runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torben Hansen (S), 2004-02-26:
Jamen hvis det ikke er noget problem, så vil jeg da straks stille et ændringsforslag om det, og så regner jeg selvfølgelig med, at Venstre stemmer for det. Så siger hr. Vesselbo, at her ligger dokumentationen for, at påstandene var forkerte.
Jeg vil sige, at man også kan vende det om og sige, at her ligger dokumentationen for, at det er lykkedes Venstre og regeringen at blive klogere.
I forbindelse med, at der skal gives et overslag af den, der rejser fredningssagerne, kan Venstre så ikke se nogen fordele i, at det ikke er den, der rejser fredningssagerne, i det her tilfælde Danmarks Naturfredningsforening, men at det er en uvildig instans, eksempelvis Skov- og Naturstyrelsen? Jeg har forstået, at Venstre også går meget op i, at vi skal leve op til år 2010-målene om stop af tilbagegangen i den biologiske mangfoldighed.
Kunne der så ikke også være noget fornuft i, at vi nu, når vi står med den her ændring af naturbeskyttelsesloven, også får indført, at der ikke kan gødskes og bruges pesticider på § 3-beskyttede arealer?
Så var vi jo også nogle skridt videre.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-02-26:
Jeg synes, det er vigtigt, at man, når man fører en debat om miljøpolitik, beskæftiger sig med det, der er fakta, og ikke udspreder forkerte, urigtige påstande.
Og der mener jeg, at det er fuldstændig korrekt af mig at stå her og tilbagevise de urigtige påstande, der kom.
Vedrørende overdrev, så lad os nu gå i gang i udvalget, så kan hr. Torben Hansen jo fremføre sine synspunkter dér.
Dermed vil jeg sige, at vi da er åbne over for en diskussion af tingene.
Men jeg kan bare ikke se, at det, hr. Torben Hansen fremhæver, overhovedet er noget problem.
Torben Hansen (S), 2004-02-26:
Nu skal jeg jo stille spørgsmål til Venstres ærede ordfører, men jeg føler mig alligevel kaldet til på baggrund af Venstres ordførers tone i talen at sige, at det er meget muligt, man ikke er enig i, hvad der blev sagt i sommerferien, men jeg synes ikke, det er rimeligt, at man angriber folk med navns nævnelse i en sag, hvor de ikke har skygge af chance for at forsvare sig, da de ikke er til stede i salen.
Det er sådan mere rent principielt, og det synes jeg hr. Eyvind Vesselbo skulle skrive sig bag øret, sådan at vi holder os til de politiske bemærkninger.
Hvad angår naturbeskyttelsesloven, er vi meget tilfredse med, at de biologiske overdrev er kommet med, men kan Venstre ikke godt se det komiske i, at de skal have været ude af drift i 30-50 år, før de kan blive regnet med?
Betyder det dybest set ikke, at vi slet ikke får de biologiske overdrev med alligevel?
Og der er også i høringssvarene eksempler på biologiske overdrev, som rent faktisk ikke lever op til kriterierne på de 30 til 50 år, men som også burde nyde beskyttelse.
Kan vi ikke blive enige om at få dem fjernet?
Hans Christian Schmidt (V), 2004-02-26:
Jeg kan kun sige, hvad jeg har sagt før: Meningen er afgjort ikke, at det her byggeri skal kunne udvikle sig til f.eks. jagthytter eller fritidshuse.
Det sikres gennem planlovens landzoneregler - som det gør i dag.
Man skal stadig have tilladelse efter planloven til at opføre det byggeri.
Det er også planloven, der regulerer, om et byggeri, der er opført til et formål, kan anvendes til noget andet - som det er i dag.
I forbindelse med landzonetilladelsen har kommunerne f.eks. mulighed for at stille krav om, at hytten kun må anvendes af spejderorganisationer og andre organisationer med friluftsliv og naturoplevelser som hovedformål - som det er i dag.
Og der er generelt en restriktiv praksis for at tillade ændret anvendelse af byggeri - den skal fortsættes.
Når jeg har haft en debat med ordførerne her i Folketingssalen, har jeg den vane, at jeg selvfølgelig sætter mig hen og ser på de kommentarer, der har været, og så ser vi på det.
Vores helt klare signal er, at det skal være børn og unge, der får en fordel af det.
Det hørte jeg fru Helle Sjelle sige endog meget tydeligt, og det gjorde de andre ordførere også.
