runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-06-01:
Jamen for så vidt angår boligdelen, har jeg svaret på det – det er der en aftale om med Det Radikale Venstre, så spørgsmålet om huslejefastsættelse er noget, vi vender tilbage til i medfør af det analysearbejde, der har fundet sted.
Det, jeg kommenterede om skattestoppet, var, at Socialdemokraterne påstod, at det skulle være et bedre skattestop, hvis man også ville lukke skattehuller.
Jamen det gør vi allerede, det er en del af skattestoppet.
Man påstod også, at det skulle være et bedre skattestop, hvis der var et takststop.
Der siger jeg så, at vi allerede har et takststop, så der er ikke behov for de forbedringer, for de er allerede indeholdt i skattestoppet, og det var blot det, jeg fastslog.
Lissa Mathiasen (S), 2006-06-01:
Det står der intet om.
Det er tilføjet siden i en helt anden beslutning.
Men det, jeg synes er interessant, er, at statsministeren let og elegant sagde, at regeringen allerede har indfriet Socialdemokratiets skattepolitik, så det er så nemt.
De peanuts, der er leveret indtil videre – 400 kr. på årsbasis ud af en husleje på måske 70.000-80.000 kr. – rækker ikke langt.
Det er heller ikke det, Socialdemokratiet ønsker.
Derfor spørger jeg så: Er man parat til fra regeringens side at indfri det?
For ellers var det jo et tomt løfte som sædvanlig.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-06-01:
Jeg tror ikke, jeg sagde noget om, at vi havde truffet beslutninger, der havde sænket huslejerne.
Jeg sagde, at der var igangsat et udredningsarbejde i medfør af aftalen med De Radikale om netop det spørgsmål om huslejefastsættelsen.
Og for så vidt angår Landsbyggefonden, har det jo altid været meningen, at pengene i den fond netop skulle bruges til byggeri i sektoren.
Lissa Mathiasen (S), 2006-06-01:
Jeg tror egentlig ikke, at landets pensionister følte, at det var en særlig god tryghedsgaranti, statsministeren gav, da svaret blev givet til fru Charlotte Fischer.
Netop sidste efterår blev der i forbindelse med finanslovudspillet fra statsministerens side fremlagt et forslag til besparelser på boligydelsen.
Tilsvarende tror jeg egentlig heller ikke, at landets lejere i den almene sektor føler, at tryghedsgarantien er særlig stor set i forhold til det, der er blevet sagt her i aften.
Det er jo immervæk lykkedes regeringen sammen med De Radikale at tage alle lejernes penge fra Landsbyggefonden – 8 mia. kr. i særskat.
Og så er der givet 200 mio. kr. til huslejelettelser.
Kan statsministeren bekræfte, at når man tager den samlede mængde af boliger i den almene sektor, er det 400 kr. på årsbasis i huslejelettelse?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-06-01:
Nej, det kan det ikke, for regeringen har i aftalen med amterne hvert år bevilget flere penge til de formål, der skulle opfyldes på sygehusområdet, herunder kortere ventetider, og ventetiderne er afkortet.
Thomas Krog (SF), 2006-06-01:
Jeg må så konkludere, at det åbenbart er de Venstrefolk, der er i amterne, som hører til de mere uduelige af slagsen.
Men så siger statsministeren så, at hvilke beslutninger man træffer ude i amterne, kan vi ikke herfra blande os i.
Det kan jeg godt undre mig over, når man så oplever, at det ene amt efter det andet er tvunget til at bruge en større del af budgetterne på sundhedsområdet uden mulighed for at prioritere, fordi man herfra har sagt, at vi har et efterspørgselsstyret sundhedsvæsen.
Og det er jo lige præcis det, der har gjort, at også Venstrefolk i amterne kan sige: O.k., vi er nødt til at skære ned på en række af de socialt allersvageste grupper i Danmark, som hidtil har været i amternes varetægt.
Kan det ikke også være sådan, det hænger sammen?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-06-01:
Altså, kendsgerningen er jo, at Folketinget, i øvrigt med et meget bredt flertal – for det er jo en del af den såkaldte satspuljeaftale – hvert år bevilger penge til særlig udsatte grupper, og som jeg nævnte i min indledende tale i dag, er der faktisk i den tid, vi har siddet som regering, bevilget 6 mia. kr. på den konto til særligt udsatte.
Hvad man så træffer af beslutninger om fordeling af pengene udeomkring i amterne, i kommunerne, kan vi jo fra regeringens side ikke blande os i.
