runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thorkild B. Fransgaard (FRI), 2000-05-02:
Det gælder alle områder - lige fra landbruget til restauranter, hvor man går ind for at spise sine fødevarer.
Det, at kontrolresultater offentliggøres, kan jo medvirke til noget godt, men det kan også medvirke til forvirring.
Hvis de kontrolresultater, der eksempelvis står på Internettet eller andre steder, er op til 1 år gamle i nogle tilfælde, jamen så forvirrer det jo forbrugeren mere, end det gavner, og endnu værre er, at der så bliver hængt nogle uskyldige mennesker ud.
Dermed ikke sagt, at vi er totalt imod offentliggørelse, men på den måde kan det virke meget vildledende.
Der er et forslag fra Enhedslisten om, at regionerne selv skal have lov til at offentliggøre alle resultater, som der står.
Jeg vil nok sige, at det vil være farligt at give lov til det.
Jeg synes, at som det er nu, er det rigtigt, at det samles et sted.
Så er der SF's forslag.
Det, jeg har nævnt, har de nævnt i bemærkningerne, nemlig hvordan det virker nu med nogle resultater, der har stået på Internettet i lang tid.
Derimod er vi ikke afvisende over for en gennemgang af det - og det er sagt på dansk det, SF foreslår - så de, der virkelig har overtrådt lovgivningen, bliver skrevet op en gang om måneden. Når vi nu skal have det sådan, at det kan offentliggøres, så er vi slet ikke afvisende over for det her fra SF. Nu hørte vi - sådan forstod jeg fødevareministeren - at der inden for ret kort tid ville komme en evaluering af, hvordan det fungerer inden for den lovgivning, vi har nu.
Vi har jo hørt om mange grelle eksempler på, at noget har trukket ud i lang tid, og der er også eksempler på, at der måske ikke er blevet offentliggjort det, der skulle offentliggøres.
Der har været mange forskellige ting fremme.
Men nu er det her jo ret nyt, hvis jeg må sige det på den måde, og derfor synes jeg, det er rigtigt, at vi venter og ser, hvad den evaluering kommer frem til.
Vi kan have hver vor mening alt efter, hvordan vi ser på det, men lad os endelig få den evaluering, som jeg forstod, at ministeren regnede med ville komme her i løbet af sommeren.
Så kan vi til den tid tage i hvert tilfælde det her fra SF med i overvejelserne, hvis der skal gøres noget.
Men på nuværende tidspunkt vil jeg foreslå, at vi lige venter og ser, hvad den evaluering siger.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-05-02:
Det Radikale Venstre kan støtte lovforslaget.
Klaus Kjær (DF), 2000-05-02:
Formålet med lovforslaget er at forbedre den internationale konkurrencesituation for danske færger i international rutefart mellem dansk og udenlandsk havn for derved at kunne fastholde danske arbejdspladser.
Det drejer sig om danske færger, der sejler mellem danske havne og udenlandske havne i Nordsø-, Kanal- og Østersøområdet.
Det foreslås, at disse færger registreres i Dansk Internationalt Skibsregister i lighed med de passagerskibe, der i dag overvejende sejler mellem udenlandske havne, og at DIS-lønnen fastsættes som en slags nettohyre, hvad der også er en forudsætning for gennemførelse af skattefritagelse inden for dette lønsystem.
Lovforslaget medfører, at danske rederiers konkurrencemæssige stilling over for rederier fra andre lande bliver styrket, da indførelse af DIS-lønnen gør det muligt for rederierne at nedsætte driftsomkostningerne.
Der henvises til, at der er sket en tilsvarende udvikling i Tyskland, idet den særlige ordning, hvorefter rederierne ikke skal afregne 40 pct. af indeholdt kildeskat for søfolk, nu er blevet udvidet til at omfatte bl.a. Østersøruterne.
Forslaget giver mulighed for at bevare danske arbejdspladser om bord på færgerne, hvilket også danner grundlag for danske arbejdspladser i land, og DIS-ordningen vil komme den kreds af færgerederier, som er blevet berørt af afskaffelsen af det afgiftsfri salg i EU,
til gode
Det andet formål med lovforslaget er at sikre, at de danske beskatningsprincipper på transportområdet indrettes på en sådan måde, at tvivlen om de eksisterende reglers forenelighed med EU-rettens statsstøttebestemmelser forsvinder, uden at disse reglers generelle målsætning lider skade.
