runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Stavad (S), 2005-03-15:
Som fru Anne Baastrup ved, er præmisserne for også den del, der handler om geografi, en del af aftalen mellem de to regeringspartier og Dansk Folkeparti, som betyder, at der blev sendt breve ud til alle kommuner i slutningen af juni måned.
Der må man nøgternt sige, at Vallensbæk har levet op til betingelserne og har indgået en frivillig aftale med Ishøj, og at der, når man kigger på kortet omkring Vallensbæk-Ishøj, ikke er nogen tilbageværende uløste problemer, som ville gøre, at man var nødt til at gå ind at ændre på det, der er kommet som indstillinger.
Det er sådan, jeg ser det.
Vi har sådan set ikke ønsket at deltage i nogen form for usikkerhed, hvor man kunne undgå det.
Vi har faktisk kæmpet for mindre usikkerhed, end denne her aftale på visse områder har efterladt.
Anne Baastrup (SF), 2005-03-15:
Jeg kan forstå, at Socialdemokratiet ikke har fået fyldestgørende oplysninger.
Det er så o.k.
Så går jeg ud fra, at man inddrager dem i overvejelserne om, hvorvidt der skal indgås tvangsægteskab mellem Værløse og Farum.
Hvorfor står man af der?
Når man nu er i gang med at lave tvangsægteskaber, synes jeg, det ville være naturligt at tage Vallensbæk og lige slå den sammen med Ishøj.
Hvad er grunden til, at man ikke gjorde det?
Ole Stavad (S), 2005-03-15:
Jeg så ikke korrespondancen mellem Værløse og Indenrigsministeriet forud for, at aftalen blev indgået.
Jeg tror, at jeg kunne have fået lov at se den, hvis jeg havde spurgt.
Jeg må også helt erkende, at jeg faktisk ikke var opmærksom på, at der foran »20.000 indbyggere« i de breve, der var sendt ud i juni, stod et »cirka«.
Men det ændrer ikke ved, at der er en problemstilling i Værløse-Farum, der skal løses, og det er så det, som ministeren har fået som opgave.
Der er ikke noget på plads der, før vi kan sige, at der er skabt et grundlag, som partierne bag den aftale, vi har indgået, også har sagt ja til, så også borgerne i Værløse får en ordentlig behandling og ikke skal betale for alle de ulykker, som man har set oprullet i Farum.
Anne Baastrup (SF), 2005-03-15:
Vi er i SF et langt stykke ad vejen enige med Socialdemokraterne og den tale, som hr. Ole Stavad nu har holdt, men der er en ting, der undrer mig, og jeg synes, Socialdemokratiet er kommet ud i noget snavs.
Hvor meget fik Socialdemokratiet i virkeligheden at vide om Værløses aktiviteter – hvis de fik et nej til at være alene, hvis det blev erkendt, at de ikke var bæredygtige i sig selv – i forbindelse med at de rent faktisk havde muligheden for at indgå et forpligtende samarbejde med enten Lyngby eller Gladsaxe?
Fik man under forhandlingerne overhovedet den information?
Og hvis man fik den information, hvorfor synes man så alligevel, at der skal være et tvangsægteskab med Farum?
Ole Stavad (S), 2005-03-15:
Jeg er bekendt med, har læst det pågældende notat, som er gået til Finansudvalget, og vi har også fået det i Kommunaludvalget.
Hr. Thulesen Dahl er jo en mester i at svare på noget andet end det, der spørges om, og når hr. Thulesen Dahl nærmer sig konklusionen, bliver det oftest meget uklart.
Mit spørgsmål til hr. Thulesen Dahl var meget præcist.
Det er ikke, at det skal gå meget stærkt, men at vi i rimelig tid, inden de her love skal vedtages – og det er altså først, påregner vi, i juni måned – skal kende den del af de økonomiske konsekvenser, så vi i hvert fald i bare en meget, meget beskeden udstrækning lever op til Folketingets egne regler om god lovkvalitet, som bl.a. siger, at Folketinget skal kende de økonomiske konsekvenser af de love, som vi vedtager.
Det vil vi under ingen omstændigheder vide med den plan, regeringen har lagt frem med tilslutning fra Dansk Folkeparti, men vi kan i hvert fald få at vide, hvad der så flyttes af milliarder imellem de forskellige instanser til at løse opgaverne.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-03-15:
Nu vil jeg lige sige, at det er store milliardbeløb, det drejer sig.
