runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Adelskov (S), 2002-03-19:
Vi står nu ved tredjebehandlingen af dette lovforslag, der jo i realiteten betyder, at man ud over det ganske land vil lukke en lang række daghøjskoler.
Regeringen har ikke ønsket at påtage sig ansvaret for lukning af daghøjskolerne og har i stedet for fremsat et forslag, der betyder, at man kommunaliserer daghøjskolerne uden dog at lade pengene følge med ud til de kommuner, som i dag driver daghøjskolevirksomheden.
Det vil sammen med skattestoppet og regeringens stramme økonomiske udmelding over for kommunerne få den konsekvens, at daghøjskoler over det ganske land må lukke.
Og det betyder igen, at en lang række mennesker i dette land, primært mennesker med meget kort uddannelse eller ingen uddannelse bag sig, vil miste en uddannelsesmulighed.
Det samme er tilfældet, når det drejer sig om den fri ungdomsuddannelse, som forslaget også indbefatter nedlæggelsen af.
Her er der tale om et tilbud til unge mennesker, som ikke har kunnet finde vej gennem det etablerede uddannelsessystem.
Denne uddannelse afskaffes, uden at regeringen og flertallet i Folketinget anviser alternative veje for den store gruppe unge mennesker, det drejer sig om.
Endelig, som den sidste del af lovforslaget, betyder det, at vi nu fra den 1. januar vil se en fordobling af brugerbetaling på landets aftenskoler og en lukning af en lang række aftenskoler og nedlæggelse af aftenskolehold ud over hele landet, specielt i de mindre bysamfund og mindre kommuner.
Det er alt i alt et forslag, der ved førstebehandlingen blev fremlagt som en del af regeringens plan for at skaffe finansiering til bl.a. skattestoppet.
Vi er i en situation, hvor det er tydeligt for enhver, at det er de svageste på uddannelsesmarkedet, der må betale, og det er brugerne af folkeoplysning, som nu må se en fordobling af brugerbetalingen, der må betale; alt sammen af hensyn til at forsvare det hellige skattestop.
Socialdemokratiet fastholder på trods af de små forbedringer, der er kommet under behandlingen i Folketinget og udvalget, at vi stemmer imod dette forslag, som entydigt pålægger ekstraudgifter til den ganske almindelige danske borger begrundet i hele skattestoppet.
Pia Gjellerup (S), 2002-03-19:
Først om sygehusene: Nu var jeg så heldig at overvære førstebehandlingen af det forslag, som udmøntede de 1,5 mia. kr.
Jeg har også fulgt med i det betænkningsbidrag, som Socialdemokratiet har afgivet, og jeg kender også til det socialdemokratiske ændringsforslag til finansloven, som handler om, at de 1,5 mia. kr. ikke bindes til år 2002.
Og det er ret afgørende for os, for det er dét, at man binder 1,5 mia. kr. i merforbrug til en præcis sektor inden for 2002, der kan medføre de skævvridninger, som vi i øvrigt meget tydeligt redegør for i vores betænkningsbidrag til det lovforslag, der i øvrigt har været til behandling tidligere på dagen. Vi kan afsætte en reserve til at opfylde dét, der kan opereres mere inden for den kapacitet, der er i det danske sygehusvæsen, uden at skabe skævvridninger i forhold til de ældre medicinske patienter eller i forholdet mellem amterne, hvor det vil være sådan, at de større centrale amter vil have lettere ved at tiltrække noget af det personale, der er mangel på, til ugunst for de amter, der ligger i udkanten.
Det vil vi holde meget nøje øje med, som det også er blevet beskrevet i forbindelse med Socialdemokratiets behandling af lovforslaget, og derfor er vi i en situation, hvor vi behandler de 1,5 mia. kr. som reserve.
Så er vi faktisk fuldt betrygget.
Vi er i stand til at levere en ydelse og holde øje med, om regeringen gør sit for at få nedbragt ventetiderne på sundhedsbehandling.
Til fru Gitte Seeberg vil jeg sige om kommunernes økonomi: Der var en god aftale fra juni måned.
Det er en aftale, som vi så har set udmøntet yderligere.
Og det er rigtigt, at der ligger et overforbrug i kommunerne på det, der er vedtaget i budgetterne.
Men det, der er hovedpointen, er, at de er brugt på de områder - det vidste vi i øvrigt i valgkampen - som handler om ældre, som handler om børnene, og som handler om folkeskolen.