Så vi ser på det.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-26:
Jeg er da også glad for, at ministeren gerne vil møde frem, og vi kan også godt indbyde ministeren til nogle samråd. Men nu spurgte jeg, om der kunne blive tale om konkrete og direkte realitetsforhandlinger mellem regeringen og oppositionen.
Det håber jeg da at der kan.
Så kan der være lidt diskussion; fru Helle Sjelle mente, at vi i dag har en restriktiv praksis, mens ministeren forsøgte at anskueliggøre, at vi har en lempelig praksis.
Det er der åbenbart uenighed om mellem De Konservative og ministeren, men lad os gå ned i det i udvalget, hvis vi nu bare kan blive enige om, at det ikke skal være boliger.
Så spurgte jeg, om vi kunne tage det med ind, at vi skal beskytte naturskoven, og om vi kunne få nogle regler med ind om det.
Og så spurgte jeg, om vi kunne få nogle regler, eller i hvert fald diskutere nogle regler om giftfri eller økologisk dyrkning af den nye skov.
Sådan nogle ting er vi interesseret i i oppositionen.
Der er her i dag kommet forskellige forslag fra de forskellige oppositionspartier.
Det, vi såmænd bare beder om, er, at ministeren tilkendegiver, at han vil indbyde os til drøftelser om de ting, som jeg spørger om.
Det er såmænd meget beskedent.
Ministeren ved jo, at jeg er en meget beskeden mand.
Jeg er en nøjsom mand.
Jeg ved, at fremskridt er noget, som man skal kæmpe hårdt for, hvis man vil opnå det i denne verden.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-02-26:
Jeg bruger ikke lige de sidste ord, men jeg vil gerne sige til hr. Albrechtsen, at jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at det er et virkelig godt forslag.
Det skyldes i øvrigt også, at mange har givet input til det.
Jeg siger det bare igen, for der er mange organisationer, der har været med i det.
Jeg vil gerne sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg tror, at en af de store forskelle i debatten med ordførerne fra Venstre og De Konservative og hr. Jørn Dohrmann var, at man blandede en masse ting sammen.
Hr. Keld Albrechtsen skal være opmærksom på, at nu strammer hr. Keld Albrechtsen, hvad man må bruge skovbørnehaver og spejderhytter til. Jeg kan selvfølgelig godt være overrasket over, at det først sker i den her regerings tid, men det skal jo ikke komme hr. Keld Albrechtsen til skade, for det er jo sådan, det har fungeret før, hvor man har haft en lempelig praksis for skovbørnehaver og spejderhytter.
Jeg vil gerne sige, at hvis man går om i bemærkningerne - det er jo godt, for de forklarer jo, hvad lovforslaget siger - vil man kunne læse følgende: »Det er ønskeligt, at skovene fortsat er relativt uberørte af bebyggelse. Der bør derfor fastsættes regler, som sikrer balance mellem hensyn i den enkelte skov.
Af samme grund bør der fastsættes regler om, at beliggenheden skal godkendes af skovlovsmyndigheden.«
Hvis vi ellers mener, at børn og unge godt må komme i skoven, hvis vi ellers mener, det er sundt for dem, og hvis vi ellers mener, at det også er i orden, at de kan gå i læ for regn og vind, så mener jeg faktisk, at det her er godt.
Men jeg vil stadig væk gerne tage imod, og kommer der nogle ændringsforslag, tager vi en debat om dem.
Jeg kommer også gerne over til udvalget, for det er på den måde, vi prøver at gøre forslag bedre på, hvis det er muligt.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-26:
Jeg har forstået det sådan, at ministeren godt vil invitere til forhandlinger om det her, og det vil vi fra oppositionens side naturligvis også gerne.
Men vi har jo stillet nogle spørgsmål, og vi har nogle ønsker om forbedringer af det her forslag om naturskov, hvilket hr. Torben Hansen var inde på, samt spørgsmål, om hvilke krav vi kan stille om giftfri og økologisk dyrkning af ny skov, der rejses.
Vi har også ønsket at få præciseret, at bygninger i skoven ikke skal kunne bruges som boliger.
Er det nogle punkter, som ministeren vil være indstillet på at gå ind i forhandlinger med oppositionen om?
Hvis det er tilfældet, at vi f.eks. på de tre punkter kan få en positiv tilkendegivelse fra ministeren, kan det jo godt være, at der kan være udsigt til succesrige forhandlinger, måske ligefrem et helt bredt forlig.
