runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2004-04-20:
Det er helt i orden, at hr. Villy Søvndal er polemisk.
Nu tog jeg den ideologiske debat i mit ordførerindlæg, men jeg skal da gerne for hr. Villy Søvndals skyld kort sige omkring de enkelte punkter, at det største problem for os er, at SF har taget udgangspunkt i en noget for noget-tilgang. Og derfor er der nogle områder, som vi selvfølgelig er enige i at man skal gøre noget ved, men hvor vi ikke ønsker at tage udgangspunkt i en noget for noget-tilgang, og hvor vi mener, det er nogle besynderlige systemforslag, som SF kommer med. F.eks. i forhold til klageomkostninger.
Det forudsætter, at man skal hele vejen igennem klagesystemet osv., og det gælder kun dem, der får ret.
Vi har fremsat forslag om, at man skal have ret til en godtgørelse på 5.000 kr., hver gang kommunen begår en lovovertrædelse.
Det mener vi vil ramme mange af de samme sager og være langt mere enkelt.
I forhold til hurtigere sagsbehandling mener vi ikke kun, det skal gælde for dem, som har alle ressourcerne til at lave det hele korrekt på en gang.
Alle har behov for en hurtigere sagsbehandling osv.
Så det er tilgangen, vi er fuldstændig uenige i, og så kan vi diskutere de enkelte forslag konkret.
Pia Kristensen (DF), 2004-04-20:
faktisk, at alt det, der er foregået inden for de seneste par år, er en pinagtig forestilling.
Så vil jeg blot sige igen, at det, Enhedslisten har præsteret i denne sag, er at give et falsk, fordrejet og løgnagtigt billede af de virkelige forhold.
Fru Pernille Falcon snakker om, at det er ikke kønne ting, der er gravet frem, men jeg vil spørge fru Pernille Falcon, om Enhedslistens mennesker føler sig som kønne mennesker.
Grete Schødts (S), 2004-04-20:
Jeg vil godt indledningsvis sige til fru Pia Kristensen, at enhver i det her Ting bør vide, at der skal være 90 til stede, for at noget som helst overhovedet kan vedtages her, og derfor er man faktisk meget afhængig af Socialdemokratiet, uanset hvad vi stemmer.
Det var en lille belæring.
Så siger fru Pia Kristensen, at Dansk Folkeparti ønsker at hjælpe de allerallerdårligst stillede, dem, der har den dårligste økonomi.
Så går mit spørgsmål på de 1.400, hvoraf en hel del af dem i hvert fald lever på Guldkysten i Spanien,
er det de allerallerdårligst stillede, eller er det arbejdsmanden med ATP og en høj husleje i seniorboligen, der ikke kan få checken, der er dårligst økonomisk stillet, hvis der oven i købet er sygdom, der gør, at han skal have dyr medicin og andre ting
Pia Kristensen (DF), 2004-04-20:
Nu er det jo således, at da vi gik ind i forhandlingerne første gang, forsøgte vi at få forhandlet en skattefri check igennem til de ældre.
Det var faktisk vores første bud i de forhandlinger, at det var det, vi ønskede.
Det kunne ikke lade sig gøre, den skulle være skattepligtig.
Vi er godt klar over, at boligsikringen ryger ned.
Men det er trods alt
flere penge, de får ind via checken, end de går ned i boligydelse.
Så vil jeg da sige, at bundfradragene netop gør, at vi regulerer det på den måde, så folkepensionister ikke mister f.eks. helbredstillæg og varmetillæg.
Så der er lavet en sikring.
Pernille Falcon (EL), 2004-04-20:
Det er korrekt, at det er ikke kønne ting, man får gravet frem, og de er ikke specielt rare at kigge på.
Nu er det altså ikke jeres forhold som privatpersoner, vi graver i.
Det er faktisk forholdene for de ældre i de enkelte kommuner, vi har kulegravet.
Vi har set på, hvem der egentlig har støttet hvilke ændringsforslag til budgetterne, både forbedringsforslag og forringelsesforslag, og hvilke generelle forringelser der er kommet fra amtets side, fra kommunens side og fra statens side.
Det er det, vi har linet op, og det har man ikke på noget tidspunkt haft noget ønske om at forholde sig til fra Dansk Folkepartis side
, fordi det var lidt for pinagtigt.
