runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-06-15:
Hvis vi skal gøre diskussionen om et socialt Europa sådan lidt mere forståelig, tror jeg, at vi er nødt til at gribe det lidt mere konkret an end bare at henvise til pagter og chartre, og hvad man ellers kan finde på af ord.
Lad os tage det nuværende traktatgrundlag, som også var en del af forfatningen, og se på et helt konkret eksempel, nemlig eksemplet med udenlandsk arbejdskraft, underbydning af danske løn- og arbejdsforhold på det danske arbejdsmarked.
Hvad er det for nogle ting, der er behov for, for at vi kan sikre os imod, at de ting sker?
SF's bud har indtil videre været en lovfastsat mindsteløn.
Det er et forslag, som jeg mener udmærker sig ved at være både dårligt og dumt.
Det er, fordi det holder sig inden for traktatgrundlaget, at man er nødt til at holde sig til dét.
Men er der ikke behov for et opgør med traktatgrundlaget, det indre marked, før vi kan begynde at snakke om et socialt Europa?
Villy Søvndal (SF), 2005-06-15:
Til det sidste om, i hvor høj grad EU-landene spiller en anden rolle end USA: Jo, jeg synes, at forskellen er mærkbar.
Jeg synes, at forskellen er meget stor.
Jeg tilbragte i efteråret 2002 1 måned i FN, og det synes jeg var ganske lærerigt.
Uanset om man diskuterede Irakkrig, Kyoto eller klima, uanset om man diskuterede prøvesprængninger af atomvåben, sprængning af landminer, rettigheder til kvinder eller rettigheder til børn, ville man opleve et EU, som var på den progressive side af verdensdagsordenen, og et USA, der konsekvent var på den reaktionære side.
Så jeg synes, og det tror jeg også hr. Per Clausen synes, at der er meget stor forskel.
Men så er det rigtigt, at der er nogle steder, hvor vi har brug for at gøre op med den eksisterende EU-politik.
Det er klart, at vi har været store fortalere for at få ryddet op i hele landbrugspolitikken, vi vil have den fuldstændig væk.
Det tror jeg også vi er enige om for at sikre, at de fattige lande også kan komme ind her.
Vi har også brug for i forbindelse med en social pagt at opstille nogle mål, der står ved siden af de økonomiske mål, som vedrører beskæftigelse, sociale forhold osv.
Jeg synes i virkeligheden, at den store udfordring til venstrefløjen i den nuværende situation er at prøve at få de venstreorienterede dagsordener til at fylde noget i den europæiske debat.
Per Clausen (EL), 2005-06-15:
Jeg er meget enig i, at det er en vigtig pointe, at nejet i så vel Frankrig som Holland blev sikret af de franske og hollandske socialister og socialdemokrater – i både Frankrig og Holland nok støttet af de fleste socialistiske partier, men selvfølgelig mod de socialdemokratiske partiers ledere.
Derfor er det vel afgørende, synes jeg så, at vi i dag formulerer, at Europa i fremtiden skal basere sig på et klart brud med det, der har været grundelementerne i den måde, EU har arbejdet på i forhold til det politiske spørgsmål om den økonomiske politik.
M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4692 Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM
Jeg er også nødt til at spørge hr. Villy Søvndal: Når hr. Villy Søvndal vil have EU til at spille en dominerende rolle på den internationale scene, er det vel næppe med den politik, som EU fører i dag, og med den politik, EU førte i går?
Den er nemlig ikke nem at skelne fra USA's.
Det er jo ikke sådan, at EU i forhold til forhandlinger i WTO står for en anden og langt mere progressiv og fornuftig linje over for tredjeverdenslandene end USA.
Så det handler vel også om at gennemføre et opgør med den politik i forhold til den politik, der skal gennemføres?
Villy Søvndal (SF), 2005-06-15:
Jo, det tror jeg.
Og jeg nåede ikke helt at afslutte analysen før i mit svar til fru Pia Kjærsgaard.
Der er et ubehageligt højreorienteret nej omkring Front National og Le Pen osv.
Så er der også et venstreorienteret nej, det er der slet ikke skygge af tvivl om.
Franskmændene har været bekymrede for den høje arbejdsløshed, for de manglende sociale rettigheder og sådan noget, og det er en stor del af det franske nej og formentlig også en stor del, måske knap så stor del, af det hollandske nej.
