runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-04-01:
Dette lovforslag indeholder to initiativer, som begge har til hensigt at sikre udviklingen, øge produktiviteten og kvaliteten i dansk byggeri.
Det viser sig gang på gang, at dansk byggeri er væsentlig dyrere end byggeri i sammenlignelige lande, og det kan ikke udelukkende henføres til bedre kvalitet i dansk byggeri.
Derfor er det nødvendigt at øge produktivitetsudviklingen, og den indsats bør staten som stor bygherre selvfølgelig tage del i.
For det første vil staten i samarbejde med byggebranchen og private fonde etablere et organ for innovation i byggeriet.
Der er endnu ikke taget stilling til den endelige form, hvori dette forum kan etableres, men med denne lov bliver det muligt for staten at deltage.
Organet skal ikke selv være udøvende på forskningsområdet, men skal tilføre yderligere midler til byggeforskning gennem finansiering fra byggesektoren selv og eventuelt staten.
Vi ser det som en væsentlig styrkelse af forskningen på dette område at samle kræfterne for innovation i et selvstændigt organ, ikke mindst for de små og mellemstore virksomheder, der grundet deres størrelse, har svært ved at løfte forskningsprojekter egenhændigt.
Denne bemyndigelse gives til at fastsætte krav om f.eks. brug af nøgletal for byggeriet og krav om kunstnerisk udsmykning af byggeri.
Der bliver ikke givet bemyndigelse til at indføre krav, der i forvejen er reguleret generelt på dette område.
Det gælder f.eks. kravene til arbejdsmiljø.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-04-01:
Det er ikke lang tid siden, at vi behandlede lovforslag nr. L 48, som var en midlertidig forlængelse af en støtte til skibsbygning.
Den hænger for SF at se en del sammen med det forslag her, fordi det drejer sig om 1,6 mia. kr. eller 1,610 mia. kr., og de 810 mio. kr. videreføres så i en konstruktion, hvor hovedparten af dem faktisk går til den her midlertidige støtte.
Det kunne være interessant at kigge på de 810 mio. kr., som føres tilbage til staten.
Det er jo et provenu, som er kommet i retning af arbejdspladsstøtte, erhvervsudvikling, så vi kunne godt tænke os at diskutere, hvordan de penge bruges.
Vi har jo nogle udkantsområder, som virkelig har brug for udviklingsstøtte.
Der ligger også nogle ideer om vækstcentre, som skal have nogle ting at arbejde med, og en fremtidsrettet grøn udvikling.
Der er bølgeenergi, så er vi ude på havet, der er vindmølleparker ude på havet, der var virkelig nogle områder, som var interessante at bruge de penge på.
Omlægningen her som sådan kan vi godt støtte, men vi kunne godt tænke os at være med til at diskutere brugen af de 810 mio. kr., der går tilbage til staten.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-04-01:
Lovforslaget har jo til formål at skabe rammerne om en allerede aftalt modernisering af Danmarks Skibskreditfond.
Det vil bl.a. ske ved at skabe lovhjemmel til, at Danmarks Skibskreditfond kan ændres fra en fond til et aktieselskab.
Danmarks Skibskreditfond har gennem årene spillet en vigtig rolle for det maritime erhverv.
Fonden har sikret redere og værfter adgang til konkurrencedygtig finansiering af ny- og ombygning af skibe samt køb og salg.
Ændringen er foreslået af Danmarks Nationalbank, der ejer 21 pct. af Danmarks Skibskreditfond.
Der er til mig stillet spørgsmål om en uklarhed om den selvejende fonds ejerforhold og tegningsret til de resterende 79 pct., men dette kan måske klarlægges under udvalgsbehandlingen.
Jeg glæder mig til udvalgsbehandlingen, og den vil få en positiv radikal deltagelse.
Frank Aaen (EL), 2005-04-01:
Nu skal jeg ikke blande mig i et juridisk skoleridt, men bare stille det helt enkle spørgsmål, at hvis en person laver en medalje eller en anden møntefterligning, hvor der kun står kroner og dronningen på, så bliver vedkommende straffet mildere, end hvis der også er kommet et lille eurotegn på.
Det lyder for mig fuldstændig vanvittigt, at det, vi er i gang med nu, er at indføre en retstilstand i Danmark, hvor én form for møntefterligning er mere strafbar end en anden form for møntefterligning.
