runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2001-05-23:
Det vil jeg godt have en bemærkning til.
Nu er det ikke vedtaget endnu, heldigvis, det kan stadig væk undgås, og i den forbindelse kunne jeg da godt tænke mig at spørge sundhedsministeren, om sundhedsministerens repræsentanter i H:S under nogen omstændigheder kunne finde på at stemme for et forslag, der betyder besparelser og dermed mindre indsats på det her område.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-28:
Jeg kan konstatere, at der findes en særlig hr. Jørn Jespersen-tolkning i den her sag.
Det springende punkt er så, om regeringen har en fodnote, hvori der står: Hr. Jørn Jespersens tolkning er den, som vi retter os efter på ethvert givet tidspunkt i forhandlingerne.
Jeg må antage, at der findes en sådan, thi ellers giver hr. Jørn Jespersens melding, så vidt jeg kan høre, ikke nogen mening.
I det fremsatte forslag til vedtagelse er der mildt sagt en tvetydighed, som jeg spurgte den socialdemokratiske ordfører om, og som jeg også gerne vil spørge SF's ordfører om.
Det er spørgsmålet om styrkeforholdet mellem miljøaftaler på den ene side og handelspolitik på den anden side. Hvorledes tolker SF's ordfører den formulering, der er anvendt her i forslaget til vedtagelse, hvor der står, at man i højere grad skal respekterer hensyn til miljø?
Hvad forstår man ved udtrykket i højere grad?
Er der tale om, at man her giver et gummimandat, hvor man kan tolke det alt efter situationen, eller lægger SF nogle præcise formuleringer ind i det?
Er SF ideelt set enig i, at det, der burde have stået, egentlig var, at miljøet skal gå forud for handelspolitikken?
Det er den ene type af spørgsmål.
Det andet er spørgsmålet om EU's rolle.
Jeg er udmærket bekendt med, at hr. Jørn Jespersen har mange forhåbninger til EU's rolle, men er hr. Jørn Jespersen enig i, at en ufravigelig forudsætning for, at EU kan blive respekteret af tredjelandene, af ulandene, som jo er krumtappen i den her diskussion, er, at man klart tilkendegiver: Ved I hvad, vi har f.eks. inden for genetisk materiale lavet et direktiv, som vi fortryder meget, at vi har lavet, hvor man ikke engang skal opgive oprindelseslandet for patentrettighederne? Det kunne EU vælge at sige.
Den danske regering kan ikke flytte bjerge.
Hr. Jørn Jespersen kan heller ikke flytte bjerge.
Det er vi ganske enige om.
Diskussionen går på, hvad der skal stå i det her forslag til vedtagelse.
Indebærer hr. Jørn Jespersens holdning, som han har markeret den her fra talerstolen, at han tolker den her sætning, der hedder, at man i højere grad skal inddrage og respektere hensynet til miljø, sådan at man som udgangspunkt - jeg sagde som udgangspunkt - fuldt ud skal slås for at lade miljøet få fortrinsstilling?
Hvis dét er hr. Jørn Jespersens tolkning, vil hr. Jørn Jespersen så arbejde for, at denne pind i vedtagelsen bliver ændret, således at den kommer i overensstemmelse med hr. Jørn Jespersens udgangspunkt - jeg sagde udgangspunkt - for forhandlingerne?
Jørn Jespersen (SF), 2001-05-28:
Jamen den formulering er i overensstemmelse med det, jeg siger.
Det er det, som det har betydet den ene gang efter den anden, hvor vi har vedtaget det med et flertal, der ligner det nuværende, og det er der ingen tvivl om.
Det betyder de tre ting: internationale miljøaftaler, forsigtighedsprincippet og miljømærkeordningerne.
Så der er ingen problemer.
Jeg synes bare, det er ærgerligt, at Enhedslisten i stedet for at deltage i den konstruktive, visionære debat om, hvad vi kan nå i Johannesburg, prøver at skabe usikkerhed om et enkelt element, hvor der intet er at komme efter.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-28:
Fru Bruun-Vierø talte om det vigtige i, at Danmark spiller ud, og at vi påtager os et ansvar også som nation, som lokaldemokrati.
Jeg er enig i den grundbetragtning.
Indebærer dette synspunkt, at Det Radikale Venstres ordfører mener, at det også er vigtigt, at Danmark erkender, at man har snydt ulandene noget så læsterligt ved ikke at overholde de løfter, man har givet i Rio, f.eks. om biodiversitetskonventionen?