Hr. Peter Skaarup har heller ikke ønsket at indgå i en dialog med fru Line Barfod om det, men det er en helt anden snak. Jeg siger det nærmest for at præcisere, at det altså ikke er jeres forhold som enkeltpolitikere, vi har kulegravet.
Det er faktisk virkeligheden for de ældre i de enkelte kommuner.
Pia Kristensen (DF), 2004-04-20:
Nej, det har man ikke gjort.
Jeg har gjort mig den umage at undersøge, at f.eks. i den kommune, hvor jeg bor, har socialafdelingens regnskabsafdeling været i gang, og det viser sig faktisk, at der på 3 år er tilført ældreområdet næsten 33 mio. kr. Jeg ved ikke, hvorfor Enhedslisten ikke kan finde de tal, og hvorfor de ikke kan se dem, men jeg skal gerne tage en kopi af hele sættet og overbringe det til Enhedslisten. Så vil jeg bare spørge, om Enhedslisten egentlig trives med at grave i og dykke ned i Dansk Folkepartis medlemmers forhold ude i kommunerne.
Jeg synes ærlig talt, det er en ussel fornøjelse.
Jeg er nødt til at kommentere det, fru Pernille Falcon siger vedrørende Dansk Folkepartis kommunalbestyrelsesmedlemmer rundtomkring i landet.
Det er rigtigt, at det er blevet slået stort op i aviserne med navne på alle, og det er også blevet sagt, at der er lavet store besparelser.
Men det er et meget unuanceret billede, for man er jo ikke gået ned i budgetterne.
Pernille Falcon (EL), 2004-04-20:
Jeg vil med det samme sige, at Enhedslisten støtter dette forslag, selv om det ikke er opbygget på den måde, som vi gerne så.
Efter Enhedslistens opfattelse skulle det være sådan, at de ældre fik en generel forbedring af deres folkepension ved et forøget pensionstillæg, og der skulle laves nogle regulære prisfremskrivninger af folkepensionen, så den ikke blev udhulet hvert år.
Der er en lang række partier her i Folketinget, der har en aftale om, at der skal snuppes penge fra overførselsindkomsterne år for år, og de penge skal gå til finansiering af sociale formål, altså til den såkaldte satspulje.
Der er mange steder, hvor man har fingrene fremme og tager penge fra de ældre.
Enhedslistens opfattelse er, at der skal ske en opregulering af folkepensionen, men når det ikke kan ske, vil vi gerne være med til at sikre, at nogle af de dårligst stillede pensionister får nogle ekstra kroner, selv om vi ikke altid kan få det organiseret på den måde, vi gerne vil.
Der er rigtig mange fattige ældre mennesker i Danmark, som har brug for at få en langt højere pension og få nogle bedre livsvilkår end dem, de har i dag.
At man så fra Dansk Folkepartis og regeringens side måske i lidt for høj grad
spekulerer i, at det skal være som gavechecks eller som nogle enkelte klumpede ydelser, mener vi ikke skal gå ud over de ældre.
Det er klart, at det havde været klædeligt, hvis Dansk Folkeparti i stedet havde kæmpet for en generel forhøjelse af folkepensionen, sådan som Enhedslisten har gjort gennem årene, og på samme måde ville det have været klædeligt, hvis Dansk Folkeparti ikke foregøglede, at man gennemfører en masse forbedringer for ældre.
Man tager dem nemlig samtidig væk med den anden hånd.
Jeg vil godt reklamere lidt.
Enhedslisten har en ganske glimrende hjemmeside, hvoraf det fremgår, at nogle af alle de forringelser, som på mange områder er sket i ældreomsorgen i amter og kommuner i de senere år, har Dansk Folkeparti medvirket til.
Den opfatter man som en forbedring.
Man har givet nogle penge til et øget bureaukrati, men man forholder sig ikke til, at rent indholdsmæssigt betyder omorganiseringen af hjælpen til de ældre faktisk, at mulighederne for at give en god, sammenhængende omsorg for de ældre bliver ødelagt.
Man har travlt med at sige, at det er vigtigt, at ældre mennesker skal kunne vælge, om det skal være privat eller offentlig omsorg.
Man vil overhovedet ikke forholde sig til, at de ældre rent faktisk burde have mulighed for at få indflydelse på selve ydelsen i stedet for på, hvilket firma den kommer fra, og om den er offentlig eller privat.
Det er egentlig synd, at man ikke tager sin egen propaganda alvorligt og virkelig gør noget for de ældre.
