runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Dahlgaard (KRF), 2001-10-04:
Med fare for at blive betegnet som militaristisk vil jeg på Kristeligt Folkepartis vegne give fuld tilslutning til dette her forslag.
Jeg tror, det var den radikale ordfører, der sagde, at det umiddelbart kunne se ud som et beskedent bidrag.
Hvis man ser på NATO's samlede styrke med hensyn til økonomi eller folketal og tager USA og Storbritannien fra som de lande, der nu skal i første front mod terroristerne, og tager resten, ja, så er det næsten 400 mio. mennesker, og Danmark er på 5,3 mio., det er altså 1,5 pct. Men vi stiller alligevel med 4 pct. af de soldater, omkring 1.000, der skal derned, så vi stiller altså med tre gange så mange, som vores folketal egentlig berettiger til. Det er en flot indsats, og den er helt i stil med den flotte internationale indsats, som Danmark i det hele taget yder.
Jeg tænker også på ulandsbistanden, hvor vi jo ligger helt i front med hensyn til bistand pr. indbygger.
Det er vi stolte af i Kristeligt Folkeparti.
Så vil jeg tilføje, at vi er stolte af det forsvar, vi har, og det militær vi har.
Vi er ikke militarister i Kristeligt Folkeparti, men vi er heller ikke fredsidioter.
Vi mener, at der er noget, der er vigtigere end freden, det er menneskerettigheder, det er frihed, det er demokrati, og det kan være værd at kæmpe for også med militære midler.
Derfor støtter vi NATO, og derfor støtter vi også sådan en aktion som denne her.
Vi har nogle soldater og et militær, som vi kan være bekendt, som er trænet til at tackle konfrontationer med et minimum af vold og magt, men som selvfølgelig også kan den del af soldaterhåndværket.
Derfor er de danske soldater og befalingsmænd og officerer højt ansete i Bosnien og i Kosovo
og andre steder
Til sidst vil jeg blot med et lille smil om læben konstatere, at i denne her situation, hvor vi skal være med i kampen mod terrorismen, er de danske forbehold, hvad enten det er forsvarsforbeholdet eller det retlige forbehold, ikke på nogen måde til hinder for, at Danmark er hundrede procent med.
Det synes vi også er godt.
Det er helt fint på det retlige område, hvor en lang række tiltag er sat i gang, jeg tror, det er over 40.
Der har vi jo både justitsministerens og statsministerens ord fra samråd i Folketingets Europaudvalg for, at det danske forbehold på det retlige område heller ikke er til nogen hinder.
Så hvis vi kunne slippe for den hjemlige politiske fnidder-fnadder omkring det her, og så koncentrere os om den store opgave, ville det være velgørende.
Kristeligt Folkeparti støtter dette forslag.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-10-04:
Det synes jeg sådan set er meget væsentligt.
Jeg har så noteret mig, at en række ordførere i forskellige grad har benyttet lejligheden i aften til at lufte deres almindelige militaristiske tilbøjeligheder.
Det lader vi os ikke påvirke af i Enhedslisten, vi vil fastholde en saglig stillingtagen til det forslag, der ligger, og det kan kun udmøntes i et ja til forslaget.
Ja, så er der vel stort set ikke meget mere at sige.
Morten Helveg Petersen (RV), 2001-10-04:
Det Radikale Venstre kan støtte forslaget.
Vi vedkender os vort internationale ansvar.
Den makedonske regering har bedt NATO om bistand til sikring af det internationale observatørkorps, der skal overvåge implementeringen af fredsaftalen fra august.
Vi lægger selvfølgelig også vægt på FN's sikkerhedsrådsresolution 1371, der her lægger grunden for indsatsen.
Amerikanerne har efter de forfærdelige terrorhandlinger den 11. september meddelt, at de kun vil kunne påtage sig en begrænset rolle, og derfor er der andre, der må træde til, og ved at bidrage til denne indsats i Makedonien vil Danmark kunne medvirke til at aflaste vores allierede, hvad der er god brug for.
