runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jann Sjursen (KRF), 2000-10-05:
Jeg kender Venstres synspunkter.
Hvis man taler om pejlemærker, hvis man taler om værdier, så er det jo sådan set en interessant debat, om Venstre egentlig vil, at vi skal have en butiksstruktur, om vi skal have en lukkelov, der bare baserer sig på, at markedet - supermarkedet havde jeg nær sagt - skal have åbent ikke bare i alle døgnets 24 timer, men også alle ugens 7 dage.
Dér er det, at jeg vil spørge fru Ulla Tørnæs, om det alligevel ikke vil være værdifuldt for befolkningen, at man lægger vægt på, at der er forskel på arbejde og fritid, og at der faktisk også gives en mulighed i hvert fald for de fleste til bare én gang om ugen at kunne sige: Der vil vi have lov til at holde fri og selv bestemme, hvad vi så i øvrigt vil gøre, nemlig om søndagen.
Er det ikke noget, som i virkeligheden også har været kulturbærende - hvis jeg skal svinge mig lidt op - for det danske samfund i mange år?
Hvorfor vil Venstre, at alle dage skal blive til hverdage?
Det er da et godt spørgsmål, når vi taler om pejlemærker, og det var det, fru Ulla Tørnæs efterlyste tidligere, og jeg må sige, at der synes jeg da egentlig, at regeringen - uanset jeg ikke er enig i dens lovforslag fuldt ud - faktisk har bedre fat end Venstre, hvis det endelig er det, der er tale om.
Klaus Kjær (DF), 2000-10-10:
Det er da også der, man trækker på de sociale ydelser, som det pågældende land eventuelt skal yde.
Så kan man altid diskutere, hvornår den opsparing har fundet sted.
Den kunne jo i teorien lige så godt hidrøre fra - det kommer an på, fra hvilken vinkel man ser det - pensionistens tidligere arbejdsliv, hvor han har indbetalt sin skat netop til finansiering af sin efterfølgende folkepension. Og så er der et helt andet moment, der spiller ind.
Det omvendte forhold gør sig jo også gældende.
Kommer der en statsborger fra Belgien til Danmark og bosætter sig i Danmark, jamen så er det da rimeligt, at han betaler skat her i Danmark af de indtægter, han har fra Belgien.
Han vil jo så i givet fald også kunne trække på de sociale ydelser, der er i Danmark.
Så har han dog bidraget noget til det, han får fra den danske stat.
Kim Behnke (FRI), 2000-10-10:
Jamen jeg er da glad for at vide, at den lov om ophævelse af dobbeltbeskatningsoverenskomsten med Singapore, som Folketinget vedtog i maj i år, ikke længere har noget indhold.
Så kan den komme med i et af mine kataloger over de mange love, som vi kan se at få fjernet.
Det, der bringer mig herop, var ministerens bemærkninger
om, at hvis det ændringsforslag til Belgienoverenskomsten, som var til afstemning i sidste samling, og som 89 mandater stod bag, var blevet vedtaget, så ville ministeren have trukket sit forslag tilbage.
Underforstået, at her var 89 mandater, som bare ud i den blå luft havde lavet et eller andet.
Jeg er nødt til at gøre ministeren opmærksom på, at i sidste samling beder Skatteudvalget om teknisk bistand fra ministeren til lovforslag nr. L 71, bilag 16. Det oversender ministeren så, og det er det, 89 mandater bruger.
Ministeren slutter godt nok af med ikke at kunne anbefale det, men hvis det ligefrem skulle være så katastrofalt, at ministeren slet ikke ville have sin lov, så burde ministeren jo have givet udvalget den tekniske bistand, at vi havde fået et ændringsforslag, som rent faktisk kunne vedtages af Folketinget.
Det vil jeg da bede ministeren om at tage med hjem, for nøjagtig det samme ønske kommer igen.
Så vi kan lige så godt få lavet ændringsforslaget ordentligt denne her gang, så ministeren også kan leve med en lov, der bliver vedtaget, og hvor det ændringsforslag måtte være vedtaget.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-10-10:
Vi er i Kristeligt Folkeparti positive over for, at man indfører disse dobbeltbeskatningsaftaler; det mener vi er rigtigt.
Det, der så altid er det, man må vurdere, når man indfører dem, er, om der i nogle tilfælde er tale om lovgivning med tilbagevirkende kraft.
Der fandt vi jo ikke fuldt fodslag i forståelse af L 22, og jeg må sige til skatteministeren, at der må vi have en drøftelse, for mon ikke vi også på det punkt burde kunne finde hinanden?
