runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-04-18:
Hr. Jens Peter Vernersens indlæg lyder for mig, fuldstændig som om sælgerne af virksomhederne får penge ud, som de ikke betaler skat af.
Kan hr. Jens Peter Vernersen bekræfte, at det ikke er tilfældet?
Det, der er tilfældet, er, at nogle værdier i virksomheden bliver stående ubeskattet, og at man udskyder beskatningen, til den næste ejer af virksomheden sælger den engang.
Men der er ikke tale om, at der kommer penge ud af virksomheden, som ikke beskattes.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-04-18:
Jeg vil gerne sige tak til alle Folketingets partier med en sædvanlig undtagelse, nemlig det parti, som åbenbart hver eneste gang finder en eller anden undskyldning for ikke at være med til en positiv udvikling, altså Enhedslisten.
Det har de fået i dag, og det siger jeg tak for.
Søren Søndergaard (EL), 2002-04-18:
Enhedslisten går ind for, at transporten i Europa begrænses og omlægges, så den bliver så miljøvenlig som muligt.
Det forudsætter først og fremmest en massiv omlægning af transport fra veje til skinner og vand.
Tilskud til lastbiler er i direkte modstrid med denne hensigt, også selv om det ekstra tilskud gives til de mindst miljøskadelige lastbiler.
Derfor stemte Enhedslisten i år
2000 imod forslaget om at indføre dette tilskud til vognmændene.
Denne holdning har vi stadig, og derfor ønsker vi ikke at støtte dette forslag.
Anders Samuelsen (RV), 2002-04-18:
Der er også radikal opbakning.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-04-18:
Det Konservative Folkeparti har hele tiden ment, at denne her tanke med at hjælpe de vognmænd, som anskaffer sig miljørigtige biler tidligere end det tidspunkt, hvor de er forpligtede til at gøre det, er meget sympatisk.
Som jeg også nævnte i forbindelse med det andet forslag forleden dag, så mener vi Konservative, at miljøet er vores alle sammens ansvar, og derfor er det også den enkeltes ansvar at tage hensyn til miljøet.
Vi må alle hver især gøre en indsats for at fremme vores fælles miljø til gavn for naturen og de fremtidige generationer.
Derfor er der sund fornuft i, at vi laver politiske incitamenter, der er med til at understøtte en sådan miljørigtig beslutning.
Vi støtter derfor også denne ændring af forslaget, som vil gøre det muligt at gennemføre det, og kan godt se rimeligheden i, at vi har måttet lave denne ændring.
Dog er vi en lille smule forundret over, at det ikke er lykkedes den tidligere regering at få tilpasset det her og komme i overensstemmelse med EU lidt tidligere.
Det er jo et forslag, som allerede blev behandlet i 2000, så det undrer os en lille smule, men nu er det lykkedes, og nu kan vi forhåbentlig få udbetalt tilskuddene til vognmændene.
Det glæder vi os over, og vi støtter forslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2002-04-18:
Jeg skal indledningsvis sige, at Dansk Folkeparti kan støtte forslaget.
I Dansk Folkeparti finder vi det dog forstemmende, at et EU-organ kan underkende en lov, som er vedtaget af et flertal i et demokratisk valgt folketing.
Denne sags forløb viser med al ønskelig tydelighed, at EU fungerer som en overstatslig myndighed, som rask væk underkender demokratiet i medlemslandene.
Hvordan kan Danmark være en suveræn stat, når EU uden videre underkender en lov vedtaget af Folketinget?
Det store flertal i Folketinget har dermed et forklaringsproblem over for befolkningen.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-04-18:
Da lovforslaget alene drejer sig om at give mulighed for at sætte den lov i kraft, som blev vedtaget tilbage i 2000, skal jeg ikke holde nogen lang ordførertale, men alene sige, at vi støtter lovforslaget.
Freddy Dam (V), 2002-04-18:
Baggrunden for støtten til lovforslaget i november 2000 var dels et økonomisk hårdt trængt vognmandserhverv, dels at forslaget kunne fremskynde salget af de mere miljøvenlige Euro 3 lastbiler, selv om disse endnu ikke var obligatoriske.
Det blev dengang vurderet, at forslaget ville betyde,
at ca. 1.150 lastbiler hver med en levetid på 5-10 år ville blive erhvervet som Euro 3 lastbiler i stedet for Euro 2 lastbiler, hvilket naturligvis ville have en betydelig positiv effekt for miljøet.