Jeg synes bare, at når jeg hørte ordførerne fra Venstre og De Konservative og hr. Dohrmann, var det ikke en fremstrakt hånd til oppositionen.
Det var mere, at der her lå et forslag, som man syntes var hamrende godt.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-02-26:
Der blev gennemført et pilotprojekt om registrering af naturskov i 2001.
Erfaringerne herfra pegede på, at vi burde overveje, hvad naturskov i det hele taget er, og hvilke værdier vi ønsker at bevare.
Desuden var det væsentligt at få spørgsmålet om naturskov indpasset i en samlet skovpolitisk og lovgivningsmæssig sammenhæng, herunder også sammenhæng med, hvordan vi skulle følge op på EU's naturbeskyttelsesdirektiver. Jeg er så godt tilfreds med, at vi nu efter kun 2 år står med et nationalt skovprogram og en samlet lovpakke, som målrettet, langsigtet og sammenhængende angiver, hvordan vi skal registrere og beskytte vores naturskove og udmønte EU's naturbeskyttelsesdirektiver. Jeg synes faktisk, det er flot gået, og jeg vil godt benytte lejligheden til at kvittere over for alle de medarbejdere, der har lavet det, for det har altså været et kæmpe arbejde.
Jeg synes faktisk, at vi alle burde glæde os over det.
Det hører jeg næsten også at vi gør, men jeg ved godt, at vi har en lille debat om, hvornår det startede, og hvornår det blev afsluttet.
Jeg synes faktisk, at det er flot, og jeg håber, at vi kan finde hinanden i det her forslag.
Torben Hansen (S), 2004-02-26:
Jeg kan sige til ministeren, at jeg synes ikke, det er noget nyt og noget enestående, at der bliver taget fat omkring naturskoven.
I finansloven 2002, som blev vedtaget i 2001, var der faktisk afsat 7 mio. kr. til registrering af naturskov.
Kan ministeren her fra Folketingets talerstol bekræfte, at da ministeren blev miljøminister og lavede sin første finanslov sammen med resten af regeringen, fjernede man rent faktisk det beløb, der var afsat til registrering af den danske naturskov?
Så der er sådan set ikke noget nyt fra regeringen.
Man vender bare tilbage til det, der var i 2001.
Kan ministeren bekræfte, at man dengang aflyste registrering
af dansk naturskov?
Hans Christian Schmidt (V), 2004-02-26:
Ud over de skovtyper og arter, som er omfattet af direktiverne, har vi skov, som er værdifuld ud fra nogle helt nationale mål, det, som vi for nemheds skyld her i debatten kalder naturskov.
Naturskov findes både i og uden for de internationale naturbeskyttelsesområder.
I forslaget her, vil jeg gerne sige til hr. Torben
Hansen
, lægger vi op til, at naturskoven skal registreres, så vi ved, hvor den er, og hvor meget der er af den.
Det går vi i gang med, så snart lovforslaget er vedtaget.
Det er faktisk enestående, for vi har det ikke i dag.
Derefter vil vi indgå aftaler med ejeren om beskyttelse, og på den måde har vi større chance for at samarbejde med ejeren om at finde arealerne og beskytte dem.
Skulle der så være behov for at beskytte et areal, som er af særlig stor betydning, men som ejeren ikke ønsker at indgå aftale om, vil det være muligt at gennemføre en egentlig fredning af arealet.
Det er altså alt sammen på bedste vis heri, og jeg vil også sige, at det faktisk er enestående, idet det er helt nyt, at vi nu går ind og sørger for og tager fat om naturskoven.
Torben Hansen (S), 2004-02-26:
En af Wilhjelmudvalgets anbefalinger - Wilhjelmudvalget fra 2001 - var jo, at man skulle foretage en registrering og beskyttelse af de danske naturskove.
Det kan jeg ikke se i det lovforslag, som ministeren har fremsat.
Jeg vil gerne have ministerens argumentation for, at man ikke har naturskovene med, beskyttelse og registrering af dem.
Er det, fordi man på det punkt er uenig i Wilhjelmudvalgets anbefalinger, eller er det bare en simpel forglemmelse?
Det er et faktum, at vi også skal sørge for at standse tilbagegangen i den biologiske mangfoldighed herhjemme inden 2010, og der kunne naturskovene og en sikring og beskyttelse af dem jo være det første skridt.
Er det en forglemmelse, eller er det, fordi man simpelt hen ikke vil leve op til Wilhjelmudvalgets anbefalinger?
