runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2006-05-31:
Allerførst vil jeg gerne sige, at jeg jo med glæde hilste, at Dansk Folkeparti, Venstre og De Konservative sammen med regeringen indførte og vedtog den nye regulering, og der fremgår det, at man er forpligtet til det.
Og kender jeg de ordførere ret, vil de altid holde ministeren godt fast til bordet med hensyn til det her.
Det vil også ske, for allerede her i juni er det faktisk sådan, at det er blevet meddelt os, at man vil have det på dagsordenen på rådsmødet første gang.
Om det nu bliver juni eller bliver juli – tidspunktet varierer lidt, kan jeg læse i papirerne – kan variere lidt, men det er altså det tidsrum, vi taler om; vi får det altså på i juni eller juli på rådsmødet for fiskeriministrene.
Og så må vi så se, hvordan det går, men jeg vil gerne vende tilbage til både udvalget og forslagsstilleren og rapportere om det.
Jeg er mindst lige så optaget af det, for jeg synes, at det er forfærdeligt, at vi har så mange miljøordninger og -mærkninger, hvor vi ikke har fastsat nogen mindstekrav.
Vi skal have nogle mindstekrav, så man kan regne med dem, og det er det, jeg vil gå efter.
Kristen Touborg (SF), 2006-05-31:
Ministeren siger, at det er lidt utidigt, at vi stiller forslaget nu lige her midt i vadestedet, og det er jo egentlig udtrykket midt i vadestedet, der får mig til at spørge ministeren: Betyder det, at der skal gå lige så mange år fremover, som der allerede er gået, før der skal ske noget?
Det er faktisk sådan, at Nordisk Råd allerede før år 2000 har rettet henvendelse til regeringerne i de nordiske lande om at få en sådan miljømærkning.
Det vil sige, at allerede dengang for 3 år og for 5 år siden var der lagt op til, at der skulle ske noget på EU-plan, og det er der altså ikke sket.
Betyder midt i vadestedet, at det kan komme til at tage 5 år mere, eller hvad betyder midt i vadestedet?
Lissa Mathiasen (S), 2006-05-31:
Jeg må formode, at med den enighed, der var i alle partier om, at det ikke er acceptabelt, at folk skal bo med skimmelsvamp, bør der være – det synes jeg er en naturlig følgevirkning deraf – en enighed om, at så skal der relativt hurtigt gribes ind, når folk bor med skimmelsvamp.
Når man så i den sammenhæng siger, at vi i dag har et godt og velfungerende system, er det udtryk for, at man ikke er klar over, hvordan systemet virker, at man ikke i dag er opmærksom på, at vi har problemer.
Nu nævnte jeg et nyt byggeri i Odense, som har meget store problemer, jeg har nævnt ældre byggerier, hvor man simpelt hen ikke har velvedligeholdte bygninger, og dermed bliver der skabt skimmelsvamp.
Jeg synes egentlig, jeg på mange måder i dag har beskrevet det, og ellers vil jeg sige, at jeg tror, at det måske kunne være interessant, at vi netop ved en høring fik afdækket en bunke af de her ting, for jeg kan forstå, at jeg åbenbart er beriget med langt flere henvendelser, end man er hos De Konservative.
Jeg er helt sikker på, at De Konservative, hvis de fik de mange henvendelser, også ville blive opmærksom på, at problemet er meget stort og meget uacceptabelt.
Afstemning
Jakob Axel Nielsen (KF), 2006-05-31:
Er det sådan, at fru Lissa Mathiasen mener, at det er sådan en fuldstændig objektiv betragtning, at fordi man mener, at systemet i dag egentlig er udmærket, så er det, fordi man ikke ved, hvad der foregår, og at det er fru Lissa Mathiasen, der sidder inde med den objektive sandhed med hensyn til, hvordan tingene skal fungere i det her land for lejere?
Lissa Mathiasen (S), 2006-05-31:
Næ, det er sådan set på baggrund af de udtalelser, der er faldet her i dag, jeg tillader mig at komme med den konklusion.
Der er kommet udtalelser fra hr. Jakob Axel Nielsen, som lyder: Vi har i dag et godt og velfungerende system, lad os bruge det.
Så siger jeg, at det er et udtryk for, at man ikke ved, hvordan det ser ud i virkelighedens verden, for så kunne man ikke komme med den udtalelse.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2006-05-31:
Det var til bemærkningen om, at fru Lissa Mathiasen ikke mener, at Venstres, De Konservatives og Dansk Folkepartis ordførere ved, hvad der foregår.