Det synes jeg, og det synes Socialdemokratiet, er områder, hvor det er værd at lade også den kommunale prioritering gennemgå og føres ud i livet, uden at det er os, der skal komme ind og sige: Nej, I må ikke bruge pengene, som I vil.
I skal spare de 650 mio. kr., og så vil vi til gengæld komme og være generøse og bestemme lige netop, hvad vi synes er rigtigt i kommunerne og give et lidt mindre beløb end det, kommunerne sparer.
Det synes jeg er at korrigere en god aftale, så det ikke alene bliver en stor aftale, men en dårlig aftale.
Det synes jeg er forkert at gøre.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-03-19:
Indtil hr. Helge Adam Møller gik på talerstolen, troede jeg faktisk, at det var tavshedens demokrati, der var indført.
Hr. Helge Adam Møller sagde: De velstillede kan betale.
Under valgkampen hørte vi meget om den lille mand.
Det var måske ikke så meget De Konservative, der sagde det, men jeg synes, det er lidt vigtigt, at vi nu også hører Venstre og Dansk Folkeparti heroppefra fortælle, hvordan de nu forholder sig til den sag.
Vi har hørt så utrolig mange gange, at Dansk Folkeparti mener, at de er de svages beskyttere.
Det er de jo ikke.
Her lader de stå til.
Det er simpelt hen uanstændigt, at man bliver siddende dernede.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-03-19:
Jeg vil gerne sige tak til hr. Helge Adam Møller for at deltage i debatten.
Det er altid fint at forholde sig til noget konkret, og det synes jeg er godt.
Men der er jo lovgivning på området, så man kan indskrænke nogle af de muligheder og se, om det er rimeligt at gå til squaredance eller alle de andre forslag, hr. Helge Adam Møller havde oppe.
Jamen der er jo mulighed for at indskrænke det.
Det her lovforslag handler jo ikke kun om aftenskoleområdet, om end det også er vigtigt, det handler jo også om daghøjskoler, folkeuniversiteter, den fri ungdomsuddannelse.
Folkeoplysningsdelen er en lille del af det i hele det her samlede billede.
Og der må vi bare sige, at der ikke har været nogen store, vægtige argumentationer for denne lovgivning og den tilbagegang og forringelse, der faktisk er tale om.
Det har der ikke været, hvilket man måske også kan se på alle de ændringsforslag, der løbende har været til det her lovforslag.
Marianne Jelved (RV), 2002-03-19:
Ja, jeg vil også gerne have lov at kvittere for hr. Helge Adam Møllers mod til at gå op og forsvare denne uforsvarlige sag.
Det er 1½ år siden, der blev gennemført en omfattende ændring af loven om folkeoplysning, og hvis det er indskrænkningerne af fagmulighederne, der er ideen, så synes jeg, man skulle bruge loven og indskrænke fagmulighederne eller emnemulighederne.
Der er også sket stramninger af den fri ungdomsuddannelse sidste forår med virkning her fra januar
, og som tyv om natten afskaffer man den mulighed, selv om unge og uddannelsesstederne har forventet og har god forventning og ret til forventning om, at den fortsætter, eftersom der lige er ændret ved loven. Der sker en centralisering af folkeoplysningen fra de tyndtbefolkede områder til de tættere befolkede områder.
Det giver faktisk mange problemer for de mennesker, som ikke har bil, og for de mennesker, som ikke har andet end folkepensionen og deres ATP at leve af.
De skal altså, hvis de skal gå på aftenskole, flytte sig til større byområder.
Det tror vi ikke lader sig gøre.
Der er ikke de transportmuligheder, der gør, at det bliver en realistisk foranstaltning.
Og det, man ikke skal glemme, er, at aftenskolefunktionen er rammen og grundlaget for, at mange mennesker, ikke mindst folkepensionister, der sidder alene, kan skabe deres sociale netværk, uden at behandlersystemet, socialsystemet er involveret i det, men at det er på frivilligt, eget initiativ sammen med andre borgere.
Det er det, man slår i stykker.
Endelig bliver jeg nødt til også at nævne voksne
sent udviklede, hvor vi har fået oplyst af en deputation, at de betaler op til 14.000 kr. for sådan et semester på den uddannelse, de får via folkeoplysningen
Det er førtidspensionister, vi taler om, det er ikke rige i det danske samfund.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-03-19:
Jeg synes, det er helt fantastisk frækt, at hr. Helge Adam Møller tillader sig at bruge sig selv som eksempel.