Det skal da i hvert fald være mit håb.
Nu har vi god tid til at gå ind i en dialog, og vi vil stille spørgsmålet via udvalget, for jeg synes, det smukkeste ville være, at vi, også når det gjaldt dobbeltbeskatningsaftalen med Belgien, fandt hinanden i bred enighed.
Det vil være min indfaldsvinkel.
Derimod har jeg ikke fundet, der var nogen ting, der ville give problemer, så vidt jeg har kunnet se indtil nu i hvert fald, med de andre tre forslag.
Men med Belgien trænger vi til en lille dialog.
Mon ikke den vil kunne ende på en god måde?
Det vil være min optimistiske indfaldsvinkel.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-10-10:
Kristeligt Folkeparti synes, at det her er et rigtigt forslag.
Det er jo, som flere også har været inde på, en opfølgning af en aftale, hvor en række EU-lande er med.
Men også miljøsignalet og miljøvinklen er rigtig med denne afgiftsdifferentiering. Så kan man, og det er klart i de her dage, hvor der forhandles indtægter og udgifter, jo altid have mange drøftelser af, at nu får vi lidt penge ind her, men det er da udmærket.
Vi har mange gode tanker om, hvad de penge nyttigt kunne bruges til, og det får vi vel også afklaret i den kommende tid.
Men det ændrer ikke ved, at vi synes, det er et godt lovforslag.
Ole Stavad (S), 2000-10-10:
Og derfor hænger det, hr. Klaus Kjær forfægter, ikke sammen.
Thomas Adelskov (S), 2000-10-10:
Det her lovforslag dokumenterer jo, at ikke alle forslag, der kommer fra skatteministeren, er et spørgsmål om at skabe merprovenu til statskassen.
Formålet med det her forslag er netop at lempe beskatningen af pensionister med bopæl i udlandet.
Konkret indebærer forslaget, at alle pensionister med bopæl i udlandet vil blive sidestillet med de såkaldte grænsegængere.
Udgør pensionen således mere end 75 pct. af den samlede indkomst, vil man fremover have mulighed for at udnytte ligningsmæssige fradrag, ægtefælles uudnyttede personfradrag og renteudgifter stort set i lighed med herboende pensionister og lønmodtagere.
I dag er hovedreglen, at personer med bopæl i udlandet, der samtidig er skattepligtige af løn, overskud fra selvstændig virksomhed eller pension fra Danmark, ikke kan få fradrag for renteudgifter, underholdsbidrag m.m.
Baggrunden er, at personer med bopæl i en anden stat normalt har fordel af fradrag i den stat, man har taget ophold i.
Udgør indkomsten fra Danmark alene den samlede indkomst eller en væsentlig del af den samlede indkomst, har man imidlertid ikke de samme muligheder for at udnytte de ligningsmæssige fradrag fra bopælsstaten.
I 1995 indførtes således en grænsegængerregel, der giver personer med løn eller indkomster fra selvstændig erhvervsvirksomhed mulighed for at udnytte ligningsmæssige fradrag efter nogenlunde samme regler som personer med bopæl her i landet, såfremt indkomsten fra Danmark udgør mindst 75 pct. at den samlede indkomst.
De gældende grænsegængerregler omfatter i dag ligeledes pensionister, dog kun i det omfang at de har været dækket af grænsegængerreglen i 5 af de sidste 10 år før pensionsordningen.
L 26 fjerner denne begrænsning og ligestiller alle pensionister med bopæl i udlandet efter grænsegængerreglen.
Jeg skal derfor meddele, at Socialdemokratiet på den baggrund støtter forslaget.
Svend Aage Jensby (V), 2000-10-10:
Den socialdemokratiske ordfører har jo fuldstændig korrekt redegjort for indholdet af det foreliggende forslag, og jeg skal straks tilkendegive, at Venstre støtter lovforslaget.
Så kan jeg til opmuntring for skatteministeren sige, at for ikke så længe siden var jeg i Spanien, og der var en artikel, hvor skatteministeren for en gangs skyld fik ros.
Det er ikke det, man normalt ser.
Frank Aaen (EL), 2000-10-10:
Den mest omdiskuterede aftale med Belgien støttede vi sidst, den var til behandling, og det gør vi stadig væk.
De andre har vi gennemgået, og så vidt vi kan se, opfylder de de normale principper, vi har stillet for at kunne støtte en dobbeltbeskatningsaftale, så derfor kan vi også støtte de øvrige aftaler.
