runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Gjellerup (S), 1999-04-15:
Ja, erhvervsordførerne er flittige folk.
Vi både indleder dagen og afslutter dagen.
Her ved afslutningen af dagen er det et forslag fra SF om ændring af konkurrenceloven, der er på.
Ændringen, som SF foreslår,
ligger i fem punkter.
Forslagsstillerne har som begrundelse bl.a. henvist til rapporterne fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd og Det Økonomiske Råd, som inden for de sidste år er udkommet.
De fem punkter i forslaget er indførelse af fusionskontrol, forbud mod misbrug af dominerende stilling med skrappere sanktioner, skærpet forbud mod konkurrencebegrænsende aftaler, ændring af Konkurrencerådets sammensætning og endelig styrkelse af Konkurrencestyrelsen
for at sikre kortere sagsbehandlingstider. Det foreslås bl.a. at skærpe forbudet mod konkurrencebegrænsende aftaler, så mulighederne for at fritage aftaler fra forbudet præciseres, og administrationen af reglerne strammes op.
Efter min opfattelse er denne del af forslaget uhensigtsmæssig af to grunde.
For det første har et af formålene med den nuværende konkurrencelov været at skabe et regelsæt, der i modsætning til det tidligere, vi havde, i høj grad kommer på linje med den regulering, som gælder i EU og i de fleste af de øvrige EU-lande.
Baggrunden er regeringens bestræbelser på at opnå en administrativ enkel løsning til gavn for de danske virksomheder, som dermed undgår forskellige regelsæt.
For det andet giver de nuværende regler mulighed for individuelt og gruppevis at fritage de aftaler, hvor gevinster for f.eks. forbrugerne overstiger de ulemper, der kan være, ved at aftalerne på visse punkter begrænser konkurrencen.
For så vidt angår de øvrige ændringer, som SF har foreslået, vil jeg gerne understrege, at loven, som den gælder nu, og som jo altså har en helt anden metode indbygget i sig, kun har virket fra 1. januar sidste år.
Jeg synes derfor, det er vigtigt, at vi, som vi også har været, vil være meget nøjeregnende med at samle erfaringer, og der synes jeg også godt, at der kan være mere tid til at samle flere erfaringer, før vi giver os i kast med at ændre loven.
Hertil kommer, at loven er en generel lov for hele erhvervslivet, så skal loven ændres, så kræver det grundige overvejelser.
Jeg synes, debatten kan være med til at give et grundlag, vi kan arbejde videre med, men jeg kan godt sige på nuværende tidspunkt, at regeringen ikke mener, at en revision står for døren.
Konkurrencestyrelsen offentliggør ved denne måneds udgang en konkurrenceredegørelse.
Analyserne i denne redegørelse vil sammen med andre analyser, også dem, der er påpeget i forslaget her, og også med de andre erfaringer, vi har med administration og håndhævelse af konkurrenceloven, bidrage til det grundlag, der måtte vise sig at være for eventuelle ændringer af konkurrenceloven.
Som nævnt synes jeg, at denne debat kan være en nyttig anledning til at få opsamlet nogle foreløbige meldinger fra Folketingets partier på dette tidspunkt, hvor loven har fungeret i godt 1 år.
Regeringen deltager også meget gerne i den videre debat, men afviser på dette tidspunkt at træffe beslutninger om ændringer i konkurrenceloven.
Jytte Wittrock (S), 1999-04-15:
Den nuværende lov har kun virket meget kort tid, som også erhvervsministeren lige har påpeget. Når det er sagt, vil jeg også gerne sige, at vi er meget opmærksomme på, at vi her har en lov, som det løbende vil være nødvendigt at se på.
Vi er også meget opmærksomme på, at næsten alle lande i EU har valgt at have både en national kontrol og en EU-kontrol med fusioner.
EU's bagatelgrænse for kontrol med fusioner er vi enige med forslagsstillerne i kan være betænkelig set i lyset af den virkelighed og mulighed, der er i Danmark for at skabe monopollignende position med langt mindre omsætning end EU's tærskelværdi.
Det synspunkt er ikke nyt.
Ved behandlingen af konkurrenceloven i 1997 overvejede vi i Socialdemokratiet nøje at indføre fusionskontrol.
Men da vi gerne ser, at de danske virksomheder også bliver i stand til at klare sig også i global sammenhæng, og det kan kræve, at virksomheder får mulighed for at have en vis størrelse, er vi stadig væk af den opfattelse, at indberetningspligten foreløbig er tilstrækkelig sammen med forbud mod misbrug af dominerende stilling til, at det kan sikre en fornuftig balance.