Jeg vil gerne spørge hr. Helge Adam Møller, hvor mange mennesker i Danmark, der har samme løn eller højere løn end hr. Helge Adam Møller. Det er jo sådan, at når man indfører brugerbetaling, så går det ud over dem i samfundet, som har mindst, over dem, som skal vende hver krone for at få tingene til at hænge
sammen
Det er jo dem, brugerbetalingen går ud over.
Så er det da meget fint, at hr. Helge Adam Møller ønsker, at de mennesker skal betale mindre i skat.
Vi ved bare, at det skattestop, som regeringen har gennemført, primært kommer de rigeste til gavn.
Det vil sige, at der altså ikke er nogen sammenhæng mellem det, at man ønsker brugerbetaling, og det, at man så samtidig laver skattelettelser.
Der er ikke nogen sammenhæng.
Det betyder ikke, at den, som tjener mindst i Danmark, får flere penge til den her brugerbetaling på aftenskolerne.
Så vil jeg gerne sige til den her brugerbetaling: Jamen hvad med den fri ungdomsuddannelse, hvad med daghøjskolerne?
Hvordan giver det folk mulighed for at betale for deres egen uddannelse?
Den bliver jo slagtet, den er der jo ikke længere, der er ikke noget at betale for.
Den fri ungdomsuddannelse lukker man helt, så der er jo heller ikke noget med brugerbetaling der, det lukker bare.
Thomas Adelskov (S), 2002-03-19:
Jeg vil godt takke hr. Helge Adam Møller for at være én blandt flertallet i Folketingssalen, der står ved sin stemmeafgivning om et kort øjeblik.
For regeringen, for Dansk Folkeparti, Venstre og De Konservative i øvrigt må vi jo tage det som udtryk for, at den, der tier, samtykker.
Det betyder jo, at Dansk Folkeparti anerkender, at det, man er i gang med nu, er at indføre brugerbetaling for nogle ganske almindelige mennesker og nogle grupper i det danske samfund, som kommer til at finansiere det her skattestop.
Hr. Helge Adam Møller nævner nogle kursusformer, som han ikke er særlig begejstret for.
Så skal jeg sige til hr. Helge Adam Møller, at i dag er der rent faktisk mulighed for, at hr. Helge Adam Møller henvender sig til undervisningsministeren og siger: De her kurser vil jeg godt have fjernet fra tilskudslisten!
Og så kan ministeren fjerne kurser fra tilskudslisten, altså sikre, at man ikke får tilskud til de bestemte kurser, hvad enten det er squaredance eller hvad ellers, hr. Helge Adam Møller er imod.
Jeg kunne nævne andre kursusformer, som jeg gerne ser man giver bevillinger til: edb, edb for pensionister, bevægelsesundervisning for astmatikere osv.
Og det er jo ikke en lille brugerbetalingsforøgelse, der er tale om.
Der er jo tale om, at prisen på mange kurser stiger fra 700 kr. til 1.400 kr. eller mere med det her lovforslag.
Så der er jo tale om, at en masse mennesker, der ikke har hr. Helge Adam Møllers løn, kommer til at skulle finansiere deres aftenskole og undervisningstilbud på en helt anden og meget dyrere måde, eller - og det er jo nok det, jeg frygter der er konsekvensen - simpelt hen lader være med at deltage i folkeoplysende aktiviteter.
De bliver hjemme.
Og så mister vi ude i lokalsamfundene det enormt givtige, der er i, at mennesker kan mødes om undervisning og modtage undervisning i et socialt fællesskab uanset social stand og økonomi.
Aage Frandsen (SF), 2002-03-19:
Jeg vil godt takke hr. Helge Adam Møller for en tilkendegivelse af, hvad der er Det Konservative Folkepartis eller i hvert tilfælde hr. Helge Adam Møllers synspunkt.
Det er jo rart at vide.
Jeg ved ikke, om hr. Helge Adam Møller er klar over, at der ud over hr. Møller også er andre, der deltager, og at der også er andre fag end dem, som hr. Møller refererer til.
Ministeren kunne under alle omstændigheder godt have defineret det snævre, men det har man ikke benyttet sig af, samt sagt, at det f.eks. drejer sig om, at man også fordobler prisen for pensionister - de har meget glæde af et skattestop, kan jeg forstå - og også for handicappede af forskellige typer; de har åbenbart også meget glæde af skattestoppet.
