runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Lykketoft (S), 2001-10-25:
Jeg vil bare nøjes med at sige tak til alle de ordførere, der står bag det forslag til vedtagelse, som blev fremsat af hr. Claus Larsen-Jensen.
Jeg mener, den giver regeringen præcis det mandat, vi har brug for med hensyn til at kunne arbejde mest effektivt, målrettet, men selvfølgelig også kompromissøgende i forhold til de prioriteter, det danske Folketing har udstukket.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-25:
Jeg ved det faktisk ikke rigtig, jeg kan ikke svare
Det ville jeg nemlig have overladt til fru Birthe Rønn Hornbech
at svare på, så mit svar til hr. Keld Albrechtsen er: Jeg ved det faktisk ikke. Men med hensyn til, om det er en stor del af Dansk Folkepartis kampagne, som Eyvind Vesselbo var med til at understøtte med de her oplysninger, kan jeg sige: Nej, det er det ikke.
Vi laver vores egne undersøgelser, og vi har mange forskellige kilder og tal, men det er klart, at en oplysning som den, Eyvind Vesselbo er kommet med i dagbladet B.T., da er noget, vi også tager med i vores argumentation.
Det er klart.
Men om han er ansat det ene eller det andet sted, det må Venstre selv svare på, det har jeg ikke viden om
Med hensyn til fru Birthe Rønn Hornbech, der siger, at der ikke er noget fordækt i den her sag, fordi det jo har været debatteret det sidste halve år, og fru Birthe Rønn Hornbech har snakket med omverdenen, medierne osv. om det: Jamen det er da rigtig nok, at det har været genstand for stor diskussion, og netop derfor var det vel også meget fornuftigt, at Folketinget samlet set fik en debat om, hvorvidt man synes, det er rigtigt eller forkert. Jeg er sikker på, at fordi der har været den debat i Folketingssalen om det her, så står det mere klart for den danske befolkning, hvad der er af plusser, som kirkeministeren mener der er, og nogle mener der er, og hvad der er af minusser ved etablering af en gravplads for skatteydernes penge.
Det tror jeg står mere klart nu, hvor debatten har været her i Folketingssalen, end hvis det foregik i et Finansudvalg, hvor der er lukkede døre.
Derfor har vi ønsket, at debatten kom i Folketingssalen, og det er der vel ikke noget ondt i.
Tværtimod er det vel fuldt demokratisk og godt, at vi kan tale åbent om tingene.
Der har været alt for mange myter omkring de her ting, det er bedre, at det kommer åbent frem.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-10-25:
Jeg synes, det er fuldkommen urimeligt.
Men så vidt jeg ved, er Eyvind Vesselbo fortsat ansat som medlemssekretær i Venstre, og det skammer jeg mig ikke over, han er en højt respekteret statistiker.
Det er hr. Keld Albrechtsen jo ligeglad med, men det er vi ikke i Venstre.
Det er derfor, vi vil have styret tilstrømningen til Danmark, for vi ønsker ikke at blive ved
med at have et land, hvor vi ikke kan værge os mod massetilstrømning.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-10-25:
Undskyld, formand, tak.
Jeg takker for hr. Peter Skaarups svar.
Nu siger hr. Peter Skaarup jo sikkert kun, hvad han er hundrede procent sikker på.
Det kan være, han har en anelse, der går lidt dybere, men vi kan jo hurtigt få opklaret sagen, for vi kan jo spørge
Det er der også god grund til.
Jeg kan huske, at hr. Peter Skaarup under åbningsdebatten sagde til Venstres formand: Velkommen i klubben!
De ord gjorde et stort indtryk på mig, for hvorfor sagde han dét?
Ja, det sagde han, fordi hr. Anders Fogh Rasmussen havde holdt en tale, som gav Dansk Folkeparti anledning til at tro, at Venstre herefter ville være at finde i de rækker, som Dansk Folkeparti tilhører.
Det er også lidt det indtryk, denne debat efterlader, selv om jeg nu lagde mærke til, at fru Birthe Rønn Hornbech i sit sidste indlæg prøvede at lægge en vis distance til Dansk Folkeparti. Men kunne vi ikke af fru Birthe Rønn Hornbech få oplyst det spørgsmål om den pågældende folketingskandidat?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-10-25:
Debatterne her i Folketinget transmitteres af tv, dk4, og derfor synes jeg, hr. Peter Skaarup skulle lade være at føre vælgerne bag lyset.
