runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2005-04-06:
Det gik ikke helt op for mig, om ordføreren mente, at den virkelighed, der er ude i børnehaver og vuggestuer osv., er god nok, eller om ordføreren bare mener, at når vi sender en række pjecer ud, så bliver virkeligheden sikkert meget bedre.
Jeg synes, det kunne være rart at få Dansk Folkepartis holdning til, om pjecer alene ændrer noget, eller om der rent faktisk også skal penge og nogle gange lovkrav til for at få nogle bedre vilkår.
Så skal jeg bare høre, om ordføreren fra Dansk Folkeparti mener, at det, at kommunerne har en meget stram økonomi og i de kommende år kan se frem til en endnu strammere økonomi, vil gøre, at vilkårene i en daginstitution bliver bedre, eller at vilkårene måske bliver ringere.
Selvfølgelig skal kommunalbestyrelserne prioritere, men som Dansk Folkeparti jo på glimrende vis har dokumenteret, har man på trods af, at Dansk Folkeparti havde den holdning på et tidspunkt, at man ikke ville skære ned på ældreplejen, når der ikke var en krone i kommunekassen, alligevel gjort det i en række kommuner.
Og når kommunerne skal sidde og vælge mellem flere penge til daginstitutioner, ældre, handicappede osv., kunne det måske godt være, at der så ikke var penge til at sikre, at de opfylder lovkrav og ønsker osv. på det her område.
Det er såmænd bare det, jeg prøver på at påpege.
Så skal jeg bare høre Dansk Folkepartis kommentar til det, som hr. Hüseyin også var inde på omkring Arbejdstilsynets undersøgelse af arbejdsmiljø og de store problemer, der er med støj og stress osv., og om det slet ikke gør indtryk på Dansk Folkeparti, og om det slet ikke kan være med til at rykke Dansk Folkepartis holdning om, at alting er godt ude i daginstitutionerne, og måske kunne føre til, at man også mente, at der skulle flere penge til.
Per Kaalund (S), 2005-04-06:
Det er vi ikke tilhængere af.
Vi er tilhængere af det, der står i Schengenaftalerne.
Til gengæld siger vi også, at det arbejde, som udføres i de såkaldt grænsenære områder, dvs. for vores vedkommende f.eks. i Sønderjylland og for tyskernes vedkommende i den nordlige del af Sydslesvig, selvfølgelig skal være et godt og et effektivt samarbejde, hvor man kan fange en del ting. Jeg synes, at Dansk Folkeparti må erkende, at en illegal indvandrer, der jo typisk er det, Dansk Folkeparti har for øje, jo ikke går op til paskontrollen og siger: Jeg er illegal indvandrer, jeg har ikke noget pas, jeg vil gerne ind i Danmark.
Det gør man jo ikke.
Man søger jo i givet fald andre veje for at komme ind i Danmark over den 65 km lange landegrænse eller de omkring 7.000 km kyststrækning, vi har i dette land.
Derfor mener jeg, at det system, vi har i dag med Schengensamarbejdet, er det, vi skal udbygge og effektivisere hen ad vejen.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-04-06:
Dårlige eksempler på grelle forhold er der nok af.
Det være sig uacceptable støjniveauer i institutionerne, for lidt plads til fri udfoldelse, dårlig luftkvalitet, kulde og træk, som det også fremgår af beslutningsforslagets bemærkninger, og derfor er det også glædeligt, at så mange af Folketingets partier har sat fokus på folkesundhed og i særdeleshed børns trivsel.
Denne positive tilgang til problematikken i forbindelse med børns trivsel vil gøre institutionernes miljøforhold overskuelige, så det bliver klart, hvad børn, forældre og ansatte har krav på i retning af kvalitet, og der vil blive mulighed for at få forholdene belyst og undersøgt.
Det vil være et kærkomment supplement til alle de gode intentioner for børnefamilierne.
Hvis det stik mod forventning skulle gå sådan, at kommunerne ikke øger kvaliteten i institutionerne, og hvis det stik mod forventning skulle gå sådan, at de kommende profitbørnehaver, som nu ser ud til at blive en reel risiko i kommunerne i forbindelse med kommunalreformen, ikke skulle blive den oase for børnene, som de var tænkt fra regeringens side – måske fordi kommunerne ikke har de midler, der skal til for at opfylde denne ønsketænkning, og fordi profitbørnehaverne for at få profit må slække på visse krav om kvalitet – ja, så ville det jo være helt ideelt at have denne miljølov, der med sine fem elementer sikrer børnefamilierne gode institutioner, hvor ungerne ikke er underlagt kummerlige forhold, som ifølge de voksnes arbejdsmiljølov ville blive påtalt som uacceptable, og sikrer, at kommunerne ikke sparer på områder, der burde udvikles og opprioriteres.