Nu vil jeg gerne spørge fru Lissa Mathiasen, om det sådan er en helt generel betragtning, at hver gang der er nogen i det her parlament, der ikke mener, hvad Socialdemokratiet mener, og endda hvad fru Lissa Mathiasen mener, så er det udtryk for, at man ikke ved, hvad der foregår.
Tina Petersen (DF), 2006-05-31:
Jamen det lyder jo rart, når ministeren siger, at det er en frivillig ordning.
Men jeg hører stadig væk ordet minimum.
Det vil sige, der er et krav, når man siger minimum.
Hvad er det, vi kan forvente af det her, nu gentager jeg så mig selv, minimumskrav?
Hans Christian Schmidt (V), 2006-05-31:
For at noget kan opleves som et minimum, altså noget, man som minimum skal gøre, skal der jo være et krav.
Det her er bare et spørgsmål om, at det er et minimum, man skal gøre, hvis man i det hele taget vil have lov til at bruge mærket.
Man kan bare lade være med at bruge mærket, så har man ingen problemer.
Hvis man vil gå ud og anvende et mærke, er der altså en række minimumskrav, man skal leve op til, og det er klart, at det kan være til energi, det kan være til fangstmetoder, det kan være til, at man har taget hensyn til, at nogle arter ikke bliver fanget, når man fanger nogle andre arter, det kan være flere forskellige minimumskrav, og det er dem, EU diskuterer.
Men jeg er glad for spørgsmålet, så fik vi mulighed for lige at få den misforståelse væk.
Svend Auken (S), 2006-05-31:
Jeg vil altså helst holde mig til forfatningen, men kommer der en ny traktat, der indeholder afgivelse af myndighed i henhold til grundlovens § 20, skal den til folkeafstemning, præcis på samme måde som forfatningstraktaten kom til folkeafstemning.
Kristen Touborg (SF), 2006-05-31:
Jeg vil gerne sige tak for debatten.
Jeg synes, det er en positiv debat, vi har haft, og jeg synes egentlig også, der fra alle sider er givet udtryk for, at det er et vigtigt område, som vi er nødt til at gøre noget ved herindefra, for hvis vi ikke foretager os noget, ender vi i en situation, hvor der ikke er friske kvalitetsfisk til forbrugerne, og hvor det måske i det hele taget kan komme til at knibe med, at der overhovedet er fisk.
Derfor synes jeg overordnet set, at det er godt, at man fra alle sider, fra alle politiske partiers og ministerens side klart udtrykker, at der er behov for, at vi tager nogle initiativer på området.
Jeg vil selvfølgelig især takke Socialdemokratiet, De Radikale og Enhedslisten, fordi de partier har givet klar støtte til forslaget, som det foreligger her.
Men jeg synes også, det er værd at bemærke, at så vel Dansk Folkeparti som De Konservative er rimelig positive over for forslaget, og det synes jeg er et godt tegn, for så er der trods alt en mulighed for, at vi ikke lader 5 år mere gå, inden der skal ske noget.
Jeg ved ikke, om det skyldes, at det ligger til ministeren, at ministeren helst skal være lidt forbeholden, når der kommer et forslag fra oppositionen; det skal jeg lade ligge i denne sammenhæng.
Jeg vil godt sige til nogle af de bemærkninger, hr. Per Clausen kom med om, at Enhedslisten for ca. 10 år siden kom med et forslag om økologisk mærkning, at det forslag støttede vi også, og i forbindelse med finanslovforhandlingerne var vi med til at få det gennemført.
Men jeg tror, fejlen var, at det blev betegnet som et økologisk mærke snarere end et bæredygtigheds- og miljømærke, og dermed blev det på en eller anden måde lidt latterliggjort.
Hvordan skulle man finde ud af, hvilken fisk der var økologisk, og hvilken der ikke var det?
Jeg er enig med hr. Per Clausen i, at det er udmærket, at der nu kan købes økologiske dambrugsfisk, men det er lidt paradoksalt, at det netop er dambrugserhvervet, som nu kan levere økologiske fisk.
Men jeg synes, der er grund til at tro på, at det inden for en absolut overskuelig tid vil munde ud i, at vi får et miljømærke, så forbrugerne kan vælge en bedre fiskekvalitet, hvis det er det, de ønsker, og kan finde ud af, hvad det er, der er godt, og hvad der er bæredygtigt fanget osv. Jeg vil godt sige tak for debatten.
