runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Pedersen (S), 2001-05-15:
Man kan jo tydeligt høre, at Dansk Folkeparti ønsker et snarligt folketingsvalg, det er jo al ære værd, og derfor har man nu besluttet sig for, at der er en hel række punkter, der er byrder for resten af samfundet.
Det er jo også et synspunkt at have.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Thulesen Dahl, om
Dansk Folkeparti egentlig er et parti, der går ind for det lokale demokrati, for hvis man sådan følger en lille smule med i, hvilke beslutningsforslag Dansk Folkeparti fremsætter - det er oftest beslutningsforslag Dansk Folkeparti fremsætter her i Folketingssalen - er det, der gennemsyrer samtlige beslutningsforslag, at vi skal styre amter og kommuner herfra.
Derfor er mit spørgsmål til hr. Kristian Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti: Ønsker Dansk Folkeparti et lokalt selvstyre i det her samfund?
Og hvor små rammer skal de i givet fald have?
Så vil jeg godt spørge til boligpolitikken.
Har Dansk Folkeparti ændret boligpolitik?
Nu får jeg mulighed for at komme herop igen, men jeg spørger bare i forhold til det arbejdsprogram, principprogram, man tidligere har haft,
om Dansk Folkeparti har ændret boligpolitik.
Preben Rudiengaard (V), 2001-05-15:
Vi kan også have lidt festlige lejligheder en gang imellem her fra talerstolen, og vi har det meget hyggeligt alligevel, når vi har en debat om de forebyggende elementer.
Men når hr. Aage Frandsen nu kommer med det her og siger, at det var ufinansieret, så vil jeg gerne henholde mig til, at i det forslag, vi fra Venstre kom med til finansloven, var der finansiering på 50 mio. kr. til at lave nogle nationale forebyggelsesstrategier.
Jeg forstår ikke, at SF, som jo snakker meget om forebyggelse, ligesom vendte tommelfingeren nedad.
Der var åbenbart andre motiver end at tage hensyn til befolkningen og den forebyggende indsats, især når det drejer sig om knæ, hofter og led, som specifikt blev bemærket fra denne talerstol.
Aage Frandsen (SF), 2001-05-15:
Jeg ved såmænd ikke, om det var ved en festlig lejlighed.
Jeg havde indtryk af, det var noget, der foregik i Folketingssalen.
Når vi taler om forebyggelse, er det på en række områder.
Det gælder også på sundhedsområdet og med hensyn til fødevaresituationen.
Det gælder med hensyn til, hvordan man giver mulighed for, om det er den ene eller den anden form for tilbud, man giver borgerne, og sådan nogle ting.
Jeg vil ikke afvise, at det dér kunne vi have set i en større sammenhæng.
Nu tager hr. Rudiengaard et enkelt element ud - det går
jeg ud fra det har været, måske et par mere - af de 80 ufinansierede forslag, som Venstre og De Konservative er kommet med i den her folketingssamling.
Om der skulle have været et enkelt element dér, som vi burde have været mere positive over for, tør jeg ikke sige.
Når vi ikke har været det, kan det skyldes, at det kun var en del af det.
Det kan skyldes, at der ikke var speciel finansiering.
Det sidste med manglende finansiering er i hvert fald det, jeg ellers ser på alle de forslag, jeg har haft med at gøre, som Venstre m.fl. har fremsat.
Preben Rudiengaard (V), 2001-05-15:
Jeg har med interesse hørt hr. Aage Frandsens indlæg, og der blev så sagt, at der i forslaget til vedtagelse mangler noget om forebyggelse.
Det har vi jo diskuteret ved flere lejligheder.
Hr. Aage Frandsen citerer, at der mangler noget om forebyggelse med hensyn til knæ, hofter og led.
Og jeg er enig i, at behandling står ikke alene, og at forebyggelse er meget vigtig, osv. Men derfor undrer det mig, at SF stemte imod eller havde en negativ holdning, da den borgerlige side af salen fremlagde nogle nationale forebyggelsesstrategier med hensyn til hjertelidelser, allergi, sukkersyge og knogleskørhed.
Bendt Bendtsen (KF), 2001-05-15:
Det kan jo være, jeg ikke udtrykte mig klart nok over for hr. Søren Søndergaard på dette område.
