runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Sass Larsen (S), 2004-01-30:
Det er jo fuldstændig ulogisk.
Så begrænser man det jo til lige præcis den her målgruppe i forhold til dem, som ikke har det som et hovederhverv.
Vi er jo med på, at det, hvis det drejer sig om folk, som har det som hovederhverv, måske er svært at omstille sig til - nu er det jo ikke alle, der bliver topspillere i Milan og alt muligt andet - at man lige pludselig skal have gang i en ny karriere, uddannelse, ny virksomhed, alle de mange ting.
Det kan vi sagtens forstå.
Men det er jo derfor, vi har opponeret imod, at man åbner målgruppen så meget i forhold til det her.
Kan ministeren ikke forstå det?
Peter Christensen (V), 2004-01-30:
Forsøgsordningen med at give virksomheder 150 pct. fradrag for deres forskningsudgifter har nu kørt i 2 år, og det er tid til evaluering.
Lad mig slå fast fra starten, at Venstre fortsat støtter ideen om, at samspillet mellem erhvervslivet og de offentlige forskningsinstitutioner styrkes.
Jeg finder det positivt, at udvidelsen af ordningen omfatter de små og mellemstore virksomheders lønudgifter.
Det vil give virksomhederne tryghed til at fortsætte deres arbejde, såfremt udvidelsen af gruppefritagelsen i EU ikke er trådt i kraft.
Som jeg nævnte i min ordførertale for 2 år siden, da vi startede dette forsøg, kan den private forskning ikke stå alene.
Der må nødvendigvis sikres en grundstamme af offentlig forskning.
Derfor støtter Venstre også, at der på forskningsområdet tilføres yderligere midler.
I den forbindelse vil jeg gerne benytte lejligheden til at fremhæve og også rose regeringens seneste forskningsinitiativ, nemlig en fremtidsfond.
Den borgerlige regering har fra dag et lagt stor vægt på at skabe øget vækst
i vores samfund.
Venstre anser forskning for et af de væsentligste indsatsområder for at skabe den nødvendige vækst, hvorfor vi også hilser regeringens initiativ med den nye forskningsfond
aldeles velkommen.
De næste 8 år vil der på regeringens initiativ blive placeret 16 mia. kr. øremærket til forskning. De målrettede investeringer vil være katalysator for vækst.
Vi har en regering, som tager sit ansvar alvorligt i forhold til vækst og velfærd.
Det vil blive mere attraktivt at forske i kraft af fremtidsfonden, hvilket er en forudsætning for, at vi kan beholde forskningseliten herhjemme.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-01-30:
Nu skal jeg komme med et par få eksempler på, hvorfor mine spørgsmål synes at være relevante i den her sag.
Jeg vil gerne bede skatteministeren bekræfte, at det er sådan, at der i øjeblikket er nedsat en kommission, der skal kulegrave, hvad skatteministeren vidste, og hvad skatteministeren ikke vidste i forbindelse med et skattehul, der har kostet skatteyderne et milliardbeløb.
På den baggrund synes jeg sådan set, mit spørgsmål er relevant i forbindelse med, at vi behandler en anden lovgivning, som åbner et hul, ganske vist et meget mindre hul, men dog et hul.
Det var den ene del af det.
Det ene eksempel handler om, at man som det første, efter at man fik regeringsmagten, skar på muligheden for at blive voksenlærling.
Det andet eksempel er, at man skærer på muligheden for at komme i uddannelse for folk, der bliver arbejdsløse.
Det er to eksempler.
Derfor synes jeg sådan set, det er relevant, at vi i forbindelse med behandlingen af det her lovforslag, som omfatter et skattehul og muligheder for efteruddannelse, beder skatteministeren om en mere generel vurdering.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-01-30:
Jamen Enhedslistens ordfører kender jo selv svarene.
Det er jo hinsides enhver form for fornuft at stille den type spørgsmål, og derfor syntes jeg ikke, det krævede særlig meget svar for nu at sige det direkte.
At vi går ind for efteruddannelse generelt i samfundet, synes jeg der er adskillige beviser på, så der er ingen grund til at forlænge den diskussion, hvis det skal være på det her niveau.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-01-30:
Blot fordi vi har fået nye regler og derfor ikke må gå op tredje gang, synes jeg ikke, skatteministeren skal slippe så let.