Hans Christian Schmidt (V), 2004-02-26:
Jeg synes, det er godt, at vi har en fælles interesse i det, og derfor burde vi også være sammen om det, når vi laver de her ting.
Vi har lavet naturpolitiske tiltag som f.eks. det nationale skovprogram fra juni 2002 og regeringens naturredegørelse fra oktober 2002.
Det blev fulgt op af, at vi lavede en naturaftale, hvor vi i oktober 2002 aftalte at afsætte yderligere 50 mio. kr. på finanslov 2003.
Der er også adgangsaftalen fra 2002 og aftalen i maj om endnu 60 mio. kr. til naturområdet osv. Jeg vil bare sige til fru Elsebeth Gerner Nielsen, at jeg lever op til det, som vi har tilkendegivet.
Jeg håber sådan set også, at vi kan mødes og lave de her ting sammen, men det er klart, at det så kræver, at begge parter er villige til at gå den vej.
Jeg oplever det her som en invitation, og sådan vil jeg modtage den.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-02-26:
Vi har selvfølgelig sympati for vores internationale forpligtelser på naturbeskyttelsesområdet, men at lige EU skal bestemme, hvor vi skal lave vores indsats, mener vi er helt hen i skoven.
Vi skal selvfølgelig være dem, der udpeger vores egne områder.
Men for os har det været vigtigt, at bliver der pålagt nogle restriktioner for den enkelte ejer af områderne, jamen så kan man også få erstatning, hvis man bliver reduceret i sin handlefrihed og dermed får et tab.
Dansk Folkeparti synes også, det er godt, at man nu skal sikre en økonomisk prioritering og fokusering af fredningsindsatsen netop for at gøre sagen lidt mere gennemskuelig.
Vi kan konstatere, at Danmark er forpligtet i henhold til habitatdirektivernes forpligtelser til at beskytte en række overdrevstyper.
Men så er vi også nødt til at spørge ministeren: Det her koster jo selvfølgelig penge, og hvor skal pengene så komme fra?
Hvis man ikke kommer med ekstra penge på området, jamen så må man jo kunne fortælle, hvad det er, der sker her.
Det her kommer også til at koste penge for de enkelte amter, og hvad skal man så nedprioritere?
Vi bliver nødt til at have et konkret svar på, hvad det er, man i den kommende tid vil nedprioritere, for at vi kan leve op til de her direktiver, som vi får udstukket af EU.
Så mener jeg også, at EU-tilhængerne må komme op og fortælle, hvad det er for nogle ting, som man ikke vil højne
så meget, som man har gjort før, når man opprioriterer nogle ting
Man kan kalde det, hvad man vil, men ekstra penge har
jeg ikke set er blevet sat af på det her område. Jeg håber, at ministeren i sin afslutning vil tilkendegive, at man ønsker at videreføre den linje, som vi har lagt op til omkring naturforliget, og hvor naturen har været den store vinder og har fået tildelt flere penge end det, man i første omgang havde lagt op til.
Men vi bliver også nødt til at se på: Hvor er det, vi får mest for pengene, og er det lige ved de her habitatdirektiver?
Men jeg vil gerne sige, at jeg hilser det velkommen, at man nu med den her lov kan få erstatning for de områder, hvor det virkelig betyder, at man bliver pålagt nogle ting, og hvor man kan påvise, at der er et tab.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-26:
Jeg vil bare bede hr. Dohrmann tænke godt igennem, om han gør EU-modstanden en tjeneste, når han nu ligesom begynder at antyde, at de krav og forpligtelser, som gælder ifølge EU-lovgivningen, vil hr. Dohrmann ikke leve op til, for det kunne jo skabe det indtryk, at hvis ikke det var, fordi der var den EU-lovgivning, så var der nogle naturbeskyttelsesområder, som hr. Dohrmann i virkeligheden ikke ville være med til at beskytte.
Dem ville han have sin frihed til at kunne sige at han ikke ville beskytte, f.eks. disse overdrev.
Jeg vil spørge, om det er det, der ligger bag det.
For hvis det er det, der ligger bag det, så kan der sættes et lighedstegn mellem hr. Dohrmanns form for EU-modstand og så folk, der ikke vil gøre noget for miljøet, og det vil altså være en tragedie for EU-modstanden her i Danmark.
Jeg beder bare hr. Dohrmann om at betænke, at det jo nødig skulle være sådan, at der blev sat lighedstegn mellem folk, der ikke vil beskytte miljøet, og så EU-modstanden.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-02-26:
Jamen hr. Keld Albrechtsen ved jo udmærket godt, at det slet ikke er det, der ligger i det her.
