runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2005-04-20:
Det må stå for hr. Morten Homanns helt egen regning, at de investorer, der har benyttet sig af det midlertidige fradrag til at investere i innovationsforeninger, skulle have brugt det til skattehuller.
Det glæder jeg mig til at se hr. Morten Homann dokumentere under udvalgsarbejdet.
Hvad angår det andet, så mener jeg ganske klart, at det her er et lovforslag, hvor der er stor forskel på f.eks. en tilretning af pensionsordningerne for idrætsudøvere og så spørgsmålet om at gennemføre en åbning for investering i unoterede aktier.
Men hvem skal beslutte, om der er konsensus?
Er der konsensus om, at der skal være bedre vilkår for idrætsudøvere?
Er der konsensus om, at der skal være bedre vilkår for ophørspension?
Vi har valgt at lægge dem sammen, fordi det her drejer sig om pensionsforslag, og jeg er sikker på, at hr. Morten Homann sagtens i sit bidrag til Skatteudvalgets endelige betænkningsafgivelse kan redegøre for, hvilke dele hr. Morten Homann måtte ønske at støtte, og hvilke dele hr. Morten Homann ikke måtte ønske at støtte.
Frode Sørensen (S), 2005-04-20:
Et enkelt spørgsmål vedrørende ophørspension.
I forslaget er det sådan, at der skal gå en 5-års-periode, fra man putter pengene ind, og indtil man kan bruge dem, og skatteministeren argumenterer med, at det er for at undgå, at folk flytter f.eks. til Frankrig og man dermed får et lavere provenu af ratepensionen.
Jeg vil godt høre, om skatteministeren mener, at man helt undgår den risiko med den 5-års-periode der.
Altså, hvis man flytter derned efter 5 år, så går den danske statskasse vel glip af det provenu, for så er det vel den franske skat, der kommer ind i billedet.
Søren Gade (V), 2005-04-20:
Jeg vil sige til hr. Martin Lidegaard, at miraklet for en forbedret sikkerhed til at bekæmpe olieforurening ikke nødvendigvis er flere timer, havmiljø- og overflyvningstimer.
Vi har de 500 timer, og det mener jeg faktisk er passende.
Men når hr. Martin Lidegaard spørger igen, har jeg måske ikke svaret tydeligt nok.
De initiativer, der bliver taget, er: Vi vil styrke lodsvæsenet – der kommer en lov her til efteråret.
Vi anråber skibe, når de kommer ind i dansk farvand.
De bliver oplyst om, at de bliver overvåget under passagen, og de bliver også oplyst om muligheden for at få lods om bord, det vil sige, at vi prøver at animere folk til at tage denne her lods om bord.
Vi etablerer den her kystbaserede radardækning, og vi samkører det med det landbaserede identifikationssystem.
Vi har et pilotprojekt i øjeblikket, hvor vi laver en landbaseret sejladsvejledning, det vil sige, at for de skibe, som ikke tager lods om bord, fordi de ikke skal, jævnfør den internationale havkonvention, bliver der mulighed for, at de bliver guidet fra land, således at vi minimerer risikoen for, at der sker en ulykke.
Der bliver etableret det, vi kalder Maritime Assistance Service, som vi etablerer ved Søværnets Operative Kommando i Århus.
Det er i en startfase, men det er meningen, at det på sigt skal danne grundlag for den informationsudveksling, evaluering, faglige rådgivning og eventuelt en koordineret indsats, der skal ske over for skibe i danske og omkringliggende farvande.
Kristian Jensen (V), 2005-04-20:
Det er sådan set den del af det, vi med lovforslaget har haft til hensigt at lappe på.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Poul Erik Christensen (RV), 2005-04-20:
Indledningsvis vil jeg rose hr. Morten Homann for hans helt overdrevne fantasi til at tro, at loven indebærer mulighed for og grundlag for at investere i udenlandske golfbaner.
Jeg vil så også spørge hr. Morten Homann, om der overhovedet er noget i forslaget, der er positivt, altså at man investerer i unoterede aktier, således at den del af erhvervslivet også kan få andel i det kapitalmarked, der er.