Brian Mikkelsen (KF), 2000-10-10:
Det Konservative Folkeparti vil gerne bidrage til roseriet.
Det er jo et sjældent fænomen, vi er vidner til i dag.
Landets skatteminister, hr. Ole Stavad, fremsætter forslag om lempelse af beskatningen for en befolkningsgruppe.
Det er jo noget, som vi alle sammen ville have forsvoret, i hvert fald lige indtil nu, og det er ikke ligefrem den devise, som ministeren normalt arbejder efter.
Men ikke desto mindre skal vi jo i dag behandle et forslag om at give pensionister, der bosætter sig i udlandet, skattemæssige vilkår, svarende til pensionister bosiddende i Danmark, og det er jo ensbetydende med en nedsættelse af skattebetalingen for disse mennesker. Det er sund fornuft.
Det er logisk, og det er også rimeligt.
Det er et forslag, som det er svært at være imod, fordi hvorfor skal pensionisten, der har lyst til at tilbringe sin alderdom i Frankrig, stilles ringere end de pensionister, der vælger at blive i Danmark, når man har betalt sin skat?
Begge har jo arbejdet for pensionen gennem et langt og hårdt arbejdsliv, og begge har betalt skatten.
Derfor er vi fra konservativ side glade for, at regeringen nu tager initiativ til, at pensionister bosiddende i udlandet med størstedelen af indkomsten stammende fra Danmark får mulighed for samme ligningsmæssige fradrag som alle øvrige pensionister.
Det er jo ganske rimeligt og sund fornuft.
Det betyder, at skatteministeren er glad, vi er glade, pensionisterne er glade, alle er glade.
Det er helt rart at sige det heroppefra.
Klaus Kjær (DF), 2000-10-10:
Nu skal vi ikke trække denne her debat i langrag, for det handler om nogle ideologiske opfattelser.
Men jeg vil bare sige til skatteministeren, at da der er tale om gensidige aftaler, eksempelvis inden for EU-landene, så gælder det modsatte jo også.
Hvis f.eks. en dansker får brug for sygehusbehandling i Belgien, får han selvfølgelig også den behandling, når han er dér.
Anders Samuelsen (RV), 2000-10-10:
Det Radikale Venstre er positivt indstillet over for lovforslagene.
Aftalerne har til formål at undgå dobbeltbeskatning og skatteunddragelse ved grænseoverskridende økonomiske transaktioner mellem Danmark og de fire lande.
Aftalerne enten erstatter eksisterende aftaler eller repræsenterer et helt nyt samarbejde.
Jeg skal på den baggrund meddele, at Det Radikale Venstre kan støtte lovforslagene.
Kim Behnke (FRI), 2000-10-10:
I det omfang Folketinget har tænkt sig at følge de EF-direktiver og aftaler, der bliver indgået i EU, så har vi her et af de lovforslag, der må betragtes som en ren ekspeditionssag.
Det er en protokol, der er artikler i den protokol, og det er oplyst i artikel 5.
Og med mindre ministeren har ramt forkert på lommeregneren, når han har skullet omregne euroen til danske kroner, er der jo ikke så meget at handle om.
Det er tabeloplysninger, der bare er oversat til et dansk lovforslag. Er det så en god idé det her?
Men det er jo ikke nok, at disse seks lande indgår en sådan aftale.
De lastbiler på danske landeveje, som i øjeblikket udgør den allerstørste miljøbelastning, er lastbiler fra Østeuropa.
De kører på meget dårlig dieselolie, og chaufførerne køber ikke den ultralette eller miljøgrønne, eller hvad man nu kalder den danske dieselolie, mens de er her i landet.
De har lastbiler, som er meget gamle, som har en meget dårlig vedligeholdelsesstandard, tit med nedslidte dæk, som betyder, at de ofte er involveret i problematiske trafikuheld osv.
Så ud fra ønsket om at gavne trafikmiljøet så har regeringen stadig væk en stor opgave set i relation til at få gjort de lastbiler fra især Østeuropa, som kører på danske veje, mindre forurenende.
Tilbage er så de danske lastbiler, og dér er der altså indgået denne aftale, og den må jo effektueres.
Men er det det her, som for alvor giver bedre danske lastbiler?
Nok har vi en lastbilpark i Danmark, som for en dels vedkommende er af lidt ældre dato, men det er ikke mit indtryk, at det er dem, der kører de fleste kilometer.