F.eks. har man ødelagt denne aftales ønske om, at der skulle være en overskudsdeling mellem det rige land og det fattige land, fordi TRIPS-aftalen er gået på tværs.
Når jeg spørger, er det jo, fordi det netop i den radikale ordførers indlæg var utrolig vigtigt med fattigdomsbekæmpelsen, og det var utrolig vigtigt, at Danmark selvstændigt spillede ud.
Jørn Jespersen (SF), 2001-05-28:
Blot tre ting: Det ser ud til, at det forslag til vedtagelse, der er fremsat af regeringspartierne og CD, Kristeligt Folkeparti og SF kan få en meget bred opbakning, og jeg synes, det er en god ting, at vi internationalt kan arbejde for en sådan global aftale med meget bred parlamentarisk opbakning.
Jeg skal bare gøre opmærksom på, at det efter vores opfattelse også er sådan, at når man har stemt for denne her vedtagelse, så har man også stemt for at arbejde internationalt for, at målsætningen for udviklingsbistanden på de 0,7 bliver gennemført, og at det efter min bedste overbevisning er umuligt at gøre det ved selv at sende et signal om massive nedskæringer på sin egen ulandsbistand.
Det er en selvmodsigelse, som de partier, der har produceret den, jo må leve med og prøve at forklare for sig selv og deres vælgere, men det hænger ikke ret godt sammen.
Jeg synes også, det er interessant, når vi snakker udviklingsbistand, at høre de partier, som håber at få et flertal efter næste valg, være så selvmodsigende med hensyn til, hvad udviklingsbistanden skal bruges til.
På den ene side har vi Venstre, som i hvert fald har en tendens til, uden rigtig at kunne konkretisere det, at stille meget hårde krav med hensyn til menneskerettigheder, ingen konflikter i området, ingen undertrykkelse fra statslederes side og sådan noget.
Men flygtninge kommer jo typisk fra de steder, hvor der er massiv undertrykkelse og krænkelse af menneskerettigheder, så det bliver lidt svært for en konstellation af de tre partier at finde frem til en fælles holdning til udviklingsbistand.
Lad os derfor håbe, at de ikke bliver nødt til at forsøge at løse opgaven.
Så en anden ting, som står i punkt 8 i redegørelsen om dansk bistand, nemlig at Udenrigsministeriet er ved at udrede, hvorledes målsætninger for miljø og udviklingskonventionerne helt konkret udmøntes i de forskellige aktiviteter i udviklingsbistanden:
Der vil jeg bare i al stilfærdighed sige, at det vedtog vi jo sådan set i Folketinget i en vedtagelse fra maj 1999, at det skulle ske.
Derfor er man - for at citere en embedsmand - ikke i ret meget god tid på det her punkt.
Men bedre sent end aldrig, jeg håber så, at det sker nu.
Det sidste, jeg gerne ville spørge miljøministeren om, er, om han ikke er enig i, at det ville være et godt signal, at vi fra dansk og EU's side sikrer, at vi i god tid forud for Johannesburg har ratificeret de konventioner, der udestår - jeg tænker her specielt på PIC-konventionen og POP-konventionen og på Biosafetyprotokollen - for at give et signal om, at vi lever op til de forpligtelser, vi har påtaget os internationalt, og om det ikke også ville være fornuftigt, at vi i den forbindelse spillede aktivt ud med et forslag til en tungmetalkonvention - også i forlængelse af finanslovsaftalen mellem regeringen og SF fra sidste år.
Svend Auken (S), 2001-05-28:
Ligesom statsministeren er jeg utrolig glad for den debat, vi har haft her i dag, og den brede tilslutning, der er, både til det, statsministeren fremhævede omkring vores udviklingsbistand, men jo altså også til hele den forhandlingslinje, regeringen har lagt op til Johannesburg. Det er lidt ærgerligt, at Enhedslisten har det synspunkt, for stort set alt det, der står i Enhedslistens forslag til vedtagelse, har jeg sympati for, det er ligesom sådan kunstige modsætninger, man prøver at skabe.
Men lad det være.
, og den største udfordring er selvfølgelig Kyotoprotokollen.
Men derudover er biosikkerhed og PIC og POP vigtige udfordringer. Med hensyn til klima er det spørgsmålet, om det er muligt at sikre vedtagelsen uden om USA.
