runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nicolai Wammen (S), 2004-12-09:
Jeg tror, at folk, der kigger på den her debat, vil sige: De påstår hver deres, og hvem af dem har mon ret?
Det kan enhver seer jo så afgøre med sig selv.
Men der er måske en enkelt ting, der kunne være nyttig, når man skal lave den vurdering, og det er at se, hvordan det rent faktisk gik, da vi havde en socialdemokratisk regering, og hvordan det er gået nu, hvor vi har haft en borgerlig regering.
Hr. Ulrik Kragh er meget optaget af at skabe job.
Det er vi også.
Men forskellen på den tidligere regering og den nuværende regering er, at vi skabte 200.000 job, mens der under denne her regering er tabt 30.000.
Man kan holde mange plancher op, der skal vise alverdens ting i forhold til dette, men det er virkeligheden.
Dette føles ude i mange danske familier, og ude i mange danske virksomheder længes man tilbage til en regering, der målrettet satsede på uddannelse og forskning og at skabe job.
Men jeg håber, at vi meget snart får lejlighed til, at vi kan komme tilbage på den kurs, som blev lagt, og som sikrede en så stærk økonomi og et så godt samfund.
Socialdemokraterne mener bestemt, at det er godt, at man tænker på, hvordan vi også kan sikre en offentlig sektor fremover.
Vi var ikke imod, at man lavede en kommunalreform, men vi ville have en ordentlig, god og gennemtænkt kommunalreform.
Et af de punkter, hvor det var helt sort, var spørgsmålet om, hvad det her egentlig vil betyde for økonomien.
Det var noget af det, vi spurgte til gang på gang på gang.
Hvad er de økonomiske konsekvenser af det her?
Hvad den pris præcis kommer til at blive, tror jeg er vanskeligt at sige.
Regeringen har ikke givet noget seriøst bud på det, men jeg tror, at de fleste, der har forstand på det, mener, at det bliver et milliardbeløb.
Nej, jeg kan ikke bekræfte, at man i nye penge afsætter 2,3 mia. kr.
Vi påtager os også vores ansvar for den tid, vi havde regeringsmagten.
Det, jeg bare synes er en lille smule forunderligt, er, at vi ikke hører regeringspartierne, der har haft ansvaret i 3 år, sige: Måske har vi ikke gjort det godt nok; når vi har nogle skoler, hvor vi skal have nogle bedre lokaler, bedre undervisningsmaterialer, og hvor vi skal have mere faglighed, kunne der måske være brug for nogle flere ressourcer i den her regerings levetid.
Måske man skulle lytte endnu en gang til, hvad de 30.000, der stod ude på Slotspladsen, som har gået i folkeskolen, og som nu er i gang med gymnasiet, eller hvad de nu er i gang med, sagde: Den skole, vi har gået på, det gymnasium, vi er kommet på, har ganske enkelt ikke den kvalitet, der er brug for, hvis vi skal kunne klare os og få den uddannelse, vi gerne vil have, så vi kan klare os i en globaliseret virkelighed.
Så det er et fælles ansvar, men man har haft regeringsmagten i 3 år, og man har ikke gjort noget ved det.
Rikke Hvilshøj (V), 2004-12-09:
Jeg tror nu ikke, der er særlig mange danskere, der ønsker sig tilbage til den tidligere regering, der bl.a. sikrede, at en LO-arbejder kom til at betale en stigning i de grønne afgifter på 114 pct.
Det var hårde tider dengang.
Jeg havde sådan set tænkt mig at tage fat på et andet spørgsmål.
Hr. Nicolaj Wammen har været meget optaget af folkeskolen, og det er vi sådan set også i Venstre.
Socialdemokratiet skriver i et af deres ændringsforslag som bemærkning: Danmark er for rigt et land til at skulle acceptere folkeskoler med nedslidte lokaler, for få lærerressourcer, forældede undervisningsmaterialer og utilstrækkeligt it-udstyr.
Det vil jeg sige er noget af en selverkendelse fra Socialdemokratiet i forhold til, hvad de har overladt til denne regering.
Kan hr. Nicolaj Wammen bekræfte, at denne regering fremadrettet – ud over det, vi allerede har afsat – de næste 4 år afsætter 2,3 mia. kr. ekstra alene til folkeskoleområdet?
Nicolai Wammen (S), 2004-12-09:
Jeg tror, jeg i lighed med mange andre, der har gået i den danske folkeskole, er blevet evalueret og heldigvis også af mere venlige sjæle end Venstres spørger.