Afstemning
Ole Glahn (RV), 2006-05-31:
I Det Radikale Venstre glæder vi os over, at bevidstheden om vigtigheden af, at fiskeri skal foregå på et bæredygtigt grundlag, bliver stadig mere udbredt.
Principperne i forslaget synes vi er gode, men det er jo kun en side af sagen.
En anden side af sagen er den konkurrencesituation, som kystfiskerne står i over for industrifiskerne og den importerede fisk.
Når vi skal se sagen i sin helhed – og det mener vi at man skal – er det også et spørgsmål om, at kystfiskerne lever i nogle samfund, som er pressede, fordi de udtyndes.
Der bliver mindre erhvervsliv i disse fiskersamfund, og derfor synes vi, det vil være en rigtig god idé at gøre en eller anden form for særlig indsats, hvor kystfiskerne får mulighed for at give en særlig indikation af, at deres produkter er bæredygtige og har den kvalitet, der ligger i, at de er fisket lokalt og er friske, fordi de ikke er transporteret over store afstande og altså er af højere kvalitet.
Dermed kan de bedre konkurrere på det marked, som ellers domineres af stadig større virksomheder.
Vi synes altså, at dette forslag indeholder flere gode intentioner.
Der bliver ødelagt megen havbund ved det intensive fiskeri, der foregår, men det gør der ikke ved kystfiskeri.
Hvis vi ser på forslaget som helhed, synes vi, det er et godt udgangspunkt for, at vi fra dansk side opruster til de forhandlinger, der skal ske i EU, og med disse bemærkninger kan jeg tilsige støtte fra Det Radikale Venstres side.
Allan Niebuhr (KF), 2006-05-31:
Jeg vil gerne kvittere ved at gentage, hvad jeg har sagt både heroppefra og til forslagsstillerne tidligere på dagen: Såfremt der ikke rimelig snart sker noget på fællesskabsområdet, er vi åbne over for at drøfte og behandle forslaget en gang til.
Vi mener, at mærkning er absolut påkrævet, også, som jeg sagde før, for at vise, at danske fiskere respekterer fremtidens fiskeri.
Det synes jeg også der skal kvitteres for, og såfremt der ikke sker noget meget hurtigt, er vi altså villige til at drøfte sagen igen.
Kristen Touborg (SF), 2006-05-31:
SF er for så vidt enig i, at det er en fordel at få en fællesskabsordning.
Men hvis den ikke kommer, synes vi bare, det ville være godt at have et tilsagn om, at så vil man altså gå enegang, fordi man ikke vil vente i årevis på det.
Allan Niebuhr (KF), 2006-05-31:
Ja, man kan jo altid lave private mærkningsordninger, men det kræver selvfølgelig, at der følger en fornuftig information med, og derfor mener vi altså stadig, at med den procentdel af udenlandsk landede fisk og udenlandsk producerede fisk, der er på det danske marked, er det optimalt med en ordning efter fællesskabsmodellen.
Den vil vi foretrække, og den vil vi godt vente på, men vi vil ikke vente længe.
Kristen Touborg (SF), 2006-05-31:
Jeg vil godt kvittere for tilsagnet om, at der altså skal til at ske noget på området, og at det også skal ske inden for en overskuelig tid.
Men mit spørgsmål er: Ville der efter De Konservatives opfattelse være noget i vejen for at lave danske ordninger, selv om EU ikke kommer med noget inden for et halvt års tid?
Man kan jo bare implementere EU-ordningerne efterfølgende.
Dennis Flydtkjær (DF), 2006-05-31:
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg synes, der er mange positive ting ved det beslutningsforslag.
Der er bl.a. det, at forbrugerne får et bedre overblik over, hvilke af de tilgængelige produkter der er mindst miljøbelastende, og så kan de så vælge ud fra det.
En anden positiv ting er, at man synliggør for forbrugerne, at fisken er fanget med skånsomme fiskeredskaber, og at man prøver at sikre et minimum af uønsket bifangst.
Mange af de gode ideer, der er i det her beslutningsforslag, er også forslag til forbedringer, som allerede er med i det idékatalog, som er udarbejdet ud fra det fiskeriforlig, som er indgået imellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Det er dog sådan, som allerede er nævnt, at EU-Kommissionen har meldt ud, at man arbejder på at lave en række minimumskrav til frivillige ordninger inden for miljømærkning af fisk.