Det, vi siger, er jo, at vi selv skal bestemme, hvor det er, vi prioriterer på vore områder. Vi behøver ikke at blive pålagt fra EU, at vi skal have de her områder.
Vi ved udmærket godt i Danmark, at vi skal satse på naturen.
Men betyder det så, at det er EU, der skal bestemme, hvor mange områder vi skal udpege, og hvor de skal udpeges henne?
Nej, det mener vi godt at vi selv kan i Danmark.
Så det mener vi er fuldstændig ude af trit, hvis hr. Keld Albrechtsen tror, at EU skal styre alle politikker i Danmark, også miljøpolitikken.
Det skal selvfølgelig være Danmark selv, der skal beslutte, hvor de ting skal være henne. Så jeg mener, at det nærmere er hr. Keld Albrechtsen, der gør EU-modstanderne en bjørnetjeneste, hvis han påstår, at vi ikke vil gøre noget for miljøet.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-26:
Så vil jeg gerne spørge hr. Dohrmann direkte: Er der nogle af de habitatområder, fuglebeskyttelsesområder f.eks., eller de overdrev, som efter EU-lovgivningen skal beskyttes, som hr. Dohrmann helt konkret mener ikke skulle have været beskyttet?
For hvis det er det, der er tilfældet, så bekymrer hr. Dohrmanns linje mig.
Jeg er ganske enig med hr. Dohrmann i, at der er utrolig mange ting i EU, der ikke fungerer, som de skal.
Men når der så lige præcis er et eksempel på, at EU trods alle sine mangler har været inde at vedtage en lovgivning, der beskytter naturen, så bekymrer det mig, hvis hr. Dohrmann så bruger det som påskud for i virkeligheden ikke at synes, at det er nødvendigt at beskytte de naturområder, som er udpeget.
Derfor vil jeg gerne høre: Er der konkrete naturområder, som er udpeget efter EU-reglerne, og som Dansk Folkeparti i virkeligheden ikke mener skulle beskyttes?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-02-26:
Årsagen til, at jeg går herop i anden omgang, er, at jeg faktisk synes, at den måde, miljøministeren svarer på spørgsmålet om Adgangsudvalget på, er rasende provokerende.
Det, ministeren siger, er på den ene side, at han som minister vil gøre hvad som helst, der er godt for naturen, men på den anden side, når der nu er lavet en frivillig aftale, så er det den, han holder mig til.
Det kan man jo kun forstå som et vink med en vognstang
om, at man skal lade være med at lave frivillige aftaler med ministeren.
Det skal man simpelt hen, for man får bare stukket i hovedet, at så er det sådan, så er det en begrænsning.
Det må jo være sådan, at hvis der nu ikke havde
været den frivillige aftale, så ville ministeren være gået videre.
Så ville han have taget udgangspunkt i alle de forslag, Adgangsudvalget var kommet med.
Det er i hvert fald sådan, jeg forstår det. Så jeg vil da gerne have ministerens svar på, om han mener, at han i realiteternes verden lægger så megen vægt på, at både voksne og børn kan få adgang til det åbne landskab.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-02-26:
Nu vil jeg sige, at det kun var, fordi hr. Torben Hansen sagde, at bestemmelsen om de 30-50 år var tåbelig, at jeg følte anledning til at sige, at det sådan set var en, jeg havde arvet.
Jeg håber også, man bemærker, det blev sagt med et blink i øjet.
Men det er nu ligegyldigt, for vi kan kigge på det.
Og jeg siger heller ikke, at det lige skal være sket for 30-50 år siden.
Hvis der er en bedre formulering, så lad os se på den.
Men den anden diskussion har vi jo netop fulgt op på ved at udpege nye nationalparkpilotprojekter, hvor vi går i gang med store sammenhængende arealer.
Vi er bare nødt til at tage det opgave for opgave.
Torben Hansen (S), 2004-02-26:
Det er meget muligt, det tidligere har været praksis, men nu kan man jo rent faktisk også se af høringssvarene, at det viser sig, at der er nogle områder, der vil kunne komme i klemme på det her.
Så jeg tror ikke, det vil støde på modstand fra vores side.
Det er ikke nogen skam at blive klogere.
Så til nr. 2.
Jeg spurgte stadig væk også i forhold til § 3-arealerne: Hvad vil man med hensyn til gødskning med pesticider?