Det indebærer, at man ændrer forholdene på daghøjskolerne, så man regner med, at de lukker i fremtiden, og at man nedlægger den fri ungdomsuddannelse.
Så altså ud over den lille flig, som hr. Helge Adam Møller og måske også andre, der er velstillede, benytter sig af, så er der en masse andre ting, der ligger i det lovforslag, som i høj grad rammer de mennesker, som ingen uddannelse har.
Og hvis man vil forfølge det synspunkt, som hr. Helge Adam Møller har, med, at der er nogle mennesker, der har råd, jamen så gennemfør dog det i stedet for at lade det gå ud over en hel masse andre mennesker og lade det gå ud over nogle grupper, som ingen uddannelse har i forvejen.
Helge Adam Møller (KF), 2002-03-19:
Se, jeg er faktisk en af de 1,5 millioner danskere, som regeringen tromler hen over med det her lovforslag for nu at bruge hr. Adelskovs udtryk fra forleden dag og fra for lidt siden.
Jeg er nemlig en af dem, der ofte og gennem mange år systematisk har benyttet aftenskolerne, indimellem FOF og indimellem LOF og en enkelt gang AOF ved et maskinskrivningskursus.
Og det har jeg været glad for.
Men jeg indrømmer, at jeg aldrig helt har forstået, hvorfor jeg og mange andre, som havde god råd, skulle have en meget lille og beskeden brugerbetaling.
Jeg synes faktisk, det er rimeligt, at man i større omfang betaler for noget, specielt når det er mere eller mindre hobbyprægede fag.
De fleste af os synes jo, at det er fint nok, at vi betaler for at gå i biografen, til koncert eller andre ting, som vi selv vælger.
Og lad mig nævne bare nogle af de ting, de tilbyder.
Nu tager jeg et enkelt oplysningsbureaus nyligt udkomne plan.
Det er her i København og Amager.
Det er spændende ting.
Jeg nævner nogle af fagene: babytøj, ballstick, blomsterdekorationer, Bordeaux og Bourgogne, funkdance, gastronomi, harmonika, kinesisk køkken, navigation, pelsauktioner, showdance og Toscana vinrejse.
., man kan da også gå til dekupage, frontpage hjemmesider, naturkosmetik, Provence, squaredance, vin og egyptologi.
Det er svært at sige.
For det giver jo forudsætningen for det, der er ideen.
Og det er så svar til fru Marianne Jelveds spørgsmål:
Hvad er ideen og visionen ved det her?
Ideen og visionen ved det her og en række andre af de forslag, regeringen er kommet med, er jo at sikre, at hver enkelt dansker år efter år efter år betaler lidt mindre i skat end under den tidligere regering og derved selv har mulighed for at disponere: Hvor er det, jeg og min familie vil bruge vores penge?
Er det først og fremmest på denne slags spændende kurser?
Eller er det på noget helt andet eller tredje?
Da vi tidligere levede i det store behandlersamfund, konfiskerede staten det hele og delte ud med rund hånd, og så afgjorde de, hvad jeg og min familie skulle bruge.
Jeg vil godt have ansvaret tilbage til den enkelte dansker.
Marianne Jelved (RV), 2002-03-19:
Deri gør Hal Koch jo meget ud af at beskrive demokratiet som ikke bare et spørgsmål om at have et flertal, men også som en måde at være sammen på, at løse konflikter, skabe enighed og kompromisser.
Han har et meget fint eksempel med en kommunalbestyrelse, der har et fast flertal.
Og jeg tror, at det er dér, han kalder det et flertalsdiktatur, såfremt det flertal ikke i sin måde at agere på og bruge sit flertal på tager hensyn til mindretallet og involverer mindretallets argumentation.
Kort sagt: Argumentation tæller i et demokrati, som Hal Koch har beskrevet det. Det gør det ikke mere, kan jeg høre.
Der er ingen argumentation.
Der er en kold og gold stemmeafgivning.
Man behøver ikke argumenter.
Hvad er perspektivet ved denne lovgivning?
Hvad er ideen med denne lovgivning?
Det kan vi ikke få svar på.
Så vil jeg sige til alle danske vælgere: Der kommer en tid efter denne.
Og den kommer allerede til efteråret med finansloven for 2003.
Der er der også dekreteret skattestop.
Der vil vi også blive udsat for store overraskelser i form af besparelser på områder, som vi måske i dag ikke kender.