For ikke at straffe de vognmænd, der allerede havde valgt Euro 3 biler, indeholdt lovforslaget en bestemmelse om, at tilbageførslen af de 10.000 kr. pr. lastbil skulle omfatte biler købt siden den 1. januar 1999.
Europa-Kommissionen, der skulle behandle den danske ansøgning om godkendelse af statsstøtten, ville dog ikke umiddelbart godkende den danske ordning, hvorfor der efterfølgende var en løbende dialog mellem Kommissionen og den danske regering.
Lovforslaget er som følge heraf tilpasset
Kommissionens krav, og selv om Venstre klart ville foretrække det tidligere forslag i sin helhed, kan vi støtte lovforslaget ud fra synspunktet om, at det situationen taget i betragtning er det bedst opnåelige resultat, og at tilskuddet med dette forslag kan gives hurtigst mulig.
Med disse betragtninger kan Venstre støtte forslaget.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-04-18:
Jeg vil gerne sige tak for en meget positiv modtagelse af selve lovforslaget, og jeg vil benytte lejligheden til meget kort at sige, hvad lovforslaget egentlig omfatter.
Lovforslaget er jo en konsekvens, som det er nævnt nogle gange, af undervisningsministerens netop vedtagne lovforslag, L 79, som betyder nedsættelse af offentlige tilskud til den folkeoplysende voksenundervisning, altså aftenskolerne.
Forslaget her sikrer, at disse aftenskoler ikke skal betale lønsumsafgift, selv om tilskuddet falder til under 50 pct. af skolernes omkostninger.
Den folkeoplysende undervisning er en del af den frie folkeoplysende virksomhed omfattet af folkeoplysningslovens afsnit 1.
Den anden del er stort set allerede fritaget i dag gennem fritagelsen for amatørsport.
Lovforslaget har således kun til formål at fritage den folkeoplysende voksenundervisning, som den er defineret i folkeoplysningslovens afsnit 1.
Daghøjskoler er ganske vist som folkeuniversitetet blevet omfattet af folkeoplysningsloven, men ikke som fri folkeoplysende virksomhed.
Det er nødvendigt et eller andet sted at trække en grænse mellem lønsumsafgift, fri folkeoplysende virksomheder og lønsumsafgiftspligtig undervisning.
Jeg har under debatten fået et par helt konkrete henvendelser fra Dansk Folkepartis hr. Mikkel Dencker og Det Radikale Venstres hr. Samuelsen, og jeg synes, det ville være nyttigt, at vi under udvalgsarbejdet får lejlighed til at få belyst de konkrete spørgsmål, der her rejses.
På denne baggrund vil jeg endnu en gang sige tak for en positiv behandling.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-04-18:
På baggrund af de ganske alvorlige nedskæringer, der skete i L 79 på folkeoplysningsområdet, kan jeg da godt forstå, at de borgerlige ordførere er glade for det forslag her, men det er godt nok et meget beskedent plaster på sårene.
Vi er dybt frustreret over, at vort land er så ilde stedt økonomisk, at vi er nødt til at skære så dybt i folkeoplysning og oplysningsvirksomhed, at vi er nødt til at lave den slags nedskæringer, hvor vi har haft en meget lang tradition for at have gode tilskudsmuligheder.
På den baggrund er det her selvfølgelig et godt forslag, men et ganske, ganske lille, lille plaster på en stor skandale.
Vi kan støtte forslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2002-04-18:
Det vil vi selvfølgelig medvirke til i overensstemmelse med vores princip om at stemme for den mindste forbedring og imod den mindste forringelse.
Vi vil ikke undlade at understrege, at vi synes, det er sørgeligt, at støtten til den fri folkeoplysende virksomhed nu er blevet så dårlig, at dette forslag er nødvendigt.
Høringsfristen har også i dette tilfælde, som DUF påpegede i deres høringssvar, været uacceptabel kort, og vi vil derfor opmærksomt følge, hvilke yderligere reaktioner der kommer, ligesom vi i udvalgsarbejdet gerne vil have svar på spørgsmålet om, hvorfor folkehøjskolerne ikke er omfattet af dette forslag, som Frie Kostskolers Fællesråd spørger om i deres høringssvar.