Jeg må bare sige, at af nye penge er det jo reelt kun ca. 0,5 mia. kr. mere, som regeringen smækker på bordet til at styrke vores folkeskole, hvor vi virkelig vil gå ind og give den et løft.
Det er altså forskellen, at vi har en regering og en statsminister, der snakker meget om, at man vil gøre noget ekstra for folkeskolen, men som i realiteternes verden i kraft af sin undervisningsminister ikke har leveret varen.
Det er nødvendigt, at vi investerer i bedre bøger, bedre bygninger, i at efteruddanne vores lærere og sikre, at der er en ordentlig integration ude i vores skoler.
Og der har vi et bedre bud, end Venstre har, og det glæder jeg mig til at diskutere med Venstre.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-12-09:
Jeg tror, det må stå galt til med enten matematikkundskaberne eller læsekundskaber hos hr. Wammen, når hr. Wammen ikke vil tage stilling til to tal.
Jeg kan så oplyse hr. Wammen om, at ser man på enhedsomkostningen, omkostningen pr. elev, så er omkostningen i 2003 rent faktisk også større end omkostningen i 2001.
Det tror jeg også godt hr. Wammen ved.
Jeg medgiver gerne, at man skal bruge flere penge på den danske folkeskole.
Det er også derfor, regeringen har sat 2,3 mia. kr. af.
Men jeg synes, hr. Wammen kommer nemt om ved det, når han fra talerstolen først siger, at den her regering har skåret ned på folkeskolen, og derefter ikke vil forholde sig til helt konkrete svar, der er givet, og som man kan få oplyst, hvis man sætter sig ind i sagerne om folkeskolens økonomi.
For det er jo det, der er tilfældet.
Helt konkret bruges der flere penge pr. elev i folkeskolen i dag, end der blev brugt under den tidligere regering.
Grunden til, at man gør det, er jo selvfølgelig også, at vi ønsker nogle bedre resultater.
Men det kunne jo tænkes, at grunden til, at hr. Wammen ikke ville svare på mit første spørgsmål, er, at hr. Wammen ikke var udsat for test i skolen, så derfor kan han have svært ved at finde ud af, om et tal er større end et andet.
Nicolai Wammen (S), 2004-12-09:
Det er klart, at hvis man bare tager to tal og sætter op mod hinanden og ikke taler om, hvor mange flere elever der er kommet, og hvis man ikke siger, hvad det er for en kvalitet, vi gerne vil have i folkeskolen, hvad det er for nogle løfter, den her regering har givet, så kan man sikkert som undervisningsministeren bilde sig selv ind, at det går enormt godt i den danske folkeskole, og at der virkelig er blevet sat ind her.
Men jeg forstod egentlig på statsministeren, at han ikke er så tilfreds, og det er dog samme regering.
Han er ikke tilfreds med den indsats, som hans undervisningsminister har leveret de sidste 3 år, for ellers ville vi vel ikke være i den situation, at han var nødt til at gå ud med krabasken og sige, at nu skal vi gøre noget.
Derfor synes jeg, at man i stedet for at køre rundt i det ene eller det andet tal skal forholde sig til virkeligheden, og den virkelighed er altså, at der er brug for flere ressourcer ude i den danske folkeskole, og at der under denne her regering er blevet skåret ned på uddannelserne.
Allerførst må jeg sige tak til spørgeren for udnævnelsen, men jeg er nu ikke politisk ordfører, jeg er finanspolitisk ordfører.
Jeg er nu ret overbevist om, at Socialdemokratiet kommer til regeringsmagten længe inden, hr. Bent Bøgsted mener, at det vil være en god idé.
Så siger hr. Bent Bøgsted, at det gælder om, at vi skal have lukket nogle uddannelser.
Der må jeg bare sige, at der er hr. Bøgsted en fin repræsentant for den linje, der er blevet lagt under denne her regering, hvor man sammen med Dansk Folkeparti har skåret massivt ned på uddannelserne i stedet for at skabe spændende uddannelser; i stedet for at give vores unge mulig hed for at komme ud at klare sig; i stedet for at give dem mulighed for at kunne efteruddanne sig; i stedet for at lave et samfund, hvor det er uddannelse, uddannelse, uddannelse i stedet for nedskæring, nedskæring, nedskæring.