Danske soldater gør et fremragende og flot stykke arbejde ude i denne verdens brændpunkter, og det har vi stor forhåbning til fra radikal side også vil være tilfældet i denne sag.
Vi kan støtte forslaget.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-10-04:
Jeg skal på CD's vegne støtte og vise stor vilje til at være med til det her, det at aflaste i den her situation.
Også med hensyn til det, at USA er i den situation, de er i, lægger vi også vægt på.
Under egne besøg og andre referater fra vores SFOR- og vores KFOR-styrker har jeg været meget stolt, når jeg har besøgt dem dernede.
Jeg ved, at de kan gå ned og gøre en overordentlig god indsats.
Vi vil også gerne med det samme sige, at hvis der skulle være behov for forlængelse, hvis der skulle være behov for på et senere tidspunkt, som hr. Helge Adam Møller var inde på, at vise vilje til at finde yderligere midler til det område her, hvis det viser sig, at verden udvikler sig sådan, så kan man også fuldt ud regne med CD's støtte.
Så beslutningsforslag nr. B 5 er med stærk støtte fra CD, og jeg håber, at vi meget hurtigt, ligesom når vi tidligere har gjort det her, kan få behandlet sagen og få vist vores klare vilje.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-04:
Jeg ved ikke, hvilket svar hr. Per Kaalund forventer fra mig, men jeg kan da i hvert fald sige, at jeg ikke opfatter vores tilslutning til det her forslag som et skift i Dansk Folkepartis forsvarspolitik, men det står da hr. Per Kaalund fuldstændig frit for, hvordan hr. Per Kaalund vil tolke Dansk Folkepartis holdning her.
Det, vi lægger vægt på, er, at det er en aflastning af amerikanske og engelske styrker.
Det er et vigtigt plus for os.
Det, vi dernæst lægger vægt på, er, at der er tale om en fred, der er opnået.
Der er afleveret en del våben af dem, der har været i omløb i området.
Der er måske nogle flere, men der er tale om en fred, der er accepteret af begge parter.
Derfor er der tale om en fredsbevarende aktion, og det har vi traditionelt i Dansk Folkeparti støttet.
Må jeg minde om, at vi også støttede og stadig væk støtter KFOR-operationen, som foregår i øjeblikket i Kosovo, så der er altså en klar linje i Dansk Folkepartis forsvarspolitik. Men jeg vil da ikke afvise, at det, der skete den 11. september, også for Dansk Folkeparti får en indflydelse på den politik, vi fremover vil føre også på forsvarsområdet.
Jeg håber i og for sig, at det får en indflydelse på alle partiers politik på den ene eller den anden måde.
Per Kaalund (S), 2001-10-04:
Jeg vil gerne spørge hr. Peter Skaarup, hvad der ligger bag Dansk Folkepartis markante ændring i linjen med hensyn til at udsende dansk militær til støtte bl.a. på Balkan og andre steder, hvor vi tidligere har set Dansk Folkeparti jo stort set undlade at stemme, stemme imod og stemme for en enkelt gang osv. Hvad ligger bag denne ændring?
Vi er selvfølgelig da tilfredse med, at man kan støtte
det her forslag, men er det populisme, eller hvad ligger bag tankegangen her om et så markant skift i forsvarspolitikken fra Dansk Folkepartis side?
Villy Søvndal (SF), 2001-10-04:
SF's forsvarspolitiske ordfører har selvfølgelig læst forslaget grundigt, inden vi behandler det - det har vi for vane i SF - og der er jo redegjort for, at man dermed frigør amerikanske styrker.
Så det er vel ikke nogen hemmelighed fra efterretningstjenesterne.
Men det synes jeg ikke er det afgørende i det her.
Det afgørende er, at vi ikke tager stilling til alle mulige sammenhænge i den her verden.
