runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bendt Bendtsen (KF), 2002-03-13:
Jeg kan sige, at der er ingen tvivl om, det ser vi også på den liste over de centre, at de har haft mange samarbejdspartnere, men om de universiteter og forskningscentre, der er nævnt i de opgørelser, som er udleveret fra ministeriet, hvor man forsker i førkommercielle ting, skulle bygge videre på en hel masse resultater fra Folkecenter for Vedvarende Energi, kan jeg ikke oplyse
spørgeren om.
Det må vel være sådan, at når man taler førkommerciel forskning, skal man have en frihed i forskningen de forskellige steder til at gå i de spor.
Jeg kan selvfølgelig ikke stå her og svare på, om det, der foregår på Danmarks Teknologiske Institut, Danmarks Tekniske Universitet, Risø, Roskilde Universitetscenter, Danfoss, Velux og lignende steder alene bygger på noget, der er sket på centeret.
Det kan jeg selvfølgelig ikke svare på.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-03-13:
Jeg har forstået den der prioritering, som er foregået uden at tage regionalpolitiske hensyn.
Jeg har også forstået på ministeren, at det mener man skal tages efterfølgende.
Men det er jo ligesom at smide barnet væk med vandet, og man kan så få lov til bagefter, når man har fået noget rent vand, at finde ud af, om der så også kan være et nyt barn i det vand. Og det er jo ikke den måde, man plejer at håndtere politiske situationer på. Derfor må jeg igen spørge ministeren: De der andre ting, som foregår forskellige steder, er ministeren sikker på, at det ikke er videreudvikling af noget, som også er sket omkring centeret, og noget, som sker i samarbejde med centeret?
Jeg kunne godt tænke mig, hvis man havde dykket ned i den problemstilling, for så kunne det være, at vi kunne få lidt at vide om, hvad det er, der i virkeligheden ligger til grund for det.
Per Stig Møller (KF), 2002-03-13:
Det, der er tale om her, de eneste kendte tal, som spørgeren kender, og som også er de tal, som er færdiglavede,
er jo det, der fremgår af finansloven 2002.
Finanslov 2003, 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009, 2010 har vi jo slet ikke forhandlet om eller taget beslutninger om.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-03-13:
Jeg har i salen gentagne gange tirsdag og onsdag redegjort for, at der forskes i førkommercielle tiltag på en række, række områder en række, række steder.
Og jeg vil ikke og har aldrig gjort det her i salen underkende det arbejde, der er gjort på centeret.
Det har jeg sagt gentagne gange, og det vil jeg gerne gentage over for hr. Ole Vagn Christensen.
Det betyder blot ikke, at man ikke kan prioritere anderledes.
Der er sket en hård prioritering af regeringens midler, som også rammer andre steder end lige centeret.
Det gør vi også.
Mange parter har jo historisk bidraget til udviklingen af vindenergien i Danmark, også Risø, prøvestationen for vindmøller, elværker og de offentlige forsknings- og udviklingsprogrammer.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-03-13:
Når ministeren fremfører så sikkert, at Folkecenter for Vedvarende Energi ikke har været dynamoen, når det drejer sig om vindenergien, er det ikke helt det, vi andre kan læse ud af de tidsskrifter og de vurderinger, som udlandet også har foretaget af den vedvarende energi.
Her er det faktisk sådan, at mange anerkendte forskere udtrykker anerkendelse af, at det lille land Danmark ved sit engagement var i stand til at løfte den her opgave, hvorimod store nationer som USA og Tyskland, som brugte milliarder af kroner, ikke var i stand til det.
Men det er måske heller ikke kommet til ministerens kendskab, at det er sådan i virkeligheden?
At der så senere er nogle stadier, da man er kommet ud over det førkommercielle, der har gjort, at vi så har fået nogle bæredygtige industrier, skal vi kun glæde os over alle sammen.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-03-13:
En lang række aktører og omstændigheder har siden lagt grunden til det industrieventyr, vi kender i dag.
Også Folkecenteret har spillet en rolle i den proces.
Det er dog min opfattelse, at centeret ikke som forskningsinstitution har været den udslagsgivende på vindkraftområdet. Med hensyn til de nye VE-teknologier er Folkecenteret langt fra alene om at være garant for en fortsat udviklingsstatus, som vi også har været inde på i de tidligere spørgsmål her i dag.