Bent Bøgsted (DF), 2004-12-09:
Det glæder mig da at høre, at hr. Nicolai Wammen har den opfattelse, for så kan vi måske komme til at kigge på uddannelserne og få sorteret nogle af de gamle uddannelser på arbejdsmarkedet væk, som Socialdemokratiet holder fast i, og som ikke kan bruges længere.
Så vi skal have nogle nye ind, og det ser jeg da frem til.
Men jeg tror egentlig, at hr. Nicolai Wammen er lidt glad for, at det varer mange år, før Socialdemokratiet kommer til regeringsmagten, for jeg kunne høre på Enhedslisten, at de i hvert fald ikke bakkede op om Socialdemokratiets skattepolitik, og det er jo netop Enhedslisten, hr. Nicolai Wammen bygger sin skattepolitik på.
Hr. Nicolai Wammen sagde også, at han håbede på enighed.
Som politisk ordfører skal man tro på det, man går ind for, og så kan det ikke hjælpe, at man bare håber på, at Enhedslisten føjer sig.
De har meldt klart ud: De bakker ikke op om Socialdemokratiets skattepolitik.
Ergo har Socialdemokratiet ikke noget at komme med, og derfor kan vi tage det roligt, for det varer mindst 8 år, før hr. Nicolai Wammen kommer til igen.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-12-09:
I mandags fik vi jo en undersøgelse af, hvordan det går i den danske folkeskole.
Der kunne vi jo se, at der var 17 pct., som forlod skolen sidste år uden at kunne læse, og at der var 15 pct., som forlod skolen sidste år uden at kunne regne.
Jeg kan høre på hr. Nicolai Wammen, at det tilsyneladende er noget, der har stået på meget, meget, meget længe, så jeg vil gerne spørge hr. Nicolai Wammen til folkeskolens økonomi.
Jeg står her med et svar fra undervisningsministeren til fru Pernille Blach Hansen, som jo er hr. Nicolai Wammens partifælle, på spørgsmål nr. S 5322 af 3. september 2004 – det kan endda være, at hr. Wammen selv har det med.
Heraf fremgår det tydeligt, at i 2001 blev der brugt 27,1 mia. kr. på folkeskolen – det er bogførte regnskabsnettoudgifter – og i 2003 blev der brugt 28,3 mia. kr.
Derfor vil jeg bare spørge hr. Wammen: Er 28,3 mia. kr. mere eller mindre end 27,1 mia. kr.?
Hvis hr. Wammen svarer, at det er mindre, må jeg konstatere, at så har det også stået skidt til med hr. Wammens matematikkundskaber, da han gik ud af skolen.
Bent Bøgsted (DF), 2004-12-09:
Det er sådan, at i erhvervslivet skaber man arbejdspladser ved at lempe for erhvervslivet.
Vi skal have produktive arbejdspladser – det håber jeg at hr. Nicolai Wammen er enig med mig i – for det er dem, der betaler alle de andre arbejdspladser, som hr. Nicolai Wammen gerne vil skaffe.
Men jeg har svært ved at se, hvordan hr. Nicolai Wammen vil gøre det, når Socialdemokratiet samtidig åbner op for, at der skal være ét fælles Europa, hvor arbejdspladserne flytter østpå, de flytter til Kina, eller hvad de nu gør.
Hr. Nicolai Wammen har været med til at åbne op for at gøre det nemmere for erhvervslivet at flytte ud, så vi på den måde taber arbejdspladser.
Nicolai Wammen (S), 2004-12-09:
Jeg kan bekræfte, at Socialdemokratiet vil lægge den linje, når vi kommer i regering, at vi vil bruge alle vores kræfter, alle vores vågne timer på at skaffe gode job, ligesom vi gjorde det sidst, da vi skaffede 200.000 arbejdspladser.
Der bliver nok at gøre med en regering, som, hvis den udskriver valg her i januar og taber, efterlader 30.000 flere arbejdsløse.
Så sent som i dag har vi set, at den nedgang i arbejdsløsheden, som finansministeren havde lovet, bliver væk.
Så vi vil arbejde for at skabe flere almindelige arbejdspladser til alle aldersgrupper og også forskellige erhvervsgrupper.
Line Barfod (EL), 2004-12-09:
Det er jo meget glædeligt at høre – det har vi foreslået længe – at vi skal bruge de offentlige midler aktivt til at få langt flere i arbejde inden for velfærd i stedet for at bruge pengene på dagpenge osv.; det ville ikke koste noget for de offentlige kasser at få langt flere hænder.