Derfor tror jeg i forlængelse af hr. Per Clausens spørgsmål, at det, venstrefløjen skal arbejde videre på i en situation, der nu er meget åben, for jeg tror, at traktaten aflyses her torsdag/fredag, er, hvad det er for et Europa, vi gerne vil have.
Sådan forstod jeg også hr. Per Clausens spørgsmål: Hvordan sikrer vi en større folkelig forankring og folkelig deltagelse i det europæiske samarbejde?
Hvordan sikrer vi en klarere social forankring af det europæiske samarbejde?
Og det, jeg så også var inde på: Hvordan sikrer vi et kraftigere udenrigspolitisk samarbejde med et Europa med en tydeligere stemme i verden, der taler for internationale regler for konfliktløsning osv.?
Og der tror jeg i virkeligheden, at vi på trods af vores forskellige vurderinger af forfatningstraktaten har meget tilfælles.
Per Clausen (EL), 2005-06-15:
Det siger måske lidt om, hvor den seriøse EU-debat kommer til at foregå i årene fremover, nemlig på venstrefløjen.
Der vil jeg bare spørge hr. Villy Søvndal, om han ikke er enig med mig i, at det, hvis vi skal have et europæisk samarbejde i fremtiden, et socialt europæisk samarbejde – ud over det der med at komme med forslag til forskellige sociale chartre osv. – er vigtigt, at man får gennemført et opgør med det, jeg vil kalde den nyliberalistiske tendens, som lå i EU-forfatningen, men som også ligger i det EU, vi kender nu med markedsøkonomi, udliciteringer, udbud af alting, også ting, som vi i Danmark er vant til at opfatte som offentlige tjenesteydelser.
Tror hr. Villy Søvndal ikke, at der er brug for et grundlæggende opgør med det, som EU indtil nu har været baseret på, hvis vi skal have et solidarisk europæisk samarbejde i fremtiden?
Villy Søvndal (SF), 2005-06-15:
Jeg forstår, at vi diskuterer på et meget højt niveau i forhold til mine mavefornemmelser og i forhold til et indlæg, der blev karakteriseret som bavl.
Jeg ved ikke, om det er muligt, at vi hæver os til et lidt højere niveau.
Jeg vil så godt sige, at jeg redegjorde for, hvorfor jeg er bekymret over, hvad der kan ske.
Jeg er ikke verdensmester i kinesisk, men jeg har forstået, at det kinesiske tegn for krise er sammensat af to tegn.
Det ene er tegnet for fare, og det andet er tegnet for mulighed.
Hvis man kobler de to sammen, får man tegnet krise.
Det vil sige, at vi står i en situation, hvor det kan gå galt, på den måde at vi vender tilbage til en europæisk nationalisme, som jeg tror kun Le Pen i Frankrig og Dansk Folkeparti her vil få fornøjelse af.
Vi kan også risikere, at den udvidelsesproces, der er håbet for landene og befolkningerne i Balkan, går i stå.
Men selvfølgelig er der også muligheder.
Det er jo derfor, vi har spillet ud med forslaget om en social pagt.
Det er for at prøve at sikre et Europa, der er mere forankret socialt i indsatsen mod arbejdsløshed, indsatsen mod fattigdom, indsatsen for at sikre integration.
Hvilken af de to retninger, der vinder, afgøres af de kommende måneders slagsmål.
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-06-15:
Alt det bavl, rent ud sagt, som hr. Villy Søvndal netop har stået og sagt fra Folketingets talerstol,
er jo ikke det, det drejer sig om.
Jeg har hørt hr. Villy Søvndal gøre sig klog på, hvorfor man stemte nej i Frankrig.
Hr. Villy Søvndals socialistvenner i Frankrig stemte jo faktisk nej, til trods for at man havde anbefalet et ja.
Jeg vil godt høre hr. Villy Søvndal, hvordan han har det med det – også set i lyset af, at SF indgik den der mærkelige politiske aftale med de øvrige japartier i Folketinget, som der overhovedet ikke var noget juridisk belæg for.
Har hr. Villy Søvndal ikke – indtil videre i hvert fald – sådan en god, lettet fornemmelse i maven over, at man nu ikke skal til afstemning den 27. september?
Det skal vi jo nok om nogle år.
Hr. Villy Søvndal har også selv udtalt, at der på et eller andet tidspunkt, når den franske præsident formentlig bliver skiftet ud, vil være nye tider.
Er det ikke umiddelbart en rar fornemmelse for hr. Villy Søvndal at slippe for det bøvl, som det givetvis ville være for SF at skulle gå ud i den afstemning?