Af de fem elementer i forslaget forholder vi os positivt til så vel en samling af de nuværende regler som til fokus på børns krav på gode fysiske rammer, uvildigt tilsyn med institutionerne, et statstilskud på 500 mio. kr. til forbedringer af de faktiske fysiske forhold og nok især større inddragelse af forældrene.
SF kan gå ind for beslutningsforslaget, og vi vil med stor forventning til konstruktivt samarbejde partierne imellem gå ind i udvalgsarbejdet.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-04-06:
Jeg vil godt gentage, hvad jeg sagde før.
Sådan har jeg opfattet beslutningsforslaget, og det vil altså betyde, at man tager nogle ting ud af en sammenhæng og dermed gør området mere uklart, og det mener jeg ikke er hensigtsmæssigt.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-04-06:
Jamen hvordan harmonerer det med, at man laver lovgivning for voksne menneskers arbejdspladser og den slags?
Det er vel det samme, der gør sig gældende her, og kan man ikke se fornuften i, at det også skal gøre sig gældende for vores børn?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-04-06:
Jeg er overbevist om, at intentionerne bag forslaget helt sikkert er gode nok, men jeg er bare bange for, at i virkeligheden skal man plukke lovgivning fra en lang række regelsæt og dermed ødelægge den sammenhæng, der er i dag.
På den måde kan man måske skabe større uklarhed end ved at levere noget godt støttemateriale, som forældrene jo allerede kan finde på internettet eller få hos kommunen.
Kommunen kan finde det overordnede og levere overblikket, og det samme kan pædagogerne, så jeg mener faktisk, det er en bedre løsning end at begynde at plukke i den eksisterende lovgivning.
Jamen altså, det er klart, at hvis man laver nogle fordyrende tiltag, så har standarden jo typisk været, at der også følger penge med til opgaven.
Her har man jo fra regeringens side valgt at slå koldt vand i blodet, få en god dialog med aktørerne og så prioritere midlerne efterfølgende.
Jeg er da også spændt på at se, hvad der kommer af udspil fra regeringen, det tror jeg vi alle sammen er, og det bliver selvfølgelig spændende.
Det er klart, at der er nogle forbedringer på vej.
Man har prioriteret området i regeringsgrundlaget, og jeg tror ikke, regeringen vil løbe fra et sådant løfte, for så kunne jeg godt forestille mig, hvordan den næste valgkamp bliver.
Når vi snakker om de udvidede skolefritidsordninger, er de måske ikke lige den mest optimale løsning set fra min synsvinkel.
Jeg mener, at samdrift mellem skole og daginstitution måske er en bedre løsning, fordi det generelt set giver bedre forhold for børnene, men at man ligefrem skal lave minimumsregler på området, tror jeg faktisk ikke.
Line Barfod (EL), 2005-04-06:
Nu kan vi jo stadig væk ikke få noget svar på, hvor de der 2 mia. kr. skal hen, om de overhovedet kommer ud til daginstitutionerne, eller hvad der sker med dem.
Jeg vil høre, om den konservative ordfører kan bekræfte, at der er en række institutionsformer og tilbud til børn, som ikke er omfattet af lovkravene.
Det er jo bl.a. til de udvidede skolefritidsordninger og andre, at vi har fremsat det her forslag, fordi vi mener, at det også skal gælde dem, der af en eller anden grund, fordi de har for få penge i kommunerne, bliver passet på skolerne.
De burde egentlig også være omfattet af lovkravene, og det ville vel udløse en pose penge.
Jeg synes ikke helt, jeg fik svar fra ordføreren på, om ordføreren kan bekræfte, at hvis vi fastsætter nogle minimumsrettigheder i lovgivningen, så vil det efter den måde, vi normalt samarbejder med kommunerne på, udløse penge til kommunerne for at kunne leve op til kravene.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-04-06:
Nu snakker Enhedslistens ordfører meget om minimumskrav, men vi har jo netop bygningsreglementet, som sætter nogle standarder, og som man skal leve op til lokalt.