Det er ikke rimeligt at stå heroppe og forsøge at bilde de mennesker, der ser tv, ind, at der nu er foregået noget som helst fordækt i denne her sag.
Kirkeministeren har fuldkommen korrekt i overensstemmelse med sædvanlig praksis sendt en ansøgning om nogle penge til Finansudvalget.
Den sag har jeg personligt diskuteret i pressen det sidste halve år.
Må vi så være fritaget for, at hr. Peter Skaarup kommer her i Folketinget og siger, at der er nogle, der ikke ønsker at diskutere den sag, og at kirkeministeren har lavet noget som helst fordækt, for det er jo det, der bliver antydet.
De ganske almindelige spilleregler er fulgt i denne her sag.
Det er hr. Peter Skaarup, der ikke følger spillereglerne ved at prøve at bilde de folk, der sidder og ser tv, ind, at der er nogle, der forsøger at skjule noget i denne her sag.
Vi har diskuteret det her emne længe inden, hr. Peter Skaarup fandt ud af, at der var et problem.
Johannes Lebech (RV), 2001-10-25:
Jeg vil gerne understrege over for hr. Peter Skaarup, at jeg meget gerne deltager i en debat om det multikulturelle og multireligiøse samfund, vi er i.
Jeg kan somme tider blive lidt overrasket over den tone, man møder fra nogle partier.
Jeg er særdeles tit ude og diskutere med hr. Peter Skaarups partifæller, også nogle af dem, der er præster, om det problem her, og jeg synes somme tider, at tonen bliver så skinger og så voldsom, at jeg godt kan være lidt bekymret for det debatniveau, vi har her i landet - også når man skal forholde sig udadtil.
Så jeg mener nok, at man på det område her skal bevæge sig med megen stor forsigtighed, for vi er ved at være på vej derhen, hvor den danske debat får en alt for skinger tone.
Netop i så følsomt et område som det her er det meget magtpåliggende for mig, at vi får løst den her sag, så vi i hvert fald kan give den håndsrækning til muslimerne at sige
: Nu har vi det her på plads, nu behøver I ikke overveje dén her diskussion.
Det danske samfund har vist, at vi i denne sag har været særdeles behjælpelige, for vi bryder os ikke om, at det her ikke er løst.
Det er det, det handler om her.
Det handler om, at staten ønsker, at muslimer i københavnsområdet skal kunne få oprettet deres egen begravelsesplads, og de kommer også til at betale for den.
Så vil jeg også godt sige, at i de sager her ved Det Radikale Venstre godt, hvad det mener, og vi er ikke spor i tvivl må jeg sige til hr. Peter Skaarup!
Keld Albrechtsen (EL), 2001-10-25:
Jamen jeg stillede et spørgsmål til hr. Peter Skaarup.
Det havde han så muligvis ikke tid til at besvare, det er så i orden, men så vil jeg godt gentage det: Den pågældende folketingskandidat fra partiet Venstre, som Dansk Folkeparti baserer sin politik på, er han ansat hos partiet Venstre, og har han leveret disse ting til brug for Dansk Folkepartis kampagne?
Det var sådan set interessant at vide.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-25:
Ja, man anede jo egentlig godt linjen i forbindelse med Folketingets åbningsdebat, hvor statsminister Poul Nyrup Rasmussen sagde, at det var helt forkert, når der var nogle partier herinde, og det gælder også Venstres formand og andre, der tillader sig at rejse en debat om vigtige spørgsmål, der angår befolkningen. Det var helt forkert, og det var også en linje, tidligere statsminister Poul Schlüter anlagde.
Man skulle ikke diskutere udlændingepolitik, muslimske gravpladser eller lignende.
Hvis der skal gives penge til sådanne ting, eller hvis der skal føres nogen diskussioner, er det noget, vi helst skal ordne i ro og mag i lukkede udvalg i Folketinget. Det duer ikke til, det er ikke egnet til en folkelig debat.
Det synes jeg er underligt, og derfor er det, at vi har fremsat det her forslag.
Det er ikke for at grave grøfter, men det er for at få en seriøs debat, og der har vist sig at være behov for det.
Der er en række partier, der støtter ønsket om, at det offentlige holder sig uden for betaling af penge til en bestemt trosretning.