Jeg mindes hr. Holger K. NielM052S45904731KAJE.FM.FM Page 4691 Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM sen i 1993.
Jeg tror, at situationen ville være værre nu for hr. Villy Søvndal.
Villy Søvndal (SF), 2005-06-15:
Jeg kan godt forstå, at fru Pia Kjærsgaard har svært ved at få armene ned.
Det er klart nok, ligesom Le Pen i Frankrig også er fantastisk begejstret.
Det kan jeg godt forstå, men jeg har svært ved at få armene helt op, hvis konsekvensen af det her bliver, at Europa vender tilbage til den type nationalisme, som det yderste højre står for i Europa; hvis konsekvensen af de her nejer bliver, at udvidelsesprocessen sættes i stå også i forhold til lande som Bulgarien og Rumænien; hvis det betyder, at Balkanlandene – hvor der er en masse tikkende konflikter i Eksjugoslavien, i Albanien – ikke stabiliseres sikkerhedspolitisk på grund af, at der er et håb om fremskridt også for deres befolkninger.
Jeg kan godt forstå fru Pia Kjærsgaards begejstring for at kunne vende tilbage til et nationalistisk, snævert Europa.
Men jeg kan ikke begejstres.
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-06-15:
Og hvordan har hr. Villy Søvndal det med som i hvert fald tidligere modstander af den politiske integration, at det ser ud, som om man bare vil udskyde den, at man faktisk ikke vil efterleve det, som i virkeligheden er gældende, at forfatningen er aldeles væk, når et land har stemt nej?
Marianne Jelved (RV), 2005-06-15:
Nej, det kan jeg ikke bekræfte, for hr. Thulesen Dahl vil noget ganske bestemt med den måde at sætte tingene op på, nemlig have en blåstempling, altså en opbakning fra partier og politikere, der normalt ikke har sammenfaldende synspunkter med Dansk Folkeparti, til Dansk Folkepartis synspunkt, nemlig at Tyrkiet ikke skal være med.
Det er det hele manøvren går ud på, og til det siger jeg, at det kan man ikke bruge forfatningstraktatens mulige ikkeikrafttrædelse til.
Tyrkiet kan blive medlem af EU på grundlag af den eksisterende traktat, Nicetraktaten.
Det er rigtigt, at et af argumenterne for forfatningstraktaten er, at den gør nogle af beslutningsprocedurerne mere enkle, og der er argumentationen, at det har været målsætningen med 25 medlemslande at få mere enkle beslutningsprocedurer.
Det gør det bare mere besværligt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-06-15:
Det er jo lidt påfaldende, at på den ene side har man sagt, at forfatningen er et helt afgørende instrument for at få et udvidet EU til at fungere, og så siger fru Marianne Jelved, at forfatningen i øvrigt intet har at gøre med, om man kan udvide EU endnu mere, end man allerede har gjort.
Altså, det er jo ikke logisk.
Derimod er det jo krystalklart logisk, hvad andre europæiske ledere har været ude med, nemlig at der selvfølgelig er en sammenhæng mellem forfatningen og det at udvide EU.
Hvis man mener, at forfatningen M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4687 Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM er afgørende for overhovedet at få det nuværende EU til at fungere, hvor der er 25 lande, så er det jo endnu mere afgørende, hvis man ønsker, at et land som eksempelvis Tyrkiet også skulle komme med.
Derfor er der vel en logik i at sige, at der er en sammenhæng mellem en forfatning for Europa, som nu altså er forkastet, og spørgsmålet om, hvorvidt man kan optage Tyrkiet som medlem.
Kan fru Marianne Jelved ikke bekræfte, at der i hvert fald er en fuldstændig logisk sammenhæng i den form for argumentation?
Marianne Jelved (RV), 2005-06-15:
Jeg vil gerne bekræfte, at forfatningstraktaten ikke har noget som helst med udvidelse med nye lande, herunder Tyrkiet, at gøre.
Vi behøver ikke nogen ændringer af traktaten for at udvide med bl.a. Tyrkiet.
Jeg vil meget, meget nødig for at sige det lige ud stå her og kloge mig på, hvad stats- og regeringschefer rundtomkring har som begrundelse for at komme med udtalelser i medierne.
Altså, det er lidt nemmere, hvis man ser dem med jævne mellemrum, men det gør jeg jo ikke for tiden, og derfor vil jeg meget gerne overlade til statsministeren at svare på det, for statsministeren taler jo med dem og har bedre indsigt i, hvad der ligger bag det.