Der foregår i dag udviklingsaktiviteter på en række andre forskningsinstitutioner og ude i virksomhederne.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-03-13:
Hvis ministeren har den holdning, at han ikke kan frembringe noget nyt, til trods for at man udarbejder en redegørelse eller et notat om, at der er 60 involverede parter, som sådan set har været med til at styrke den vedvarende energi i Danmark, hvis ministeren har den holdning, at dette ikke er noget nyt, men er noget gammelt, så er det næste spørgsmål selvfølgelig også gammelt.
Det, det drejer sig om i dette spørgsmål, er sådan set, om ministeren er enig i, at når det drejer sig om den vedvarende energi, er den i virkeligheden blevet til via græsrodsforskning.
Det, der skete omkring energicenteret, er anden fase.
Første fase skete på Askov Højskole, hvor man sådan set lærte bønderne at håndtere elektriciteten, men videreførelsen skete på centeret.
»Er ministeren enig i, at vindenergiens succes hører sammen med den græsrodsforskning, som Folkecenteret for Vedvarende Energi lagde grunden til, og at Danmark vil kunne få en tilsvarende succes, når det gælder biogas, solenergi, bølgeenergi, brint m.v., og hvis ministeren er enig i, at Folkecenteret har haft den rolle, hvorfor skal det potentiale, der er i nye vedvarende energier, så ikke gives samme muligheder, som vindenergien fik på Centeret for Vedvarende Energi?«
Bendt Bendtsen (KF), 2002-03-13:
Jeg kan sige til fru Aase D. Madsen, at vi gør alt, hvad vi kan, for at frembringe alle de notater, der skal til, i den retning.
Vi har et notat om, hvor man forsker i vindenergi, hvor man forsker i biomasse, solceller, bølgeenergi, brintteknologi, nye energiteknologier, processer i industrien m.v., m.v.
Det notat skal jeg sørge for bliver oversendt.
Det er jo sådan bl.a. også omkring puljen, at man indsender forslag, så sidder man og vurderer forslagene i Energistyrelsen, og så er det faktisk Det Rådgivende Energiforskningsudvalg, der er sagkundskaben i det her, og det er jeg egentlig meget tryg ved, kan jeg sige.
Jeg ved ikke, om det notat, jeg står med her, er nok til spørgeren, men ellers vil vi gerne prøve i et svar på et skriftligt spørgsmål at udrede det, som spørgeren beder om.
Og så må jeg sige til hr. Ole Vagn Christensen, at jeg ikke mener, jeg kan frembringe nyt under solen i de her spørgsmål.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Aase D. Madsen (DF), 2002-03-13:
Så må jeg også bede ministeren om en opgørelse, for jeg synes, der trænger til at blive luftet ud på det her område, således at vi undgår dobbeltinvesteringer og dobbeltudgifter både over finansloven og over de PSO-midler, som bliver betalt.
Kan vi få en opgørelse fra ministeren over: Hvor ligger forskningsstillingerne, og hvad forsker man i?
Hvor er overlapningerne?
Det tror jeg også jeg bad om sidste gang, da hr. Ole Vagn Christensen havde det oppe.
Jeg har her en skrivelse fra DTU, Institut for Kemiteknik, hedder det vist.
De forsker i brændsel og energi osv., og de skriver, at de forskningsmæssigt er vurderet som det femtebedste universitet i Europa på det område og på verdensplan i det hele taget.
Det er jo vigtigt, at vi bruger og målretter pengene der, hvor forskningen er i top.
Jeg vil gerne høre ministeren, om ministeren i samarbejde med ministeren for forskning kan lave et eller andet notat til os.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-03-13:
Hvis ikke Folkecenteret havde været der, havde der heller ikke været disse kontakter.
Omkring det førkommercielle har jeg forstået det sådan, at der er en »kravlegård« ved Nordvestjysk Folkecenter vedrørende bølgeenergien, som alle gør brug af, og hvis den ikke var der, ja, så var der heller ikke de andre til sådan set at tage de initiativer, som er blevet nævnt.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-03-13:
Jeg kan sige, at vi har diskuteret denne her sag med hr. Ole Vagn Christensen utallige gange.