De chauffører, der kører for de større vognmænd, har nemlig lastbiler af nyere dato af den simple grund, at det er de nødt til for at kunne leve op til de konkurrencekrav, der er.
Næh, det, der for alvor kan gøre en forskel i Danmark, er, at vi får monteret partikelfiltre på lastbilerne.
Og i de forhandlinger, som ministeren har med lastvognserhvervet, vil det være nyttigt, hvis man får en aftale med erhvervet om, hvordan vi kan få partikelfiltre monteret, ikke kun på nye lastbiler, men også på mange af de gamle.
Det er jo klart en økonomisk belastning for vognmændene at skulle montere disse partikelfiltre, og når ministeren nu i det her tilfælde måske næsten modstræbende skal tage imod et provenu på 30 mio. kr., så er der jo altså en mulighed for at lave en aftale med erhvervet om udbredelse af partikelfiltre. Jeg er så til gengæld enig med de ordførere, der har gjort sig nogle betragtninger om erhvervets nuværende konkurrencesituation.
Men der er jo ministerens fremsættelsestale.
Det er jo dér, ministeren har mulighed for at give Folketinget et politisk budskab om, hvad der så i øvrigt skal gøres for at sikre en fornuftig konkurrenceevne i vognmandserhvervet.
Nu har ministeren ikke benyttet den skriftlige anledning til at komme med det budskab, men jeg håber, at ministeren vil benytte den mundtlige anledning til at komme med det.
Aage Frandsen (SF), 2000-10-10:
Ideen med dobbeltbeskatningsaftalerne er jo, at virksomheder/personer, som kunne være skattepligtige i to lande, altså ikke skal beskattes i to lande, og det drejer sig derfor om i den her forbindelse at sikre, at de mennesker, det drejer sig om, ikke, for at sige det sådan på jævnt dansk, bliver for hårdt beskattet.
Det er en lempelse i forhold til, hvad det ellers kunne være.
De fire forslag, der ligger her, mener vi alle sammen ligger inden for, skal vi sige, rimelighedens grænse, for
det er jo et spørgsmål, hvor meget man skal begunstige, hvor meget man skal opretholde nogle stramninger, og derfor kan vi støtte disse fire forslag.
Brian Mikkelsen (KF), 2000-10-10:
Så er dobbeltbeskatningsoverenskomsterne på programmet igen, og vi har denne gang fire aftaler at forholde os til. Jeg vil godt fastslå, at vores stemmer blev afgivet korrekt, da vi i sidste samling sagde nej til dobbeltbeskatningsaftalen med Belgien.
Vi stemte nej til forslaget dengang, fordi vi fandt, at overenskomsten rammer pensionister allerede bosiddende i Belgien urimelig hårdt, og det nej står vi altså fast ved.
Et særligt fradrag uanset størrelsen fratager ganske vist nogle pensionister for ekstra regninger, mens andre pensionister med højere pensionsindkomster jo så til gengæld må betale ved kasse 1 med dette forslag, og det er ikke rimeligt.
Der bør være ens vilkår for alle uanset pensionens størrelse.
Hvis man kigger på forslagene om overenskomster med henholdsvis Makedonien og Uganda, er vi fra konservativ side positivt indstillet over for dem.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi fra konservativ side ikke umiddelbart er villige til at pålægge erhvervslivet yderligere byrder, men vi vil selvfølgelig benytte udvalgsarbejdet til fuldt ud at få klarlagt, hvilke konsekvenser ændringerne vil få for dansk erhvervsliv - det kan være de banker, der er placeret; der er et stort rederi, der påtænker at flytte fra området vistnok på grund af det her -
og derefter vil vi tage stilling til forslaget.
Umiddelbart vil vi da godt være med til forslaget.
Det er rimeligt at lave en dobbeltbeskatningsaftale, som er moderne, med Singapore, men den skal altså ikke belaste erhvervslivet yderligere.
Svend Aage Jensby (V), 2000-10-10:
Jeg skal med hensyn til lovforslag nr. L 22 henholde mig til de bemærkninger, vi fra Venstre gjorde ved dette forslags tidligere behandling.
Det er jo rigtigt, at det bortfaldt i sidste samling.
Indholdet af forslaget er det samme, og ministeren kender vores holdning.
Kan vi finde ud af at lave det sådan i de her overenskomster, at de personer, der bor i de pågældende lande, ikke bliver ramt, om jeg så må sige med tilbagevirkende kraft, på deres pensioner, så er det også skatteministerens klare indtryk, at Venstre stort set kan støtte de principper, der ligger bag forhandlingerne om dobbeltbeskatningsoverenskomsterne.
