runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Jespersen (SF), 2001-04-27:
Hr. Keld Albrechtsen siger, at det her er en meget enkel problemstilling, og jeg tror, at det er den forenklede tankegang, som hr. Keld Albrechtsen benytter, der gør, at han kommer så galt af sted, som han gør, for han erkender ikke, at de her ting faktisk er temmelig komplicerede og hænger meget sammensat sammen.
Der har netop været møde i Kommissionen for Bæredygtig Udvikling under FN.
Den fandt sted i New York i sidste uge.
Der skete der det, at udviklingslandene i realiteten sagde nej til at være med til at udvikle indikatorer på miljøområdet, så man kan måle miljøets tilstand.
Hvorfor gjorde de det?
Det gjorde de, fordi de havde en frygt for, at hvis de fik sådan nogle indikatorer, så ville de blive brugt til at stille betingelser for de rige landes ulandsbistand.
Når man snakker om ulandsbistand, så begynder de fattige lande at snakke om handel og sige: Vi vil ikke kun have handel, vi vil også have markedsadgang.
Så miljø, bistand, handel, investeringer hænger snævert sammen i forhandlingerne, og derfor kan de ikke skilles ad på den måde, som hr. Keld Albrechtsen lægger op til.
Der ville aldrig isoleret komme et gennembrud på miljøområdet, uden der også sker noget på de andre områder.
Det, vi er enige om, er, at det ikke er ligegyldigt, hvilke aftaler og regler der kommer.
Søren Hansen (S), 2001-04-27:
Klogere folk end jeg har fundet ud af, at man har et standpunkt, til man tager et nyt.
Og en hel del har fundet ud af, at det indimellem kan være klogt, at det forholder sig sådan.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-04-27:
Jeg er hundrede procent enig med de sidste ord fra den tidligere spørger, hr. Jørn Jespersen fra SF.
Enhedslisten har meldt sig ud og vil finde en hvilken som helst anledning til at forblive ude.
Enhedslisten siger, at de varmt går ind for regler, men det skal være de rigtige regler.
Ja, men hvad nu, hvis reglerne er lidt bedre end de foregående og giver nogen beskyttelse til ulandene, nogen mulighed for medicin i fremtiden, vil Enhedslisten så stadig væk blokere, fordi det stadig væk ikke er godt nok?
Er der noget som helst, der er godt nok til Enhedslisten, kan mit næste spørgsmål så blive.
Det andet problem er, at Enhedslisten siger: Det må bare ikke være i WTO-regi, det må ikke være i EU-regi, men FN er godt.
Så vil jeg gerne høre Enhedslisten: Hvad er det, der er så specielt godt ved FN set i forhold til EU for eksempel?
Hvor er mindretalsbeskyttelsen i FN?
Hvor er det demokratiske islæt i FN?
Vi samarbejder jo med de mest hårdkogte forbryderregimer mange steder i verden gennem FN.
Der er ikke forhindringer for at blive medlem af FN.
Man skal simpelt hen bare være herre i eget hus, uanset om det er et demokrati eller ej.
EU består dog udelukkende af demokratier.
WTO har et tvistbilæggelsessystem, det har FN ikke.
Der er stormagtsdominans i Sikkerhedsrådet.
Hvorfor er FN pludselig så vidunderligt? Jeg synes ikke, at det hænger sammen, hvad det er for noget Enhedslisten egentlig vil.
De vil gerne have regler, men de vil stemme imod dem alle sammen.
De vil gerne have internationale aftaler, men de er modstandere af alle de organisationer, der har internationale aftaler.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-04-27:
Jeg vil sige til fru Elisabeth Arnold, at det er altså ikke Enhedslisten, der blokerer for regler, der er forbedringer.
Vi bad faktisk om, at den danske regering skulle kræve en ændring af TRIPS-aftalen, så man kunne sikre billig medicin til befolkningerne i ulandene.
Men det er lige nøjagtig, hvad regeringen ikke vil forpligte sig til, og derfor har man lavet et forslag til vedtagelse, der siger, at det skal forblive inden for de gældende regler.
Det er ikke Enhedslisten, der blokerer for forbedringer.
Det er regeringen, der blokerer for forbedringer.
Det synes jeg fru Elisabeth Arnold fik vendt lidt på hovedet.
Så var der både hr. Kalnæs og hr. Jørn Jespersen, der mente, at jeg sådan helt grundlæggende havde misforstået tingene.
