runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steen Gade (SF), 2005-05-17:
Hr. Jørn Dohrmann sagde, at han syntes, at det var en god idé at reducere CO2 i udlandet.
Det er jo klart, for så har man reduceret CO2, og så virker det.
Kan hr. Dohrmann ikke se, at det ville være en fordel, at vi brugte alle ressourcerne på at reducere CO2 her og udvikle de teknologier, de energibesparelser, sådan at vi investerer i fremtiden, samtidig med at vi får skabt nogle arbejdspladser i stedet for at smutte over, hvor gærdet er lavest, og bruge pengene i udlandet?
Jeg kunne spørge, om han ikke er enig med hr. Jørgen Mads Clausen fra Danfoss, som siger, at det er bedre at bruge pengene her end at købe CO2-kvoter af Rusland.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-05-17:
Vi er generelt af den opfattelse, at det, hvis det skal være noget, der batter inden for det her område, der jo er en grøn udvikling af dansk erhvervsliv, som samtidig gavner den globale miljøpolitik, ikke er nok alene med generelle målsætninger.
Vi vil gerne have nogle konkrete målsætninger på flere af områderne, herunder det, der nævnes af fru Anne Grete Holmsgaard.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-05-17:
Vi vil gerne se på, hvor mange penge vi skal bruge på bl.a. forskning i Danmark, og på, hvor mange vi skal bruge i forhold til den Lissabonaftale.
Det nytter ikke noget, at vi vedtager nogle store forkromede beslutninger, hvis man ikke ligesom har mulighed for at udmønte de penge eller har de projekter, der skal etableres på det her område.
Lad os tage hele diskussionen om, hvorvidt det er det rigtige niveau, og hvornår man skal levere pengene på det område.
Vi vil gerne bruge penge på forskning, ingen tvivl om det, men der skal ikke være nogen, der kommer udefra og pålægger os, at vi skal bruge nøjagtig det antal kroner.
Hvis vi ønsker, at der skal bruges flere kroner til forskning, skal vi selvfølgelig også have lov til det.
Det skal ikke være en bestemt aftale, der så bremser for det, hvis det er det, vi ønsker.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-05-17:
Jeg vil godt holde lidt fast i det med det store potentiale, vi har for energibesparelser, og de mange job, der ligger i det, hvis vi udnytter det potentiale.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-05-17:
Nu nævner fru Pernille Blach Hansen en række industrier, og jeg er sådan set enig i, at det er gode og fornuftige indsatsområder, men hvordan skal pengene bruges?
Forskning og udvikling gør det vel ikke alene?
Og så kommer vi vel ind i en diskussion om, hvor stort beløbet skal være?
Pernille Blach Hansen (S), 2005-05-17:
Som jeg sagde i min tale, er det meningen, at de skal bruges over de næste 10 år til at understøtte forskningen og produktudviklingen netop inden for energiområdet, hvor vi mener at Danmark har en styrkeposition, vi med fordel kan udvikle videre.
Det kunne bl.a. være ny teknologi inden for vind, solenergi, biogas, biomasse, bølgeenergi og brintenergi.
Der er mange muligheder, men vi mener, at Danmark netop inden for energiområdet har en forudsætning, som det er oplagt at bygge videre på.
I stedet for måske at kaste 5 mia. kr. i noget, som vi ikke har gjort før, er der her et vist underlag, et vist vækstlag, som det giver mening at understøtte i den videre proces, så vi kan få et nyt vindmølleeventyr.
Det skal så måske bare være et bølgeeventyr eller et soleventyr, hvad ved jeg.
Vi mener faktisk, at der er store perspektiver, fordi vi er gode.
Vi kan noget i forvejen, og vi ved, at der er et globalt problem, nemlig klimaet, der i stigende grad trænger sig på og bliver presserende.
Derfor skal vi have fundet nogle teknologiske løsninger.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-05-17:
Fru Pernille Blach Hansen nævner, at Socialdemokratiet vil afsætte 5 mia. kr.
Det er jo godt, at vi er enige om, at der skal afsættes flere penge til forskning og udvikling, men man kunne få indtrykket af, at det bare er mere, end regeringen har afsat, og at man dermed ligesom vil overtrumfe.
