Ulla Tørnæs (V), 2004-12-07:
Jeg vil gerne sige tak for en god uddannelsespolitisk debat.
Der har været lidt snak om min besvarelse af dagens forespørgsel.
Jeg vil gerne fastholde, at der i forespørgslen her refereres til statsministerens tale på Venstres landsmøde, hvor statsministeren slog fast, at Danmark skal være en uddannelsesmæssig frontløber, og at der derudover refereres til statsministerens åbningstale.
Når der så bliver spurgt om regeringens uddannelsespolitiske strategi, er det efter min bedste overbevisning helt på sin plads at redegøre for, hvad der er regeringens uddannelsespolitiske strategi, ikke mindst set i lyset af de to taler, som der refereres til.
Der skal nemlig, som fru Bodil Kornbek her til sidst nævnte, være sammenhæng mellem ord og handling.
Og for at kunne besvare forespørgslen her er det en klar forudsætning for mig, at jeg har kunnet referere til de initiativer, som vi har taget andre steder end lige præcis i forbindelse med de uddannelsesformer, som ellers listes op i forespørgselsdebatten her.
Så når hr. Aage Frandsen når frem til, at det er på kanten af misforstået emne, mener jeg, at hr. Aage Frandsen bør lave en tekstanalyse af ordlyden i selve forespørgslen, før hr. Aage Frandsen begiver sig af med at give debatten her karakter.
Der er et par enkelte temaer, som har været oppe under eftermiddagens debat, og som jeg gerne lige vil knytte et par bemærkninger til.
Fru Pernille Blach Hansen greb til et i mine øjne ganske usædvanligt initiativ, nemlig at fru Pernille Blach Hansen som medlem af et forligsparti foreslog et andet forligsparti, at vi her i Folketinget skulle have en debat om folkeskolen.
Jeg vil gerne sige, at jeg er helt enig i, at vi bør have en debat om folkeskolen, og jeg er helt parat til at tage en sådan forespørgselsdebat og gerne i næste uge, forudsat naturligvis at det et kan indpasses i Folketingets arbejdsplaner.
Men det skal i hvert fald ikke fremstå sådan, som fru Pernille Blach Hansen forsøgte at fremstille det over for Venstres ordfører, som om regeringen ikke er parat til at diskutere folkeskolen her i Folketinget.
Tværtimod, vi er klar fra regeringens side.
Jeg ville selvsagt foretrække, at vi var enige i forligskredsen om en sådan debat, men da nu fru Pernille Blach Hansen har lagt ud, vil jeg blot for mit vedkommende sige, at jeg er parat.
Så er fru Pernille Blach Hansen, forstår jeg, bekymret for, at de test, som vi arbejder med at udvikle, vil betyde, at vi får sådan nogle papegøjeelever ude i skolen, altså underforstået elever, som bare gentager det, som de har lært, fordi de skal svare på nogle test.
Jeg mener, det er en total misforståelse af, hvordan man bruger diagnostiske test i skolen i dag.
Det er et fuldstændig misvisende billede at give af de lærere, som i dag bruger diagnostiske test i forbindelse med deres tilrettelæggelse af undervisningen.
Jeg tror ikke på, at lærerne på Bakkeskolen i Esbjerg mener, at de uddanner papegøjer.
Jeg tror heller ikke på, at man på skolerne i Frederiksberg Kommune er af den opfattelse, at man uddanner papegøjer.
Men det kan fru Pernille Blach Hansen jo spørge om, og så er jeg helt sikker på, at fru Pernille Blach Hansen også vil få et svar på sit spørgsmål, hvis fru Pernille Blach Hansen retter sit spørgsmål til de lærere, som i dag bruger diagnostiske test i en fremadrettet tilrettelæggelse af undervisningen og dermed bruger dem, sådan at vi får en målrettet undervisning, så alle elever får muligheder for at nå de mål, som vi har fastsat for skolens undervisning i fælles mål, og så vi også er sikre på, at skolen får bedre mulighed for at bidrage til at bryde den negative sociale arv.
Til gengæld er jeg helt enig med fru Pernille Blach Hansen i, at test naturligvis ikke er det eneste svar på, hvad der skal ske i folkeskolen.
Vi har igangsat en lang række af initiativer, som i mine øjne er helt nødvendige.
Men jeg er helt enig med fru Pernille Blach Hansen i, at vi ud over test selvfølgelig også skal have en reform af læreruddannelsen, og vi skal også se på lærernes efteruddannelse.
Deri er jeg helt enig.
