runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lissa Mathiasen (S), 2003-03-12:
Jeg vil da godt takke ministeren for svaret, men samtidig udtrykke min største bekymring, for det, jeg her får bekræftet, er, at ministeren siger, at man rent faktisk har ladet dobbeltsporet, som det hele tiden har været meningen skulle etableres, vige for et prestigeprojekt: Femernprojektet.
Det vil altså sige, at man har valgt at sige til lokalbefolkningen i Vamdrup-Vojens-området, som er et udviklingsområde, og til erhvervslivet, at her har regeringen valgt at glemme, hvad der egentlig var hensigten.
Man har valgt at glemme dem, sådan at de altså ikke skal forvente en udbygning af den kollektive trafik i de kommende år.
Og hvis vi kigger, så bliver det jo ikke i de første mange år med det svar, jeg får her. Jeg undrer mig lidt, og jeg vil også spørge
: Er man virkelig ikke fra regeringens side her optaget af, at man kunne fremme et udviklingsområde netop ved at tilgodese den kollektive trafik, og er det rimeligt, at det her - et område som Vamdrup, som er i så stærk udvikling - rent faktisk skal opleve, at Femernprojektet, et prestigeprojekt, kommer til at tilsidesætte en del af vort syd- og sønderjyske område?
Flemming Hansen (KF), 2003-03-12:
Først og fremmest må jeg sige, at jeg ikke bryder mig om udtrykket, at Femern skulle være et prestigeprojekt, for det er der på ingen måde tale om.
Det vil være et af de mest fornuftige projekter, der kan gennemføres, men hver gang der skal bygges en bro herhjemme, så hører vi jo ofte det udtryk, at det er et prestigeprojekt.
Det var Storebælt jo også, til trods for at der nu er tre gange så mange, der kører over, som der sejlede over for nogle få år siden.
Så der er ikke tale om, at Femern er et prestigeprojekt på nogen måde.
Der er heller ikke tale om, at regeringen har glemt noget, og det forsøgte jeg også at sige til fru Lissa Mathiasen i min tale.
Jeg bor ganske tæt på det, jeg kender det temmelig godt og vil blot igen svare, at vi er nødt til lige at vente.
Vi kan ikke investere, hvis ikke behovet er ganske betydeligt, for der er virkelig mange, der ønsker, at vores investeringer skal bruges mest fornuftigt.
Det ved jeg at fru Lissa Mathiasen også gør.
Vi har sagt, at hvis Femern ikke bliver til noget, så er det her et af vores højest prioriterede projekter, men det er altså nødt til at ses i sammenhæng med, hvad vi foretager os i øvrigt, når vi nu endelig skal til at udmønte investeringsplanen i egentlig lovgivning.
Og der håber jeg da, at fru Lissa Mathiasen vil være med, så vi kan få nogle gode og fornuftige løsninger.
Thomas Adelskov (S), 2003-03-12:
, at det var konkurrencemyndighederne, der havde opgaven med at påse, kontrollere, at den slags ting fungerede ordentligt, og at der ikke var fusk i forbindelse med licitationerne.
Så spørger jeg, om ministeren vil drage omsorg for, at sagen mellem Jydsk Rengøring, Farum Kommune og Lillevang vil blive undersøgt til bunds, og får så at vide, at det vil man ikke.
Der er tilstrækkelig mange andre, der kigger på det.
Er det ikke sådan, at skatteborgerne i Farum har en eller anden ret til at få at vide, om de har betalt overpris for noget, om der har været fusk i forbindelse med licitationer i Farum Kommune, og om den kæmpe skattestigning, som de har fået i år og årene fremover, er med baggrund i, at der er foregået fusk?
Myndigheden på området er jo ikke bagmandspolitiet i denne her sammenhæng, men det er jo rent faktisk konkurrencemyndighederne, der har mulighed for her og nu at gå ind og undersøge den sag, hvad der er op og ned og ret og vrang.
Lissa Mathiasen (S), 2003-03-12:
Jeg tror, at lokalbefolkningen i det syd- og sønderjyske oplever et Femernprojekt som værende et prestigeprojekt set i forhold til et ønske om at kunne fastholde og også gerne udvide et vækstområde netop i et område, som måske ikke altid har haft det for nemt.
Set med deres øjne er det meget svært at forstå, at man nu skal se dobbeltsporet her på sit område udskudt på ubestemt tid, eller kan ministeren sige noget om:
Flemming Hansen (KF), 2003-03-12:
For at kunne svare fru Lissa Mathiasen er jeg nødt til først at svare hr. Jacob Buksti.