Men at konklusionsteksterne måske er anderledes, end de plejer at være, vil jeg nu være meget varsom med at drage nogen stærke konklusioner af, og det siger jeg som en, der mange gange har været med til at lave de konklusionstekster.
Det er ikke inde i det her.
Der er ikke forskel på den arbejdsløse fra Australien og den universitetsuddannede fra Australien.
Det er ens vilkår, men der er forskel på, om man er flygtning, for så går man ind og har nøjagtig samme rettigheder som danske borgere.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-06-15:
Det vil jeg ikke stå og tage stilling til på nuværende tidspunkt.
Hvis sådan nogle forslag kommer frem, f.eks. under finanslovforhandlingerne, må vi jo kigge på dem og tage stilling til dem, når de kommer på bordet.
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-06-15:
Der kan med hensyn til skattestoppet være en gevinst for dem, der har mest i det danske samfund.
Hvis vi i forbindelse med finansloven for 2006 skal indgå endnu en aftale med regeringen om finansloven – og det håber jeg da sådan set på vi gør, ligesom vi har gjort det som fast, trofast, loyal samarbejdspartner siden år 2001 – så siger det sig selv, at det kommer an på en finanslovdrøftelse, om vi stadig væk vil skrive under på skattestoppet.
I denne periode gør vi det fra år til år, og som jeg sagde før, må der da ske en kompensation under en eller anden form for de socialt dårligt stillede.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-06-15:
Jeg tror ikke, at vi kan komme det meget nærmere, for jeg vil ikke stå i dag og tage stilling til helt konkrete krav og forslag, som kan have økonomiske konsekvenser, man ikke lige kan overskue på stedet.
Derfor er det rigtige at sige – det er faktisk meget imødekommende – at hvis der er et ønske om at få sådan nogle forslag bragt på bordet under en finanslovforhandling, så kigger man på dem, og så tager man stilling til dem dér ud fra en samlet afvejning af, hvad der ligger i forslaget.
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-06-15:
Jeg troede, at jeg havde 10 minutter igen.
Det fik jeg at vide før.
Er det forkert?
Jeg mener, at der er foretaget så mange tiltag på arbejdsmarkedsområdet, som i allerhøjeste grad går ind og også tager hånd om de svageste i vores samfund, hvor Socialdemokraterne i øvrigt også har været med, så vidt jeg har forstået.
Jeg er meget interesseret i, at de, der ikke begår sig særlig godt i det danske samfund, på en eller anden måde skal komme ind og fungere i det danske samfund i forhold til efteruddannelse og også ved, at der bliver givet tilskud på mange områder til arbejdspladser, til efteruddannelser osv.
Så jeg synes ikke, at jeg kan svare hr. Mogens Jensen på anden måde, end at jeg synes, at de forlig, hvor jeg ved, at Socialdemokraterne også har været med, må kunne få det til at fungere.
Mogens Jensen (S), 2005-06-15:
Jeg går ud fra, at fru Pia Kjærsgaard er enig med mig i, at i globaliseringen er det at få de svageste uddannet på arbejdsmarkedet en af de vigtigste prioriteringer.
Kan jeg få et klart svar fra Dansk Folkeparti og fru Pia Kjærsgaard om, hvorvidt man vil være med til at bruge yderligere ressourcer til at uddanne de svageste i vores samfund, om man vil være med til at trække den brugerbetaling væk, som er lagt på de svagest uddannede i samfundet, så det ikke er sådan, at de, der har de højeste uddannelser i Danmark, får deres betalt af samfundet, mens de, der har de laveste uddannelser, selv skal betale?
Det kan Dansk Folkeparti da ikke gå ind for og lægge stemmer til, som man har gjort.
Kan man det?
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-06-15:
Jeg bryster mig sådan set ikke af omtalen.
Jeg konstaterer bare, hvordan den har været her i dag, og ikke spor andet.
Må jeg så bare sige om skattestoppet, som hr. Mogens Jensen også lige var inde på, at nu har jeg i ordførertale efter ordførertale hørt på, at Socialdemokraterne gerne vil komme til forhandM052S45904731KAJE.FM.FM Page 4740
Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM linger og indgå i skattestoppet.
Det er i hvert fald det, som fru Lotte Bundsgaard har stået og fortalt den ene gang efter den anden heroppe på talerstolen.