Så skulle vi ikke stemme om det i Folketinget.
Folketinget tager stilling, når vi sender soldater ud ifølge grundlovens § 19, stk. 2. I det her tilfælde tager vi stilling til at sende 40 soldater til Makedonien for at sikre internationale observatører.
Det synes vi er en rigtig god idé, og derfor stemmer vi for.
Så spurgte hr. Jensby, om jeg var enig med formanden for SF.
Jeg er stort set altid enig med formanden for SF.
Svend Aage Jensby (V), 2001-10-04:
Jeg vil gerne spørge hr. Søvndal: Er hr. Søvndal enig i det, formanden for SF har sagt til Berlingske Tidende den 26. september, og som jeg citerede, at det, man lægger vægt på, er, at det er mere spiseligt end at hjælpe USA direkte?
Der kan ske det, at den første dag vores soldater kommer derned, kan USA heldigvis deployere styrker andre steder hen, hvor de har brug for det.
Er hr. Søvndal enig i formandens betragtninger?
Ved hr. Søvndal, at det er det, der sådan set er planen, og som står i bemærkningerne til forslaget?
Kan vi nu ikke få noget ren snak?
Hvor står SF sikkerhedspolitisk og forsvarspolitisk i det her Folketing?
Villy Søvndal (SF), 2001-10-04:
Hvis det skulle være forbigået nogens opmærksomhed efter det sidste indlæg, er det, vi skal tage stilling til, en dansk deltagelse i en NATO-indsats i Makedonien.
Det sker på baggrund af de stridende parters begæring.
Det sker i forlængelse af den indgåede fredsaftale, der slutter kampene, og som giver nogle indrømmelser til de albanske mindretal, sproglige indrømmelser og indrømmelser i retning af et blandet politikorps.
Det kommer også i forlængelse af, at der har været indsamlet våben.
Det betyder jo ikke, at der ikke er våben i omløb i området, men der er indsamlet våben.
SF har jo altid lagt den linje at støtte, når vi står med en aktion, hvor de tidligere stridende parter ønsker det, og hvor der er en tilstrækkelig sikkerhed for det personel, vi sender ud, og der er jo i beslutningsforslaget redegjort for, at der er lagt megen vægt på sikkerhed, og vi kan få det yderligere uddybet under udvalgsarbejdet.
Når der yderligere også er en klar FN-sanktion bag det, er det jo en opgave i klassisk forstand, som SF altid har støttet, og som vi også den her gang gerne vil støtte.
Vi konstaterer, at midlerne tages ud af forsvarsrammen.
Det er vi selvfølgelig tilfredse med.
Så vi skal sørge for en hurtig udvalgsbehandling.
Helge Adam Møller (KF), 2001-10-04:
Statsministeren har flere gange i de sidste tre uger sagt, at Danmark står skulder ved skulder med amerikanerne.
Det er godt og rigtigt, og det er Det Konservative Folkeparti selvfølgelig enig i.
Derfor står vi også skulder ved skulder ikke alene med amerikanerne, men også med regeringen i denne sag og i dette beslutningsforslag.
Jeg er helt enig i de betragtninger, hr. Svend Aage Jensby lige har gjort, om effektiviteten af de danske soldater og den flotte indsats, de har ydet mange steder i verden.
Så det kan vel ikke være bedre.
Derfor siger vi ja, Jeg har et enkelt spørgsmål til ministeren, for det fremgår jo også af forslaget, at det selvfølgelig koster nogle penge, et forholdsvis beskedent beløb, omkring 15 mio. kr., men vi ved jo alle sammen, at vi har et forsvarsforlig, som startede for et par år siden og løber 3 år mere, og i det forsvarsforlig står der bl.a. på side 9 i teksten, at der afsættes 572 mio. kr. hvert år til internationale opgaver, FN, NATO, OSCE og tilsvarende, og at inden for 5-års-perioden kan man bruge op til 5 gange 572 mio. kr. i 1999-mønt.