Dansk Folkeparti vil derfor gerne vente og se udspillet fra EU-Kommissionen, inden man går i gang med en national ordning.
Det er sådan, at Danmark er den sjettestørste eksportør i verden af fisk, og det vil derfor være en fordel for Danmark, hvis vi satser på at få en fælles aftale inden for EU i stedet for en national miljømærkningsordning.
Selv om der er mange gode forslag i det her, vil vi i Dansk Folkeparti vente og se udspillet fra EU-Kommissionen, inden vi går videre med miljømærkning af friskfanget fisk.
Lene Hansen (S), 2006-05-31:
Mens festivitassen foregår, vil jeg indlede min ordførertale og sige, at Socialdemokratiet hilser dette beslutningsforslag fra SF velkommen.
Vi er af den opfattelse, at forslaget kan fremme et godt havmiljø, en biologisk mangfoldighed, et bæredygtigt og levedygtigt fiskeri samt en nem og overskuelig forbrugerinformation.
I en helt dugfrisk, endnu ikke offentliggjort rapport fra Informationscenter for Miljø og Sundhed slås det fast, at forbrugerne faktisk i stort tal efterspørger et miljømærke for fisk, så man kan indregne miljøhensyn, når man handler ind.
Der er med andre ord et udtalt ønske om seriøs oplysning om sammenhængen mellem fiskeri og miljøforhold.
Her ville en miljømærkning af friskfanget fisk, som omfatter hele processen fra hav til bord, være et stort skridt i den rigtige retning.
Vi finder det positivt, at forslagsstillerne har taget ved lære af det skrinlagte arbejde i Nordisk Råd med en mærkning af økologisk fisk, det arbejde, der foregik i 1990'erne.
Man har i beslutningsforslaget valgt at arbejde med det langt mere håndterlige begreb om bæredygtig fangstmetode og en sikring af den ubrudte kølelinje.
I den forbindelse er det vigtigt at notere sig, at miljømærkede fisk bliver markedsført som en gevinst for miljøet.
Det er altså ikke nødvendigvis en garanti for, hvor sund eller usund den friskfangede fisk er.
Vi har hørt i dag, at vi hellere må vente på EU.
Vi har hørt, at EU-Kommissionen har udarbejdet et debatoplæg om mulige mærkningsordninger, hvor man mest hælder til at opstille nogle rammer og mindstekrav, som forskellige aktører så kan melde ind på.
Set i det lys finder jeg, at en særskilt dansk ordning kan være et utrolig fornuftigt alternativ.
Men jeg er da selvfølgelig enig i, at der overordnet bør være en fælles standard, som sikrer mod, at miljømærkerne skaber mere forvirring end overblik.
Vi opfatter dette forslag som en håndsrækning til kystfiskeriet og dermed de lokalområder, hvor kystfiskeriet udgør rygraden i det lokale erhvervsliv.
Det er vigtigt, at vort hjemlige fiskeri kan tage kampen op mod de importerede fiskeprodukter.
Fiskerimarkedet er blevet globalt, og danskerne spiser i stigende grad importerede fisk.
Kystfiskeriet kan ikke konkurrere på prisen, og det er svært at konkurrere på kvaliteten under fravær af en miljømærkning af friskfanget fisk.
Vi er overbeviste om, at en miljømærkning vil fremme efterspørgslen efter lokalt fangede fisk, det vil sige fisk, der transporteres over korte afstande, og dermed give kystfiskeriet og erhvervslivet i landets små kystsamfund en tiltrængt saltvandsindsprøjtning.
Derfor mener vi også, at det er et godt beslutningsforslag, når vi ser på det med regionalpolitiske briller.
Henrik Fruergaard (V), 2006-05-31:
Jamen det forstod hr. Per Clausen sådan set rigtigt; vi i Venstre kunne godt forestille os at gå skridtet længere, hvis der er behov for det, men de mindstekrav, der bliver fastsat, skal stadig væk opfyldes.
Per Clausen (EL), 2006-05-31:
Det er bare sådan et opklaringsspørgsmål til hr. Henrik Fruergaard.
Jeg forstod faktisk, at hr. Henrik Fruergaard sagde, at Venstres holdning var, at nu skulle man først have et EU-mærke med nogle minimumskrav til det for at få renset lidt ud i alle de mærker, der jo allerede findes.