Men kendsgerningen er altså, at til det, Folketinget har ansvar for, er der faktisk blevet bevilget 6 mia. kr., siden vi trådte til som regering.
Thomas Krog (SF), 2006-06-01:
Statsministeren fremhæver jo med en række tal den økonomiske vækst i bl.a. amterne.
Samtidig har man jo ude i amterne, som jeg kender noget til, siden 2002 oplevet en række nedskæringer bl.a. vedtaget med gode Venstrefolks støtte.
Der er skåret ned på socialt udstødte, på psykiatri, familiebehandling, handicappede, uddannelse.
Samtidig er der så også øget brugerbetaling på institutionsmad, VUC, gymnasieuddannelser m.m. Jeg vil godt spørge statsministeren, om det ikke er lidt i modstrid med det her med, at den økonomiske vækst er der?
Eller skyldes de her ting bare, at de Venstrefolk, som er ude i amterne, er de mest uduelige Venstrefolk, der findes?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-06-01:
Jeg tænker på den samlede økonomiske situation, som er præget af en bomstærk økonomi, hvor der er meget store overskud på de offentlige finanser, på betalingsbalancen; udlandsgælden er væk, vi afdrager den offentlige gæld hastigere, end vi havde forventet, og selvfølgelig kan overskuddet gå op og ned fra år til år, men når vi ser over tid – og det er derfor, jeg siger, at det er hvert år i den tid, denne regering har siddet, at der har været grund til at glæde sig over det ene eller det andet – har vi en bomstærk økonomi.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-06-01:
Statsministeren skal ikke have ros for at komme med klare og tydelige svar.
Det er også en måde at afværge ubehagelige spørgsmål på.
Det er bare ikke særlig flatterende for statsministerens måde at agere på.
Jeg vil læse videre af statsministerens tale, nemlig sætningen umiddelbart efter.
Der siger statsministeren: Der er fuld fart på dansk økonomi.
Jeg vil læse op fra samme rapport igen, og hvis statsministeren har fået den arkiveret, er han meget velkommen til at komme forbi mit kontor og få en kopi.
I den rapport står der om den fulde fart i den danske økonomi: En væsentlig faktor ved den aktuelle højkonjunktur er de stigende boligpriser.
De store boligformuer giver øgede forbrugsmuligheder.
Er det dét, statsministeren tænker på?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-06-01:
Jeg er jo i den glædelige situation, at det gør det hvert år i denne regerings tid.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-06-01:
Da statsministeren i formiddags for snart mange timer siden indledte sin tale, blev den indledt med ordene: Det går virkelig godt i Danmark.
Og nu ved jeg jo, at statsministeren har et meget stort lodret arkiv, hvor rapporter, som ikke tiltaler statsministeren, meget hurtigt bliver puttet i, og med fare for, at den rapport, der er kommet fra Det Økonomiske Råd, allerede er endt der, vil jeg gerne læse op, at betalingsbalancen i 2004 var på 44 mia. kr., i 2006 på 24 mia. kr.
Det er selvfølgelig også godt, for det er jo kun knap nok en halvering.
Hvis man går videre, vil den i 2007 efter rådets opfattelse være på 14 mia. kr., i 2008 være på 5 mia. kr., og så skal der jo ikke den store matematiske udregning til at regne ud, hvad den så kan risikere at være i 2009.
Jeg vil spørge statsministeren: Hvilket årstal går statsministeren egentlig ud fra, når han i sin åbningstale starter med at sige, at det går virkelig godt i Danmark?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-06-01:
Det er tydeligt, at hr. Magnus Heunicke ikke har ret mange politiske opgaver at tage sig til, siden han kan blive ved at være optaget af denne lille sag, som nu har været drøftet så meget; jeg har ikke mere at føje til, hvad der allerede er svaret flere gange.
Magnus Heunicke (S), 2006-06-01:
Ja tak.
Det lyder jo godt.
Jeg kan også forstå, at man nu i Statsministeriet har fundet ud af, at man vil ændre procedure; fremover vil man, hvis man vil forsøge at gentage succesen med at invitere – om der så vil komme nogen eller ej, må vi jo se – til arrangementer på Marienborg, skrive præcist, om det er et Venstrearrangement eller et statsministerielt arrangement.
Og så er det jo, man godt kunne tænke sige at vide, hvorfor man ændrer procedure?