Men i det forlig, som Socialdemokraterne desværre er med i om flere i arbejde, gjorde man jo også det, at man skar ned over for nogle af dem, der har allermindst, og hvor vi f.eks. har set, at det betyder, at mange risikerer at blive sat ud af deres bolig, fordi der er skåret så meget ned i kontanthjælpen, at de ikke har råd til at betale huslejen.
Nicolai Wammen (S), 2004-12-09:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at målet for Socialdemokratiet er at få skabt rigtige, varige job.
Vi har ikke noget ønske om at aktivere folk til noget, de ikke kan bruge til noget, og jeg er helt enig med hr. Carsten Hansen i, at det er godt at få belyst området.
Jeg synes, det er en fin måde at gribe det an på, men det, der jo er det helt afgørende, hvis vi skal have et velfærdssamfund, der kan hænge sammen ikke bare i dag, men også i de kommende år, er, at vi får bragt langt flere ud på arbejdsmarkedet, at folk kommer i job, sådan at der er flere hænder til at tjene pengene ind til vores velfærdssamfund, men jo også til at udføre en masse opgaver.
Vi vil jo eksempelvis få flere ældre i de kommende år.
Der er nogle, der kalder det for ældrebyrden, men jeg synes, det er et forfærdeligt udtryk og udtryk for et dårligt menneskesyn.
Der vil jeg bare sige, at det er vigtigt, at vi går ind og sørger for, at vi får folk i arbejde, sådan at vi kan pleje vores ældre og passe godt på hinanden.
Line Barfod (EL), 2004-12-09:
Vi har jo set med den regering, vi har i øjeblikket, at ikke alene gør man ikke noget for at skabe nye job, så arbejdsløsheden stiger, men man fører også en politik, som gør, at der bliver færre ordinære job og flere i støttede job; man får simpelt hen nedlagt ordinære job til fordel for støttede job.
Desværre er Socialdemokratiet jo med i forliget med regeringspartierne »Flere i arbejde«, som bl.a. handler om reglerne for støttede job og aktiveringsfabrikker osv., som vi har set en del af i medierne igennem længere tid, og hvor kontanthjælpsmodtagere for kontanthjælpen bliver sat til at lave arbejde, der ellers bliver udført på andre virksomheder som ordinære job.
Der glæder det mig at kunne se, at hr. Carsten Hansen fra Socialdemokratiet er ude at kræve en undersøgelse af, hvad det egentlig er, der foregår, og jeg vil gerne høre, om Socialdemokratiet, når vi forhåbentlig snart får et andet flertal, vil være med til at få stoppet aktiveringsfabrikkerne, så vi får skabt rigtige job i stedet for støttede job.
Nicolai Wammen (S), 2004-12-09:
Jeg tror, at vi deler en fælles bekymring i forhold til, at danske arbejdspladser rykker til Fjernøsten og andre steder.
Men en af de ting, vi i hvert fald ved vi ikke kan konkurrere på med Kina og Indien, er løn.
Det, vi bliver nødt til at konkurrere på, er uddannelse, og at vi er gode til at få nye idéer, at vi er gode til at samarbejde.
Hvis vi skal opnå det, så kræver det, at vi investerer i vores folkeskoler, sådan at vores unge, når de kommer ud, er godt uddannede; så kræver det, at vi er parate til at sætte nogle penge af til at gå ind og lave en aktiv arbejdsmarkedspolitik på de områder, hvor man oplever massefyringer, fordi en fabrik lukker og arbejdspladserne er flyttet til Indien eller Kina.
Det har vi konkrete forslag til fra socialdemokratisk side, og vi håber da meget, at Dansk Folkeparti vil medvirke til at gøre dem til virkelighed.
Vi har fremlagt et finanslovforslag, der er finansieret krone til krone, som sikrer en holdbar økonomi, som sikrer, at vi kan investere i unge menneskers uddannelse og tage vare på vores ældre, som sikrer, at vi ikke kommer ud i det, fru Rikke Hvilshøjs parti og regeringen er kommet ud i, nemlig at vismændene siger, at det, der står her, er uholdbart.
Venstre har en dårlig sag, og det nytter ikke noget at beskylde alle mulige andre for alt muligt.
Vi har fremlagt konkrete forslag, der vil forbedre den danske folkeskole, og vi er parate til at komme med endnu flere, fordi vi mener, det er afgørende vigtigt.