Men jeg forstod også på hr. Henrik Fruergaard, at når man havde fået det lavet, var Venstre sådan set også indstillet på, at det da godt kunne være, at man så skulle have en særlig dansk udgave af det, hvis man f.eks. fandt ud af, at det i Danmark, ligesom i andre lande, kunne være hensigtsmæssigt at lave nogle regler, der på den ene eller den anden måde afveg fra hinanden, og som opfyldte minimumskravene, men som i øvrigt godt kunne afvige fra hinanden.
Jeg vil bare høre, om jeg forstod det rigtigt.
Henrik Fruergaard (V), 2006-05-31:
Nu er det jo lagt ud til de enkelte medlemslande, at de har muligheden for at vende tilbage med forslag til den ordning, der skal laves.
Og jeg synes, at man gør klogt i at vente på, hvad de forskellige medlemslande har at sige om den sag.
Kristen Touborg (SF), 2006-05-31:
Nu er det jo ikke sådan, at fordi man har en handlingsplan, man vil sætte i værk, er det så dermed gennemført.
Og så henviser jeg til, at der indtil nu faktisk er gået 5 år, inden man overhovedet er kommet i gang.
Henrik Fruergaard (V), 2006-05-31:
Som ministeren også sagde, har regeringen en handlingsplan parat i efteråret 2006.
Så det foruroliger mig sådan set ikke, at der er gået et antal år.
Det var da sådan set værre, hvis ikke vi havde sat en slutdato på.
Og det er der altså kommet nu.
Kristen Touborg (SF), 2006-05-31:
Jeg er opmærksom på, at det er en suppleant, der er på talerstolen, så formanden kan være helt rolig for, at jeg nok skal beherske min sprogbrug i den sammenhæng.
Nu er debatten så åbenbart ved at komme, det har taget 5 år.
Kan Venstre give et nogenlunde svar på, hvornår man tror at regeringen får det her gennemført?
Allan Niebuhr (KF), 2006-05-31:
Også fra vi Konservative skal der lyde en tilkendegivelse om, at vi synes, det her beslutningsforslag er et yderst fornuftigt beslutningsforslag.
I forbindelse med den aftale, som er indgået mellem regeringen, Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti omkring ny regulering, er vi kommet i en rigtig god forhandling og en rigtig god dialog med danske fiskere om forståelsen for, at der også skal være plads til morgendagens fisk, altså at man fisker skånsomt, at man fisker efter et bæredygtigt princip.
Det gør også, at vi derfor fortjener at få en miljøordning, der gør, at danske fiskere, der tager det fornødne hensyn til fremtidens fiskeri, også fremover får lov til at mærke deres fisk med, at de er fisket efter et bæredygtigt princip.
Når jeg siger det, så er det jo ikke mindst, fordi jeg tidligere på ugen selv har været ude med et angreb på hollandske bomtrawlere, der fisker i danske områder af Nordsøen og simpelt hen går ind og laver massakre på havbunden og ødelægger det forstående fiskeri, som danske fiskere i større grad udviser
Jeg synes, det er en skændsel, at vi på den måde ser, at udsmid, og ikke bare udsmid, men simpelt hen også drab på yngel, finder sted og dermed ødelægger mulighederne for et fornuftigt dansk fiskeri i årene fremover.
Når forslaget, som jeg siger, er et skub i den rigtige retning, er det, fordi jeg helt kan henholde mig til det, ministeren sagde om, at man er i gang med en undersøgelse af, om vi kan få en EU-aftale, så vi kan få en fællesskabsmærkeordning, der skaber minimumskrav for, hvad der skal til, for at man kan tale om bæredygtigt fiskeri, og så forbrugerne får forståelsen af, hvad det mærke, man sætter på tingene, betyder.
Jeg var sidste år på denne tid på besøg i Grønland og så på fiskeri deroppe
Når fangsten kom på brættet, kunne man se på den enkelte fisk, hvilken ugedag den var fanget, hvem der havde fanget den, og hvor den pågældende havde fanget den.
Det er nok en mærkning, som vil være lidt svær at gennemføre her hos os, og derfor er det vigtigt, at den mærkning, vi får gennemført, er en mærkning, som virkelig informerer forbrugerne på en rigtig måde, så man får de svar med mærkningen, som man har brug for.
Jeg vil gerne sige med det samme, at jeg håber, vi i fællesskab kan hjælpe ministeren til at få sat alvorlig gang i EU, så vi kan få en fællesskabsmærkning inden for en overskuelig fremtid.
Jeg har også sagt til forslagsstillerne i dag, og det vil jeg gerne gentage
, at såfremt der ikke sker noget i den nærmeste fremtid, altså inden for en overskuelig tid – også set gennem EUbriller – vil jeg meget gerne være med til at se på forslaget en gang til.