En vedtagelse af lovforslaget skønnes at medføre et samlet provenutab i størrelsesordenen 55 mio. kr. årligt, nemlig 50 mio. kr. årligt i tabt personskat og 5 mio. kr. årligt som følge af ændringen i reglerne om skattepligt for udlændinges lønindkomst for arbejde om bord på danske skibe og fly.
Dansk Folkeparti er positivt over for lovforslaget, men der synes dog at være nogle problemer vedrørende beskatningen af udenlandske søfolk på danske skibe, men dem må vi se at få udredet under udvalgsarbejdet.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-05-02:
Da Kristeligt Folkepartis ordfører, fru Tove Videbæk, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne fremføre følgende: Lovforslag nr. L 283 indeholder jo et forslag om, at revisionen af loven om fremskaffelse og anvendelse af humant blod og blodprodukter til lægemiddelformål udskydes til folketingsåret 2000-01. Årsagen til dette forslag er, at regeringen ønsker en grundig udredning og afklaring af grundlaget for Statens Seruminstituts virksomhed på plasmaområdet i forhold til EU-retten.
Det har Kristeligt Folkeparti ingen problemer med, og vi tilsiger lovforslaget en positiv behandling i udvalget.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-05-02:
Vi prøver en gang mere.
Jeg vil gerne spørge ministeren om, hvad man i ministeriet har tænkt sig at gøre ved, at optaget på merkonomuddannelsen stort set er halveret de seneste 10 år.
Margrethe Vestager (RV), 2000-05-02:
Jeg skal meget beklage, men jeg kunne ikke høre, hvilken uddannelse det drejede sig om.
Jeg kunne slet ikke høre det.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-05-02:
Jeg vil gerne spørge ministeren om merkonomuddannelsen.
Det er blevet mig bekendt, at der har været et meget, meget stort
fald i optaget på merkonomuddannelsen gennem de sidste 10 år, og jeg vil gerne spørge ministeren, hvad man i ministeriet har tænkt sig at gøre ved det.
Margrethe Vestager (RV), 2000-05-02:
Med hensyn til de konkrete eksempler må man igen sige, at de, som er imod taxametersystemet, naturligvis vil forsøge at argumentere imod det med de forhåndenværende midler, men nu er det jo sådan, at eksamenstilrettelæggelse ikke skal være særskilt svær.
Eksamen bruges til at afprøve, om de studerende samlet set har det niveau, der skal til, når man uddannes til det højeste akademiske niveau.
Og at man ændrer eksamensformerne, antager jeg for at være en naturlig ting
, ligesom jeg deler spørgerens interesse i at sikre, at eksamensformerne omlægges, så det bliver mere naturligt at bruge informations- og kommunikationsteknologi.
Det er et aspekt, som vil ændre prøveformen, og som ikke har noget som helst med taxametersystemet at gøre, men som lige så vel kunne tilskrives denne form.
Desforuden må man sige, at det må være ganske svært for universiteterne samlet set at forholde sig til den enkelte studerende.
Der aflægges jo typisk flere prøver på samme tid, og en række prøver vil være omgærdet af hemmeligholdelse, fordi de studerende går op med et eksamensnummer.
Det vil sige, at deres skriftlige karakterer typisk vil foreligge senere end deres mundtlige karakterer, og det vil sige, at man ikke vil kunne identificere, om den enkelte studerende er ved at bestå samlet set eller ej.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-05-02:
Det er et tillægsspørgsmål til ministeren om taxameterprincippet, og jeg beklager, hvis ministeren har forsøgt at svare på det, men det er stort set umuligt at høre det hernede.
Jeg kunne godt tænke mig at få ministerens helt konkrete kommentar til de eksempler, der var i Aktuelt i går, og som netop går på, at man opdeler prøverne, så de bliver mindre vanskelige.
Alligevel siger man f.eks. på Aarhus Universitet, at hvis den studerende så bare består to ud af tre prøver, har den pågældende bestået samlet.
På den måde ændrer man så at sige prøvernes niveau og dermed også den kvalitet, der typisk vil blive stillet krav om over for uddannelsesinstitutionen, og på den facon får man f.eks. hævet gennemførelsesprocenten fra 60 til de 65, som har været målet.
