Karen Jespersen (S), 2001-10-11:
Jeg synes lige, at jeg for en god ordens skyld må indlede med at sige, at det er et forslag, som Folketinget har behandlet for ikke så længe siden, kort før sommerferien.
Det blev forkastet af et flertal i Folketinget, og regeringen kunne heller ikke anbefale, at det blev vedtaget.
Men selv om det egentlig ikke er så længe siden, vi har behandlet det her forslag, er der jo sket et og andet siden.
Og det er faktisk nogle af de punkter, der bliver efterlyst i det beslutningsforslag, vi skal behandle, som jeg godt synes man kan tillade sig at sige er blevet forældet - og heldigvis forældet.
Og det gælder jo ikke mindst det, der handler om indsatsen mod de kriminelle asylansøgere, de kriminelle udlændinge.
Derfor er det selvfølgelig meget vigtigt for mig at slå fast, at noget, der ligger regeringen meget på sinde, er at komme alle former for snyd, misbrug og utilsigtet brug til livs.
Altså der føler jeg virkelig, at vi har en meget bred fælles front, hvor vi i fællesskab skal gøre, hvad vi kan, for under alle omstændigheder laver vi jo selvfølgelig ikke vores systemer, for at de kan blive misbrugt eller brugt utilsigtet.
Vi ved, det betyder, at der går kostbare ressourcer, tid, penge til spilde, og det kan lægge gift for, at vi i nogle tilfælde hjælper mennesker, som faktisk har brug for hjælp.
Så der skal ikke være nogen tvivl om, at overskriften på regeringens udlændingepolitik er, at det skal være både en konsekvent fast udlændingepolitik og en human politik, der hjælper dem, der har hjælp behov.
Det, der så er den vigtige overskrift for regeringen, er at få integrationen til at fungere.
Hvor mange mennesker vi er i stand til at tage imod, og hvor godt det fungerer, afhænger jo af, hvordan integrationen fungerer.
Og der synes jeg virkelig, at noget af det, der er det dårlige ved det her forslag, er, at den del, der handler om integration, er så tynd.
Der er nogle punkter med her, et punkt, der hedder smidigere integration, der er et punkt, der hedder lettere adgang til meritoverførsel til udenlandske uddannelser, og begge de to overskrifter kan jeg godt skrive under på.
Vi står foran at skulle lave en vurdering af hele loven om integration, når den har virket de første tre år, og der skal vi selvfølgelig se på, hvad det er, der kan virke endnu bedre i modtagelsen af nye borgere.
Og der vil en af overskrifterne være: Kan vi gøre det mere smidigt, f.eks. hvordan sørger vi for, at man lærer dansk, hvordan kobler vi sprogskoler til arbejdspladser osv.?
Altså nogle af de ting er jeg helt enig i at der er brug for at se på.
Der er også hele spørgsmålet om, hvordan man kan bruge de ressourcer, man har med sig hjemmefra.
Det er et af de initiativer, der er med i den indsats, som statsministeren tog hul på under overskriften: Alle skal i arbejde, uanset hvad man hedder.
Det drejer sig jo lige præcis også om, hvordan vi udnytter de ressourcer, folk har med sig.
Hvordan får vi dem så at sige registreret, så man kan søge arbejde på baggrund af det?
Kan man prøve at få lavet nogle overbygninger på de kvalifikationer, man rent faktisk har med sig?
Så bliver det sagt i forslaget, at efter forslagsstillernes mening skal det her, sådan forstår jeg det, lægge en dæmper på eller ændre en udlændingepolitik, som er præget af en ukontrolleret indvandring,
tror jeg er den vending, der bliver brugt.
Og på den måde tror jeg, at det kan komme til at fungere meget vilkårligt og kaotisk, for
Vil de lande, der i forvejen har 95 pct. af flygtningene, kunne tage imod endnu flere, og hvordan vil vi behandle de mennesker, der rent faktisk kommer illegalt ind i vores land og søger asyl?
Hvordan sender vi dem ud af landet igen, uden at det bliver en temmelig umenneskelig handling?
Men når det er sagt - og det forslag har vi jo haft til diskussion før - så vil jeg godt sige, at jeg synes, der er
en uklarhed, man kunne i virkeligheden oven i købet sige, at der er to linjer, der slås i Venstre og måske også De Konservative, når det drejer sig om udlændingepolitik.
Her ser jeg en overskrift, der er båret af, at man skal begrænse indvandringen, den ukontrollerede indvandring, som de siger, mens man jo omvendt hører meget stærke røster fra ikke mindst Venstre om, at vi sådan set stort set kan åbne vores grænser og lukke dem ind, der gerne vil ind, hvis de bare kan få et arbejde.
Der ser jeg faktisk nogle modsætninger.
Jeg ser forslaget her som først og fremmest båret af en holdning, der siger, at vi er nødt til at have en styret tilgang af mennesker til vores land, mens man har andre strømninger, ikke mindst i Venstre, men også i Konservative, der slår til lyd for en langt mere åben indvandring.
Nu er hele den procedure, vi har, faktisk gjort meget smidig, og vi har jo et system, der betyder, at hvis arbejdsgiveren ikke kan finde arbejdskraft her i landet og finder en arbejdskraft i udlandet, jamen så kan vedkommende komme ind.