Men indtil da må vi sige, at vi gerne vil give mulighed for, at man kan få en fælles mærkning i EU, som kan dække et større område end bare de rent dansk fangede og dansk leverede fisk, så også alle de udenlandske fisk, der leveres til det danske marked, kommer med i ordningen.
Men vi er åbne over for en kommende forhandling, såfremt der ikke skulle ske noget i EU, og jeg giver forslagsstillerne fuldstændig ret i, at når der som her snakkes om 6 år som et minimum, er vi ude på overdrevet, selv efter EU-målestok.
Anita Knakkergaard (DF), 2006-05-31:
Altså, lejeren går jo til udlejeren, og i dag er der måske ingen tidsfrister på, men man kunne måske forestille sig, at der kom en tidsfrist for, hvor lang tid der må gå, inden ejeren reagerer på tingene.
Det kunne jeg i hvert fald forestille mig.
Men mange ejere vil jo reagere, for det er mange gange et spørgsmål om tid.
Når det begynder, er det jo ikke de store skader, der er sket, hvis lejeren ellers er hurtig nok.
Det kan være utætheder i rør, det kan være utætheder i tag, det kan være utætheder andre steder, som ejeren jo kan afhjælpe, og som ejeren kun kan være interesseret i at afhjælpe, før der sker de store skader.
Lissa Mathiasen (S), 2006-05-31:
Det bliver godt nok en stor undersøgelse, der skal laves.
Man kan jo godt blive lidt betænkelig ved, at lejerne, som i dag står med problemerne inde på livet, skal vente på, at alle de her ting skal ordnes.
Men omvendt hører jeg også, der bliver sagt, at det skal gælde alle.
Jamen kunne man nu ikke starte det sted, hvor vi ved, at man ikke selv er herre over, om der sker noget?
Det er hos lejerne, der beder en udlejer om at gøre noget, og hvor der så ikke sker noget.
Hvad vil man fra Dansk Folkepartis side gøre dér, for at der nu og her sker noget, som kan gavne de lejere?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2006-05-31:
Altså, jeg vil sige, at der jo ikke, så vidt jeg ved, er noget overblik over, hvor mange lejere, der rent faktisk oplever et positivt forløb, hvor man får afhjulpet skaderne gelinde og godt.
Det, vi ser, er jo selvfølgelig de sager, der trækker ud, og hvor der af den ene eller den anden årsag ikke kan findes en løsning.
Og der er jeg bare nødt til at sige, at med det regelsæt, der ligger, har kommunerne pligt til at gribe ind, de har pligt til at sørge for, at udlejeren gør noget ved problemet.
Og vi har jo for ikke særlig lang tid siden vedtaget en lov, der gør, at hvis man som udlejer i den private udlejningssektor sidder det her overhørig, kan man fradømmes retten til at udleje.
Så på bundlinjen er det altså sådan, at hvis alle myndigheder gør, som de skal i henhold til de regler, der står her – og det kan vi jo ikke andet end at forvente at man gør – skal det fungere.
Og fungerer det ikke, så skyldes det andre årsager.
Det er fuldt beklageligt, og det er selvfølgelig skrækkeligt for den familie, det går ud over, at der så er nogle, der via svig eller andet ikke følger reglerne.
Men det er så en anden instans, der skal tage sig af det.
Morten Homann (SF), 2006-05-31:
Jeg tror, fru Inge-Lene Ebdrup har hørt efter i timen, når statsministeren har prædiket, at der ikke er noget at komme efter, for det er jo den melodi, som der bliver sunget på.
Altså, nu skal jeg ikke sige, at der ikke findes eksempler på det modsatte, men jeg tror stort set ikke, der er nogen af de mange mennesker, jeg har talt med om deres skimmelsvampproblemer, som ikke har prøvet stort set alt, som ikke har prøvet alle de klagemuligheder, som fru Inge-Lene Ebdrup peger på, men som stadig væk efter flere år ikke kan få løst deres problem.
Så kan man godt vælge sådan at trække dynen ned over hovedet og sige: Jamen vi har jo perfekte regler, de er teoretisk fuldstændig perfekte, der er ikke noget at komme efter.
Og synes fru Inge-Lene Ebdrup, at vi skal byde de mennesker, at de nu skal vente på endnu en undersøgelse, før de kan få en afklaring på, hvad de kan gøre?