runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-12:
Jeg vil gerne spørge ministeren, om han ikke på baggrund af de meldinger, der nu er kommet fra partierne, kunne tænke sig at indbyde alle partierne i Folketinget til en drøftelse.
For det er jo krystalklart, at ministerens synspunkt ikke er holdbart i forhold til det flertal, der er i Folketinget. Det kan man jo konstatere.
Det går jeg ud fra ministeren selv er opmærksom på.
Der er et flertal i Folketinget, der ikke er indstillet på at acceptere, at der pludselig slippes et voldsomt stort milliardbeløb ud i økonomien helt uden kontrol og med i øvrigt en masse urimelige virkninger.
Sådan har jeg hørt meldingerne fra de partier, der har fremsat det her forslag, men også fra Dansk Folkeparti, og det er også meldingen fra Enhedslisten.
Derfor synes jeg, ministeren skulle tage i betragtning, at den position, han har indtaget indtil nu, nemlig at sidde tilbagelænet og ikke foretage sig noget, mens han ser på, at det hele rutsjer ned ad skråplanet, ikke er holdbar. Så medmindre ministeren har gemt sine svar på alle de spørgsmål, der nu er blevet stillet gang på gang, og som ministeren hidtil ikke er kommet med nogen som helst svar på, synes jeg, ministeren skulle drage den konklusion, at han står på bar bund i den her sag og derfor ville gøre klogt i at indbyde repræsentanter for alle Folketingets partier til et møde.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-11-12:
Jeg vil godt sige til ministeren, at sammenligningen mellem min privatbolig og en kommune nok ikke holder ret langt hverken juridisk eller økonomisk.
Men jeg vil gerne have ministerens svar.
Han mener, at de økonomiske og fordelingsmæssige problemer, der vil opstå som følge af salg af elforsyningsvirksomheder, skal løses i en forhandling mellem regeringen, eller er det måske kun finansministeren, og kommunerne.
Hvad er det egentlig, der ligger bag det?
Er det regeringens intention at sige til de kommuner, der har gæld: Ja, den må I gerne afdrage, men de penge, der er til overs, skal I deponere - ja, I kan måske bruge renterne?
Er det den model, regeringen går efter?
Hvis det er den, vil jeg meget gerne have belyst, hvilke konsekvenser det vil have f.eks. for en kommune, der som Herning har en gæld, og for en kommune, der som Gentofte ikke har nogen gæld.
Svend Auken (S), 2002-11-12:
Jeg forstår på ministeren, at hvis de mange milliarder - og der er jo grund til at tro - vil blive omsat til øget efterspørgsel, skal problemet løses gennem de kommunaløkonomiske forhandlinger.
Synes ministeren virkelig, det er rimeligt, at alle kommuner, og altså også de knapt 200 kommuner, der jo slet ikke har ejerandele, skal betale gildet for de 80 ejerkommuner, der måske kan spekulere i at sælge?
Er det retfærdigt?
Det andet, jeg vil spørge ministeren om,
er de bundne kunder.
Der indgår jo også varmekunder i det her, de er jo i realiteten bundne kunder på markedet; hvordan vil han beskytte dem?
Og endelig for det tredje: Tror ministeren virkelig, at alle kommuner først og fremmest er i det her for at spekulere? Er de ikke især optaget af at skaffe deres borgere, deres forbrugere så god en betjening og så god en forsyning som overhovedet muligt
Og skulle man ikke lægge det til grund i stedet for hele tiden sige, at alt går i stå, hvis der ikke er milliarder på bordet?
Det er jo vores kolleger ude i kommunerne, der er mindst lige så idealistiske, som vi er her i Folketinget.
Niels Helveg Petersen (RV), 2002-11-12:
Det Radikale Venstre kan støtte de to forslag, vi har foran os.
De er del af det boligforlig, der blev lavet i midten af oktober, og som Det Radikale Venstre med glæde medvirker i.
Det er ikke et forlig, der revolutionerer den danske boligpolitik, men det indeholder en række nyttige skridt i en rigtig retning, bl.a. åbnes der mulighed for, at der også kan opføres privat udlejningsbyggeri som supplement til det almene byggeri.