Det, jeg sagde, var, at det drejede sig om de medlemmer af Europarådet, der har godkendt menneskerettighedserklæringen.
Det er dét, der egentlig er udgangspunktet for denne debat, og det var dét, jeg var inde på.
Jeg er godt klar over, at tjetjenerne har en anden status på området.
Det er det, der svarer til, at hvis man går ned hos den lokale købmand, tager en indkøbsvogn, kører rundt i butikken, læsser for 600 kr. varer op, og så, inden man kører ud ad døren, letter man lige op for 12 kroner og siger: Det er så det, vi sparer.
Det er det, der giver hele det her forvrængede billede.
Vi har sagt: Bare vi kan få familien Danmark til at arbejde noget mere - og det vil i øvrigt give mindre sort arbejde - plus det, jeg har været inde på, at 2 pct.s mere arbejde vil give 9 mia. kr.
Der er masser af dynamiske effekter.
Det kan vi blot ikke regne med i det her Folketing.
Søren Søndergaard (EL), 2001-05-15:
Jeg forstår godt, at hr. Bendt Bendtsen ikke besvarede mit spørgsmål, for det er jo en pinlig sag.
På torsdag vil Det Konservative Folkepartis udenrigsordfører stå heroppe og hykle medlidenhed med det tjetjenske folk, som bliver undertrykt af russerne - hykle medlidenhed med et folk, som i årevis er blevet undertrykt og forfulgt.
Men når den konservative ordfører lugter nogle stemmer, hvad hører vi så fra Folketingets talerstol her i dag?
Så hører vi, at de, der flygter fra den undertrykkelse, bare skal afvises ved grænsen.
Det er virkelig et virkelig humanistisk alternativ, der tegner sig her med Det Konservative Folkeparti i spidsen.
Jeg synes, det er et klart billede, der bliver vist frem for os.
Frank Aaen (EL), 2001-05-15:
Jamen selv om man laver det om, ændrer det ikke ved, at Det Konservative Folkepartis skatteforslag ikke afhjælper den problemstilling, hr. Bendt Bendtsen korrekt gjorde opmærksom på heroppefra.
Der kan i bedste fald blive nul kroner i skattelettelse til de grupper, hr. Bendt Bendtsen udtrykte omsorg for før, i modsætning til at topdirektøren får en årlig skattebesparelse på 75.000 kr. Men jeg er sådan set glad for, at Det Konservative Folkeparti har fremlagt et sådant forslag, for det er rart at se en klar tegning i politikken.
Nogle gange kan man blive lidt forvirret over, hvem der mener hvad, fordi alle vil det samme, men her er det jo tydeligt, at de lavestlønnede ingenting får, mens de, der i forvejen tjener f.eks. 1½ mio. kr. om året, skal have 75.000 kr. i skattelettelse.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-05-15:
Først til hr. Peter Duetoft: Hr. Duetoft har fuldstændig misforstået mit ærinde, og der er slet ingen grund til at hidse sig op.
Det, der var mit ærinde, var at remse nogle steder op, hvor der er nogle udgifter, som er forårsaget af den udlændingepolitik, man fører.
Så er der selvfølgelig den situation, at når nogle af disse mennesker er i landet og har et behov, så må vi se på det.
Det er jeg fuldstændig enig med hr. Peter Duetoft i.
Det er ikke det, det her handler om.
Jeg kunne også have nævnt retsområdet, jeg kunne have nævnt politiets indsats.
Jeg nævnte en lang række eksempler
på områder, hvor vi mener at udgifterne eksploderer på det her område, og hvor vi finder, at der er alt for mange, der lukker øjnene for det
Og det tror vi ikke at befolkningen vil finde sig i i længden.
Man snakker om alle mulige andre udgifter og siger, at man ikke kan finansiere tingene.
Men vi har altså et område
her, hvor vi mener der kan spares nogle penge, som vi så kan bruge til nogle andre områder.
Og det er i al stilfærdighed det, vi forsøger at give udtryk for. Så til hr. Jørn Pedersen, som jeg beklager at jeg ikke fik svaret før: Vi har i meget stor udstrækning tiltro til det kommunale selvstyre.
Men det er da klart, at hvis vi observerer en kommune, hvor vi mener, at der foregår en elendig pleje af en ældre, eller hvor vi finder ud af, at der ikke er det tilstrækkelige tilsyn, hvis vi i det hele taget finder ud af, at der er nogle reelle problemer for nogle mennesker, så mener vi da, at vi som borgernes repræsentanter har en forpligtelse til at gøre opmærksom på det.