Jeg mener, det er en fuldstændig absurd diskussion i forbindelse med det her forslag.
Det her er indførelse af en forordning, hvor uagtsomhed straffes også i forbindelse med medaljer.
Jeg kan jo altså ikke gå ind og sige, hvad straffen vil blive, hvis man overtræder denne her forordning.
Det er bødestraffe, og det må retspraksis jo lægge sig efter på et eller andet tidspunkt.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-04-01:
Vi får sat ind på områder, der ellers ikke ville være blevet løftet rent forskningsmæssigt, fordi det ofte drejer sig om små og mellemstore virksomheder, der ikke har mulighed for den her forskning.
Derfor synes vi, det er meget vigtigt, at staten deltager.
Det her skal være med til generelt at sænke byggeomkostningerne i Danmark, og det synes vi er meget vigtigt for konkurrenceevnen.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-01:
Jeg vil godt undskylde for, at jeg inddrog begrebet culpa, for jeg har åbenbart bidraget til at bringe ministeren i en vildfarelse.
Culpa har ikke noget med strafferet at gøre.
Det er forsætsbegreber, man arbejder med i strafferetten, mens culpa hører til på det civilretlige område.
Men for at vende tilbage til det, vi har at gøre med her: Sagen er jo den, at § 19 i straffeloven siger, at der skal være en særhjemmel i straffeloven, hvis der skal kunne straffes for uagtsomhed, hvorimod der i særlove, f.eks. narkotikaloven eller udlændingeloven, eller hvad det nu måtte være, ikke er nødvendigt med en særlig hjemmel for at straffe for uagtsomhed, fordi det er en implicit del, jf. § 19, stk. 1, i straffeloven.
Så er det ligesom på plads.
Men er ministeren ikke enig i, at der rent faktisk er en sådan eksplicit hjemmel i visse af paragrafferne i kapitel 18, f.eks. § 167 og § 168, som jo arbejder med et god tro-begreb?
Er ministeren ikke enig i, at det at være i god tro sådan set er en parallel til at være uagtsom?
Om det så er en dolus Alexanderson eller en lavere dolusklasse end det direkte forsæt
kan vi diskutere efterfølgende, men er det ikke rigtigt, at god tro svarer til uagtsomhed?
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-04-01:
Også i SF er vi positive over for retningen i det her forslag.
Det drejer sig om et skærpet ansvar på områderne vedrørende farlige, giftige stoffer i forbindelse med søtransport, og så bunkersolie, som er den olie, som skibene bruger til deres egen fremdrift.
Der er internationale konventioner, som vi nærmest har en pligt til at gøre noget ved og sørge for at fremme, og det ligger der så også i det forslag her.
Med hensyn til de giftige, farlige stoffer er der så – og det kan vi kun være meget tilfredse med i SF – lavet en fond på 2,1 mia. kr., og den finansieres af dem, som importerer de her stoffer.
Man kan sige, at der er en stærkt stigende skibstransport, og det har meget med outsourcing at gøre.
Vi er også tilfredse med de certifikater, der ligger, og i det hele taget skal der fokus på den her sikkerhed til søs.
Man kan sige, at der her er et område vedrørende bunkersolie og farlige stoffer, og der er så også andre områder inden for søtransportens sikkerhed, som vi skal kigge på, fordi der er en stærkt stigende transport.
Derfor er det her meget relevant, og vi kan støtte det her forslag.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-04-01:
Lovforslaget har til hensigt at gennemføre HNSkonventionen.
Rederen får et objektivt ansvar ved søtransport af farlige og forurenende stoffer.
Der er samtidig tale om en højere ansvarsgrænse for rederen ved forurening forvoldt af HNS-stoffer.
Der er krav om, at skibe har pligt til en forsikring til dækning af ansvaret for forureningsskader ved transport af HNS-stoffer.
Der er mulighed for dækning med op til 2,1 mia. kr. pr. uheld via en international erstatningsfond.
Lovforslaget stiller krav til, at skibe med en tonnage over 1.000 bruttoregisterton uanset anvendelse skal have en tvungen forsikring for skader forvoldt af bunkersolie.
Der stilles krav om, at skibene skal være i besiddelse af et certifikat som dokumentation for forsikring for skader forvoldt af HNS-stoffer og skader på grund af bunkersolie.