Amerikanerne har jo meddelt, at de ikke vil være med.
Derimod er vi med PIC og POP i den mere gunstige situation, at amerikanerne rent faktisk har sagt, at de vil ratificere begge disse konventioner, det har Bushadministrationen sagt.
Og jeg synes, at det er meget vigtigt, at vi får det her på plads.
Der er også et par protokoller under Baselkonventionen, som det ville være godt at få ratificeret, sådan at de var trådt i kraft.
Jeg tror, at det er med til at give tyngde til det, der sker i Johannesburg.
Man kunne også tillægge, at nogle af de konventioner, som også er en del af Rio, men hvor der ikke er blevet afsat ressourcer til gennemførelse af dem - jeg kan bare nævne Ørkenkonventionen - også kom på plads.
Hvad angår tungmetal, så har det været en tung sag.
Regeringen har under det globale miljømøde i UNEP, jeg tror, at det var i januar måned, forsøgt at sætte en proces i gang, og den er sat i gang.
Men det har været vanskeligt, hvad der er ærgerligt, og der er jo ikke andet at sige til hr. Jørn Jespersen, end at vi deler hans synspunkt, og at Danmark vil gøre, hvad vi kan på det her område.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-05-28:
Jeg vil gerne sige tak for en rigtig god debat her i dag.
Det fortjener emnet også, men det er jo ikke altid, de to ting nødvendigvis er sammenfaldende.
Jeg synes, vi har haft en rigtig god debat om det her fuldstændig centrale emne.
Jeg vil også udtrykke en vis stolthed over vores bistand.
Vi kan godt være vores ulandsbistand bekendt, og der er ikke tvivl om, som flere har fremhævet det, at netop fordi vi er frontløbere på området, ja, så står vi også stærkere i vores argumentation og kan bygge vores ambitiøse indsats op ikke mindst på det grundlag.
Jeg takker for den meget brede opbakning, der er i Folketinget til regeringens linje på ulandsbistandsområdet.
Jeg vil også sige, at vi jo er flere ministre - jeg tror, vi er tre i dag - som omhyggeligt har noteret os de mange, mange gode forslag, som mange er kommet med.
Det vil bestemt indgå i de videre konkrete forberedelser op til Johannesburg i Sydafrika.
Jeg vil for min part slutte med at sige
til hr. Hans-Pavia Rosing, at vi naturligvis også vil drage omsorg for, at Grønland deltager i drøftelserne op til og i selve topmødet.
Det er helt naturligt for os, og jeg synes bestemt også, at hr. Rosings indlæg understreger betydningen deraf.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-28:
Ja, det er vigtigt, at den danske regering har et stærkt mandat, præcis.
Netop derfor var vi også interesserede i at påpege alle de punkter, hvor vi er enige med regeringen, herunder at der ikke skal finde nogen som helst form for reduktion sted af den danske støtte til ulandene.
Men vi finder det også utrolig vigtigt, at når den danske regering er upræcis, eller når den er overskrydende, hvad angår selvros, at der så gøres indsigelse, og at man har en reel debat om de faktiske problemer, herunder om at der er nogle, der er blevet snydt, siden vi havde Rio. Og den sidste bemærkning: Vi kan ikke støtte det forslag
til vedtagelse, der er fremsat.
Jeg har argumenteret for det tidligere.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-05-28:
Det er utroligt, at man har den tålmodighed med hr. Søren
Kolstrup, som man ofte har.
Men jeg synes alligevel, at det er vigtigt at få hr. Søren Kolstrup herop og tage stilling til det, jeg nu spørger om.
Når man i et parlament som det danske her laver vedtagelser i salen, der rækker til danske forhold,
så kan jeg godt forstå, vi har en kamp om at skære alting ud i pap og til mindste detalje. Men når vi udstyrer den siddende regering i en forhandlingssituation med et mandat til at forhandle på det danske Folketings vegne, hvor meget lægger hr. Søren Kolstrup så vægt på, at vi har et Folketing, der så bredt som muligt er enigt om et fælles mandat og en fælles vedtagelse, der sikrer, at vores repræsentanter kan tage ud i verden og forhandle klart?
Vil hr. Søren Kolstrup støtte forslaget til vedtagelse, hvis der ikke er flertal for hr. Søren Kolstrups eget?
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2001-05-28:
Jamen jeg synes da, at de industrialiserede lande har snydt i hele det her spil.
