Margrethe Vestager (RV), 2000-03-21:
Først og fremmest vil jeg gerne sige tak for den debat, vi
har haft.
Bemærkningerne fra ordførerne vil blive en stor hjælp i arbejdet med færdiggørelsen af det lovforslag, som vi arbejder med.
Indledningsvis vil jeg sige, at det ikke kan være nogen fuldstændig fundamental overraskelse, at regeringen har været optaget af problemet.
Allerede i et samråd for ganske mange uger siden lovede arbejdsministeren og undertegnede Uddannelsesudvalget, at der ville komme et initiativ i det tidlige forår, og man må sige, at det er en meget god timing
i forhold til det løfte, som blev afgivet.
Med hensyn til det, vi arbejder med, er det jo klart, at der er en økonomisk side af sagen et eller andet sted, og som det vil være fru Jette Gottlieb lysende klart - det vil jeg i hvert fald tro - ligger der allerede i finanslovaftalen for år 2000 et tilsagn fra regeringen om at prioritere investering og renovering på folkeskoleområdet i forbindelse med forhandlingerne med de kommunale parter om økonomien for år 2001, ligesom det i øvrigt var tilfældet sidste år - netop for at sikre, at der er rum for kommunale investeringer på folkeskoleområdet.
En del af de ting, vi har diskuteret her, forekommer mig at være lidt af en strid om ord.
Hvis man gennemgår de to rapporter, som er afgivet af tværministerielle arbejdsgrupper, er det meget tydeligt, at en del af den kendte arbejdsmiljølovgivning gælder for uddannelsesinstitutioner, fordi det udvidede arbejdsmiljøbegreb gør sig gældende i de situationer, hvor elever og studerende er omfattet af det, man kunne kalde arbejdslignende situationer.
Det vil sige, at vi har et ganske omfattende regelværk, som låner sin logik direkte fra den gældende arbejdsmiljølovgivning.
Det, som for mig har været det meget centrale i samarbejdet med mine kolleger om at lave et lovforslag af den type, der bliver tale om, har været at sikre, at vi fik lavet mekanismer, som gjorde det muligt at give adgang til dette regelværk - eller med andre ord: at få lavet en anden form for demokrati, en anden form for proces, en anden form for prioritering, som kunne være et tilsagn til elever og studerende om, at de rent faktisk har indflydelse på de omgivelser, hvori de skal lære noget.
På den anden side må det være lige så lysende klart, at vi ikke kan overflytte kompetence.
Jeg mener i hvert fald ikke, at vi - som nogle har efterlyst - kan handle hen over hovedet på de 1.700 folkeskoler, som eksisterer for nærværende.
Tværtimod må vi sikre, at der bliver nogle rammer, som gør, at man i en demokratisk proces kan forholde sig til de problemer, der måtte være på den enkelte skole.
Da de fleste også er bevidste om, at der er meget, meget stor forskel på skolerne og uddannelsesinstitutionerne,
Tværtimod kan man sige, at den tænkning, som ligger bag det lovforslag, som jeg forsøgte at præsentere i min introduktion, netop forsøger at fremme et dobbelt formål: at sikre bedre forhold for elever og studerende i undervisningsmiljøet, samtidig med at man udnytter det engagement og det tilsagn, der er fra elever og studerendes side om at deltage i diskussionen om prioriteringen af sagerne.
Det er ikke, fordi vi har en intention om at øge bureaukratiet, men fordi vi tror, det er vigtigt som et redskab i en demokratisk proces at have et grundlag at diskutere undervisningsmiljøet på - det grundlag er måske i dag på anekdotisk basis og kan derfor ikke give anledning til fornuftige prioriteringer - efter samtaler, hvor elever og studerende har indflydelse på beslutningerne.
Det er ganske rigtigt, at centerets opgaver bliver anderledes end Arbejdstilsynets, fordi vi ikke tillægger det myndighedsopgaver og dermed heller ikke påbudsmuligheder.
Det er i sagens natur, fordi vi ikke ønsker, at der skal skabes en forvirring mellem de to instanser, og vi heller ikke ønsker at skabe forvirring, når det gælder læreres og andre ansattes arbejdsmiljø på den enkelte institution.
Man kan sige, at det grundlæggende i det hele er, at vi har en forventning om, at hvis demokratiet får de rigtige redskaber, hvis der gives elever og studerende mulighed for at få indflydelse, vil de også udøve den indflydelse, også over for de bevilgende myndigheder, der måtte være på de forskellige niveauer.
Det er selvfølgelig også det, der er det helt centrale: Forudsætningen for, at der kan rettes op på de problemer, der måtte blive afdækket nogle steder, er, at man er villig til at prioritere løsningsmulighederne.
Angående tidsperspektivet kan jeg sige, at jeg håber, vi kan gøre lovforslaget færdigt inden for en meget kort tidshorisont og sende det i høring i begyndelsen af april.
Jeg tror, det vil være vigtigt i forbindelse med Folketingets behandling af sagen, at der har været en høringsrunde, hvor de mange, mange interessenter, der er på dette område, får lejlighed til at udtale sig, men jeg håber som sagt at kunne fremsætte lovforslaget i denne samling efter en forhåbentlig solid høringsrunde .