Anders Samuelsen (RV), 2002-04-18:
Som det også har været påpeget tidligere, synes vi selvfølgelig, det er væsentligt at påpege, at det kommer som en del af en selvskabt plage.
Man har selv været med til at kreere problemet, og nu skal man så forsøge at kompensere en anelse for det problem, man har skabt.
Det er, hvad det er.
I Det Radikale Venstre vil vi også gerne diskutere, hvorvidt begrebet offentligt tilskud er defineret præcist nok, eller hvorvidt det faktisk er for snævert defineret på nuværende tidspunkt med hensyn til, hvad der burde komme i betragtning i forhold til institutioner, som kommer i klemme, fordi noget ikke bliver betragtet som offentligt tilskud, mens andet bliver. Den problemstilling vil vi gerne have belyst yderligere undervejs, og jeg kan forstå, at skatteministeren allerede har rejst problemstillingen over for socialministeren, og det takker jeg for på Det Radikale Venstres vegne.
Jeg vil også godt fra Det Radikale Venstres side bore yderligere i det høringssvar, som er kommet fra Dansk Idrætsforbund, som ikke er tilfreds med, at begrebet amatørsport fremover ikke vil fremgå af loven.
Vi er tilbøjelige til at mene, at der er en pointe her, som vi bør følge op på.
Dette gælder også i forhold til daghøjskoler, og det er også nævnt, hvorvidt højskoler burde være indbefattet.
Det vil vi følge op på i behandlingen af lovforslaget i udvalget, men som udgangspunkt er vi meget positive indstillet over for at bakke op om det her forslag.
Morten Homann (SF), 2002-04-18:
Jeg synes, det er rart, at også skatteministeren har kunnet se, at der var nogle meget ubehagelige følger af de voldsomme nedskæringer, man lavede på folkeoplysningsområdet, og jeg synes, det i det mindste tjener til ministerens ære, at han fremsætter et forslag for at sætte det lille plaster på det store, blødende sår, man har lavet.
Man kan så kalde det hyklerisk, og man kan kalde det dobbeltmoralsk at gribe sagen an på den måde, men at man i det mindste prøver at kompensere
for de skader, man har lavet, tjener trods alt regeringen til ære.
Vi synes i SF, at det er positivt, at man løser det problem, som regeringen selv har været med til at fremkalde.
Vi har dog hæftet os ved, at bl.a. et område som daghøjskolerne ikke er omfattet af forslaget.
Vi håber, det bare er en forglemmelse, og vi håber selvfølgelig, at vi kan få rettet op på det under udvalgsarbejdet, så også daghøjskolerne kommer ind under den ligestilling, som forslaget er udtryk for.
Regeringen har lavet en stor misere, men lægger nu op til at rette op på en smule af fejltagelserne, og det vil vi gerne hjælpe regeringen med.
Men forudsætningen for, at vi vil støtte forslaget, er, at man udvider området og sørger for at få også daghøjskolerne med.
Alt andet synes vi er helt urimeligt.
Aage Frandsen (SF), 2002-04-18:
SF støtter forslaget.
Charlotte Antonsen (V), 2002-04-18:
Jeg kan ikke forstå det anderledes, end at SF er villig til at satse, altså satse på at få gennemført nogle landbrugsreformer, og så må vi se, hvordan det går med Østudvidelsen.
Der er en anden ting, jeg også meget gerne vil spørge SF om, og hvor jeg simpelt hen ikke kan finde hoved eller hale.
Det er om SF's forsvarspolitik eller sikkerhedspolitik.
Indtil for 1 år siden kunne vi ikke nævne EU og forsvarspolitik her i huset, uden at SF talte om NATO og USA.
Der var ingen grænser for lyksaligheden, bare vi holdt os til alliancen over Atlanten.
I dag hører vi ikke hr. Søvndal tale om andet end EU's fælles forsvarspolitik.
Jeg vil gerne spørge SF: Er der ikke tale om en meget kortsigtet udenrigs- og sikkerhedspolitik?
Er der ikke tale om en meget lidt bæredygtig forsvarspolitik fra SF?
Og hvad er begrundelsen?
Freddy Dam (V), 2002-04-18:
Ifølge en analyse, som Gallup har gennemført i samarbejde med Arbejdsløshedskassen for Selvstændige Erhvervsdrivende, kommer der ca. 45.000 virksomheder til salg inden for de nærmeste år.