Vi har i det første år brugt mere end de 572 mio. kr
Vi kommer i år til at bruge betydelig mere end de 572.
Så kan vi jo håbe, at verden udvikler sig så positivt og heldigt, at vi i de næste tre år vil bruge markant mindre, så det samlede beløb bliver mindre end de 5 gange 572.
Per Kaalund (S), 2001-10-04:
Den socialdemokratiske folketingsgruppe kan anbefale, at der meddeles samtykke, som foreslået i beslutningsforslag nr. B 5. Som bekendt er der indgået en fredsaftale i Makedonien, således at mindretallet, etniske albanere, og flertallet er nået til forståelse og har indgået en fredsaftale, der bl.a. medfører, at politikorpset skal udvides med etniske albanere, og at der indføres beskyttelse omkring sprog.
Der er med held foretaget en våbenindsamling i Albanien.
Der er en anmodning til NATO om at medvirke omkring beskyttelsen af ca. 250 observatører, der er udsendt af EU og OECD til at overvåge implementeringen af denne fredsaftale.
Almindeligvis er det Makedonien selv og myndighederne der, der skal sørge for beskyttelse, men ifald det ikke kan opfyldes, skal NATO-styrken medvirke til at sikre denne beskyttelse.
Det danske bidrag består af ca. 40 danskere, hvoraf de 30 er fra Bornholm, og sandsynligvis vil styrken blive ledet af en dansk general.
Der vil næppe blive hverken amerikansk eller engelsk deltagelse, på grund af at de er engageret andre steder.
Der er selvfølgelig en række spørgsmål, og det kan være, at forsvarsministeren er i stand til at besvare dem i dag: Hvornår kan man komme af sted, og hvornår er styrken dernede på plads og kan gå i arbejde?
Svend Aage Jensby (V), 2001-10-04:
Jeg tror, at justitsministeren utvivlsomt har bemærket mine indledende bemærkninger om, at hvis der er noget, vi hæger om i mit parti, er det landets sikkerhed, og det er jo ikke det, jeg spørger om.
Vi er i Venstre meget optaget af at give vores tjenester de fornødne ressourcer, så vi kan dæmme op for det, vi har set i andre lande, og som jeg er bange for findes her i landet.
Det er ikke bare den irakiske general.
Det er: Hvordan kan det gå til, at PET ikke i 2 år har informeret den politiske ledelse og det ministerium, som de sorterer under, om, at der er så mange grove forbrydere, ikke bare den irakiske general, men andre grove forbrydere, der har opholdt sig her i landet?
Det kan ikke undgås, at det må optage befolkningen på et tidspunkt, hvor vi gør så meget ud af at se fremadrettet.
Så må vi også for at kunne analysere situationen og spørge: Hvad er der foregået i tidligere tider? Det er ikke noget, der er ligegyldigt, og derfor gentager jeg spørgsmålet: Hvordan kan det gå til, at man ikke har fået informationerne?
Villy Søvndal (SF), 2001-10-04:
Men lad os nu sige, at skrækscenariet bliver virkelighed, at vi får en borgerlig regering støttet af Dansk Folkeparti, hvad sker der så på udlændingeområdet?
Der sker det, at man formentlig vil respektere de konventioner, Danmark har undertegnet.
Det betyder, at det godt kan være, man kan finde 7, der ikke kan komme ind.
Det kan også godt være, man kan finde 10, men der vil stort set komme præcis lige så mange som nu.
Det, fru Pia Kjærsgaard sagde, var, at hvis den udvikling fortsætter, så kan Dansk Folkeparti ingen af de ting, de gerne vil.
Det tror jeg er helt rigtigt.
Det betyder, at risikoen ved at stemme på Dansk Folkeparti er følgende: Man får præcis lige så mange indvandrere ind som nu.
Det er punkt l.
