runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Buksti (S), 2001-12-12:
Det er jo slet ikke det, der er min pointe.
Min pointe er, at det, regeringen kommer og foreslår, præcis er det, der er ved at blive indført.
Det er præcis det.
Der er ikke noget som helst nyt.
Det står sort på hvidt, at det, der prioriteres her, er farlige strækninger, det er skoleveje, det er omkring vejarbejde.
Det er der ikke belæg for at sige.
Den eneste grund til, at der står det med, at det skal være steder, hvor hastigheden er højere på de særlig farlige strækninger, altså på skolevejene, er jo, at hvis folk overholder hastighedsgrænserne, kan de jo aldrig nogen sinde få en hastighedsbøde.
Derfor er det, ministeren står og siger, jo absurd.
Vi er fuldstændig enige i, at det er, som regeringen siger det skal være.
Min pointe er bare, at sådan er det allerede, og derfor er min pointe den, at regeringen og regeringspartierne er fanget i deres egen retorik.
Man har fremstillet det som en pengemaskine, og nu kommer man i en situation, at det, man gennemfører, er præcis det samme som det, man kalder for en pengemaskine.
Der er ingen ændringer i forhold til det...
Lene Espersen (KF), 2001-12-12:
Mit svar til hr. Jacob Buksti er, at regeringens fremtidige prioritet er, at det ikke er gennemsnitshastigheder og hastighedsgrænser, der er afgørende for, hvor man sætter den automatiske trafikkontrol op.
Det, der er afgørende for regeringen, er, at den automatiske trafikkontrol er nogle steder, hvor det giver mening, fordi det redder menneskeliv.
Der må jeg altså fastholde, sagt til hr. Jacob Buksti, at vi ikke kan være 100 pct. sikre på, at det er den prioritering, der hidtil har været den eneste.
Tværtimod har der jo været en flerleddet strategi om, hvordan man opsatte de her automatiske trafikkontroller. Regeringen indrømmer og siger meget åbent, at der, hvor vi mener, at kræfterne først og fremmest skal bruges, er de steder, hvor man redder menneskeliv ved det, og ikke hvor man nødvendigvis arbejder for at få nedsat gennemsnitshastigheden.
Man kan sige, at de to ting nogle gange kan have et parallelt og et ensartet formål, mens det andre gange vil være et valg, om man gør det ene eller man gør det andet.
Der er vores vurdering altså, at der skal øget fokus på de områder, hvor der er menneskeliv på spil, og den prioritering er regeringen jo i sin gode ret til at foreslå, og det er det, vi har tænkt os at gøre i forbindelse med fremlæggelsen af trafikpakken.
Jacob Buksti (S), 2001-12-12:
Jeg er ked af at måtte sige det, men ministeren kan ikke have læst det her papir, og hvis ministeren har, så er hun ikke i stand til at læse.
Det var under det tidligere spørgsmål.
Hvis man ser på side 4, står der, hvilke typer af veje som er udvalgt: ulykkesbelastede veje, skoleveje og andre særlig belastede veje, vejstrækninger med længere vejarbejde, gennem mindre byer osv.
Så står der under punkt 4.4.: generelt for alle typer veje.
Ja, de tre foregående typer - og det er jo en simpel ting, som ministeren selv siger, at det er logisk, at man kun kontrollerer på de her særlig farlige strækninger, hvis det er steder, hvor der bliver kørt for hurtigt.
Der står ingen steder i det her papir, at man generelt kontrollerer veje, hvor der køres for hurtigt.
Det fremgår jo også på side 2.
Derfor har ministeren ikke dokumentation for det, ministeren siger.
Hvis ikke ministeren vil indrømme det, må jeg jo bede om at få ministerens skriftlige dokumentation for, at i den database, som føres i Vejdirektoratet, er der dokumentation for, at man har vejstrækninger, som ikke er farlige.
Jeg går ud fra, at ministeren ikke er uvidende om dette notat, som ligger bag implementeringen af den eksisterende ordning.
Så er det bare, jeg får den tanke, om ikke regeringspartierne er blevet ofre for deres egen retorik, nemlig den modstand, man har haft mod den automatiske hastighedskontrol, som man hele tiden har beskyldt for at være pengemaskiner osv.
Men det svarer ikke til den måde, den er implementeret på.