Det gør det måske særlig begrundet, at der foregår forhandlinger om spørgsmålene, og at det ikke løses her ved en første behandling af et lovforslag i Folketingssalen.
Der er jo ikke noget mærkeligt i, at når man taler om en opgave, der skal gå fra et led i den offentlige forvaltning til et andet, ser de to dele af den offentlige sektor, den afgivende og den modtagende myndighed, helt, helt forskelligt på, hvad den her opgave har kostet, for der er nogle, der skal betale en kompensation den anden vej.
Derfor er det helt, helt logisk, at der er en diskussion om, hvad niveauet er, og der har vi en interesse i at komme så tæt på det reelle billede som overhovedet muligt, og det skal der selvfølgelig være tid til at forhandle.
Vi har i Folketingets Finansudvalg, det er sikkert hr. Ole Stavad bekendt, fået et notat af 4. marts fra Finansministeriet, der lige præcis også går ind på nogle af de her økonomiske overvejelser.
Så vi vil meget gerne opfordre til, at man får klarhed, så hurtigt det overhovedet kan lade sig gøre.
Ole Stavad (S), 2005-03-15:
Jeg vil godt følge lidt i det spor.
Når hr. Thulesen Dahl svarer, lyder det, som om han synes, det er sådan en sædvanlig forhandling.
Det er rigtigt, at det jo ikke er noget exceptionelt, noget nyt, når der flyttes penge imellem stat, amter og kommuner, men er hr. Thulesen Dahl ikke enig i, at her sidder vi altså med meget store klumper og meget store milliardbeløb, som er meget afgørende for mulighederne for at løse de opgaver, som flyttes rundt i denne sammenhæng?
Derfor vil jeg godt spørge hr. Thulesen Dahl: Vil hr. Thulesen Dahl være med til at pålægge regeringen, at de forhandlinger, der føres med kommunerne, som jo i hvert fald senest i juni skal afsluttes, og som bl.a. omhandler de her DUT-spørgsmål, skal være afsluttet, kendt af Folketinget, inden lovgivningen vedtages ved tredje behandling?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-03-15:
Det er utroligt, at man kan forsøge at drage sådan en konklusion efter det, jeg sagde.
Det, jeg svarede på spørgsmålet, var, at jeg mener, det er rigtigt, at man forhandler de spørgsmål mellem regeringen og KL, at man prøver at indgå en aftale om de her forhold.
Det ville lette diskussionen her i Folketingssalen, hvis vi har en dialog om tingene og ikke bare drager en forudindtaget konklusion af det, jeg har sagt.
Morten Østergaard (RV), 2005-03-15:
Jeg tror, det er godt, at vi nærmer os frokost, for jeg synes da, man kan blive helt sulten af at høre den her udenomssnak.
Det, det handler om her, er, hvorvidt Dansk Folkeparti vil medgive, at hvis ikke man gør noget aktivt, betyder denne reform, at borgerne i effektive kommuner vil opleve, at deres byråd kommer til at reducere serviceudgifterne som følge af reformen.
Sådan som jeg forstår den første del af hr. Kristian Thulesen Dahls svar, er det med Dansk Folkepartis fulde accept, at borgerne i f.eks. Århus Kommune må opleve, at der bliver reduceret for 100 mio. kr. i forbindelse med det her, hvis det er en aftale, som regeringen kan blive enig med KL om.
Det er så med Dansk Folkepartis fuld accept.
Dermed må borgerne leve med den serviceforringelse, som kommer som følge af kommunalreformen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-03-15:
Der pågår jo forhandlinger mellem regeringen og KL om de udeståender, der er der, hvor man ikke er enig, og det her er jo et af områderne, og det rigtige er jo, at de forhandlinger får lov til at leve deres liv og føres til ende.
Det er jo den måde, vi normalt forholder os ved økonomiske mellemværender mellem stat og kommuner, og sådan må det også være her.
Jeg håber meget, at man kan finde en aftalebaseret løsning på det her.
Det er jo den ene side af sagen, der bliver nævnt her.
Den anden side, som også nævnes, er jo, at staten betaler kommunerne for at løse en opgave.
Og hvis kommunerne gør det billigere end det, de får, har de rent faktisk haft et overskud på at løse den opgave.
Når man så giver staten opgaven, hvordan skal man så forholde sig til den overkompensation, som nogle så i virkeligheden mener at have fået?