Og det forstår jeg jo slet ikke, når det er så socialt dårligt og skævt, som det er.
Med hensyn til efteruddannelserne har Dansk Folkeparti den opfattelse, at man er nødt til at se på de voksenefteruddannelser, hvor vi i allerhøjeste grad mener, at erhvervslivet skal gå meget mere ind og være med til at uddanne folk, så de også kan komme videre i systemet.
Mogens Jensen (S), 2005-06-15:
Fru Pia Kjærsgaard brugte meget tid på at bryste sig af den megen omtale, som Dansk Folkeparti har fået her i dag.
Jeg kan forstå det på den måde, at det må være ud fra devisen, at ekstremt dårlig omtale for Dansk Folkeparti er bedre end slet ingen omtale.
Jeg vil nu over til det her med, at Dansk Folkeparti ofte bryster sig af at være et socialt ansvarligt parti, og når vi så kommer til at spørge konkret ind til sagerne, altså til et skattestop, der virker socialt skævt, og til, om Dansk Folkeparti vil være med til at sikre en mindste social garanti til de svage ældre i det her samfund, bliver man underligt udsvævende og kan ikke levere klare svar.
Nu vil jeg så prøve at få et klart svar om voksen- og efteruddannelse til de svageste i det her samfund, til de ufaglærte, hvor Dansk Folkeparti jo lægger stemmer til en politik, der skærer ned på efteruddannelsen til de svageste i samfundet og har indført brugerbetaling for de svageste i samfundet på voksen- og efteruddannelsesområdet.
Kan vi her få Dansk Folkeparti til at melde klart ud, om man vil bruge flere ressourcer på voksen- og efteruddannelse, om man vil være med til at fjerne brugerbetaling for de svageste i vores samfund, så de ikke skal betale for deres uddannelse, mens højt uddannede universitetsuddannede får deres betalt af samfundet?
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-06-15:
Nu kunne jeg ikke lade være med at sige til fru Marianne Jelved, at jeg synes, at den var sat sådan lige firkantet nok op, men jo, Socialdemokraterne har altid haft svarene, men Socialdemokraterne har da så i hvert fald ikke udført politikken på den måde, som gav borgerne fuld tilfredshed.
Det tror jeg i hvert fald godt at man kan konstatere.
Man må bare sige, at regeringen og Dansk Folkeparti fik fornyet mandatet ved valget den 8. februar 2005.
Socialdemokraterne fik mildest talt ikke noget særlig godt valg, til trods for at man havde alle svarene på det hele, på integrationen, på alt i det her samfund.
Jeg forstår ikke rigtig, hvordan de ting kan hænge sammen, og det tror jeg egentlig heller ikke fru Karen Hækkerup kan.
Det er jo sådan, at man netop er nødt til præcis at stå til ansvar for sine handlinger, altså for, hvordan man udformer politikken.
Karen Hækkerup (S), 2005-06-15:
Fru Pia Kjærsgaard siger, at Dansk Folkeparti ikke har ændret politik.
Det tror jeg nu muligvis godt at man kunne finde nogle eksempler på, hvis man granskede protokollerne bare en anelse.
Når der bliver spurgt til, hvorfor Socialdemokraterne ikke har ændret politik, er svaret jo, at vi hele tiden har haft politikken.
Vi har hele tiden haft svarene på: Hvordan imødekommer vi globaliseringens udfordringer, hvordan får vi ændret integrationsproblemerne, hvordan får vi løftet skolerne?
Alle de svar har vi hele tiden haft.
En justering er lige præcis også, hvad der er behov for, når vi taler skattestop.
Fru Pia Kjærsgaard sagde lige før, at man ikke ville kommentere på, hvordan det er i Nordjylland – altså om det er de rige i Nordsjælland, der får mere frem for folk i Nordjylland – fordi det var fru Marianne Jelveds valgkreds.
Men kan fru Pia Kjærsgaard så bekræfte, at der gælder præcis det samme, uanset om man er fra Nordsjælland, eller om man er en af dem, der bor i Nakskov, i Næstved, i Tønder, i Rønne, i Aabenraa eller alle mulige andre steder?
Der er stadig væk en slagside.
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-06-15:
Må jeg sige til fru Karen Hækkerup, at Dansk Folkeparti ikke har ændret politik.
Jeg ved ikke, hvor fru Karen Hækkerup vil hen.