Det fører meget langt at tage en debat om det, men jeg vil bare henvise til det indledende indlæg, som hr. Jørn Jespersen kom med.
I dette indledende indlæg fastslog hr. Jørn Jespersen
meget præcist og korrekt, at EU ikke har viljen til at lave noget ordentligt på det her område.
Nu bebrejder hr. Jørn Jespersen mig, at jeg gentager, hvad hr. Jørn Jespersen indledte denne debat med at fastslå: at EU har ikke viljen.
Nu skal jeg pludselig tro på, at vi skal gå bodsgang til Brussel og overdrage magten til Europa-Kommissionen.
Jamen hvad mener hr. Jørn Jespersen egentlig?
Han har selv startet debatten på det grundlag, at EU ikke har viljen, og det er jeg helt enig med hr. Jørn Jespersen i, for det var en fuldstændig korrekt analyse.
Nu gentager jeg den så, og så får jeg at vide, at jeg ikke har forstået noget som helst.
Jeg ved ikke, om hr. Jørn Jespersen har sådan forskellige verdensbilleder, han bruger i forhold til forskellige ordførere.
Men det, han fremfører i dag, virker ikke dybt sammenhængende.
Det er jeg altså desværre nødt til at sige.
Susanne Clemensen (CD), 2001-05-02:
De Konservative ser altså gerne, at andre faggrupper kan blive repræsenteret i folkeskolen.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Brian Mikkelsen, om ikke De Konservative klart tager afstand fra en udhulning af den nuværende læreruddannelse, for sådan som jeg hørte det, fik jeg lidt på fornemmelsen, at der lå en nedvurdering - det er måske så meget sagt - af de læreruddannelseskvalifikationer, som vi faktisk mener som hovedregel er nødvendige, for at man kan undervise og fungere tilfredsstillende som lærer i folkeskolen.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-02:
Hr. Brian Mikkelsen talte om lærernes arbejdspres.
Er det ikke korrekt, at det egentlig er og har været hr. Brian Mikkelsens linje?
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-05-02:
Til hr. Søren Kolstrup må jeg sige, at et dårligt arbejdsmiljø ofte hænger sammen med, at ledelsen ikke er så god, som den kunne være, og et dårligt skema - uanset om det er givet til en nyansat lærer, eller det er givet til en moden lærer, der nærmer sig de 60 - er da et udtryk for dårlig ledelse, hvis det viser sig, at det er det dårlige skema, der gør, at den nyuddannede eller den modne lærer tager sit tøj og siger: »Det her orker jeg ikke mere«.
Derfor sætter vi så væsentlig fokus på ledelsen.
Over for fru Susanne Clemensen vil jeg igen fastholde, at det er kommunernes ansvar at fastsætte, hvad det er for nogle kvalifikationer, de mener, deres skoleledere skal have, men de udbud, der er af skoleledelsesuddannelser i dag, er meget vanskelige at gennemskue, og der er mange forskellige niveauer.
Så hvis vi herindefra kan bidrage ved at lave en trinvis vej til en master i pædagogisk læring, mener vi faktisk, at det er et rigeligt signal om, at det er det niveau, vi gerne vil have, men uden at vi har pålagt kommunerne, at de partout skal benytte det niveau.
Igen: Det er det kommunale ansvar, og det er netop den deling, vi har, at vi har en national folkeskole, som er baseret på det kommunale selvstyre.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-02:
Jeg skal takke hr. Brian Mikkelsen for svaret.
Jeg kan forstå, at hr. Brian Mikkelsen af i dag tager afstand fra hr. Brian Mikkelsen af i går.
Susanne Clemensen (CD), 2001-05-02:
Derfor er det vores overbevisning, at det må og skal blive en mindre gruppe i folkeskolen.
Brian Mikkelsen (KF), 2001-05-02:
Til opklaring af spørgsmålet fra hr. Søren Kolstrup: Det kan måske overraske hr. Søren Kolstrup, men selv som konservativ er jeg ikke altid automatisk på arbejdsgivernes side, ikke
altid.
I det her tilfælde handlede det jo om, at man efter min personlige mening lavede nogle uhensigtsmæssige overenskomster.
Så tilkommer det selvfølgelig ikke mig at rette i nogen som helst overenskomster, men det tilkommer mig som hr. Brian Mikkelsen at sige min mening om dem, og det var
sådan set, hvad jeg gjorde,
og det står jeg selvfølgelig fuldt og fast bag.