Derefter kommer man nu og siger, at nu skal der laves om på den måde, det egentlig implementeres på, og derfor er det, man egentlig siger, at nu går man ind for de pengemaskiner, man hidtil har bekæmpet.
Hvordan hænger det, der står på side 2, ellers sammen: »Den fremtidige indsats vil vi koncentrere om særlig farlige vejstrækninger i byer og på landeveje, på motorveje.
Også de veje, hvor trafikanterne generelt er utrygge ved at færdes på, vil blive kontrolleret.«
Og så er der i øvrigt en gennemgang af strækningerne, som helt svarer til det, som regeringen nu skriver og ikke andet.
Man kan da ikke bare køre på, hvad FDM og folk siger.
Er der dokumentation for det, som ministeren siger?
Ministeren kan jo bare ringe ud til Vejdirektoratet.
Der fører man jo simpelt hen månedlig kontrol og en oplistning af, hvilke strækninger der er blevet kontrolleret.
Er der dér nogen strækninger, som ikke svarer til de her?
For hvis det er tilfældet, er det jo i strid med den måde, det er blevet implementeret på.
Så derfor, kære minister, hvor er forskellen i det, som regeringen foreslår, og som man hele tiden har været imod, og så det her?
Lene Espersen (KF), 2001-12-12:
Vi har i regeringsgrundlaget beskrevet en række initiativer, vi vil tage med henblik på at forbedre trafiksikkerheden, og blandt disse initiativer er ordningen med prøvekørekort, som vi lige har berørt. Jeg vil også pege på regeringens ønske om en generelt skærpet kurs over for spiritusbilister og visse hastighedsovertrædelser.
Det afgørende for regeringen er, at indsatsen for at forbedre trafiksikkerheden rent faktisk ydes dér, hvor der er behov for det, og hvor der vil være en effekt.
Trafiksikkerhed og -kontrol skal naturligvis dække det samlede trafikale landkort, men vi skal bruge kræfterne rigtigt.
Det, det gælder om, er i højere grad at øge trafiksikkerheden ved at skærpe kontrollen med de overtrædelser, som indebærer en reel fare for sikkerheden, og slå hårdt ned på dem.
Det er regeringens opfattelse, og det er også kommet til udtryk i regeringsgrundlaget.
Derfor skal bl.a. fartdisplays og politipatruljering også i øget omfang anvendes til at styrke trafiksikkerheden på steder, der med rette må betegnes som farlige.
Og den automatiske hastighedskontrol skal tilsvarende målrettes mod de sorte pletter og farlige strækninger, vi har.
Det har også været tanken med ordningen.
Der er jeg enig med hr. Jacob Buksti.
Det er imidlertid også fremgået af den offentlige debat, at ganske mange har den opfattelse, at ordningen ikke er skabt med det sigte at øge færdselssikkerheden, men alene er en pengemaskine.
Det tager vi afstand fra.
Vi har derfor også direkte i regeringsgrundlaget redegjort for, at den automatiske hastighedskontrol alene skal anvendes til målrettet at øge trafiksikkerheden.
Det er det klare signal, jeg gerne vil sende til politiet, når man skal udbrede den automatiske hastighedskontrol til hele landet.
Jacob Buksti (S), 2001-12-12:
Jeg vil da gerne først trøste ministeren med, at jeg sandelig ikke er sur, overhovedet ikke.
Jeg forsøger bare at læse mig frem til, hvad regeringen mener i sit regeringsgrundlag, som jeg har forstået at statsministeren synes er meget detaljeret - det mest detaljerede, der nogen sinde er fremlagt i danmarkshistorien.
Men lige på det her punkt er det sådan, at detaljerne altså er gennemført, kan jeg forstå. Det er også derfor, at jeg har rejst det her spørgsmål om den automatiske hastighedskontrol, for jeg kan forstå af regeringsprogrammet, at den i dag satser alt for højt på automatisk hastighedskontrol på sikre omfartsveje, der ikke har nogen afgørende betydning for trafiksikkerheden, og i stedet så skulle man sikre målrettet indsats i forhold til sorte pletter.
Jeg har også set, at ministeren i BT fredag den 7. december siger: »Den automatiske fartkontrol skal ikke være en pengemaskine, hvor kameraerne stilles op på strækninger, hvor man kan knalde flest muligt for at køre for hurtigt.« Jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren har nogen som helst form for dokumentation for det, og hvordan det svarer til det grundlag, som ligger bag implementeringen af den ordning, man er i gang med.