Vi mener, at denne her regering har svigtet ved ikke at give ressourcerne, der er nødvendige, hvis vi skal sørge for, at vores børn og unge får den bedst mulige uddannelse.
Og det er ikke bare noget, vi mener, det er sådan set også noget, de unge selv mener, for de har fortalt det til os ret tydeligt.
Rikke Hvilshøj (V), 2004-12-09:
Det er jo ikke rigtigt.
Denne regering har gjort masser ved det.
Det, jeg sådan set bare vil understrege som forskellen på det her område, ligesom på så mange andre, er, at de betragtelige ekstra midler, som vi jo er helt enige i der er behov for på folkeskoleområdet, er finansieret for regeringens vedkommende.
De mange løfter, som Socialdemokratiet har ikke bare på uddannelsesområdet – der er et væld af løfter, som vælter ud af Socialdemokratiet, og det er måske det, der er det dristige fra Socialdemokratiets side – har den konsekvens, at der for det første ikke er finansiering for det hele, og for det andet så efterlader det landets økonomi i en meget, meget uholdbar situation, og det er ikke til glæde for særlig mange.
De penge, som denne regering har afsat bl.a. til folkeskoleområdet, er finansieret.
Jan Trøjborg (S), 2004-12-10:
Jeg er glad for formandens ledelse af mødet her, men man kunne jo godt blive en lille smule forvirret over, om det skulle foregå her fra talerstolen eller fra salen.
Når jeg blev en lille smule forvirret i starten, var det jo, fordi Dansk Folkeparti ligesom havde annonceret, at de ville have forslaget tilbage til udvalget.
Det forstår jeg nu, at det ikke er Dansk Folkepartis hensigt.
Colette L. Brix (DF), 2004-12-10:
Desværre, der bliver ikke uddelt julegaver lige nu.
Jan Trøjborg (S), 2004-12-10:
Kan vi ikke få fru Colette Brix til at løfte sløret for, hvad formålet er?
Er det at overveje at støtte de ændringsforslag, som er stillet fra Socialdemokratiets side?
Colette L. Brix (DF), 2004-12-10:
Formålet er at få det tilbage til udvalget og få kigget på det igen imellem anden og tredje behandling.
Det er derfor, man tager det tilbage igen.
Sådan plejer det jo at være, sagt til hr. Jan Trøjborg, sådan har det altid været herinde.
Så der er ikke noget nyt i det.
Den skal tilbage til udvalget mellem anden og tredje behandling.
Sådan er det.
Colette L. Brix (DF), 2004-12-10:
Jeg er ked af, at jeg kommer til at skuffe de to ordførere, hr. Jan Trøjborg og hr. Jørn Jespersen.
Jeg beder om, at forslaget bliver trukket tilbage til udvalget mellem anden og tredje behandling.
Jan Trøjborg (S), 2004-12-10:
Imidlertid har Dansk Folkeparti stillet ministeren et spørgsmål, som ministeren har svaret på her, og formålet med det er naturligvis et forsøg på at redde ansigt.
Det kan jeg såmænd godt forstå, fordi hele debatten omkring konkurrenceloven og dens virkning inden for den monopolagtige konkurrencesituation, vi har på visse markeder, er præget af, at Dansk Folkeparti sprang op som løver og krævede meget drastiske indgreb, og nu er de faldet helt ned som lam og er parate til at acceptere, forstår vi, en paragraf fra ministeren, som eksperterne entydigt har sagt ikke er tilstrækkelig, ikke vil have nogen væsentlig indvirkning.
Derfor har oppositionen i øvrigt stillet to ændringsforslag, der skal gøre det muligt for mindre virksomheder at få en chance på markedet.
Det har fået kraftig opbakning fra bl.a. Håndværksrådet.
Imidlertid ser vi, at Dansk Folkeparti igen her i praksis foretrækker det entydige bloksamarbejde med regeringen, støtter de store virksomheder i stedet for i praksis at gennemføre en ændring af konkurrenceloven, således at små virksomheder kan få en chance på markedet, nye virksomheder kan få en chance på de store, men få monopolagtigt dominerede markeder, som findes i Danmark.
Det synes jeg er ærgerligt, og det er også lidt trist, at ministeren har overgivet sig til de store organisationer og de store virksomheder, for han prøvede også i det udkast, han sendte i høring som lovforslag, at fremkomme med en paragraf, der i praksis ville virke.