Men jeg vil da godt spørge kirkeministeren, om kirkeministeren virkelig mener, at vi skal feje den slags debatter ind under gulvtæppet.
Jeg troede faktisk, Det Radikale Venstre var et parti, der gik ind for frisind og fri debat, højskoleånden, hvor man sidder og diskuterer med hinanden, når det er, man skal træffe beslutninger, ja, helst gerne sådan, som det foregik tidligere, hvor man mødtes på det lokale torv og fandt ud af, hvad man skulle mene, og hvor alle kunne være med.
Jeg troede egentlig, Det Radikale Venstre havde det sådan, at jo flere af den slags diskussioner jo bedre.
Sådan troede jeg, De Radikale havde det, og sådan troede jeg egentlig også, kirkeministeren havde det, men jeg må så konstatere, at det ikke er tilfældet.
Johannes Lebech (RV), 2001-10-25:
Jeg ved ikke, hvad det er for nogle spøgelser, han egentlig taler om.
Der er i hvert fald ikke fra min side nogen problemer med at tage en debat om muslimers placering i det danske samfund.
Jeg er også villig til at tage en debat om den model, vi har strikket sammen til den her begravelsesplads. Problemet er bare, at når man ser på bemærkningerne, som Dansk Folkeparti kommer med til det her beslutningsforslag, ser det ud til at skulle være en debat mere om muslimer end en debat om økonomiske transaktioner.
Jeg er ikke vred over, at man spilder Folketingets tid, jeg har alt for meget respekt for Folketinget,
til at jeg overhovedet nogen sinde vil være vred over at blive hevet herned i Folketingssalen.
Jeg vil til enhver tid komme og gøre det efter bedste evne, men jeg er bange for, at vi ved en debat af denne her karakter om muslimer netop er med til at lægge kimen til fremtidige konfrontationer, som hr. Peter Skaarup er så nervøs for vil kunne opstå om 50 år, hvis man skulle finde på at forlægge motorvejen 300-400 m derover, hvor den her begravelsesplads skal ligge. Jeg tror heller ikke, at hr. Peter Skaarup regner med, at det vil være det normale, at man begynder at ekspropriere landsbykirkegårde til parkeringspladser og motorveje.
Det ville også skabe uro i disse landsbyer, hvis man gjorde det.
Derfor kan vi ikke gå ind for, at der skal skrives på et skøde, at ekspropriationslovgivningen også gælder for en muslimsk begravelsesplads.
Skal vi også skrive det til menighedsrådene?
Skal vi også skrive i de aftaler, vi laver
med fru Jensen,
at når hun skal begraves, skal hendes børn vide, at denne begravelsesplads kan til enhver tid eksproprieres, så de ikke kan forlænge den gravfred, som de normalt kan forlænge i Danmark, hvis de gider at betale ud over de 20, 30 år, som er den normale gravfred?
Nej, selvfølgelig skal vi ikke bede dem om at underskrive et skøde med sådan et tillæg.
Jeg vil gerne have lov til at sige, at de muslimske organisationer kommer til at betale den reelle pris, den pris, som denne grund er værd efter den lokalplan, som
Brøndby Kommune nu har lagt
Lene Espersen (KF), 2001-10-25:
Jeg tror altså, at hr. Keld Albrechtsen har set sig lidt sur på tilværelsen i dag.
Den er, at WTO i meget, meget høj grad har bidraget til, at også de allerfattigste lande, udviklingslandene, rent faktisk er begyndt at have noget indflydelse på deres egen tilværelse.
Jeg synes, at de diskussioner, som jeg har haft med repræsentanter og embedsmænd fra WTO, tyder på, at man gør et overordentlig stort stykke arbejde for at hjælpe udviklingslandene, der jo ikke har en hærskare af embedsmænd til at hjælpe sig med at forhandle, altså netop hjælpe de allerfattigste lande til også at få indflydelse og blive inddraget i beslutningerne.
Jeg ved fra WTO's direktør, hr. Mike Moore, at man har
en enorm fokus på at hjælpe og forsøge at få inddraget udviklingslandene i de diskussioner, der foregår.
Det synes jeg rent faktisk man skal tage hatten af for. Jeg synes, det er uværdigt, at hr. Keld Albrechtsen ligesom forsøger at gøre WTO til sådan en stor problemklub, for jeg mener faktisk, at det helt overordnede perspektiv i det er konsensus.