Jeg har også forstået, at Socialdemokratiet på den måde ønsker at gøre sin indflydelse gældende i forhold til det lokale.
Jeg har forstået, at sådan noget som mad ikke er noget, man overlader til det lokale selvstyre, det er noget, hvor Socialdemokratiets ministre skal ud og forklare, hvordan man laver sund mad.
Så jeg ved ikke, hvem der sådan har det mest centralistiske partisyn på det område.
I forhold til det med de ultimative krav: Der vil jeg godt slå fuldstændig fast, at vi ikke har nogen ultimative krav i forhold til dannelsen af en borgerlig regering.
Vi har omvendt sagt klart og tydeligt, at vi støtter en ny regering, vi støtter hr. Anders Fogh Rasmussen som statsminister for en ny borgerlig regering.
Vi har jo ikke noget valg, for den nuværende regering ønsker jo ikke at snakke med os.
Vi har i perioder i den her folketingssamling været erklæret ikke stuerene, så det er da på tide, at vi får en ny regering, som vi kan begynde at samarbejde med og få noget indflydelse på.
Til hr. Thomas Adelskov: Vi siger ikke, at alt muligt er en byrde.
Vi mener ikke, at ældre f.eks. er en byrde.
Vi mener også, at der ligger mange ressourcer i gruppen af ældre, som man kan drage nytte af og få gavn af, og som arbejdsmarkedet burde bruge i et helt andet omfang end det, man gør nu.
Når vi tillader os at bruge ordet byrde, er det i forhold til udlændingesituationen, som vi mener er en byrde for det danske samfund.
Bendt Bendtsen (KF), 2001-05-15:
Fru Lone Møller siger, at det ikke er De Konservative, der er kommet på dette forslag, og at det stod at læse allerede tilbage i 1997.
Så må vi da håbe, at der snart sker noget i regeringen.
Vi synes faktisk, det er ærgerligt, at man holder fast i en lillebitte flig, et lillebitte hjørne af et godt, konservativt skatteoplæg frem for at se på de store linjer.
Jeg har i dag under min ordførertale givet til kende, at vi har et overskud i vores skatteforslag på 5 mia. kr. Fradragsretten for faglige kontingenter ønsker vi at tage ud af skattelovgivningen, men vi vil faktisk godt være med til at give en kompensation på området for den lille restgruppe.
Det var dét, jeg sagde i min ordførertale, hvis hr. Frank Aaen ellers havde hørt efter.
Til hr. Kramer Mikkelsen: Det Konservative Folkeparti ville med glæde have støttet forslaget, hvis regeringen ikke havde søgt at omgå det kommunale demokrati ved at liste en permanentgørelse af Sandholmlejrens udvidelse igennem, blot ved at skrive det ind i forslaget.
Man forsøger at fremstille det, som om De Konservative er gået i baglås, men det er ikke tilfældet.
Det Konservative Folkeparti ville, som vi ofte tidligere har gjort, gerne have stemt for de minimale stramninger, som er indeholdt i forslaget, og det havde vi også gjort, såfremt regeringen havde frafaldet afsnittet om Sandholmlejren.
Det har vi gjort opmærksom på.
Aage Frandsen (SF), 2001-05-15:
Jeg talte for forebyggelse generelt, og så nævnte jeg, at når det drejer sig om ventelisters nedbringelse, var det også de traditionelle folkesygdomme.
Om SF og jeg så tidligere har prioriteret det for lidt efter hr. Rudiengaards opfattelse i forhold til det, som jo så kan udfolde sig i form af folkesygdomme, tør jeg ikke sige; det er muligt.
Men det, jeg har fremhævet, er, at når det drejer sig om nedbringelse af ventelister, så er det ikke kun nogle bestemte sygdomme, selv om de også er vigtige af få nedbragt ventelisten for, nemlig kræft og hjerte osv.
Det er også det, som drejer sig om folkesygdomme.
Det var det, jeg talte om.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-05-15:
Nu er hr. Kristian Thulesen Dahl jo en ung mand, og jeg går ud fra, at når han om 40 år skal pensioneres og han har fået held til - hvad jeg sandelig ikke håber - at bremse totalt for indvandringen til Danmark, vil der ikke være nogen personer i Danmark, som gider passe hr. Kristian Thulesen Dahl på plejehjemmet, der vil overhovedet ikke være nogen, de vil ikke være til at opdrive.