Jeg har sagt, at de midler, der nu er til rådighed, kan man søge om.
Det, man har gjort, er, at det ordinære tilskud er skåret væk.
Det har hr. Ole Vagn Christensen og jeg diskuteret gentagne gange.
Det er også en politisk prioritering fra regeringens side, at vi ikke har ønsket at sætte skatter og afgifter op.
Der er altså mange prioriteringer i regeringen, og vi har tilvejebragt pengene på en række forskellige måder.
Til fru Aase D. Madsen: Jamen det er rigtigt.
Når man taler om bølgeenergi, er der for bare at tage et eksempel jo både Aalborg Universitet, Danmarks Tekniske Universitet, Dansk Hydraulisk Institut, Dansk Maritimt Institut, Nordvestjysk Folkecenter for Vedvarende Energi plus en række firmaer.
Hertil kommer også, at når vi taler solceller og andet, er der jo altså en række aktører på området.
Aase D. Madsen (DF), 2002-03-13:
Jeg sidder her med et svar fra ministeren på forskningsområdet på et spørgsmål om, hvor mange forskere der er ansat på DTU-, AUC- og Risø-institutionerne, fordelt på forskellige områder inden for vedvarende energi, og der har jeg fået det svar, at det er 235 forskere, og de forsker altså på forskellige områder inden for vedvarende energi.
Så vil jeg gerne spørge ministeren, hvis ministeren har mulighed for at svare på det, om disse mange forskere - over 200 - mon ikke også forsker på et tidligt stade på netop de områder, som Nordvestjysk Folkecenter forsker på.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-03-13:
Det, vi taler om vedrørende et center som Folkecenter for Vedvarende Energi er det førkommercielle.
Men jeg synes ikke, at man skal underkende den indsats, der er blevet gjort fra næsten det bare ingenting og så til, at vi i dag har det industrieventyr.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om ministeren ikke synes, at det er et godt initiativ, at der er 62 virksomheder, som via Folkecenteret har involveret sig i det førkommercielle på en lang, lang række nye områder.
Er det ikke værd at tænke over, at det burde man have med i sin energiplanlægning, således at de nu famlende forsøg, som også foregår på disse områder, også kunne blive til noget kommercielt, som vi kunne glæde os over?
Undskyld, jeg siger det.
Vi har jo nu hørt masser af gange, hvordan man har fundet pengene til sundhedssektoren ved at skære i ulandshjælpen.
Men det ligger jo lidt uden for det her spørgsmål, og derfor er jeg nødt til at vende tilbage til, at når der er så mange penge på det her område, hvorfor har man så valgt netop at ramme Folkecenteret med de 8 mio. kr.?
Det mangler jeg en begrundelse for, hr. minister, det mangler området en begrundelse for, ja, det mangler den vedvarende energi en begrundelse for.
Hvad er det, der ligger til grund for denne handling?
Jeppe Kofod (S), 2002-03-13:
Så må jeg spørge på en anden måde: Det må så betyde, at udenrigsministeren er enig med mig i, at tolkningen må være, at nu har regeringen prioriteret og sparet 1,5 mia. kr. på udviklingsbistanden for at finansiere sygehusområdet.
Vil det så sige, at i 2003 kan man altså vente, at man ikke vil røre hverken miljø- eller ulandsbistand?
Det synes jeg er en interessant oplysning, og det skal jeg bare have ministeren til at bekræfte.
Jeg kan forstå, at de budgetoverslagstal, der står i regeringens forslag til finanslov, skal man overhovedet ikke kigge på og sammenligne med den forrige regerings finanslovforslag.
Det må også være det, som udenrigsministeren siger.
Det er jo vigtigt at vide, for, som udenrigsministeren også er klar over, er mange af de projekter, der både er på miljø- og ulandsbistandsområdet, jo projekter, der er flerårige og længerevarende.
Det er jo vigtigt at vide, hvad man skal forholde sig til.
Altså skal man spare 0 kr. næste år, skal man spare yderligere 1,5 mia. kr., eller hvad skal man spare?
Det synes jeg at regeringen skylder Folketinget et svar på.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-13:
Jeg vil bare spørge ministeren, om ministeren har besvaret det spørgsmål, som hr. Søren Søndergaard stillede ham den 13. februar.