Punkt 2: Alle de gode ting, Dansk Folkeparti gerne vil på sygehusområdet, på ældreområdet, på børneområdet, i forhold til handicappede osv., kan Dansk Folkeparti ikke.
Tak for forbrugeroplysningen.
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-10-04:
Jeg ved ikke, om hr. Villy Søvndal ikke var til stede - hr. Holger K. Nielsen var det i hvert fald - da jeg holdt min ordførertale, og jeg havde faktisk indlæg både om de ældre i vores samfund og ventelisteproblemerne og de andre ting, som jeg er fuldstændig enig i også trænger sig på.
Det, der blot er problemet, er, at hvis ikke vi får orden på det her morads, som hr. Villy Søvndal og andre politikere har ført Danmark ud i, så kan vi godt skyde en hvid pind efter alle de der gode formål, som hr. Villy Søvndal synes at vi skal beskæftige os med.
Jeg synes, det er værdifuldt at beskæftige sig med ældres vilkår.
Jeg synes, det er meget værdifuldt at finde ud af, hvordan vi afskaffer ventelisterne på sygehusene, men hvis Danmark fortsætter det, som har været en stor del - ja, berettiget en stor del - af debatten i dag, den
Villy Søvndal (SF), 2001-10-04:
Jeg tror såmænd godt, at den danske befolkning har kunnet forstå denne debat.
Den store tillid har jeg til den danske befolkning, men jeg tror, at der er nogle, der sidder og føler sig en smule snydt.
Der er områder, som sådan optager folk meget i deres dagligdag: boliger, hjemmehjælp, sygehus, syge, der ikke har nogen indkomst og sådan noget.
Det er det, folk er optaget af.
Hvis man lytter til, hvad Dansk Folkeparti har bidraget med i debatten i dag, er de fuldstændig uinteresseret i det her område, fuldstændig uinteresseret, kun interesseret i ét område, nemlig at kravle op på ryggen af nogle indvandrere, der udgør 5 pct. af befolkningen, sætte så kraftigt af på dem, at det giver sådan en voldsom effekt op i luften, og så holde stift øje med meningsmålinger.
Det var også det, der sådan var fru Pia Kjærsgaards indfaldsvinkel til det her.
Det var meningsmålingerne.
De har en voldsom betydning for Dansk Folkeparti.
De har en magisk betydning, de der meningsmålinger.
Det kan godt være, at fuldstændig populistiske bevægelser som Dansk Folkeparti har en meget hurtig opvækst, men jeg tror også, at de har et meget hurtigt fald, og det håber jeg så inderligt.
Jeppe Kofod (S), 2001-10-04:
Jeg vil gerne beklage, jeg håber også på hr. Jens Hald Madsens vegne, at han reducerer
dansk udviklingsbistandspolitik til et spørgsmål om bilateral bistand.
Det er jo også et spørgsmål om multilateral bistand.
Det går vores bistandskroner også til, det går vores indsats også til.
Så jeg synes, at den argumentation, som hr. Jens Hald Madsen bygger sin retorik og polemik mod dansk bistand på, ikke holder nogen steder.
Det er simpelt hen en sludder for en sladder.
Jens Hald Madsen (V), 2001-10-04:
Det kan jo være, at det er for sent for hr. Jeppe Kofod nu.
Det er også snart sengetid, men jeg vil sige, at det er under lavmålet at køre på, at der ikke skulle være sammenhæng i de spørgsmål og de argumenter, som jeg er kommet med.
Vi kommer med helt klare udtalelser, hvor vi siger, at vi bakker fuldstændig op om det, vi har sagt med hensyn til Partnerskab 2000, at det er fattigdomskriteriet.
Der er jo ikke noget problem i det.
Problemstillingen er, at vi i Venstre har sagt, at vi ønsker at give oplysning til befolkninger, f.eks. via Internet.
Det er via at åbne et samfund, at man forhindrer fanatismen.