Så vil jeg opfordre hr. Morten Homann til sammen med den radikale ordfører at følge med i udvalgsarbejdet, således at det ikke kun er høringssvarene, han kommer til at høre, men også bemærkningerne til høringssvarene.
Frode Sørensen (S), 2005-04-20:
Jeg vil gerne spørge fru Charlotte Dyremose, om fru Charlotte Dyremose slet ikke ser med bekymring på nogen som helst investeringer i de unoterede aktier.
Der er jo ikke stillet nogen krav om, hvad der skal foreligge af oplysninger om en unoteret virksomheds bonitet.
Fru Charlotte Dyremose var inde på, at man f.eks. kunne have lukket en virksomhed og startet en ny.
Det kunne vel også tænkes, at man var gået konkurs med en virksomhed og havde startet en anden i anpartsform, og så får man, for at bruge Finansrådets terminologi, lokket en person med en ratepension på 500.000 kr. til at putte 100.000 i virksomheden ved at sige: Du må nok kunne forstå, at det er godt for dig at gøre det.
Ser fru Charlotte Dyremose slet, slet ingen problemer i det?
Morten Homann (SF), 2005-04-20:
Jeg kan berolige skatteministeren med, at vi vil få rig lejlighed til under udvalgsarbejdet at gennemgå de mange muligheder for skatteomgåelser og -unddragelser, der ligger i det her forslag, så vi kan få helt klarlagt, hvor mange skattehuller der ligger i forslaget, inden vi når frem til tredjebehandlingen.
Så er det selvfølgelig min forhåbning, at skatteministeren besinder sig inden den tid.
Så vil jeg godt kvittere for, at skatteministeren anerkender, at det her – med hr. Frode Sørensens ord – er et bunkebryllup med en lang række vidt forskellige ting, som ikke har ret meget andet tilfælles, end at de handler om pension.
Derfor vil jeg godt spørge skatteministeren, om han er indstillet på, hvis det viser sig betimeligt, at lave en opdeling af lovforslaget, så et enigt Folketing kan vedtage de elementer, som der jo er enighed om at gennemføre, herunder lukning af huller, uden at man bliver nødt til også at stemme for nogle ting, som man holdningsmæssigt er fuldstændig imod.
Torsten Schack Pedersen (V), 2005-04-20:
Danmark skal være et førende vækst-, viden-, og iværksættersamfund, og det er noget, der kræver en indsats over en bred front: opprioritering af forskningsområdet, bedre samarbejde mellem forskningsinstitutioner og erhvervslivet og ikke mindst bedre muligheder for at tiltrække kapital til de iværksættere, som skal omsætte tanker og visioner til virksomheder og arbejdspladser i fremtidens Danmark.
Som sagt er det en bred palet af tiltag, der skal til, for at vi kan skabe de optimale rammer for udviklingen af det danske samfund.
Det lovforslag, vi nu behandler, er netop en del af denne strategi, og konkret drejer det sig om at skabe bedre vilkår for at tiltrække risikovillig kapital til virksomhederne.
Mange vækstvirksomheder har brug for risikovillig kapital for at kunne udvikle sig, og iværksættere har brug for kapital til at etablere sig og opbygge en sund virksomhed.
Tiltrækning af risikovillig kapital er altså afgørende for, at virksomheder har mulighed for at udvikle nye produkter og ideer og dermed skabe arbejdspladser og vækst i Danmark.
Af regeringsgrundlaget fremgår det, at regeringen ønsker, at vi i Danmark skal have et af de bedste markeder i verden for risikovillig kapital.
Andre lande er i øjeblikket langt foran Danmark
Det er Venstres mål, at vi i Danmark skaber de bedste vilkår for iværksættere og vækstvirksomheder.
Når vi taler om virksomheder og produktion med et højt videnindhold, kræves der ofte langt mere kapital, end den enkelte iværksætter selv har mulighed for at rejse.
Derfor skal vi øge adgangen til risikovillig kapital, og dette lovforslag er et tigerspring i den rigtige retning.
Skattesystemet motiverer jo netop til denne opsparing.
Derfor er det netop inden for pensionsområdet, at det største potentiale til at fremskaffe risikovillig kapital ligger.
Lovforslaget her giver derfor mulighed for, at pensionsopsparingsmidler kan placeres i unoterede aktier.