Derfor er det selvfølgelig skuffende, at vi ikke kan få gennemført et forslag, som er entydigt til fordel for konkurrencen og de mindre virksomheder.
Jørn Jespersen (SF), 2004-12-10:
Kan man forstå det på den måde, at Dansk Folkeparti først indtog det standpunkt, at man ønskede at stramme konkurrenceloven for at sikre forbrugernes frie valg og de små virksomheders mulighed for at være på markedet uden at blive trynet af de store, og dernæst indtog Dansk Folkeparti et andet standpunkt, nemlig at man syntes, at den nuværende konkurrencelov, som den foreligger her, er god nok, og at man ikke syntes, der var noget problem med at sikre forbrugerne det frie valg og holde de små virksomheder fri for at være trynet af de store virksomheder, og at Dansk Folkeparti nu i dag er kommet dertil, at man indtager det eneste mulige tredje standpunkt, nemlig slet ikke at mene noget?
Er det sådan, man skal forstå det: at Dansk Folkeparti lige i øjeblikket simpelt hen er ægte i tvivl om, hvad partiet mener på det her punkt?
Derfor kan man da så godt forstå, at partiet bliver meget i tvivl.
Men kunne de så ikke bare sige, at det er det, og at de vil søge deres egne holdninger belyst og klargjort under udvalgsbehandlingen?
Jan Trøjborg (S), 2004-12-10:
Det bliver sådan lidt mere klart, hvad det er, der foregår.
Nu er det i hvert fald klart for mig, at Dansk Folkeparti har bedt om at få forslaget tilbage til udvalgsbehandling mellem anden og tredje behandling.
Men det er uklart, hvad formålet er.
Derfor vil jeg gerne bede fru Colette Brix prøve at bibringe os lidt viden om, hvad formålet er.
Jeg forstår, at formålet ikke er at overveje en støtte til de to ændringsforslag, vi senere skal stemme om her i salen, men tilsyneladende er det et forsøg på, som jeg ser det, at prøve at redde ansigt i en situation, hvor offentligheden er bekendt med, at Dansk Folkeparti har været meget stærkt fremme og meget krævende i forhold til nødvendige ændringer af konkurrenceloven – er sprunget op som løver og nu faldet helt ned som lam.
Hvad er formålet med at få sagen tilbage?
Colette L. Brix (DF), 2004-12-10:
Så vidt jeg ved, er der syv stramninger i det her lovforslag, og det er forbudt at godtage bindende videresalgspriser.
Det ved vi alle sammen godt at det er.
Og der er så mange stramninger, men de bliver bare aldrig nævnt herinde.
Det synes jeg egentlig er ærgerligt, for begge ordførere syntes jo, da vi havde førstebehandlingen, at de stramninger var rigtig, rigtig gode, men de bliver ikke nævnt.
De bliver druknet i det her: Hvem er det nu, der får ret?
Det er jo det, det handler om.
Jeg synes, det er utrolig vigtigt, at vi balancerer rigtigt med det her lovforslag.
Det er en knivskarp balance, at man både skal sørge for, at forbrugerne får de rigtige priser, og at virksomhederne kan arbejde videre.
Sådan må det være.
Det mener jeg at det her lovforslag lægger an til.
Jamen jeg ønsker bare at få det spørgsmål, jeg stillede til ministeren i dag, besvaret skriftligt, og at det bliver sendt til udvalget.
Længere er den faktisk ikke.
Den her § 10 a er jo et værktøj mere.
Der er jo ingen, der anfægter de værktøjer, der er i dag, når man kan gå ud og lave dawn raid i en virksomhed.
Det lyder jo, som om misbrug af markedsdominans slet ikke er ulovligt længere, når nu ministeren kommer med det her lovforslag.
Vi har jo de gældende regler.
Det her er et nyt værktøj, vi lægger oveni.
Så hører vi: Åh, der er så mange ting, der skal være i orden, for at § 10 a overhovedet kan benyttes.
Det er, at der ikke foreligger en ubegrundet klage fra en konkurrent, at der foreligger særlige markedsforhold, og at der på grund af disse forhold er særlige behov for, at konkurrencemyndighederne får en større indsigt i den dominerende virksomheds priser og rabatter.
Det er såmænd de tre ting, der skal være opfyldt, sagt til hr. Jørn Jespersen, og ikke andet.