Men alle, der er optaget af folkeoplysningssagen, skal ikke tro, at denne sag er færdig med vedtagelsen af dette forslag.
Der er en kamp at kæmpe; der er et pres at lægge, også når vi skal lave finanslov for 2003.
Så jeg anmoder om, råber om, at kampen ikke lægges død nu ved vedtagelsen af dette lovforslag ved tredjebehandlingen.
Der er tid efter denne.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-03-19:
Man kan jo ikke lade være at spørge sig selv, om vi overhovedet har en regering.
Til Venstre og De Konservative: Er der en regering til stede, har vi sådan en i Danmark overhovedet? Normalt er det vel sådan, at regeringen netop går ind og diskuterer og fremlægger visioner.
Det gør denne her regering ikke, og derfor kan man jo undre sig over, om det, der i virkeligheden er problemet, er fravær af debat og fravær af regering.
Det er nogle meget principielle forslag, vi diskuterer her i dag.
Man gør op med ideen om livslang læring i det her forslag.
Man indfører massiv brugerbetaling.
Man lukker tre fjerdedele af daghøjskolerne.
Man lukker størstedelen af folkeuniversiteterne, og man lukker hele den fri ungdomsuddannelse.
Venstre skabte folkeoplysningen.
I dag kan Venstre tydeligvis kun med kompetencer og kasser og systemer, eller hvad?
Hvad er Venstres vision?
Hvad er det, Venstre gerne vil sætte i stedet for de her ganske udmærkede ting?
For der må da være en vision.
Eller er problemet, at vi ikke har en regering?
Aage Frandsen (SF), 2002-03-19:
Et parlament er et sted, hvor man diskuterer, drøfter tingene, hvor forskellige synspunkter krydser klinger, og hvor man til sidst, efter at man har diskuteret, deler sig efter anskuelser.
Men det, der er karakteristisk i øjeblikket for dette parlament,
Man er ikke interesseret i at konfrontere sine synspunkter med vore synspunkter, man holder bare mund.
Man ved, at hvis man går op og siger noget, så risikerer man, at vi andre kommer op og spørger om noget.
Det skal man ikke udsætte sig for, så derfor bliver man siddende eller stående, fordi man ikke vil diskutere med os. Og det er jo sørgeligt.
Det er, fordi det ikke var noget, Venstre havde lovet i valgkampen.
Man havde intet sagt om det her i valgkampen, det er derfor, det ikke er med i 100-dages-programmet.
Og formentlig har regeringen heller ikke på det tidspunkt tænkt på, at man ville gennemføre L 79.
For jeg tror da ikke, at det kan være Venstres politik, vel heller ikke Det Konservative Folkepartis og Dansk Folkepartis, at man skal gennemføre det her.
Næ, det er, fordi man skal have finansieret skattestoppet.
Det er selvfølgelig derfor, at det kommer, og det kommer først senere, det er jo ikke med fra starten.
Derfor er det her udtryk for, at for Venstre, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti går skattestoppet forud for brugerbetaling.
Det gælder så også i det her tilfælde, at pensionister, der vil benytte sig af folkeoplysning, skal betale mere, handicappede, der vil benytte sig af folkeoplysning, skal betale mere, cirka det dobbelte i begge tilfælde, og i det hele taget, at alle mennesker, der vil benytte sig af folkeoplysning, skal betale cirka det dobbelte af det hidtidige.
Det er prisen for skattestoppet, og det er det, som disse partier har valgt.
Derfor er det her også udtryk for, at Venstre måske nu endeligt - det har været undervejs i en del år - bekender sig til højskoletænkningen langt mere end folkehøjskoletænkningen.
Det er det synspunkt, som Venstre nu endeligt slår ind på.
Det har været undervejs længe, men nu bliver det bekræftet.
Det er også et eksempel på, at Systemdanmark er Venstres Danmark.
Man taler så meget om frihed, men det gælder ikke, når det drejer sig om retten til uddannelse.
Det gælder slet ikke, når det drejer sig om at benytte en fri ungdomsuddannelse.
Der gælder ingen frihed, der gælder systemet, fordi systemet, nemlig det, som kan være arbejdsmarkedets parter eller Folketinget eller Finansministeriet, er det, der skal bestemme, hvilken type uddannelserne skal være.
Så det, vi ser i dag, er en bekræftelse af, at Venstre har sagt farvel til folkeoplysningstænkningen og hundrede procent ja til handelshøjskoletænkningen, et nej til Frihedsdanmark, men et ja til Systemdanmark.