Margrethe Vestager (RV), 2000-05-02:
Jeg vil meget stærkt betvivle, at der kan etableres en entydig årsagssammenhæng mellem taxametersystemets indførelse og det, at flere studerende består deres studier.
Det er så at sige en forholdsvis kompleks problemstilling, hvor flere årsager vil samvirke og have indvirkning på, om flere studerende gennemfører deres studier eller ej.
Med hensyn til kritikken af og diskussionen om taxametersystemet
har der været en række kendte kritikere af systemet, lige siden det blev gennemført.
Det har også den ulempe for universiteterne, at de rent faktisk har en økonomi, som svarer til de studerendes arbejde og dermed også så at sige lider, hvis de studerende ikke evner eller ikke har lyst til at studere de fag, som universiteterne udbyder.
Det er klart, at denne negative sammenhæng er et problem for universiteterne, fordi den fordrer intern prioritering og fordrer, at man fra ledelses side tager stilling til, hvordan det sikres, at den samlede økonomiske robusthed, som efter min mening er et faktum ved vore store institutioner, også kommer mindre udsatte miljøer til gode.
Hvis der skal laves en undersøgelse af spørgsmålet om, hvorvidt flere studerende består eller ej, kan den ikke udelukkende forholde sig til taxametersystemet.
Den må også forholde sig til studieordningerne generelt, til indsatsen imod fravær, til arbejdet med et bedre studiemiljø og til arbejdet med at sikre, at de studerende vælger bedre første gang for at finde et studium, som de er villige til at engagere sig fuldt ud i.
Derfor vil jeg sige, at det er en meget, meget stor øvelse, også set i lyset af, at man ikke tidligere har kunnet se egentlige effekter, når det gælder de studerendes gennemførelse af deres studier eller ej.
I øvrigt noterer jeg mig med glæde, at flere studerende generelt gennemfører deres studier, hvilket jeg mener tyder på, at universiteterne er blevet bedre til at tilrettelægge studierne på en hensigtsmæssig måde.
Samtidig er det dog vigtigt at notere sig, at der stadig er et betydeligt frafald, og i diskussionen mellem undertegnede og universiteterne lægger universiteterne meget stor vægt på, at der er et sådant frafald for at sikre, at de, som ikke gør deres arbejde, også dumper, og for at sikre, at de, der har valgt forkert, rent faktisk vælger om.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-05-02:
Jeg hørte nogenlunde svaret og forstod, at ministeren egentlig finder, at tingene fungerer godt nok: Der er ingen problemer, der er ikke nogen grund til at sætte noget i gang i retning af at undersøge, om det betyder, at man stiller mindre skrappe krav og lader flere komme igennem for at få flere penge.
Men nu er forholdet jo det, at det ikke er hvem som helst, der kommer og kritiserer systemet.
Det er en universitetsmand fra Århus, og det er tidligere medlem af Folketinget Kjeld Rahbæk Møller, mangeårigt medlem for SF, som i øvrigt underviser på Danmarks Tekniske Universitet.
Han kender virkeligheden uden for disse mure, og han siger, at virkeligheden er, at man lader flere slippe igennem, at man sænker kravene, og at man lader folk bestå eksamen, for så kommer der penge ind, uanset at der er ekstern evaluering og censorer udefra.
Sådan virker systemet altså ude i virkeligheden, så derfor vil jeg spørge endnu en gang i håb om, at jeg hørte forkert eller ikke fik det hele med: Vil ministeren iværksætte en undersøgelse af, om taxametersystemet virker i en kvalitetsforringende retning?
Margrethe Vestager (RV), 2000-05-02:
I det omfang jeg kunne høre spørgsmålet, hørte jeg, at det gik på, hvorvidt taxametersystemet er hensigtsmæssigt i forhold til universiteternes bestræbelser på at sikre, at de studerende, som ikke lever op til kravene, rent faktisk også dumper.
Diskussionen om, hvorvidt taxametersystemet har den type effekt, er en diskussion, vi har haft tidligere.
Som direktøren for Danmarks Evalueringsinstitut har udtalt til avisen, har den en tendens til at dukke op som Loch Ness-uhyret.
Men det er klart, at det er vigtigt at holde sig for øje, om økonomistyringssystemerne har uheldige konsekvenser for den adfærd, man har på universiteterne.