Det Radikale Venstre har i diskussionen med regeringen lagt vægt på, at det støtteelement, der er for det private udlejningsbyggeri her, som jo er mindre end støtteelementet til det almene byggeri, ikke skulle kunne kapitaliseres ved eventuel frasalg efter 20 år, som der oprindelig var blevet lagt op til.
En sådan mulighed for at kapitalisere et offentligt tilskud bryder vi os ikke om, og det er da heldigvis udgået af forslaget.
Jeg synes, at hr. Morten Homann har en meget dårlig sag.
Det, der er tale om her, er jo at give et supplement til det, som vi kender i øjeblikket, og som jo har ført til, at der faktisk er sket en afprivatisering af privat udlejningsbyggeri.
Hr. Morten Homann har en anden politisk opfattelse, end jeg har.
Det er åbenbart.
Men hr. Morten Homann kan altså ikke tåle, at man nu går til angreb på den afprivatisering, der gennem mange år er sket for udlejningsbyggeriet, således at det private udlejningsbyggeri udgør en mindre del af den samlede boligmasse end tidligere.
Vi synes, det er godt, at man her skaber en ekstra mulighed.
Der er det helt usubsidierede private udlejningsbyggeri.
Det er ikke ret stort.
Det er luksusbyggeri og gerne ved en havnefront.
Det er en sag for sig.
Men her skaber vi altså en ny mulighed for at skaffe boliger ved at give pensionskasser og andre mulighed for at opføre privat udlejningsbyggeri.
Incitamenterne for private til at lave udlejningsbyggeri i dag er simpelt hen ikke til stede, og dette er altså et forsøg på at give et sådan incitament.
Det støtter Det Radikale Venstre gerne.
Det er efter vores opfattelse et skridt i den rigtige retning.
Vi vil gerne videre, men det er da i det mindste et skridt i den rigtige retning.
Aase D. Madsen (DF), 2002-11-12:
Ja, det bliver jo ikke et spørgsmål, men et svar, for ministeren stillede mig et spørgsmål.
Ministeren spurgte, hvad Dansk Folkeparti ville gøre.
Ja, Dansk Folkeparti vil i hvert fald ikke blive ved med at se på, at samfundsøkonomiske milliarder kan blafre rundt, uden at man har fastsat regler for, hvad der skal ske med dem. Så kan jeg sige til ministeren, at hvis ministeren ikke vil tage initiativ til det, må Dansk Folkeparti jo gøre det.
i øvrigt vil jeg spørge ministeren, om han ikke mener, at det er et problem, at ifølge Jyllands-Posten i dag er forligsparterne, elreformens forligsparter, De Radikale og Socialdemokratiet, parate til at gå rettens vej for at få stoppet udsalget af de kommunalt ejede elselskaber.
Er det ikke sådan ligesom at sige, at så må det jo være slut med det elreformforlig, der foreligger, når den ene part i elreformforliget ligefrem vil sagsøge den anden?
Det har vi vist aldrig set før i den danske politiske historie.
Arne Toft (S), 2002-11-12:
Ministeren har ved mange lejligheder sagt, både i udvalget og også i salen her, at hans hensigt er at nedsætte prisen på el.
Mener ministeren, at salget af elselskaberne vil give en lavere elpris?
Hvis tilfældet nu er, at det er DONG, der køber og skal have en forrentning af pengene, er ministeren så stadig væk den eneste, der mener, at det vil give en lavere pris?
Til sidst vil jeg godt spørge ministeren: Han siger, at KL har sagt, at det kunne blive til en gældssanering i de kommuner, der har gæld.
Den kommune, der skal have flest penge her, er Gentofte, en kommune, der ingen gæld har.
Må de så ikke bruge pengene?
Martin Lidegaard (RV), 2002-11-12:
Vi kunne have en meget lang diskussion om, hvad der er økonomisk incitament nok til at sælge eller ikke sælge.
Men hvad der i hvert fald ikke skaber incitament til at sælge, er en fuldstændig uafklaret politisk situation, hvor man risikerer, at der vil være et nyt flertal om 3 år, der vil køre en ganske anden politik på det her område, end den nuværende regering gør.
