runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Dahlgaard (UP), 2000-01-13:
Jeg synes, jeg hørte fru Margrete Auken tale om en åben debat, men vil spørge, om ikke det lige præcis er hendes parti, der har været et af de førende elementer i at undertrykke den frie og fordomsfri og åbne debat om de her emner, og det er jo den, der er forudsætningen for, at man kan tage fat på at løse de problemer, som der vitterligt er omkring indvandringen fra den tredje verden.
Og jeg vil derfor fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »Idet Folketinget tager afstand fra den hidtidige undertrykkelse af debatten om problemerne som følge af indvandringen fra den tredje verden, opfordrer Tinget til en åben, fri og fordomsfri debat på dette område.
Det sker i erkendelse af, at en seriøs og fordomsfri offentlig debat er en vigtig forudsætning for at løse problemerne i et demokrati«.
Margrete Auken (SF), 2000-01-13:
Jeg tror, jeg prøvede at sige før, at det, som hr. Frank Dahlgaard kalder åbent og fordomsfrit, er, at man giver los for alt det, vi lærte af vores far og mor, man ikke måtte sige om hinanden.
Og jeg vil faktisk holde fast ved, at vi stadig væk er pæne og anstændige mennesker og ikke bare sviner vores medmennesker til.
Det er ikke det samme som at have en åben og fri debat.
Og i øvrigt kan jeg så sige, at jeg synes, der i alt for høj grad har været bidraget til, at der ikke er noget loft for tilsviningen af hinanden. Så til hr. Peter Skaarup
: Det er altså en ren træningslejr i tålmodighed, jeg er blevet sat i her.
Jeg prøvede at forklare hr. Peter Skaarup, og jeg synes, jeg var pædagogisk, at det, der kendetegner kristendommen, er åbenhed.
Det er respekt for sine medmennesker.
Det er ikke at være nedladende og foragtende over for anderledes troende.
Det er altså noget, der ligger meget fjernt fra hr. Peter Skaarup, og derfor kan jeg godt forstå, at det kniber for ham at få det ind i hovedet.
Men nu siger jeg det altså så pædagogisk, så det i hvert fald står i de grønne bøger, sådan at folk, der måtte være oprigtigt interesseret i det her, kan læse det: Det, som præger islam, er, at den i meget højere grad er en skriftbunden religion end vores.
Og det, vi kunne se der, er, at en række af det bedste, synes jeg, i vores kultur, nemlig at vi har netop åbenhed, at næstekærligheden begynder at spille en rolle, nu begynder at præge vores danske muslimer. Den der fordømmelse, som hr. Peter Skaarup er fortaler for, tror han er kristen.
Og det, som jo ville være spændende, var, hvis den religionssamtale kunne udvikle sig, sådan så man så, at der altså også er ting i deres kultur, som kunne være spændende.
Der er nogle familieholdninger, som er spændende.
Der er en helt anden respekt også for de gamle end den, vi kender hos os osv. Der er nogle ting, vi godt kunne lære af hinanden, og man tager ikke skade af at lære af hinanden.
Islam har spillet en kolossal rolle for hele den europæiske kultur.
Prøv at undersøge, hvad Osmannerriget har gjort ved Albanien, ja, også ved den nordiske filosofi for den sags skyld.
Peter Skaarup (DF), 2000-01-13:
Man ved, hvad man skal.
Ikke alt det der frihedspjat.
Jeg har ikke fået svar på, hvad det er, fru Margrete Auken og SF mener - jeg går ud fra, det også er SF's holdning, vi snakker om her - der er så fordelagtigt ved islam.
Hvor er de mange fordele inden for islam i forhold til den danske folkekirke?
Margrete Auken (SF), 2000-01-13:
Nu svarer jeg ikke for at prøve på at tro, at jeg kan forklare hr. Peter Skaarup noget.
Det ville jo være vildt overdrevet at tro det.
Men for så at forklare: Det, som i religionskonkurrencen - kan vi sige det - tiltrækker nogle mennesker ved islam og ved en række andre meget regelbundne religioner, er, at der er regler for, hvad man må og ikke må.
Altså sådan noget, som ligger uden for ens hjertelighed, følsomhed og opmærksomhed, det som skulle præge kristendommen.