Kan vi få en lille indrømmelse af, at det måske er en lille fejl, man har begået?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-06-01:
Den sag, hr. Magnus Heunicke henviser til, aner jeg intet om.
Jeg kan sige, at jeg som politiker er meget, meget bevidst om, hvor grænserne går.
Magnus Heunicke (S), 2006-06-01:
Måske er det, fordi der er behov for en regering, som endelig skal skille partiapparat fra statsapparat.
Vi har tidligere i dag, i morges, været igennem endnu en runde forsøg på at få svar på, hvorfor statsministeren brugte embedsmandsapparatet til at invitere udvalgte journalister og borgerlige medier til en Venstremiddag på Marienborg.
Nu kan jeg så se, at Venstres amtsborgmester i Ribe amt, Laurits Tørnæs, beskyldes for lignende magtmisbrug, fordi embedsmændene der har sendt en pressemeddelelse, der roser Venstre; tilsynet er nu gået ind i sagen.
Og så må jeg altså spørge: Er der ingen grænser for Venstre?
Har man siddet så længe på magten, at man ikke kan skelne mellem partiet og systemet?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-06-01:
Jo, men det er jo en sær form for logik, som hr. Jens Peter Vernersen giver udtryk for
Det er, som om det skal være hugget i granit og nærmest skrevet i grundloven, at det offentlige forbrug skal udgøre en ganske bestemt procentdel af landets samlede produktion.
Det er, som om hr. Jens Peter Vernersen slet ikke kan glæde sig over, at det går så godt i dansk økonomi, at vi både er i stand til at bevilge 21 mia. kr. mere til offentligt forbrug og glæde os over, at en almindelig dansk familie har fået 19.000 kr. mere til sig selv.
Vi har det sådan i regeringen, at vi ikke har ondt af, at private familier får mere til privat forbrug.
Og oven i det kan vi så også bevilge flere penge til offentligt forbrug.
Det er da faktisk en rigtig god situation.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-06-01:
Og det, som finansministeren sagde sidste år i december, var, at det lige præcis er meningen med regeringens politik, at vi skal bruge en mindre andel til de gamle, til de syge og til børnene.
Det synes jeg sådan set bare statsministeren stille og roligt skulle indrømme; men det er jo ikke sikkert, man gør det her sidst på aftenen, der blev jo heller ikke indrømmet meget ved syvtiden i morges, da vi havde det første møde.
Men prøv alligevel at indrømme, at det her er virkeligheden.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-06-01:
Jamen det er jo simpelt hen ikke rigtigt.
Vi har det sådan i regeringen, at vi glæder os over, at der også har været en pæn vækst i det private forbrug, og at koblingen af økonomisk fremgang og dermed lønfremgang og skattelettelse har betydet, at sådan en gennemsnitsfamilie har fået 19.000 kr. mere til rådighed til sig selv i denne regeringstid.
Det tillader vi os at glæde os over.
Vi under faktisk danske familier den stigning i deres rådighedsbeløb.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-06-01:
Det er vel sådan, at mens vi bliver rigere og rigere, bruger vi forholdsvis mindre på de ældre, på de syge og på børnene, altså på det offentlige forbrug.
Det var det, finansministeren meget præcist udtrykte sidste år i december ved finanslovforhandlingen, nemlig at man skulle bruge en mindre andel på de områder.
Og det er vel derfor, vi har de problemer, som vi kan se i dag.
Vi kan jo rent faktisk se i Økonomisk Redegørelse fra 2004-2006, at den del af bruttonationalproduktet, man bruger på det offentlige forbrug, falder med 1 pct.; vi bruger altså en mindre en andel.
Og det er vel egentlig det – ud over alle de mange tal, som statsministeren har slynget om sig med her i dag og siger vi ikke skal måle så meget efter osv. – det drejer sig om, at vi bruger en mindre andel, og derfor bliver det værre og værre med, hvad vi kan levere i det offentlige.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-06-01:
Jeg har jo med stor glæde bemærket, at fru Helle Thorning-Schmidt har forstået, hvad det er, regeringens projekt er, nemlig at det private forbrug skal stige meget kraftigt, mens det offentlige forbrug skal stå i stampe.
I forlængelse af det kunne jeg godt tænke mig at høre, om ikke det får fru Helle ThorningSchmidt til også at tænke over, hvad det er, der er hele grundlaget for, at Velfærdskommissionen og regeringen har lagt op til, at der ikke skulle være råd til velfærd i fremtiden; det er jo ud fra præcis den samme filosofi.