Udgangspunktet behøver ikke at være fattigdom, for så - og jeg gentager det, som hr. Jeppe Kofod åbenbart ikke forstod - burde det jo være i de allerfattigste lande, der var grobund for terroren.
Det er det jo ikke.
Det er jo
Mellemøsten.
De lande, som er lukkede samfund, hvor der ikke eksisterer demokrati, det er dér, problemstillingen er.
Jeppe Kofod (S), 2001-10-04:
Man fristes til at sige, at bedste ved den debat, hr. Jens Hald Madsen starter på dette fremskredne tidspunkt, er, at den er polemisk, retorisk, og at det er svært at finde hoved og hale og indhold i det, som hr. Jens Hald Madsen står og siger på denne talerstol.
Jeg har et par spørgsmål til afklaring.
For det første: Står Venstre stadig bag den strategi for dansk udviklingsbistand, vi vedtog sidste år, som Venstre stemte for, nemlig Partnerskab 2000, der fastsætter, at fattigdomsbekæmpelse er en overordnet målsætning for vores ulandsbistand, og at vi har nogle tværgående hensyn, bl.a. at fremme demokrati og menneskerettigheder i vores bistand?
Står Venstre stadig væk bag den strategi, eller hvad er det for en politik, som hr. Jens Hald Madsen forsøger at fremføre fra Folketingets talerstol?
Det andet spørgsmål går på sammenhængen mellem fattigdom og terrorisme.
Jeg vil bare citere fra en anden borgerlig politiker, der til Ugebrevet Mandag Morgen sagde: »Mindre fattigdom og mere skolegang skulle alt andet lige give større oplysning og tolerance.
Jeg tror stadig, at fattigdom og håbløshed øger den latente vrede, som så skal have et sted et bryde ud, og det er det, de veluddannede terrorister spiller på.«
Citeret efter Per Stig Møller i Ugebrevet Mandag Morgen.
Jeg skal bare høre, om hr. Jens Hald Madsen er enig i det her, eller om hr. Jens Hald Madsen holder fast i den argumentation, der hverken har hoved eller hale?
Jens Hald Madsen (V), 2001-10-04:
Nu går jeg ud fra, at vi taler om ulandsbistand.
Mifresta-rammen har intet at gøre med ulandsbistand.
Når man indregner BNI, bruttonationalproduktet, i bistandsrammen, så er Mifresta ikke indregnet.
Derfor har SF's intentioner omkring Mifresta-midlerne ikke noget som helst at gøre med bistandsrammen.
Margrete Auken (SF), 2001-10-04:
Nu kommer jeg tilbage til det i mit indlæg lige om lidt som privatist, hvor vi gennemgår tingene, men jeg vil godt sige, at jeg synes, det er ganske rystende at høre Venstre løbe fra det, vi har vedtaget grundigt herinde flere gange. Der er en klar sammenhæng i det.
Hvis vi øger dér, hvor vi foreslår øgningen, og det er først og fremmest inden for Mifresta-rammen, som vi vil øge, så den også kommer op på 1 pct., dvs. med ½ pct. i forhold til det, der er vedtaget, så ligger der nogle meget vigtige dele i det - ud over den også for, hvad skal vi sige, antiterrorisme vigtige del af fattigdomsbekæmpelsen.
Der ligger, at man kan komme ind og lave krisestyring, man kan lave miljøhjælp, man kan lave retssamfund.
Det er noget af det, der er utrolig meget brug for, og som efterspørges, og som vi ikke har penge til i øjeblikket, og vi har ikke ressourcer til det.
Der er rigtig, rigtig meget at gøre, hvis det er det, man vil.
Og det er en fremragende måde at hjælpe på, og de utallige evalueringer, der har været lavet af den danske bistand, viser, at den altså er på et meget, meget højt og virkningsfuldt niveau.
Jens Hald Madsen (V), 2001-10-04:
Jeg må sige til fru Margrete Auken, at jeg sådan set overhovedet ikke er uenig i det, hun siger.