Jeg vil gerne også fra Socialdemokratiet appellere til ministeren om, at der følges nøje med i udviklingen.
Det vil der være brug for.
Jeg er ikke i tvivl om, at vi løbende skal vurdere, om de redskaber, loven giver, er gode nok.
Men vi synes altså som sagt, at loven skal have lidt længere tid, at vi skal skaffe os et bedre og vurderingsgrundlag, før vi ændrer loven.
Vi vil også gerne deltage i debatten om loven, og hvis konklusionen bliver, at den ikke mere er god nok, så er vi villige til at se på de muligheder, der er for at forbedre den.
Det, jeg prøver at sige, er, at vi ikke kan tilslutte os at ændre loven nu, men gerne vil deltage i debatten, og også gerne vil have, at den til enhver tid er så optimal som muligt.
Jørn Jespersen (SF), 1999-04-15:
Det er blevet fremhævet både af ministeren og nu senest af Socialdemokratiets ordfører, at loven ikke har virket så længe, og det er da rigtigt.
Man kunne jo godt forvente, at både ministeren og den socialdemokratiske ordfører havde gjort sig bare nogen overvejelse over de foreløbige erfaringer i den periode, der
er gået.
Derfor skal jeg spørge Socialdemokratiets ordfører
Er det virkelig tilfredsstillende set fra Socialdemokratiets side?
Punkt 2: Er man tilfreds med, at vi ikke har et reelt forbud mod misbrug af dominerende stilling?
At vi i virkeligheden opretholder et kontrolprincip, og at der ikke bliver givet bøder, første gang man opdager misbrug af dominerende stilling?
Punkt 3
: Synes Socialdemokratiet, at forbudet mod konkurrencebegrænsende aftaler fungerer efter hensigten, baseret på de erfaringer, vi har indtil nu?
Jytte Wittrock (S), 1999-04-15:
Jeg prøvede at sige i ordførertalen, at vi synes, vi har et udgangspunkt, som vi er tilfredse med nu.
Men vi er meget opmærksomme på alle tre punkter, som hr. Jørn Jespersen her fremhæver, og vi vil gerne diskutere dem. Det er lige præcis de elementer, som vi skal have med ind i diskussionen, det er jeg ikke i tvivl om.
Men vi synes altså, at udgangspunktet må være dér, hvor det er nu.
Svend Erik Hovmand (V), 1999-04-15:
Uden for dette hus er der mange, der taler om hovsalovgivning, mange, der taler om, at dette hus undertiden taber hovedet, og at fordi man har set nogle avisoverskrifter, så skal der gennemføres en helt ny lovgivning.
Det vil jeg stærkt advare imod.
Lad det være sagt som indledning.
Så vil jeg i øvrigt sige, at den lov, vi beskæftiger os med her, har eksisteret i 1 år og 3 måneder.
Vi har ikke engang fået implementeret lovgivningen endnu. Den lov blev vedtaget med 94 stemmer.
Jeg ved godt, at hr. Jørn Jespersens parti undlod at stemme, og det gjorde Enhedslistens medlemmer også, men resten af Folketinget sagde til erhvervslivets parter, arbejdsmarkedets parter: Ved I hvad?
Vi skal ændre dem, måske, vi laver en revision om 3-4 år, men foreløbig vil vi køre efter disse regler.
Det var, hvad Folketingets klare, store flertal på 94 mandater sagde.
Jeg synes, at forslagsstillerne bør have det her in mente, inden man puster sig for meget op.
Jeg er helt opmærksom på de tre-fire punkter, som hr. Jørn Jespersen har hevet frem.
Jeg skal ikke bruge mange ord på at imødegå hvert enkelt af dem, selv om det kunne være fristende.
Det skal jeg ikke, fordi de blev gennemtrævlet fra ende til anden under et meget, meget omfattende, måske et af de mest omfattende, udvalgsarbejder, vi har haft i nyere tid i Erhvervsudvalget forud for lovens vedtagelse, alle disse spørgsmål.
Derfor vil jeg bare stille og roligt appellere til, at vi nu giver lidt ro til, at denne her lov kan blive implementeret, blive virkeliggjort.