Fru Bodil Kornbek har flere gange undervejs i debatten været inde på, at det er bekymrende, at der er et fald i antallet af unge, som får en kompetencegivende ungdomsuddannelse.
Det er jeg helt enig med fru Bodil Kornbek i.
Men i den sammenhæng er tal jo taknemlige.
Det betyder ikke, at jeg på nogen måde med det, jeg siger her, fralægger mig ansvaret.
Det gør jeg bestemt ikke.
Jeg er meget optaget af at sikre, at så mange unge som overhovedet muligt gennemfører en kompetencegivende ungdomsuddannelse.
Ser vi på antallet af unge, der er tilmeldt en kompetencegivende ungdomsuddannelse, kan vi med glæde konstatere, at der er en stigning i antallet af unge, hvis vi ser på tilmeldingstallet for 2004.
Det er ikke nok, mener jeg, vi skal videre, og derfor har vi faktisk i regeringen besluttet os for at lave et større analysearbejde af restgruppeproblematikken.
Det er et analysearbejde, som jeg forventer kan være afsluttet til maj, for jeg er helt enig også med de øvrige ordførere, som har været inde på, at det er problematisk, at vi har en restgruppe, som udgør 20 pct. af en ungdomsårgang.
Det kan vi ikke leve med.
Vi skal have set nærmere på, hvad det er, der gør, at vi har så stor en gruppe, som ikke gennemfører en kompetencegivende ungdomsuddannelse.
Så konstaterer fru Margrethe Vestager, at regeringen sådan nærmest betragter uddannelsesbevillingerne som det sande budget, altså underforstået, at det er en statisk størrelse, og at det kan der ikke ændres på.
Dertil vil jeg bare sige til fru Margrethe Vestager, at den nuværende regering rent faktisk har valgt at tilføre 2,1 mia. kr. til folkeskolen, bare for at nævne et enkelt område.
Med den finanslov, som vedtages her i Folketinget i næste uge, bliver der tilført folkeskolen 2,1 mia. kr.
De 1,6 mia. kr. dækker over initiativer, som allerede er sat i værk, nemlig udmøntning af folkeskolereformen og også en udmøntning af vores bevilling til computere i folkeskolen.
Men derudover har vi besluttet os for at afsætte yderligere 500 mio. kr. til en målrettet indsats for at styrke naturfagene i folkeskolen.
Det drejer sig om bøger, det drejer sig om undervisningslokaler, og det drejer sig om efteruddannelse, alt sammen med sigte på naturfagene i folkeskolen.
Derudover har vi afsat 400 mio. kr. til voksenog efteruddannelse oven i de 100 mio. kr., som vi afsatte med forårspakken.
Så summa summarum er der tilført uddannelsessystemet samlet set 3,5 mia. kr. siden 2001.
Så påstår fru Margrethe Vestager også, at regeringen ikke vil have de ikkekompetencegivende uddannelser.
Jo, vi vil.
Vi vil have de ikkekompetencegivende uddannelser.
Vi har skabt mulighed for, at der fortsat kan være aktiviteter både i folkeuniversitetsregi, i folkeoplysningsregi og meget andet.
Jeg glæder mig meget til, at vi skal have debatten om realkompetenceredegørelsen på fredag, for jeg er helt enig i, at realkompetence i denne her sammenhæng og den realkompetencevurdering, som vi har lagt op til med redegørelsen, rent faktisk kan betyde rigtig meget for de mennesker, som i dag ikke har fået en formel kompetencegivende uddannelse.
Det er jo lige præcis det, der er pointen med en realkompetencevurdering.
Sluttelig vil jeg nævne, at fru Margrethe Vestager havde et par bemærkninger omkring den vedtagelse, som Venstre, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti har fremsat.
Nu skal jeg selvfølgelig vare mig, for fru Margrethe Vestager har en tendens til at udstille mig som sådan en skrap skolefrøken, når jeg ikke er enig i fru Margrethe Vestagers synspunkter, men jeg vil blot nævne, at jeg faktisk mener, det er udtryk for en misforståelse af vedtagelsen, når fru Margrethe Vestager fremhæver, at ordet almendannelse ikke eksplicit står i ordlyden i vedtagelsen.
Så jeg mener altså, det er udtryk for en misforståelse, når fru Margrethe Vestager påstår, at regeringspartierne og Dansk Folkeparti på den måde nedprioriterer hele den almendannende funktion, som selvfølgelig er uddannelsessystemets funktion – deri er jeg helt enig.