Men de må jo lave deres egne overenskomster, som de selv vil, og jeg må jo have større tiltro til, at KL og lærerne laver overenskomster til fordel for skolen og ikke for forskellige faggrupper.
Til fru Susanne Clemensen: Jamen jeg er jo enig i de bemærkninger, der faldt her til sidst, og jeg tror, vi er ved at finde hinanden i denne her sammenhæng.
Brian Mikkelsen (KF), 2001-05-02:
Til hr. Søren Kolstrup: Jeg ville sådan ønske, at jeg personlig kunne skrive alle overenskomsterne på lærerområdet, for så ville de se meget anderledes ud både med hensyn til løn, arbejdsforpligtelse og arbejdsinddeling i det hele taget.
Derfor må budskabet jo være, at jeg egentlig synes, det er uhensigtsmæssige overenskomster, man har lavet, men det tilkommer jo ikke mig at ændre dem, det må lærerne som den ene part i forhandlingerne gå i forhandling med arbejdsgiverne om, og det er jo hovedsagelig KL.
Men det er ikke hensigtsmæssige overenskomster, og de er i hvert fald ikke lavet for børnenes og forældrenes skyld.
Til fru Susanne Clemensen: Jeg synes ikke, man udhuler læreruddannelsen ved at sige, at der er nogle mangler.
For det første er der den mangel, at der efter min mening ikke er nok undervisning i det rent praktiske, i det pædagogiske forløb, altså forstået på den måde, at når man kommer ud som lærer, mangler man erfaring i at undervise.
Jeg synes f.eks., at dansk burde være obligatorisk som linjefag, men det er jo altid kompromisets kunst, og vi er et meget pragmatisk parti, så derfor måtte vi jo indstille os på den aftale, man lavede på det tidspunkt.
Så må en skoleleder sammen med sin bestyrelse jo kunne vurdere, om den pågældende xx-lærer passer ind i det pågældende fag, men som hovedregel skal det selvfølgelig være en seminarieuddannet, der underviser i det, man kunne kalde de basale fag i folkeskolen.
Selvfølgelig, det er de jo uddannet til, det har vi en 4-årig uddannelse til.
Men hvis der kommer en anden dygtig person ind, f.eks. den konservatorieuddannede, som kan undervise i musik, så skal han eller hun selvfølgelig have lov til det, eller en magister i dansk skal selvfølgelig have lov til det, hvis det passer ind i skolen og lederen vurderer, at vedkommende er dygtig og kvalificeret til det.
Susanne Clemensen (CD), 2001-05-02:
Ja, det er en bemærkning til den radikale ordførers bemærkninger om, at man ikke skal ændre på de studerendes mulighed for at vælge linjefag, at det skal være lysten, der driver værket.
Det er vi da fuldstændig enige i i CD.
Men det, vi foreslår, er jo, at de studerende skal vælge mindst ét fag fra hver faggruppe, og der er jo altså som bekendt tre faggrupper med en hel del fag inden for hver faggruppe.
Så jeg tror faktisk, at det ville være muligt at vælge linjefag inden for hver faggruppe, og at det stadig væk ville være lysten, der drev værket.
Og på den anden side: Hvad skal man f.eks. med et linjefag som hjemkundskab, hvis det så viser sig, at man faktisk ikke har mulighed for at undervise i det fag ude i folkeskolen?
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-02:
I den debat, vi har haft hidindtil, har CD sagt: Vi kunne egentligt godt tænke os, at de pædagogisk-psykologiske fag, de musiske fag, blev styrket.
Socialistisk Folkeparti fortalte, at de trækker i samme retning.
Hvor står Det Radikale Venstre henne i den diskussion?
Jeg spørger, fordi jeg ved, at Det Radikale Venstre er levende optaget af, hvordan man fastholder en professionsuddannelse, således at egenartetheden i den danske folkeskolelæreruddannelse netop bliver fastholdt.
Og så kunne jeg forestille mig, at det måske bekymrer Det Radikale Venstre en anelse, hvis man kommer til at sætte sig mellem to stole, på den ene side faglighedsstolen og på den anden side den der stol, som måske er en anelse, en stor anelse, ved at forsvinde, nemlig professionsuddannelsen.
Marianne Stentebjerg (RV), 2001-05-02:
Et svar til CD's ordfører med hensyn til guleroden frem for pisken.
Der vil jeg blot understrege, at det, der er vigtigt fra seminariernes side, er, at man laver en klar profilering, en klar skærpelse af de tre faggruppers anvendelse og muligheder på de pågældende seminarier, og så er jeg sikker på, at de studerende nok skal bide på og få det optimale ud af deres linjefag.