Vi kan konstatere, at sådan er det ikke, men vi vil alligevel godt støtte lovforslaget.
Anders Samuelsen (RV), 2004-04-20:
Nej, jeg vil fastholde, at man er langt ude i hampen
, når man vælger at prioritere på den måde, at man skyder med spredehagl med en ældrecheck, som ikke engang rammer de rigtige på en tilstrækkelig præcis måde, og samtidig lader bl.a. Ingeborg Andresen ligge uden opsyn på plejecenteret.
og det er i bund og grund udtryk for, at man ikke mener det, man siger om de ældre.
Man laver symbolpolitik i stedet for at lave realpolitik, og det kan jeg simpelt hen overhovedet ikke acceptere.
Pia Kristensen (DF), 2004-04-20:
Jeg synes ærlig talt, hr. Anders Samuelsen skulle indberette det plejehjem, når det er en sag, der optager hr. Samuelsen ret meget.
Der skal selvfølgelig være hjælp at få alle døgnets timer, for når man flytter ind på et plejehjem, er det, fordi man er så svag, at man skal have hjælp alle døgnets timer.
Hr. Anders Samuelsen bliver ved med at snakke om ældrepakken.
Der bliver afsat 500 mio. kr. årligt til et generelt løft på ældreområdet, og hr. Anders Samuelsen ved jo også, at efterlevelsespensionen er blevet genindført, varmetillægsreglerne er forbedret, ledsageordningen er blevet videreført, og der er gratis influenzavaccination til alle vore folkepensionister.
Vil hr. Anders Samuelsen ikke sige, at det faktisk er rigtigt, at der er sket forbedringer?
Anders Samuelsen (RV), 2004-04-20:
Vi ved, at der bliver brugt en frygtelig masse ekstra penge på administration, fordi man skal gennemføre et frit valg-system, som ikke virker, og som Dansk Folkeparti bakker op om.
Og det er den hjælp, hun ikke kan få på grund af de nedskæringer, der er sket bl.a. som følge af den politik, som Dansk Folkeparti i bund og grund bakker op om, fordi man bakker op om regeringen, som vælger at føje Dansk Folkeparti og bruge penge på det her i stedet for at bruge penge på omsorg.
Det er for ringe, og det er ikke radikal politik.
Pia Kristensen (DF), 2004-04-20:
Jeg vil godt lige kommentere det, at hr. Anders Samuelsen snakker om, at ældreydelsen er en uting.
Det er vi jo så ikke enige i i Dansk Folkeparti.
Vi synes faktisk, det er en rigtig god ting, vi har fået indført her. Hr. Anders Samuelsen bliver ved med at henvise til fru Ingeborg Andreasen, der sidder på et plejecenter og ikke kan få hjælp.
Der er ikke nogen nattevagt, så hvis fru Andreasen skal på toilettet om natten eller have hjælp, så er hun overladt til sig selv.
Men kan hr. Anders Samuelsen ikke forstå, at det jo ikke er noget, vi kan lovgive om herinde i Folketinget.
Vi kan ikke lovgive om, hvordan man skal prioritere vagtfordeling, hvordan normeringerne skal være på plejehjemmene osv.
Er hr. Anders Samuelsen ikke enig i, at det altså er kommunale opgaver at sikre det?
Og så kunne jeg også godt tænke mig at sige til hr. Anders Samuelsen, som snakker om, at der egentlig ikke er sket nogen forbedringer, at hvis hr. Anders Samuelsen går tilbage og ser, hvad der er sket på social- og sundhedsområdet af forbedringer for vore ældre i de sidste 2 år, så synes jeg, hr. Anders Samuelsen skal være ærlig og og sige, at der jo er sket forbedringer.
Der er faktisk sket flere forbedringer for vore ældre.
Anders Samuelsen (RV), 2004-04-20:
Det Radikale Venstre er imod det her forslag, fordi det er en helt forkert måde at forsøge at løse et problem på.
Forslaget betyder, at kredsen, der modtager ældrechecks, udvides.
Der er således ikke ændret noget fra tidligere behandlinger.
Det Radikale Venstre ønsker fortsat en samlet reform af området, som betyder, at pensionstillægget øges, og at antallet af naturaliegoder mindskes, hvormed formynderiet bliver mindre.
Tendensen til løsrevne gavechecks, der gør det stadig sværere at få overblik over økonomien, både for den enkelte og samlet set, er en uting.