Så der er selvfølgelig ikke totalt wild west på det her område.
Der er jo netop nogle standarder i den gældende lovgivning, og jeg mener faktisk, at de fungerer ganske udmærket.
Men det er da klart, at der er forskel på institutionerne.
Jeg har da også set billeder i fjernsynet fra nogle institutioner, som absolut ikke er nogen, jeg ville ønske at sætte mit barn i.
Sådan er det jo, men der er jo så også den gode historie, at der er rigtig mange velfungerende institutioner.
Det er jo tit det, man glemmer, når man hører på oppositionens kritik af området.
Men det er da klart, at der er mange steder, hvor man kan sætte endnu mere ind, og regeringen har jo også prioriteret det her område, ved at den har afsat 2 mia. kr. Så må vi så se, hvordan de skal udmøntes.
Line Barfod (EL), 2005-04-06:
Jeg kan ikke lade være at undre mig over den her store tillid til kommunerne, og at man ikke skal detailstyre sådan, når man så samtidig har hele kommunalreformen med den enorme detailstyring, der er lagt op til dér.
Men det må De Konservative jo kunne håndtere på en eller anden måde.
Det, jeg egentlig gerne ville spørge om, er, om den konservative ordfører kan bekræfte, at hvis vi gik ind og fastsatte lovkrav, minimumsrettigheder for børnene, sådan som vi har foreslået, til, hvad de skal have af plads og hvad de ikke skal udsættes for af støjbelastning osv., så ville det i henhold til den måde, vi normalt har samarbejdet med kommunerne, udløse, at der så skulle ekstra penge ud til kommunerne, fordi de så skulle leve op til de her krav.
Jeg vil så gerne høre, hvis den konservative ordfører kan bekræfte det,
om det måske også kunne være en medvirkende årsag til, at De Konservative ikke vil være med til at lovfastsætte minimumskrav, at man ved, at det så ville udløse, at der skal flere penge ud til kommunerne, for at de kan leve op til kravene.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-04-06:
Der er flere, der har kommenteret hyppigheden af det her beslutningsforslags fremsættelse, så det skal jeg undlade at gøre.
Men jeg må skuffe forslagsstillerne med, at der ikke er noget på området, der har ændret sig i en sådan grad, at det skulle få Det Konservative Folkeparti til at ændre mening i forhold til tidligere, og derfor afviser vi forslaget.
Først og fremmest mener vi i Det Konservative Folkeparti, at det er kommunerne, der har ansvaret for at fastlægge det lokale serviceniveau.
Det er kommunerne, der skal sikre et ordentligt miljø i daginstitutionerne og skolefritidsordningerne, og ansvaret for tilsynet med institutionerne skal fortsat ligge hos kommunerne.
Man skal jo tænke på, at der er forskellige forudsætninger fra kommune til kommune.
Der skal være en frihed til også at skabe fleksible løsninger og løsninger, der netop passer til den enkelte kommune.
Og derfor skal vi ikke have noget fra staten, som vi presser ned over hovedet på kommunerne og dermed anfægter det kommunale selvstyre.
Regeringen har fokus på det her område, og det har man jo bl.a. demonstreret ved, at der i regeringsgrundlaget klart står, at man ønsker at afsætte 2 mia. kr. over de næste 4 år til forbedring af kvaliteten af børnepasningen.
Det mener jeg faktisk er et klart signal om, at man har det her som et af de højtprioriterede områder.
Nu er politik jo, når alt kommer til alt, et praktisk erhverv, og når det gælder relevansen af en sådan miljølov, som der foreslås, kan man sige, at der, som også andre ordførere har været inde på, jo ligger støttemateriale i daginstitutionerne, vejledning om hygiejne, om sundhed, om forebyggelse, om sikkerhed og miljø, og det er jo netop de områder, som også ligger i forslaget.
Jeg mener, at det er en mulighed både for forældre, for kommuner og for pædagoger til at sikre sig overblik over området.
Jeg vil også tilføje, at der jo i øjeblikket er nedsat et udvalg, der arbejder med sikkerhed på legepladser, så der foregår en masse.
Ministeren har også nævnt flere initiativer på området, så jeg mener egentlig, at det her forslag bliver overflødigt.
