runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Langballe (DF), 2006-10-24:
Ja, det kender jeg jo.
Det private må sandelig gerne være privat, bare det er på fællesskabets betingelser.
Jamen kan fru Christine Antorini ikke se, at det er fuldkommen nonsens?
De bemærkninger om Dansk Folkeparti er altså sagen fuldkommen uvedkommende, og de bygger jo på den almindelige misforståelse, at ytringsfrihed og frihed til at sige, hvad man vil, er noget, man har inden for det enkelte parti.
Næ, det er noget, det enkelte parti skal medvirke til at skabe i samfundet.
Må jeg så lige til sidst sige, at når fru Christine Antorini siger, at der skal være et idépolitisk holdningsgrundlag, er det jo udtryk for et rædselsfuldt tyranni.
For at få lov til at fortsætte og oprette en friskole, skal man aflægge en bekendelse om sit idépolitiske holdningsgrundlag, som systemet skal godkende.
Bertel Haarder (V), 2006-10-24:
Det er jo altid sådan med frihed, at den er begrænset af hensyn til andre, og når man giver menighedsrådene større mulighed for med totredjedelsflertal at beslutte et samarbejde om flere arbejdsopgaver, opstår der naturligvis derved en øget mulighed for, at et menighedsråd, som ikke bryder sig om det, der samarbejdes om, føler sig bragt i den situation, som hr. Langballe beskriver.
Det er jo uladsiggørligt at undgå det.
Men når de mange høringssvar har støttet det, skyldes det jo, at der ganske enkelt er et indlysende behov for samarbejde mellem menighedsrådene.
Nogle er små, nogle er store, men der er et oplagt samarbejdspotentiale, når det gælder visse kirkefunktionærer.
Der er f.eks. en oplagt mulighed for at samarbejde om vikarer osv., og hvis vi på den måde også kunne få en mere økonomisk drift, som tilmed førte til en bedre præstelig betjening, synes jeg, vi har en stor gevinst, og ...
Walter Christophersen (DF), 2006-10-24:
Formålet med lovforslaget er at modernisere og præcisere retsgrundlaget for lufthavnenes opkrævning af betaling hos luftfartsselskaberne, lufthavnstaksterne for benyttelse af lufthavnene.
Desuden indføres der mulighed for, at lufthavne, der giver ulovlige rabatter, kan gives en bøde.
Desuden foreslås en række konsekvensændringer som følge af EU-regler og enkelte ændringer og præciseringer vedrørende bl.a. regler om forebyggelse af forbrydelser mod luftfartens sikkerhed, tavshedspligt, forsikring og tekniske standarder.
Dansk Folkeparti har noteret sig, at målsætningen for dette lovforslag er at skabe størst mulig konkurrence inden for en ramme, der sikrer fair og lige vilkår.
Dansk Folkeparti er enig i, at der, såfremt en sådan målsætning skal kunne realiseres, må være mulighed for økonomiske sanktioner, hvis reglerne ikke overholdes.
Dansk Folkeparti har bemærket, at Kommunernes Landsforening ingen bemærkninger har til dette lovforslag.
Dansk Folkeparti gør i denne forbindelse opmærksom på, at Transport- og Energiministeriet bør sikre sig, at kommunalt drevne lufthavne lever op til de konkurrenceretlige regler, der gælder for kommunale virksomheder, ved at anmode kommunerne om at påse, at disse regler overholdes.
Dansk Folkeparti har noteret sig Forbrugerrådets positive holdning til lovforslaget.
Forbrugerrådet lægger bl.a. vægt på, at der er lige og fair vilkår for luftfartsselskaberne.
Denne sunde konkurrence sikrer efter Forbrugerrådets opfattelse et stort udbud i de enkelte lufthavne.
Dansk Folkeparti kan tilslutte sig dette lovforslag.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-10-24:
Det er en god ting.
Vi har også læst de mange høringssvar, som er kritiske, specielt over for § 71, og vi er klar over, at vi skal træde varsomt dér og i hvert fald sikre, at de steder, hvor der er behov for en lokal lufthavn, også fortsat får mulighed for at bibeholde en.
Men bestræbelsen på at sikre fair konkurrence er meget fin.
Vi er også enige i, at den sanktion, der hidtil har været, som kun drejede sig om ophævelse af lufthavnsaktiviteten, ikke var særlig anvendelig, og den sanktion, der er lagt op til her, er meget mere håndterbar, og den vil kunne få en effekt.