Hvis taxametersystemet stod alene, ville jeg til fulde kunne tilslutte mig den bekymring, der gives udtryk for, men taxametersystemet har to efter min mening meget positive effekter: for det første, at institutionerne får flere bevillinger, hvis flere studerende gør deres arbejde færdigt, og for det andet, at institutionerne tilrettelægger studierne på en sådan måde, at de bliver tilgængelige og til at håndtere for de studerende.
Samtidig er det væsentligt at huske, at der på en lang række af vore uddannelser afholdes eksamen med ekstern censur, og det vil sige, at det er andre øjne end til daglig, som hviler på den eksamensafgivelse, som finder sted. En anden ting er, at det er væsentligt at holde sig for øje, at de evalueringer, som Evalueringsinstituttet - tidligere Evalueringscentret - har foretaget, er med til at sikre, at kvaliteten fastholdes.
Det ville være meget usædvanligt, hvis universiteterne samlet set skulle have lagt sig efter en strategi, som ville være en ren økonomistrategi, i stedet for at fastholde det, som jo er universiteternes adelsmærke, nemlig den faglige kvalitet, fordi man uddanner til det højeste akademiske niveau.
Tidligere har der været et forsøg på at undersøge spørgsmålet, og man har ikke fundet nogen sammenhæng mellem taxametersystemets indførelse og det, at flere studerende skulle bestå.
Jeg finder også anledning til at bemærke, at langt hovedparten af de studerende befinder sig i det, man kan kalde normalområdet, nemlig over bestået, og taxametersystemet belønner heller ikke særskilt de studerende, som får højere karakterer.
Det er alene et spørgsmål om, hvor mange studenterårsværk der faktisk gennemfører uddannelsen.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-05-02:
Spørgsmålet vedrører taxameterfinansieringen af de videregående uddannelser.
Det er jo sådan, at i industrien er man for længe siden gået væk fra akkordaflønning af medarbejderne, fordi det opfordrer til sjusk og til at få produceret en masse varer uanset kvaliteten.
Men når det drejer sig om uddannelsessektoren, de videregående uddannelser, bruger man faktisk en slags akkordaflønning i den forstand, at institutionerne tildeles penge, alt efter hvor mange studerende der kommer ind og består en eksamen.
Det er nu kommet frem, at man sænker niveauet.
Man gør eksamenskravene lettere, og man lader folk bestå, fordi man skal have så mange gennem systemet, at man kan få flere bevillinger, og spørgsmålet til ministeren er derfor, om hun vil gøre en indsats for at ændre systemet og i hvert fald undersøge, om det virker i en kvalitetsforringende retning.
Kim Behnke (FRI), 2000-05-02:
Det skal blive ganske kort.
Problemet bliver, at hvis ikke denne sag får en mindelig løsning, vælger samtlige politifolk, der fremover skal udstationeres, den løsning, som et par af deres chefer valgte, nemlig at de søger orlov og derefter lader sig ansætte på individuel kontrakt i Udenrigsministeriet.
Så kan de komme afsted med fuld skattefrihed, og det er jo ærlig talt ikke nogen særlig hensigtsmæssig måde at administrere tingene på.
For det andet: Det er ikke, fordi jeg tror, det er nemt at løse problemet over en kop kaffe, men det var en invitation til sammen med skatteministeren at finde en afgrænsning og at finde en løsning, så det er skatteministeren, der har snor i udviklingen, og det ikke lige pludselig er en afgørelse fra et skatteankenævn eller en byret eller et andet sted, der kommer til at styre forløbet.
Det var det, der var meningen med invitationen.
Ole Stavad (S), 2000-05-02:
Jeg ved, hr. Kim Behnke er udholdende, og derfor skal jeg love, at det bliver min sidste bemærkning her i aften.
Der er nogle enkelte tillæg, man ikke får, og det fremgår også af kontrakten.
Og om det særlige tillæg, normalt 11.000 kr. om måneden, står der direkte i kontrakten, at det er skattepligtigt.
I øvrigt vil jeg godt sige, at det hele bygger på en aftale, der er indgået mellem Rigspolitichefen og de to politiforbund, hvor det fuldstændig klart er beskrevet, på hvilke vilkår kontrakterne indgås.
Hr. Kim Behnke siger, at det her må vi kunne klare over en kop kaffe, og det er jo en metode, som jeg sådan set er en ynder af, men problemet er, at det er jo ikke noget, man bare kan klare over en kop kaffe.