For mig at se
er det jo et spørgsmål om, hvordan man anvender ressourcerne, og et spørgsmål om at se sammenhænge.
Jeg har spurgt stille og roligt - bl.a. fordi f.eks. SF siger, at på baggrund af det her terrorangreb skal vi lige pludselig fordoble den danske bistand - om det har nogen konkret sammenhæng med vores bistand, som kører ud fra ét udgangspunkt, og det er fattigdomskriteriet.
Det er det, vi har besluttet.
Derfor spørger jeg: Er der en direkte sammenhæng?
Og hvis det er sådan, at man skal fordoble bistanden for at tage sig af terror, jamen så er det vel i Mellemøsten, man skal gå i gang, og ikke f.eks. i Afrika.
Margrete Auken (SF), 2001-10-04:
Hr. Jens Hald Madsen gjorde meget ud af den sammenhæng, som han ikke kunne få øje på mellem fattigdom og terrorisme, og der er heller ikke nogen umiddelbar sammenhæng.
Dér vil jeg godt komme med følgende citat: »Jeg vil gerne sige noget, der er meget vigtigt.
Der er kun nogle hundreder eller få tusinde terrorister i verden, som laver hellig krig mod moderniteten, der søger tilintetgørelse, og hvis mål er martyrium. Men der er en afgørende forskel på den gruppe og så de hundreder af millioner af fattige mennesker, som lever uden håb, uden muligheder og uden retfærdighed.
Den første gruppe ønsker at destruere moderniteten, mens den anden gruppe ønsker at blive en del af den.
Den første gruppe ønsker, at vores civilisation forsvinder, mens den anden gruppe længes efter den. Fordi vi skubber den anden gruppe væk, så skaber vi et vidtstrakt ocean med stiltiende samtykke, der giver terroristerne mulighed for at udføre deres aktioner.
Hvis vi overvandt dette ocean af uretfærdighed, så ville der stadig eksistere terrorister, som hader demokratiet, friheden feminismen osv., men de ville operere i et tomrum uden støtte.
« Det er jo det, vi skal have fat i.
Ikke at vi kan forhandle med terrorister, men det er det der hav, vi kan få ændret.
Jens Hald Madsen (V), 2001-10-04:
Jeg vil da gerne takke for - hvis jeg forstår det rigtigt - at man ikke kan retfærdiggøre, at vi giver til banditstater.
Tak for det.
Det er derfor, vi skal anvende pengene på en bedre måde, men nu er det jo altså sådan, at selv om man ikke er programsamarbejdsland, det ved hr. Ebbe Kalnæs selvfølgelig også, så består den danske ulandsbistand jo af multilateral hjælp og bilateral hjælp, og fordi Danmark ikke giver bilateral hjælp, er det jo ikke ensbetydende med, at Danmark ikke er med til at give bistand til et land.
Det, vi bare ikke vil i Venstre, er at have direkte partnerskab med en diktator, som overtræder alle menneskerettigheder, og som ikke har hverken vilje eller mod til at skabe forandring.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-10-04:
Ja, det kan jeg, men jeg har også sagt adskillige gange, at jeg er helt enig i, at begrebet programsamarbejdsland, partnerskab, er noget af det, vi skal springe fra.
Vi har jo lukket i adskillige tilfælde for det direkte samarbejde med regeringerne og skal gøre det fremover, men det er jo ikke ensbetydende med, at vi skal rende skrigende væk.
Folk, der sidder i de lande og er pressede af deres styre, er netop i vanskeligheder, og vi kan via ngo'ere og andet sørge for at hjælpe dem, og det kan vi uden at blåstemple en banditstat.
Det er vi enige om.
Vi vil gerne gøre det bedre, vi vil bare ikke skære væk, vi vil ommøblere til det, der går direkte og uden om banditstater.
Der er vi helt enige.