Thomas Adelskov (S), 2002-04-12:
Nu kan jeg ikke helt overskue, om det er en idé, som Venstre måske har tænkt sig at fremføre til debat i Folketinget, om man skal afskaffe karakterer.
Det, jeg forholder mig til nu, er, om de skal offentliggøres, om de er et måleredskab, der taler om elevens, eller om skolens eller om klassens samlede situation, samlede evner, muligheder, om den undervisning, som er foregået på skolen, om de muligheder og evner, som eleverne mødte op med.
Det gør de ikke.
Men med den fokus, der lægges på karaktererne, bliver det et problem, at karaktererne skal spille så afgørende en rolle.
Fru Gitte Lillelund Bech er jo et meget godt eksempel på, at karaktererne skal spille en stor rolle, for vi hører ikke anden tale end om karakterer heroppefra.
Hvis det var sådan, at lovforslaget havde til hensigt, at man skulle offentliggøre og forholde sig til en masse andre ting, specielt hvordan skoler behandler og forholder sig til svage elever, hvordan man gør en ekstraordinær indsats for udsatte grupper i det danske samfund, så havde det, tror jeg nok, været det, undervisningsministeren havde skrevet om i sit forslag, havde bedt om blev tilgængeligt, i stedet for at det er en mulighed man lægger op til.
Det er også lige så sikkert, at den bedste integration af nye borgere i vort samfund sker på arbejdsmarkedet, gennem det at have et arbejde og tage del i de danske kollegers traditioner og danske skikke.
Tåbelige eksempler på gode kvalifikationer på den en side og stive danske systemer på den anden side dukker desværre op med jævne mellemrum, og de bekræfter behovet for, at der sker en lovregulering på området.
Det var også baggrunden for, at Center for Vurdering af Udenlandske Uddannelser blev oprettet som opfølgning på finansloven for år 2000 fra som den tidligere regering, og sidste år vedtog Folketinget så loven om oprettelsen af centeret.
Målsætningen har været at sikre nye borgere en fair, hurtig, ensartet og kvalificeret afklaring af deres kvalifikationer, så de kan sikres en hurtigere og mere målrettet opkvalificering, hvis det er dét, der er nødvendigt, eller sikre de nye medborgere hurtigere og bedre rodfæstelse på arbejdsmarkedet.
I Socialdemokratiets integrationsudspil har vi peget på netop denne indsats, og vi anerkender også, at der kan være særlige tilfælde, hvor positiv særbehandling, f.eks. for at fremme ligestilling, minoriteters rettigheder eller for at fremme integrationen, kan være nødvendig.
Derfor er vi også positive over for hovedideerne i lovforslaget.
Vi kunne måske godt ønske os at prøve at arbejde lidt med mulighederne og overveje mulighederne for at regionalisere centerets arbejde og kompetencer.
I forhold til det foreliggende lovforslag er vi imidlertid noget skeptiske og undrende over for den hjemmel, som lovforslaget giver ministeren til at indføre brugerbetaling for centeret, en hjemmel, som, når man læser bemærkningerne til lovforslaget, ministeren ikke har tænkt sig at benytte, og som vi derfor finder unødvendig.
Vi vil også gerne grave lidt mere i den del af lovforslaget, der giver ministeren en bemyndigelse, man kan vel nærmest tale om en blankocheck, til senere at gennemføre regler for godkendelse af diverse udenlandske formelle og uformelle kvalifikationer.
Vi er åbne over for at diskutere formerne og rammerne og tage en politisk drøftelse af, hvilke rammer, retningslinjer og regler, der skal opstilles for at kunne godkende i særdeleshed de uformelle kvalifikationer, men vi synes, at det hører til bl.a. en del af udvalgsarbejdet. Vi ønsker også, at det nærmere af loven kommer til at fremgå, hvordan det såkaldte klagenævn skal sammensættes og virke, og endelig må vi jo bede undervisningsministeren om at få afklaret de juridiske komplikationer, som synes at være rejst af Rektorkollegiet i dets seneste henvendelse til Uddannelsesudvalget.
Vi betinger naturligvis vores støtte til lovforslaget
af, at der ikke med dette lovforslag vil blive konflikt med anden lovgivning, men vi går meget positivt ind til udvalgsarbejdet.