Det er, at alle lande skal være enige, og at man forsøger at tage hensyn og hjælpe og inddrage udviklingslandene, så meget som det overhovedet er muligt med de begrænsede ressourcer, man har i WTO's stab af ansatte personer.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-10-25:
Vi står over for en kulturkamp i Danmark, som kan komme til at vare mange år, en kamp mellem højre og venstre om spørgsmål som religionsfrihed, demokratiske rettigheder osv.
Det får vi mange debatter om, så det vil jeg ikke tage yderligere op nu.
Hr. Peter Skaarup nævnte en folketingskandidat fra Venstre, som Dansk Folkeparti baserer sin politik på.
Disse beregninger, ret fantastiske beregninger, foretaget af denne folketingskandidat har jo åbenlyst ikke noget med virkeligheden at gøre - det kan vi vende tilbage til og gå nærmere efter - men er det rigtigt, at den pågældende folketingskandidat faktisk er ansat her i huset af partiet Venstre, og er det sådan, at det er Venstre, der har leveret Dansk Folkeparti de her oplysninger, for at Dansk Folkeparti kan bruge dem i sin kampagne? Jeg synes, det er lidt alvorligt, for nu har jeg jo stillet nogle spørgsmål til fru Birthe Rønn Hornbech om Venstres forhold til Dansk Folkeparti, og dem var hun ikke i stand til at besvare.
Men det her viser jo på meget konkret vis, hvad det er der foregår.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-10-25:
Folketinget havde jo i april en forespørgselsdebat om den kommende ministerkonference i Verdenshandelsorganisationen WTO, som finder sted nu her om få dage i Qatar.
Det, som jo er sagen, er, at det møde i Qatar bliver af endnu større betydning, end vi kunne have forestillet os i april, og det får naturligvis også en anden dagsorden.
Alligevel har EU fastholdt den samme forhandlingslinje, som førte til sammenbruddet i Seattle for et par år siden, hvor ministrene jo måtte opgive at nå til enighed, bl.a. fordi ulandene følte, at de ikke overhovedet blev tilgodeset.
Der er desværre ikke fra EU's side overhovedet sket nogen bevægelser i disse ting, heller ikke selv om situationen efter den 11. september ændrede sig med erklæringer om, at nu måtte man komme ulandene i møde, nu måtte man skabe en mere retfærdig global orden, hvor der også blev taget fat på løsningen af de store fattigdomsproblemer.
Det kom klart til udtryk i det forslag, som formanden for Det Generelle Råd i WTO, Stewart Harbinson, har fremlagt til en sluterklæring.
Det er et forslag, som har mødt massiv kritik fra mindst 40 af de mindst udviklede lande, som altså på en række punkter omfattende har kritiseret forslaget til sluterklæring.
Og hvis ikke der sker noget fra Danmarks og andre vestlige landes side, ja, så vil dette møde i Qatar blive et tilbageskridt, et forfærdeligt tilbageskridt, fordi det så vil blive starten på en modsætning mellem de allerfattigste lande og de vestlige lande; en modsætning, som verden bestemt ikke har brug for på nuværende tidspunkt.
Derfor håber jeg, at udenrigsministeren nu vil benytte svaret på forespørgslen til at melde ud, at Danmark har tænkt sig at ændre kurs, at Danmark har tænkt sig at komme ulandene i møde.
Besvarelse
Hvad nu med, om man spurgte de 40 mindst udviklede lande, om det, de først og fremmest er interesserede i, er at blive opkøbt af vestlige multinationale koncerner?
Det er jo det, hr. Claus Larsen-Jensen antyder: at de skulle være interesseret i at blive opkøbt af vores selskaber.
Det har de ikke vist nogen som helst interesse for.
Det, de har bedt om, er at få lov til fortsat f.eks. gennem toldsatser og restriktioner at kunne beskytte deres egen fødevareproduktion.
Det kunne man da sige til dem.
Hvad koster det den rige verden at lade disse 40 lande beskytte sig og få tid til at opbygge en selvstændig og velfungerende produktion?
Det koster os ikke noget.
Man vil bare ikke, fordi man lader sig styre af liberalisterne i denne Folketingssal.