Derfor vil jeg spørge, hvad de penge skal bruges til.
Hvordan vil fru Pernille Blach Hansen anvende de midler hensigtsmæssigt?
Pernille Blach Hansen (S), 2005-05-17:
Det er jeg fuldstændig enig med hr. Steen Gade i.
Der er også erhvervsfolk fra toppen af dansk erhvervsliv, der påpeger præcis det samme, nemlig at der er meget mere perspektiv i at løse klimaproblematikken ved at foretage energibesparelser og udvikle vedvarende energi i stedet for at købe kvoter i Rusland – for nu at skære helt ind til benet.
Steen Gade (SF), 2005-05-17:
Det er jeg selvfølgelig fuldstændig tilfreds med, og jeg håber så, at også regeringen kan se, at der er nogle muligheder for konkrete udspil, som faktisk kan komme på bordet med det samme.
Det er altså 35.000 arbejdspladser, herunder 18.000 inden for bygge- og anlægssektoren.
Det skal selvfølgelig tilrettelægges, men det betyder, at vi, hvis man vil en række ting, ikke behøver store, lange afhandlinger og udredninger, fordi viden faktisk i høj grad allerede findes.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-05-17:
Det er jeg selvfølgelig fuldstændig enig med hr. Steen Gade i.
Når vi snakker om energieffektiviseringer og energiforbedringer i boliger, er der et enormt potentiale, som regeringens egne rapporter faktisk viser.
Det vil vi selvfølgelig gerne være med til at realisere.
Der er endda folk, der mener, at hele Europas Kyotomål kunne være nået alene ved at isolere de eksisterende bygninger optimalt.
Det viser jo, at der inden for også det område virkelig er noget, der batter, hvis man sætter konkret handling bag.
Det vil vi selvfølgelig gerne bidrage til.
Hvordan man så mere konkret skal gøre det må vi vende tilbage til, men vi er i hvert fald indstillet på præcis det, som hr. Steen Gade har nævnt her.
Steen Gade (SF), 2005-05-17:
Jeg er på mange måder enig i det, fru Pernille Blach Hansen siger.
Jeg vil spørge Socialdemokratiets ordfører, om Socialdemokratiet også er indstillet på en massiv indsats med henblik på at spare energi inden for boligsektoren.
Beregninger viser, at man kan spare 41 pct. af energiforbruget i vores boliger i 2015 – med regeringens egne tal – og at man netop her vil kunne skabe 35.000 nye job, heraf 18.000 i bygge- og anlægssektoren.
Jeg vil også gerne spørge fru Pernille Blach Hansen, om hun kan se perspektivet i, at 2015 faktisk også er det år, hvor det for alvor begynder at gå ned ad bakke med vores oliereserver i Nordsøen, hvorfor det ville være fantastisk at have gjort os mindre afhængige, samtidig med at vi fik denne enorme besparelse, som er mulig.
Lars Christian Lilleholt (V), 2005-05-17:
Det er vigtigt, at vi hele tiden forsker og udvikler.
Og kigger vi grundigt i regeringsgrundlaget, kan vi også se, at der rent faktisk står, at regeringen er indstillet på – f.eks. inden for bioætanol, bioenergi og de nye områder, der er der – at være med til at sætte mere skub i udviklingen og være med til at gøre, hvad den kan for at fremme de teknologier.
Også det kræver jo, at vi sikrer, at der er penge til forskning og udvikling.
Per Clausen (EL), 2005-05-17:
Jeg synes, at det er rigtigt nok, for når man snakker om, at der ud over forskning også er brug for udvikling – der er også brug for at sætte gang i driften af andre energikilder end dem, vi kender i dag – er der jo et element i det, og det er støtten i overgangsperioden.
Jeg er sådan set meget enig i, at støtte er noget, der gives i en overgangsperiode, fordi man politisk beslutter sig for, at man vil gå i en bestemt retning, og derefter skal energien kunne sælges til en rimelig pris.