Kan det da ikke få Venstre til at reagere?
Henrik Sass Larsen (S), 2002-03-19:
Jeg synes også, som hr. Thomas Adelskov sagde, at det er forbløffende. Vi har at gøre med et parti, Venstre, som sidder i regering, hvor flere ministre har udgivet bøger og beskrevet, hvor vigtigt det er med det folkeoplysende, som har en historisk tradition i forhold til de her ting.
Konsekvenserne af det her forslag er jo, at store dele af folkeoplysningen i Danmark kommer til at ligge brak.
Jeg ved ikke, om det er gået op for de 1,5 millioner brugere af aftenskolerne hvert eneste år, at det her rent faktisk for mange af dem vil betyde, at de ikke længere vil have råd til at kunne deltage i de her kurser, at de ikke længere vil have mulighed for det, fordi der ikke er økonomisk formåen til det.
Vi har lige fået en undersøgelse, hvor det viser sig, at gennemsnitsdanskeren kommer til at bruge 8 år af sit liv på at sidde og se tv.
Så har vi da ikke behov for at styrke, at folk bliver siddende hjemme i sofaen og ser tv.
Så var det måske nogle af de andre ting, vi havde behov for at få styrket.
Det her går i den stik modsatte retning, og det synes jeg er helt utroligt.
Jeg mener, det er jo ikke alle mennesker i det her land, der har brug for nye hofter.
Der er også nogle, der har brug for at få et eller andet ind mellem ørerne, og derfor ville det da være rart, hvis regeringen bare havde nogen svar på, hvad det rent faktisk er, de foretager sig i denne her forbindelse.
Skulle der være en enkelt repræsentant for Dansk Folkeparti, som er i stand til at gå op og argumentere i dag, så kunne man jo spørge til Dansk Folkepartis nyvalgte profil i forhold til de svagest stillede: Hvad med de svageste mennesker, som går ud på daghøjskolerne og får mulighed for at få undervisning dér, hvad skal de nu gøre, hvor skal de nu gå hen, hvor skal de få deres uddannelse henne?
Bare som et spørgsmål til Dansk Folkeparti nu, hvor man sidder og lægger automatstemmer til det.
Thomas Adelskov (S), 2002-03-19:
Det er dog fuldstændig utroligt at opleve den magtarrogance, der er til stede ved behandlingen af det her lovforslag og i øvrigt andre lovforslag.
Ministeren går ikke op og svarer på de indvendinger, der kommer fra Folketingets medlemmer, Venstres ordfører går ikke op, De Konservatives ordfører går ikke op, og Dansk Folkepartis ordfører går ikke op.
Politik er åbenbart blevet noget, som forhandles og diskuteres imellem tre partier i Folketinget, nemlig Dansk Folkeparti, Venstre og De Konservative, i små lukkede lokaler en mørk aften, og så træffer man beslutningerne dér.
Vi har prøvet at spørge til, hvor mange hold man regner med fra regeringens side bliver nedlagt ud over det ganske land på aftenskolerne.
Vi har fået svaret tilbage: Det ved vi ikke, vi regner bare med at spare penge.
Vi får svaret: Det ved vi ikke, men vi ved godt, at hold må lukke ud over det ganske land.
Folkeoplysende organisationer og handicaporganisationer har været inde og diskutere med Uddannelsesudvalget og ministeren og godtgjort, at dette får konsekvenser for nogle af de allersvageste grupper i vores samfund, og så melder regeringen ud og siger: Nå, men nu hjælper vi dem og lægger lige 60 mio. kr. oveni.
Det er, hvad det her lovforslag betyder, og man sidder nu fra regeringens side fuldstændig tavs og overhører den kritik, der rejses.
Man vil ikke engang gå op og forholde sig til de ændringsforslag, som man selv har måttet stille i sidste øjeblik, eller forholde sig til de henvendelser, som yderligere er kommet fra organisationer og folk udeomkring i det ganske land.
Det er helt utroligt, at vi ikke kan få nogen fornuftige svar.
Det her handler om, at man har skullet finde nogle besparelser til at gennemføre et skattestop og lettelser for generationsskiftet, altså til vennerne ude i erhvervslivet, og man tromler hen over ganske almindelige mennesker, 1,5 millioner danske borgere, der årlig benytter sig af folkeoplysning, og man sidder nu bare med korslagte arme og vil ikke engang tage debatten.
Det er skammeligt.