Bjarne Laustsen (S), 2004-04-20:
Jeg hørte ikke disse bemærkninger, men det, jeg deltog i, var meget konstruktivt, så undskyld, hr. formand.
Der er ikke nogen forbedringer med hensyn til arbejdsmiljøet.
Og det er jo dybt skuffende, at Venstres ordfører tilsyneladende slet ikke har læst lovforslaget, læst aftalen om, hvad det er for noget, man har gang i.
Ganske simple spørgsmål som f.eks., hvor mange flere der egentlig kommer i Arbejdstilsynet efter den reform her, og hvordan økonomien er skruet sammen i det, kan vi simpelt hen ikke få et svar på.
Men vi ved, hvem det er, der kommer til at betale regningen, og det er først og fremmest lønmodtagerne, der bliver ramt af et dårligt arbejdsmiljø.
Det vil føre til offentlige udgifter i form af mere sygefravær,
flere arbejdsskader, udstødning af arbejdsmarkedet osv.
, og det var lige nøjagtig det modsatte, vi havde brug for.
Derfor er det selvfølgelig også skuffende, at Venstre ikke var i stand at lave en ordentlig arbejdsmiljøreform.
Det her er jo bare et led i et skred hen mod at få et generelt dårligere arbejdsmiljø.
For med det samme regeringen kom til magten, fjernede de jo incitamentspakken, hvor der var klare forbedringer i forhold til arbejdsmiljøet, og gik i gang med at afskedige 137 medarbejdere, og nu vil man så ansætte dem igen.
Jeg ved ikke, om det er muligt at få de samme mennesker ind i folden igen, men man kan selvfølgelig prøve.
Noget af det, som vi er de mest arge modstandere af, er, at man kobler denne her reform sammen med screening og så fjernelse af BST-pligten.
Hvis man havde sagt, at o.k., der er måske 120.000 arbejdspladser her i Danmark, som ikke er omfattet af BST-pligt, lad os da sende Arbejdstilsynet ud og besøge dem, så ville det have været meget, meget positivt. Men det er ikke det, man gør, det er slet ikke det, der er formålet med det. Det, der er formålet, er, at til næste valg kan man sige, at nu har vi ansat 140 mand ekstra og jaget dem ud på arbejdspladserne, der har BST-pligt, for at kontrollere, om arbejdsmiljøet er i orden.
Men det er sådan set heller ikke det.
De skal bare ligesom Jehovas Vidner sætte foden i klemme i døren, og lige så snart de har gjort det, så er betalingspligten ophævet.
De behøver ikke engang at føre besøget til ende, så er betalingspligten ophævet, og det afslører jo i sin helhed, hvad det er for en sag, regeringen har her.
Vi har haft mange deputationer i Arbejdsmarkedsudvalget,
både virksomheder og ansatte, der har talt om virksomheder, hvor man har et af de fire kendte alvorlige arbejdsmiljøproblemer, og der står det også uklart, om de er med i første runde her, eller om de får lov at henligge, indtil det engang passer ministeren at få sendt Arbejdstilsynet ud.
Det er jo der, hvor vi har kendte arbejdsmiljøproblemer, at man bør sætte ind som en kirurg, der skal operere, i stedet for at man skyder med spredehagl for ikke at nå det endelige mål.
Regeringen bliver altså afsløret den ene gang
efter den anden i forhold til, hvad man har gang i
, så vi synes selvsagt, at det, man gør, er utrolig dårligt. Det er også klart, at når man så kommer til at skulle skære ned over for kommunerne, for man fjerner simpelt hen et bloktilskud, og bagefter kommer man og siger, at det alligevel ikke er godt nok, så påfører man det offentlige en ny regning, og så kommer man til at lave beskæringer inden for den offentlige sektor, og det kommer igen til at gå ud over lønmodtagerne.
Der er jo ikke noget selvstændigt argument for at afskaffe BST i forbindelse med den her reform, overhovedet ikke.
Man fjerner fuldstændig forebyggelsen, som er en væsentlig del af arbejdsmiljøet.
Vi ved udmærket, at der er
en sammenhæng mellem dårligt arbejdsmiljø, sygefravær osv., men det lader regeringen hånt om, det overhører den totalt.
Når man så kigger på de nye opgaver, som man skal løse inden for det her område, så tvivler vi på, at man kan nå de mål, som er stillet op, da der er en lang række nye opgaver, som Arbejdstilsynet skal tage sig af.
Lad mig hurtigt nævne, at det er screening af flere tusinde virksomheder; det er tilpasset tilsyn på en 10.00-15.000 virksomheder; det er at forberede klagesager i forlængelse af screeninger; det er at godkende rådgivere, der søger om autorisation, og det er at udarbejde forhåndstilsagn, administrere tilbagemeldinger, rådgivning og opfølgning af, om rådgivningen har virket.
Det er også at administrere en smiley-ordning og kontrollere partsaftaler; det er at administrere en forbedret godkendelsesordning af udbydere af arbejdsmiljøuddannelsen, og det er at finde ressourcer til styrket overvågning og at sætte måltal for reformen samt lave effektanalyser.
Derfor er det jo ikke noget at skrive hjem om, og jeg håber da, at vi i dag kan få et klart svar på, hvorfor man er så lidt ambitiøs.
Men jeg tror ikke, at det er det, der er meningen.
Det, der er meningen i første omgang, er, at man skal screene de virksomheder, der har BST-pligt, for at den kan ophæves.
Det her forslag er så kortsigtet, som det kan være.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvordan Venstres ordfører, fru Charlotte Antonsen, kan begynde at tale om, at det her er noget positivt i forhold til arbejdsmiljøet.
Det er slet og ret et besparelsesforslag, det har intet som helst med arbejdsmiljø at gøre.
Det er et rent og skært besparelsesforslag.
Men forebyggelse er jo utrolig vigtigt.
Alle, der har forstand på arbejdsmiljø, siger, at man skal forebygge, det er der god ræson i.
Derfor vil jeg godt spørge fru Charlotte Antonsen: Hvor meget er det egentlig, regeringen sparer ved at fremsætte det her lovforslag i dag?
SR-regering
Jeg har også et spørgsmål til § 12 i lovforslaget, som siger, at arbejdsgiveren, hvis ikke man selv har en rådgivning, skal indhente en ekstern rådgivning.
Hvordan vil man sikre, at lovens bogstav er overholdt her i den forbindelse?