Hvad mener hr. Kristian Thulesen Dahl om den situation, er det ikke lystigt at tænke på?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-05-15:
Det var da en befriende tilståelse.
Aldrig har jeg da, tror jeg, hørt det så klart, siden jeg blev valgt ind i Folketinget, altså så krystalklart fået at vide, at befolkningen ikke vil acceptere det, der foregår, og derfor, når vi har et tilstundende kommunalvalg, kan man ikke få oprettet asylcentre.
Det var da dejligt, vil jeg sige til hr. Ebbe Kalnæs
, at få skåret ud i pap, at når det er befolkningen, der skal bestemme politikken, ønsker den ikke oprettelse af flere asylcentre.
Derfor er spørgsmålet til mig: Skal man så lige over kommunalvalget, over det, at borgerne skal spørges, så man igen kan regere uden at skulle involvere borgerne i det?
Jamen det var da virkelig et synspunkt, der kom til udtryk her, som vi i Dansk Folkeparti selvfølgelig overhovedet ikke deler.
Peter Duetoft (CD), 2001-05-15:
Nej, hr. Thulesen Dahl, det lykkedes ikke at pakke den ind, for det hed jo alligevel, at der kunne spares penge på en række områder, og så kom den retspsykiatriske afdeling i Århus igen frem.
Det vil sige, at de dér fire pladser skal de fremmede slet ikke have.
Og så siger jeg bare, at hvis man har nogle asylansøgere, mennesker, der er flygtet fra vold, terror, tortur, der kan have et psykisk trauma, der udvikler sig til en psykose, og hvis de ikke har den mulighed for at komme på retspsykiatrisk afdeling i Århus, så er der jo kun to måder at løse det problem på, hvis man vil spare pengene, som hr. Thulesen Dahl vil gøre det. Den ene vil være at lade dem gå rundt på gader og stræder.
Den anden mulighed er slet ikke at få flygtninge til Danmark.
Så hvis hr. Thulesen Dahl holder fast i, at man kan spare de penge - og jeg blander mig ikke i alle de andre besparelser, jeg koncentrerer mig om denne her besparelse - må hr. Thulesen Dahl jo altså vælge, om de mennesker skal gå for lud og koldt vand, eller om det, hr. Thulesen Dahl siger, er, at Danmark slet ikke skal modtage én eneste flygtning.
Og det kan selvfølgelig være et synspunkt.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2001-05-15:
Det første kan ikke regnes med i min taletid, det er blot en venlig forbrugeroplysning til De Konservative eller folk, der er interesserede i at se De Konservatives hjemmeside.
Den må hedde tre gange w og ikke ww.konservative.dk, men det er måske en af årsagerne til, at der er så få, der kigger på den.
Det er tre gange w, for ellers kan folk ikke komme ind og kigge på den.
Det er bare sagt af hensyn til fremtidig argumentation.
Det er for lidt, det er for småt, og det er for sent med regeringens udlændingepolitik, og så er der noget med den kommunale sagsbehandling og en for restriktiv planlovgivning.
Det er de argumenter, man fra tid til anden hører fra Venstre og De Konservative, og det er også de argumenter, der bruges til at stoppe stramningen af udlændingeloven.
Jeg vil blot konstatere, at De Konservative må bære ansvaret for, at vi risikerer, at helt nødvendige stramninger stoppes. Var det ikke en idé at koncentrere sig om de handlinger, der kan skabe resultater her og nu?
Alt det andet er jo blot retorik.
Peter Duetoft (CD), 2001-05-15:
Nu ved man jo, jeg er en strålende optimist, men så meget optimist er jeg ikke, at jeg tror, at CD får 90 mandater ved næste valg.
Derfor er det da klart, at der skal laves en konstellation.
Og jeg og CD vil da være godt tilfreds med, hvis en del af de partier, måske alle de partier, der i øjeblikket er omkring folkeskolen, kunne finde sammen i en ny konstellation.
Fint nok.
Ja, man var endda ved at ødelægge de forsøg landet over, der faktisk blev gjort med at skabe helhed i skolen.