Der er også et andet element i det set ud fra det praktiske synspunkt.
Hvis man begynder at plukke i den eksisterende lovgivning, som jo er en integreret del, så tager man altså også nogle ting ud af sammenhængen, og det kan måske et eller andet sted skade mere, end det gavner.
Det kan måske give dårlig oplysning til forældre og kommuner, når lovene skal tolkes.
Jeg tror, at det for den enkelte kommune, som jo har muligheden for at prioritere, er mere relevant at satse offensivt, have en god børn og unge-politik, prioritere det højt og få de unge familier til at flytte til kommunen, så man også får et bedre skattegrundlag til at finansiere velfærd.
Jeg er selv så heldig at bo i sådan en kommune, hvor man har satset offensivt på børn og unge-politikken og dermed også har kunnet generere flere indtægter til kommunekassen, så man også generelt kan leve op til de krav og ønsker, der måtte være.
Så Det Konservative Folkeparti må skuffe Enhedslisten.
Vi kan ikke støtte forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2005-04-06:
Med hensyn til støj i institutionerne mener jeg faktisk, at det er pædagogerne, der har til opgave at sørge for, at støjniveauet ikke er for højt, hvis de mener, at det er det.
Der mener jeg sådan set også, at de pædagogiske læreplaner faktisk er med til at hjælpe og skubbe i den rigtige retning på det område.
Så bemærkede jeg, at fru Line Barfod blandede ældrepolitik ind i det, om vi ikke gjorde det godt nok på det område, og det får jeg også lige lyst til at kommentere.
Der er jo flere og flere, der stemmer på os, også en hel del ældre, så det er vel et signal om, at Dansk Folkeparti faktisk gør det godt nok, og at vores vælgere og flere og flere bliver tilfredse med den politik, som Dansk Folkeparti fører.
Så vil jeg endnu en gang understrege, at jeg synes, det er udmærket, at tilsynet med daginstitutionerne ligger hos kommunerne, for der synes jeg faktisk det ligger godt.
Jeg mener, at det er en kommunal prioritering, hvordan man vil tilrettelægge økonomien i kommunerne.
Det synes jeg man skal fastholde.
Det, jeg altså forstår er hovedårsagen til, at dette beslutningsforslag kommer frem, er, at man skal skabe overblik over de regler, der findes i dag, og hvis man så udsender noget information – bl.a. var familieministeren også inde på, at Indenrigs- og Sundhedsministeriet i slutningen af 2004 eksempelvis har udsendt noget vejledning om hygiejne i daginstitutioner – så imødekommer man jo faktisk den kritik, som er her.
Jeg ved også, at forældrebestyrelser osv. jo godt kan komme med indsigelser til kommunalbestyrelserne, hvis der virkelig er problemer på det her område.
Og det går jeg da også ud fra at forældrebestyrelsen vil gøre, for det ligger naturligvis forældre på sinde, at deres børn har det godt.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-06:
Det eneste, vi mener der her er en ret, er, at man som homoseksuel har en ret til at have fuldstændig de samme rettigheder og de samme vilkår som heteroseksuelle i det her samfund.
Martin Henriksen (DF), 2005-04-06:
Jo, men den svenske undersøgelse konstaterer så også, at de bliver mobbet, og giver årsagen til, at de bliver mobbet.
Jeg synes ikke, jeg hørte så meget om barnets tarv i Enhedslistens ordførertale, og det vil jeg gerne høre lidt om.
Mener Enhedslistens ordfører, at man har ret til at få et barn?
Som jeg også har sagt tidligere i dag, er det vel en gave, at man får et barn, men man har ikke ret til et barn.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-04-06:
Jeg mener faktisk, at jeg gerne vil holde fast i det argument.
At der kommer nogle børn herop, som kommer fra en usikker start på tilværelsen, og man bringer dem i en situation, hvor de socialt set adskiller sig fra deres skolekammerater, er der ikke noget forkert i.
For jeg er også enig med ministeren i, at der ikke er tvivl om, at homoseksuelle forældre godt kunne give en god opvækst til børnene, men vi bringer børnene i en situation, som gør, at de bliver en marginaliseret gruppe.
Dermed vil der også opstå nogle sociale problemer, og det mener jeg faktisk er så stærkt et argument, at det kan stå alene.
Morten Bødskov (S), 2005-04-06:
Jeg synes, det var et lidt uldent svar.