De spørgsmål har et vist sammenfald.
Når hr. Jacob Buksti siger, at han forstår, at Femernprojektet er skudt langt ud i fremtiden, må jeg sige, at så må hr. Jacob Buksti læse den fælles pressemeddelelse, som den tyske minister Stolpe og jeg udsendte i går, hvor vi tværtimod gav udtryk for den opfattelse, at det er tættere på, end det nogen sinde har været, for der var sket fremskridt i vores forhandlinger.
Så at forsøge at lægge det ud som et ønske om, at vi vil udskyde det, er ikke korrekt.
Det er der ikke tale om.
Femernprojektet kører fuldstændig efter planen, og det bliver, tror jeg, et meget, meget stort og meget spændende projekt.
Fru Lissa Mathiasen føler sig skuffet over det område, vi taler om her.
Det lykkelige ved den investeringsplan, som regeringen har lagt frem, er, at vi forsøger at spørge: Hvordan ser verden ud om 10 år?
Hvad er det, regeringen vil?
Det var en god idé, hvis alle regeringer, også forhenværende, havde gjort det.
Men det giver samtidig det problem, at hvis man ikke lige står nævnt i hæftet, som jeg har udsendt, så føler man, at man er forbigået.
Det behøver man ikke være, for regeringen er - jeg sagde det også før - som bekendt ingen flertalsregering.
Vi lægger op til forhandlinger om de oplæg, vi har lavet.
Det er jeg da også overbevist om at Socialdemokratiet vil.
Og så kan vi jo se til den tid, hvor høj prioritering det her projekt nu har for fru Lissa Mathiasen.
Lissa Mathiasen (S), 2003-03-12:
Jeg tror stadig væk, at en lokal befolkning i det syd- og sønderjyske, som må konstatere, at der ikke er sat penge af, at de ikke er prioriteret med i regeringsinvesteringsplanen, ja, de føler sig forbigået.
Ministeren siger selv her i svaret, at Femernforbindelsen er et stort, spændende projekt, hvis det lykkes.
I den forbindelse vil jeg så godt spørge: Hvor lang tid er det ministerens forventning, der går, før en afklaring, hvor lang tid er det ministerens vurdering, der
går efterfølgende, før en sådan Femernforbindelse er etableret?
For jeg hører i det svar - og der vil jeg gerne høre, om jeg har forstået det rigtigt - at først når man har en afklaring, først når Femernforbindelsen er etableret, kan man se, om der måtte blive behov for en udbygning af dobbeltsporet Vamdrup-Vojens.
Jacob Buksti (S), 2003-03-12:
Jeg har fuld forståelse for ministerens optimisme i sagen, men når jeg skal forsøge at forholde mig til det, så kan jeg jo konstatere, at den ene regeringspartners trafikpolitiske ordfører i Forbundsdagen, Albert Schmidt, udtaler, at han er dybt bekymret for det her og bare betragter arbejdsgruppen som en syltekrukke.
Og når det samtidig er sådan, at i den investeringsplan, som den tyske regering arbejder med, til 670 mia. kr., er der ikke nogen form for finansiering, der vedrører det her, så er spørgsmålet bare: Hvor er den tyske interesse henne?
Og det næste spørgsmål er: Jamen hvis det så er sådan, at vi kommer i en situation, hvor man ikke kan komme igennem med en Femernløsning, har ministeren så nogen garanti for, at tyskerne så vil fortsætte de investeringer i den nødvendige baneudvidelse nord for Hamborg?
For hvis det ikke sker, så kan man sådan set bygge lige så mange jernbaner i Sønderjylland, man vil; man kan bare ikke komme til Hamborg.
Nu er det jo sådan, at projektet omkring den sønderjyske jernbane også var noget, som optog den tidligere regering meget.
Og da oplevede vi jo, at førende trafikpolitikere med rod i det sønderjyske tilhørende Det Konservative Folkeparti
var ret stærke fortalere for en sådan udbygning, hvor der ikke var en afventning af en eventuel Femernforbindelse.
Derfor vil jeg gerne spørge, dels om den nuværende minister har været udsat for det samme pres, dels om det er sådan, at den udskydelse, vi nu kan se, der er sket omkring Femernforbindelsen med den snak, ministeren har haft i går med sine tyske kolleger, hvor det jo er skudt ud i fremtiden, betyder, at en seriøs overvejelse om udbygning af de sønderjyske jernbaner først vil komme på tale tidligst i 2006.