Claus Larsen-Jensen (S), 2001-10-25:
Jeg bliver nødt til at erindre hr. Keld Albrechtsen om, at der rent faktisk, da vi den 3. maj havde denne her diskussion, står i den vedtagelse, at de mindst udviklede lande hurtigst muligt skal have fri markedsadgang gennem bl.a. afskaffelse af handelsforvridende landbrugsstøtte.
Og så står der supplerende: Under hensyn til, at udviklingslandene kan opretholde/sikre sig en vis landbrugsproduktion til forsyning af egen befolkning.
Det har de samme partier, som står bag den vedtagelse, jeg præsenterede for et øjeblik siden, rent faktisk vedtaget i maj måned.
Det behøver vi ikke at gentage.
Det er stadig væk holdningen.
Claus Larsen-Jensen (S), 2001-10-25:
Nu er en af årsagerne til underudvikling bl.a., at der ikke er nogen, der har lyst til at investere i de pågældende lande.
Hvis konklusionen er, at man ikke vil det, kan man ikke undre sig over, at andre heller ikke vil.
Derfor er det sådan set meget fornuftigt, at man får forklaret de lande og aftalt med de lande, at der altså er
nogle spilleregler, som gælder, så folk får lyst til at foretage den investering.
Omvendt er det jo også en håndfæstning i forhold til selskaberne om, at der gælder nogle spilleregler, som de skal respektere i forhold til de samfund, de investerer i.
Så det ikke er den rene røverkapitalisme, der får lov til at køre, men det er i realiteten det, hr. Keld Albrechtsen egentlig i yderste konsekvens er fortaler for.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-10-25:
Jamen spørgsmålet om, hvorfor SF er medforslagsstiller til det her forslag til vedtagelse, fylder også mig med undren.
Det kan jeg ikke svare på, men det vil partiets ordfører sikkert forsøge at redegøre for på et senere tidspunkt.
I hvert fald er de ønsker, som partiets miljøordfører, hr. Jørn Jespersen, har fremført om fødevaresikkerhed for de fattigste lande, medicinsagen osv., osv. blankt blevet afvist fra regeringens side.
Så det er jeg også spændt på at høre.
Så vil jeg bare sige til hr. Claus Larsen-Jensen, at hvis jeg for alvor skulle tro på de gode hensigter, som hr. Claus Larsen-Jensen siger han har, hvorfor skal ulandene så tvinges til at acceptere, at det er investeringspolitik, konkurrencepolitik og alle de ting, der skader ulandene, som skal først på dagsordenen?
Det er jo det, der er de rige landes dagsorden, når man klæder alle de smukke ord af og kommer ind til realiteterne.
Hvorfor er det det, der skal øverst på dagsordenen?
Kan vi ikke få et svar på det?
Det kunne man jo vente med til en anden gang, når man har løst ulandenes problemer.
Lad os da tage dem først.
Det er simpelt hen bare det, Enhedslisten foreslår.
Nu bryder fru Lene Espersen sig jo ikke meget om demonstranterne.
Jeg kan forsikre hende om, at der næppe bliver mange af dem i Qatar, så dér kan hun roligt rejse hen uden frygt for at skulle møde en demonstrant.
Sådan nogle har man vist ikke rigtig.
Så siger fru Lene Espersen, at den globale ATTAC-bevægelse er en lille flok akademikere, sådan forstod jeg det nærmest.
Jeg tror faktisk, at de franske bønder, der er med i den, og at de århusianske arbejdere, jeg kender, der er med i den, ikke vil have stor forståelse for den måde at karakterisere deres globale bevægelse på.
Jeg synes, at fru Lene Espersen skulle prøve at overveje det lidt nærmere og så gå i dialog med de mange, mange tusinder af mennesker rundtomkring i hele verden, som er interesseret i en engageret debat, også uden for snævre regeringskredse, om de her spørgsmål.
Så jeg vil bede fru Lene Espersen om at lægge den dér lidt hånlige holdning til de folkelige bevægelser på hylden.
Claus Larsen-Jensen (S), 2001-10-25:
Jeg vil bare sige til hr. Keld Albrechtsen, at SF faktisk er med, men de kan jo svare for sig selv.
Jeg ved ikke, om det er et af de mest liberalistiske parter i denne her sammenhæng, men det kan Enhedslisten jo klare af med SF. Jeg synes lidt, at problemet med de konklusioner, hr. Keld Albrechtsen prøver at drage her, er, at det her skulle være den store bekræftelse på den storkapitalistiske, klasseforræderiske sammenrotning af multinationale selskaber imod folkene på denne her klode.