Men der må man i afregningsprisen hele tiden tage højde for, hvad der er den fremtidige miljøbelastning.
Jeg er sådan set meget glad for, at Venstres ordfører er enig med mig i det, for det vil betyde, at vi ganske snart vil kunne konstatere, at en række vedvarende energikilder ikke bare kan konkurrere prismæssigt, men faktisk også, hvis man tager hensyn til miljøbelastningen, er billigere end de energikilder, vi bruger i dag.
Lars Christian Lilleholt (V), 2005-05-17:
Det er ganske rigtigt, at det her netop er en debat om, hvordan man sikrer sig, f.eks. på kulkraftområdet, at man har samtlige omkostninger med i beregningen.
Det er en debat, vi tidligere har haft i dette Folketing, og som jeg også tror at vi fremtidig vil have i Folketinget, nemlig hvorvidt den måde, vi i dag har regnet tingene ud på, er den rigtige.
Heldigvis er det jo sådan, at bl.a. vindenergi er blevet mere konkurrencedygtig.
Vi har senest set beregninger, som viser, at vindenergi på grund af forskning og udvikling og på grund af et godt dansk hjemmemarked er tæt på at være konkurrencedygtig.
Jeg mener faktisk, at det er den vej, vi skal gå fremover.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-05-17:
Nej, der har jo været en diskussion tidligere i dag om, at det ikke er nok med forskning og udvikling alene.
Der skal også nogle gange være penge til at løbe tingene i gang, til støtte af forskellig art.
Det er vi selvfølgelig meget åbne over for at indgå i en diskussion om.
Hvor stor en del af pengene, der skal gå til det ene og til det andet, er da selvfølgelig noget, vi skal afveje konkret, når vi på et tidspunkt forhåbentlig får magt, som vi har agt.
Troels Lund Poulsen (V), 2005-05-17:
Det er jeg meget enig med hr. Morten Helveg Petersen i.
Det er også derfor, det her dokument blev udarbejdet.
Det er jo en analyse af, hvordan Danmarks irakbidrag skal være fremover.
Det er jo netop hele omdrejningspunktet for den debat, vi har i dag.
Jeg gør mig ikke til talsmand for eller dommer over, hvad andre lande gør.
Jeg konstaterer, hvad der er Venstres syn i den her debat, og jeg synes ikke, det er fair, at man, før FN har vedtaget et nyt mandat – må man formode – før der er valgt en ny regering i Irak, i Danmark allerede har besluttet, hvilken dato det skal være, uden at spørge den irakiske befolkning.
Det er trods alt den irakiske befolkning, som er med til at bestemme, hvordan og hvorledes det danske bidrag skal se ud.
Vi er der på deres anbefaling.
Er det sådan, at de ikke ønsker, at vi skal være i Irak, er vi selvfølgelig ikke i Irak, så trækker vi os hjem.
Men er det sådan, at irakerne beder os om at blive længere end den slutdato, hr. Morten Helveg Petersen efterlyser, så står man jo i en meget mærkværdig situation.
Derfor vurderer vi også situationen igen, når vi mødes her i januar måned.
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-05-17:
Nu kan man jo tolke det her med »i sin nuværende form« stramt eller bredt.
Sagen er jo, at den danske indsats jo hele tiden forandrer sig under indtryk af opgaven og heldigvis for det.
Det er jo en dynamisk proces omkring selve vurderingen af opgavens omfang og indhold, og sådan skal det naturligvis være.
Men jeg vil godt lige spørge lidt til det radikale standpunkt.
Kan man forestille sig en situation i juli 2006, hvor der under ingen omstændigheder er tale om, at genopbygningsopgaven er færdiggjort?
Det sagde den radikale ordfører vist allerede i et indlæg, at det kunne man overhovedet ikke tro den ville være.
Kan man så forestille sig, at denne genopbygningsindsats, som altså De Radikale gerne vil støtte, kun kan gennemføres, ved at der også fortsat er militær beskyttelse til stede?
Kan man forestille sig, at Det Radikale Venstre ikke vil lade Danmark bidrage til en sådan opgaveløsning?