Alle de konventioner, der har været, er jo ikke blevet tiltrådt nationalt.
Og som sagt - den diskussion har vi haft tidligere på dagen - er det jo kun Danmark, der yder 1 pct. af BNI, og meget få lande, der overhovedet lever op til målsætningen om 0,7 pct.
Så jeg kan da kun være enig med hr. Kolstrup i, at der ikke er noget at prale af i forholdet til verdens fattigste lande.
Der er heller ikke noget at prale af i forhold til miljøet.
Det er også derfor, at jeg pointerer, at der skal mere til, end at vi venter på, at græsrødderne kommer i gang med at give os nogle meldinger.
Jens Hald Madsen (V), 2001-05-28:
Først til Kristeligt Folkeparti, som spørger: Hvor længe gælder fastfrysningen?
Udgangspunktet for, at vi vil lave den her fastfrysning, er, at vi skal gennemføre nogle reformer.
vil det være meget vanskeligt.
Der er jo nok at rydde op i.
Derfor kan jeg desværre ikke sige det til Kristeligt Folkeparti.
Jeg ville gerne, men det kan jeg ikke.
CD og også Socialdemokratiet nævner det der med signalværdien.
I 1998 var der de fem øverste topbidragsydere, hvor Danmark lå i toppen.
Er Holland, som giver 0,80 pct., et dårligt land?
Er Sverige, som giver 0,72 pct., et dårligt land?
Er Luxembourg, som giver 0,65 pct., et dårligt land?
Er det kun Danmark i hele verden, der ved, at hvis man præcis giver 1 pct. af BNI, får man den mest optimale udviklingsbistand, og så forandrer hele verden sig med det samme?
Er det sådan?
Jeg kan godt huske, hvad der skete ude på den dejlige solskinsø Bornholm til sommergruppemødet.
Ærligheden var, at vi sagde: Vi mener faktisk, at der er noget galt med den danske udviklingsbistand.
Vi har nævnt nogle konkrete eksempler, og dem kender hr. Jeppe Kofod godt.
Det er der da ikke noget forkert i, og der er da heller ikke noget uærligt i det.
Vi kan jo ikke gøre for, at der ikke er blevet ryddet op i udviklingsbistanden.
Jørn Jespersen (SF), 2001-05-28:
Til hr. Søren Kolstrup vil jeg sige: Det er vedtaget den ene gang efter den anden i dette Folketing, at det er det, det betyder.
Der er ingen af de andre partier, der har undsagt min udlægning.
De er nemlig enige i den.
Statsministeren er enig i den, er jeg sikker på.
Miljøministeren er enig i den.
Det er sådan, det skal forstås.
Det er det, vi arbejder efter, og det har jeg fuld tiltro til regeringen gør, for
det har jeg set den ene gang efter den anden.
Hr. Søren Kolstrup vil så gerne prøve at finde svaghederne.
Men det er altså et ualmindelig ringe forsøg, der bliver gjort, i hvert fald i denne her sag.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-05-28:
Det er klart, at vi jo ikke kan undgå i de her debatter at gentage os selv en gang imellem, men jeg synes alligevel, at det er vigtigt at understrege, at værdien af Danmarks hjælp, 1 pct. af bruttonationalproduktet, selvfølgelig ikke er det store beløb.
Det redder ikke verden.
Men signalværdien er faktisk mere værd end de penge, vi har givet gennem årene, det, at vi har ligget i front og markeret den linje i en tid, hvor det måske er vigtigere end nogen sinde.
Ville det her så ikke være det mest vanvittige signal at sende?
Der er ingen mening i, at vi lader det stige ud over 1 pct.
Det er jeg enig i.
Men det, at vi ligger i front, det, at vi signalerer, det, at vi viser viljen på det her felt, viser, at de sidste 99 pct. kan vi godt ordne indbyrdes rent fordelingsmæssigt.
Jeppe Kofod (S), 2001-05-28:
Jeg er glad for, at hr. Hans Christian Schmidt også understreger, at Venstre siger, at der er en sammenhæng mellem den økonomiske, sociale og miljømæssige del af bæredygtighed.
Man kan så undre sig over, hvorfor Venstre så foreslår, at man skal skære ned i udviklingsbistanden.
Skal det være signalet fra Danmark, at vi skærer ned i udviklingsbistanden?
Det synes jeg ikke hænger sammen med den argumentation, der var fra Venstres ordfører.