Vi kan simpelt hen ikke være bekendt at give investorerne i det nye marked de vilkår.
Og jeg fatter ikke, at erhvervsministeren i en borgerlig regering ikke tager større hensyn til de interesser, som i og for sig skal sikre en bedre økonomi i sektoren fremover.
at løfte et øjenbryn og have en eller anden idé om, hvordan man vil forholde sig, hvis kommunerne ikke gør, som man ønsker!
Er det deponering, eller hvad har regeringen tænkt sig at foretage sig, hvis Herlev Kommune øger sit offentlige forbrug med 800 mio. kr.?
Hvad vil regeringen så gøre?
Bendt Bendtsen (KF), 2002-11-12:
Fru Aase D. Madsen spørger: Vil ministeren noget, eller skal vi tvinge ministeren til forhandlingsbordet?
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad det så er, Dansk Folkeparti ønsker i denne sag.
Det, jeg har hørt, er, at Dansk Folkeparti ønsker at ophæve Lex NESA.
Det, de øvrige partier kommer med i dag,
er, at i stedet for at man går halvdelen af vejen, så går man 95 pct. af vejen, nærmest 100 pct. af vejen, og så siger man, at nu ønsker vi at inddrage det hele.
Jeg vil igen gøre opmærksom på, at spørgsmålet i forbindelse med salg og lignende, indtægt heraf, som også hr. Svend Auken er inde på, skal løses i forbindelse med den almindelige økonomiske styring af kommunerne, og endnu en gang gør jeg opmærksom på, at af aftalen omkring de kommunale økonomier 2003 fremgår det, at regeringen henstiller, at kommunerne anvender overskydende kommunalt provenu fra et eventuelt salg af ejerandele i forsyningsselskaber på energiområdet til gældsafvikling.
Jeg kan ikke i dag sige til hr. Svend Auken, hvor mange penge Herning eventuelt får ud af det her.
Det skal jeg lade være usagt.
Vi har ønsket at liberalisere et marked.
Vi ønsker flere muligheder for at få effektiviseringer, og jeg mener faktisk, at 100 netselskaber i Danmark er for meget til, at vi har en effektiv struktur.
Det er også det, jeg hører hr. Martin Lidegaard sige.
Jeg mener bare ikke, at dette er en sag, der skal løses over regler i elforsyningsloven; det er jeg nødt til at gøre opmærksom på.
Svend Auken (S), 2002-11-12:
Så vil jeg spørge ministeren: Mener han ikke, at 80 mio. kr. for en mindre kommune som Herning er mange penge, eller at 1 mia. kr. for ejerne af NESA er mange penge?
Det er forbrugerne, ofte uden for selve kommunen, der har betalt hver en øre.
Vi har netop lavet forslaget sådan, at det er 95 pct. Så der er et kraftigt incitament, men ikke et uansvarligt element.
Jeg vil gerne gentage det spørgsmål, som fru Aase D. Madsen stillede.
Mener ministeren virkelig, at han bare vil sidde og vente, mens disse mange milliarder ruller ud og der bliver skabt store uretfærdige skel i befolkningen, eller vil han, som han jo har vist han kan på andre områder, være villig til at sætte sig til forhandlingsbordet med andre partier?
Bendt Bendtsen (KF), 2002-11-12:
Jeg vil nok få spørgsmålet mange gange i dag, men altså svaret er jo det samme: Hvis der kommer penge ind i en kommune, er der altså ikke via elreformaftalerne eller elforsyningsloven, at man skal regulere det.
Det er omkring de kommunaløkonomiske ting, som man aftaler med finansministeren, med kommunerne.
Nu nåede jeg ikke at få svaret fru Anne Grete Holmsgaard, men jeg vil sige - måske ved et lidt nærmere tænkt eksempel: Det er jo heller ikke sådan, at hvis fru Anne Grete Holmsgaard har haft en villa liggende et eller andet sted og den så er steget i værdi, at man så kan sige, at den er steget så meget, at man ikke må få hele beløbet ud.