Vi er også enige i, at det er fornuftigt at sætte en maksimumgrænse for de nævnte basisydelser, brændstofpåfyldning og lignende.
Når der er en reel konkurrencefordel, er der ikke en fast takst, men så er der mulighed for at have konkurrence på området.
Vi er også opmærksomme på, at det, at der er den tavshedspligt, har gjort, at der faktisk bliver indberettet.
Så vi er med på, at det er måden at gøre det på.
Men det ville være godt, om man kunne få en afrapportering til offentligheden, en eller anden form for oplysning om, hvad det er for nogle uheld og næstenuheld, der har været på området.
Det kunne godt have offentlighedens interesse.
Det er vi med på, og der støtter vi faktisk Forbrugerrådets indstilling.
Jeg kender ikke modellen til, hvordan det skulle kunne lade sig gøre, men tanken støtter vi.
Vi kan gå positivt ind for forslaget.
Der er nogle ting, vi skal arbejde med i udvalgsarbejdet, men vi har en positiv indstilling til det.
Henriette Kjær (KF), 2006-10-24:
Med det her forslag bliver det muligt at tildele de lufthavne, der giver ulovlige rabatter, en bøde, hvor ministeren i dag skal lukke lufthavnen, hvis han konstaterer en overtrædelse.
Det er jo et noget drastisk skridt at ty til, og derfor mener vi Konservative, at der er brug for et andet redskab, og det er så det tiltrængte redskab, at man nu får mulighed for at give lufthavnene en bøde i stedet for.
Vi kan naturligvis ikke acceptere, at der er nogle lufthavne, der vil forskelsbehandle luftfartsselskaberne ved kun at give rabat til nogle, men ikke til andre.
Lovforslaget forenkler også reglerne for takstfastsættelse, så kun de 8 største lufthavne skal have deres takster godkendt hos Statens Lufthavnsvæsen.
De skal så kontrollere, at lufthavnstaksterne er omkostningsrelaterede og gennemsigtige.
Jeg tror, at det er noget med omkring 26 mindre lufthavne, der faktisk slipper for at skulle den procedure igennem.
Så det er en regelforenkling, som vi Konservative synes er god, og den kan vi støtte fuldt ud.
Poul Andersen (S), 2006-10-24:
Da vores ordfører, hr. Torben Hansen, ikke kan være til stede i dag, skal jeg på hans vegne fremføre følgende: Luftfart er et vigtigt og betydningsfuldt led i den trafikale infrastruktur i ethvert moderne samfund.
Luftfarten sikrer mobiliteten, sikrer, at landsdelene knyttes tættere sammen, og sidst, men ikke mindst, er det et væsentligt forbindelsesled for både turister og forretningsrejsende.
Socialdemokratiet har med stor interesse fulgt forarbejderne til lovforslaget, bl.a. i arbejdsgruppen vedrørende fastsættelse af lufthavnstakster.
Vi er meget tilfredse med, at de små lufthavne nu frigøres fra væsentlige administrative byrder og detailregulering.
Til gengæld kan man roligt sige, at forslaget til en ny § 71 har bragt sindene i kog.
Det komplicerede ejerskab af de danske provinslufthavne – aktieselskaber, kommunalt ejede lufthavne på militære flyvestationer samt statslufthavne – kan gøre konkurrencesituationen yderst mudret.
Kommuner kan have en legitim interesse i at sikre beflyvning af deres område, men vi skal sikre, at kampen om lufthavnsselskaberne ikke bliver en kamp på kommunekassernes størrelse.
Den sikre taber i det spil bliver kommunekasserne og i sidste ende skatteborgerne.
Der skal derfor sikres en fair konkurrence.
Socialdemokratiet er positiv over for lovforslaget, men vil også i det kommende udvalgsarbejde sætte fokus på nogle af de høringssvar, der er kommet fra provinslufthavnene.
Jeg kan oplyse fra Det Radikale Venstre, at de er enige i det fremlagte og også er positive over for forslaget.
Rune Lund (EL), 2006-10-24:
Fra Enhedslistens side kan vi støtte den del af forslaget, der sigter på at gøre det mere tydeligt, hvad lufthavnenes ydelser skal koste.