Det er spørgsmål nr. S 909, hvilket ministeren naturligvis vil erindre.
Der spurgte hr. Søren Søndergaard, om denne iraker, hærchef Al-Khazraji, som befinder sig på tålt ophold i Sorø, ikke får lov til at forlade Danmark, før der er taget stilling til, om der skal rejses tiltale mod ham for medvirken til krigsforbrydelser.
Men jeg er ikke sikker på, om ministeren nogen sinde har fået besvaret det spørgsmål.
Klaus Hækkerup (S), 2002-03-13:
Jeg vil godt spørge, om integrationsministeren hermed har slået fast, at den pågældende altså ikke vil få tilladelse til at rejse ind i Danmark, hvis han rejser ud af Danmark, uanset hvor han rejser hen, og uanset hvad formålet med rejsen måtte være?
Bertel Haarder (V), 2002-03-13:
Problemet er, som jeg nævnte, at der er nogle, der gerne vil have lov at rejse ud med en ret til at vende tilbage.
Det er fast praksis, at det kan man ikke.
Man kan altså ikke vende tilbage, medmindre ganske særlige omstændigheder taler
derfor.
Eller rettere sagt, han kan jo godt rejse ud uden at spørge os, men han kan ikke komme ind igen, hvis ikke han har en tilladelse.
Klaus Hækkerup (S), 2002-03-13:
Nu anvendte integrationsministeren betegnelsen, at de pågældende, hvis de rejste ud, ikke uden videre skulle kunne rejse ind igen.
Jeg vil egentlig godt spørge, hvad der ligger i det forbehold.
Eller ligger der noget andet i integrationsministerens forbehold?
Bertel Haarder (V), 2002-03-13:
Udlændinge, der opholder sig i Danmark på såkaldt tålt ophold, er personer, som på den ene side ikke har kunnet få asyl, på grund af at de har begået alvorlige forbrydelser, men som på den anden side ikke kan udsendes tvangsmæssigt, fordi de risikerer forfølgelse.
Der er altså tale om udlændinge, som er uønskede i Danmark.
Regeringen vil hellere end gerne tillade sådanne udlændinge at udrejse af Danmark, medmindre der er tale om, at den pågældende skal frihedsberøves eller er frihedsberøvet efter retsplejeloven som led i en strafferetlig efterforskning.
Derudover vil regeringen gerne gøre det lettere at udsende sådanne udlændinge af Danmark.
Ved det lovforslag om ændring af udlændingeloven, som er fremsat som led i antiterrorindsatsen, foreslår regeringen, at udlændingemyndighederne løbende skal undersøge, om det er blevet muligt at udsende en udlænding, der opholder sig her i landet på såkaldt tålt ophold, f.eks. fordi forholdene i hjemlandet har ændret sig på en måde, så udlændingen ikke længere risikerer forfølgelse.
Hvis det er tilfældet, vil udlændingen blive udsendt tvangsmæssigt, medmindre den pågældende er frihedsberøvet eller skal frihedsberøves efter retsplejeloven.
Netop fordi udlændinge på såkaldt tålt ophold i princippet er uønskede i Danmark, ønsker regeringen derimod ikke uden videre at tillade, at sådanne udlændinge, hvis de rejser ud, kan rejse ind igen.
Regeringen vil gerne undgå, at personer, som har begået alvorlige forbrydelser, søger til Danmark.
Hvis de alligevel må være her, skal det være muligt at kontrollere deres ophold.
Der er i så fald ikke tale om en frihedsberøvelse, men om en foranstaltning, som skal lette den kontrol med sådanne udlændinges ophold i Danmark, som er i landets interesse.
Ved at anbringe dem i Center Sandholm sikrer vi, at myndighederne er bekendt med de pågældendes opholdssted.
Det betyder, at vi hurtigere kan udsende dem, hvis det viser sig muligt.
Klaus Hækkerup (S), 2002-03-13:
»Vil regeringen tillade, at asylansøgere på tålt ophold kan udrejse af Danmark og efterfølgende rejse ind igen, eller skal de, som regeringen har tilkendegivet, spærres inde i Sandholmlejren?«
Per Stig Møller (KF), 2002-03-13:
Nu har jeg også sagt indtil flere gange, at vi ikke forhandler finanslov 2003 under et onsdagsspørgsmål, slet ikke, når finansministeren er kommet til stede.