Det er bare den anden side.
Sandheden ligger nok et eller andet sted imellem de to synspunkter, og der er det rigtigste, at det bliver en aftale, der indgås mellem KL og regeringen.
Morten Østergaard (RV), 2005-03-15:
Hr. Kristian Thulesen Dahl kan muligvis få lejlighed til at uddybe sit svar.
Jeg vil nemlig gerne gøre det helt fuldstændig indlysende klart for Dansk Folkepartis ordfører, hvad det er, det her handler om.
Det handler om, at man har indgået et forlig, hvor man har taget faldskærmen af og spændt det økonomiske bind for øjnene og er sprunget ud i det, og opgaverne bliver flyttet på en sådan måde, at pengene angiveligt følger opgaven, og når man så bruger gennemsnitsberegninger og dermed straffer effektive kommuner som f.eks. Århus Kommune, der ser ud til at miste 100 mio. kr., så skal de penge jo findes for at lukke hullet i kommunekassen.
Det er så her, vi spørger hr. Kristian Thulesen Dahl: Vil Dansk Folkeparti garantere, at det bliver reelle udgifter og ikke gennemsnitlige udgifter, og dermed garantere, at borgerne i effektive kommuner ikke kommer til at opleve en ringere service som følge af den reform, man nu er med til?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-03-15:
Jamen jeg oplever rent faktisk også, at når man besøger kommuner eller er i kommuner, så er personalet dybt engageret i denne her reform, og det er de som noget positivt, også fordi de kan se, at de selv får en rolle at spille i det her.
Billedet er ikke, at der er massefyringer på vej af offentligt ansatte; billedet er, at kommuner skal gøre alt, hvad de kan for at fastholde de offentligt ansatte, for ellers får de et problem.
Når jeg giver eksemplet, som jeg gjorde før, med kommunaldirektører, så er det ikke fuldstændig tilfældigt, så er det for at sige, at når man vil give f.eks. en bedre ældrepleje eller give en serviceforbedring på skoleområdet, hvis det er det, man vælger lokalt, så må man også finde nogle gevinster andre steder.
Derfor vil jeg da ikke fuldstændig udelukke muligheden for, at der kan findes gevinster, men udgangspunktet er jo, at hvis der skal ...
Line Barfod (EL), 2005-03-15:
Jeg kan da godt forstå, at hr. Kristian Thulesen Dahl ikke har lyst til at svare og ikke har lyst til at give nogen garanti, når man ikke vil sende penge med, ligesom vi jo også tidligere gang på gang har set, hvordan Dansk Folkeparti er med til at skære på hjemmehjælp og andet over for de ældre ude i kommunerne.
Så det får vi nok ikke nogen garanti for i dag.
Jeg vil så gerne følge op på fru Anne Baastrups spørgsmål før om personalet.
Når nu hr. Kristian Thulesen Dahl siger, at der ikke er nogen af de offentligt ansatte, der skal være bange for at miste deres job, at man vil sikre job, hvorfor er det så, at de offentligt ansatte ikke skal have den ret, de har i dag ifølge forvaltningsloven, til aktindsigt, til at blive hørt osv.?
Hvorfor skal man forringe de offentligt ansattes vilkår?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-03-15:
Det skal være sådan, at vi giver bedre service fra den offentlige sektor.
Det er utrolig svært at svare på fru Line Barfods spørgsmål på den måde, det bliver sat op.
Jeg kan give et eksempel, som vi tidligere har diskuteret her i Folketingssalen, nemlig at man i en kommune siger, at frem for at have to steder, hvor man producerer maden til de ældre, så har man fremover kun ét sted.
Fra at de ældre bare fik en portion mad foran sig hver aften, fik de nu valgmulighed mellem flere retter.
Fru Line Barfod brugte det her eksempel til at sige, at der i den nævnte kommune var sket en nedskæring.
Jeg går ud fra, at en dårligere service var essensen af det her ifølge fru Line Barfod.
Jeg mødte mange ældre fra den kommune, som mente at have oplevet en serviceforbedring, fordi de nu fik valgmulighed med hensyn til, hvilken mad de ønskede at spise om aftenen.
Bare det her helt konkrete eksempel for at sige til fru Line Barfod, at det er svært at svare på et spørgsmål om, hvorvidt man oplever bedre eller ringere service
Jeg kan bare sige, at vi laver det her for at give en bedre service fra den offentlige sektor, det er målet.