Man forudsætter, at det private forbrug er steget med 120 pct. i faste priser i 2040, og det er det, der skulle være årsagen til, at det var nødvendigt at indskrænke velfærdsforanstaltninger som efterløn, SU, dagpenge osv.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-06-01:
Det er sådan, at vi i modsætning til Socialdemokraterne altså ikke måler alt efter, om der nu er en vækst i antallet af ansatte eller en vækst på et bestemt udgiftsområde.
Vi måler det meget mere efter, hvad der kommer ud af det: Er det, der kommer ud af det, godt, eller er det, der kommer ud af det, ikke så godt?
Og hvis det ikke er så godt, skal det gøres bedre, og hvis det er godt, glæder vi os over det.
Det, vi gjorde, dengang, var at videregive det officielle tal, Danmarks Statistik havde oplyst, og det videregav vi sådan set nøgternt uden hverken at lægge glæde eller sorg i det, men som en konstatering.
Og det siger jeg, fordi det jo ikke var alle i mit bagland, der var så glade for oplysningen om, at der ifølge Danmarks Statistik faktisk havde været en sådan vækst på 14.000, men vi syntes, det var almindelig folkeoplysning at videregive det tal, som Danmarks Statistik havde oplyst.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2006-06-01:
Jeg siger tak til hr. Arbo-Bæhr.
Det er da rigtigt, at vi ikke agter at beskatte danskerne hårdere, end de bliver i dag, men vi vil samtidig gerne sige, at vi godt kan bruge mere på den fælles offentlige service.
Når vi kan det, er det, fordi vi via velfærdsreformer kommer ud af det uønskede dilemma, som vi ikke ønsker at stå i om 10 år og 20 år – et uønsket dilemma, som handler om, at vi enten kan sætte skatten op, eller at vi kan sætte velfærden ned.
Det er Socialdemokraternes opfattelse, at hvis vi her og nu går ind i den debat om at justere på vores velfærdssamfund, kommer vi ud af det uønskede dilemma, og så får vi faktisk råd til bedre velfærd fremover.
Derfor handler vores ønske om at indgå i velfærdsforhandlinger udelukkende om, at vi får bedre velfærd fremover.
Socialdemokraterne vil gerne bede danskerne om at trække sig lidt senere tilbage, og vi har gjort det meget tydeligt, at vi gerne vil sikre 5 års ret til efterløn, særlig for de mennesker, som kommer tidligt på arbejdsmarkedet, og som har lagt en stor indsats på arbejdsmarkedet.
Så vi mener, at det, der er det særlige her, er, at vi gerne vil øge arbejdsudbuddet og på den måde sikre, at vi har råd til den velfærd, som hr. Arbo-Bæhr og jeg er enige om at vi skal have.
Villy Søvndal (SF), 2006-06-01:
Det synes jeg var et rigtig godt råd.
Ud over det vil jeg godt sige, at Google, som jeg i øvrigt ikke har et meget stærkt personligt forhold til, forekommer mig umiddelbart at være et meget klogt væsen.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-06-01:
Hr. Villy Søvndal sagde, at statsministeren snart skal have et nyt job, og måske bliver det, førend hr. Villy Søvndal aner – ikke kun på grund af den meningsmåling, der har været nævnt.
Men der har været en vis Googlediskussion her i aften, og både statsministeren og fru Marianne Jelved har diskuteret lidt, hvor mange hits »Danmark har en god regering« giver.
Ingen af dem er så gode til den moderne teknik, for det giver hverken det høje tal, statsministeren nævnte, eller det lidt mindre tal, fru Marianne Jelved nævnte.
Hvis man søger på »Danmark har en god regering« på Google, får man følgende svar: Din søgning, »Danmark har en god regering«,
matchede ikke nogen dokumenter
Helle Thorning-Schmidt (S), 2006-06-01:
Jeg er lidt forvirret, for den ene dag anklages vi for total overbudspolitik på ældreområdet, og næste dag anklages vi for ikke at have nogen ambitioner på det område.
Jeg synes, det er ganske enkelt.
Man kan jo se på vores finanslovforslag fra august sidste år.
Der forsøgte vi jo at afsætte 0,5 mia. kr. ekstra til mere tid i hjemmeplejen, mere tid, der ganske enkelt kunne sikre, at der var mere samvær mellem den ældre og den plejer, der kommer og skal hjælpe dem.