Der er en ordning her, hvor vi siger, at den gevinst, der må være tale om, tilkommer ejeren, altså kommunen.
Så synes jeg, at når nu hr. Arne Toft står heroppe og siger: Jamen hvad så, hvis der er nogle, der måske køber det her elselskab for dyrt eller for billigt?
Det er altså sådan, at vi har en liberalisering af elmarkedet, og der er jeg nødt til at sige, at selve liberaliseringen vil jo betyde, at hvis der er nogle, der køber for dyrt, kommer det til at koste et andet sted.
Vi har jo indtægtsrammeregulering til at regulere elselskabernes og netselskabernes priser.
Til fru Aase D. Madsen vedrørende det dér med, at regeringen lader pengene blafre, og det med elreformpartierne og lignende: Vi har en lovgivning på det her område.
Det er i øvrigt ikke mig, der har indført den lovgivning, jeg holder mig til en allerede gældende lovgivning, hvor det er Energitilsynet, der uafhængigt fastsætter prisen på den nedskrevne genanskaffelsesværdi.
Med hensyn til de kommunaløkonomiske aspekter i den her sag, hvem der får pengene: Altså hvis det betyder et skred imellem kommunerne, jamen så er det noget, vi må håndtere på anden vis.
Morten Homann (SF), 2002-11-12:
Hvis ret skal være ret, er det ikke helt korrekt, at der ikke er blevet bygget.
Vi kan se dem hernede på havnefronten.
Men der er ikke blevet bygget meget; det medgiver jeg gerne. Men jeg synes, man skal holde sig for øje, at går man ud og stiller 1 mia. kr. i udsigt til f.eks. pensionsselskaberne, som i forvejen har et vist byggeri, så kunne det da godt være, at man til nogle af de boliger, som alligevel vil blive bygget, lige så godt kunne få et offentligt tilskud til at bygge de boliger, som man alligevel havde tænkt sig at bygge.
Det kan godt være, at det offentlige tilskud kommer til udbetaling, men det er ikke sikkert, at det kommer til udbetaling til nogle boliger, som ellers ikke ville være bygget.
Og det er helt sikkert, at det ikke vil komme til udbetaling til nogle boliger, som løser problemet dér, hvor det er størst, nemlig for skolelæreren og for sygeplejersken.
Jeg vil sige, man skulle være en dårlig købmand, hvis man fik et tilbud stukket i næsen og ikke prøvede at sælge sig selv lidt kostbart og prøvede at se, om ikke man kunne øge prisen for det, man kan få ud af det.
Set i det lys ville det undre mig meget, hvis ikke der havde været de kritiske røster, som hr. Ole Stavad peger på.
Jeg vil ikke opkaste mig til dommer over, hvor huslejen præcis vil ende henne i de her boliger.
Men jeg synes, at det, der er vores forpligtelse, er at være varsom med skatteydernes penge og sætte ind med ekstra boliger, hvor der virkelig er behov for ekstra boliger.
Og folk med gode indkomster har altså relativt gode muligheder for at skaffe sig en bolig.
Men problemet specielt i København er, at sygeplejerskerne og skolelærerne er ved at være nået til det punkt, hvor de ikke kan skaffe sig en bolig.
Det synes jeg er et problem.
Det synes jeg vi har en forpligtelse til at løse.
Dét kunne vi have brugt 1 mia. skatteyderkroner på at løse, men det er desværre ikke det, man gør med det her forslag.
Der bruger man pengene på noget, der ikke er behov for at give offentlig støtte.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-11-12:
Til hr. Morten Homann vil jeg sige, at det, det handler om, er flere boliger.
Udbuddet skal øges, og dermed vil huslejen også finde et niveau, som passer.
Jeg synes omvendt, at det er trist, at SF ikke vil være med til at øge udbuddet af boliger, sådan at vi netop kan få løst den massive boligmangel, der er visse steder i Danmark.
Så til hr. Keld Albrechtsen: Der bliver talt om for lidt alment byggeri og de lange boligkøer.
Jeg vil sige, at der er for lidt byggeri til de lange boligkøer.
Det er det, vi gør op med her.