Lene Espersen (KF), 2001-12-12:
Et eller andet sted kan jeg jo godt sætte mig ind i, at hr. Jacob Buksti som tidligere trafikminister er meget utålmodig efter, at så mange initiativer som overhovedet muligt skal sættes ud i livet.
Regeringens holdning er altså den, at vi faktisk meget langt hen ad vejen deler hr. Jacob Bukstis interesse for at gennemføre tilstrækkelig med initiativer til at sikre trafiksikkerheden mere, end det i dag er tilfældet.
Jeg har lidt svært ved at forstå den surhed, der kommer fra den tidligere trafikminister, for vi har rent faktisk anerkendt, at det lovforslag, som vi også selv var med til at stemme for sidste år, var et skridt i den rigtige retning.
Men jeg må jo så også sige til hr. Jacob Buksti, at regeringen altså har mange, mange spændende og nye ideer i tankerne om, hvad der skal ske på det færdselspolitiske område.
Det vil afvente en samlet fremlæggelse, så man viser, at der er en sammenhæng i tingene.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jacob Buksti (S), 2001-12-12:
Synes ministeren ikke, at det er lidt fattigt, når det er sådan, at man har en overskrift, der hedder »Sikker trafik«, og at man vil forbedre trafiksikkerheden, at vi så får at vide, at det er sådan noget, man arbejder med?
Men der står trods alt nogle konkrete ting, og en af de konkrete ting, der står, og som fylder næsten en tredjedel af det, der står i afsnittet, er allerede gennemført.
Og så vil ministeren ikke svare på det helt enkle spørgsmål, om man vil tage det initiativ, som lå i den tidligere regerings fartbølleplan.
Vi har faktisk arbejdet med det her, og vi havde en række planer.
Det agter
ministeren ikke at gennemføre.
Derfor må jeg læse det her sådan, at grunden til, at regeringspartierne skriver det her, er, at man bruger det som en undskyldning for ikke at diskutere klippekort, hvilket også er blevet fremhævet af en række af de to regeringspartiers ordførere i den diskussion, vi har haft op til det her.
Lene Espersen (KF), 2001-12-12:
Hr. Jacob Buksti og de øvrige medlemmer af det ærede Folketing må afvente, at vi kommer med en samlet pakke.
Jeg vil ikke allerede her begynde at løfte sløret for, hvad vi har forestillet os der skal ske i den samlede færdselspakke, der bliver fremsat. Men jeg kan da berolige hr. Jacob Buksti og sige, at det er regeringens intentioner at gennemføre regeringsgrundlaget, og det betyder, at der vil blive en bred vifte initiativer til forbedring af trafiksikkerheden, herunder også, at vi forlænger den foreslåede kørekortsprøvetid til 3 år, fordi vi ikke mener, at 2 år er tilstrækkeligt til at sikre, at de unge bilister også får tillært sig de færdigheder, der skal til, for at vi undgår de meget voldsomme trafikuheld, som i dag forekommer.
Jacob Buksti (S), 2001-12-12:
Stadig væk må jeg blot konstatere, at det eneste nye, der ligger på det her område, er, at man vil forlænge prøveperioden fra 2 til 3 år.
Ministeren svarer ikke på det meget konkrete spørgsmål, jeg stillede, som der kan svares ja eller nej på: Agter ministeren at fremsætte det forslag, som den tidligere regering arbejdede med, om indførelse af et klippekort?
Ja eller nej.
Lene Espersen (KF), 2001-12-12:
Det er klart regeringens opfattelse, at vi skal have styrket trafiksikkerheden, og det er regeringens intention i det nye år at fremlægge en samlet plan, der styrker trafiksikkerheden.
Så de konklusioner, hr. Jacob Buksti drager, er fejlagtige i forhold til det, som regeringen har lagt op til i regeringsgrundlaget.
Der vil blive tale om en samlet pakke med mange initiativer.
Og som jeg understregede i min første besvarelse
til hr. Jacob Buksti
Men det ligger naturligvis i overvejelserne, at såfremt det ikke er tilstrækkeligt, må vi jo se på, hvad vi yderligere kan tage af initiativer for at få det her til at fungere bedre.
Så det er regeringens hensigt, at der skal ske noget på området.