Flemming Hansen (KF), 2003-03-12:
Det må være naturligt at starte med at svare på, hvad tidsplanen for Femernforbindelsen er.
Jeg er nu sikker på, at vi nok skal komme til at diskutere det nogle gange i Folketinget.
Det, jeg aftalte med min tyske kollega i går, var, at nu laver vi nogle grundige undersøgelser i vores arbejdsgrupper af finansiering, af økonomi, af jura og organisation osv.
Og resultatet af disse undersøgelser skal nedfældes i delrapporter, der skal afleveres i september måned, og i en færdig rapport, der skal ligge klar inden nytår.
Dernæst er man klar til, at der på regeringsniveau skal besluttes i Tyskland og i Danmark, om der skal gennemføres en Femernforbindelse.
Så mit svar til fru Lissa Mathiasen er: Tidsplanen for Femernforbindelsen vil formentlig være, at en dansk og en tysk regering - og dernæst selvfølgelig Folketinget - skal træffe en beslutning i løbet af 2004 eller foråret 2005.
Det er så det svar.
Dermed har jeg også til fru Lissa Mathiasen sagt, at det jo ikke er, når Femernforbindelsen eventuelt er færdig, men det er, når den er besluttet, at vi ved, hvor langt vi kommer med det spor, som fru Lissa Mathiasen spørger om her.
Med hensyn til hr. Jacob Buksti om, hvad folk mener og ikke mener: Ja, jeg kan jo kun referere det møde, jeg har været til med min kollega, som hr. Jacob Buksti jo også ved man kan.
Jeg kan dog sige, at trafikministeren for Slesvig-Holsten også deltog i en stor del af mødet.
Og han fortalte mig, at der i den slesvig-holstenske landdag havde været en stor debat om Femernprojektet, som man havde bakket fuldstændigt og ensidigt op omkring.
Så der er altså i Tyskland en kraftig bevægelse i den retning, som jeg personlig også tror er rigtig.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-03-13:
Nej, det vil Det Konservative Folkeparti ikke.
Vi kan ikke gå ind for at frigive hash, heller ikke til medicinsk brug.
Der har været omtalt doseringsproblemer, og helt generelt kan jeg sige, at der i så fald ville være tale om at opfatte hashen som et lægemiddel.
Med hensyn til lægemidler mener jeg, at det er nødvendigt, at vi sørger for, at lægemidler er godkendt, og når man ikke kan godkende det aktive stof, når det er i Marinol, gør det det jo ikke lettere at godkende hash som lægemiddel, når det samme aktive stof findes i hashen.
Vi kan ikke gå ind for at godkende hash til medicinsk brug.
Line Barfod (EL), 2003-03-13:
Jeg kan sige opklarende, at forslaget går både på Marinol og på naturproduktet cannabis, så folk får muligheden for at vælge.
Der er i dag mange patienter, der ikke kan få lov til at få Marinol, hvad enten det er sklerosepatienter, eller det er kræftpatienter, da deres læge afviser at give dem det.
så ud på det illegale marked for at få det, da de kan se, at de har god virkning af indtagelse af cannabis.
Vil Det Konservative Folkeparti være med til at åbne for, at det bliver nemmere for de patienter at få adgang til at få et produkt, som rent faktisk kan betyde stor forskel for dem med hensyn til at afhjælpe smerter og kvalme og meget andet?
Det er jo et produkt, der har været brugt i flere hundrede år, som man ved ikke har farlige bivirkninger, men som virkelig vil kunne hjælpe disse mennesker.
Vil Det Konservative Folkeparti være med til at presse på for, at de mennesker kan få lov til at bruge det produkt?
Else Theill Sørensen (KF), 2003-03-13:
Forslaget her går jo ud på at frigive hash til medicinsk brug.
Jeg må indrømme, at jeg egentlig gik ud fra, da jeg læste beslutningsforslaget, at der var tale om medikamenter, som indeholder de virksomme dele i hashen, altså f.eks. Marinol.
Som det allerede har været nævnt, er der efter lægemiddellovgivningen mulighed for at give tilladelse til, at læger kan udlevere Marinol til brug i patientbehandlingen.
Men tilladelsen gives kun, hvis der er videnskabelig dokumentation for præparatets virkning.