Derfor vil jeg igen bestride, at antallet af boliger til social anvisning falder.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-12:
Hele boligdiskussionen tog jo sit udgangspunkt i, at vi havde alt for lidt alment byggeri.
Vi har jo simpelt hen en boligkø, et ventelisteproblem, samtidig med at det for mange kommuner er et problem at fremskaffe det nødvendige antal boliger til anvisning.
Det blev der så vedtaget en lov om, som den nuværende regering har overtaget fra den gamle regering, og det gav et løft i år.
Ikke et stort løft, men et beskedent løft, som så dykker igen, fordi man nu kommer med en ordning, der standser det almene nybyggeri igen.
Derfor er det en forkert fremstilling, som her gives af fru Inge-Lene Ebdrup.
Resultatet af den samlede pakke bliver altså negativt for kommunerne.
Morten Homann (SF), 2002-11-12:
Vil Venstres ordfører ikke give mig ret i, at når man ikke har nogen som helst form for kontrol med huslejen i det byggeri, som man i øvrigt skyder 1 mia. skattekroner i at få bygget, kan man heller ikke komme med noget som helst bud på, hvor høj huslejen vil blive?
Ja, den vil blive dyrere end i dag, for ellers sætter udlejeren penge til på det, men vi kan ikke sige noget om nogen øvre grænse for, hvor dyre de her boliger overhovedet kan blive. Tværtimod kan vi faktisk sige, at med den mangel på boliger, der er især her i København, kunne der være basis for, at man på markedsvilkår ville kunne opkræve meget høje lejer.
Så kan Venstres ordfører ikke bekræfte, at vi sådan set ikke kan komme med noget som helst øvre bud på, hvor dyre
de her lejligheder vil kunne blive?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-11-12:
Til hr. Morten Homann vil jeg sige: Efter min mening er der ikke noget, der er luksus i de boliger, der bliver opført efter denne her lov.
I og med at der er indlagt et maksimum, både for så vidt angår grundpriser og anskaffelsespriser, bliver det boliger til almindelige mennesker, og derfor mener
jeg ikke, der er noget som helst luksus i det.
Det er korrekt, at lejen i de her boliger vil være højere end f.eks. lejen i en almen bolig, det er rigtigt.
Men jeg ser hele boligforliget, boligpakken, alle de elementer, der fremsættes i dag, som en pakke, hvor der er boliger over en bred front, så derfor mener jeg også, at det her er boliger til almindelige mennesker, men - medgivet - selvfølgelig lidt dyrere end almene boliger.
Men sådan er det.
Når vi så kigger frem mod år 2003 og derefter, ligger prognoserne på 4.000-5.000 almene boliger hvert år, og det synes jeg sådan set er flot.
I og med at der bliver bygget så mange almene boliger, vil antallet af boliger, hvortil der er social anvisningsret, jo også stige, så hr. Keld Albrechtsens udtalelse om, at der samlet set vil være færre boliger til social anvisning, er simpelt hen ikke korrekt, i og med at der hvert år bliver bygget mange almene boliger.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-12:
Problemet med det lovforslag, der ligger her, er jo, at til de boliger, der opføres med gigantiske offentlige tilskud i den private sektor efter det her forslag, er der ikke anvisningsret for kommunen.
Det går jeg ud fra at vi er enige om.
Jeg går også ud fra, at vi er enige om, at det er korrekt, når ministeren har oplyst, at det almene byggeri falder fra i år til næste år - det er prognosen - som følge af den lovgivning, der er inden for det område.
Det vil altså sige, at vi får et yderst tvivlsomt privatbyggeri - hvis det overhovedet bliver bygget.
Det er nemlig ikke sikkert, for det er jo rettet mod en personkreds, som ofte vil foretrække at bo i en ejerbolig, så det er tvivlsomt, om de udlejningsboliger overhovedet vil blive bygget.
Men det er derimod sikkert, at det almene byggeri vil tage af i 2003 og 2004.
Det må vi regne med som rimelig sikkert.
Det er også ministerens prognose.
Derfor synes jeg altså, at man har skudt sig selv i foden og fået lavet et lovkompleks, som går ud på det modsatte af det, man ønskede, nemlig flere boliger til dem, der har brug for dem.