Vi sætter trafiksikkerheden meget højt, og derfor vil jeg absolut ikke afvise, at der kommer yderligere initiativer ud over det, der allerede står nævnt i regeringsgrundlaget.
Regeringsgrundlaget er med andre ikke udtømmende på det område.
Jacob Buksti (S), 2001-12-12:
Jeg hører ministerens svar således, at ministeren bekræfter, at den eneste forskel, der er mellem den vedtagelse, der allerede er, og så det, regeringen vil komme med, er, at man vil forlænge prøveperioden fra 2 til 3 år.
Så kan man selvfølgelig filosofere over, hvorfor det kan være, at Venstre og De Konservative ikke stillede det forslag, da det var til behandling i foråret.
Er det rigtigt opfattet af mig, at bag det her ligger
også, at den nuværende regering ikke har planer om at videreføre de planer, som den daværende regering havde om indførelse af et klippekort i forbindelse med færdselsforseelser, og dermed, at det, der her kommer, i realiteten ikke er en forbedring af trafiksikkerheden, men blot en understregning af det, som allerede er gennemført, og at man skrotter en række af de tiltag, som var en del af den daværende regerings fartbølleplan?
Lene Espersen (KF), 2001-12-12:
Der er efter regeringens opfattelse behov for øget trafiksikkerhed på de danske veje, og regeringen har derfor i sit regeringsgrundlag »Vækst, velfærd - fornyelse« peget på en række områder, hvor vi mener, der er brug for nye initiativer og stramninger af den eksisterende færdselslovgivning.
Vi ved alle, at en bestået køreprøve ikke er ensbetydende med, at man er verdensmester i at køre bil.
Det kræver øvelse og rutine, hvilket så også kommer til udtryk i det forhold, at unge trafikanter har været og er overrepræsenteret i ulykkesstatistikkerne.
Hertil kommer, at vi må erkende, at bilen i visse kredse blandt de unge snarere opfattes som et - og det er vist ikke for meget at sige - livsfarligt stykke legetøj end som det praktiske transportmiddel, det er.
Som det fremgår af regeringsgrundlaget, er det derfor regeringens opfattelse, at alle nye bilister skal have deres kørekort på prøve de første 3 år.
Og nu er det ikke semantikken, der skal splitte hr. Jacob Buksti og regeringen ad, men det, der rent faktisk står i regeringsgrundlaget, er, at nye bilister skal have deres første kørekort på prøve de første 3 år.
Det er en ordning, som retter sig mod alle nye bilister, men som efter regeringens opfattelse i praksis især skulle virke præventivt over for unge førstegangsbilisters vilde og hasarderede bilkørsel.
Regeringen mener på den baggrund, og det også er det, der kommer til udtryk i regeringsgrundlaget, at en prøveperiode på 2 år er for kort tid.
Nye bilister skal i stedet have deres kørekort på prøve i 3 år, og det agter regeringen af forslå i det nye år sammen med regeringens øvrige initiativer på trafikområdet.
Regeringen vil desuden sikre, at ordningen med prøvekørekortet følges tæt, således at vi om nødvendigt hurtigt kan tage de yderligere skridt, der måtte være nødvendige for at dæmme op for nogle bilisters helt uacceptable adfærd i trafikken.
Jacob Buksti (S), 2001-12-12:
Jeg har forstået, at statsministeren har gjort det til et bannermærke for den ny regering, at det, man siger, også er det, man gør, at retorikken også svarer til indholdet.
Derfor undrer det mig, at der står, at man vil indføre et kørekort på prøve, al den stund et enigt Folketing den 1. juni i år vedtog et sådant, som træder i kraft her pr. 1. januar 2002.
Og derfor vil jeg spørge, om grunden til, at man skriver det i regeringsprogrammet, er, at Venstre og De Konservative, da man skrev regeringsprogrammet, ikke har været klar over, at der er sådan en vedtagelse, eller det er, fordi der er noget helt dramatisk nyt i det forslag, der ligger her.
»Hvad mener ministeren at forskellen er på det kørekort på prøve, som regeringen foreslår i sit regeringsgrundlag, og så det kørekort på prøve, som allerede er vedtaget, jf. lov nr. 498 af 7. juni 2001, og som træder i kraft 1. januar 2002, bortset fra at prøveperioden i regeringens forslag er 3 år i stedet for 2 år?«
Skriftlig begrundelse
Regeringen nævner i sit regeringsgrundlag »Vækst, velfærd - fornyelse«, at nye bilister skal have deres første kørekort på prøve de første tre år.