Vi kan også støtte regler, som sigter imod ulovlige tilskud til flyselskaber.
Det er sådan, at vi i Enhedslisten ikke ønsker at fremme flytrafik på grund af dens store miljøbelastning, men vi finder, at der kan være samfundsmæssige begrundelser for at opretholde lufthavne og særlige ruter.
Derfor er baggrunden for vores positive indstilling til det her forslag ikke et ønske om mere konkurrence eller vækst, men slet og ret et ønske om gennemsigtighed.
Vi ønsker ikke, at det, man kunne kalde den samfundsbegrundede trafik, skal være med til at støtte billige indkøbsture til europæiske hovedstæder.
Når vi læser lovforslaget, er der nogle uklarheder eller i hvert fald nogle ting, som vi godt kunne tænke os at få afklaret.
Det drejer sig f.eks. om, hvorvidt de rammer, der gives lufthavnene til at forhandle med selskaberne selv og lave f.eks. incitamentsmodeller, kan have en forvridende virkning mellem forskellige typer af trafik- og kundegrupper.
Og om der f.eks. overhovedet er tale om mere gennemsigtighed her, det står meget uklart for mig.
Jeg kunne godt tænke mig en melding på det her, men ellers er det noget, vi kigger på i udvalgsarbejdet.
Vi ønsker også en afklaring af det spørgsmål, der er bragt op af Forbrugerrådet, vedrørende det, man kunne kalde frit lejde-tavshedspligten eller ordningen inden for tavshedspligten.
Man kan jo godt lægge den slags oplysninger på nettet i en anonymiseret udgave, samtidig med at der er tale om forbrugeroplysning.
Det synes jeg bestemt er noget vi skal diskutere.
Så har jeg også bemærket, at fagforbundet 3F kommer med en kommentar, en meget klog kommentar, om, at øget konkurrence ikke nødvendigvis er en fordel, og at man skal holde igen med at stille krav om konkurrence til mindre lufthavne, hvor f.eks. ground handling er en del af andre arbejdsopgaver.
3F peger på denne sommers begivenheder i Kastrup, hvor man må sige, at konkurrence ikke har vist sig at give bedre service og mindre administration.
Jeg synes, at vi skal huske 3F’s bemærkninger i det videre udvalgsarbejde.
Som sagt er der en del ting i det her lovforslag, som vi er positive over for, men vores endelige stillingtagen afhænger af det videre udvalgsarbejde, hvor der helt sikkert er nogle ting, vi lige skal have afklaret.
Kurt Kirkegaard (V), 2006-10-24:
Dette lovforslag går ud på at tilpasse reglerne til nutiden og at gøre tingene mere moderne og mere præcise.
Derudover sikrer dette lovforslag, at man også har sanktionsmuligheder, hvis reglerne ikke overholdes.
Hvis lufthavnene i dag ikke følger reglerne for lufthavnstakster, er der kun én mulighed for straf, nemlig at lukke lufthavnene, og det er nok de færreste, der vil vælge denne løsning.
I hvert fald har denne sanktionsmulighed endnu ikke været taget i brug.
Der er derfor brug for sanktionsmuligheder over for de lufthavne, der indfører ulovlige rabatter.
Dette lovforslag sikrer nu mulighed for at udstede en bøde til de lufthavne, som giver ulovlig rabat.
Der har i årevis været debat på min hjemegn om, hvorvidt de rabatter, visse provinslufthavne yder, er lovlige.
Og det er klart, at der er vidt forskellige holdninger til spørgsmålet og dermed også til dette lovforslag, alt afhængig af hvem man spørger.
I Venstre mener vi dog, at den åbne og fair konkurrence samt gennemskuelige vilkår må være det optimale for langt de fleste.
Det er ikke fair konkurrence, hvis en lufthavn udelukkende giver rabat til et enkelt luftfartsselskab og på denne måde gør det vanskeligt for andre at hamle op med flypriserne.
Fremover vil det udelukkende være de otte største lufthavne, som skal have deres takster godkendt af Statens Lufthavnsvæsen.
En lang række små lufthavne opnår altså med dette forslag en administrativ lettelse.
Vi kan også derfor i Venstre anbefale vedtagelsen af dette lovforslag.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-10-24:
Jeg skal først sige, at SF’s ordfører på det her forslag faktisk er hr. Morten Homann, men han kunne ikke være til stede i dag.