Til hr. Søren Kolstrup: Jeg siger, at vi selvfølgelig står ved de internationale miljøaftaler.
Det gør vi.
Det gør vi også ved de aftaler, der blev truffet i forbindelse med Riotopmødet i 1992, uden tvivl.
Men det afgørende for os er jo også, at vi kommer videre, at der sker konkrete fremskridt, og at landene, der har forpligtet sig til de aftaler, gennemfører det, de har forpligtet sig til.
Det er for os afgørende.
Og når hr. Søren Kolstrup spørger til den sidste pind, vil jeg sige, at vi jo mener, at alle tre hensyn skal integreres i tankegangen, både det miljømæssige, det sociale og det økonomiske hensyn.
Det er det, vi forstår ved bæredygtighed.
Derfor håber jeg, at hr. Søren Kolstrup og hans parti vil stemme for vedtagelsen, når den kommer til afstemning
senere.
Jeg synes, det er en god vedtagelse.
Den lægger op til en aktiv dansk linje, som Enhedslisten forhåbentlig kan støtte.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-28:
Vi vil arbejde for de internationale miljøaftaler, sagde den socialdemokratiske ordfører.
Ja vist, men jeg bliver nødt til at gentage mit spørgsmål
: Indebærer dette, at man så er indstillet på fra Socialdemokratiets side at lave en nyformulering af den tredjesidste pind, således at det af denne klart fremgår, at miljøaftaler utvetydigt har fortrin i forhold til handelsaftaler? Således som teksten foreligger, kan man lægge utrolig mange tolkninger ned i teksten.
Så bliver jeg nødt til at gentage mit spørgsmål omkring biodiversitetsspørgsmålet og spørgsmålet om overskudsdeling i forhold til det genetiske materiale.
Jeg vil godt indskærpe, at grunden til, at jeg gentager spørgsmålet, er, at det er blevet sagt her i dag fra mindst to ministres side, at forudsætningen for en vellykket konference er, at man har noget at give til ulandene.
Hvad er det, man har at give?
Hans Christian Schmidt (V), 2001-05-28:
Jeg forstod på hr. Jørn Jespersen, at han var meget optaget af at give nogle svar på, hvad den socialdemokratiske ordfører skulle svare.
Jeg synes sådan set, det var et meget bedre svar, den socialdemokratiske ordfører kom med.
Hvad angår det med at skabe forvirring omkring bæredygtighed, er det skam ikke noget, der ligger hos Venstre.
Det klarer SF så udmærket selv.
Nej, det, det drejer sig om her, er netop, om man vil fastholde bæredygtighed.
Og når så hr. Jeppe Kofod siger, at han kan bekræfte det, som SF's ordfører siger omkring bæredygtighed, skal det så forstås sådan, som jeg sagde det, at fra i dag af er skillelinjen, at man altså vil betragte bæredygtighed nøjagtig sådan, som jeg hører hr. Jeppe Kofod sige det, at det er omkring økonomi, omkring miljø og omkring sociale hensyn, som jeg i øvrigt er meget enig i?
Jeg skal bare endnu en gang beklage, at regeringen valgte at stemme imod et forslag omkring bæredygtighed.
Når jeg siger det sådan, er det jo, fordi det var omkring miljøforslag.
Men jeg så jo ingen ændringsforslag, der inddrog andre.
Hvorfor kom de så ikke, hvis det var meningen, at vi skulle diskutere andet?
Der kom ikke ét ændringsforslag.
Hvis man virkelig ønsker at ændre noget, kan man jo stille nogle ændringsforslag.
Jeppe Kofod (S), 2001-05-28:
Til hr. Hans Christian Schmidt og til hr. Søren Kolstrup
: Vi er i Socialdemokratiet dybt optaget af bæredygtighed, og der er denne her sammenhæng mellem den sociale, den økonomiske og den miljømæssige bæredygtighed.
De er jo, som jeg også nævnte i mit ordførerindlæg, forudsætninger for hinanden, og derfor skal vi selvfølgelig arbejde med det her med de tre forudsætninger.
Jeg vil også gerne over for hr. Søren Kolstrup understrege, at vi selvfølgelig i Socialdemokratiet fuldt og helt står ved de internationale aftaler på miljøområdet.
Vi vil også gerne gå ud og kæmpe for, at de aftaler bliver overholdt, ikke blot af vores eget land, men også af andre lande.