Line Barfod (EL), 2005-03-15:
Hr. Thulesen Dahl svarede ikke på spørgsmålet fra fru Margrethe Vestager: Vil Dansk Folkeparti garantere, at der ikke er nogen, der får en ringere service, end de får i dag?
Vi snakker ikke om, hvorvidt nogle kommer til at få en bedre service, men vil Dansk Folkeparti garantere, at der ikke er nogen, der får en ringere service?
I Hvidovre Kommune f.eks. har man beregnet, at med de omlægninger, der sker bare på skatteområdet, og den økonomi, som regeringen har opkrævet i den forbindelse, skal Hvidovre Kommune ud og spare 28-30 stillinger ud over det, der forsvinder med skatteområdet, og de stillinger kan de kun finde på enten børn eller ældre.
Hvor er det så lige, borgerne oplever, at de ikke får en ringere service?
Tilsvarende i mange andre kommuner.
Kan Dansk Folkeparti garantere, at det ikke er det, der kommer til at ske rundtomkring i landet for at betale udgifterne til reformen?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-03-15:
Der skulle da meget gerne ske ændringer i den kommunale service; den skulle da meget gerne blive bedre.
Nu talte man lige om min egen kommune, og der får de ældre medborgere kun 80 pct. af den tid, kommunen selv har visiteret dem til hjemmepleje – kun 80 pct.
Det skulle da meget gerne højere op, så de ældre får den pleje, man selv har vurderet de har behov for.
Så selvfølgelig skal der ske ændringer.
Hvor vi i dag har nogle kommuner, hvor en kommune måske giver næsten et helt års mindre undervisning til eleverne efter 9. klasse, end nabokommunen gør, jamen der vil det da være åbenbart, at vi med de skoleproblemer, vi har, skal kigge på, om der er behov for flere undervisningstimer også de steder, hvor man ikke har kunnet give dem i dag.
Margrethe Vestager (RV), 2005-03-15:
Hvis jeg må henlede hr. Kristian Thulesen Dahls opmærksomhed på det, der var kernen i mit spørgsmål, i stedet for de her væverier og overvejelser om antallet af kommunaldirektører, nemlig spørgsmålet om den offentlige service, er det så sådan, at Dansk Folkeparti i forhandlingerne med regeringen eller i sine egne overvejelser om reformens konsekvenser kan garantere, at der ikke sker ændringer i det serviceniveau, som borgerne oplever, f.eks. ældre medborgere, der har brug for hjemmehjælp?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-03-15:
Nu hører det med til historien – mere for, at de, der hører på denne her debat, kan sætte det ind i en sammenhæng – at det er rigtigt, at man på Bornholm angiver at have sparet 23 mio. kr. på mindre personale, og man har sparet 23,1 mio. kr. på færre politikere.
Sådan er størrelsesforholdet: Man har sparet marginalt mere på politikere end på personale.
Jeg siger ikke, at man har gjort rigtigt med hensyn til det.
Det eneste, jeg bruger bornholmeksemplet til, er, at de selv påstår, at det har været en økonomisk gevinst at gå ind i det her – af mange forskellige årsager.
Jeg forestiller mig, at hvis man skal bruge mindre personale nogle steder, lad os sige, at fire kommuner går sammen, de har fire kommunaldirektører, og man finder ikke, at man bør have fire kommunaldirektører i en kommende struktur, man finder, man kun bør have to, jamen så vil det typiske billede jo være, at man indgår helt konkrete aftaler med de to kommunaldirektører, enten fordi de bliver pensionerede og man kan sørge for at finde en ordentlig vej i forhold til det, man finder en anden ansættelse til dem, eller man finder frem til en aftrædelsesaftale med dem.
Margrethe Vestager (RV), 2005-03-15:
Dansk Folkeparti er kendt, tror jeg, mange steder for at være meget optaget af kvaliteten og niveauet af den offentlige service.
Når man så ser på artiklen, som hr. Thulesen Dahl netop henviste til både i sin egen ordførertale og til den sidste taler, hvor det viser sig, at 23 mio. kr. af gevinsten, hvis man kan kalde det det, kommer på grund af færre medarbejdere, kan Dansk Folkeparti så garantere, at borgerne ikke kommer til at opleve en ringere offentlig service via besparelser eller nedskæringer eller andre ting i forbindelse med reformen, fordi man skal bruge pengene til at implementere, eller fordi man i den løbende drift foretager nogle rationaliseringer, som gør, at den offentlige service f.eks. i yderområderne bliver af lavere karat, end den har været hidindtil?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-03-15:
Jeg mener faktisk, at der er grund til mange pæne ord om de ansatte.