Det er ganske enkelt, og jeg kunne da godt have håbet, at både Dansk Folkeparti og regeringen dengang havde grebet den bold og været med til at afsætte mere tid i ældreplejen for 0,5 mia. kr.
Inger Støjberg (V), 2006-06-01:
Nu er det jo sådan, at jeg faktisk har læst det socialdemokratiske oplæg, med stor interesse endda.
Men mit spørgsmål gik faktisk på at bede fru Helle Thorning-Schmidt om at bekræfte mig i, at der ikke er afsat en krone i det her oplæg.
Så ved jeg ikke, om det er et oplæg, man sådan kan kalde for en gennemgribende politik, der er sådan knap en halv sides penge, hvor man da godt nok skriver en lillebitte smule om ældreplejen, men det er pludselig blevet en rigtig stor hjertesag for fru Helle Thorning-Schmidt og Socialdemokratiet her i dag.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2006-06-01:
Jeg kan få mine tvivl om, hvorvidt fru Inger Støjberg har læst oplægget, for der er et helt afsnit om bedre omsorg for de ældre.
Der er et helt afsnit om rettigheder til de ældre, der er et helt afsnit om, hvordan vi skal sørge bedre for vores medicinske patienter, der er et stort afsnit om ældre, så det vil jeg anbefale fru Inger Støjberg, at hun læser nøje.
Inger Støjberg (V), 2006-06-01:
Fru Helle Thorning-Schmidt har jo i dag brugt mange af sine kræfter på at tale om ældrepleje og om, at vi skal have værdighed i ældreomsorgen.
Det vil jeg gerne kvittere for, det synes jeg bestemt er sympatisk.
Hvad jeg så synes er mindre sympatisk, er, at læser man det socialdemokratiske udspil »Samling om fornyelse« – det burde måske egentlig hedde »Mere til alle«, men nu hedder det så »Samling om fornyelse« – er der jo ikke brugt særlig mange kræfter på ældreomsorg og ældrepleje.
Det virker lidt, som om Socialdemokraterne lige griber en sag, når den er oppe i medierne, og så er det det, der skal sættes fokus på i fremtiden.
Jeg vil gerne bede fru Helle ThorningSchmidt om at bekræfte mig i, at der ikke er sat en krone af til øget ældreomsorg, bedre ældreomsorg i det udspil, som kom i april måned, »Samling om fornyelse«.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2006-06-01:
Jeg synes, at hvis Dansk Folkeparti ikke vil være med til at ændre på efterlønsordningen, kan de jo lade være.
Så kan de vælge, at de for en gangs skyld ikke vil være halehæng til regeringen om de beslutninger, der tages.
Det er fuldstændig op til Dansk Folkeparti, hvad de synes om efterlønsordningen.
Men Dansk Folkeparti kan bare lade være med at være med.
Vi vil gerne tage ansvar for fremtidens velfærd.
Troels Ravn (S), 2006-06-01:
Fru Pia Christmas-Møller kom til sidst i sin tale til den hjemlige scene.
Kulturkanon, folkeskole, Muhammedkrise fik ord med på vejen.
Værdier, visioner og vilje blev der sagt, men ikke et ord om ældrepleje og ikke et ord om regeringens svigt af vore ældre medborgere.
Og for at blive i scenesproget kunne første scene i den sag så være hjemme hos De Konservative på hjemmesiden, hvor der står: Regeringen vil give ældreplejen et løft på 500 mio. kr.
Pengene skal gå til bedre omsorg og fleksibilitet.
Der skal være tryghed, der skal være værdighed.
Anden scene kan så være på plejehjemmet hos Katrine Nielsen, der må lægges i seng kl. 18, fordi der på plejehjemmet ikke er tilstrækkelig med personale til en værdig og ordentlig pleje.
Og for at gøre billedet fuldstændigt så kunne tredje scene være oppe i Lyngby-Taarbæk Kommune, hvor der er liggedage for ældre.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2006-06-01:
Socialdemokraterne har før nogen andre, før statsministeren fik taget sig sammen til at danne sig en holdning til det her spørgsmål, som nogle af de første i det her land klart meldt ud, at vi mener, at det er nødvendigt, at vi øger tilbagetrækningsalderen, øger efterlønsalderen, fordi vi dermed sikrer, at vi har nok hænder på det danske arbejdsmarked til at sikre en ordentlig velfærd.
