hvem der er venner.
Bygningshåndværkerne er i årtier blevet skrækkeligt behandlet ved beskatning af værdien af eget arbejde i forhold til grupper som jurister, tandlæger og lignende, som ikke er blevet beskattet af værdien af eget arbejde.
Men der er altså også forskel på folk.
Fri os nu fra en grøn og en rød og en gul hvidbog, dem har vi altså nok af i forvejen.
Vor nuværende skatteminister er oprindelig tømrer; det må være tilstrækkeligt, hvis vi beder ham om at nedbringe skattetrykket.
Men jeg vil dog alligevel sige til hr. Samuelsens forslag: Det er et godt forslag, og Dansk Folkeparti støtter det selvfølgelig.
Vi ønsker ikke, at nogen skal komme i en forfærdelig klemme, hverken håndværkere eller små selvstændige.
Men husk det i kirken på søndag!
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-01-17:
Jeg skal undlade at gå ind i en debat om de religiøse overvejelser, som var et fremherskende tema i fru Brix' indlæg.
I Kristeligt Folkeparti har vi nemlig det princip, at vi ikke sammenblander kristendom og politik.
Vi har derimod en anden god idé, og det er, at vi tager udgangspunkt i vores kristendom, når vi vurderer, hvad der er ret og vrang, og det havde jeg ikke indtryk af at fru Brix gjorde i første del af sit indlæg.
Jeg synes, det helt tydeligt lød, som om man laver sin egen moral og har sin egen opfattelse af, hvad der er rigtigt, og hvis lovgivningen skulle stride imod dét, så retter man sig ikke efter lovgivningen, så er det legitimt at overtræde lovgivningen.
Jeg vil gerne have fru Brix til at bekræfte, om det var det, hun mente.