Derfor vil jeg sige følgende: SF finder det positivt med de justeringer, der ligger i forslaget, og som angår Storkøbenhavn, ikke mindst sikringen af, at det kommunale tilsyn også gælder her.
Det gælder ikke mindst, fordi disse svækker åbenheden og offentlighedens mulighed for at få indsigt i driften, og ikke mindst fordi de skaber stor usikkerhed om mangelen på demokratiske indflydelseskanaler og mulighed for at holde beslutningstagerne demokratisk ansvarlige for deres beslutninger.
Det kan undre, at lovforslaget er så uambitiøst, som det er, og at ministeren fortsat ikke har fremsat forslag til en egentlig reform af taxaområdet.
SF er ikke tilhænger af en generel liberalisering af taxaområdet, men det er indlysende, at der er behov for reformer, som skaber mere moderne og tidssvarende lovmæssige rammer for taxakørselen.
Martin Lidegaard (RV), 2006-10-24:
Også fra radikal side vil vi gå positivt ind i forhandlingerne om dette lovforslag, selv om vi nok ikke indledningsvis kan levere helt den samme poesi som den socialdemokratiske ordfører.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at vi havde håbet på et lidt mere omfattende lovforslag.
Enhver, der har befundet sig i stræderne i København en lørdag aften, ved i hvert fald, at der ikke er taxaer nok i København, at der er endog omfattende problemer med pirattaxaer i København om natten, og at der simpelt hen ikke er sammenhæng mellem udbud og efterspørgsel.
Derfor skal det ikke være nogen hemmelighed, at vi fra radikal side gerne havde set en større liberalisering af taxamarkedet, enten helt eller delvis, som man har gjort det i Sverige, hvor det samlede taxamarked jo er vokset betydeligt til gavn for både kunder og vognmænd.
Der er også nogle problemer i en liberalisering, som vi bliver nødt til at diskutere grundigt.
Der er altså også nogle problemer i den nuværende ordning, som jeg ikke skal komme ind på her, men hvor jeg bare skal sige, at det kunne være spændende, hvis ministeren ville tilkendegive, at sagaen – taxasagaen, om jeg så må sige – altså ikke stopper her.
Regeringen har dog stadig væk så meget liberalt blod i årerne, at de på et tidspunkt kan forestille sig at løfte det lidt mere op end blot til den her tilpasning til kommunalreformen.
Henriette Kjær (KF), 2006-10-24:
Dette forslag er en udløber af kommunalreformen og sikrer, både at små lokale vognmænd kan fortsætte med at køre taxa uden at være tilsluttet en stor central, og at det bliver muligt at lave kommunale fællesskaber, sådan at vi forhåbentlig får udvidet konkurrence på taxaområdet.
Det er mit indtryk, at mange små taxavognmænd i yderdistrikterne har været nervøse for, om de kunne opretholde deres forretning, når de blev en del af en større kommune efter kommunesammenlægningerne.
Dette forslag slår fast, at det fortsat er muligt for kommunerne at fritage vognmændene fra at tilslutte sig et bestillingskontor, også uden at der stilles særlige vil kår i den forbindelse.
Det er meget godt, at vi nu får det på det rene.
Derudover bliver det nu muligt på tværs af kommunegrænserne at lave samarbejdsaftaler taxaselskaberne imellem.
Det betyder, at der forhåbentlig kommer mere konkurrence på området, og at det bliver nemmere og hurtigere at få fat i en taxa.
Det betyder også, at kommunerne og andre, der har faste aftaler med taxaselskaberne, får mulighed for at prøve aftalerne af ved konkurrerende selskaber.
Alt i alt synes vi, det er et godt forslag, og vi Konservative støtter det.
Carina Christensen (KF), 2006-10-24:
En anden ting, der også har været drøftet, er, om datoen for anmeldelse af en friskole er et redskab, man kan tage i brug, og det har også været på tale, om man kan se på, hvilket antal elever der skal til for at kunne starte en friskole.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2006-10-24:
Forslaget tilsigter at ændre struktur og opgaver i de kirkelige lag, om jeg så må sige, så kommunalstrukturen ikke gør arbejdet i menighedsråd og provstiudvalg og stiftsøvrighed vanskeligere.
Men faktisk medfører lovforslaget en række regler, der bør gøre det lettere at styre økonomien og effektivisere udnyttelsen af medlemmernes kirkeskat.
