Lene Jensen (S), 2003-01-31:
Jeg vil først sige til fru Charlotte Antonsen omkring de pludselige løfteskader, at nu deltager fru Charlotte Antonsen og jeg jo i de samme møder, og det er jo dejligt.
Og der har vi jo bl.a. fået gennemgået, hvad det var for faktorer, der spillede ind i forhold til løfteskaderne.
Jeg er sikker på, at fru Charlotte Antonsen vil medgive, at det er en lille bitte smule mere kompliceret, end hvad der har stået i en bestemt bekendtgørelse på et tidspunkt.
Jeg fremdrager det sådan set bare som et eksempel på, at det ikke handler om, at den tidligere regering ikke har været opmærksom på, at her var ting, der skulle gøres om.
Jeg vil i øvrigt synes, at det ville være ganske tragisk, hvis spørgsmålet om, hvad der ikke er sket i en eller anden periode, skulle stille sig hindrende i vejen for, hvad der absolut bør ske i den kommende.
Så vil jeg sige til fru Charlotte Dyremose, at jeg bestemt har noteret mig, at man også fra denne regerings side meget gerne vil være med til at lave om og lave noget, der er tidssvarende og knap så oldnordisk som det, vi har i øjeblikket.
Det, der er mit ærinde, er sådan set at påpege, at der er store problemer på arbejdsulykkeområdet, men det er der altså også på resten af skadesområdet.
Mange tak for det, og også rigtig mange tak for modtagelsen.
Det er godt at få bekræftet, at der her er et område, der rent faktisk optager hele Folketinget.
Så vidt jeg kan høre, er vi faktisk meget, meget langt hen ad vejen utrolig enige om, hvilke målsætninger vi har på det her område.
For det første, at der er brug for et nyt arbejdsulykkebegreb, som både er tidssvarende, og som også er blottet for en række sælsomheder som forventelighed og andre begreber, sådan at det kan munde ud i et begreb, som er til at forstå, og som er mere enkelt.
Jeg hører også tilslutning til nogle af de andre ting i forslaget, den kortere sagsbehandlingstid, selvfølgelig med den fodnote, at det ikke skal være, fordi sagsbehandlingen bliver dårligere, det skal være, fordi systemet bliver lettere.
Jeg hører også, i en eller anden form i hvert fald, tilslutning til udvidelse af den personkreds, der skal være omfattet af arbejdsskadeforsikring.
Så bliver jeg nødt til at sige, at der står to områder tilbage, som det vil føre for vidt at gå i detaljer med i denne forhandling i Folketingssalen.
Det ene er: Hvad er det så helt præcist, det nye arbejdsskadebegreb skal indeholde?
Hvordan kan det skrues sammen, sådan at man kommer ud over de ting, vi har talt om?
Det andet er: Hvordan kan man få gjort noget ved alle arbejdsskader, uanset om det er nogle, man relativt pludseligt kommer ud for, eller det er nogle, man optjener - i citationstegn - over en længere periode.
Det fælles er, at hvis det er en skade, der opstår på arbejdet, så er det væsentlige for, at det er en arbejdsskade, sammenhængen mellem diagnosen og den måde, arbejdet er foregået på. Jeg vil godt sige, at for Socialdemokratiet er det ikke afgørende, hvilken form det her får.
Jeg tror, at det var den radikale ordfører, der brugte ordvalget, at det ikke er et spørgsmål om, hvem der fører pennen, og det er det
heller ikke.
Det her er altså ikke et område, som bør udsættes for polemik.
Men det er til gengæld afgørende, at disse problemer løses, og det gælder specielt i de sektorer på sygdomsområdet, hvor vi ser den store belastning; det er rengøring, og det er pleje, og det er også nogle andre områder, som er de store leverandører af nedslidte mennesker.
Det er også rigtigt, som jeg tror
det var Enhedslistens ordfører, der påpegede, at et meget stort flertal af dem er kvinder - med den søde lille pointe, at vi jo godt ved, at kvinder bliver nedslidt, mænd bliver slidt op, men sådan er der jo så meget, når man kigger på sproget
Jeg er sådan set fortrøstningsfuld over, at vi er enige i analysen og i et eller andet omfang også i ambitionen
, så derfor ser vi også for Socialdemokratiets og Det Radikale Venstres vedkommende frem til den videre proces.