Først anfører skatteministeren, at der ikke er noget spørgsmål.
Når jeg så stiller spørgsmål, bliver der ikke svaret.
Tværtimod går skatteministeren i gang med at diskutere, hvad Enhedslisten vil, og hvad Enhedslisten ikke vil.
Det kan jeg sådan set godt svare på, fuldstændig ligesom jeg gjorde det i mit ordførerindlæg, hvis skatteministeren ikke hørte efter.
Enhedslisten vil gerne have, at der er generelle efter- og videreuddannelsesmuligheder for alle mennesker i det her samfund, der af den ene eller anden årsag mister deres erhverv.
Det vil vi gerne bruge samfundets penge på. Mit spørgsmål gik så på, hvad skatteministeren gerne vil.
Det er trods alt skatteministeren, der kommer med et lovforslag, som vi behandler her i salen i dag.
Der gik mit spørgsmål på, om skatteministeren mener, at det her er et udtryk for den her regerings og Dansk Folkepartis generelle skattepolitik, nemlig at man hellere vil bruge pengene på fup og fiduser, ordninger, der skaber mulighed for misbrug, eller om man vil bruge pengene på generelle efteruddannelsesordninger.
Det var sådan set mit klokkeklare spørgsmål til skatteministeren.
Så synes jeg simpelt hen, det er for nemt, at skatteministeren ved, jeg ikke kan komme på en tredje gang, og derfor snakker ud i det blå om, hvad Enhedslisten vil, og hvad Enhedslisten ikke vil.
Jeg synes, ministeren skal vise sig som en minister og komme herop og svare på spørgsmålene.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-01-30:
Jo, men den diskussion om, hvorvidt vi skal give noget til sporten eller ikke give noget til sporten, bliver jo relativt kort, når vi diskuterer med Enhedslistens ordfører, for Enhedslisten har jo tilkendegivet her fra talerstolen, at Enhedslisten er imod både den ene og den anden og den tredje model.
Altså Enhedslisten har jo klart tilkendegivet her fra talerstolen, at hverken det oprindelige forslag eller det her forslag er noget, som Enhedslisten kan støtte.
Så må jeg sige: O.k., det er jo fair nok.
Enhedslisten har altså tilkendegivet, at Enhedslisten, uanset hvad vi måtte sige, ikke er til at få i tale i det her spørgsmål.
Eller hvad?
Kan vi få nogen ændringer ind, som også ville tiltale Enhedslisten?
Det synes jeg ville være interessant, og derfor har jeg inviteret til et udvalgsarbejde, hvor vi beder de enkelte partier om at tilkendegive, hvad det er, de enkelte partier ønsker sig. Lad os få det frem under udvalgsarbejdet og så se, om der er en bæredygtig mulighed for at finde en fælles løsning.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-01-30:
... det er nemlig en debat og ikke spørgsmål-svar.
Jeg er ikke journalist, men politiker.
Jeg kan godt stille skatteministeren et spørgsmål.
Jeg vil gerne stille skatteministeren det spørgsmål, om denne her type ordning er et udtryk for den generelle skattepolitik, som den her regering sammen med Dansk Folkeparti skal føre, altså at man åbner op for skattefiduser.
Det kunne være et spørgsmål til skatteministeren, som jeg synes befolkningen kan kræve svar på.
Der er et andet spørgsmål, jeg gerne vil have at skatteministeren svarer på, og det er, om skatteministeren mener, at andre befolkningsgrupper også kunne have brug for omskoling og uddannelse, og om det kunne tænkes, at der var større behov for, at man anvendte penge på omskoling og uddannelse af alle erhvervsgrupper, end at man anvender pengene på at åbne for misbrug, for fup og fiduser, for skattehuller.
Det er én måde at bruge pengene på.
En anden måde er at kanalisere de penge direkte over til omskoling og efteruddannelse. Vil skatteministeren være med til det?
Nu er det sådan set ikke min opfattelse, at det her er spørgsmål, men korte bemærkninger.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-01-30:
Jamen jeg ved sådan set ikke, jeg konstaterede, at der ikke var noget spørgsmål.