Og sådan som det også har været omtalt, så findes den dokumentation, når det drejer sig om aids- og kræftpatienter, mens den tilsvarende dokumentation endnu ikke findes for virkningen på sklerosepatienter. Men nu kan jeg så forstå, at det i virkeligheden - og det burde jeg måske have kunnet nærlæse fra starten - slet ikke handler om Marinol, men tværtimod handler om at frigive hash til medicinsk brug.
Og det gør bare, at Det Konservative Folkeparti, som i forvejen ville have været imod beslutningsforslaget, så at sige er endnu mere imod.
Vi kan ikke gå ind for at frigive hash til medicinsk brug.
Line Barfod (EL), 2003-03-13:
Det er klart, at det for nogle kan være svært at docere, også fordi man især i dag skal ud på det illegale marked, og det kan være svært at finde ud af, hvad det egentlig er for en kvalitet.
Det kan være forskellige styrkegrader, der er i det, man køber osv.
Men derfor er det jo også, vi foreslår, at det skal være på recept, at lægen kan hjælpe med at sikre, at man får en korrekt dosering.
Og så kan det være, at det ikke er en kage, patienten skal have, men det kan være, han hellere vil drikke det som vin, eller han vil ryge det, eller hvordan han nu ønsker at indtage det, men at muligheden er der for, at man kan få et naturprodukt i stedet for at skulle tage en pille, også fordi der jo er en del af de her patienter, der i forvejen tager ganske mange piller og ikke har lyst til at skulle have endnu flere.
Jette Jespersen (DF), 2003-03-13:
Det vil jeg ikke love fru Line Barfod vi vil.
For det første har jeg et brev hernede fra en sklerosepatient, som netop har haft problemet med at bage det ind i kager.
Og det var meget, meget svært at docere.
Så jeg tror, vi holder ved Marinolen.
Line Barfod (EL), 2003-03-13:
Det glæder mig at høre, at Dansk Folkeparti også vil være med til at presse på for, at de her forsøg, der nu har trukket ud og trukket ud, snart bliver afsluttet, så sklerosepatienterne kan få noget hjælp af det her medikament.
Men jeg vil gerne høre, om Dansk Folkeparti også vil være med til at åbne op for, at man også ser på at bruge naturproduktet cannabis og ikke kun det syntetisk fremstillede Marinol, sådan at de mennesker, der ikke ønsker at tage en syntetisk pille, men hellere vil indtage det på anden vis, får mulighed for det via recept fra lægen på det produkt.
Jette Jespersen (DF), 2003-03-13:
Der skal ikke herske tvivl om, at i Dansk Folkeparti går vi hundrede procent ind for Marinol til sklerosepatienter på lige fod med kræft- og aidspatienter, hvis det virkelig er et ønske fra denne patientgruppe.
Det er meget svært at forstå, hvorfor det ikke for længst er blevet muligt for de patientgrupper, der kan få glæde af Marinol, at få det på recept hos egen læge.
Her kunne en dispensation være ønskelig som for de førnævnte patientgrupper.
Det kan ikke være rigtigt, at sklerosepatienter skal begå kriminalitet for at få en rimelig smertefri tilværelse.
Det er jo hverdagen for flere af sklerosepatienterne, når de må ud på det illegale marked for at købe hash.
Under den forrige regering i ca. 1999 blev det besluttet at igangsætte en forskning for netop at undersøge, om Marinol kunne hjælpe sklerosepatienter.
Disse forsøg skulle forløbe 1 år, så de burde jo for længst have været afsluttet. Nu er der ganske vist tegn i sol og måne på, at der kommer en rapport i den nærmeste fremtid.
Vi kan bare ikke være bekendt, at et 1-års-forsøg skal vare 3-4 år, når Marinol har vist sig at være et godt og brugbart middel uden alle de bivirkninger, andre smertestillende midler giver. Dansk Folkeparti håber på et positivt svar fra ministeren og et snarligt resultat og vil derfor afvente det videre forløb.
Lone Møller (S), 2003-03-13:
Jeg mener ikke, der er ret mange
af os, der har den store erfaring for, hvad der er godt, og hvad der er dårligt. Derfor har vi nok den principielle holdning, at uanset hvad det er for et medikament, vi taler om, så må det være et samarbejde mellem lægen og patienten, men selvfølgelig også med en grad af dokumentation for det, der i hvert fald bliver udskrevet, hvis det skal være noget, der er offentligt tilskud til.