Der stilles krav om, at danske skibe ikke må sejle uden dette lovpligtige certifikat, og fremmede skibe må ikke anløbe dansk havn og lande, der har ratificeret loven, uden certifikaterne.
Niels Sindal (S), 2005-04-01:
Jeg vil gerne have ministeren til at fortælle, hvor stor en procentdel af de olietransporter, som går gennem Storebælt, der tager lods?
Det var det første.
Det andet spørgsmål, hvis jeg må bruge hr. Dohrmanns udtryk, er: Hvor mange plimsollere er der tilbage, der sejler gennem Storebælt?
For det drejer sig jo ikke kun om de russisk indregistrerede skibe; det kan være skibe, der er indregistreret i en flagstat, som også kommer igennem Storebælt.
Har man nogle tal for, hvor mange, om jeg så må sige, plimsollere, der passerer Storebælt?
Det vil sige, at vi altså har 6 pct. tilbage, der ikke bruger lods, når der egentlig er en anbefaling.
Den problemstilling prøver vi også at angribe fra EU-side nu, således at de skibe bliver registreret.
Og så er det dem, der får havnestabskontrollen, og det betyder altså, at man får sat fokus på de redere, der undlader at tage lods på en lodsanbefaling gennem internationale stræder.
Hvor mange skibe det drejer sig om, må jeg vende tilbage til skriftligt.
Det kan jeg ikke sige på stående fod.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-04-01:
Jeg kan også starte med at sige, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget, som er fremsat her, men vi vil stadig væk sige, at vi synes, det er lidt mærkeligt, at man ikke har taget fat om nogle af de andre problemer, som vi behandlede i Folketingssalen sidste år med beslutningsforslag nr. B 190, hvor Dansk Folkeparti netop ønskede at sætte fokus på det problem, der er ude på havet.
Det var bl.a. det med de enkeltskrogede skibe, og vi nævnte jo også det med lodspligterne og det her med lovpligtig ansvarsforsikring, som vi nu kan se er blevet en del af det her, hvor man ligesom går ind og siger: Her har vi nogle ting, som vi vil stille krav til.
Det er godt nok, men hvad med alkoholpromillegrænsen, som det også under behandlingen af B 190 blev lovet at man ville se på?
Nu har vi haft et af de tilfælde, hvor vi kunne se, at en af kaptajnerne var beruset.
Vi mener ikke, at det er acceptabelt, at en sådan ting ikke er med i loven.
Vi kunne godt have udvidet loven, have taget nogle flere ting med eller i hvert fald fået en tilkendegivelse af ministeren, at det er et af de områder, hvor man aktivt vil gå ind og se på, hvordan vi kan gøre det endnu mere sikkert i de danske farvande.
Hvordan kan vi gøre det sikkert, så vi ikke kommer til eventuelt at skulle bruge denne lov for at få ryddet op?
Nu får vi så lidt, man kan sige økonomisk kompensation, hvis uheldet skulle ske.
Vi ved ikke, om det er nok penge, hvis det store uheld skulle ske her, men det er et skridt i den rigtige retning.
Men vi ved jo stadig væk, at der er nogle af de her plimsoller, der sejler rundt, og det skal vi altså til at gøre noget mere ved.
Dette er et skridt i den rigtige retning, men vi vil i hvert fald ikke holde os tilbage med at sige, at her skal der ske endnu flere fremskridt.
Vi prioriterer i Dansk Folkeparti det her område utrolig højt, netop fordi vi kan se, at der sker en stigning af udskibninger, bl.a. fra Østeuropa og Rusland, med olie og den slags ting.
Så det er selvfølgelig et nødvendigt skridt, som regeringen har taget her, og jeg vælger også at tro, at det bl.a. er på baggrund af det massive pres fra Dansk Folkeparti, bl.a. med B 190.
Vi er positive over for lovforslaget, men vi mener, at vi godt kan gå endnu videre, så det vil vi selvfølgelig opfordre ministeren til.
Niels Sindal (S), 2005-04-01:
Indledningsvis vil jeg gerne sige, at Socialdemokratiet støtter lovforslaget eller ændringerne af søloven.
Hr. Kim Andersen har givet en meget grundig redegørelse.
Jeg skal prøve at uddybe nogle af punkterne.
