Frank Jensen (S), 1998-06-03:
Debatten om en sådan bagudrettet undersøgelse af PET har allerede løbet over flere måneder, og derfor er det for så vidt tilfredsstillende, at SF med dette beslutningsforslag giver os lejlighed til også at få en drøftelse om dette spørgsmål her i salen.
Efter regeringens opfattelse er der i et moderne, demokratisk samfund brug for en tæt ekstern kontrol med efterretningstjenesterne, ligesom der bør være klare og offentligt kendte regler for efterretningstjenesternes virksomhed.
Derfor vil regeringen tage initiativ til politiske drøftelser med Folketingets partier om en styrket demokratisk kontrol med efterretningstjenesterne, og derfor har regeringen nedsat et sagkyndigt udvalg vedrørende efterretningstjenesterne, som bl.a. skal gennemgå og vurdere principperne for registrering og udarbejde forslag til en samlet lovregulering af PET's virksomhed.
Udvalget skal endvidere meget hurtigt afgive en forlods delbetænkning om, hvorvidt der kan etableres en særlig oplysningsordning, der giver adgang til historiske oplysninger om efterretningstjenesternes registreringer i en afsluttet periode, f.eks. frem til murens fald i 1989.
Når regeringen ikke kan gå ind for en bagudrettet undersøgelse, er der altså på ingen måde tale om, at vi ønsker at lægge låg på debatten og lade tingene køre videre i uændrede baner.
Tværtimod er der med kommissoriet for Udvalget om Efterretningstjenesterne lagt op til en ganske vidtgående ændring, som vil skabe åbenhed omkring, hvordan PET arbejder, og samtidig lægge faste og klare retningslinjer for tjenesternes virksomhed.
Når regeringen ikke kan gå ind for en bagudrettet undersøgelse, skyldes det flere forhold: En bagudrettet undersøgelse, der skal gå mange år tilbage, vil kræve mange ressourcer, og der vil formentlig gå adskillige år, før den vil være afsluttet.
Og skal undersøgelsen gennemføres for lukkede døre - og det bør den - vil det kræve et særligt lovgrundlag, og vi vil derfor formentlig være et godt stykke inde i 1999, før undersøgelsen overhovedet kan påbegyndes. Dertil kommer, at det mildt sagt ikke er hensigtsmæssigt at igangsætte en bagudrettet undersøgelse lige efter, at et nyt udvalg om efterretningstjenesterne er startet.
For skal arbejdet i det sagkyndige udvalg i en sådan situation sættes i stå og afvente, at den bagudrettede undersøgelse og dens konklusioner foreligger?
I så fald vil vi være flere år inde i det ny årtusind, før vi på grundlag af udvalgets arbejde på ny kan begynde at lovgive om Politiets Efterretningstjeneste.
Eller er meningen, at undersøgelsen og det sagkyndige udvalgs arbejde skal køre samtidig?
Det kan vist ikke undgå at blive ret kaotisk både for undersøgelseskommissionen og for det sagkyndige udvalg, hvis de skal køre parallelt.
Og i alle tilfælde bliver det en næsten umulig situation for PET, som næppe vil få tid til andet end at fremskaffe materiale og besvare spørgsmål fra henholdsvis undersøgelseskommissionen og udvalget.
I en sådan situation skal vi i alle tilfælde ikke regne med at have nogen reel efterretningstjeneste i en del år frem.
På baggrund af det, jeg har sagt, er det min opfattelse, at en bagudrettet undersøgelse kun bør gennemføres, hvis der foreligger klare grunde for det. En bagudrettet undersøgelse må forudsætte, at der foreligger oplysninger, der tyder på eller giver mistanke om, at PET er gået ud over sine beføjelser og har tilsidesat de regler og retningslinjer, der af Folketinget eller regeringen er fastlagt for tjenestens virksomhed.
Og efter regeringens opfattelse er der hverken i PET's redegørelse eller i den offentlige debat, vi har haft gennem de seneste måneder, fremkommet oplysninger, der peger i retning af en sådan handlemåde fra PET's side. Som situationen er i dag, finder regeringen derfor ikke grundlag for en bagudrettet undersøgelse.
Jeg vil gerne samtidig fremhæve, at der nu er nedsat et udvalg vedrørende efterretningstjenesterne
, og her skal man som en særlig hastende delopgave overveje, om der kan udformes en oplysningsordning, der giver adgang til oplysninger om efterretningstjenesternes registreringer i perioden frem til 1989. Udvalgets opgave er altså ikke alene orienteret mod en fremtidig nyregulering.
Og der er grund til at være opmærksom
på, at den del af udvalgets opgaver formentlig på flere måder vil kunne tjene samme formål som en bagudrettet undersøgelse. Kan der gennemføres en historisk oplysningsordning, vil der derfor først skulle ske en oplysning om centrale dele af PET's virksomhed fra før 1989.
Hertil kommer, at udvalget i forbindelse med overvejelserne om en sådan ordning må skaffe sig overblik over, hvilke typer oplysninger om PET's tidligere aktiviteter, tjenesten fortsat ligger inde med.
Udvalgets arbejde med denne del af dets opgave vil altså i sig selv kunne tilvejebringe oplysninger, der kan belyse PET's arbejde og virksomhed i 1980'erne og eventuelt i tidligere perioder.
Så helt i tråd med de ønsker, der har været tilkendegivet både fra hr. Holger K. Nielsen og fra hr. Søren Søndergaard under den tidligere debat, vil det udvalg, der nu er nedsat - med en formand i spidsen, som er direkte udpeget af Højesteret, som er noget af det mest uvildige, man overhovedet kan finde i dette land, og med en lang række uafhængige eksperter fra vore højere læreanstalter - altså få mulighed for at gå det her igennem og se på det historiske materiale og kunne tilvejebringe et sådant grundlag.
Og det vil altså give den bagudrettede aktivitet, der knytter sig ikke blot til 1980'erne, men måske også til tidligere perioder.
Jeg vil gerne til slut gentage det gamle ordsprog, at man som bekendt aldrig skal sige aldrig, for der foregår for tiden en omfattende aktivitet omkring PET, og Retsudvalget har stillet et meget stort antal spørgsmål, og PET og Justitsministeriet forsøger så godt, som det nu er muligt, at undersøge og besvare disse spørgsmål.
Også arbejdet i Udvalget vedrørende Efterretningstjenesterne vil som nævnt kræve undersøgelser af og oplysninger om PET's virksomhed igennem årene.
Så ingen kan vel udelukke - heller ikke jeg - at der gennem disse undersøgelser eller på anden måde fremkommer nye oplysninger af en anden karakter end dem, der har været fremme indtil nu.
I så fald kan spørgsmålet om en bagudrettet undersøgelse komme til at stille sig i et helt nyt lys.
Men som situationen er i dag, er der efter regeringens opfattelse ikke grundlag for en bagudrettet undersøgelse.
Regeringen kan altså ikke tilslutte sig SF's beslutningsforslag.