Det har for nogle - ikke for mig og jeg tror ikke for så mange danskere heller - faktisk en tiltrækning, som vi kender det fra sådan rigtig fundamentalistiske politiske retninger og også inden for kirken.
Religiøse retninger, hvor man får opskriften på, hvordan man skal klæde sig, og om man må danse med den og den, og om man må gøre sådan og sådan.
Det ved vi kan virke tiltrækkende.
Jeg synes ikke, det er en fordel, og det undrer mig, at hr. Peter Skaarup ikke nu, hvor jeg for 10. gang har været heroppe, kan forstå det.
Men o.k. Men jeg har sagt, at det har haft en tiltrækningskraft, og det er den formulering, jeg har brugt.
Jeg har sagt det i radioen i »Mennesker og Tro«, og jeg vil stå ved det, og jeg siger det ved foredrag osv. Jeg har prøvet at beskrive, hvorfor den her religionssamtale kan blive spændende, også fordi det ikke bare er til at feje af, hvad de andre siger.
Henrik Svane (RV), 2000-01-13:
Jeg vil slet ikke forsøge at piske en stemning op mellem De Radikale og De Konservative med de her små spørgsmål, men jeg vil bare lige for historieskrivningens skyld gøre opmærksom på, at stramninger omkring boliglovgivning er en del af udlændingelovgivningen.
Det er nemlig ikke en del af integrationsloven, og Det Konservative Folkeparti stemte for samtlige stramninger sidste år, men undlod at stemme for integrationsloven, som jeg synes er det væsentligste bidrag i dette århundrede til at få en bedre integration etableret i det her land.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-01-13:
Jamen det er da kun beklageligt, at CD's ordfører stadig væk har den indstilling, at der ikke er nogen problemer ved simpelt hen at erklære, at der ikke er nogen, og at der heller ikke har været nogen undertrykkelse af nogen debat; sådan kan man jo godt vælge at køre det.
Jeg syntes, jeg ganske klart hørte helt andre toner fra kulturministeren, der gav udtryk for en erkendelse af, at der er nogle ting, der kunne gøres bedre, og nu må vi se mere på det og den slags; det var mere realistisk snak.
Alle i dette Ting og i hele befolkningen ved jo, at man bevidst fra venstre side i Folketingssalen og fra nogle midterpartiers og Socialdemokratiets side især har kørt en linje, som har stoppet debatten.
Ved at kalde det ikke stuerent, ved mere eller mindre direkte at tale om racisme lukker man kæften på folk, og det har man benyttet sig af.
Nu går den altså ikke mere, uanset om et lille, mærkeligt parti som CD vil køre den gammeldags linje eller ej.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-01-13:
Hr. Ebbe Kalnæs siger, at 3½ pct. af befolkningen, som er fremmede, der kommer fra den tredje verden, i Danmark, jo er ingenting, det kan ikke bekymre ham, det kan ikke give nogen problemer.
Nej, men mig bekendt bor hr. Ebbe Kalnæs heller ikke i Ishøj, i Gellerupplanen, i Vollsmose eller den slags steder.
Men det er ikke 3-4 pct. i Københavns Kommune.
Andelen af fremmedsprogede eller tosprogede, som det nu skal hedde for at være politisk korrekt, i Københavns Kommunes skoler - og dem er der mange af - er oppe på 28 pct., altså over en fjerdedel.
Det er ikke 3-4 pct. Og sådan er der en række kommuner, bl.a. omkring København med socialdemokratiske borgmestre, der faktisk føler, at de har et problem, og de har nok lidt mere forstand på det end hr. Ebbe Kalnæs eller direktøren for Dansk Industri.
Peter Skaarup (DF), 2000-01-13:
Hr. Ebbe Kalnæs fra CD siger, at det også bekymrer ham, når der er fundamentalisme, uanset hvor den kommer fra; når folk udtrykker sig på denne her måde.
Men vi må jo så bare sige, at vi jo ser den religion have stor indflydelse i store dele af verden, og vi ser jo, at med hensyn til den fundamentalisme, som hr. Ebbe Kalnæs ligesom skyder lidt til siden, er det jo sådan, at det karakteristiske i alle de lande, hvor den eksisterer, er, at der faktisk er diktatur.
Det er ikke folket, der styrer længere, måske kan det være militæret, men oftest er der tale om et diktatur, hvor der er enevældig magt.
Det synes jeg er meget interessant, at islams regeringer ikke findes.