Så der er ikke andet at sige, som jeg har sagt flere gange, at det er tekniske fremskrivninger.
Forhandlingerne om finanslov 2003 skal Socialdemokratiet nok blive inddraget i på rette tidspunkt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jeppe Kofod (S), 2002-03-13:
Men den sidste del af spørgsmålet kunne jeg ikke få svar
Hvordan kan det være, at man kan sige det på sundhedsområdet, hvor man på udviklingsbistandsområdet og miljøbistandsområdet ikke kan sige noget om, hvorvidt man har tænkt sig besparelser i 2003, 2004, 2005?
Det synes jeg er meget, meget forunderligt, og det er bare det, som jeg beder udenrigsministeren om at forholde sig til.
Det kan jo være, at det kan hjælpe med en samtale i regeringen om det her problem, for det er da underligt, at man kan sige noget om det ene, men man kan ikke sige noget om det andet.
Per Stig Møller (KF), 2002-03-13:
Til hr. Jeppe Kofod: Vi kommer jo ikke længere.
Det er jo egentlig bedøvende ligegyldigt, hvilke citater hr. Jeppe Kofod kan komme med fra forskellige folk, der har udtalt sig på et pressemøde under en forhandlingsproces, der er i gang, og som ikke er afsluttet, og som afsluttes, når vi kommer til Barcelona. Jeg har nu meddelt hr. Jeppe Kofod, og jeg skal gerne gøre det igen, følgende om den danske forhandlingsposition: Når jeg siger forhandlingsposition, er det, fordi der forhandles, og Poul Nielson synes jeg ikke har gjort sit arbejde godt nok ved som kommissær at frede dem, der ligger mellem 0,33 pct. og 0,7 pct.
Det synes jeg er for ringe af Kommissionen, og det har jeg også sagt tidligere.
Men det kan da ikke nytte noget, at hr. Jeppe Kofod vil have mig til at afbryde forhandlingerne og sige, at de er afsluttet.
Det, der er den danske position er, at de, der er under 0,33 pct., skal op på 0,33 pct., og de, der er mellem 0,33 pct. og 0,7 pct., skal bevæge sig op mod 0,7 pct., og de, der er over 0,7 pct., skal blive over 0,7 pct.
Det er positionen.
Så er det jo egentlig ret uinteressant, hvad forskellige ministre har gået rundt og sagt, ikke mindst en minister fra et land, der giver langt under 0,33 pct., og en kommissær, der glemmer dem, der ligger mellem 0,33 pct. og 0,7 pct., mens vi ligger oppe på 1 pct.
Det kan jeg ikke tage så forfærdelig seriøst, og forhandlingerne fortsætter altså.
Jeg skal nok under de forhandlinger gøre alt, hvad jeg kan, for at presse de andre op på det danske niveau.
Hvis hr. Jeppe Kofod og hr. Keld Albrechtsen vil presse deres partikammerater og åndsfæller i de andre lande med, kan det være, vi kommer deropad. Til hr. Ole Stavad kan jeg kun sige, at det, som vi har sagt før valget, har vi også gjort.
Det er den 1½ mia. kr., man har flyttet, som hr. Ole Stavad nævner, og det har vi jo aldrig lagt skjul på.
Det vidste vælgerne også at vi ville gøre.
Det, som man så kan spørge om, er alle de andre argumenter, der har været.
Der må man så rette forespørgsel til de andre ministre, som man måtte kunne citere.
Men det korte af det lange er jo, at der er 7 mia. kr., der er blevet flyttet, og det vil sige, at pengene for så vidt indgår i en kasse på 7 mia. kr., der flyttes.
Det er ligesom, når man kommer vand fra forskellige kilder ned i en spand: Når vandet er kommet ned i spanden, kan det jo være svært at se, fra hvilken kilde det kom.