Der er imidlertid allerede vedtaget et sådant kørekort på prøve med vedtagelsen af lovforslag nr. 225, lov nr. 498 af 7. juni 2001, hvorefter førere, der begår en overtrædelse af færdselsloven inden for de første to år, efter at de pågældende første gang har fået kørekort, og hvor overtrædelsen har en sådan grovhed, at den i dag vil medføre betinget frakendelse af førerretten, bliver pålagt et kørselsforbud.
Det betyder, at kørekortet bortfalder, idet den pågældende bliver stillet som ikke at have bestået sin oprindelige køreprøve.
Henriette Kjær (KF), 2001-12-12:
Ja, jeg vil meget gerne lade det her område følge meget nøje og selvfølgelig også give informationer til Folketinget.
Jeg er nu ved at analysere, om det tal på 2.200 pladser, som LOS anslår, der er behov for i fremtiden, er dækkende.
Så ser jeg med forventning frem til anbringelsesudvalgets anbefalinger, for det kunne jo også være, at man kunne sætte ind med meget mere forebyggelse eller på andre måder rykke ved det her tal.
I hvert tilfælde prøver vi også at udarbejde et estimeret overslag over, hvad behovet for pladser i forvejen er, om det tal, der er nævnt i ugebrevet Mandag Morgen, er korrekt, og det er klart, at Folketinget vil blive orienteret med hensyn til de overvejelser, vi vil gøre os.
Villy Søvndal (SF), 2001-12-12:
Tak til ministeren for svaret.
Også tak for det, jeg bemærkede mig, at ministeren har taget det her op som en af sine første prioriteringer, det synes jeg, ministeren fortjener stor ros for, også for optagetheden af de svageste grupper.
Det her er uden tvivl en af de allersvageste grupper, nemlig børn, der ikke kan bo nogen steder, og hvor det offentlige ikke er i stand til at sikre dem en plads.
Jeg vil så spørge ministeren - for jeg synes til gengæld, ministeren henholdt sig meget til allerede indgåede aftaler - om ministeren også for Folketinget vil fremskaffe dokumentation for, hvor stor pladsmangelen faktisk er, så vi kan håndtere den.
Gættet i ugebrevet Mandag Morgen er jo, at vi i løbet af en årrække vil komme til at mangle op imod 2.200 pladser.
Må jeg forstå ministeren sådan, at ministeren vil holde Folketinget underrettet om det, og er ministeren enig i Mandag Morgens analyse af, at behovet, vi taler om, er i den størrelsesorden?
»Vil ministeren kommentere artiklen i ugebrevet Mandag Morgen om, at mangelen på pladser til anbragte børn og unge, som allerede i dag er markant, vil vokse dramatisk i den kommende tid, således at mindst 2.200 børn kan komme i klemme, og hvad agter regeringen at foretage sig i den sammenhæng, herunder tænkes specielt på regeringens erklærede mål om at være optaget af de allersvageste?«
Anne Baastrup (SF), 2001-12-12:
Jeg takker, og så kvitterer jeg i øvrigt for ministerens eget valg.
Det var et meget smukt svar, som i virkeligheden ikke var noget svar.
Spørgsmålet er meget konkret.
I marts 2003 står Søfartsstyrelsen for at skulle finde nye lokaler.
Det er en relativt stor arbejdsplads.
Det vil være en arbejdsplads med en lang række muligheder for job for folk på Fyn.
Derfor bliver jeg nødt til at få erhvervsministen til at konkretisere det lidt mere.
At finde et lejemål af denne her størrelse inden marts 2003 er ikke nemt, så jeg må bede erhvervsministeren om at være lidt mere konkret: Hvornår får vi denne her redegørelse?
Vil redegørelsen også omfatte den tredje pind, som erhvervsministeren så meget smukt læste op, om eksisterende arbejdspladser med henblik på udflytning?
Og så er det jo ikke en hemmelighed, at Søfartsstyrelsen er en af de statslige styrelser, der nemmest kan placeres, for det er en statslig styrelse, der har et virkeområde, hvor det er relativt relevant at ligge i nærheden af noget vand, eksempelvis i Svendborg.
Bendt Bendtsen (KF), 2001-12-12:
Jeg vil først ønske spørgeren til lykke med et flot valg i det fynske med et stort personligt stemmetal.