Der er tale om diktaturer rundt omkring, hvor folket ikke har nogen indflydelse på, hvad der foregår.
Jeg synes jo også lige, jeg vil minde om, at den professor P.C. Matthiessen, som vi har talt om, jo altså ikke er særlig fundamentalistisk, men alligevel siger han, at medmindre der sker en afgørende drejning af indvandrerpolitikken i Danmark, så vil det få langt større konsekvenser i fremtiden, end man har set hidtil.
Burde det ikke vække bekymring også hos CD?
Frank Dahlgaard (UP), 2000-01-13:
Jeg forstår hr. Ebbe Kalnæs' manglende kommentar til det, jeg sagde før, som udtryk for, at han altså kører imod virkeligheden og det, vi alle sammen ved, og simpelt hen nægter at erkende, at der reelt i de sidste årtier har været en undertrykkelse af en fri, fordomsfri og åben debat omkring de problemer, som der selvfølgelig er, når folk fra den tredje verden kommer til et land som Danmark.
Og jeg efterlyser stadig en kommentar til det.
Jeg går ud fra, at hr. Ebbe Kalnæs har læst den lange artikel, som professor P.C. Matthiessen, ekspert i befolkningsforhold, bragte i Jyllands-Posten, jeg mener, det var den 29. august sidste år, hvor han rigtigt og klogt sagde, at der jo ikke har været nogen debat i Folketinget om alle disse ting, fordi det netop bliver undertrykt, fordi man er bange for at blive kaldt racist eller ikke stueren.
Men nu kommer debatten.
Er professor P.C. Matthiessen også sådan en, der skal jages væk og ud af debatten?
Peter Skaarup (DF), 2000-01-13:
Jamen hvis hr. Ebbe Kalnæs mener, at det at kalde Danmark for et multietnisk samfund er demagogi, så mener hr. Ebbe Kalnæs og CD jo også, at den tidligere indenrigsminister Birte Weiss var demagog, da hun i Folketinget svarede fru Pia Kjærsgaard, at Danmark var et multietnisk samfund i miniformat.
Altså kunne man så sige, at Birte Weiss var en demagog.
Jeg tror ikke, der er ret mange i det danske samfund, ude i befolkningen, der er i tvivl om, at Danmark har én klar udvikling, og den går hen imod et multietnisk samfund.
Og det kan så godt være, at hr. Ebbe Kalnæs ikke deler den opfattelse, men den opfattelse er altså meget udbredt, og udviklingen går i den retning.
Og så vil jeg lige spørge hr. Ebbe Kalnæs igen: Bekymrer det så ikke, at en fremtrædende muslim i Danmark, Abdul Wahid, under en panelsamtale i K.B. Hallen på et tidspunkt, da han blev spurgt, hvordan han forholdt sig til en i Iran netop afsagt dødsdom over en person, der havde omvendt en muslimsk kvinde til bahai-religionen, svarede, at det var rimeligt, at manden var blevet dømt til døden.
Det er noget, der fremgår af Præsteforeningens blad nr. 42 i 1998.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-01-13:
Der er på intet tidspunkt nogen, der vil kunne påstå, at hele det her spørgsmål ikke bekymrer CD og har bekymret CD, stort set så længe vi har eksisteret, måske også før nogle andre bekymrede sig om det.
Jeg er enig i det, ministeren har lagt frem i dag som kulturminister, men på en række områder er jeg enig i, at vi skal stramme; det er ikke mindst retspolitikken, det handler om.
Det gælder så i øvrigt ikke alene udlændinge, det gælder også i almindelighed, hvor det giver os en masse problemer; ikke for at straffe for enhver pris, men når noget er meget gentaget, så er vi nødt til at gribe langt mere præcist ind og ændre adfærd, for ellers ødelægger vi det for de mange.
Hvor mange, der kan være i det her land, kan jeg ikke sige noget om, men jeg kan sige, at på nuværende tidspunkt er mængden sådan, at når nogle kalder det et multietnisk samfund på grund af 3 pct. godt og vel af befolkningen, og ser det som en stor trussel, så mener jeg faktisk, det er demagogi ud over alle bredder.