Er situationen ikke den, at De Konservative ikke mener, at to fædre er i stand til at håndtere denne her opgave, lige så vel som to kvinder ikke kan håndtere den?
For det må være det, der er konklusionen af det, der bliver sagt fra ordførerens side, når man siger, at et barn, der kommer fra en usikker opvækst, kan risikere, som der bliver sagt, at blive placeret i et parforhold, som ikke er i stand til at håndtere denne her udfordring.
Det er vel det, der er virkeligheden, at man ikke mener, at to mænd eller to kvinder kan håndtere denne her udfordring at give det her barn en videre tryg fremfærd i livet.
Det er vel det, der er den egentlige årsag, og ikke det der med, at man hele tiden forsøger at hænge det op på John Halses udtalelser om, at det pågældende barn risikerer at blive mobbet, fordi det ikke har en far og en mor, men to fædre eller to mødre.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-04-06:
Jeg tror, at alle, som kender til de vilkår, som mange af de børn, der kommer hertil, kommer fra, jo også ved, at mange børn i 2-3-års-alderen har været igennem nogle grufulde ting.
Vi har måske svært ved at gennemskue, hvad det er for nogle ting, de har oplevet, når de kommer herop.
At man sætter de mennesker, som jo måske har haft en ujævn start på tilværelsen, i en situation, hvor de risikerer at få sociale problemer, mobning osv., hvad der kan følge med, ved at de kommer i en situation, hvor de er i et klart mindretal, mener jeg ikke er at tage hensyn til barnets tarv.
Så ved jeg godt, at der er henvist til nogle undersøgelser bl.a. fra Sverige, men vi skal alligevel huske, at der jo ingen undersøgelser er på området med adoptivbørn.
Der er undersøgelser med børn som sådan, men vi har af klare årsager ingen undersøgelser med adoptivbørn, som påviser de her ting.
Morten Bødskov (S), 2005-04-06:
Jeg vil bare gerne bede den konservative ordfører bekræfte, at når man taler sig så meget op i det høje tandhjul, som man sagde i de gamle Tour de France-dage, om barnets tarv, så hænger man barnets tarv op på her en enkelt person, der har udtalt sig om, at han er nervøs for, at et barn er i risikozonen for at blive mobbet, hvis det har to fædre som sin nærmeste familie.
Er det det eneste, man hænger hensynet til barnets tarv op på og dermed afviser det her forslag på baggrund af fra De Konservatives side?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-04-06:
Dette forslag har jo tidligere været til behandling her i Folketingssalen.
I Det Konservative Folkeparti har vi ikke ændret holdning til spørgsmålet siden sidst, og vi kan derfor ikke støtte forslaget.
Det vil jeg gerne uddybe.
Hensynet til barnets tarv må, når alt kommer til alt, veje tungere end hensynet til homoseksuelles rettigheder.
Jeg tror ikke, der er et parti her i Folketinget, som ikke altid vil tage den svageste parts side, når man skal vælge, hvad man vil gøre.
Her har vi to parter, vi har homoseksuelle, som ønsker at kunne adoptere børn, og vi har nogle børn, hvor det er bedst, at de kommer i en ny familie.
Der må det altså være de her adoptivbørn, der er den svageste part, og derfor må vi jo så altså også logisk stille os på adoptivbørnenes side i denne her sag.
Jeg vil også fremhæve John Aasted Halse fra Landsforeningen Børns Vilkår, som siger, at det trods alt i dag er ret ualmindeligt at have to fædre eller mødre, og det vil unægtelig give børnene en ekstra belastning i de sociale rammer uden for hjemmet.
Det er en risiko, som vi ikke mener at samfundet skal løbe på børnenes vegne.
Det er omtrent samme holdning, vi også ser fra Landsforeningen Adoption og Samfund.
Så er der jo den lille krølle på beslutningsforslaget, at det er en betingelse med hensyn til adoption af udenlandske børn, at der skal foreligge en bilateral aftale mellem de pågældende donorlande og Danmark om adoption til par i registreret partnerskab.
Erfaringer fra Sverige viser jo, at det ikke er muligt at opnå bilaterale aftaler med donorlandene.
Det svenske udenrigsministerium har foretaget en undersøgelse blandt de 17 lande, som leverer børn til svenske adoptanter, og her svarede samtlige lande, som også skaffer børn til Danmark, at de ikke vil sende børn til homoseksuelle par.