FN’s internationale søfartsorganisation, IMO, har i 1996 og 1999 vedtaget de to konventioner, det nu drejer sig om at vi skal have implementeret i dansk sølov.
Det er dels konventionen om forureningsskade i forbindelse med søtransport af farlige og forurenende stoffer, det, der kaldes HNS-konventionen, og så det, der hedder bunkerskonventionen.
Der er det måske værd lige at påpege, at bunkers er den olie, skibet har om bord til egen fremdrift.
Det er altså ikke last, og det er jo noget nyt, at man også får det inddraget i ansvarsområdet.
Jeg synes, det er godt, at vi får gjort rederen, skipperen, ladningsejeren ansvarlig for transport af farlige laster.
Lovforslaget her sikrer, at man kan placere ansvaret præcist, også fordi der skal certifikater til.
Skibet skal altså godkendes til at sejle med de enkelte laster.
Vi har oplevet nogle kedelige situationer, hvor skibe er forlist, fordi man egentlig ikke har vidst, hvad det var, man sejlede med, hvor skipperen ikke har haft mulighed for at kontrollere afskiberens papirer osv. og ladningsejeren ikke ville vedkende sig det.
Nu får vi et redskab, der kan sikre, at disse ulykker ikke kan ske i fremtiden.
Jeg synes også, at det er en god ting, at vi ligesom med en anden lov, vi vedtog sidste år, giver importørerne ansvaret for at betale for de skader, der egentlig opstår, hvis de opstår, netop ved at give importørerne pligt til at betale et antal kroner for hvert ton, de importerer.
Alt i alt synes Socialdemokratiet, at det her er en utrolig god forbedring af søloven, og vi støtter den fuldt ud.
Kim Andersen (V), 2005-04-01:
Baggrunden for det her forslag til lov om ændring af søloven er et behov for og et ønske om at skabe større ansvar på området, og hermed mener jeg ansvaret for forureningsskade forvoldt af bunkersolie og ansvaret for skade opstået i forbindelse med søtransport af farlige og forurenende stoffer.
Det er et meget fornuftigt forslag, som giver en forbedring af retsstillingen for forureningens ofre, og de nye regler vil ikke mindst give mere ansvar, idet gældende regler skærpes på en række områder.
Forslaget medfører en skærpelse af ansvaret for farlige og forurenende stoffer ved søtransport, og her tænkes på de såkaldte HNSstoffer, som er yderst skadelige.
Forslaget er også indrettet, så reglerne søges gennemført i to internationale konventioner om ansvar ved søtransport: en HNS-konvention og en bunkerskonvention i søloven.
Hermed medvirker vi også fra dansk side til, at vi kan få skærpet reglerne på området i et internationalt perspektiv.
Endelig så følger forslaget op på regeringens tilsagn om en forbedring af ansvarsforholdene ved søtransport.
Vi er glade for i Venstre, at regeringen på denne måde resolut har levet op til de drøftelser, og for, at vi dermed også som nævnt medvirker til, at konventionerne træder i kraft internationalt.
Reglerne giver mere ansvar.
For det første fordi der bliver indført et objektivt ansvar for rederen ved søtransport af HNS-stoffer, samt krav om, at skibe skal have en pligtmæssig forsikring til dækning af ansvaret.
For det andet fordi der, når HNS-konventionen træder i kraft, etableres en international erstatningsfond med mulighed for dækning af op til 2,1 mia. kr. pr. uheld i tilfælde af meget store forureningsulykker
, og for det tredje fordi HNS-fonden finansieres af importørerne af de pågældende stoffer.
Så skal det også understreges, at der for alle skibe med en tonnage på over 1.000 bruttoregisterton indføres et krav om tvungen forsikring for forureningsskader, som stammer fra skibes bunkersolie, altså skibenes brændstof.
De omfattede skibe pålægges endvidere et krav om certifikat som dokumentation for forsikring for henholdsvis HNS og bunkersskader.
Det svarer i øvrigt til den ordning, der i dag er gældende for tankskibe, som transporterer tung og forurenende olie.
Vi synes, det er et meget fornuftigt forslag, som er med til at skærpe sikkerheden til søs, mindske forureningsrisikoen og forbedre ansvarsforholdene, og det vil vi gerne støtte.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-04-01:
Ved at gennemføre reglerne i de to internationale konventioner om ansvar ved søtransport i søloven sikrer dette lovforslag en væsentlig forbedring af retsstillingen for forureningsofre ved, at man skærper ansvaret ved søtransport af farlige og forurenende stoffer.
