Svend Erik Hovmand (V), 1999-05-06:
Dette forslag er endnu et i rækken af forslag fra CD, Det Konservative Folkeparti og Venstre i et forsøg på at forenkle og afbureaukratisere det danske samfund.
I formiddags havde vi et andet forslag, som drejede sig om fremtidig lovgivning, bedre lovkvalitet og forenkling, til behandling.
Vi var glade for, at det lykkedes at samle et flertal for dette væsentlige initiativ, og vi vil også være glade, hvis man i dag kan samles om et forslag af denne karakter.
Danmark er et af de lande i Vesteuropa, hvor de færreste unge starter for sig selv, og sidste år var der ifølge Danmarks Statistik 10.000 selvstændige erhvervsdrivende, der stoppede som selvstændige.
Der er lavet mange undersøgelser
af dette problem: Hvorfor svigter selvstændighedskulturen i Danmark?
Af disse undersøgelser fremgår det, at der kan være mange forskellige begrundelser, men der er én enkelt begrundelse, som går igen i alle undersøgelsesresultaterne, én enkelt ting, som har en klart dominerende indflydelse, når det drejer sig om, hvorfor folk holder op med at være selvstændige, og hvorfor de ikke vil være selvstændige.
Det er de administrative byrder, som er den største enkeltårsag.
Hvis man ser på nogle af de undersøgelser, som jeg er ked af, at den socialdemokratiske ordfører åbenbart ikke rigtig har studeret, og som er kommet fra Erhvervsministeriet, viser det sig, at disse undersøgelser fuldt ud bekræfter det.
I 1996 fik Erhvervsministeriet udarbejdet en rapport, som fortalte, at virksomhedernes lønadministration udgør over halvdelen af alle virksomhedernes indberetninger og indbetalinger, og at Skatteministeriet topper listen over de ministerier, som er skyld i den meget høje indberetnings- og indbetalingsbyrde.
I efteråret 1998 fik Erhvervsministeriet igen lavet en rapport.
Den viste, at told- og skattemyndighederne igen topper listen over de myndigheder, som skal have indberetninger og indbetalinger fra virksomheder.
En tredje rapport, som også kom fra Erhvervsministeriet sidste efterår, påviser konsekvensen af de fakta, som jeg lige har skitseret gælder for mindre og mellemstore virksomheder i dagens Danmark, nemlig hvor store omkostningerne er for virksomhederne på grund af alle de særlige love og regler osv., der skal administreres efter.
Rapporten viser, at det ikke er ualmindeligt i nogle brancher, at mindre virksomheder har en lønadministrationsomkostning på ca. 2.500 kr. pr. ansat bare for at efterleve kravene fra det offentlige.
I større virksomheder er der selvfølgelig tale om varierende talstørrelser.
Det, jeg vil sige med dette her, er, at undersøgelserne bekræfter det, som jeg tror, de allerfleste erhvervsdrivende ved bedre end nogen, nemlig at det administrative bøvl ved at udfylde en lønseddel er steget og steget og steget eksplosivt, ikke mindst i de senere år.
Det er det, vi nu vil gøre noget ved, og derfor er jeg glad for, at skatteministeren efter sådan på den ene side eller den anden side og bekymringer, og hvad ved jeg, sluttede med at sige, at han synes faktisk, det er en god idé, og at han gerne vil sætte et udvalgsarbejde i gang for at efterkomme dette ønske. Det synes jeg er flot.
Man kan selvfølgelig løse problemet på mange måder, men jeg vil bare minde om, at vi har jo et almindeligt forskudsregistreringsprincip her i landet, så helt uoverkommeligt er det næppe.
Det er klart, at der er mange spørgsmål, som skal løses.
Ordningen skal være likviditetsmæssigt neutral for virksomhederne, og spørgsmålet er, om man kan lave en ordning, så de overenskomstfastsatte byrder også kommer med efter en aftale med organisationerne, osv. osv. Men alt det bliver nu afdækket i udvalgsarbejdet, og vi har det fint nok med det.
Det synes vi er godt, det synes vi er positivt, og det vil vi se frem til med stor interesse.