Det var nærmest en gentagelse af ordførerens oprindelige indlæg, forstod jeg.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-01-30:
Det virker jo fuldstændig grotesk, når skatteministeren siger, at vi, der er imod det her lovforslag, skulle have noget imod, at sportsudøvere sparer op, og sætter det ind i en eller anden kontrolramme om, at vi gerne vil kontrollere, hvad folk gør.
Det er da noget vrøvl.
Det, der bliver sagt, er, at sportsudøvere må hjertens gerne spare op.
De kan da spare alt det op i hele verden, de har lyst til, og gerne bruge hele deres løn på det
, hvis de gerne vil, men de skal selvfølgelig betale det samme i skat, som alle andre mennesker i det her land. Hvad der så er tilovers, kan folk bruge på store lejligheder og store biler, på at spare op, købe mad til katten, jeg er sådan set ligeglad.
Pointen er bare, at man ikke skal kunne veksle topskat til bundskat.
Hvis man indfører den type ordning, så skal den altså gælde for alle, og det er der to årsager til.
Den ene handler om en almindelig social indstilling til, hvordan man laver et skattesystem.
Den anden handler om, at man ikke skal gøre det skattesystem, vi har, mere komplekst, end det er i forvejen.
Det, man gør her, er jo ikke at sørge for, at folk kan blive omskolet.
Det, man sørger for her, er at åbne en generel skattefidus og ladeport, som kan udnyttes og misbruges.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-01-30:
Det sidste spørgsmål varom, hvorvidt vi skal lave en ordning for sportsudøvere, og om ikke der var andre grupper, der også havde behov.
Jo, det kan man da sagtens sige, men jeg troede faktisk, at vi var enige om udgangspunktet, nemlig at nu ville vi altså for en gangs skyld endelig tage os sammen her i Folketinget og lave noget for sportsudøvere.
Men skal jeg da forstå det på den måde, at det synes Socialdemokratiet grundlæggende ikke at vi skal?
Så er det jo en helt anden diskussion. Nu har vi altså lagt op til, at vi gør noget for sportsudøverne, og så må Socialdemokratiet jo under udvalgsbehandlingen finde ud af, om de også vil støtte det.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-01-30:
Nu siger skatteministeren, der er nogle detaljer, man kan se på, men det, det jo drejer sig om, er, at skatteministeren siger ud over at kunne bruge til uddannelse og ud over at kunne bruge til erhvervsvirksomhed - og det var vi enige i - så skal man i øvrigt, hvis man har tjent 1 mio. kr. om året eller mere, have mulighed for at omveksle, fordi man er sportsudøver, til bundskat.
Skatteministeren bruger jo sit standardudtryk her: Nu skal vi ikke gå i detaljer.
Det har jo ikke noget med detaljer at gøre.
Det er i øvrigt meget sjældent, at skatteministeren går i detaljer.
Men det er hovedproblemet, at man giver dem sådan en ordning.
Det er hovedproblemet, som jeg ser det, og det kunne andre også have interesse i.
Hvem ville ikke gerne have sådan en ordning?
Jeg tror faktisk også, at skatteministeren gerne ville have sådan en ordning.
Det er jo ikke til at vide, hvor lang tid man er skatteminister, så det var jo rart, hvis man kunne veksle noget om, så man kunne have lidt ekstra der.
Det har man måske i forvejen.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-01-30:
Det var dog et interessant indlæg, vi her fik.
Betyder det, at Socialdemokratiet er modstander af, at man støtter ved at lave den ordning, som der her lægges op til, altså at man giver mulighed for, at man i den tid, hvor man tjener meget som sportsudøver, kan spare op og bruge pengene på et senere tidspunkt?
Er det det, Socialdemokratiet er imod?
Det synes jeg da er interessant.
Jeg synes da, det er vigtigt at understrege, at vi altså her har fundet en ordning, som har tilslutning, og som i princippet støttes af en række organisationer.
Deres motiver for at gøre det?
Det kan der være mange forskellige grunde til.
Nu er der endelig efter mange års diskussioner, og efter at Socialdemokratiet har haft regeringsmagten i ganske mange år, taget et initiativ, og så burde Socialdemokratiet sige o.k., det er fint.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-01-30:
Det kan jo altså ikke nytte, at skatteministeren står der oppe på talerstolen og flagrer og fortæller, hvad Socialdemokratiet vil.
Jeg synes, skatteministeren skulle forholde sig til, hvad lovforslaget går ud på.