I Det Konservative Folkeparti kan vi kun tilslutte os forslaget.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-04-01:
I SF betragter vi det som et relativt ufarligt forslag, men spørgsmålet er, om det er nødvendigt at gennemføre det nu.
Danmark har jo en undtagelse på euroområdet, og så kunne man vel også have en undtagelse for at implementere de forordninger, som kommer på området.
Det mener jeg godt man kan sige.
Det drejer sig om forbrugerbeskyttelse, men jeg mener ikke, det er det rette tidspunkt at gøre det på.
Men vi har ikke noget imod forslaget som sådan, for der er ikke nogen dynamit i det.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-04-01:
Det Radikale Venstre kan støtte formålet med lovforslaget, nemlig at beskytte De Europæiske Fællesskaber mod efterligninger af medaljer og mønter.
Lovforslaget er samtidig en tiltrædelse af EU’s forordning nr. 2182, så vi vil deltage positivt i det videre arbejde.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-04-01:
Jeg er ikke enig med Dansk Folkepartis ordfører.
Man kan jo sige, at denne kriminalitet er grænseoverskridende, og at det derfor også er nødvendigt med ens regler i EU på dette område.
Man kan også sige, at lovforslaget også straffer uagtsom udfærdigelse af mønter eller medaljer, der ligner euro, mens falskmøntneri i straffelovens forstand straffes, hvis man med forsæt eftergør og forfalsker penge for at bringe dem i omsætning som ægte.
Derfor er der ikke nogen problemer, og det er også helt naturligt, at vi har ens regler i EU-landene på dette område.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-01:
Jamen er sagen ikke bare, at man i EU lovgiver for EU-lovgivningens egen skyld?
I Danmark har vi faktisk en meget velfungerende beskyttelse mod falskmøntneri i straffeloven, så er det ikke bare et spørgsmål om, at man alene lovgiver for EU-lovgivningens skyld i stedet for at lovgive på de områder, hvor der reelt er fornuft i det?
Det er jo sådan med EU, at Dansk Folkeparti og De Konservative godt kan være helt enige om, at der på nogle områder er behov for en fælles lovgivning, f.eks. indre marked-forhold, miljøforhold og sådan nogle ting.
Men der er altså også en hel masse områder, f.eks. inden for det strafferetlige område, hvor vi i Dansk Folkeparti ser en klar ulempe ved EU-lovgivningen, og er Det Konservative Folkeparti ikke enig i, at det er en fuldstændig overflødig forordning, fordi der allerede er en fuldt tilstrækkelig hjemmel i den danske straffelov?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-04-01:
I Det Konservative Folkeparti ser vi ingen problemer i at gennemføre det her, heller ikke i relation til straffelovens § 18.
Man kan sige, at for at sikre en generel sikkerhed er det naturligt, at alle medlemsstater tilslutter sig forordningen, og derfor skal Danmark selvfølgelig også tilslutte sig, selv om vi ikke har indført euroen i Danmark.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-01:
Det kunne jeg godt tænke mig at høre.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-04-01:
Hensigten med dette forslag er at beskytte offentligheden mod bedrageri eller den forveksling, der kan opstå, hvis der udstedes medaljer eller mønter, der har stor lighed med euromønter.
Forordningens straffebestemmelser skal være implementeret inden den 1. juli 2005, og i Det Konservative Folkeparti vil vi ikke stille os i vejen for, at den gennemføres.
Kim Christiansen (DF), 2005-04-01:
Dansk Folkeparti undrer sig selvfølgelig lidt over, hvorfor der er behov for at indføre en særlov om euromønter.
I lovforslaget lægges der op til, at det kan straffes med bøde at efterligne disse mønter, men i den danske straffelovs kapitel 18 er der faktisk en strafferamme op til 12 år for møntforfalskning.
Jeg skal lige citere fra straffelovens kapitel 18, § 169: »Med bøde straffes den, som forfærdiger, indfører eller udspreder genstande, som ved form og udstyr frembyder væsentlig ydre lighed med penge ...«.
Det kunne godt undre mig lidt, hvis man i Venstres verden ikke regner euroen ind under det, der hedder penge.