Morten Homann (SF), 2002-11-12:
Når nu Venstre faktisk ønsker, at der skal være flere boliger til almindelige mennesker, sådan hører jeg Venstres ordfører, hvordan kan man så støtte et forslag, hvor der netop ikke er nogen garanti for, at man får huslejer, som er til at betale, men hvor alt tyder på, at det vil være huslejer, som kommer til at ligge højt oppe - i et byggeri, som er relativt luksuriøst? Dermed er der stadig væk ikke nogen bolig til skolelæreren eller sygeplejersken eller andre, som har almindelige, jævne job til almindelige, jævne indkomster, og som ikke har noget sted at bo i dag.
Er det ikke bedre at bruge de midler, man så har, på at få bygget nogle boliger, hvor man har en sikring af, at de udgifter, der bliver til husleje, er nogle udgifter, som er til at betale også for almindelige mennesker?
Vi har muligheden, vi kunne sagtens have lavet en aftale om det.
Men jeg forstår ikke, hvorfor Venstre absolut insisterer på, at det skal være dyrere boliger, man bruger skatteydernes penge på at bygge.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-11-12:
Jeg vil først sige til hr. Morten Homann, at der er lagt loft over anskaffelsessummerne og grundpriserne for at sikre, at vi får boliger til almindelige mennesker, en almindelig størrelse boliger.
I og med at vi får flere boliger og større udbud, er det også min mening, at dette vil påvirke lejepriserne.
Jeg synes, det er vigtigt at understrege, at det her med for dyr husleje jo er alt efter, hvem der ser på det.
Vi har en holdning om, at det er at løse problemerne med boligmangelen og dermed også med de noget dyre huslejer, at vi får et større udbud og flere boliger, og det er det, vi får med det her forslag.
Til hr. Keld Albrechtsen: Med hensyn til de sociale anvisninger vil jeg sige, at der jo som en del af boligforliget er afsat penge til flere almene boliger, 6.000-8.000 bare i år.
Og i og med at der bliver bygget flere almene boliger, vil antallet af boliger til social anvisning også stige.
Så jeg forstår ikke hr. Keld Albrechtsens kritik.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-12:
Nu er det her jo et forslag, som ikke giver yderligere lejeboliger til dem, der har allermest brug for dem, altså mennesker med beskedne og små indkomster, for det bliver jo ganske dyre boliger - helt galt er det selvfølgelig, når man snakker om taglejligheder med fri husleje osv. Derfor vil jeg godt spørge: Hvad er det Venstres hensigt
at gøre, når det viser sig, at de antal boliger, der står til rådighed for kommunerne til social boliganvisning, bliver mindre som følge af det her boligforlig og ikke større?
Det vil altså sige, at de sociale problemer i forbindelse med boligbyggeriet bliver vanskeligere at løse i forbindelse med regeringens boligpakke, end de har været i forvejen, fordi der forudses et fald i det almene nybyggeri samtidig med det her.
Der synes jeg, at Venstre står med et meget stort problem, for jeg tror, man gerne ville have styrket boligbyggeriet, men man har altså desværre fået det skruet sammen på en sådan måde, så det samlede resultat bliver færre boliger til dem, der har mest brug for dem.
Morten Homann (SF), 2002-11-12:
Jeg vil godt spørge Venstres ordfører: Hvis vi deler ambitionen om, at det, der virkelig er brug for, er at få bygget nogle boliger, som almindelige familier - skolelærere og sygeplejersker - kan komme til at bo i, hvordan stemmer det så overens med, at man faktisk har lavet et forslag, og at Venstre også har tilsluttet sig et forslag, hvor man ikke har nogen som helst sikkerhed for, at de boliger, der kommer ud i den anden ende, også er til at betale?
Tværtimod har man faktisk fået lavet en konstruktion, hvor boligerne kan risikere at blive meget dyre, så man faktisk kun får luksusboliger ud af det, og dermed står skolelæreren og sygeplejersken tilbage og har stadig væk ikke noget sted at bo.
Hvordan kan Venstre med den fælles ambition gå ind for sådan et forslag?