Med hensyn til Makedonien, som nu er blevet et selvstændigt land, hvilket har ført til denne overenskomst, der er omhandlet i lovforslag nr. L 23, har jeg også kun den ene bemærkning, at jeg synes, det ser ud, som om der er en uoverensstemmelse i det, der anføres i fremsættelsestalen, og så det i bemærkningerne side 16 med hensyn til den fremtidige beskatning af pensioner, fordi der i bemærkningerne side 16 nederst i venstre spalte står, at i fremtiden kan pensioner og andet vederlag i forbindelse med ansættelsesforhold beskattes i kildestaten, selv om pensionsbeløbene udbetales til pensionister, der er hjemmehørende i Makedonien.
Men i fremsættelsestalen står der under Makedonienoverenskomsten: »Ændringerne vil dog alene gælde for personer, der bliver hjemmehørende i Makedonien og modtager pension, efter overenskomsten er trådt i kraft.« Hvis det er det sidste, der gælder, så støtter vi lovforslaget.
Der er ellers fornuftige ting i forslaget, men det er det her, vi må forholde os til.
Kan vi finde ud af noget under udvalgsbehandlingen på det punkt her, kan det jo være, situationen vil blive en anden.
Med hensyn til Uganda er der ingen problemer af den art, som jeg har hæftet mig ved i situationen med Belgien og Makedonien, så vi kan støtte det sidste forslag.
Hugo Sørensen (S), 2000-10-10:
De fire lovforslag om dobbeltbeskatningsoverenskomster, der behandles i dag, indeholder alle regler for, hvornår Danmark og en anden stat skal beskatte forskellige former for indkomst, som en person, der er hjemmehørende i den ene stat, bopælsstaten, modtager fra den anden stat, kildestaten.
Formålet er bl.a. at undgå dobbeltbeskatning.
Baggrunden for dobbeltbeskatningsoverenskomster er desuden at give virksomheder og personer bedre erhvervsmæssige vilkår i forbindelse med etablering, investering og arbejde i udlandet.
Forslaget blev forkastet ved tredje behandling på grund af en fejlafstemning.
Det nuværende lovforslag medfører en række ændringer i forhold til aftalen af 1999.
Overenskomstens regler om udbytte udformes i overensstemmelse med EU's moder- og datterselskabsdirektiv.
Renter, der betales fra en stat til en person eller et selskab i en anden stat, kan i fremtiden højst beskattes i kildestaten med 10 pct. mod tidligere 15 pct.
Erhvervsmæssige renter er dog i vidt omfang undtaget fra denne beskatning.
Overenskomstens regler om pension ændres, så alle pensionister som hovedregel kan beskattes i den stat, hvorfra pensionen udbetales, selv om modtageren er bosat i en anden stat.
Dobbeltbeskatningsoverenskomsten mellem Danmark og Makedonien afløser i forholdet mellem de to stater dobbeltbeskatningsoverenskomsten af 1981 mellem det tidligere Jugoslavien og Danmark.
Regeringen underskrev den 3. juli 2000 en ny dobbeltbeskatningsoverenskomst med Singapore.
Den nye overenskomst betyder, at regeringen ikke vil benytte den mulighed for at opsige den gældende overenskomst, som Folketinget gav lov til den 31. maj 2000.
Den nye overenskomst afløser den gældende overenskomst fra 1986, der har en utilfredsstillende virkning for dansk beskatning.
Endelig er der mellem Danmark og Uganda indgået en dobbeltbeskatningsaftale.
Kildestatens muligheder for at beskatte udbytte og renter begrænses efter overenskomst i forhold til det, som er muligt uden en dobbeltbeskatningsoverenskomst.
Danmark bevarer muligheden for at beskatte pensioner og offentlige ydelser, som udbetales til en person i Uganda.
Dobbeltbeskatningsoverenskomsten indeholder bestemmelser om, at de to lande skal yde hinanden bistand i forbindelse med inddrivelse af skatter.
Ole Stavad (S), 2000-10-10:
Derfor vil det være en isoleret belastning for danske vognmænd, som vi ikke tilsvarende, ej heller når de kører i Danmark, vil kunne pålægge udenlandske vognmænd.
Frank Aaen (EL), 2000-10-10:
Det skete så ikke, og nu er der så lavet en ny aftale med nogle lande, hvor det heller ikke er med, og det kan man da godt undre sig over.