Det er helt afgørende for tilliden og for de konkrete fremskridt inden for det globale miljøarbejde.
Og endelig kan jeg sige til hr. Jørn Jespersen, at jeg gerne vil bekræfte, at vi i den forhandlingslinje, vi har lagt, og i den proces, der er lagt op til frem til topmødet næste år, selvfølgelig vil tage de her aspekter med, og at vi selvfølgelig vil tage bæredygtighedsprincippet som helhed med i vores tankegang og i vores forberedelse.
Jørn Jespersen (SF), 2001-05-28:
Hr. Hans Christian Schmidt gør sig jo store bestræbelser ved mange lejligheder på at skabe total forvirring i debatten omkring bæredygtig udvikling og nævner et forslag fra borgerligt hold, som er blevet nedstemt, også med SF-stemmer.
Bare for at få forvirringen til at gå væk så hurtigt som muligt, skal jeg spørge den socialdemokratiske ordfører, om ikke han kan bekræfte, at det forslag, der blev fremsat fra Venstres side, netop ikke rummede alle tre aspekter af bæredygtig udvikling, men alene gik på, at miljøforslag, der skulle gavne miljøet, skulle vurderes økonomisk med henblik på eventuelt ikke at blive gennemført, fordi de var for dyre, hvorimod trafikpolitik, vejinvesteringer, ikke skulle miljøvurderes, landbrugspolitik og subsidier ikke skulle miljøvurderes.
Så her er der i virkeligheden tale om, at Venstre kun har en tredjedel af strategien med, og derfor blev det selvfølgelig nedstemt.
Kan den socialdemokratiske ordfører bekræfte det?
Med hensyn til styrkelsen af miljø i handelsaftalerne, kan den socialdemokratiske ordfører bekræfte, at det ifølge den forhandlingslinje, der har været lagt gang på gang, betyder at respektere internationale miljøaftaler, indføre forsigtighedsprincippet og respektere miljømærkningsordninger?
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-28:
Vi skal være på de fattige landes side, sagde
den socialdemokratiske ordfører
, og ministeren for udviklingsbistand talte om det vigtige i, at man fik bygget bro til udviklingslandene, og at deres holdning kunne blive afgørende.
Indebærer denne holdning og markering, at den socialdemokratiske ordfører er indstillet på at fastholde aftalen om biodiversitet, som man fik vedtaget i Rio, og hvor man var enig om en overskudsdeling, når det drejer sig om genetisk materiale? Jeg tænker her på artikel 15.
Det andet spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører er: Jeg bed mærke i, at der i forslaget til vedtagelse står, at handelspolitikken under WTO - og så kommer den afgørende bemærkning - i højere grad inddrager miljøet.
Indebærer det, at Socialdemokratiet siger nej til, at miljøhensyn utvetydigt skal gå forud for andre hensyn såsom handelspolitik og økonomiske hensyn?
Så det er en efterlysning af, hvad der ligger i begrebet i højere grad.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-05-28:
Jeg synes ikke, jeg hørte ret meget om, hvorvidt det var en ny linje.
Men jeg vil så konstatere, at når vi ikke får flere svar på det, er det sådan, at man for fremtiden agter at gå ind i det, og det vil jeg kun kvittere for.
Det var med tilfredshed, at man kunne notere sig, at regeringen her tilkendegav, at ved et netop afsluttet møde i OECD har man indgået en aftale om at anvende miljøindikatorer i OECD's økonomiske, sociale og miljømæssige vurderingsarbejde.
Det synes vi fra Venstres side selvfølgelig er godt, og det, man så kan undre sig lidt over - jeg hørte det jo faktisk gentaget også af den socialdemokratiske ordfører - er jo, at igen nævnes det sociale, økonomiske og miljømæssige, eller i hvilken rækkefølge man nu vil bruge det.
Derfor kan det undre lidt, og spørgsmålet skal være til den socialdemokratiske ordfører: Er det en linje, regeringen agter at føre generelt nu, eller er det kun ved denne her lejlighed?
For ved tidligere lejligheder i den her folketingssamling har regeringen jo stemt imod et forslag, hvor vi netop diskuterede OECD, hvor vi netop diskuterede økonomiske indikatorer, sociale indikatorer og miljømæssige indikatorer.
Men er det en linje, hvor regeringen nu fra denne dag vil sige: Ja, men fra nu af gælder det?