Jeg skal ikke her sige, at der ikke skal ændres et komma, men jeg er fuldstændig enig med erhvervsministeren, når erhvervsministeren under den debat, der opstod for en måneds tid siden, sagde: Åh ja, skal vi nu ikke lige vende skråen i munden, eller hvad det nu var for et udtryk man brugte, og i hvert fald på den side af jul ønskede
erhvervsministeren ikke at tage stilling til nogen som helst ændringer. Det synes jeg var klogt sagt, det var rigtigt sagt.
Og jeg kan fuldstændig tilslutte mig den linje.
Jørn Jespersen (SF), 1999-04-15:
Hr. Svend Erik Hovmand henviser til den debat, der var forud for den nugældende lovs vedtagelse.
Så kan han sikkert også huske SF's synspunkter ved den lejlighed og vil dermed komme frem til, at der ikke fra vores side er tale om hovsasynspunkter, men om gentagelse af synspunkter, som vi også havde ved den lejlighed.
Når vi fremfører dem nu, er det jo, fordi der er sket en række fusioner, som har givet os ret i, at den lov, som 94 mandater på det daværende tidspunkt gennemførte, ikke er tilstrækkelig til at regulere de fusioner, vi rent faktisk ser.
Jeg tænker på slagterisektoren; jeg tænker på mejerisektoren.
Når man samtidig ved, at alle økonomiske eksperter: Finansministeriet, Det Økonomiske Råd, OECD, Arbejderbevægelsens Erhvervsråd dokumenterer, at vi har en alt for slap konkurrence på det danske marked; at det fører til tab af arbejdspladser; at det fører til lavere realløn, fører til tab af velfærd, højere priser osv., så er det utroligt at høre repræsentanten for Danmarks liberale parti værge for sig for at undgå øget konkurrence på det danske marked. Jeg kan kun komme på en eneste forklaring, og jeg er jo nødt til at gætte, da hr. Svend Erik Hovmand ikke selv argumenterer indholdsmæssigt overhovedet.
Er det, fordi det er landmændenes store andelsselskaber, der fusionerer, at man så gerne vil undgå konkurrence?
Jytte Wittrock (S), 1999-04-15:
Ja, jeg har et meget enkelt spørgsmål til hr. Svend Erik Hovmand, som jeg kunne være interesseret i at få et meget klart svar på.
Vil en effektiv konkurrencelovgivning være til gunst for erhvervslivets konkurrenceevne eller vil den være til ugunst?
Svend Erik Hovmand (V), 1999-04-15:
Ingen her skal være i tvivl om, at vi som et liberalt parti ønsker konkurrence.
Og der er heller ingen tvivl om, at vi ønsker en effektiv konkurrence.
Det være sagt til fru Jytte Wittrock.
Der er heller ingen diskussion om, at vi ønsker, at de regler, der skal være for at sikre en effektiv konkurrence, skal være fornuftige og hensigtsmæssige.
Vi befinder os i et fælles marked, og derfor er der mange hensyn at tage til det.
Men der er altså også nogle hensyn at tage til det specielle danske marked.
Vi har nu set den ene erhvervsredegørelse efter den
anden påpege problemerne i dansk erhvervsliv ved, at vi har for små virksomheder, eller rettere sagt, vi har for få lokomotiver i dansk erhvervsliv.
Og ser vi på det europæiske kort, så må man nok sige, at vi faktisk ingen store virksomheder har i Danmark - en enkelt måske eller to, tre, men så tror jeg også, vi kan standse; mere end en håndfuld har vi faktisk ikke.
Og hvis vi ser på den måde, fusionskontrollen har virket på andre steder, har der for det første ikke været ret mange indsigelser, for det andet har mange beslutninger, f.eks. i Storbritannien, jo været truffet ud fra en rent politisk vurdering.
At forestille sig, at vi her i Folketinget eller ministeren skulle sidde og træffe en afgørelse om en fusion mellem en virksomhed i Nordjylland og en virksomhed i København med hensyn til arbejdspladsernes placering, og jeg ved ikke hvad.
Jeg tror, dansk erhvervsliv vil være dårligt tjent med en politisk indblanding.
Jeg mener faktisk, at vi politikere somme tider er meget gode til at lave lovgivning, men vi skal holde os lidt fra at blande os for meget i erhvervslivet.
Det er erhvervslivets folk bedre til. Når det så er sagt, vil jeg gerne sige, at der også er ting i denne her lov, som vi ikke synes er hundrede procent perfekt.
Det sagde vi også under debatten.
Sådan er det jo altid, når man laver en aftale.