Og det burde f.eks. SF kunne være nogle af de først til at indse.
Der kommer intet overblik ud af det her.
Der kommer et signal ud om, at man gør noget for de ældre, og det håber man så kan skygge over f.eks. historien fra Kristeligt Dagblad i dag om Ingeborg Andreasens liv i Holsted og den manglende omsorg, som hun får.
Det vil Det Radikale Venstre ikke være med til at legitimere, sådan at det eneste, der er på dagsordenen i Danmark, er, om der er ældrechecks eller ikke ældrechecks.
Vi vil have, at det er hele den brede dagsorden i forhold til de ældre, der er på banen, og derfor støtter vi ikke forslaget.
Grete Schødts (S), 2004-04-20:
Hvis man kigger lovforslaget igennem, og hvis man ser bemærkningerne til lovforslaget, må selv Dansk Folkepartis ordfører falde over de besparelser, der er på boligydelsen.
Hvis nu man er mand og kone og får hver en check, bliver den lagt oven i den skattepligtige indkomst, og det koster altså det her ægtepar 1.100 kr. i mistet boligydelse, og det vil sige, at huslejen stiger. Man får ca. 3.800 kr. udbetalt af denne her check efter skat. Mener Dansk Folkeparti virkelig, at det er at give et ægtepar en økonomisk håndsrækning?
Ja, jeg spørger bare.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-04-20:
Ja, det er jo lige inden, man føler trang til at nævne, at det er udvidelsen af modtagerkredsen for den supplerende pensionsydelse, vi diskuterer lige nu.
Det hævede bundfradrag i den supplerende pensionsydelse eller ældrechecken er jo en del af regeringens forårspakke, der er indgået aftale om mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Med den højere grænse for, hvem der får tildelt den supplerende pensionsydelse, får yderligere 50.000 af de fattigste pensionister nu mulighed for at være med til at sætte gang i opsvinget via et højere forbrug.
Vi Konservative er, som det nok er de fleste bekendt, utrolig glade for forårspakken, som vil være med til netop at sætte gang i opsvinget via væsentlige konservative skattelettelser, en fremrykning af offentlige investeringer og så en udvidelse af modtagerkredsen for ældrechecken.
Vi støtter forårspakken, og derfor støtter vi naturligvis også dette lovforslag, som jo er en del af den.
Pia Kristensen (DF), 2004-04-20:
Nu vil jeg helt overordnet sige, at vi går ind for det frie valg.
Vi mener, at ældre mennesker skal have ret til at vælge mellem en privat eller en kommunal leverandør.
Hele livet igennem kan vi bestemme over vores eget liv; vi kan flytte, vi kan rejse, vi kan gøre, hvad vi vil.
Hvorfor skal man fratages sit valg, blot fordi man bliver ældre?
Vi er tilhængere af det frie valg, vi er tilhængere af den ældrepakke.
Så vil jeg sige: Jo, der er gået penge til bureaukrati, og vi vidste også på forhånd, at der i hvert fald de første over 2 år måske ville gå penge til hele den omstillingsproces, der ville være i forbindelse med indførelsen af ældrepakken.
Det er jo klart.
Men sådan som vi ser det, så skal man jo ikke blive ved med at bruge alle de midler. Der har været meget postyr, fordi det hele har skullet endevendes, og man har skullet udvikle kvalitetsstandarder osv. osv., men vi tror egentlig, at det er en ret sund øvelse, for nu har vi ligesom fået tal og ting og sager på, hvad det er, vi går og laver ude i kommunerne.
Så vi synes faktisk, at de penge er brugt godt, og vi tror heller ikke, at det er en udgift til det administrative, der vil fortsætte.
Pernille Falcon (EL), 2004-04-20:
Mit kritikpunkt var, at man ved indførelsen af den såkaldte frit valg-ordning faktisk har gennemtvunget et meget stort bureaukrati og en meget stor omlægning i kommunerne, som har kostet utrolig mange ressourcer, som til daglig koster meget tid og meget bureaukrati, og som faktisk tager tid fra arbejdet med de ældre. Jeg ville bare høre, om Dansk Folkeparti er klar over, at de penge, man mente man havde givet godt ud, rent faktisk er blevet givet til noget værre skidt, som ikke fungerer, og som der kun er 1 pct. af de ældre, der faktisk vælger.