Pia Kjærsgaard (DF), 2006-06-01:
Nu er det jo ikke først og fremmest Dansk Folkeparti, der siger, at der er forvirring om Socialdemokraternes politik.
Det synes vi, men det er faktisk Ugebrevet Mandag Morgen, der siger, at kun 9 pct. af danskerne mener, at Socialdemokraterne har en klar politik.
Det var sådan set bare det, der blev refereret til.
Det får mig selvfølgelig også til at tage det op, som fru Helle Thorning-Schmidt helt uforvarende kom til at nævne, og det var spørgsmålet om efterlønnen.
Det forholder sig jo stadig væk sådan, at det alene er sammen med Socialdemokraterne, regeringen har et flertal for at lave forringelser i efterlønnen.
Socialdemokraterne siger, at der ikke bliver forringelser, men det er forringelser, når Socialdemokraterne står for at hæve tilbagetrækningsalderen.
Det er en forringelse, en klar forringelse.
Men Socialdemokratiet får endnu en gang tilbuddet: Hvis Socialdemokratiet ikke ønsker at lave forringelser sammen med regeringen, vil Dansk Folkeparti heller ikke, og så bliver der ikke nogen forringelser.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2006-06-01:
At Københavns Kommune eller andre kommuner har et ansvar for deres skole, for deres ældrepleje og alle de andre kommunale serviceopgaver, fritager jo ikke regeringen og Dansk Folkeparti for også at have et ansvar, især når man hvert eneste år lægger kommunernes økonomi i så snævre rammer, at det er vanskeligt at leve op til de forventninger, som borgerne med rette har på de her områder.
Borgerne får ikke, hvad de synes de har betalt for, når det gælder skole, når det gælder daginstitutioner, og når det gælder ældreplejen.
Samtidig synes jeg, det er lidt underligt, at Dansk Folkeparti gør vores politik forvirrende.
Der er ikke nogen forvirring om Socialdemokraternes skattepolitik.
Det, der måske er forvirring om, er, hvor Dansk Folkeparti står med hensyn til efterlønnen.
Man går til valg på, at man ikke vil foretage nogen ændringer, så vil man pludselig gerne, og til sidst vil man ingenting.
Det er meget forvirrende at finde ud af, hvor Dansk Folkeparti står.
Men det, der er det gode, er jo, at man i det mindste har fået deponeret sin handlekraft hos Socialdemokraterne, så nu er det åbenbart Socialdemokraterne, der bestemmer Dansk Folkepartis politik på efterlønsområdet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-06-01:
En lille indrømmelse kunne man næsten forstå kom her – at kommunerne også har et ansvar.
Det er første gang, vi har hørt det i dag.
Se, vi har jo også påtaget os et ansvar, for vi har sagt, at der er et ressourceproblem over de kommende år, vi har sagt, at der skal flere penge til ældreområdet.
Men vi savner også kommuner, der tager ansvar for de forhold, de har ansvaret for.
Og vi savner et Socialdemokrati, der i utvetydige vendinger fortæller kommunerne, at vi vil have, at de driver plejecentrene på en ordentlig og værdig måde alle steder.
Så savner vi i Københavns Kommune, at klager bliver behandlet seriøst.
Er det et ressourcespørgsmål?
Er det et spørgsmål om, hvor mange penge staten har leveret til Københavns Kommune, om Københavns Kommune har sikret, at de ældre eller de pårørende, der føler, at der er problemer på Fælledgården, rent faktisk også har et sted at gå hen, og at de problemer bliver behandlet ordentligt og redeligt og bliver taget op?
Er det sket?
Nej, det er det ikke.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2006-06-01:
Det er da klart, at Københavns Kommune har et ansvar for forholdene på Fælledgården.
Det har alle kommuner, hvor man opdager, at der er utålelige forhold.
Selvfølgelig har de det.
Jeg ved godt, at der er en nuance, som er svær at rumme for Dansk Folkeparti.
Men ligesom Københavns Kommune har et ansvar, har regeringen og Dansk Folkeparti faktisk også et ansvar for den økonomi, der eksisterer ude i kommunerne, for det er jo fuldstændig rigtigt, at kommunerne hvert år får sat nogle meget klare rammer for deres økonomi, som de så må øve ældrepleje inden for.
Jeg er klar over, at det for Dansk Folkeparti må være pinligt, at man nu på femte år har lagt stemmer til en politik, der betyder, at man ikke har råd til ordentlig ældrepleje ude i kommunerne, men det er sandheden.