Der er jo ikke noget at sige til, at Spillerforeningen er glad.
Hvem ville ikke være glad for at få en mulighed for at veksle topskat til bundskat?
Det har jo ikke noget med frit valg at gøre, at man kan vælge uddannelse, og at man vil sætte ting i rammer, fordi man er socialdemokrat.
Vi har sagt, at det er vigtigt, at man kan uddanne sig, eller at man kan starte erhvervsvirksomhed, men vi har ikke sagt, at det var rigtigt, at man kunne veksle topskat til bundskat, og det er det, som Spillerforeningen er glad for, ud over at den siger helt præcist, at nu kan man bruge de opsparede midler til hvad som helst.
Der er jo mange andre, der kunne være glade for sådan en ordning.
Hvad med fiskerne ude på Vestkysten, der måske kun arbejder en tid?
De kunne også være glade for det.
Jeg kender masser af grupper.
Men her vælger man altså lige nogle få sportsudøvere og siger, at de skal have den mulighed.
Det fortæller meget om, hvad skatteministeren står for.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-01-30:
Jeg kan godt forstå, at Socialdemokratiet også i denne sag gerne vil styre og styre og styre.
Det er det, der er forskellen.
Jeg vil bare sige, at hvis Socialdemokratiet ikke ønsker at være med til at støtte denne hjælp til aktive sportsudøvere, så er det da også i orden.
Men vi vil bare advare imod at komme ind i et bureaukratisk system, hvor man skal definere i alle små detaljer, hvad professionalisme er, og hvad det er for en form for efteruddannelse eller omskoling eller aktivitet i det hele taget, pengene må bruges til. Jeg glæder mig over, at det her forslag har fået tilslutning fra en række organisationer.
Der var før tale om reaktionen fra Spillerforeningen, jeg tror, det var hr. Buksti, der læste op.
Jo, der kan da være kortere eller længere bemærkninger.
Der står: Indledningsvis skal Spillerforeningen udtrykke sin store glæde over, at der nu er kommet ... osv.
Kamal Qureshi (SF), 2004-02-03:
Så skal jeg præcisere mit svar.
Det, det handler om, er, at vi mener ikke i SF, at alt, hvad der har med udenlandske sprog at gøre og med de udgifter, der kan være forbundet med at tolke for folk, der taler et andet sprog, er noget, som hører til under ulandsbistanden.
Det hører til en dansk stats udgifter, hvor vi sammen må finde ud af, hvordan de udgifter skal dækkes.
Det har altså ikke noget med ulandsbistand at gøre.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-02-03:
Jeg vil spørge, om hr. Kamal Qureshi kan bekræfte, at hele problemstillingen intet som helst har med folks hudfarve at gøre.
Kamal Qureshi (SF), 2004-02-03:
Det er rigtigt.
Tolkebistanden har ikke noget med folks hudfarve at gøre.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-02-03:
Danmark er ved at udvikle sig i retning af et multikulturelt samfund.
I storbyerne fungerer mange forskellige kulturer, religioner og sprog sammen.
Det rejser selvfølgelig en lang række problemer og en lang række udfordringer, men heldigvis også en lang række glæder.
En af udfordringerne er, at vi skal kunne forstå hinanden, og derfor har Enhedslisten også arbejdet for at sikre, at der er mulighed for danskundervisning til voksne indvandrere og flygtninge, at der er modersmålsundervisning, at børn faktisk får de bedste muligheder for at blive sprogligt stærke også på dansk, at der er billige daginstitutioner og bedre skoler, og så har vi arbejdet for at sikre, at de her børn og unge alt i alt kan bære fremtidens Danmark og have ordentlige forhold som udgangspunkt.
I mange konkrete møder i daginstitutioner, på hospitaler, i skoler osv. er det vigtigt, at vi umiddelbart kan forstå hinanden.
Derfor er tolkningen så vigtig.
Det er vigtigt, at der er gode, kvalificerede og uddannede tolke til rådighed for at sikre, at vi forstår hinanden. I dag har vi to beslutningsforslag på dagsordenen, der hver for sig tager fat på at ville forbedre kvaliteten af tolkningen ikke mindst i mødet mellem det enkelte menneske og de offentlige myndigheder.