Lovforslaget bygger både på en betænkning og på påvirkninger fra en omfattende offentlighedsfase, der har inkluderet møder i alle stifter.
Det har været anført, at kirken nu bare igen gør knæfald for en reform, som ikke hører kirken til, nemlig kommunalreformen.
Men man kan altså også sige, at man nu har benyttet lejligheden til at forbedre reglerne, så ansvaret bliver mere synligt, hvor det er nødvendigt, og at reglerne er blevet mere smidige, der hvor det er ønskeligt.
Der har i mange år f.eks. været meget forskellige vilkår for provstierne.
Et enkelt provsti har været større end et helt stift, og andre har været meget små, og det har selvfølgelig givet meget forskellige vilkår.
Kommunen har altid været ligningsområde, og dette bibeholdes.
Det betyder, at provstigrænser og i enkelte tilfælde også stiftsgrænser har måttet rykkes.
Med forslaget, der som nævnt er blevet til efter en omfattende høringsfase, har man forsøgt at imødekomme så mange ønsker som muligt med hensyn til de geografiske grænser, men helheden har selvsagt af og til måttet fortrænge lokale ønsker.
Det er vort håb, at de skuffelser, der kan være lokalt, opvejes af, at reglerne nu i meget høj grad synliggør, at menighedsråd, budgetsamråd og provstiudvalg er en helhed, ligesom mulighederne for samarbejde mellem sognene stærkt forbedres.
Menighedsrådene skal i fremtiden inden budgetsamrådene aflevere mere detaljerede budgetbidrag, antallet af stillinger skal angives, og budgetterne skal ses i en sammenhæng over flere år.
Jeg nærer tillid til, at dette regelsæt vil styrke ansvarligheden over for helheden og den langsigtede planlægning.
Det har tit været anført, at provstesynene tager meget af provsternes tid, og mon ikke også de færreste provster ønsker at bruge livet til syn.
Det er vort håb i Venstre, at menighedsråd, provstiudvalg, provsti og budgetsamråd og stift vil se de mange muligheder, der er i lovforslaget, som der ikke er tid til at nævne her, og se det som den udfordring, det er tænkt.
Frem for at begræde, at der er nogle geografiske grænser, der nødvendigvis måtte rykkes, bør man lade sig udfordre af, at der er andre grænser og andre skranker, der nu er faldet bort.
Venstre støtter det fremsatte forslag.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2006-10-24:
Da vores kirkeordfører ikke kan være til stede og jeg alligevel er i salen, fordi vi skal behandle et par uddannelsesspørgsmål, kan jeg godt bekendtgøre vores holdning til dette spørgsmål.
Eftersom Enhedslistens kirkepolitik ikke er så avanceret, mener jeg nok at kunne sige, at vi undlader at stemme til forslaget, idet vi ikke ønsker at blande os i kirkens interne anliggender.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2006-10-24:
Dette lovforslag, som er fremsat i slipstrømmen af strukturreformen, og som jo vil påvirke og ændre den kirkelige struktur, er SF for nærværende ikke specielt modstander af.
Der er kommet nogle henvendelser på baggrund af lovforslaget, bl.a. fra min egen hjemegn fra Birgit Lundholm Jensen.
Den giver gode råd om, hvordan man i øvrigt kan organisere sig i sogne og provstier, og ikke mindst om, hvordan man kan varetage ledelsesopgaven over for de medarbejdere, der er ansat i folkekirken.
Jeg kan se, at ministeren har svaret på henvendelsen, og jeg håber da meget, at ministeren også fortsat vil modtage, se på og kommentere gode råd fra folk ude i landet.
Det skal siges ved denne lejlighed, at SF ønsker en helt anden organisering af den kirkelige økonomi.
SF ønsker, at staten i stedet for at finansiere præstelønninger gennem Fællesfonden finansierer vedligeholdelse og restaurering af kirkens bygninger, der jo ofte er bevaringsværdige kulturmindesmærker, som det er i statens interesse at bevare.
Men da det jo ikke er SF’s forslag til folkekirkelig finansiering, vi drøfter her, skal jeg blot bemærke, at vi stiller os positive over for dette lovforslag, som jo er fremsat på baggrund af arbejdsgruppens anbefalinger.