Jeg tror, at vi giver folk falske forhåbninger, hvis vi gennemfører dette, og det mener jeg ikke er rimeligt.
Jeg er bange for, at vi, hvis vi gennemfører dette set i relation til, hvordan donorlandene vil reagere, så også skader alle danske ægtepars muligheder for at få børn fra udlandet, og det mener jeg ikke er rimeligt.
Så som sagt i indledningen kan vi fra Det Konservative Folkeparti ikke støtte dette forslag.
Martin Henriksen (DF), 2005-04-06:
De bliver jo anbragt på et hjem.
Der synes jeg, det ville være bedre, hvis man gik ind og sagde, at der så var heteroseksuelle par, der havde mulighed for at adoptere det barn.
Grunden til, at jeg blander det andet ind i, er, at jeg er familieordfører, og så synes jeg godt, at man, når man har muligheden for at komme herop, så kan nævne, hvad man synes er positivt for barnet.
Og det vil bl.a. være, at man f.eks. hjælper nogle, der gerne vil blive skilt, så de måske kunne finde ud af det sammen og gerne med hjælp fra statens side.
Det var sådan set derfor, at jeg nævnte det.
Elisabeth Arnold (RV), 2005-04-06:
Ordføreren svarede sådan set ikke på mit spørgsmål, der handlede om, hvorfor man drager parterapi og skilsmisseforebyggelse med ind i behandlingen af det her lovforslag, for det har intet med det at gøre.
De børn, der, om jeg så må sige, bliver adopteret bort, er jo børn, som enten er totalt forældreløse eller børn, som er direkte ønsket bortadopteret af deres biologiske forældre.
Martin Henriksen (DF), 2005-04-06:
Jamen det, jeg grundlæggende mener er et problem med det her beslutningsforslag,
er, at man ligesom går ind og siger, at folk har ret til et barn.
Det er det, jeg mener er problemet, for man har ikke ret til et barn.
Et barn er en gave, og jeg mener, at man skal bruge et forsigtighedsprincip, når man overvejer at lukke op for denne her udvikling.
Hvis vi bl.a. fra John Halse ved, at børn kan blive udsat for at blive mobbet, fordi de er i et bestemt familieforhold, så synes jeg altså, det også er noget, som er relevant at tage med i sine overvejelser.
Det synes jeg ikke er taget med i det her beslutningsforslag, som udelukkende fokuserer på homoseksuelles rettigheder, som jeg sagde, hvilket sådan set også er sympatisk nok.
Men det er altså barnets tarv, det handler om, og jeg mener ikke, at det her er til gavn for barnets tarv.
Elisabeth Arnold (RV), 2005-04-06:
Det var den samme bemærkning, som jeg lagde mærke til ved Dansk Folkepartis ordførers indlæg, nemlig at han drog parterapi og skilsmisseforebyggelse med ind i sin ordførertale.
Jeg har meget svært ved at se, hvad det har at gøre med det her forslag.
Her drejer det sig jo om at gøre det muligt for velfungerende, stabile par at adoptere.
Det er jo netop en forudsætning for, at man kan adoptere, at man har et længerevarende forhold, som er registreret, hvor der ikke er tale om skilsmisse, men hvor der tværtimod er tale om meget stabile par.
Martin Henriksen (DF), 2005-04-06:
Grunden til, at jeg nævnte det med familieterapi, er bl.a., at der også i påsken var en undersøgelse, som viste, at skilsmissebørn bl.a. havde problemer med at få en uddannelse – ikke alle skilsmissebørn, men hvis man ser generelt på det – og børn i ægteskaber, som fungerede godt, havde bedre vilkår senere hen i livet.
Det var grunden til, at jeg nævnte det.
Men det, jeg gør her i dag, er, at jeg forholder mig konkret til det her beslutningsforslag.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-06:
Så vil jeg godt, når vi nu snakker om, hvad der hører med til det her forslag eller ikke hører med, lige høre, hvad det egentlig var, der var meningen med hensyn til den megen snak fra ordførerens side om parterapi.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre ordførerens mening om.
Martin Henriksen (DF), 2005-04-06:
Nu kommer jeg fra Dansk Folkeparti og ikke Det Konservative Folkeparti, og som ministeren også var inde på, synes jeg ikke, at det er noget, som man skal blande sammen.