Når Rigspolitiet er meget bevidst om ikke at vælge muligheden for særlige, individuelle kontrakter, der er en forudsætning for skattefrihed, skyldes det bl.a., at man på det tidspunkt, hvor nogle politifolk sendes ud, ikke altid ved, om de er ude i kortere eller længere tid end 6 måneder, og det vil sige, at hvis det er sådan, at vi begynder at lave noget a la det, hr. Kim Behnke har foreslået, bliver der lige pludselig en forskel.
Ingen kan i dag opnå skattefrihed ved at være udsendt kortere tid end 6 måneder, og derfor er det jo ikke tilfældigt, at Rigspolitiet og Rigspolitichefen har valgt at lave en aftale med de to politiforbund, hvor man kører med skattepligtige beløb og tillæg, der også er skattepligtige.
At der så normalt er en række skattefrie beløb, der dækker nogle omkostninger, og som også udbetales af de pågældende organisationer, er en anden side af sagen.
Men at det skulle gå meget nemt, hvis vi sætter os ned og snakker det igennem, har jeg altså meget svært ved at se.
Jeg er ked af at sige det til hr. Kim Behnke, men jeg har meget svært ved at se, hvordan der kan findes en løsning.
Et meget stort flertal er, så vidt jeg er bekendt med det, helt bevidste om, at de har skrevet under på en kontrakt, hvoraf det fremgår, at beløbene er skattepligtige, og de, der har været i tvivl, har - efter hvad der er blevet oplyst for mig - fået at vide fra Rigspolitichefens lønningskontor, at det er forkert, at de er blevet bibragt den opfattelse, at der er skattefrihed. Og endelig til sidst: Det er rigtigt, at jeg var meget opmærksom på det, jeg sagde, og hvis jeg skal være helt præcis, er der grund til at give en stor ros til Rigspolitichefen og Rigspolitichefens lønningskontor med en enkelt undtagelse.
Margrethe Vestager (RV), 2000-05-02:
Jeg har to muligheder: Jeg tror, det drejer sig om enten merkonom- eller dataloguddannelsen.
Ja, merkonom.
Merkonomuddannelsen er en af de meget væsentlige uddannelser, der typisk bruges som en efteruddannelsesmulighed for en række kontoruddannelser eller handelsuddannelser.
Nogle tager denne uddannelse som en sidebeskæftigelse ved siden af deres hovedbeskæftigelse, tager altså enkeltfag undervejs.
Merkonomuddannelsen er forandret for ganske nylig for at sikre, at den blev opdateret, og at den har et fagligt indhold, som opfattes som relevant både af arbejdsgiverne og selvfølgelig også af de studerende, som vælger at tage den.
At de studerende måske i en periode har svært ved at identificere sig med den nye uddannelse, er jeg ikke bekendt med.
Men hvis der foreligger særlige omstændigheder, vil jeg naturligvis gerne gøres bekendt med dem, også for at sikre, at de kompetencer, merkonomuddannelsen giver, er til rådighed for de arbejdsgivere, som ønsker medarbejdere med de pågældende kompetencer, og at de også er til rådighed for de studerende, som ønsker uddannelsen.
Jeg kan desværre ikke komme det nærmere, da jeg ikke er bekendt med baggrunden for spørgsmålet set i forhold til det statistiske grundlag.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-05-02:
Jeg tror, jeg hørte, at ministeren vil prøve at undersøge sagen nærmere, og det hilser jeg selvfølgelig velkommen.
Jeg vil dog spørge ministeren her i dag, om ministeren kan offentliggøre, hvornår man har tænkt sig at evaluere den nylig indførte merkonomuddannelse, om man har en evaluering på tegnebrættet, og hvornår den i så fald skal udføres.
Margrethe Vestager (RV), 2000-05-02:
Reform er måske et for stort ord, men da forandringen, forhåbentlig til det bedre, af merkonomuddannelsen er ganske ny, vil vi gerne have et par gennemløb, før vi laver en evaluering af uddannelsen.
Det er jo ganske svært, hvis der ikke er nogen, der har gennemført den endnu, og derfor er evaluering endnu ikke sat på tegnebrættet.