Det vil jeg gøre, inden jeg besvarer spørgsmålet om Søfartsstyrelsens udflytning til Svendborg.
Jeg vil gerne slå fast, at Søfartsstyrelsen i dag har til huse i et lejemål, der er uopsigeligt indtil marts 2003, men det er rigtigt, at styrelsen har undersøgt mulighederne for at finde bedre egnede lokaler, som styrelsen eventuelt kunne flytte til, men der er altså ikke tale om nogen tvangssituation.
Så kan jeg sige, at jeg er fuldstændig enig i den vedtagelse, som skete i Folketinget i marts 2001, hvor regeringen pålægges at prioritere hensynet til en ligelig regional udvikling i Danmark højt, og at man tager hensyn til alle de dele af landet, hvor vi kan sige, at den økonomiske udvikling ligger under gennemsnittet, når vi nu taler om beslutninger om at placere nye statslige arbejdspladser eller nedlægge eksisterende statslige arbejdspladser.
Jeg kan sige, at den daværende regering blev pålagt at udarbejde og fremlægge en analyse af mulighederne for en udflytning af eksisterende statslige institutioner og arbejdspladser fra hovedstadsområdet til den øvrige del af landet.
Jeg kan sige, at den analyse vil nu blive færdiggjort, hvorefter diskussionen kan begynde.
Derfor mener jeg, at vi bør afvente de endelige resultater af arbejdsgruppens arbejde, inden vi tager hul på en drøftelse af enkeltinstitutioners placering. Så jeg vil sige, at vi afventer, at den arbejdsgruppe er færdig med at drøfte sagen, og så mener jeg, vi igen bør have diskussionen om prioriteringen og udflytningen af enkelte institutioner.
Anne Baastrup (SF), 2001-12-12:
»Hvilke planer har ministeren om den fremtidige placering af Søfartsstyrelsen set i lyset af, at regeringspartierne sammen med resten af Folketinget vedtog en beslutning om, at statslige styrelser skal overvejes at blive placeret i provinsen, hvis der er saglig begrundelse herfor, og denne ses at være til stede, når det drejer sig om Søfartsstyrelsen, idet der i Svendborg er mange forskellige institutioner og samarbejdspartnere, som naturligt er en del af Søfartsstyrelsens ansvarsområde?«
Skriftlig begrundelse
I marts 2001 blev følgende vedtaget: »Regeringen pålægges ved beslutninger om placering af nye og nedlæggelse af eksisterende statslige arbejdspladser og institutioner, at prioritere hensynet til en ligelig regional udvikling i Danmark højt og således tage hensyn til de egne af landet, hvor den økonomiske udvikling ligger under gennemsnittet.
Regeringen pålægges endvidere inden udgangen af indeværende år at udarbejde og fremlægge en analyse af mulighederne for udflytning af eksisterende statslige institutioner og arbejdspladser fra hovedstadsområdet til den øvrige del af landet.
På baggrund af analysen pålægges regeringen samtidig at fremlægge konkrete planer om udflytning af et antal eksisterende statslige arbejdspladser med henblik på at styrke udviklingen i de dele af landet, hvor udviklingen er svagest«.
Da Søfartsstyrelsen står foran at skulle finde nye lokaler, er det efter spørgerens opfattelse oplagt, at regeringen nøje overvejer, om ikke det netop er denne institution, der som den første skal leve op til den her nævnte vedtagelse.
I Svendborg er der en lang række institutioner og redere, som har hjemsted, og spørgeren finder derfor, at det ville være en rigtig god ide, at regeringen snarest tager initiativ til at flytte styrelsen.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-12-12:
Hr. Ole Stavad lever i sandhed ganske op til det velfortjente ry, som hr. Ole Stavad har fået for at være dette lands mest nidkære skatteopkræver, og jeg kan kun ønske hr. Ole Stavad tilbage i rollen som den nidkære vogter på skatteområdet.
Det tror jeg kan være i en fælles interesse.
Jeg tror, at befolkningen ved at lytte til hr. Ole Stavad hver gang vil prise sig lykkelig over, at der nu er kommet en ny regering, der ikke kunne drømme om at gennemføre alle de forhøjelser af skatter og afgifter, som hr. Ole Stavad kunne finde på. Hermed sluttede spørgsmålet.