Det giver en kraftig forøgelse af markedet for risikovillig kapital, og det er nødvendigt for at sikre de mål, vi har stillet omkring Danmark som et førende vækst-, viden- og iværksættersamfund.
Lovforslaget hilses velkommen af Dansk Venturekapital- og Private Equity Forening, og VækstFonden vurderer, at forslaget vil være med til at øge investeringer i ikkebørsnoterede selskaber med adskillige milliarder kroner.
Lovforslaget lukker samtidig et skattehul, for gentagne forhøjelser og nedsættelse af aktiekapitalen i et pensionsinstitut skal i hvert fald ikke kunne anvendes til at nedsætte skattebetalingen; man skal betale den skat, man skal.
Endelig indeholder forslaget en række tekniske ændringer om bl.a. mere fleksible regler for adgang til indbetaling af ophørspension.
I Venstre er vi meget optaget af, at det ikke kun er flotte ord om bedre vilkår for iværksættere og vækstvirksomheder, det skal ikke kun blive ved de flotte ord.
Derfor støtter vi dette forslag, som vi ser som et afgørende skridt i retning af at sikre, at der kan skaffes risikovillig kapital til de virksomheder, som skal skabe arbejdspladser og velstand i fremtiden.
Frode Sørensen (S), 2005-04-20:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører om det med at investere rate- og kapitalpensionsmidler i unoterede aktier.
Hvad siger Venstres ordfører til det?
Det er jo altså fra Finansrådet.
Hvordan vil Venstres ordfører sikre sig imod det?
Unoterede selskaber er jo i sagens natur ikke underlagt den samme beskyttelse, som hvis de er noteret på Fondsbørsen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2005-04-20:
Det afgørende er jo, at vi sørger for at tilvejebringe flere midler til investering i unoterede aktier, netop for at være i stand til at tilvejebringe den kapital, som er nødvendig for, at vækstvirksomheder netop kan udvikle sig og skabe arbejdspladser.
Og jeg tror altså, det er det sigte, vi skal holde os for øje.
Samtidig mener jeg, at det er naturligt, at man har en mulighed for at placere en del af sin opsparing i de unoterede aktier.
Det giver nemlig mulighed for at få tilvejebragt den kapital, som er så afgørende for udviklingen.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-04-20:
Samtidig nævner hr. Frode Sørensen, at det her udelukkende kan benyttes af folk, der har en stor formue, og dermed kun er en fordel for de rige, som hr. Frode Sørensen på godt socialdemokratisk sagde.
Situationen er jo netop den, at man skal have en formue på 1 mio. kr. for overhovedet at kunne være med i den her ordning, og at man på intet tidspunkt kan bruge hele sin formue til investering i unoterede aktier, så man får jo sådan set med dette her mulighed for at sikre sig, at man har en vis pensionsformue tilbage, men også, at man kan være med til at investere og skabe ny vækst og nye arbejdspladser.
Så jeg håber, at hr. Frode Sørensen med det in mente vil gå lidt mere positivt ind i udvalgsbehandlingen.
Frode Sørensen (S), 2005-04-20:
Min skepsis går, som fru Charlotte Dyremose er inde på, på to ting, og den ene er, at man skal have en formue på minimum 1 mio. kr. for at kunne gå ind og investere på den måde.
Jeg mener i øvrigt også, at der er nogle tekniske problemer i, som jeg ser det, at hvis pludselig man kommer ud over en 20-procents-regel, så kan man blive tvunget til at sælge noget, som har været en god investering.
Det, jeg gjorde opmærksom på i mit spørgsmål til Venstres ordfører, var i og for sig: Hvordan sikrer vi, at man ikke bliver lokket ud i nogle ting?
Torsten Schack Pedersen (V), 2005-04-20:
Jeg tror, det er klart, når man beskæftiger sig med sin egen pensionsopsparing, så har man et sigte om, at målet er, at man får en bedre forbrugsmulighed, når man bliver pensionist, end man ellers ville have haft, og derfor er det naturligt, at man forholder sig skeptisk til de forslag til at investere, som man bliver præsenteret for, og den sunde skepsis er jeg ret sikker på at den enkelte pensionsopsparer vil være klar over.