Dansk Folkeparti har eksisteret i 10 år, vi har jubilæum til efteråret, og det er naturligvis det, jeg beder om, at man forholder sig til, så jeg ved ikke rigtig, hvad det er, fru Karen Hækkerup tænker på.
Jeg vil ikke stå og hegle skattestoppet igennem, for så havde vi da aldrig nogen sinde været med til at stå bag skattestoppet i finanslov efter finanslov, hvor vi har været stenhamrende sikre på, at der ikke er skatter og afgifter, der stiger.
Jeg kan så ikke bare henvise til et tidligere parti for Socialdemokratiets vedkommende, for SocialdemoM052S45904731KAJE.FM.FM Page 4739
Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM
kraterne er så gamle i gårde, at det er der ikke nogen grund til at gøre.
Det er jeg egentlig godt tilfreds med, at Dansk Folkeparti på den måde også har været garant for, at det ikke er sket.
Karen Hækkerup (S), 2005-06-15:
Man fristes næsten til at spørge, hvor mange udfordringer vi ikke ville have haft at rette op på nu, hvis man i fortiden havde haft en nulskattepolitik, hvis man som fru Pia Kjærsgaards tidligere parti havde fået gennemført den vision, der var for fremtiden.
Hvis ikke vi havde haft et velfærdssamfund, hvor havde vi så været henne?
Nu er der sket en udvikling, og der er sket en transformation, der virkelig rykker.
Dansk Folkeparti har ændret politik fra at mene, at børnefamilier skulle finansiere, hvad det koster at få passet deres børn i institution krone til krone, 100 pct.s forældrebetaling, til i dag at have en helt anden profil.
Når nu Dansk Folkeparti kommer fra et andet udgangspunkt, fra en anden skattepolitik, og så nu har lagt sig op og ned ad regeringens skattestop, vil jeg gerne spørge: Hvis nu Dansk Folkeparti selv kunne vælge, hvis nu Dansk Folkeparti selv kunne udforme skattepolitikken, ville den så stadig væk have den sociale slagside, som Dansk Folkeparti siger den har, fordi man bruger VK-regeringens skattestop?
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-06-15:
Jeg var sådan set godt klar over, hvad hr. Villy Søvndal ville frem til.
Men jeg synes alligevel godt, jeg kunne tillade mig i min første besvarelse, for jeg vidste jo, hr. Villy Søvndal ville komme igen, at svare på den måde, jeg gjorde, for så fik jeg nemlig lejlighed til at gøre opmærksom på, at netop de førtidspensionister, som hr. Villy Søvndal nævner, er folk, der har hjælp behov.
Det kunne man godt forestille sig.
Jeg må nok sige, at der er så mange, mange ting, så hr. Villy Søvndal kunne jo liste op, så vi ikke kunne blive færdige her i aften, om folk, der i det her samfund godt kunne trænge til noget mere efter de år, hvor hr. Villy Søvndal ikke gjorde sin indflydelse gældende, hvor hr. Villy Søvndal og SF overhovedet ikke var så dygtige, som Dansk Folkeparti har været, til at få den indflydelse, vi har, fordi vi sidder i den position, vi har.
Der er mange, mange ting, der skal med i efterårets forhandlinger i forhold til, at der er nogle i vores samfund, som bestemt ikke har de allerbedste vilkår.
Villy Søvndal (SF), 2005-06-15:
Må jeg kvittere for fru Pia Kjærsgårds evne til at snakke om noget helt andet.
Jeg spurgte om den kompensation, som fru Pia Kjærsgaard nævnte, hvorefter hun begynder at tale om forårspakke.
Men o.k., det er sent på aftenen, så det kan knibe med koncentrationen.
Må jeg så godt prøve igen: Vil kompensationen blive tilrettelagt sådan, at de, der har de allerlaveste indkomster, får kompensationen først?
De laveste indkomster, vi har i Danmark, er starthjælpen, der findes ingen lavere.
Det er 70 pct. af kontanthjælpen, nogle gange helt ned til 50 pct.
De, der er næstlavest, er f.eks. den familie, jeg nævnte i mit indlæg, på kontanthjælp.
Det er en dansk familie, de er lyshårede og blåøjede og sådan noget, så det er ikke noget af det andet.
Er det dem, der skal have den kompensation?
Så vil jeg godt bede fru Pia Kjærsgaard svare på det og ikke svare på alt muligt andet, for det var fru Pia Kjærsgaard selv, der nævnte kompensation.
Er det de laveste indkomster, der skal have kompensation – ja eller nej?