Ole Stavad (S), 2002-03-13:
Men så vil jeg godt spørge - fordi det, udenrigsministeren sagde, kunne skabe nogen forvirring - om udenrigsministeren vil bekræfte, at i forhold til den finanslov, som den tidligere SR-regering fremlagde for 2002, ligger der besparelser på 1½ mia. kr., som regeringen angiveligt mener, både før valget og efter valget, er nødvendige for at tilføre et engangsbeløb til sygehusene på 1½ mia. kr. Det, jeg så spørger om, er: Kan udenrigsministeren ikke godt blive lidt forarget over, at de øvrige ministerkolleger bruger den samme begrundelse for de nedskæringer, de foretager, hvad enten det er på miljøområdet, uddannelsesområdet, eller hvor det er; at man med den begrundelse samler 6-7 mia. kr. op for at narre befolkningen, når det rent faktisk er udenrigsministeren, der har båret den byrde, som jeg stadig væk tillader mig at tro at udenrigsministeren føler som en byrde?
Per Stig Møller (KF), 2002-03-13:
Det, jeg kan bekræfte, er det, som spørgeren siger, nemlig at der er sparet 1,5 mia. kr. på ulandsbistanden i 2002, at der er lavet en engangspulje til sygehusene på 1,5 mia. kr. i 2002, som Socialdemokratiet stemmer for, hvad jeg er glad for.
Det er de oplysninger, hr. Jeppe Kofod har fået i dag.
Jeppe Kofod (S), 2002-03-13:
Grunden til, at det er så vigtigt at få forstået, hvad det er for et signal, regeringen og Danmark sender udadtil, er jo, at vi står foran - det ved udenrigsministeren jo også - en financing for development-konference i Mexico her senere i marts måned og så selvfølgelig også det store globale topmøde om bæredygtig udvikling i Johannesburg til august. Jeg må også sige, at det jo ikke kun er den spanske udenrigsminister, det er faktisk også den danske EU-kommissær, der har med det område at gøre, Poul Nielson, der siger: Som teksten står nu, forpligter lande sig til at fastholde det nuværende niveau.
Det står ret tydeligt i teksten.
Så det må i hvert fald bero på en stor grad af misforståelse, at der ikke er enighed mellem de forskellige udenrigsministre.
Også Europa-Kommissionen har en helt anden opfattelse end Danmark.
Så mit spørgsmål er bare: Hvad gør Danmark i indeværende år og også næste år?
Hvad er det for et område, der skal prioriteres, sådan så man kan skære ned på udviklingsbistanden?
Er det den linje, man vil fastholde, eller vil man lave en aftale sammen med de andre EU-kolleger om at fastholde niveauet på udviklingsbistand fra de rige lande og så få de lande, der ikke har et særlig højt niveau, op i niveau?
Ole Stavad (S), 2002-03-13:
Jeg vil godt tage en lidt anden vinkel på det samme spørgsmål, som hr. Jeppe Kofod har stillet.
Jeg tror såmænd med de holdninger, som udenrigsministeren tidligere har tilkendegivet, at for ham har det været smertefuldt at skulle beskære vores ulandsbistand, fordi jeg ved, at udenrigsministeren personlig synes, at den er meget vigtig, hvis vi skal have en ordentlig verden.
Er det derfor ikke meget beskæmmende for udenrigsministeren at opleve, samtidig med at han har leveret hele det beløb, som man bare bruger som et engangsbeløb, og kun et engangsbeløb, på sygehusområdet her, at hver eneste af ministerkollegerne, der foretager en nedskæring, hvad enten det er daghøjskolerne, det er den brede folkeundervisning, eller hvad pokker det er, så bruger den samme begrundelse
, selv om udenrigsministeren på smertefuld vis har betalt hver eneste krone?
Mener udenrigsministeren faktisk ikke, at det er lidt uhæderligt af de kolleger i regeringen, der på den måde forsøger at vildføre folk?
Jeppe Kofod (S), 2002-03-13:
Der er jeg stadig interesseret i at høre: Er udenrigsministeren enig i formandslandets konklusion?
Er det aftalen, at de lande, der ligger over 0,7 pct., skal gøre alt for at fastholde det?
I givet fald må Danmark jo så bryde denne her aftale eller i hvert fald sende et meget, meget negativt signal til sine EU-kolleger om, at man ikke lever op til nogle aftaler og nogle løfter, som man har givet.
Per Stig Møller (KF), 2002-03-13:
Det er jo sagen og det, der er FN-løftet, så jeg kan kun henvise til mit tidligere svar.