I øvrigt mener jeg, at vi har et retsforbehold over for EU, og jeg vil ikke sige, at Dansk Folkeparti generelt er negativt over for forslaget, men vi synes måske, det er et lidt overflødigt forslag.
Jacob Jensen (V), 2005-04-01:
Som sagt mener jeg, det er relevant, at vi får ensartethed, uanset om det er danske mønter eller euromønter.
I praksis bruger vi jo allerede euroen, så derfor mener jeg, det er relevant, at forordningen bliver implementeret.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-01:
Jeg er fuldstændig opmærksom på, at Venstre gerne vil afskaffe den danske krone, men det er slet ikke det, jeg vil ind på.
Jeg vil bare gerne høre, om man har gjort sig nogen overvejelser om, hvorvidt forordningen udvider det strafbare område, som kapitel 18 i straffeloven omhandler.
Sagen er jo den, at vi er forpligtet til at implementere disse forordninger, og det er jo også lige i Venstres favør, at EU får lov til at lovgive på en hel masse områder, og at Danmark efterfølgende bare kan knalde hælene sammen og acceptere det.
Men det, jeg bare vil ind på, er, om der i Venstres optik er nogen forskel på de to beskyttede områder.
Jacob Jensen (V), 2005-04-01:
Jeg vil ikke gøre mig klog på de specifikke bestemmelser i straffeloven, der henvises til, men jeg synes, at forslaget, der jo er en implementering af forordningen, er relevant på grund af den udbredelse, euroen har, også i Danmark, selv om vi ikke har euroen som møntfod, hvilket jeg gerne så.
Da vi allerede bruger euroen i praksis, er det også rimeligt, at vi får forordningen implementeret i dansk ret.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-01:
Jeg skal ikke gøre det store ud af det.
Jeg vil bare gerne høre, om Venstre har gjort sig nogen overvejelser om, hvorvidt den beskyttelse, forordningen lægger op til, ikke allerede findes i straffelovens kapitel 18, som jo handler om et forbud mod falskmøntneri generelt og altså ikke specifikt om nogen bestemt valuta, men alle valutaer.
Jeg vil gerne takke for ministerens udredning om straffelovens § 19, stk. 1, men jeg vil også gerne spørge, om ministeren ikke kan bekræfte, at uagtsomhedsbestemmelsen sådan set allerede er omfattet af kapitel 18, idet man her arbejder med et god tro-begreb.
Det at være i god tro, altså at være uden for det, man i den civilretlige praksis ville kalde for det culpøse område, kan vel direkte overføres til, at man på det strafferetlige område kan siges at være omfattet af uagtsomhedsbegrebet.
Er ministeren ikke enig i det?
Både på dette område og i alle straffelovens bestemmelser er der jo nogle spørgsmål, når man taler om culpa.
Hvis man skyder en mand med et oversavet jagtgevær, kan man forvente, at han dør af det, på baggrund af at det er en voldsom handling, og så er det jo ikke et spørgsmål om at sige, at man ikke havde ond vilje.
Det er et spørgsmål om den grad, en forseelse skal have, før straffeloven kommer i anvendelse.
Den skal ligge på et andet niveau, end når man fabrikerer medaljer og lignende, som man kan få bøde for, inden man kan kalde det falskmøntneri efter straffelovens bestemmelser.
Frank Aaen (EL), 2005-04-01:
De puljer, man skar væk, gik faktisk også til at støtte bredt, ikke kun økologi, men også bredt, men jeg kan forstå, at man har fortrudt, at man skar de her penge væk, og det er da så også helt i orden.
Kristian Jensen (V), 2005-04-01:
Jeg synes, det er helt rigtigt, at EU koncentrerer sig om at sikre, at nationalstaterne ikke behandler selskaber forskelligt, alt efter hvilket EU-land de har investeret i, men sikrer, at der er en ens behandling, uanset hvilket EU-land de har investeret i.
Det er til gavn for danske selskaber, at andre nationalstater ikke diskriminerer over for danske selskaber.
Det betyder omvendt også, at vi heller ikke kan tillade, at danske regler diskriminerer andre EU-landes selskaber.
Derfor har vi valgt at vende beskatningen om, så vi beskatter investoren og dermed sikrer, at den beskatning, der er af danske investorer, er ensartet, uanset hvor investeringen foregår.