Holger K. Nielsen (SF), 2005-05-17:
Nu var der altså ikke et FN-mandat, og det var jo det, som var et af de store problemer dengang i 2003.
Faktisk ønskede Hans Blix, lederen af våbeninspektørerne, at man skulle fortsætte våbeninspektionerne.
Siden hen er det kommet frem, at det på et meget tidligt tidspunkt var aftalt mellem Tony Blair og George W. Bush, at krigen skulle gennemføres under alle omstændigheder.
Det kom jo frem i den britiske valgkamp, hvor i øvrigt også det folkeretlige grundlag for den danske redegørelse – det, der er lavet af den britiske statsanklager Goldsmith – er ved at falde fra hinanden.
Så der var ikke et FNmandat.
Så spørger hr. Skibby, om SF ville have støttet en krig, hvis der havde været et mandat.
Nej, det ville vi ikke, for vi var imod en militær løsning på det der spørgsmål.
Så bliver der sagt, at jeg blander spørgsmålet om irakiske flygtninges hjemsendelse og krigen sammen.
Det gør jeg da ikke.
Det er regeringen, der blander det sammen.
Det er da hr. Hans Kristian Skibby, der som støtteparti til regeringen er blandet ind i det.
Det er jo en meget væsentlig del af bemærkningerne.
Cirka en side af bemærkningerne til det her forslag handler om irakiske asylansøgere.
Det tyder da meget kraftigt på, at Dansk Folkeparti har stillet nogle krav om, at det skulle med i bemærkningerne til det her forslag, for at man kunne støtte det.
Det synes jeg er ulækkert.
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-05-17:
Nu var SF’s ordfører så venlig i sin ordførerberetning at nævne Dansk Folkeparti et par gange og mente, at det var ulækkert, at man nu fra regeringens og Dansk Folkepartis side havde valgt at blande hjemsendelse af flygtninge sammen med en dansk deltagelse i en fredsbevarende og fredsskabende aktion i Irak.
Jeg synes, at det, der måske kunne være lidt ulækkert, jo er, når ordføreren vælger at blande de to ting sammen, for de har sådan set ikke så forfærdelig meget med hinanden at gøre.
Men mit spørgsmål til ordføreren er om FNmandatet, som ordføreren også har brugt i sine egne spørgsmål tidligere til os andre: Hvis der havde været et FN-mandat fra starten – det er der jo nu, men hvis det også var der, da man valgte at gå ind i Irak – ville SF så have været interesseret i at støtte et sådant forslag?
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-05-17:
Vi har jo den indfaldsvinkel til det, at ved at sende et signal om en dato, så kan vi sætte gang i en proces, hvor vi styrker bidraget på kort sigt med henblik på at uddanne endnu flere irakiske soldater.
Det er det, vi har sagt til regeringen, og det er det, der delvis afspejles i det beslutningsforslag, vi har her.
Så vores indfaldsvinkel til det her er, at ved at styrke på kort sigt skulle det være muligt at trække sig ud på længere sigt.
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-05-17:
Jeg er enig i, at man skal være jubeloptimist, hvis man tror, at genopbygningsarbejdet vil være færdigt pr. 1. juli 2006.
Lad os holde fast i den enighed.
Så vil jeg godt bore lidt i: Er det sådan, at Det Radikale Venstre i ramme alvor mener, at det danske bidrag pr. juli 2006 kan formes som bidrag til træning af politi og andre civile retsopbygningsopgaver, som er meget vigtige, og som vi har ekspertise i, men at vi svigter der, hvor det måske måtte være en nødvendig forudsætning for, at vi overhovedet kan hjælpe på de her fronter, nemlig ved at give dem en militær beskyttelse?
Skal vi trække den eventuelt helt nødvendige, afgørende militære beskyttelse hjem under alle omstændigheder?
Er det sådan, Det Radikale Venstre ser på det?
Så er der jo ikke ret megen ræson i den gode vilje om hjælp til alle de øvrige civile opgaveløsninger, hvis hele forudsætningen braser sammen, nemlig forudsætningen om den militære beskyttelse.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-05-17:
Jeg sagde vist, at jeg ikke havde fantasi til at forestille mig, at genopbygningen skulle være afsluttet pr. 1. juli 2006, og jeg tror da også, at ifald man mente det seriøst, ville det nok være ny verdensrekord i optimisme med hensyn til udviklingen i Irak.