Pia Kristensen (DF), 2004-04-20:
Selv om vi har fået det frie valg og ældrepakken er blevet indført, så tror jeg nu fortsat, at personalet både ude i hjemmene og på plejehjemmene trives, når de finder ud af at lave et godt samarbejde. Så vil jeg give fru Pernille Falcon ret.
Vi er også irriterede over, at de 500 mio. kr. ikke går direkte til de ældre, og det har vi sagt gang på gang på gang.
Vi vil meget gerne prøve at få regeringen til på en eller anden måde at sikre, at de penge går målrettet til hjemmehjælpen eller til hjælp til de ældre.
Pernille Falcon (EL), 2004-04-20:
Det var bare lige til den sidste bemærkning fra Dansk Folkeparti omkring det generelle løft, man har lavet på ældreområdet ved at yde 500 mio. kr. til hjemmehjælp.
Der ved jeg ikke, om man er klar over, at pengene er blevet spist op af bureaukrati som følge af fritvalgsordningen.
Der ligger opgørelser fra kommunerne over, at selve frit valg-ordningen på hjemmehjælpsområdet faktisk har lagt gift ud for en kvalitetsforbedring, og at det hele er endt i et kæmpestort bureaukrati og egentlig også en smadring af nogle meget glimrende, velfungerende, sammenhængende ordninger, hvor hjemmehjælperne gruppevis havde indflydelse på deres tilrettelæggelse af deres eget arbejde i samspil med de ældre.
Pia Kristensen (DF), 2004-04-20:
I Dansk Folkeparti mener vi, at der skal være plads til begge dele.
Det er op til kommunerne at sikre, at man har en ledelse, der kan planlægge ordentligt, for gør man det, så er det altså ikke altid flere penge, der giver forbedringer, det er også, hvordan man planlægger, og hvordan man leder.
Anders Samuelsen (RV), 2004-04-20:
Nu er det altså ikke Gladsaxe, men Holsted, vi taler om her.
Og det kan godt være, man i Dansk Folkeparti tror, at man kan prioritere alting og så få penge til det hele.
Men det kan
man jo ikke - det er der ingen der kan.
Man har en pose penge, og så må man bruge dem, og Dansk Folkeparti har valgt på nuværende tidspunkt at prioritere ældrechecken frem for Ingeborg Andreasen.
Er det særlig anstændigt?
Kunne man ikke forestille sig, at man, hvis man nu virkelig mente noget fra Dansk Folkepartis side med al den snak om, at vi skal række de ældre en hånd, så startede fra nedenaf og hjalp folk, som var kommet ud i den her situation, bl.a. på grund af en politik, som Dansk Folkeparti aktivt støtter?
Pia Kristensen (DF), 2004-04-20:
Vi vil ikke være med til at droppe ældrechecken.
Vi ser denne supplerende pensionsydelse som en, der skal blive, simpelt hen.
Nu nævner hr. Anders Samuelsen Gladsaxe Kommune.
Jeg har selv læst den der artikel, og det er jo fuldstændig forrykt, at nogle kommuner kan fjerne en nattevagt fra et plejecenter eller et plejehjem.
Vi vil også prioritere, at vores ældre på plejehjemmene har det godt, og at de får den hjemmehjælp, de skal have, men det er en kommunal opgave, og det er prioriteringer ude i kommunerne. Så synes jeg da lige, jeg vil nævne, at der faktisk hvert år bliver afsat 500 mio. kr. til et generelt løft af ældreområdet.
Anders Samuelsen (RV), 2004-04-20:
Altså en gang imellem kan det være lidt fremmende for forståelsen, at man bliver rimelig konkret, og i dag i Kristeligt Dagblad i en baggrundshistorie har vi en historie om Ingeborgs liv på Blomsterengen.
Det er om Ingeborg Andresens liv på et ældrecenter, hvor man nu, bl.a. på grund af den pressede økonomi, man har i kommunerne på grund af den politik, som regeringen fører med støtte fra Dansk Folkeparti, har fjernet nattevagten, sådan at livet for Ingeborg Andresen er blevet betydelig mere usikkert.
Her er virkelig et menneske, som har behov for en hjælpende hånd.
Helt ærligt, hvordan skal man overhovedet kunne tro på SF?
, og så ende med at sige, at det stemmer man i øvrigt for?
Er det angsten, der driver værket hos SF, eller hvad?
KL. 18.55 Hvorfor står man dog ikke ved den kritik og så lader være med at prøve at legitimere.