Peter Skaarup (DF), 2000-01-13:
CD's ordfører, hr. Ebbe Kalnæs, ser ud til at sige, at CD sådan set støtter regeringens holdning, at det her ikke er noget, der bekymrer CD overhovedet, og så er det naturlige spørgsmål jo: Hvor mange personer af fremmed herkomst skal der være i Danmark, før det begynder at bekymre CD og CD's ordfører?
Og bekymrer det ikke CD's ordfører, at vi altså har at gøre med en religion her, som vi diskuterer i dag, der, som jeg tidligere har sagt under debatten, ønsker at sætte religionen over lovgivningen?
Jeg kan f.eks. lige referere lidt fra en kyndig ekspert på området, Jes P. Asmussen, der i sin bog om islam skriver om »Koranen og hadith, den for menneskets hele livsførelse eneste fuldkomne vej, islams kanoniske lov, den religiøse lov, som alle forhold i det offentlige og private liv skal reguleres efter.« Bekymrer det ikke CD, at vi altså har en stigende tilslutning her i landet til en religion, der sætter sig over den lovgivning, som Folketinget vedtager?
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-01-13:
På den korte svartid, der er her, vil jeg prøve at stramme det hårdt op.
Jamen det er da klart, vi er da bekymrede, når fundamentalister udtaler sig på den måde.
Det er vi også, når Søren Krarup i hvert fald på den danske kirkes vegne osv. udlægger sin side af evangeliet og måde at være næstekærlig på, så er jeg også dødbekymret.
Jeg er altid bekymret, når der er mennesker, der generaliserer og på den måde nedgør andre mennesker, som der ligger i det.
Og så kort til hr. Frank Dahlgaard, for jeg skal selvfølgelig ikke snyde hr. Frank Dahlgaard: Jamen, det er da rigtigt, at der kan være mennesker, der har følt, at de bliver undertrykt i debatten ude omkring, men det virker lidt ynkeligt en gang imellem, når folketingsmedlemmer her fra huset siger, at de bliver undertrykt i debatten.
Det er jo ikke det, der er tale om.
Der er tale om, at man er meget, meget uenige i måden og synet.
Men jeg vil gerne understrege igen til slut: CD er et lov- og ordenparti.
Vi er meget optaget af, hvordan vi får standset den slags minoriteter i minoriteterne, som ødelægger det for de andre, og af at være helt konsekvent.
For det at være konsekvent er at udøve omsorg i denne her sammenhæng, og det skal vi huske en gang imellem, måske også lidt bredere i Folketinget.
Og det bedste, jeg kan gøre, er lige et par linjer: »Jeg er træt af at høre på alle de fortvivlede forsøg på at omdefinere næstekærlighedsbegrebet, krumspringene for at få almindelig indskrænkethed og egoisme til at lyde af anstændig politik.«
Det er Hans Skov Christensen, Dansk Industri.
Jeg hylder ham, må jeg sige, for hans udtalelse.
Det var meget, meget rart at høre.
Det var med dyb respekt, at jeg den dag læste kronikken i Politiken.
Poul Nødgaard (DF), 2000-01-13:
Ja, det var, som jeg havde forestillet mig, ord, ord, ord, men ikke nogen realiteter bag ved ordene, sådan at forstå, at når hr. Svane nævner, at der er angst hos mange, så synes jeg, at hr. Svane skulle forholde sig til den angst, der er, for det er helt rigtigt.
Nu har vi ikke i dag tænkt os i Dansk Folkeparti at tage fat på de gode meningsmålinger, men det er der sådan set andre, der så gør, og så kan vi selvfølgelig godt kommentere dem, og det er jo klart, at de meningsmålinger, vi står med i øjeblikket, med op mod 20 pct. af vælgerne bag os, jo er udtryk for, at der er rigtig mange folk i dette land, der er angste, og det kan tilsyneladende ikke lykkes hverken regeringen og dermed heller ikke Det Radikale Venstre at forklare befolkningen, at den udvikling, der er sat i gang, er rigtig.
Hr. Svane sagde, at det jo er en langsom udvikling.
Jamen det er den langsomme udvikling, vi er forfærdelig bange for, og det kunne være, at hr. Svane kunne gøre sig den ulejlighed - det er der ingen andre der har kunnet gøre fra regeringens side - at forklare: Hvor er mætningspunktet antalsmæssigt set rent faktisk for muslimer i dette land? Jeg har nogle andre spørgsmål, men jeg kan tage en ny kort bemærkning til hr. Svane senere.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-01-14:
Gør det ikke indtryk på den socialdemokratiske ordfører, at der faktisk er flere juraprofessorer, der har udtalt, at de ikke er så sikre på, at Justitsministeriets notat dækker fuldstændig?