Men lad mig sige: Et dansk bidrag kan jo antage utallige former lige fra den form for genopbygningsbistand, som også er indeholdt i beslutningsforslaget, til mere vægt på politiopgaver, uddannelse af politifolk; vi kan bidrage til styrkelse af opbygning af et retssamfund.
Så der er jo en perlerække af aktiviteter, som kan foretages med god mening, og som der vil være god brug for til den tid.
Så det er jo desværre ikke mangel på opgaver, der er, det er jo mangel på planlægning, og det er mangel på bevidsthed om, hvad det er, der også skal til for at genopbygge Irak.
Det er da det, der har været problemet i forløbet hidtil.
Jamen i sin nuværende form forlænges det ikke ud over den 1. juli 2006.
Det er sådan set det, jeg har oplevet Socialdemokraterne sige, og det er også det, vi selv siger fra radikal side.
Og det vil også med al ønskelig tydelighed fremgå af det betænkningsbidrag, som vi i hvert fald agter at levere for vores vedkommende.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-05-17:
Jo, men så er det jo netop, at hvis der skal være nogen som helst troværdighed i den kritiske tilgang, som Det Radikale Venstre har, er man jo nødt til at stramme lidt mere op i forhold til regeringen.
Vi har hørt, at regeringen slet ikke vil diskutere, hvordan man kan få en exitstrategi.
Vi får nogle meget uldne, uklare svar på, hvilke ændringer der skal til, for at det Radikale Venstre måske skal støtte en forlængelse, for jeg har forstået, at det ikke kan udelukkes, at man vil støtte en forlængelse efter 8 måneder, alt efter hvordan det ser ud til sin tid.
Vil det være muligt, at Det Radikale Venstre måske sammen med Socialdemokraterne meget klart f.eks. i betænkningsbidraget fremlægger, hvilke krav man vil stille, for at man vil være med til en forlængelse ud over de her 8 måneder?
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-05-17:
Lad mig sige om den sidste del først, at vi da også agter at kigge nærmere på under udvalgsbehandlingen, hvad det er for et regelsæt og ikke mindst, hvad man gør i andre lande på det her punkt.
Så det er da noget, vi absolut er med på at få belyst.
Så vi har sagt til regeringen, at i den mellemliggende periode støtter vi det forslag, fordi det kun – i gåseøjne – løber frem til februar 2006.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-05-17:
Jeg har bemærket mig, at Det Radikale Venstre vil stemme for det her beslutningsforslag.
Jeg vil så godt høre, om det ikke gør noget indtryk overhovedet på den radikale ordfører, at der jo ikke er antydning af exitstrategi hos regeringen.
Regeringen vil slet ikke diskutere muligheden for, at man også skal se det her i sammenhæng med, at man på et tidspunkt skal ud af denne her mission.
Gør det ikke indtryk, at det her, som det fremgår af bemærkningerne, også er en del af regeringens aftale med Dansk Folkeparti om, at man skal hjemsende irakiske asylansøgere?
Gør det ikke indtryk på den radikale ordfører, at man stemmer for et militært bidrag, hvis formål også er at sikre, at aftalen med Dansk Folkeparti kan blive realiseret?
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-05-17:
Altså, nu har meningsmålinger jo fyldt en del i den danske irakdebat.
Jeg mindes da, hvordan statsministeren argumenterede med en meningsmåling gennemført i Bagdad eller noget i den retning i forbindelse med den oprindelige intervention tilbage i marts 2003.
Jeg ved ikke, hvad det er for en meningsmåling, hr. Troels Lund Poulsen lægger til grund for det irakiske folks ønske.
Det, som vi siger fra Det Radikale Venstres side, er, at vi gerne vil sende et signal om, at den langsigtede udfordring her er, at irakerne påtager sig et større ansvar for egen sikkerhed.