Det er jo i virkeligheden de ansatte, der virkeliggør det at kunne lave en kommunalreform.
Det er også derfor, jeg understreger, og sådan tror jeg egentlig også at de fleste personaleorganisationer har det, at vi ikke ser hen til den her kommunalreform med meget, meget stor frygt.
De ansatte kan være usikre om egen situation – selvfølgelig.
Det vil enhver ansat være, der nu skal finde et andet sted hen, indtil de ved nøjagtig, hvor de kommer hen, og hvordan det arbejdssted bliver og den slags.
Vi har lavet en reform, hvor det handler om, at når vi flytter en opgave, så flytter vi også personalet, og vi går til det her med det udgangspunkt, at vi ikke får behov for mindre personale i fremtiden.
Vi har også kunnet se på de kommunale repræsentanter rundtomkring, at de arbejder meget, meget tæt sammen med de enkelte personalegrupper om, hvordan man får alt det her til at falde på plads, fordi man jo ved, at succesfuld gennemførelse af det her er helt afhængigt af, at personalet føler, at de er en del af det, og at de har tryghed i processen.
Anne Baastrup (SF), 2005-03-15:
Hr. Kristian Thulesen Dahl havde nogle meget venlige ord om de ansatte.
Jeg vil godt spørge: Hvad er årsagen til, at man så fjerner alle de regler, der i øvrigt konkret individuelt beskytter den enkelte ansatte?
Det handler om egenindsigt i egen sag, det handler om partshøring osv.
Hvad er grunden til, at man fjerner alle de regler, som skal beskytte den enkelte ansatte mod at blive anbragt et sted, hvor vedkommende slet ikke har lyst til at være, og hvor man via en partshøring kunne finde ud af, at vedkommende måske kunne komme et andet sted hen?
Hvad er grunden til, at man fjerner hele det der beskyttelsesnet for de ansatte, de individuelle rettigheder, de har, når hr. Kristian Thulesen Dahl har så mange pæne ord om de ansatte?
Jeg kan så forstå, eller onde tunger siger, at hr. Kristian Thulesen Dahl adskillige gange er blevet stemt ned med hensyn til en speciel konstruktion i Give, hvor hr. Kristian Thulesen Dahl vil et og resten af kommunalbestyrelsen vil noget andet.
Jeg vil derfor godt have hr. Kristian Thulesen Dahls beskrivelse af, hvorfor Give pludselig skal være en del af hr. Thorkild Simonsens arbejdsområde.
Hvorfor skal, fordi der er et enkelt kommunalbestyrelsesmedlem, som tilfældigvis også er folketingsmedlem, Give så pludselig være et område, som hr. Thorkild Simonsen nu skal i gang med at arbejde med?
Rune Lund (EL), 2005-03-15:
Lige inden frokost sagde ordføreren for Dansk Folkeparti, at det her skulle foregå i så meget åbenhed som overhovedet muligt; det skulle være meget åbent.
Derfor bliver jeg nødt til at følge op på det spørgsmål, som fru Anne Baastrup stillede, og som fru Line Barfod stillede, nemlig, hvordan det kan være, at der ikke er aktindsigt for de ansatte i forhold til de omstruktureringer, der kommer til at være.
Hvorfor har man ophævet forvaltningslovens bestemmelser i forhold til de rettigheder, som ansatte normalt har?
Det kunne jeg meget godt tænke mig at ordføreren for Dansk Folkeparti svarede på.
Er det i virkeligheden, fordi man fra regeringens og Dansk Folkepartis side forventer en enorm masse ballade?
Er det i virkeligheden, fordi de offentligt ansatte ikke synes, at denne kommunalreform er så supergod, og at det er så superpositivt, sådan som regeringen og også Dansk Folkeparti her i dag prøver at give udtryk for?
Karen Hækkerup (S), 2005-03-15:
Der er ingen tvivl om, at formålet, retorikken, meningerne og hensigterne er ganske udmærkede, men den virkelighed, der vil komme til at opstå i kommunerne og i regionerne, vil, tror jeg, komme til at blive den fuldstændig modsatte.
Hvordan skal man vide, hvad man betaler for?