Det er jo det, man gør ved at stemme for her.
Man legitimerer jo den politik, som regeringen i bund og grund fører, fordi nej vi tør alligevel ikke, for her gives jo en gave, og i SF siger vi jo altid ja, når der gives gaver.
Det er da komplet utroværdigt.
Kan SF's ordfører ikke se det?
Charlotte Dyremose (KF), 2004-04-20:
Nu har jeg følt mig rost af hr. Villy Søvndal flere gange i dag, åbenbart undtagen når det når til min egen tale, og jeg er da så ked af, at jeg åbenbart formulerer mig så dårligt.
Jeg vil godt spørge hr. Villy Søvndal, om det ikke er korrekt, når jeg læser beslutningsforslaget sådan, at der ikke står et eneste ord om, at pengene er fundet et ganske bestemt sted.
Det vil sige, at det faktisk er ret let for hr. Villy Søvndal og andre at foreslå pasningsgarantien uden overhovedet at komme med finansieringen af den gavebod, man laver.
Er det derfor ikke ganske sagligt, at vi Konservative siger, at det her er fuldstændig rigtigt, det er noget, vi gerne vil, og det er noget, vi arbejder for, men vi vil altså også have pengene, før vi ligefrem tager det i Folketingssalen, så vi ikke bare gennemfører det med risiko for underskud på statens finanser, men gør det på en måde, hvor der også er penge til det?
Sandy Brinck (S), 2004-04-20:
Der er heldigvis et hav af muligheder.
Det er jo også det, vi har diskuteret i løbet af i dag, at der findes ufattelig mange forskellige pasningsordninger og også med mange forskellige pædagogiske vinkler og værdibaseret pædagogik.
Så der er mange ordninger. Det, der bare for os er væsentligt, er, at muligheden skal foreligge.
Hvis det er sådan, at man ikke har ret til at vælge i den store palet af pasningsordninger, så hjælper det jo ikke meget, at de er der.
Og den rettighed synes vi at forældrene skal have, sådan at det netop kan blive forældrene og ikke systemet, der bestemmer, hvor Camilla og Nikolaj skal passes.
Så kan det blive helt op til familien selv.
Det frie valg synes vi at de har brug for, og det vil vi godt give dem.
Tove Videbæk (KD), 2004-04-20:
Jeg er da helt enig med fru Karlsmose i, at det er forældrene, der skal bestemme, hvor børnene skal passes.
Absolut.
Men mener fru Sandy Brinck ikke, at der findes andre muligheder, end at børnene afleveres i en institution, hvor der er en masse andre børn, og hvor der er mange forskellige voksne?
Mener fru Sandy Brinck ikke, at der er mulighed for, at man kan få pengene med hjem og ordne noget derhjemme eller hvad?
Sandy Brinck (S), 2004-04-20:
Fleksibilitet er helt, helt oplagt, og det har man jo heldigvis også mange steder.
Jeg var sådan set ikke harm over fru Tove Videbæks indlæg
, og jeg er ked af, hvis jeg har lydt sådan, men jeg var bare lidt overrasket, fordi jeg faktisk i dag har læst et indlæg fra Kristendemokraternes formand, Marianne Karlsmose, hvor der står i overskriften:
»Pasning: Hvem skal bestemme, hvor Camilla og Nicolai skal passes?
Det skal forældrene naturligvis.«
Det skriver fru Marianne Karlsmose, og derfor troede jeg sådan set, at Kristendemokraterne og Socialdemokraterne delte den opfattelse, at jo flere valgmuligheder, vi kan give forældrene til netop at tage den beslutning, jo bedre.
Og der er det altså sådan i dag, at i hvert fald i 21 kommuner har forældrene ikke mulighed for at vælge at sige: Jamen vi vil gerne have, at vores barn skal i vuggestue eller i dagpleje eller i en puljeordning, mens vi er på arbejdsmarkedet.
Den valgmulighed har de ikke, og vi har faktisk tillid til, at de kan træffe det valg fuldstændig uden vores hjælp herindefra.
Tove Videbæk (KD), 2004-04-20:
Nu lød fru Sandy Brinck jo temmelig harm over, at Kristendemokraterne havde en mening om, at det måske ikke er det allerbedste for helt små børn på 6 måneder at komme i institution, men som vi har hørt før i debatten her, så skal man jo turde stå fast på de ting, man mener.