Louise Frevert (DF), 2003-02-05:
Langt om længe er dette lovforslag endelig nået frem til første behandling her i Folketinget.
Alle er jo bekendt med, at det er et lovforslag, der har været længe undervejs, og et lovforslag, der er store forventninger til.
I Dansk Folkeparti er vi af den overbevisning, at det er den rette vej, de næste generationer skal til at gå.
Vi havde dog gerne set, at diskussionen om 10. klasse og om, hvorvidt man skal bevare samme antal klasser, som man har i dag, var blevet taget i denne forbindelse.
Det havde været logisk at behandle det problem samtidig med både den nye gymnasiereform og folkeskolereform, og vi ser frem til den diskussion.
Men alt andet lige: Danmarks børn har fortjent det bedste, og derfor skal de have en folkeskole, hvor de skal lære noget, og hvor der bliver stillet krav til dem.
Dansk Folkeparti er glade for, at vi har været med til at sætte et par fingeraftryk på denne reform, bl.a. en ekstra fysiktime i 9. klasse og en ekstra bevægelsestime i 6. klasse.
Dog må vi under udvalgsarbejdet få set nøje på,
at man, som aftalen var, skulle implementere en halv time til 5. klasse og en halv time til 6. klasse eller semesteropdelt, så børnene kan få mest muligt ud af bevægelsestimen. Det er jo en fuldstændig misforståelse, at bevægelsestid er at springe rundt efter en bold og blive svedt og ikke kunne gå i bad.
Vi mener, at bevægelse kan være mange ting, og at man ikke behøver at få sved på panden, hver gang man taler om at skulle bevæge sig.
Vi mener, at der også kan være motoriktræning eller andet, der styrker koordinationen og bevægeapparatet.
En anden væsentlig ting for Dansk Folkeparti er, at dansk- og matematikundervisningen bliver styrket i 1. og 3. klasse. Vores sprog er en væsentlig del af vores kultur, og med den tendens, der er til en forfladigelse af sproget, er det vores forhåbning, at disse ekstra timer vil optimere elevernes sproglige interesse.
Der er nu udformet fælles nationale mål for undervisningen.
Sagt på en anden måde fastsætter ministeren som i dag slutmål, som kommunerne er forpligtet til at følge.
Noget nyt er bindende trinmål på bestemte klassetrin, og de fastsættes efter de vejledende mål som formuleret i klarmål.
Både elever, lærere og forældre vil kunne følge elevens kundskabstilegnelse på en meget tættere måde end tidligere og have hånd i hanke med elevens udvikling og standpunkt.
Det giver også et bedre overblik over, hvad undervisningen på de enkelte klassetrin skal lede frem til.
Det bliver klart, hvad undervisningen på de enkelte klassetrin skal indeholde.
Dette vil alt andet lige føre til en bedre dialog mellem forældre og skolen, når forældrene bedre kan følge med i barnets arbejde, og dermed er der skabt grundlag for en god, åben dialog.
Der skal i det hele taget etableres et bedre skole-hjem-samarbejde, hvor forældrene tager et medansvar for deres børn.
Folkeskolen bliver differentieret i ordets egentlige betydning, nemlig ved at man tager udgangspunkt i den enkelte elevs kvalifikationer og færdigheder.
Der bliver mere fokus på den enkelte elev.
Jeg er sikker på, at opdelingen af skolefagene i fagblokke vil skabe en tættere sammenhæng mellem de enkelte fag, et bedre lærersamarbejde og tilgodese den enkelte elevs behov.
Det vil give eleverne et fornødent indblik i tingene, hvis de er usikre og ikke har taget en beslutning om, hvad de vil være.
Det vil helt sikkert for mange forbedre overgangen fra folkeskolen til en ungdomsuddannelse, og med en ny lov om vejledning er de unge mennesker ved at være godt rustede til fremtiden.
Vi mener, at dette lovforslag er en længe tiltrængt opstramning af folkeskolen, og partierne vil løbende følge implementering af aftalen.