Samtidig er der kun ca. 42.000, der har interesse i at overtage virksomhederne, og det er jo en helt utilstrækkelig efterspørgsel.
Undersøgelsen viser i øvrigt, at 40 pct. af virksomhedsejerne forventer, at familiemedlemmer overtager virksomheden, mens kun 6 pct. af familiemedlemmerne har den samme forventning.
Derfor er de nugældende regler, der alene tilgodeser familieoverdragelser,
klart utilstrækkelige.
Det er fremgået, at især skatteforhold, likviditetsproblemer og uoverskuelige regler opfattes som væsentlige barrierer for gennemførelse af generationsskifter, og Venstre ser derfor med tilfredshed på, at regeringen med lovforslaget her tager skridt til at forbedre mulighederne for generationsskifte.
Med andre ord får køberen altså ret til at succedere i sælgerens skattemæssige stilling.
På den måde udvides kredsen af mulige købere, og deres likviditetsmæssige stilling forbedres.
Lovforslaget medfører også en udvidelse med hensyn til, hvilke virksomheder der kan succederes i.
Indtil nu har succession ikke været mulig, hvis virksomhedens indtægt eller kapital vedrørende finansielle aktiver oversteg de 25 pct. Den grænse hæves nu til 50 pct., og det forbedrer alt andet lige mulighederne for overdragelse af veldrevne virksomheder.
Endelig medfører lovforslaget en ændring af kursgevinstloven, således at gevinst eller tab på kurskontrakter om rentetilpasningslån ikke skal medregnes til den skattepligtige indkomst i forbindelse med ejerskifte, men det har for så vidt ikke noget med generationsskifte at gøre - generationsskifte, som er lovforslagets indhold.
Alt i alt medfører lovforslaget fordele for både sælgerne, køberne og for samfundet, idet det fjerner barrierer for borgerne, fremmer fornyelsen i erhvervslivet og styrker virksomhedernes konkurrenceevne, og det kan Venstre naturligvis støtte.
Charlotte Antonsen (V), 2002-04-18:
Jeg var også lettere rystet, må jeg sige, over at høre SF's ordfører.
For er SF ikke enig i, at hvis vi for alvor kaster os ind i landbrugspolitikken, rører vi virkelig ved nogle af ligtornene hos nogle af de lande, som i forvejen ikke er frygtelig begejstrede for Østudvidelsen, og at vi dermed risikerer at udskyde hele det projekt, der hedder at hele Europa? Hr. Villy Søvndal taler om, at i 10 år har landene dårligere konkurrencevilkår i forhold til de eksisterende EU-medlemmer.
Er hr. Villy Søvndal ikke opmærksom på, at landbrugsreformen udløber i 2006?
Så det er altså ikke 10 år, men det er 4 år, vi taler om.
Og er SF ikke indstillet på, at vi netop bruger denne udløbsdato til at lave en ny landbrugspolitik, hvor der er mindre statsstøtte og mere liberal økonomisk politik?
Jeppe Kofod (S), 2002-04-18:
Jeg vil gerne bekræfte over for fru Pia Christmas-Møller, at vi er helt enige i, at den eneste løsning på denne her konflikt, er, at parterne sætter sig tilbage til forhandlingsbordet, og at man får en fredelig løsning.
Det er vi helt enige om. Men når fru Pia Christmas-Møller siger, at det er det, som både udenrigsministeren og statsministeren arbejder for, er det bare, at jeg i al stilfærdighed undrer mig over de udtalelser, som statsministeren kom med på pressemødet, hvor han siger, at det er forklarligt og forståeligt, at Israel rykker ind i de palæstinensiske landsbyer.
Det er i strid med det, som EU-formandskabet sagde samme dag.
Så vi kan godt være enige om løsningen, men så synes jeg egentlig, at fru Pia Christmas-Møller må prøve at opfordre sin regering til at føre den her linje i stedet for at føre en helt anden linje, hvor man indimellem legitimerer nogle af de israelske overgreb, som vi så med de her indrykninger i palæstinensiske byer.
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-04-18:
Hr. Jeppe Kofod svarede ikke på mit spørgsmål.
Jeg vil godt spørge: Er Socialdemokratiets linje i forhold til mellemøstkonflikten, at man skal have palæstinenserne og israelerne til at droppe volden og gå til forhandlingsbordet?