For hvis vi ser i dag, hvad der bliver spist af al mulig mærkelig naturmedicin og kosttilskud, ja, så kan man jo undres over, at så mange stadig væk er i live.
så må det være ud fra forudsætningen om, at der er en eller anden form for en dokumenteret virkning.
Og det er der jo allerede på forskellige sygdomme.
Der ligger også nogle udenlandske erfaringer.
Man er i gang med et forsøg på skleroseområdet.
Der er jo heller ingen tvivl om, at hvis det virker, så vil der også komme andre grupper, hvor der i dag ikke rigtig er nogen behandlingsmuligheder, som vil sige, at det her medikament virker også godt på os.
Og er der en grad af en generel virkning på nogle bestemte områder, så er det i hvert fald sådan, at Socialdemokratiet har opfattelsen den rigtige pille i den rigtige mund i et samarbejde mellem læge og patient.
Dermed vil vi ikke afvise det her forslag, men vi vil gerne kigge lidt nærmere på det under udvalgsbehandlingen.
Og vi synes også, det er lidt vigtigt at få afsluttet det forsøg, der er, for dog at have lidt mere fast grund under fødderne. Nu har jeg set på det, der er kommet, at man havde lovet os et svar i foråret, som nu formentlig først kommer til september.
Derfor kunne vi måske i udvalget blive enige om så dog få et delresultat, for det er jo ikke første gang, vi diskuterer det her.
Og så længe behøver man vel heller ikke at undersøge det.
Som der også står i forslaget, så er det jo undersøgt, og det har været brugt i gamle dage.
Så der er nok nogle erfaringer.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2003-03-13:
Det er jo et prisværdig kortfattet beslutningsforslag, som her er til førstebehandling, og det vil jeg meget gerne kvittere for ved selv at fatte mig i korthed.
Det synes jeg også forslaget lægger op til.
Regeringen afviser beslutningsforslaget - ikke fordi vi er uenige i, at cannabis skal kunne bruges medicinsk, men simpelt hen fordi det allerede kan ske i dag.
Der er derfor slet ingen grund til at fremsætte et sådant forslag, som er fremsat af Enhedslisten.
I forbindelse med lægelig behandling er det ikke selve cannabisplanten, der er interessant.
Det er derimod de lægemidler, som indeholder de aktive stoffer i cannabis.
I modsætning til planten lader indholdsstofferne sig nemlig dosere på en sikker og pålidelig måde, og der er i dag tilstrækkelig videnskabelig dokumentation for, at lægemidler med de aktive indholdsstoffer i cannabis, i praksis lægemidlet Marinol, virker på aids- og kræftpatienter.
Forslagsstillerne har ud over aids- og kræftpatienter også nævnt sklerosepatienter.
For behandlingen af sclerosepatienter med Marinol gælder det, at der endnu ikke foreligger tilstrækkelig videnskabelig dokumentation for virkningen.
Det er Lægemiddelstyrelsen, der som faglig myndighed vurderer dokumentationen.
Jeg ved, at styrelsen nøje følger udviklingen i forskellige forsøg med Marinol, og jeg ved også, at styrelsen i den forbindelse er særlig opmærksom på virkningen på sklerosepatienter.
Viser forsøgene, at Marinol virker på sklerosepatienter, har jeg forstået, at Lægemiddelstyrelsen vil tillade, at også disse patienter ligesom aids- og kræftpatienter behandles med dette lægemiddel. Medicinsk brug af Marinol og lignende lægemidler beror altså på fremskaffelse af videnskabelig dokumentation og ikke på fjernelse af lovgivningsmæssige hindringer.
Medicinsk brug af cannabis er altså allerede legaliseret.
Anderledes forholder det sig med brugen af cannabis
som rusmiddel.
Jeg kan forstå på det, der blev sagt af Enhedslisten i slutningen af den foregående debat, at det er her, man for alvor skal sætte ind, altså over for de rusmidler, der umiddelbart fremkalder rus, så det ser vi nok ens på.
Men jeg noterede mig, at Enhedslisten også har fremsat beslutningsforslag om legalisering af denne form for brug, så vi ser åbenbart ikke ens på det alligvel, og det overrasker mig egentlig.
Nu er det jo noget helt andet end den debat, vi har i dag.
Men det er i øvrigt en debat, vi kan vende tilbage til, og så vil jeg med stor fornøjelse foretage en udskrift af det, som fru Line Barfod sagde til sidst i den tidligere debat.