Så det med, at der er nogle, der bliver lokket ud i investeringer, som de ellers ikke ville have foretaget, tror jeg ikke bliver noget stort problem.
Frode Sørensen (S), 2005-04-20:
Det, det drejer sig om for mit vedkommende, er altså, at man ikke med baggrund i en manglende viden om det, som man investerer i, på en måde – og der bruger jeg så Finansrådets argumentation – bliver lokket ud i nogle useriøse investeringer, hvor den, der egentlig har lavet investeringen, ikke løber nogen risiko.
Mikkel Dencker (DF), 2005-04-20:
Som jeg sagde lige før, går jeg ind for så frie rammer som overhovedet muligt for alle, og når der er tale om folk, der har en stor pensionsopsparing, f.eks. på 5 mio. kr., ser jeg sådan på det, at de har råd til at tabe noget af den, og derfor skal de også have lov til at have frie rammer til at tage en risiko og måske tabe ved det.
Men det kan jo også være, de vinder, og jeg mener ikke, der af sociale årsager er noget behov for at beskytte dem.
Det er simpelt hen her, forskellen ligger.
Vi vil gerne give så meget frihed som muligt, men SF går måske ind for princippet om, at hvad ikke alle kan få, skal ingen have.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-04-20:
Jeg vil blot ganske kort sige, at det, ministeren har oversendt til udvalget som udkast til bekendtgørelsen, jo netop gør, at har man en ikke helt så stor, men dog pæn formue, jamen så er det 20 pct., har man en større formue, så er det 50 eller 75 pct.
På den måde undgår vi jo netop det problem, at man risikerer at formøble hele sin formue, hvis den investeringsstrategi, man har lagt, skulle gå helt skævt.
Derfor mener jeg faktisk, at vi imødekommer en del af den bekymring, som hr. Frode Sørensen har.
Morten Homann (SF), 2005-04-20:
Jeg synes, hr. Mikkel Dencker normalt har en fornuftig og harmonisk kropsholdning, men hvis hr. Mikkel Dencker opfatter forslaget som afbalanceret, må han humpe noget rundt til daglig.
Der er stort set ikke nogen mulighed for at kontrollere kursfastsættelsen, når man flytter pengene frem og tilbage mellem sit pensionsdepot og sin personlige opsparing, så virkeligheden er altså, at jo rigere du er, jo bedre muligheder har du for at flytte penge ind og ud af forskellige beskatningsformer.
Det vil sige, at det er de allermest velstillede, som får de allerbedste muligheder for at undgå skat, mens de, der sidder med de små indkomster, må betale skatten for resten, og helt ærligt: Er det Dansk Folkepartis politik, at de velstillede skal slippe for at betale skat, mens almindelige lønmodtagere pænt må betale ved kasse 1?
Mikkel Dencker (DF), 2005-04-20:
Men modsatrettet er der det hensyn at tage, at folk med en mere almindelig opsparing, som er direkte afhængige af, at opsparingen har en vis størrelse, når de går på pension, også skal have en vis beskyttelse, så de ikke risikerer at sætte det hele over styr på grund af en tvivlsom og fejlslagen investering.
Det er den afbalancering, der skal foretages, og jeg mener, den er foretaget på en fornuftig måde.
Morten Homann (SF), 2005-04-20:
Det er altid dejligt at høre så fuldstændig ubekymrede sjæle som hr. Mikkel Dencker, når det drejer sig om nogle så relativt alvorlige ting som dem, vi har at gøre med her.
Jeg er sikker på, at vi vender tilbage til i udvalgsarbejdet, hvor mange penge det kommer til at koste – penge, som man skal finde hos de øvrige skatteydere eller ved at skære ned på velfærden.
Men der er specielt ét punkt, som det undrer mig lidt at hr. Mikkel Dencker bare springer let hen over, og det er, at der faktisk laves en særordning, som giver bedre adgang til at benytte muligheden for at spekulere i unoterede aktier, jo rigere man er.
Man jo får mulighed for at fradrage de penge, men sætter til side til sin pension.
Mikkel Dencker (DF), 2005-04-20:
Lovforslaget indeholder en række ændringer af henholdsvis pensionsafkastbeskatningsloven og pensionsbeskatningsloven, og der er især lagt vægt på at øge erhvervslivets adgang til risikovillig kapital af hensyn til, at især nystartede virksomheder og virksomheder i vækst skal have bedre adgang til at få tilført midler udefra for at styrke deres vækst og dermed gerne skabe flere arbejdspladser.