Er man enig i, at dansk udenrigspolitik i forhold til Mellemøsten skal gå på to ben?
Hvis man er enig i det, burde man vel også slå begge ører ud og høre det dobbelte budskab, der kommer både fra statsministeren og udenrigsministeren.
Jeppe Kofod (S), 2002-04-18:
Først til fru Pia Christmas-Møller: Hvis vi er enige om, at målet er at få parterne tilbage til forhandlingsbordet, undrer det mig bare dybt, at man udtaler, at det er forklarligt og forståeligt med en israelsk aggression mod palæstinensiske landsbyer, mens resten af EU's stats- og regeringschefer siger noget helt andet, mens USA også kom på banen og meget klart sagde - også Bush - at nu måtte de trække sig tilbage fra de her palæstinensiske landsbyer.
Hvis man vil tilbage til fredsbordet, er det da den helt forkerte ting at sige som dansk statsminister.
Det er jeg altså nødt til at slå fast, og jeg har ikke hørt noget andet fra statsministeren endnu.
Jeg er enig i, at udenrigsministeren har sagt nogle andre ting, men jeg må sige, hvad statsministeren har sagt her.
Det synes jeg at også statsministeren må komme op og sige noget om på et tidspunkt.
I forhold til vedtagelsen, som der er blevet spurgt om gang på gang, vil jeg for det første sige: Denne her vedtagelse synes Socialdemokratiet helt klart retter sig mod, at når Danmark får EU-formandskabet, er det vigtigt, at regeringen lægger sig på linje med de andre europæiske lande.
Det er utrolig vigtigt for os, at man ikke fører en slags amerikansk udenrigspolitik i Europa, men at man respekterer, at man er en del af EU-fællesskabet, at man har et ansvar som EU-formandskabsland.
For det andet må jeg sige til Enhedslistens ordfører, at Dansk Folkeparti ikke er medforslagsstiller til denne her vedtagelse, det er vigtigt at notere sig.
Jeg ved ikke, om Dansk Folkeparti stemmer for; det vil undre mig, hvis de gør det, med deres EU-skepsis.
Så jeg synes rent faktisk, at vi har fået en vedtagelse, som kunne forene de partier, der mener, det er vigtigt, at vi får et godt EU-formandskab.
Endelig - og det må man sige meget ærligt, når der er blevet talt om vedtagelser: Jeg er sikker på, at alternativet havde været værre, hvis regeringen havde lavet deres vedtagelse sammen med Dansk Folkeparti.
Så er jeg sikker på, at alternativet havde været langt værre.
Nu prøver vi, og jeg synes, der er en indbygget kritik i denne her vedtagelse om, at regeringen ikke har ført en fælles europæisk linje.
Vi lægger fast her nu i Folketinget, at det skal regeringen gøre, det mener vi er uhyre vigtigt, sådan så man ikke fører, undskyld ordet, fodnotepolitik i forhold til de øvrige regeringer og i forhold til de øvrige lande i Europa.
Det er vigtigt for os i Socialdemokratiet.
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-04-18:
Jeg vil godt appellere om, at vi passer lidt på ordene, passer lidt på retorikken.
Der er en lang tradition for - kun afbrudt i 1980'erne af den meget ulyksalige fodnotepolitik - at de ansvarsbærende partier faktisk søger brede flertal bag en udenrigspolitik, som Danmark kan være tjent med.
Det synes jeg også der lægges op til med denne debat og med den vedtagelse, som et flertal vil stå bag.
Og jeg vil gerne appellere ikke mindst til Socialdemokratiet om, at vi, der står bag vedtagelsen, passer lidt på retorikken.
Hr. Jeppe Kofod hæfter sig ved nogle udtalelser, som statsministeren er kommet med i forbindelse med pressemødet for nogen tid siden.
Jeg vil gerne bede hr. Jeppe Kofod bekræfte, at regeringen gang på gang har påpeget, at vores politik i forhold til Mellemøsten går på to ben.
Det er det, det hele handler om.
Der findes kun politiske løsninger.
Det er den politik, regeringen lægger op til, og det er vel i bund og grund også den politik, Socialdemokratiet mener er vejen frem.