Lone Møller (S), 2003-03-13:
Jeg kan nu ikke lade være at drille en lille smule, når hr. Hans Andersen står heroppe og er så skråsikker på den pålidelige dokumentation og Lægemiddelstyrelsen og Sundhedsstyrelsen.
Jeg vil gerne spørge hr. Hans Andersen: Kan vi ikke også risikere, at vi en gang imellem måske skal enten dokumentere så meget, at vi alligevel går fejl?
Jeg synes, vi har et strålende eksempel i det der slankemiddel, som vi har diskuteret gennem mange måneder her i Folketinget.
Det var jo dokumenteret og pålideligt.
Så derfor vil jeg godt spørge: Skal vi ikke også bruge vores sunde fornuft en gang imellem?
Hans Andersen (V), 2003-03-13:
Til fru Lone Møller: Den sunde fornuft er jo at sætte patienternes sikkerhed i højsædet.
Og det gør vi nu ved at få dokumentationen frem, om stoffet Marinol er til gavn for sklerosepatienterne.
Det synes jeg er ret afgørende, for der er i hvert fald mange patienter, der kunne få gavn af det.
Hvis det i øvrigt kan blive dokumenteret, så er der mange patienter, bl.a. sklerosepatienter, som i dag har et ønske om, at der er noget, der er bedre end det, de i og for sig kan få i dag.
Det medgiver jeg, at det synes jeg er vigtigt
at få dokumenteret.
Og så må Sundhedsstyrelsen jo vurdere, om dokumentationen er af en sådan karakter, at det også kan bruges i den medicinske behandling.
Line Barfod (EL), 2003-03-13:
Men er Venstre åben over for, at Sundhedsstyrelsen kan gå ind og se ikke kun på det syntetiske Marinol, men også på naturproduktet cannabis og se på, hvad man så kan komme med af vejledninger for f.eks., hvor mange glas vin man skal drikke, eller hvor mange hashkager man skal spise, eller hvad der nu skal til i forhold til de forskellige symptomer, som forskellige patientgrupper har, som de gerne vil lindre ved at indtage det her naturprodukt?
Er Venstre åben for, at det kan lade sig gøre, og vil man være med til at presse på for, at der åbnes for, at de her patientgrupper kan få den meget store lindring, at de, hvor de i dag er nødt til f.eks. at tage meget kraftige morfinpræparater, i stedet kan tage det meget mildere cannabis?
Hans Andersen (V), 2003-03-13:
Jeg stod for et øjeblik siden og tilkendegav, at det var meget vigtigt, at der var en pålidelig og en sikker dosering.
Som jeg har læst det materiale, der foreligger, så er usikkerheden ved at indtage naturproduktet, at man ikke kan få en sikker dosering, og dermed er sikkerheden for patienterne jo ikke tilstrækkelig.
Så derfor er det ikke herfra en tilkendegivelse om, at vi skal frigive hashen til medicinsk brug.
Line Barfod (EL), 2003-03-13:
Skal jeg forstå hr. Hans Andersen sådan, at der fra Venstres side ikke er noget i vejen for, at Sundhedsstyrelsen går ind og ser på de erfaringer, der er fra andre lande, og på det, man ved om cannabis, og at man så giver lov til, at også patienter i Danmark kan begynde at indtage naturproduktet cannabis i stedet for, at man kun som i dag ser på det syntetisk fremstillede Marinol? Er det sådan, jeg skal forstå det, hr. Hans Andersen sagde?
Hr. Hans Andersen sagde, at der ikke foreligger tilstrækkelig videnskabelig dokumentation, men det foreligger der jo.
Der er lavet forsøg mange steder i verden.
Bl.a. har man i Canada i senatet haft nedsat en kommission, der sidste år kom med en stor rapport, som gennemgik meget af den forskning, der er på området, og hvor det canadiske senat altså i den kommissionsrapport konkluderer, at de mener, der er tilstrækkelig videnskabelig dokumentation for, at cannabis kan bruges i forbindelse med en række sygdomme.
Når man er syg, så er det altså ikke alle, der har lyst til at tage flere og flere piller.
Så er der nogle, for hvem det faktisk kan være rart at kunne sidde og drikke et glas hashvin eller kunne indtage en kage eller ryge det, eller hvad de nu synes er den bedste måde at indtage det på for at dulme de symptomer, de nu har.
Hvorfor vil Venstre ikke åbne op for det, når man nu ellers går ind for frit valg på så mange andre områder?