Det var der faktisk et meget stort flertal, der gjorde.
Jørn Jespersen (SF), 1999-04-15:
Jeg er da helt enig med Venstres ordfører i, at partiet fik ganske meget ved forhandlingerne om den nugældende lov.
Man fik nemlig forhindret den effektive konkurrence, og derfor kunne Venstre åbenbart stemme for forslaget Så bliver jeg altså nødt til at sige, at når hr. Svend Erik Hovmand henviser til, at der skulle være planer om, tanker om, at man politisk skulle tage stilling til fusioner, så er det, undskyld mig, det rene vås.
Det fremgår overhovedet ingen steder, at der skulle være tanker om, at vi politisk skulle regulere det.
Det har man ikke fået med den nugældende lov, og det er det vi foreslår, at Konkurrencestyrelsen får, effektive redskaber, og det er meget nødvendigt.
Jeg henviser til en rapport fra Det Økonomiske Råd, som har kigget på, hvilke erhverv i Danmark der ikke har effektiv konkurrence, hvor der er tydelige tegn på konkurrenceproblemer.
Jeg nævner bare nogle få af dem: Nydelsesmiddelindustrien, olieraffinaderier, asfalt/tagpap, vognmandsbranchen, tegl og cement, guld og sølv, legetøjsfremstilling osv.
Det vrimler med erhverv, hvor der ikke er konkurrence.
Jeg noterede mig i øvrigt, at hr. Svend Erik Hovmand ikke svarede på fru Jytte Wittrocks spørgsmål: Er det en fordel for konkurrenceevnen, at vi har en effektiv konkurrence på det danske marked?
Det er det nemlig også.
Frank Aaen (EL), 1999-04-15:
Jamen det er jo oplagt, at hr. Svend Erik Hovmand er imod fusionskontrol og kommer her med en meget principiel afvisning af det.
Så er det jo interessant, at samtlige andre lande i EU på nær Luxembourg og Danmark har fusionskontrol, at verdens største liberalistiske land, USA, har fusionskontrol, og at EU har en fusionskontrol.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Svend Erik Hovmand, om man her sporer kernen eller kimen til en EU-modstand hos Venstres ordfører på det her område.
Svend Erik Hovmand (V), 1999-04-15:
Må jeg først sige til det sidste, at jeg selvfølgelig, hvis ikke det fremgik klart nok, gerne vil gentage, at vi selvfølgelig ønsker en effektiv konkurrenceevne, og der er ingen tvivl om, at den bliver bedre ved en effektiv konkurrencelovgivning.
Og så vil jeg sige i forlængelse af det, at vi faktisk var dem, der først af alle ønskede at få en europæisk model indført i Danmark, hele spørgsmålet om forbud eller ikke-forbuds princippet, skulle vi have det, eller skulle vi ikke have det?
Det var faktisk os, der rejste den sag og sagde: Vi skal have en model, der svarer til resten af Europas på en række områder, og i hvert fald på det grundlæggende principielle.
Der er ét område, hvor vi synes, vi ikke kan hente gode erfaringer fra Europa, og det er en meget detaljeret fusionskontrol, som findes i en række lande med meget forskellig udformning i øvrigt.
Jeg har her henvist til f.eks. den engelske model, som fører til politiske afgørelser, som jeg ikke er tilhænger af.
Men i øvrigt har vi jo fusionskontrol.
Altså hvem er det, der påstår, at vi ingen fusionskontrol har?
Vi har faktisk den europæiske fusionskontrol, og jeg er overbevist om, at den europæiske model vil blive ændret i de kommende år.
De initiativer og den hvidbog, der er udarbejdet på det her område, tyder jo på, at der lægges op til en ensartet model i hele Europa baseret på en ny metode omkring fusionskontrol, og den må vi jo så se på, når den kommer.
Tom Behnke (FP), 1999-04-15:
Fremskridtspartiet er positiv over for ministerens lovforslag.
Seneste ordfører og også andre ordførere har været inde på, at man jo sådan set godt kunne have gået længere endnu i forhold til studentermedindflydelse.
Man kunne være gået længere i forhold til at lave om på universiteterne.
Men jeg tror egentlig, at når alt kommer til alt, er det hensigtsmæssigt, at man sådan tager et skridt ad gangen.