Vil man være parat til at gå ind og stoppe for det?
Vil man være parat til at gå ind og lave plejepligt?
Vil man være parat til at lægge ind i lovens formål, at det også skal være at skabe store sammenhængende naturområder, for vi kan også alle sammen se, at et af de store problemer i dansk natur er, at den er fragmenteret, den er opdelt, og at der ikke alle steder er forbindelse mellem de grønne områder?
Vil man også være parat til at kigge på det ud over de internationale naturbeskyttelsesområder?
Hans Christian Schmidt (V), 2004-02-26:
Jo, jeg er altid positiv, når det kommer naturen og miljøet til gavn.
Derfor vil jeg sige, at det kan vi godt tage en snak om.
Men jeg er også bare nødt til at sige til hr. Torben Hansen: Nu er det jo sådan, at det arbejde, der ligger med habitatområderne, jo er et arbejde, der ligger, fordi det ikke er blevet gjort tilbage fra, hvor man kunne have gjort noget ved habitatdirektivet.
Og jeg tror simpelt hen også, at når man ikke gjorde noget ved det, var det, fordi man måske var af den opfattelse, at det nok gik, sådan som det lå.
Vi er så bare nødt til nu at sige, at det gør det ikke.
Der skal ydes en ekstraordinær indsats.
Der skal afsættes midler.
Det er også det, vi har gjort, og så må vi altså gå hen og højprioritere de områder.
Derfor synes jeg, det er fint nok, at vi sidder og har en debat om de ting.
Det kan vi have, når det gælder love eller vandmiljøplan, eller hvad vi nu har, hvor vi diskuterer det.
Der synes jeg altid, man skal tænke det ind.
Vi er bare nødt til at tage det i den rækkefølge, det kommer i. Vi er jo nødt til at sige, at vi startede med at få udpeget habitatområderne. Og må jeg så sige om det med områderne med biologisk overdrev og de 30-50 år, at der altså alene er tale om en præcisering af hidtil gældende praksis.
Det er altså også den tidligere regering, der har sagt, at det skal være sådan, at der skal gå en længere årrække, før et område har udviklet sig til overdrev i lovens forstand.
Bemærkningen er således ikke udtryk for en begrænsning af rækkevidden af bestemmelsen.
Torben Hansen (S), 2004-02-26:
Nu kan jeg forstå på ministerens bemærkninger, at ministeren vil være meget åben over for forslaget. Så vil jeg da gerne høre, hvad ministeren vil sige til noget af det, jeg så vil komme med nu. Kunne man ikke også forestille sig, at man fik indført i lovens formål, at der herhjemme skal etableres større sammenhænge i naturområder?
Det, som vi jo rent faktisk ser som et af de store problemer i dansk natur, er, at den er fragmenteret, den er opdelt, og at der ikke er nogen forbindelser naturområderne imellem.
Var det ikke et ædelt og smukt formål at få ind i naturbeskyttelsesloven, at det også var at sikre store sammenhænge med naturområder?
Kunne man ikke også forestille sig, at vi fik indført plejepligt på § 3-arealer?
At der blev forbud mod gødskning med pesticider på § 3-arealer?
Og at den der lidt vanvittige regel om, at biologiske overdrev skal have været ude af drift i 30-50 år, også blev fjernet? Var det noget, som ministeren så også ville være positiv over for?
Hans Christian Schmidt (V), 2004-02-26:
Det er jo præcis det, vi kommer til at kunne med de her regler, der bliver indført nu.
En stribe af dem bliver forbedret, uanset om vi taler om kysterne, om skoven eller om markvejen.
Men jeg siger bare, at det jo lige var det, der, i hvert fald efter min oplevelse, gjorde, at Friluftsrådet og Danmarks Naturfredningsforening gik med.
Jeg er da sikker på, at de vil blive ved med at sige, at de godt vil have forbedret nogle ting.
Det er vel også deres opgave.
Men omvendt synes jeg også, at man skal respektere en aftale, man indgår.
Jeg agter at respektere min del af den, og jeg vil bare sige: Der var både Danmarks Naturfredningsforening, Friluftsrådet, landbruget og skovbruget, og sammen gik de ind og lavede det her, og sammen gik de ind og sagde, at det vil vi prøve at bakke op, også over for vores medlemmer.
Det synes jeg faktisk man skal rose dem for.
Derfor synes jeg, at vi i stedet for skulle sende en tanke til dem om, at det er et rigtig godt arbejde, de har gjort.