Troels Lund Poulsen (V), 2005-05-17:
Tak for et klart svar omkring FN.
Det kan man jo så vælge at købe eller ej.
Men hvad så med det irakiske folk?
For det irakiske folk har jo gentagne gange sagt, at man ønsker en multinational sikringsstyrke.
Hvad hvis det irakiske folk ønsker, at Danmark bliver i Irak?
Skal man så ikke lytte til det irakiske folk, eller skal man der sige, at vi har givet facit på forhånd, nemlig at vi trækker os ud i sommeren 2006, og så er vi sådan set bedøvende ligeglade med, hvad det irakiske folk måtte ønske?
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-05-17:
Jeg bliver skam ikke sur, når man snakker FN.
Tværtimod er det noget, der fylder meget i radikal forsvarsudenrigspolitik generelt, så jeg vil meget nødig efterlade det indtryk hos Venstres ordfører, at jeg ligefrem skulle være sur over det.
Problemet er vel, at efterspørgslen på styrker til løsning af FN-opgaver i øvrigt jo er helt urimelig, så vi står jo også ud over de principielle diskussioner, vi har haft omkring dato eller ej, i en prioriteringsdiskussion om, hvor vi i øvrigt hjælper FN.
Vi ser jo desværre, at der er konflikter over hele kloden, som kunne have god brug for også danske soldater.
Så det er jo ikke sådan, at der ikke skulle være behov for det, i fald at vi måtte omprioritere, hvad vi udsender danske styrker til.
Der vil FN fortsat have en helt central rolle i radikal optik i hvert fald.
Troels Lund Poulsen (V), 2005-05-17:
Det er et spørgsmål til den radikale ordfører: Jeg forstår, at den radikale ordfører bliver en smule pikeret, en smule sur, når man spørger til FN, og det kan undre lidt.
Men gør det slet ikke indtryk på et parti, som hylder FN’s principper i allerhøjeste vendinger, hvis FN beder om, at Danmark bliver til f.eks. efteråret 2006?
Var det ikke noget, som kunne foranledige Det Radikale Venstre til at ændre holdning?
Og hvad med det irakiske folk?
Jeg mindes en debat, hvor Det Radikale Venstre lagde stor vægt på, at man skulle følge, hvad FN og hvad det irakiske folk lagde til grund, i sin irakpolitik.
Men nu har man skiftet fuldstændig om, eller hvordan?
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-05-17:
Lad mig allerførst sige, at det her med, at vi skulle blive kritiseret for ikke at leve op til, hvad FN siger, synes jeg er lettere absurd, når man tager hele historikken med omkring Irak.
Det finder jeg sådan lidt på kanten.
Vi siger, at i den nuværende form skal man ikke regne med vores støtte ud over juli 2006.
Ændret form kunne være træningsbidrag og ikke mindst genopbygningsbistand, som der er et larmende behov for.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-05-17:
Hvad med deciderede militærbidrag?
Lad os nu sige, at FN beder os om at blive dernede, for jeg har jo også bemærket, at Det Radikale Venstre meget hylder, hvad FN siger.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-05-17:
Jamen det er jo i hvert fald soleklart, at hvad angår genopbygningsindsatsen, er der en kæmpe opgave, som under ingen omstændigheder kan være afsluttet den 1. juli 2006.
Det står vist skrigende klart, at er der noget, der har været mangelfuldt i hele denne her diskussion og hele interventionen, så har det været forløbet efter den militære intervention.
Så hvad angår genopbygningsdelen, har vi ikke i vores vildeste fantasi kunnet forestille os, at det skulle være afsluttet pr. 1. juli 2006.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-05-17:
Jeg er lidt interesseret i slutdatoen den 1. juli 2006, for jeg forstod jo på Socialdemokraternes ordfører, at det alene er sådan, at Socialdemokraterne ikke ønsker at forsætte den danske indsats i den nuværende form, men at en ændret form godt kunne komme på tale efter den 1. juli 2006.
Så derfor vil jeg høre: Hvordan stiller Det Radikale Venstre sig til det med at kunne fortsætte om ikke i den nuværende form, så i en anden form efter den 1. juli 2006?