Det er trods alt en verden, som jo er noget konservativ i hele sin struktur, og hvis man sådan fra den ene dag til den anden laver revolution, tror jeg faktisk, at vi kommer til at skade mere, end vi kommer til at gavne. Når vi i Fremskridtspartiet ser på forslaget her, ser vi, at det er et forslag, der går i den rigtige retning, og alt andet lige kan vi så selvfølgelig støtte forslaget. Der er jo tale om, at der bliver større frihed og mere fleksibilitet i form af disse udviklingskontrakter, men at man netop også laver udviklingskontrakterne, for at der er politisk snor i det, at det ikke bliver sådan helt autonomt, om jeg så må sige, men at vi i Folketinget via ministeren har adgang til at have lidt politisk hold på, hvad det egentlig er, der kommer til at ske.
Så jeg synes, det er en god model, nemlig udviklingskontrakterne, man har valgt, som man jo så også har adopteret fra andre offentlige institutioner.
I Fremskridtspartiet synes vi, at det er en ganske glimrende ting, at det nu også bliver indført her.
Den øgede studenterindflydelse er vi selvfølgelig også med på, og samarbejdet på tværs af universiteterne ser vi også som et gode.
Det burde man gøre på langt flere uddannelsesinstitutioner her i landet, også de tekniske uddannelser burde man lægge sammen; men det er jo en helt anden sag.
Her taler vi om universiteterne, og vi er tilfreds med, at man lægger op til et større samarbejde på tværs af universiteterne.
Så er der muligheden for at oprette lønnede ph.d.-stipendiater.
Det kan vi jo ikke have nogen som helst indvendinger imod.
Det synes vi faktisk er ganske glimrende at gøre.
Samlet er det som sagt et forslag, som vi i Fremskridtspartiet ser positivt på, og vi kommer til at støtte forslaget.
Vi savner lidt en endnu større indflydelse
fra erhvervslivets side på, hvad der sker på universiteterne.
Det kan være, det kommer i den næste runde, det kan også være, det kommer i disse udviklingskontrakter, det kan man ikke vide, nu bliver banen jo sådan set rimeligt åben for det.
Det er trods alt erhvervslivet, der til sin tid skal ansætte disse unge, der bliver uddannet på universiteterne, men det kan være, at det kommer sammen med udviklingskontrakterne.
Lad os prøve at se på det.
Ebbe Kalnæs (CD), 1999-04-15:
Er hr. Henrik Svane klar over, at en lille kommune ude i det yderste Danmark - lad os tage Ravnsborg, det er en af de slemme - formentlig skal hæve skatten med 2-3 pct. for at hæve serviceniveauet et ganske lille stykke, mens andre kommuner derimod i nærheden af en større by med store indtægter måske skal hæve skatten med 0,25 pct. for at opnå den samme serviceforbedring?
Er hr. Henrik Svane enig i, at det system ikke virker særlig effektivt, og at der i det system er voldsomt mange tilfældigheder?
Ole Sohn (SF), 1999-04-15:
Jeg er enig med hr. Kim Andersen i, at det er en særlov, men det ændrer jo ikke ved dét, at siden loven blev lavet, har vi fået syn for sagen: Vi har fået at vide, at den er i strid med de internationale konventioner, Danmark har underskrevet.
Vi kan jo ikke have en situation, hvor vi har en lov, som strider mod internationale aftaler, som vi har ratificeret, og samtidig følge de internationale konventioner.
Vi må enten følge loven og sige: Vi blæser på vores internationale forpligtelser, eller også må vi ændre loven.
Og den eneste måde, dansk søfart har en fremtid på, er ved at kvalificere arbejdskraften.
Danmark kan inden for søerhvervet som inden for alle andre områder kun klare sig med en veluddannet og velkvalificeret arbejdskraft.
Ole Sohn (SF), 1999-04-15:
Nu vil jeg ikke påstå, at jeg er alvidende, men det er ikke korrekt, når fru Gitte Seeberg siger, at jeg taler mod bedre vidende om beskæftigelsesandelen.
Faktisk har Dansk Rederiforening i samarbejde med Dansk Metal netop lavet en analyse og status over DIS-loven for 1988-1998, og dér har man faktisk dokumenteret sort på hvidt, at antallet af danskere er faldet fra 84 pct. til 54 pct., og at der er sket en tilsvarende stigning for de udenlandske ansatte.
Men det er rigtigt nok, at man kan gøre tallene op på mange måder, og hvis man inddrager færgedriften i området her, Scandlines og lignende, er det klart, at vil man finde flere, men man skal være opmærksom på, at nu begynder Scandlines jo også at hyre udenlandsk arbejdskraft.