Så det viser jo, at de tanker, vi kommer frem med, ikke nødvendigvis har grobund i alle forligspartierne, men det er da klart, at man skal starte et eller andet sted, så til hr. Aage Frandsen: Vi kan jo starte med at snakke om det.
Aage Frandsen (SF), 2001-05-15:
Nu er folkeskoleloven jo en meget bred rammelov.
Så bred at man egentlig kan lave utrolig meget inden for folkeskoleloven, og det gør man jo også i øjeblikket.
Det er det ene.
Det andet er, at der jo heller ikke er noget til hinder for, at man laver loven om og aftaler det stille og roligt partierne imellem.
Derfor var den mulighed jo også til stede, at man sagde, jamen lad os se på, hvad der er brug for af lovændringer, hvis der er noget, som ikke kan klares inden for lovens rammer.
Det var jo en mulighed.
Men jeg kan forstå, at CD efter et valg vil sige, at de ikke vil fortsætte i det samarbejde, der har været hidtil, men prøve at se, om der kan laves nye konstellationer.
Men der var jo også den anden mulighed, at man prøvede på, hvad man kunne diskutere sig frem til inden for folkeskolelovens rammer og inden for forligskredsens rammer.
Jens Rohde (V), 2001-05-15:
Det er hr. Peter Duetofts spørgsmål om, hvorvidt barselorlov er en brugbar ting.
Jeg vil godt understrege, at den barselorlov, som V og K lægger op til, jo netop er en fleksibel barselorlov. Så vil jeg også godt sige i forhold til flere hjemmearbejdspladser, at det da er en målsætning, som man kan erklære sig enig i.
Men det er jo ikke sikkert, at det lige netop løser problemet for den enkelte familie.
Altså vi, der har småbørn, ved ganske udmærket, hvor hårdt det rent faktisk kan være at have sådan en spæd derhjemme, og det er ikke sikkert, at der lige nøjagtigt bliver tid til at passe det hjemmearbejde.
Jeg ved ikke, om jeg hørte helt rigtigt, men hr. Duetoft spurgte, sådan som jeg opfattede det, her fra talerstolen, om det ikke var bedre, at vi sørgede for, at de unge knokler alt, hvad de kan, mens de er unge, og når de stifter familie, så kan de trække sig lidt længere tilbage.
Jeg må sige til hr. Peter Duetoft, at unge mennesker også får børn.
Anne Baastrup (SF), 2001-05-15:
Folkeskolen omfatter 500.000 børn og 60.000 ansatte.
Jeg kan se i adskillige aviser, at CD tilsyneladende agter at sprænge
Nu kan CD jo ikke sprænge folkeskoleforliget, men CD kan forlade folkeskoleforliget, et forlig, der har eksisteret i 25 år,
selv om CD kun har været med i 8 år.
Jeg vil derfor godt bede hr. Duetoft om fra talerstolen at oplyse Folketinget om, hvorvidt man agter at gøre det, der står i aviserne at man tilsyneladende vil.
Ønsker CD at forlade folkeskoleforliget, og hvis CD ønsker det, hvorfor går CD så ikke nu?
Hvorfor skal resten af partierne i folkeskoleforliget sidde og bøvle med udviklingen af »F
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2001-05-15:
Ja, det er godt nok dystre udsigter.
for at svare på, hvorfor man fra Dansk Folkepartis side stemmer imod det, jeg vil kalde for helt nødvendige tiltag fremlagt af regeringen i forhold til stramninger i udlændingeloven, i forhold til stramninger, som er fremlagt af regeringen, forslag, der er fremlagt af regeringen over for fupasylansøgere og kriminelle asylansøgere.
Det tillægger Dansk Folkepartis stemmer, som formentlig får det forslag til at falde.
Vi kender al retorikken fra Dansk Folkeparti, vi kender al talmagien om, hvorfor man ikke støtter de nødvendige stramninger, som jeg er sikker på man rundtomkring i kommunerne sidder og undrer sig over at Dansk Folkeparti, Venstre og De Konservative har tænkt sig at stemme ned her i Folketinget.
Det er jo ret interessant at se, at man åbenbart ikke kan støtte et forslag, som griber ind over for kriminelle udlændinge, der kommer her til Danmark.
Jeg vil godt stille det spørgsmål: Hvor længe er man så fremmed?