For at fremme dette formål åbnes der bl.a. mulighed for, at man kan anvende rate- og kapitalpensioner til at investere i det, der kaldes unoterede aktier.
Derfor er der sat de grænser, som allerede har været diskuteret.
Man skal have en opsparing af en vis størrelse, før man kan investere i unoterede aktier, samtidig med at det kun er en vis procentsats af ens opsparing, der kan investeres i unoterede aktier.
Formålet med lovforslaget er selvfølgelig at tilvejebringe så meget mere kapital som muligt til især nye virksomheder, der er i vækst.
Det formål mener jeg man skal gøre så meget som overhovedet muligt for, og det er det, regeringen prøver med dette forslag.
Jeg skal sige, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget, og vi ser frem til en god og grundig udvalgsbehandling.
Søren Gade (V), 2005-04-20:
Jeg må sige til hr. Martin Lidegaard, at det ikke betyder, at der ikke bliver flere ressourcer.
De radaranlæg, vi sætter op, er jo i hvert fald ikke gratis.
Det er nogle radarer, der bliver sat op, og der bliver oven i købet betalt for dem ved siden af det, vi normalt bruger på det her område.
Det er sådan, at hvis vi vurderede, at det var overvågningstimer fra luften, der skulle til, så havde vi gjort det.
Jeg har lige sagt til hr. Martin Lidegaard, at vi vurderer de kapaciteter og de ressourcer, vi har, om der er nok, og om vi får nok ud af dem.
Det er jo en evaluering, der bliver foretaget hele tiden.
Den nye teknologi sætter os jo i stand til at få meget mere overvågning for de samme penge, og derfor er jeg sådan set rimelig fortrøstningsfuld med hensyn til, at vi får en bedre overvågning til søs.
Samtidig må jeg sige, at der både i rammen af EU og også i rammen af dansk lovgivning i øjeblikket foregår et arbejde, som skal sørge for, at bødeniveauet bliver betragtelig hævet, således at der i hvert fald ikke er noget økonomisk incitament til, at det er danske farvande, der bliver ramt af olieforurening.
Frode Sørensen (S), 2005-04-20:
Det har jeg, fordi brancheforeningen inden for den finansielle sektor, Finansrådet, har den samme bekymring, som jeg har.
De har jo den fornødne viden om dette marked af unoterede aktier, hvor der helt sikkert er nogle, som er meget, meget seriøse, men givetvis også nogle, der ikke er seriøse, og det kan være svært for den uerfarne ejer af en kapital- eller ratepension at overskue markedet.
Naturligvis kan man vælge en højrisikoaktie, men når en aktie er noteret på eksempelvis Københavns Fondsbørs, har man adgang til de oplysninger, der skal være, og virksomhederne har pligt til at indberette de oplysninger, som er vigtige, for at man kan overskue tingene.
Det har man ikke på samme måde med unoterede aktier og anparter.
Torsten Schack Pedersen (V), 2005-04-20:
Hr. Frode Sørensen er bekymret, men er det den socialdemokratiske ordførers opfattelse, at så længe en aktie er noteret, er risikoen betydelig mindre, end den måtte være, hvis den ikke var noteret?
Er det ikke således, at man også på ganske almindelige fondsbørser kan foretage investeringer, hvor man vælger en højrisikoaktie?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-04-21:
Jeg synes, at debatten er gået lidt skævt.
Jeg er meget enig med Det Konservative Folkepartis ordfører i, at det her jo er noget teknisk juridisk.
Jeg vil også understrege, at det var ud fra det teknisk juridiske, at jeg betegnede regionerne, som jeg gjorde.
Det er jo uomtvisteligt, at regionerne i dette revisorforslag betragtes som en slags institutioner med statstilskud.
Det ændrer naturligvis ikke ved virkeligheden, og der skal altså ikke herske tvivl om, at regionerne for Venstre er en meget vigtig del af det danske folkestyre.