Det er da rigtig nok, at hvis Danmark gjorde det alene kunne det give konkurrenceforvridning, og den er jeg med på.
Og hvorfor er det ikke med i aftalen med de andre lande, at sådan en afgift selvfølgelig skal inflationsreguleres?
Ole Stavad (S), 2000-10-10:
Først vil jeg sige til fru Sonja Albrink, at det ville ligge mig meget fjernt at være vred, specielt på fru Sonja Albrink, men derfor kan der jo godt være ting, man mener meget, og så kan det godt være, man kommer til at lyde sådan.
Jeg vil sige, at det, jeg hørte, var en venligt sagt foreløbig melding fra CD om, at man nærmest var imod, og hvis det er forkert hørt, så vil jeg bare sige, at det er jeg taknemmelig for, for så er det en langt klogere melding end den, jeg forstod i første omgang.
Så er problemet, når vi taler lastbiler, at det der med at sætte afgifter ned et andet sted, altså på miljøvenlige biler, kan vi sådan set ikke rigtig, da der ingen afgift er.
Hvis vi skulle noget der, så skulle vi lægge en ekstra afgift på dem, der griser mest miljømæssigt, for der er ingen afgift på lastbilerne.
Til hr. Frank Aaen: Jeg er sådan set enig i, at
hvis vi kigger på, hvordan transportsiden har udviklet sig, så er der flyttet stadig mere fra tog og skib over på gummihjul, men problemet er, at det jo ikke er et spørgsmål, som vi kan løse, for hvis der er noget, der er konkurrenceudsat, så er det sådan noget som lastbiltransport, og hvis vi derfor valgte at have nogle højere afgifter end dem, som danske vognmænd skal konkurrere med, så ville det eneste, vi fik ud af det, være, at vi i stedet for ville se transporter af nogle, der havde nummerplader, der ikke var danske. Jeg mener så i øvrigt også, at det, vi i fællesskab har gjort, nemlig i takt med, at vi har kunnet gøre det, uden at det gav en lang række andre skadevirkninger, at lade de danske dieselafgifter følge de forhøjede dieselafgifter, der har været ude over Europa, er den rigtige måde, og det er stadig væk efter min opfattelse, den måde, man stille og roligt måske kan få en mere hensigtsmæssig fordeling af transporterne på lastbil, skib og tog på, men vi ved godt, at de der skift tager forholdsvis lang tid. Vi kan ikke fra dansk side lave særlige regler om inflationspålæg eller inflationssikre vejafgiften.
Det er en international aftale, vi har, og når vi så gør det her, så mener jeg egentlig, det er rimelig klogt, at man så differentierer og siger, at de, der er mest miljøforurenende, får en stigning, hvorimod de, der opfylder de bedste miljønormer, holder man uændrede. Så summa summarum mener jeg egentlig, at det er rimelig fornuftigt.
Frank Aaen (EL), 2000-10-10:
Ministeren skal i første omgang have tak for den detaljerede gennemgang af, at vognmandserhvervet er ualmindelig gunstigt stillet.
Det er jo kun en understregning af vores pointe om, at vi har lavet en forskydning, hvor det er for billigt at bruge lastbiltransport i forhold til det, der er meget mere miljøvenligt og rigtigt, nemlig skib og tog.
Derfor forstår jeg slet ikke, at ministeren ikke kommenterede det, jeg var oppe at sige om, at vi er utilfredse med, at afgiften her bare får lov til at blive undermineret af inflationen, og at der faktisk burde ske en genopretning i forhold til det fald, afgiften har været udsat for, siden den blev etableret første gang på 15 pct. Man burde sætte den op.
Man burde sørge for, at den også fremover blev reguleret med inflationen.
Det vil jeg gerne høre ministerens svar på.
Sonja Albrink (CD), 2000-10-10:
Jeg synes ikke, at skatteministeren skal blive så vred.
Det, jeg i hvert fald for mit eget vedkommende sagde, var: Kære minister, vi står ved aftalen, men der er nogle ting, vi gerne vil prøve at kigge på, bl.a. afgiftsstrukturen.
Det, vi også taler om, når vi snakker biler generelt, er, om vi f.eks. kan forhøje afgiften for de lastbiler, der sviner mere, og bruge det provenu til at sætte afgiften ned for dem, der er mere miljøvenlige.
Det var faktisk det, der var mit signal, så jeg håber, at ministeren er kommet i godt humør.