Bente Dahl (RV), 2006-10-24:
L 27 er et grundigt gennemarbejdet forslag – det er der ingen tvivl om – og formålet med lovforslaget er at gennemføre de forslag, som arbejdsgruppen om ændring af den kirkelige struktur kom med i betænkning 1477 om opgaver i sogn, provsti og stift.
Kommunesammenlægningerne er begrundelsen for en revision af loven om folkekirkens struktur, og betænkningen fra arbejdsgruppen om ændring af den kirkelige struktur indeholder en række gennemarbejdede og velargumenterede forslag.
Der har været en grundig høringsfase, og der er i alt 20 forslag fra arbejdsgruppen, der fordeler sig med 5 om sogne, 5 om provstier, 5 om budgetlægninger og 5 vedrørende stifterne.
Endelig er der et afsnit om de fælles folkekirkelige institutioner.
Resultatet af forslagene er et virkelig blandet lovforslag, for det indeholder en række meget forskellige punkter.
Der en del teknik i det, der er mange nuancer og lidt politisk stof, men lad mig nævne et par af forslagene: God ledelse hilser vi velkommen.
Vi har længe ment, at folkekirken i Danmark lider under manglende ledelsesstrukturer, og i rapporten henvises ydermere til arbejdsmiljøundersøgelsen af 2002, hvor den uklarhed, som i dag kendetegner de lokale ledelsesforhold i mange sog ne, er omtalt.
Vi mener i Det Radikale Venstre, det er på tide, at der foretages skridt til at få disse forhold ændret og forbedret.
Bl.a. nævnes menighedsrådets sammensætning.
Antallet af medlemmer skal afspejle sognets sammensætning, og det forekommer mig at være en ganske logisk måde at gøre det på.
Jeg vil nævne forslaget om at skabe større fleksibilitet i medarbejderstillingerne, for det finder jeg er et interessant tiltag.
Hvis man forestillede sig, at personalegrupperne havde provstierne som ansættelsesområde, ville det bløde op på de stive samarbejdsområder, og det måtte være en fordel for alle.
Jeg vil pointere, at vi naturligvis mener, at de opgaver og de typer arbejde, en medarbejder er ansat til at varetage, skal vedkommende stadig væk varetage.
Eksempelvis kan en organist ikke sættes til graverarbejde eller kirketjenerarbejde eller for den sags skyld andet arbejde i nabosognet.
Jeg forestiller mig også, at medarbejderne selv fastlægger deres arbejdsskemaer inklusive ferie/fridage, sygedage, planlægning og lignende, ligesom præsterne allerede gør.
Så er der nogle forslag om lempelse af provsternes arbejdsopgaver med det formål, at provsten skal have mere tid til sit præsteembede.
Det virker også fornuftigt.
Budgetlægningen er meget nuanceret i det foreliggende lovforslag, og det, som hele tiden falder i øjnene, er, at forslaget i det hele taget er meget nuanceret.
Man kan diskutere, hvor nuanceret folketingsarbejdet skal være.
Overordnet handler forslagene om det samme, men de er forskellige, og de er meget nuancerede.
Man kan sige, at menneskers dagligdag ikke skal nærplanlægges fra Christiansborg.
Herindefra skal rammerne planlægges, og så skal man fylde dem ud lokalt.
Nu har jeg givet en overordnet betragtning over et meget sammensat lovforslag, men jeg vil slutte med at sige, at Det Radikale Venstre er positivt stillet over for L 27, og at vi ser frem til et godt samarbejde i udvalget.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-10-24:
Hvis vi skal blive ved havegrillen, vil jeg synes, at det overordnet er rimeligt, at de to sogne, som holder havefest, finansierer den aktivitet.
Men jeg synes også, det er rimeligt nok, at jeg som skatteyder her i samfundet er med til at betale for den sikkerhed, der f.eks. ligger i, at ilden bliver slukket, hvis der går ild i huset under havefesten, og at den tændvæske, der bruges, er blevet godkendt, så den ikke er særlig brandfarlig og man undgår, at børnene måske kunne komme til skade.
Jeg synes faktisk også, det er rimeligt, at når man indgår i et fællesskab, skal man være med til at finansiere nogle helt overordnede ting, og det er klart, at man gerne vil slippe for at have direkte udgifter i forbindelse med det.
Men jeg synes, det er rimeligt nok, at der også er et fællesskab i folkekirken.