Der bliver valg på samme måde, som der plejer at være, og jeg kan fuldkommen bekræfte hr. Poul Nødgaards bemærkninger om, at der i hvert fald i det sjællandske område er kamp om pladserne.
Naturligvis er der det, for man betragter det som en meget vigtig del af det danske folkestyre at få ansvaret for syge- og sundhedsvæsenet.
Dette siger jeg, for at man ikke skal komme og mene, at jeg har sagt, at regionerne bare er nogle institutioner.
Nej, de er en meget vigtig del af det danske folkestyre.
På den anden side må man altså, når man fra oppositionens side kommer med meget tekniske betragtninger, også finde sig i, at man så også selv bliver set fra et teknisk synspunkt, når man på den ene side siger, at der her ikke er tale om kommunalt selvstyre, og på den anden side kommer rendende med konventioner om kommunalt selvstyre.
Det juridisk tekniske er altså ét, men virkeligheden er, at de kommende regioner, i hvert fald for mig og for Venstre, bliver en meget vigtig del af det danske folkestyre.
Line Barfod (EL), 2005-04-21:
Som det allerede tydeligt er fremgået af debatten, er problemet med den kommunalreform, som regeringen og Dansk Folkeparti har tænkt sig at gennemføre, at man laver et absurd miskmask med noget folkevalg, men uden at de folkevalgte reelt får særlig mange muligheder for at styre noget.
Oprindelig var der kun lagt op til, at det skulle gælde for sundhedsområdet, hvilket også fremgik af hr. Poul Nødgaards indlæg, men senere har man så godt kunnet se, at der altså var nogle opgaver, som det var for vanvittigt at lægge ud til kommunerne, og man har så flyttet nogle flere opgaver til regionerne.
Nu bliver det så endnu mere absurd, når man med det her lovforslag om en revision siger, at regionerne skal være statslige eller behandles som statslige institutioner, samtidig med at vi altså har folkevalgte, der skal sidde og have ansvar som folkevalgte, men hvad er det egentlig, de træffer beslutning om, og hvordan foregår det?
Det gælder ikke kun i forhold til sundhedsområdet, men også i forhold til socialområdet, miljøområdet osv.
Det giver et meget stort problem, at man ikke i praksis har turdet gennemføre ikke længere at skulle have tre folkevalgte niveauer.
Derfor er det blevet det her mærkelige miskmask.
Vi synes, at det er et meget stort problem, at man lægger op til denne mærkelige konstruktion.
Vi tror ikke, at man kan komme ud af det ved i nogle sammenhænge at lade, som om det er et folkevalgt organ med nogle af de ting, der kendetegner kommunalt selvstyre, og andre steder lægge op til, at det er ren statslig forvaltning, der er tale om, f.eks. med det her forslag omkring revision.
Vi tror, at det kommer til at gå gruelig galt i forhold til, hvordan tingene kommer til at skulle fungere i praksis.
Vi er også meget spændte på at se, hvad der kommer ud af den grundlovsvurdering, som vi håber kommer, også i forhold til Europarådets vurdering af, om denne konstruktion er i overensstemmelse med den konvention, Danmark selv var med til at skrive om kommunalt selvstyre.
Man kan sige, at selve det her tekniske forslag nok ikke kommer til at have så stor betydning for borgerne.
Men spørgsmålet om, hvad regionerne er for en størrelse, og hvilke muligheder regionsrådene har, kommer til at få stor betydning for borgerne.
Det kommer til at have stor betydning for, hvad der egentlig sker på miljøområdet, sundhedsområdet og socialområdet, om regionerne reelt får mulighed for at leve op til de lovkrav, der er på f.eks. socialområdet; får mulighed for løbende at udvikle nye institutioner; får mulighed for at sikre, at der er de pladser, der er brug for, til handicappede og andre, altså til dem, der er mest afhængige af, at vi har nogle gode sociale tilbud.
Derfor er vi nervøse for, hvad der kommer til at ske.
Ligesom de øvrige partier ser vi gerne, at vi først får færdigbehandlet hele kommunalreformen.
Vi håber, at det lykkes at få så meget modstand mod den, at vi forhåbentlig også kan få en folkeafstemning igennem og derfor kan forhindre, at den bliver vedtaget.
Vi må i hvert fald afvente at tage stilling til det her forslag.