Det vil jeg godt have at hr. Jeppe Kofod kan bekræfte med et ja eller et nej.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-18:
Jeg tror, at statsministeren og medlemmerne ovre på regeringspartiernes side sidder og fryder sig over, at det i dag er lykkedes at lokke Socialdemokratiet i gyngen.
For hvad er det, hr. Jeppe Kofod siger?
Han siger, at han er uenig i en lang række af de ting, som regeringen rent faktisk har gjort.
Han er f.eks. uenig i regeringens politik i forhold til statsministerens forståelse for den israelske besættelsesmagt.
Men han er samtidig medforslagsstiller til et forslag til vedtagelse, som af regeringen vil blive tolket sådan, at Danmark kun vil gøre, hvad USA godkender at Danmark skal gøre.
Det er indholdet i forslaget.
Forslaget giver, når det skal administreres af regeringen, USA vetoret i forhold til dansk udenrigspolitik - og jeg kan se, at hr. Peter Skaarup nikker bekræftende. Problemet for hr. Jeppe Kofod er jo, at det er hr. Peter Skaarup, der kommer til at administrere denne her vedtagelse,
selv om han ikke engang selv er med i den, for Socialdemokratiet har jo ikke flertal til at kunne kontrollere, om regeringen opfylder det, Socialdemokratiet ønsker sig.
Det er tværtimod sådan, at statsministeren baserer den praktiske udførelse af politikken på hr. Peter Skaarup og ikke på hr. Jeppe Kofod.
Så Socialdemokratiet er simpelt hen blevet snydt, har ladet sig snyde og bedrage i dag.
Jeppe Kofod (S), 2002-04-18:
Først til fru Pia Christmas-Møller
: Et eksempel, hvor Danmark soleklart går enegang - jeg har nævnt det tre gange tidligere på talerstolen, og jeg gør det gerne igen - er jo, hvor statsministeren på pressemødet siger, at det er forståeligt og forklarligt, at Israel på den måde rykker ind i de palæstinensiske landsbyer, mens man bl.a. i det spanske EU-formandskab sagde noget helt andet på præcis den samme dag.
Det kan godt være, at udenrigsministeren har sagt en masse ting - det anerkender jeg at udenrigsministeren har - men hvad har statsministeren sagt?
Hvad er det for et billede, som statsministeren har givet af Danmark i den her sag over for omverdenen?
Jeg sagde også i mit tidligere svar, at hvis statsministeren kommer herop og siger: O.k., jeg beklager, jeg mente det ikke på den måde, jeg har ikke hørt, hvad det spanske EU-formandskab sagde.
Så kunne man sige, at der var en vis balance i det.
Men det har statsministeren ikke gjort.
Til hr. Holger K. Nielsen: Vi mener ikke, at det er et selvstændigt mål, at man skal køre en soloeuropæisk linje.
Vi mener, at man i videst muligt omfang skal prøve at få USA med.
Men kan det ikke lykkes, er jeg helt enig med hr. Holger K. Nielsen i, at så må vi, som vi så det i forhold til Kyotoprotokollen, sige til USA: Det kan vi ikke gå med til. Det samme gælder jo i forhold til en global aftale i Johannesburg.
Der mener vi, at vi skal forsøge at få USA med, men kan det ikke lade sig gøre, må vi se, hvad vi gør til den tid.
Og det er utrolig vigtigt, som hr. Jørn Jespersen nævner, at den danske regering tager nogle initiativer og får dannet nogle politiske alliancer, f.eks. med Sverige, med Brasilien, med Sydafrika, som er vært for mødet, Brasilien i 1992, Sverige i 1972, der har aktier i hele det her projekt.
Men det gør regeringen ikke, så der har vi også en kritik af regeringen.
I forhold til dette spørger hr. Jørn Jespersen meget polemisk om, hvilken del af USA vi er enig med.
Vi er jo selvfølgelig enige med den del af USA, der går ind for internationalt bindende og forpligtende aftaler på miljøområdet, på våbenkontrolområdet og på en række andre områder. Vi er ikke på nogen måde enige med den Bushregering, den administration, der er nu, som jo er valgt af 20-25 pct. af de mest højreorienterede amerikanere.
Den kunne vi aldrig blive enig med om mange af de her centrale spørgsmål.
Men derfor er det vigtigt, at vi også får USA med, for der er andre gode kræfter, som vi også må have med i denne her kamp for nogle af de globale sager, som optager EU og USA.