Jeg kunne godt tænke mig at få en uddybning af, hvorvidt man mener, at det alene er Justitsministeriets jurister, som skal give den endelige vejledning om det her, eller om man har tænkt sig at høre andres mening.
Kaj Ikast (KF), 2000-01-14:
Jeg er den minister, der har ansvaret for den nuværende lov om Københavns Havn.
Det var jo meningen, at havnen skulle blive en succes, og det var derfor, vi lavede loven.
Når den socialdemokratiske ordfører siger, at vi fremsatte det samme lovforslag, vil jeg gerne sige, at det er rigtigt.
Men så skal man læse videre - det vil jeg gerne bede ministeren om, men det har hun sikkert gjort - hvad der skete mellem første og anden behandling, og hvad der skete mellem anden og tredje behandling, inden den nuværende lov om Københavns Havn blev gennemført.
Der var store juridiske problemer, der var problemer i Trafikministeriet og i særdeleshed på det økonomiske område.
Havde man gennemført en lov noget i retning af lovforslaget her, var Københavns Havn gået fallit, for den var økonomisk set meget trængt for at sige det pænt.
Jeg vil sige det rent ud i dag: Det, man laver her, er en finanspolitisk løsning.
At trække 1,75 mia. kr. ud kan ikke lade sig gøre over en 4-års-periode.
Man kan ikke tvinge folk til at sælge grunde, når de ikke er renset, hvis det er forurenede grunde, der skal sælges, for med den økonomi, de har dernede i øjeblikket, finder der ikke nogen rensning sted.
Jeg vil gerne stille mig på det hold, der tror, at dette
er ekspropriation,
og jeg kan godt love ministeren, at når hun har fået dette lovforslag godkendt ved tredjebehandlingen, vil vi henholde os til grundlovens § 73, stk. 2.
Her fra denne talerstol skal statsministeren give en redegørelse, og hvis statsministeren stadig fastholder, at forslaget ikke er grundlovsstridigt, vil jeg gøre brug af loven om, at et folketingsmedlem kan føre en retssag mod staten ved Højesteret.
Dermed har jeg sagt, hvad vi vil, for vi tager det her meget alvorligt.
Jeg mener, at man ødelægger Københavns Havn totalt bare med de 750 mio. kr., man trækker ud nu i første omgang, for slet ikke at tale om de 250 mio. kr. om året de næste 4 år.
Glem alt om tankerne om samarbejde med Malmö Havn, som vi var nogle, der brændte for.
Vi ville skabe en storhavn og en udvikling i Malmö-København-Lund-Roskildeområdet, altså metropolområdet omkring København, men nu ødelægger man det, fordi man absolut skal trække så mange penge ud af dette foretagende, som er kommet til at gå godt netop på grund af den lovgivning, vi gennemførte dengang.
Endvidere må jeg nok sige, at der er så meget juridisk uoverensstemmelse, at jeg forventer, at regeringen ikke gennemfører lovforslaget ved tredjebehandlingen, før retten har talt.
Poul Andersen (S), 2000-01-14:
Der er et element i sagen, hvor vi er uenige, som jeg umiddelbart ser det, og det er med hensyn til, om havnen er statens.
Vi har den formodning, og jeg vil da gerne citere fra side 8 i bemærkningerne til lovforslaget: »Konklusionen er her, at havnen må anses for en statslig institution, der er organiseret som et særligt forvaltningssubjekt, dvs. en selvejende institution inden for den statslige forvaltning.«
Tanken er at omdanne den til et statsligt aktieselskab, hvor det selvfølgelig er trafikministeren, der kommer til at styre det, der er det primære for en havn, nemlig havnedriften og udvikling af arealerne omkring den.
Ole Donner (DF), 2000-01-14:
Så kunne jeg godt tænke mig at vide, når man nu har det ønske om at omdanne den til et aktieselskab, om det er på grund af de brandgode erfaringer, man har i Trafikministeriet med Combus og andre lignende selskaber.