Det betyder faktisk, at der er ganske mange også fra tredjeverdenslande, der sammenlignet med folk fra andre lande får arbejdstilladelse i Danmark.
Så man kan godt lige diskutere de der regler, men der står stadig væk tilbage, hvordan de røster i Venstre og Konservative om, at man vil have en åben indvandring, harmonerer med grundtanken i forslaget her.
Noget af det, der er blevet sagt, som også er med i forslaget her, er, at man så skal have et optjeningsprincip for offentlige ydelser.
Men hvis man ser på forslagene som helhed, mener jeg faktisk, man kan sige, at 9 ud af de 15 forslag er noget, som regeringen allerede har gjort noget ved eller vil gøre noget ved.
Det er jo spørgsmålet om en hurtig asylsagsbehandling, det er spørgsmålet om afsløring af fupasylsøgere, omgående udsendelse efter afslag, særlig indsats mod kriminelle udlændinge, skærpet indsats mod menneskesmugling og menneskehandel, en smidigere integration, lettere adgang til meritoverførsel, en smidigere behandling af asylansøgere og en fornyet vurdering af grundlaget for opholdstilladelse for flygtninge, der rejser til hjemlandet på ferie, og det er noget, som jeg også tidligere har meddelt offentligheden, at jeg arbejder med i ministeriet.
Så er der tilbage tre punkter: et nyt de facto-begreb, midlertidig opholdstilladelse de første 7 år, Dansk Flygtningehjælp ud af flygtningesagerne og - og så er der i virkeligheden fire punkter - strammere betingelser for familiesammenføringer.
Jeg mener, at et af problemerne ved hele spørgsmålet om, hvorvidt en midlertidig opholdstilladelse skal vare 7 år, jo er, at det kan gå ud over integrationen.
Altså at man er i en slags ingenmandsland i en længere periode og derfor har svært ved at blive en aktiv del af det danske samfund, hvor den store overskrift netop må være: Hvordan sørger vi for, at de mennesker, der bor i landet, og dem, vi ved vil få opholdstilladelse i de kommende år, faktisk bliver en aktiv del af det danske samfund?
Når det gælder reglerne for familiesammenføringer, er jeg enig i, at det er ulykkeligt, at så mange, der sågar er født og opvokset her i landet, fortsat finder en ægtefælle uden for Danmark, meget ofte i det land, de eller deres forældre oprindelig kom fra.
Lovgivningen blev jo strammet sidste år, bl.a. ved at der blev indført et tilknytningskrav.
Vi holder øje med, hvordan det virker, men helt grundlæggende er det jo meget vigtigt, at der sker en holdningsændring, bl.a. ved at man støtter de unge mennesker, som gerne frit vil vælge en ægtefælle og finde en ægtefælle her i landet.
Så jeg er enig i, når vi også snakker integration, at det er meget ønskværdigt, at man finder sin ægtefælle her i landet, og det er der brug for en stærk indsats over for.
Så til sidst omkring et nyt de facto-begreb
: Dér vil jeg sige, at jeg egentlig synes, det er lidt skævt at tage fat i de facto-begrebet, fordi det kunne give det indtryk, at det er en slags andenrangsflygtninge sammenlignet med konventionsflygtninge.
Man kan ikke sige, at man er i mindre risiko for at være forfulgt som de facto-flygtning end som konventionsflygtning.
Jeg mener også, at det med at lave en positivliste kan være en overordentlig dårlig idé, som vil kunne ramme nogle mennesker meget uretfærdigt, fordi det kan betyde, at hvis man bliver forfulgt af en grund i sit hjemland, og den grund ikke er på den positivliste, jamen så risikerer man at blive sendt hjem.
Man kunne spørge forslagsstillerne: Hvordan vil man undgå, at det vil føre til, at man faktisk kommer til at sende mennesker hjem til forfølgelse, fordi de falder ved siden af positivlistens grunde?
Men som jeg har sagt i et åbent samråd, er regeringen indstillet på at gå ind og vurdere hele grundlaget for asyl, også ud fra hele spørgsmålet om, hvilken form for kriminalitet eller forbrydelse mod menneskeheden der er sket, inden man kommer til landet og beder om asyl.
Det er jo sådan, som jeg har sagt under samrådet, og som også er fremgået af den offentlige debat, at et mindre antal asylansøgere får afslag, fordi de er udelukket på grund af kriminalitet, men jeg mener, at der kan være grund til at se på det regelsæt og den skillelinje mellem dem, der får afslag på asyl på grund af kriminalitet, og dem, der alligevel får asyl.
Så det er så et af de punkter, man kan sige det tiende punkt af dem, der er nævnt her, som regeringen selv arbejder videre med.
Tak for den meget positive behandling.
Jeg synes ikke, jeg har behov for at repetere, hvad lovforslaget går ud på, det er jo gjort så glimrende af ordførerne, men jeg kan bekræfte over for fru Jette Gottlieb, at det er et forslag, der ikke har økonomiske konsekvenser, og som Kommunernes Landsforening i den økonomiske aftale med regeringen har ønsket og derfor selvfølgelig også bakker op bag.