Så det er faktisk en pukkel, hvor det går op, og hvor det så går meget stærkt nedad igen.
Jeg vil godt sige til fru Gitte Seeberg, at jeg ikke har fokuseret specielt på det, at man har nettolønninger.
Jeg har fokuseret på to ting, dels at rederne ikke i tilstrækkeligt omfang lever op til at sikre uddannelse for nye unge danskere - nogle gør, men ikke alle - og dels at jeg ganske simpelt ønsker, at vi i Danmark overholder de internationale konventioner, vi har underskrevet.
Gitte Seeberg (KF), 1999-04-15:
Nu kan tal jo læses på mange forskellige måder, og jeg medgiver hr. Ole Sohn, at antallet i procent er faldet over de senere 10 år, og det er særlig blandt de menige, der er blevet flere udenlandske søfolk, men hvis man kigger på det samlede antal ansatte inden for branchen, må hr. Ole Sohn dog medgive mig, at antallet af beskæftigede er steget.
Egil Møller (DF), 1999-04-15:
Det er nu snart 11 år siden, at Dansk Internationalt Skibsregister blev etableret som følge af den store konkurrence på verdensmarkedet for den danske handelsflåde, og som på så mange andre områder var det timelønningerne i Østen, som udgjorde brøkdele af timelønningerne i Danmark, der medførte, at danske rederier måtte forhyre udenlandske søfolk for overhovedet at kunne overleve i branchen.
Danske rederier fik med DIS-loven en større mulighed for at undlade udflagning.
Efter vedtagelsen i 1988 blev den danske handelsflåde straks større som følge af hjemflagning af en række skibe samt indkøb og nybygning af skibe.
Vi må jo også konstatere, at den danske handelsflåde siden da er vokset med 1,4 mio. BRT.
Danmark har således i dag en af de allerstørste handelsflåder inden for EU.
I Dansk Folkeparti er vi godt tilfredse med, at danske redere i perioden har foretaget bruttoinvesteringer i nye skibe for mere end 50 mia. kr., og det må bemærkes, at ca. to tredjedele er bygget på danske værfter. Jeg går ud fra, at de fleste her i salen er stolte over, at nettoindsejlingen i 1998 har udgjort ca. 11 mia. kr.
Jeg kan i hvert fald garantere, at i Dansk Folkeparti er vi yderst tilfredse og taknemlige for denne indsats for det danske samfunds valutakasse.
Kaster vi et blik på beskæftigelsen i de sidste 10 år på DIS-skibene, er antallet af danske beskæftigede øget fra 3.312 til 5.989.
Og denne udvikling er sket, som det er også er sagt tidligere, på trods af ny teknik, der har muliggjort
en reduktion af besætningerne på de enkelte skibe.
Ser vi på mønstringstallene fra Søfartsstyrelsen, er antallet af søfarende også steget: fra 3.038 til 6.397.
Også her er antallet af danskere steget: fra 2.578 til 3.647.
Når vi omtaler beskæftigelsen i den danske handelsflåde, må vi jo ikke glemme de positive følgevirkninger for beskæftigelsen på landjorden - det har flere ordførere i øvrigt også været inde på - og det er nok ikke helt forkert, når Danmarks Rederiforening hævder, at ca. 45.000 personer i handelsflåden er beskæftiget i såkaldte backup-funktioner på land.
Ser vi på den danske beskæftigelse inden for officersgruppen og de menige, er der en øget tendens til, at det er gruppen af menige, der mønstres blandt udenlandske statsborgere.
Det er den ulige konkurrence på timelønninger, der nødvendiggør denne gruppe, hvis vi vil opretholde en stor dansk handelsflåde.
For Dansk Folkeparti er det væsentligt, at vi her i landet fortsat er i stand til at uddanne ikke blot søofficerer, men alle faggrupper, der er beskæftiget i det maritime erhverv.
Må jeg til sidst gentage, at vi i Dansk Folkeparti er stolte af dansk skibsfarts indsats i den internationale konkurrence.
Vi ønsker at sikre, at danske redere ikke fristes til udflagning.
Den danske valutakasse har hårdt brug
for, at vi sikrer den danske handelsflådes vilkår på en måde, der gør det muligt at opretholde det nuværende niveau og også gerne at øge beskæftigelsen for danske lønmodtagere både på havet og på landjorden.
Det kan kun lykkes, hvis den danske lovgivning yder sit bidrag hertil.