Og jeg synes ikke, jeg rigtig fik svar på, om man med de udviklingsplaner, hvor man begrænser arealerne og havnen får store udgifter på halsen, virkelig tror, at den fortsat kan være en god forretning.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-01-14:
Jeg synes ikke rigtig, jeg fik svar på mit spørgsmål, det kan godt være, det var uklart formuleret.
Gør det ikke indtryk på hr. Poul Andersen, at der er juraprofessorer, der udtaler, at de ikke er sikre på, at der ikke er tale om en ekspropriation i dette tilfælde?
Poul Andersen (S), 2000-01-14:
Jeg skal undskylde over for fru Lillelund Bech, at jeg ikke fik svaret på det.
Næsten uanset hvilken som helst sag, der kommer op i dette Ting, vil der være nogle, der har et andet syn på, hvordan den skal udmøntes.
Sådan er det jo, og derfor er det da heller ikke fremmed for mig, at der er nogle, der kommer med nogle andre meninger.
Men jeg skal bare gentage, at jeg henholder mig til det notat fra Justitsministeriet.
Med hensyn til udviklingen vil jeg gerne sige igen, at jeg synes, det står meget flot beskrevet i bemærkningerne til dette lovforslag, hvilke ting man kan gøre i den nye selskabsdannelse, og jeg vil gerne citere fra side 6: »Det er vigtigt, at selskabet bliver udstyret med det nødvendige kapitalgrundlag, således at selskabet er forsvarligt rustet til de investeringer, der ligger fremover.« Så kan hr. Ole Donner jo selv fortsætte på side 6.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-01-14:
Jeg føler, jeg skylder fru Gitte Lillelund Bech et svar, fordi hun henvendte sig direkte om mig og mit parti i denne sag. For det første sagde hun, at det helt generelt var et sjusket trafikforlig.
Jeg vil altså godt afvise meget, meget kraftigt, at der er tale om et sjusket trafikforlig.
Derfor har vi så denne sag om Københavns Havn.
Så blev det nævnt, at jeg har været i tvivl - sådan måtte jeg forstå det - og jeg blev citeret fra Information fra 14 dage eller 3 uger siden.
Det er rigtigt, at jeg har været det, men jeg er imidlertid ikke i tvivl længere, og det skal der jo noget til at sige, når man er oppe imod flere juridiske professorer.
Det, der ligger i det, er, at sagen nu vil blive efterprøvet ved Højesteret, fordi man agter at køre sagen igennem.
Højesteret er i dag, kan man sige, blevet en domstol, der kommenterer Folketingets beslutninger.
Tvindsagen var den ene, Maastrichtsagen var den anden, og denne sag bliver nu den tredje.
Det har vi taget til efterretning.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-01-14:
Jeg vil da håbe, at jeg kan forstå fru Vibeke Peschardts svar således, at man fra radikal sige ikke er interesseret i at iværksætte lovforslaget, før vi har Højesterets svar.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-01-14:
Jeg er ked af, at jeg udtrykker mig så uklart.
Det har fru Lillelund Bech fuldstændig misforstået.
Kaj Ikast (KF), 2000-01-14:
Jeg vil gerne svare hr. Ole Sohn først: Det er jeg meget glad for, og det håber jeg sandelig også, SF som forligspartner lever fuldstændig op til, for jeg kan se, at de første 750 mio. jo allerede er på finansloven.
Vi kan lige så godt erkende, de er sat på, og de kører, og de næste er jo for så vidt næsten også sat på, så jeg vil da være meget, meget glad for, at SF vil være vagthund i dette spil, for vi har ikke råd til at spille hasard med Københavns Havn og sammensmeltningen mellem Københavns Havn og Malmø Port.
For ligesom der skal være sammenspil, når vi skaber en stor lufthavn, og sammenspil mellem universiteterne, så skal sammenspillet mellem havnene også være der, men det kan ikke blive til noget, hvis København er et lille, fattigt havneområde, der skal udvides, og Grådyb skal uddybes, og der ikke er penge til at lave det.
Så kan vi ikke få Panamaskibe ind, vi kan ikke få de store cruise-skibe ind.
Så er der da ikke noget for København og Malmø at samarbejde om.
Netop på grund af broen er sammenspillet mellem de to havne så vigtigt, og hvis man vil ødelægge det, skal man bare fjerne pengene fra havnen, for så vil svenskerne naturligvis ikke gå ind i et samarbejde med Københavns Havn.