Kim Christiansen (DF), 2006-04-18:
Dansk Folkeparti hilser velkommen, at vi nu i dag skal førstebehandle regeringens forslag til en antiterrorpakke.
Efter en svag start nedsatte statsminister Anders Fogh Rasmussen den tværministerielle arbejdsgruppe om terrorbekæmpelse, som i oktober 2005 fremkom med forslag til det danske samfunds indsats og beredskab mod terror.
I arbejdsgruppens oversigt fremkommer der 49 punkter, som efter regeringens embedsmænds opfattelse skal gennemføres for at sikre Danmark mod den fremtidige terror.
I det store hele må de 49 punkter anses for vigtige anbefalinger til styrkelse af indsatsen og beredskabet mod terror.
Dansk Folkeparti har derfor også hele vejen igennem støttet de 49 anbefalinger fra rapporten, med henblik på at de føres ud i livet.
Hertil kommer, at der er flere områder, som arbejdsgruppen ikke kom ind på.
Alligevel valgte regeringen efter at have tygget punkterne igennem at fjerne fire punkter fra planen, således at de forslag, vi skal tage stilling til i dag, samt en række administrative beslutninger kun er udtryk for 45 ud af de 49 punkter.
Som jeg var lidt inde på i mine korte bemærkninger, har der oven i købet vist sig det besynderlige, at flere medlemmer af regeringspartiet Venstres folketingsgruppe, herunder retspolitisk ordfører fru Birthe Rønn Hornbech, som også er ordfører i salen i dag, ikke vil støtte alle de tilbageværende 45 punkter.
Set i lyset af, at Glostrup Politi i øjeblikket behandler en stor terrorsag med kontakter ud i den store verden, og af, at Danmark har fået personer til landet, der støtter terrorisme, kan man undre sig over Venstres retsordførers optræden i denne sag.
Man kan undre sig over, hvordan Venstres retsordfører i det hele taget kan være ordfører i den her sag, men det har jeg gjort mine bemærkninger til tidligere.
For det er jo tvingende nødvendigt, at vi sikrer, at efterretningstjenesterne f.eks. kan aflytte personer, der står bag terrorisme.
Det er ikke lovlydige borgere, vi ønsker at aflytte, det er udelukkende personer, der mistænkes for at stå bag terror, der er tale om.
Ganske enkelt så ønsker man med den nye terrorlovgivning at give politiet tilladelse til at aflytte alle telefoner, som en mulig terrorist måtte være i besiddelse af.
Den dommerkendelse, der gives, behøver altså ikke at blive fornyet, hvis en mulig terrorist anskaffer sig en ny mobiltelefon med taletidskort; en ganske rimelig forbedring af politiets arbejdsvilkår til støtte for befolkningen i kampen mod terrorisme, som af en eller anden grund pludselig vækker voldsom diskussion i Venstres folketingsgruppe.
Men vi må jo se, om vi kan nå til enighed hen ad vejen.
Hvad angår overvågning, er der desværre inden for de 45 punkter også nogle indbyggede svagheder.
Man ønsker at henstille til, at der kan ske øget overvågning hos private og offentlige virksomheder, men der spørger vi, om det er nok.
Hvorfor har man så meget imod ekstra overvågning?
Dansk Folkeparti tror, at mere overvågning kan sikre mere tryghed for befolkningen.
Hvis f.eks. den kollektive trafik eller større offentlige pladser bliver overvåget, vil man hurtigt kunne finde ud af, hvem der står bag et terrorangreb, ligesom det meget hurtigt lykkedes efter terrorangrebet i London at finde ud af, hvem der var gerningsmænd, og hvilke netværk de var medlem af.
Dansk Folkeparti så således gerne, at man på overvågningsområdet forbedrede antiterrorpakken væsentligt.
Dertil så Dansk Folkeparti også gerne, at man greb ind over for ekstremistiske eller fundamentalistiske grupper, hvori terrorsympatisørerne er, eksempelvis Hizb-ut-Tahrir.
Vi finder det grotesk, at den slags organisationer uhindret kan operere på dansk grund.
Et andet punkt er kontrollen med grænserne.
Alverdens elektroniske overvågningssystemer kan ikke erstatte, men højst supplere drevne grænsebetjente og national grænsekontrol, der sikrer, at vi har kontrol med, hvem der kommer ud og ind af vores land.
Vi ønsker således, at grænsekontrollen mellem landene, som bortfaldt ved Schengenaftalens indgåelse, genindføres.
Vi ønsker også, at opholdstilladelser skal fratages militante udlændinge, der har til hensigt at omstyrte vores samfund.
Muhammedkrisen har vist, at vi her i landet har grupper eller personer, som ikke vil os det godt.
Dertil kommer, at den undergrundsøkonomi, som kan være med til at støtte op bag terrorisme, også skal bekæmpes.
Det er vigtigt at kontrollere pengestrømme ud af landet.
Hvad bliver pengene brugt til?
Der er således nok af opgaver at tage fat på.
Dansk Folkeparti har lavet en aftale med regeringen om terrorindsatsen i 2006, hvorefter der skal bruges op til 150 mio. kr. på indsatsen.
Aftalen er fastlagt i finansloven for 2006, og vi forventer i Dansk Folkeparti ved den først givne lejlighed at diskutere den videre udmøntning af midlerne, ligesom vi også inden slutbehandlingen af terrorloven forventer, at vi får en reel forhandling med regeringen, hvor vi finder ud af, på hvilke områder terrorpakken kan forbedres.
Vi kan i den forbindelse allerede nu sige til regeringen, at vi har rigtig mange gode ideer til, hvad der kan gøres i det videre arbejde.
Vi synes, det vil være rigtigt, at bekæmpelsen af terror og beredskabet dertil, hvis det værste skulle ske, nemlig en terrorhandling, også er i orden, dvs. at radiokommunikationssystemerne forbedres.
Vi har således mange gode ideer til, hvordan man skal forhindre terror, men også til, hvordan man skal opklare terror og hjælpe personer, der måtte blive ramt af den forfærdelige terrorisme, der plager de vestlige samfund i de her år.
Vi er således nødt til at sikre, at borgerne i Danmark kan føle en større grad af tryghed, efterhånden som terrorismen er rykket os nærmere.
Derfor er det set med Dansk Folkepartis øjne nødvendigt med en helstøbt antiterrorpakke.
Det er på høje tid, at vi får givet vores terrorlov et serviceeftersyn.
Vi synes, regeringen er på rette vej, men der mangler som sagt elementer, som man må diskutere i den kommende tid.