Hvordan skal man vide, hvad det er for nogle forebyggende tiltag, man skal sætte ind med, når man ikke får en kinamands chance for at vurdere, om de tiltag, man faktisk stiller med, virker?
Rune Lund (EL), 2005-03-15:
Er det ikke korrekt forstået, at regeringens kombination af generelle nedskæringer og læggen stramme bånd på kommunernes økonomi kombineret med det frit valg kombineret med de nu større enheder, vi har med kommunalreformen, automatisk vil føre til mere privatisering, mere udlicitering?
Kan vi få en bekræftelse på det, og kan vi dermed få en bekræftelse på, at kommunalreformen dermed er en måde at indføre Farummodellen på landsplan på?
Leif Mikkelsen (V), 2005-03-15:
Jeg skal ikke forhindre hr. Rune Lund i at have en livlig fantasi om, hvad han kan forestille sig, der bliver indført med denne kommunalreform.
Jeg ved, hvad det er, vi indfører.
Det er præcis det lovgrundlag, vi nu gennemarbejder, som sikrer, at vi får en god, stærk offentlig sektor, der skal varetage opgaven for borgerne.
Det er faktisk en model for Danmark, for den offentlige sektors muligheder for at virke, og jeg har understreget én gang, at det i høj grad er op til det kommunale selvstyre, hvordan man vil tilrettelægge arbejdet, hvad der skal ligge i kommunalt regi, og hvad man i øvrigt vil lægge i andet regi.
Rune Lund (EL), 2005-03-15:
Jeg vil gerne vende tilbage til det med, at den måde, som kommunalreformen ligger til at blive gennemført på nu, faktisk vil føre til, at vi indfører Farummodellen på landsplan.
For er det ikke korrekt, og det vil jeg gerne have Venstres ordfører til at bekræfte, at den måde som kommunalreformen ligger til at blive gennemført på nu, vil føre til mere privatisering?
Det er jo bl.a. også forklaret af beskæftigelsesminister Claus Hjort Frederiksen, der den 30. maj 2004 over for Jyllands-Posten forklarede, at formålet med kommunalreformen i høj grad var at skabe et større kommunalt marked for private firmaer.
Så kan vi ikke få en bekræftelse fra Venstres ordfører på, at en vigtig del af formålet med kommunalreformen er at få mere privatisering, altså at indføre Farummodellen på landsplan?
Leif Mikkelsen (V), 2005-03-15:
Det er ikke Venstres politik, at effektive kommuner skal straffes.
Og de forhandlinger, der pågår, går jeg ud fra tager skyldigt hensyn til, hvor opgaven er, hvad den koster, hvor den skal hen.
Og hvis de flytninger finder sted på fornuftig vis og med klare aftaler, så går jeg ikke ud fra, vi ender i en situation, hvor nogle får en dårligere økonomi ud af det.
Men nu er vi jo nede i en række detaljer om forhandlingsforløb, om hvordan det her skal håndteres, som måske er lidt væk fra den politiske diskussion.
Morten Østergaard (RV), 2005-03-15:
Er det Venstres politik, at når pengene så flot følger opgaven, så må borgerne i effektivt drevne kommuner forvente, at deres service som følge af kommunalreformen forringes?
Leif Mikkelsen (V), 2005-03-15:
Det er et særdeles væsentligt spørgsmål, som hr. Morten Østergaard rejser, nemlig: Hvordan bliver aftalerne om økonomien, når opgaver flytter, og hvordan er det, man vurderer, hvilke omkostninger der skal flytte med?
Det sker jo i forhandling, hvor parterne, der er berørte, er med.
Og derfor har vi ikke nogen lyst til at placere os som overdommere og sige, at det skal foregå på den og den måde.
Vi har tillid til, at de sammenlægningsudvalg, der skal forholde sig til det og forhandle det, og regeringen og kommunernes organisationer kan forhandle de store linjer i det her.
Og uanset om man er langt fra hinanden i udgangspunktet, skal man nå hinanden på et tidspunkt og blive enige om, hvordan man gør det her bedst muligt.
Når vi ser på forløbet historisk i forbindelse med normale forhandlinger mellem regeringen og kommunerne, ja, så vil også hr. Morten Østergaard kunne erindre sig, at der har været et særdeles godt klima i en række år, hvor forhandlingsresultater er blevet rost af de kommunale myndigheder, så jeg har stor tillid til, at vi ender præcis der igen.