Jeg synes helt ærligt, at det er lige stærkt nok.
Hovedproblemet er jo i virkeligheden, at hvis vi ikke har et regelbaseret aftalesystem på handelsområdet, er alternativet jungleloven, og det er ikke at få det, sådan som hr. Keld Albrechtsen gerne vil have det; det kan vi arbejde hen imod.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-10-25:
Ja, nu har regeringen jo valgt at lave et forslag til vedtagelse sammen med de mest liberalistiske partier i Folketinget og ikke bruge det flertal, der er til venstre side i salen.
Det forslag til vedtagelse bekræfter, at det er kravet om investeringsaftale, patentrettigheder til amerikanske og europæiske selskaber, der er hovedkravet.
Så garnerer man sit forslag til vedtagelse med lidt brede, men uforpligtende tilkendegivelser over for ulandene.
Men nøgternt bedømt er det en vedtagelse, der hedder, at USA's og EU's industripolitiske interesser, de store selskabers interesser, står øverst på dagsordenen.
Det har hr. Claus Larsen-Jensen fuldstændig ret i at Enhedslisten ikke bryder sig om.
Vi ønsker ikke at styrke medicinselskabernes patentrettigheder, vi ønsker ikke hormonbøffer og gensplejsningsselskaber til at udplyndre den fattige verden.
Det er den dagsorden, vi vil have lavet om, og det er derfor, vi stiller et præcist forslag, der faktisk indskrænker dagsordenen.
Vi blev beskyldt for at have en maksimalistisk dagsorden.
Næh, det er regeringen, der ønsker alt sat på dagsordenen i Qatar på én gang.
Lene Espersen (KF), 2001-10-25:
Jeg ved ikke, om hr. Keld Albrechtsen er i ekstra krigshumør i dag, fordi vi lige har sendt »Niels Juel« ned til Middelhavet.
Men jeg mente faktisk, at jeg sagde præcist det modsatte i mit ordførerindlæg.
Jeg talte faktisk om, at der er et demokratisk underskud.
Jeg talte om, at vi kan gøre noget mere for at inddrage mere af det civile samfund i den debat, der handler om: Hvad er det, vi skal med globaliseringen?
Og jeg sagde rent faktisk - hvis hr. Keld Albrechtsen vil gøre sig den ulejlighed at læse
Så jeg sagde egentlig det modsatte af det, som hr. Keld Albrechtsen forsøgte at antyde.
Men jeg vil fastholde, at grundstammen i ethvert civilt samfund er de mennesker, der er folkevalgte, og som står til ansvar over for vælgerne.
Dér kan det være, at vi har en forskellig holdning til tingene, men jeg har ingen problemer med at diskutere med alle mulige forskellige typer organisationer.
Man skal bare passe på, at de organisationer ikke forsøger at tiltuske sig en platform, der hedder, at de er repræsentanter for folket, for jeg mener faktisk ikke, at man med rette kan sige, at de er det.
De er repræsentanter for en organisation.
Klaus Kjær (DF), 2001-10-26:
Forslaget er det første af i alt to i dag fra arbejdsministeren, som skal skaffe midler til regeringens samlede forslag til finanslov for 2002.
Dansk Folkeparti er indtil videre ikke inviteret med til finanslovforhandlingerne, og det sker vel heller ikke,
kan jeg regne ud.
Derfor har Dansk Folkeparti heller ikke nogen speciel forpligtelse til at finde besparelser på finansloven.
Havde det så endda været et fornuftigt forslag, ville Dansk Folkeparti dog trods alt måske kunne støtte det.
Det langvarige og konsoliderede opsving i dansk økonomi, som arbejdsministeren anfører i begrundelsen, medfører jo ikke i sig selv, at virksomhederne har ændrede udgifter i forbindelse med opkrævningen af arbejdsmarkedsbidrag.
Hvis der overhovedet kan siges noget rosende om dette forslag, er det på grund af forslagets enkelhed, som ligger i, at virksomhederne nu tilsyneladende igen skal til at udføre ubetalt bogholderiarbejde for staten ved det bortfaldne kompensationsbeløb, som arbejdsgiverne ellers skulle have haft, nu som en besparelse og dermed en tilførelse til statskassen på over en halv milliard kroner på årsbasis.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte forslaget.