Men vi vil naturligvis følge det, som er den almindelige praksis, nemlig at følge op og via en evaluering se på, om de forandringer, som kan udføres, er hensigtsmæssige. Hermed sluttede spørgsmålet.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2000-05-02:
Ja, det er min mening, at børn og unge skal have mulighed for at sidde på et hvilket som helst folkebibliotek og surfe på Internettet.
Jeg er nemlig fuldstændig overbevist om, at det er meget bedre, de sidder på biblioteket og gør det eventuelt sammen med nogle bibliotekarer eller sammen med nogle voksne, i stedet for at de sidder derhjemme alene.
Men selvfølgelig skal der være kontrol med det, og jeg har fuld tillid til, at de gode folkebiblioteker, vi har, det gode personale, vi har på folkebibliotekerne, vil se til, at der ikke sker misbrug. Med hensyn til det andet spørgsmål, som fru Tove Videbæk stillede om kommunalbestyrelsernes ansvar, vil jeg gerne henlede opmærksomheden på § 3, hvor der står, at kommunalbestyrelsen er forpligtet til i samarbejde med andre kommunalbestyrelser at drive et folkebibliotek m.v.
Så det er altså stadig væk kommunalbestyrelserne, der har ansvaret, herunder også det økonomiske ansvar for at drive folkebibliotekerne.
Tove Videbæk (KRF), 2000-05-02:
Ministeren nævnte i sit indlæg, at kommunerne har ansvaret for folkebibliotekerne.
Hvorfor er dette så ikke videreført til den nuværende lovgivning?
I tidligere lovgivning stod der, at kommunalbestyrelsen havde ansvaret for folkebibliotekerne.
Nej, men den ordlyd, som vi har i vores ændringsforslag, er taget nøjagtig fra radio- og tv-området, og på radio- og tv-området tror jeg jo heller ikke, at kulturministeren har intentioner om at gå ind og påvirke materialevalget.
Det siger ministeren at hun heller ikke vil vedrørende Internettet.
Men er det virkelig ministerens mening, at børn uhindret skal kunne tilbringe deres eftermiddage på det lokale folkebibliotek med at surfe på nettet, med at surfe rundt i porno på nettet på det offentlige bibliotek for skatteborgernes penge?
Er det virkelig ministerens mening?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2000-05-02:
Jeg vil gerne starte med at sige tak til de mange ordførere og til de mange partier i Folketinget, som støtter dette utrolig vigtige kulturlovforslag.
Så vil jeg gerne knytte en enkelt kommentar til det ændringsforslag, som er stillet uden for betænkningen af Kristeligt Folkeparti.
Jeg kan som kulturminister ikke støtte ændringsforslaget.
Lovforslaget viderefører et grundlæggende princip i dansk biblioteksvæsen, der betyder, at det er kommunerne, der har ansvaret for driften af folkebibliotekerne, herunder materialevalget.
Det er således ikke korrekt, når det som begrundelse for ændringsforslaget bliver anført, at kommunalbestyrelsen ikke længere har det politiske ansvar for materialevalget.
Efter min opfattelse skal vi fastholde, at materialevalget skal ske på et biblioteksfagligt grundlag med udgangspunkt i bibliotekernes formål om at fremme oplysning, uddannelse og kulturel aktivitet og de fastsatte kriterier om kvalitet, alsidighed og aktualitet. Det vil ikke være hensigtsmæssigt, hvis kulturministeren får mulighed for konkret at influere på folkebibliotekernes materialevalg, f.eks. ved at kunne forbyde, at bestemte værker stilles til rådighed for brugerne.
Med hensyn til at dæmme op for ulovlig adfærd på Internettet er det min opfattelse, at bibliotekerne har gode muligheder for at gøre det svært at udføre ulovlige handlinger fra bibliotekernes pc'er, idet man anbringer dem i et åbent miljø, hvor andre brugere og bibliotekets personale har deres gang.
I kombination hermed kan bibliotekerne ved skiltning advare om, at ulovligheder fra bibliotekernes pc'er vil medføre politianmeldelse.
Endvidere vil jeg gerne understrege, at når adgang til Internet via folkebibliotekerne nu bliver fastsat ved lov, så er det bl.a., fordi bibliotekerne har gode forudsætninger for at understøtte befolkningens anvendelse af nettet og udvikle nye serviceydelser i overensstemmelse med folkebibliotekernes formål.