Jeg vil stadig væk ikke bruge tvang som en mulighed.
Jeg er glad for, at hr. Søren Kolstrup stiller mig det spørgsmål omkring professionen.
Til det vil jeg sige, at jeg er bekymret.
Det Radikale Venstre har hele tiden været opmærksom på, at den pædagogiske, psykologiske fokus og retning er blevet nedprioriteret i forhold til et ekstra linjefag.
Det var det kompromis, man kunne blive enige om.
Det er noget, som Det Radikale Venstre vil tage op igen og vil arbejde med i Uddannelsesudvalget.
Tove Videbæk (KRF), 2001-05-02:
Ifølge Jyllands-Posten den 14. marts kommer vi om nogle år til at mangle flere tusinde lærere.
Det forudser Danmarks Lærerforening i en ny prognose, der er mere optimistisk end andre forudsigelser af lærermangelens omfang.
Men hvad kan vi egentlig gøre ved det?
En side af problemet er, at nye unge lærere forlader lærergerningen i løbet af alt for kort tid.
Arbejdspresset, ansvaret og meget andet presser dem.
Flere kommuner har for at imødegå dette taget
nye initiativer.
Der er bl.a. taget nogle gode initiativer i Herning og Trehøje Kommuner, hvor man har givet nye lærere færre undervisningstimer samt supervision og mentortimer sammen med ældre lærere.
Og på dette område har vi måske samtidig et incitament til ældre lærere, således at de får lyst og kræfter til at fortsætte blot ét år længere.
For det er også sagt, at hvis alle lærerne fortsætter et ekstra år, ja, så er der, så vidt jeg har forstået tallene, ingen lærermangel mere.
De ældre lærere kunne få færre undervisningstimer, men skulle til gengæld stå til rådighed
Hermed kunne problemet så være løst for både de nye og de ældre lærere.
I dag er der i folkeskolen ansat 1.500 lærere uden læreruddannelse.
Jeg har tidligere stillet spørgsmål til ministeren vedrørende brug af arbejdsløse magistre samt om forslag til en særlig læreruddannelse, som man arbejder med
Også de fysiske rammer og undervisningsmaterialer kunne trænge til lidt ekstra penge.
Disse initiativer kunne i øvrigt også være med til at udruste lærerne bedre, støtte dem i efteruddannelsen og dermed give dem en bedre baggrund og et bedre grundlag for at virke som lærere i de meget vanskelige situationer, der faktisk p.t. er i mange kommuner.
Det kunne tværtimod give dem mod på og lyst til, som det også er blevet påpeget i dag, at det er lysten, der driver værket, det er lysten, der giver dem mod på at blive i folkeskolen, at gøre en fortsat solid indsats som lærere i den danske folkeskole.
Kunne vi blot opnå dette ene resultat, at lærerne blev bare ét år længere, ja, så var lærermangelen jo allerede aflyst.
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-05-02:
Ja, jeg kunne høre, at da ministeren nævnte VEU-reformen, var det med et tonefald, som klart indikerede, at ministeren jo lidt drillende forsøgte at sige: Jamen I stemte jo ikke for VEU-reformen, Venstre. Det er vi fuldstændig klar over.
Vi ville godt have haft en reform, der var af en anden skuffe.
Og så håber jeg da, at vi i forligskredsen kan få sat os sammen, så vi kan få sat fokus på det her og tilsvarende få sat fokus på en meritlærerudannelse, således at vi kan sikre dels en effektiv skoleledelse, eller i hvert fald skabe mulighederne for en effektiv og ledende skoleledelse, og dels at vi kan give mulighed for, at andre faggrupper kan få plads i folkeskolen.
Hanne Severinsen (V), 2001-05-02:
Jeg indrømmer, at forslaget er omfattende, men jeg håber alligevel, at selv om der ikke blev taget stilling til en lang række af de mere konkrete forslag, vi har stillet, kan vi så få afprøvet i udvalget, hvad der kan være flertal for. Jeg nævner bare sådan noget som, at vi skal have sponsorering med bedre faglokaler og fagmateriale; det er noget virkelig vigtigt i folkeskolen.
Jeg nævner spørgsmålet om, at det skal være mere attraktivt, og at der skal være bedre karrieremuligheder for dem, der underviser.
Det er nogle af de forslag, som ministeren ikke tog stilling til.