Hvor længe er man en del af den udlændingepolitik og de stramninger, som Dansk Folkeparti taler om?
Hvor længe er man et menneske, som skal belastes af sin hidtidige medborgerstatus?
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-05-15:
Jeg synes, det er vigtigt, når nu vi er ved spørgsmål om kommuner og asylcentre, lige at slå fast, hvad det er for en situation, vi er i.
Det er rigtigt, der er ca. 55 asylcentre i landet i dag - eller ikke ca. der er 55.
Bare midt i 1990'erne havde vi 165, mellem 25.000 og 30.000 pladser.
Nu står vi i en situation, hvor vi mangler 1.000 pladser, formentlig senere lidt mere, ikke fordi der er kommet nye, det er ikke det billede, vi skal have, men hovedsagelig fordi vi har nogle lejemål, der udløber og ikke kan fornyes.
Så er vi uheldige, at det sker på et tidspunkt, hvor der er et tilstundende kommunevalg.
Jeg kunne godt tænke mig at høre Folketinget og ikke mindst nu i denne situation
hr. Thulesen Dahl
, om vi så sådan fra Folketingets side skal slå armene ud og sige: Vi må se, om vi kan få det til at svømme, indtil kommunevalget er overstået, eller hvordan skal vi bære os ad med at løse det? Er der overhovedet bud fra Dansk Folkeparti på sådan en situation?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-05-15:
Det kan være, det skal være sådan en årlig tilbagevendende begivenhed, at regeringen rejser en debat til sig selv 14 dage før afslutningsdebatten, og så kan man tage sådan en generalprøve, og så kan man komme tilbage til alle de citater, man måtte have liggende i gemmerne, og jeg kan forstå 10 års rapporter, som hr. Jørn Pedersen vil finde osv.
Det kan blive en interessant øvelse.
Vi skal gerne deltage i den.
Så er der det der med, om man er et centralistisk indstillet parti eller ej.
Jeg har noteret mig to ting under mine svar også til hr. Jørn Pedersen, nemlig at det er socialdemokratiske ministre, der nu skal rundt og lave mad for at sikre, at der er god mad rundtomkring til bl.a. de ældre.
Det er da det signal, man har sendt, når jeg har kunnet se fødevareministeren bl.a. stå og røre rundt i en gryde.
Så må det da være signalet.
Det overlader man altså ikke til det kommunale selvstyre.
Det andet, jeg har forstået, er, at man, hvis kommunerne ikke frivilligt med bl.a. socialdemokratiske borgmestre vil tage imod de her asylcentre, man altså skal bruge ud over de 55, der vel er på nuværende tidspunkt, fordi de godt kan mærke, hvad der rører sig i befolkningen, ja, så ønsker via planloven at trække det ned over hovedet på dem og sige, at det skal de, og at vi skal bruge den kaserne, det center derovre eller den nedlagte skole til asylcenter. Det er socialdemokratisk centralistisk politik.
Jamen det er da værd at notere sig, når det nu er hr. Jørn Pedersen selv, der har lagt op til den debat. Om boligområdet skylder jeg altså lige at sige, at Dansk Folkeparti faktisk er på vej med et oplæg på boligområdet, så
vi krystalklart får forklaret også hr. Jørn Pedersen, som har rejst det her tidligere, hvad Dansk Folkepartis politik er på det område.
Jørn Pedersen (S), 2001-05-15:
Sådan af hensyn til historieskrivningen vil jeg gerne oplyse Dansk Folkepartis ordfører om, at i de ældrepolitiske oplæg, der er lavet fra Socialdemokratiets side i 1990'erne og frem, står der i samtlige: Ældre er ikke en byrde, men et aktiv for samfundet.
Hr. Thulesen Dahl er velkommen til at slå dem efter, og jeg går ud fra, at når jeg går 10 år tilbage, er det i hvert fald længere end Dansk Folkepartis historie.
Det er sådan set en nem lille opgave i løbet af 14 dage, og så kan vi vende tilbage til diskussionen.
Så mangler jeg ét spørgsmål, som jeg synes er ret interessant for de grupper, som Dansk Folkeparti påstår det er interesseret i, nemlig de svage på boligmarkedet.
Så jeg skærer det helt fuldstændig ud i pap: Mener Dansk Folkeparti stadig væk, at støtten til boligbyggeriet skal fjernes?