Socialdemokraterne ønsker at indføre et autorisationssystem, som forpligter offentlige og halvoffentlige myndigheder til at bruge tolke med certifikat, samt at omlægge tolkeuddannelserne til almindelige SU-berettigede uddannelser samt lave en løntakst, der afspejler uddannelsesniveauet, bl.a. for at gøre det mere attraktivt for folk at uddanne sig.
Det Radikale Venstres forslag handler mere generelt om at forbedre uddannelsesmuligheder for tolke i de mest udbredte sprog - lige fra kursusaktiviteter til udvikling og iværksættelse af en forbedret tolkeuddannelse.
Jeg vil nævne, at vi specielt lægger vægt på, at det er fornuftigt at pålægge offentlige og halvoffentlige myndigheder at bruge tolke med certifikat.
Ministeren har i sine kommentarer vel nærmest sagt, at det må man kigge på ved lejlighed, når diverse undersøgelser
er færdige, selv om ministeren er enig i, at tolkeområdet bør være præget af retssikkerhed og kvalitet, der opnås gennem så god uddannelse som muligt.
Enhedslisten mener, det er væsentligt, at tolkningen bliver bedre, og vi mener som ministeren, at det er væsentligt på grund af retssikkerheden og af hensynet til mødet mellem borgere og myndigheder.
Derfor håber jeg også, at ministeren ikke bare vil nøjes med at udtale sin positivitet over for det her, men vil gå konkret ind og handle, så vi kan få skabt en uddannelse på området.
Bodil Kornbek (KD), 2004-02-03:
Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre har sat et emne på dagsordenen, som er væsentligt.
De har nemlig sat fokus på, at det nu er tid til at diskutere tolkning og tolkeuddannelse i de mest udbredte indvandrer- og flygtningesprog.
Vi kan ikke sidde overhørig, at der opleves et større og større behov for tolkebistand i både offentlige og halvoffentlige institutioner.
Vi er derfor nødt til at sikre os, at kvaliteten af tolkebistanden ikke forringer retssikkerheden for den enkelte.
Vi vil gerne være med til at forbedre tolkenes sproglige, tekniske og etiske kompetencer og faglige redskaber, således at vi kan sikre os, at den enkeltes sagsforløb og retssikkerhed ikke sættes over styr på grund af sproglige barrierer.
For Kristendemokraterne er et af de største problemer med den nuværende tolkebistand, at børn og unge fungerer som tolke for deres forældre.
Det er dybt problematisk, at børn havner i en situation, hvor de uundgåeligt inddrages i forældrenes og dermed familiens situation, hvor de alt for tidligt skal tage stilling til de problemstillinger, som de voksne har, problemstillinger, som børn meget ofte slet ikke kan bearbejde eller forholde sig til.
Vi finder i udgangspunktet, at B 8 bedst formår at belyse og varetage de nuværende behov i tolkebistanden, men finder samtidig, at beslutningsforslag nr. B 47 præciserer problemerne i forhold til tolkenes fremtidige beskæftigelsesmuligheder, som vi er helt enige i kan forbedres med en bredere tolkeuddannelse.
Det kræver både nogle økonomiske, private og personlige ressourcer at tage en uddannelse.
Hvis vi gerne vil have folk til at vælge en tolkeuddannelse, hvilket jo er i alles interesse, må vi også skabe den nødvendige incitamentsstruktur for at vælge en sådan.
Vi er derfor parate til at gå ind i drøftelserne om, hvordan de forskellige incitamenter for at vælge en uddannelse kan styrkes.
De fremsatte beslutningsforslag har også nogle bud herpå.
Naser Khader (RV), 2004-02-03:
Jeg vil starte med at takke alle ordførerne for den imødekommenhed, der har været i forhold til problemstillingen, for tolkeområdet har et stort problem.
Jeg har selv engang været tolk, og i mange år har man talt om, at det er et problem, at det er et gråt marked, og at der skal gøres noget ved det.
Derfor er jeg utrolig glad for, at der i dag bliver sat gang i at komme med initiativer til, hvad der skal gøres ved problemstillingen. Ministeren har lovet en rapport meget snart, og det haster faktisk, for der skal gøres noget på området, for faktum er, at der bl.a. inden for offentlige institutioner, retsvæsenet, sundhedsvæsenet, socialvæsenet er et stort behov for kvalificeret tolkning på en række sprog I dag er tolkemarkedet som sagt et gråt marked kendetegnet ved meget lave priser og lav prioritering, uklare og blandede kvalifikationer, manglende gennemsigtighed i forhold til tolkenes kvalifikationer, en branche, hvor man ikke bliver hængende.