Men jeg indrømmer, at det også er et meget bredt beslutningsforslag, så jeg håber, at den positive tilgang også betyder, at de forslag, som ikke blev nævnt, kan vi få belyst nærmere.
Marianne Stentebjerg (RV), 2001-05-02:
Som undervisningsministeren allerede har påpeget, er reformen af læreruddannelsen så ny, at det vil være halsløs gerning at gå ind og bedømme resultatet af den endsige overveje allerede at gribe til administrative ændringer.
Selv hvis det om nogle år viser sig, at visse fag har en lav søgning, vil jeg opfordre til, at man tænker sig nøje om, før man ad administrativ vej forsøger at regulere de studerendes valg af linjefag.
Jeg er principielt imod at hindre de studerendes frie valgmuligheder, og jeg mener desuden, at et forsøg på at styre det for kraftigt vil få en række uhensigtsmæssige konsekvenser, ikke mindst i forhold til forespørgslens andet punkt om, hvordan man fastholder nye og yngre lærere i folkeskolen, et spørgsmål, man sagtens kunne udvide til også at omhandle, hvordan man fastholder de unge på studiet.
Jeg tror bestemt ikke, at midlerne er at presse dem til at studere eller undervise i et fag, som de ikke føler, de har kompetence indenfor.
Selv om vi måske nok er ude over de dage, hvor læreren vendte øjnene mod himlen og følte sig som kaldet til gerningen, er det altså stadig væk lysten, der skal drive værket i det daglige.
Og det gøres kun, hvis man er glad for det, man underviser i.
Hvis vi skal fastholde de unge lærere i folkeskolen, er det, som jeg nævnte, mest hensigtsmæssigt med guleroden.
Selv om der i øjeblikket ikke er tale om nogen alarmerende lærerflugt, er vi naturligvis nødt til at forholde os til, at en læreruddannelse i dag kan bruges til langt mere end bare at blive ansat i folkeskolen.
Der vil utvivlsomt i fremtiden være flere lærere, der forlader folkeskolen til fordel for andre job.
Der er også bedre lønvilkår uden for folkeskolen.
Man kan selvfølgelig altid diskutere lønvilkår, men jeg tror under alle omstændigheder ikke på, at folkeskolen vil være i stand til at konkurrere på det parameter i forhold til eksempelvis det private erhvervsliv.
Det kan bl.a. ske ved at intensivere vejledningen i de studerendes praktikforløb.
Og der skal naturligvis ske en afklaring af praktiklæreruddannelsen
hurtigst muligt.
Men det gælder først og fremmest om, at den enkelte skole får formuleret en god personalepolitik, der ikke kaster de nye lærere for løverne alene, og som har en klar, synlig seniorprofil.
Men det bliver kun, hvis man helt konkret står og mangler lærere inden for bestemte fag.
Det er ud fra devisen om, at i kritiske situationer er det trods alt vigtigere, at der overhovedet bliver undervist, end hvem der underviser.
Det forudsætter selvfølgelig, at de personer, der skal træde i stedet for en lærer, er i stand til at varetage fagets faglige niveau, og at de gennemgår en eller anden form for pædagogisk forløb, inden de slippes løs som undervisere.
Når det er sagt, skal jeg på det kraftigste understrege, at dette handler om helt særlige situationer og hverken kan eller skal opfattes som en generel åbning for, at forskellige faggrupper kan overtage folkeskolelærernes rolle.
Vi har udviklet en folkeskolelæreruddannelse her i landet, fordi vi mener, at det at undervise børn kræver helt bestemte kvalifikationer.
Den opfattelse skal vi holde fast i.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-02:
Jeg synes, det er interessant, at Venstre tilsyneladende ikke har kræfter til at overveje, hvad det kunne være for forhold i lærernes arbejdsmiljø, der gør, at de ikke har mod på at blive så meget længere i skolen, end de faktisk gør.
Jeg kan altså konstatere, at der har Venstre ikke nogen overvejelser, derimod har man nogle overvejelser om nogle hurtige, lidt smarte løsninger om en ny ledelse.
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-05-02:
Til hr. Søren Kolstrup må jeg sige, at grunden til, at de modne lærere forlader folkeskolen, kunne tænkes at være bl.a. det, som også fru Susanne Clemensen var inde på i sit tidligere indlæg, nemlig at børnene er mere urolige, børnene er mere individuelle, og det kan der være modne lærere, der siger, at det har de svært ved at få til at hænge sammen med den måde, som de gerne vil undervise på, og den måde, de plejer at tackle børnene på. Der er altså sket en udvikling i, hvordan børnene er.