Som følge heraf begås væsentlige fejl, enten fordi tolken er partisk eller ikke er kvalificeret.
Korrekt tolkning af høj kvalitet er vigtig både for institutionerne og for borgerne og deres retssikkerhed.
Selvfølgelig skal tolkning forblive et liberalt erhverv.
Der eksisterer allerede en translatøruddannelse på
handelshøjskolerne, som ikke får særlig mange ansøgere,
da der ikke er incitament for den enkelte tolk til at tage en uddannelse.
Derfor har Det Radikale Venstre fremsat beslutningsforslag nr. B 8, som i øvrigt også supplerer Socialdemokraternes beslutningsforslag på en fremragende måde.
Vores forslag går bl.a. ud på, at det på kort sigt skal være sådan, at offentlige institutioner skal differentiere deres priser efter tolkens kvalifikationer, så tolken får incitament til at uddanne og forbedre sig.
Alle nuværende tolke skal gennemgå en test, der viser deres færdigheder både etisk og sprogligt.
Alle nuværende tolke skal gennemgå et kort kursus, der specialiserer dem på konkrete områder i erkendelse af, at kvalificeret tolkning ikke blot forudsætter sprogkundskaber, men også detaljeret indsigt i det pågældende område.
Vores forslag tager selvfølgelig hensyn til, at hvis man nu stillede krav om en akademisk translatøruddannelse for alle, ville man selvfølgelig komme til at mangle tolke, da det slet ikke er realistisk for mange af tolkene, og da de ikke på nuværende tidspunkt har incitament nok til at bruge tid på den uddannelse.
På længere sigt går vores forslag ud på, at den akademiske uddannelse skal ændres, så den bliver mere erhvervsrettet og giver tolkene bedre mulighed for at etablere sig i andre erhverv i erkendelse af, at efterspørgslen efter kvalificerede tolke falder. Alt i alt er vi utrolig glade for den imødekommenhed, der har været her i dag fra ordførernes og ministerens side, og vi glæder os til rapporten kommer, for det er noget, der virkelig haster.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-02-03:
Jeg ved godt, at det nogle gange er blevet misforstået, hvad det her med fysisk selvforsvar går ud på, og det er måske lidt min opfattelse, at ministeren har selv samme misforståelse.
Selv om jeg synes, at jeg gentagne gange har forsøgt offentligt at rette den misforståelse, kan det selvfølgelig godt være, at det ikke er kommet til ministerens kendskab.
Når Enhedslisten taler om fysisk selvforsvar, er der tale om fysisk selvforsvar forstået på den måde, at vi fra de tal fra de undersøgelser, der er lavet om voldtægt, ved, at
hvis en kvinde formår at virke afvisende, at råbe op og kender sine egne grænser i forhold til, hvad hun vil være med til af fysisk eller seksuel kontakt, så er risikoen for, at voldtægten faktisk bliver gennemført, væsentlig lavere.
Det er den type af fysisk selvforsvar, Enhedslisten gerne så gennemført sammen med den psykiske del af selvforsvaret.
Så jeg vil gerne spørge ministeren, om det er på baggrund af denne misforståelse, altså at fysisk selvforsvar nærmest skulle være, at vi skulle uddanne alle skoleeleverne til Ninjaer, at ministeren afviser forslaget.
Ulla Tørnæs (V), 2004-02-03:
Jeg vil fortsat holde mig til min besvarelse her, og hvis man nu læser forslaget fra Enhedslisten, så står der rent faktisk - bommelom, bommelom: »der kan undervise eleverne i psykisk og fysisk selvforsvar«.
Det er muligt, at det ikke er forstået helt i overensstemmelse med, hvad Enhedslisten lægger i fortolkningen af, hvad der egentlig menes i beslutningsforslaget her, men jeg har altså valgt at henholde mig til ordlyden af det.
Men selv den fortolkning, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil lægger for dagen her under behandlingen, ændrer ikke min opfattelse af forslaget.
Derimod mener vi, at de ting, som jeg netop var inde på i besvarelsen, er svaret på det, som Enhedslisten efterlyser.