Derudover vil jeg sige, at vi mener faktisk, at netop ved at have en stærkere ledelse, som også kan understøtte de modne lærere og give de modne lærere den pædagogiske sparring, tror vi, at vi på den facon kan være med til at sikre, at de bliver længere på arbejdspladsen.
Men jeg må ærligt sige, at med den udvikling, som folkeskolen har været igennem, har vi primært fokus på, hvordan vi sikrer, at de nyudannede lærere bliver i folkeskolen.
Det har ministeriet rent faktisk også påpeget over for os i et notat, så derfor synes vi, det er væsentligere at få ryddet op i den uoverskuelighed, der er, og så få sikret, at der er nogle rigtige linjeanlæg, nogle ben ud, som klart signalerer, at det er den vej, vi mener, man bør gå, hvis man skal have en kompetent skoleleder.
Men igen: Lad det være kommunerne, der vælger, for det er kommunernes ansvar.
Henrik Dam Kristensen (S), 2001-05-02:
Til hr. Peder Sass vil jeg sige, at det jo er det, det er bygget op om, og jeg tror, det er vigtigt, at de afgørelser bliver truffet så tæt på borgerne som overhovedet muligt.
Derfor er det vigtigt, at kommunen spiller den afgørende rolle også i den her slags tragiske sager.
Jeg vil gerne sige til hr. Villy Søvndal, at barnets tarv skal være i højsædet, og det er helt fundamentalt i forhold til den nye lovgivning.
Det troede jeg vi alle sammen var enige om.
Men det, jeg gerne vil medgive, er, at et bredt flertal i Folketinget vedtog den lov efter omhyggeligt forarbejde, og der var nogle klare intentioner, som bl.a. først og fremmest handlede om, at barnets tarv skulle i front.
Hvis der ikke bliver levet op til det derude i kommunerne, så vil jeg selvfølgelig kigge på, hvilke muligheder jeg i givet fald har.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Margrethe Vestager (RV), 2001-05-02:
Det er jo ikke på grund af fravær af vilje til at forholde sig til beslutningsforslaget, men jeg syntes, det var meget vigtigt at fremhæve nogle af de mange ting, som er gennemført, for at danne sig et overblik over det meget store felt.
Men vi medvirker selvfølgelig meget gerne også i en senere diskussion af de forslag, som stilles, men finder det som sagt meget afgørende, at de initiativer, hvoraf en lang, lang række af dem er fælles for opposition og regering, bliver fulgt til dørs på en ordentlig måde, for jeg synes faktisk, at vi har gjort et nogenlunde ordentligt stykke arbejde, og så må vi også have tålmodighed med, at menneskene får erfaring med dem.
Susanne Clemensen (CD), 2001-05-02:
Efter CD's opfattelse er det derfor nu nødvendigt at gøre sig konkrete tanker om, hvordan vi styrker læreruddannelsen yderligere i forhold til den nuværende læreruddannelse, der blev vedtaget i Folketinget i 1997.
Den folkeskole, som de nye lærere møder, er også ændret.
Jeg tror godt, man kan sige, at der er flere såkaldt individuelt orienterede børn i skolen som et resultat af, at børnene er forældrenes projekt.
Samtidig forventer mange, at folkeskolen løser langt flere af samfundets problemer.
Forældrene stiller større krav til skolen om service, og samtidig er der mere fokus på faglighed end tidligere samt på evaluering og dokumentation.
Jeg ønsker ikke at skrue tiden tilbage til den sorte skole og lektor Blomme, og den type maltbolsjer mindsker jo ikke ligefrem lærermangelen.
Omvendt stiller projektbørnene ændrede krav til lærerne
og læreruddannelsens tilrettelæggelse
Lærermangelen stiller også krav til kommunerne og skoleledelsen på den enkelte skole om at skabe en attraktiv arbejdsplads, både når det gælder rekruttering og fastholdelse af nye og yngre lærer, og når det gælder om at få de lidt ældre lærere til at blive 1-2 år mere på skolen.
Der er mildt sagt alvorlig skepsis på lærerseminarierne og i folkeskolen om, hvorvidt man i regeringen, Folketinget og kommunerne har erkendt den kritiske situation og er indstillet på at løfte opgaven.
CD ønsker derfor med denne forespørgselsdebat at skærpe den politiske fokus på området.
Jeg ser frem til at høre ministerens tale.