Tom Behnke (FRI), 1999-12-10:
Frihed 2000 kan til gengæld ikke støtte lovforslaget her.
For os at se så er flygtninge flygtninge.
Det er personer, der kommer midlertidigt til Danmark for at søge beskyttelse med henblik på at vende tilbage, så hurtigt som det kan lade sig gøre. Det, man har gjort med integrationsloven, er at gøre alle udlændinge til indvandrere allerede fra den første dag.
Hvad enten de kommer som flygtninge eller som indvandrere, så starter integrationen fra dag ét, selv om man burde have den opfattelse, at flygtninge er flygtninge og altså ikke indvandrere.
Så alene af den grund er vi helt og aldeles imod integrationsloven.
Der var dog én ting i integrationsloven, som vi syntes var positiv, og det var, at man lavede en integrationsydelse eller introduktionsydelse, som var noget lavere end kontanthjælpen.
Det synes vi var hensigtsmæssigt, fordi de personer, der kommer til Danmark i en kortere periode, har ikke de samme behov, har ikke de samme økonomiske behov som danskere i samme situation.
Niveauet er jo i øvrigt højere end både SU og folkepensionens grundbeløb.
Og i forhold til den ordfører, der var inde på, at grunden til, at man nu skulle lave ændringen, jo var, at alle kommunerne var enige om, at det her var helt uholdbart, man kunne ikke håndtere den her lov, vil jeg sige, at det er ikke rigtigt.
Jeg står her med en artikel fra Jyllands-Posten den 25. november, og jeg vil gerne citere: »I Ishøj Kommune syd for København, hvor integrationsloven har fungeret tilfredsstillende, er borgmester Per Madsen fra Socialdemokratiet skuffet over regeringen.«
Og han siger, at »os, der sidder tæt på flygtningene, kan se, at det nu bliver sværere at få dem i arbejde.
Der er jo ikke længere nogen motivation, og jeg frygter, at de nu blot sætter sig i deres sofaer og venter på, at der kommer en månedlig check«.
Så det med, at alle kommunerne synes, at det her var en forfærdelig lov, er ikke rigtigt.
Hvad er så årsagen til, at ministeren fremlægger et lovforslag i dag?
Ja, det er, at ministeren har været presset til at lave en undersøgelse, lang, lang tid før det var planlagt.
Ministeren havde lovet, at nu skulle loven have lov til at fungere, inden man undersøgte konsekvenserne af den.
Men ministeren følte sig presset og blev presset til at lave en undersøgelse, der omfatter de første 3 måneder.
Et meget, meget tyndt grundlag.
Og det fremgår jo klart og tydeligt af indenrigsministerens notat, at ligegyldigt hvad man når frem til af halve og hele konklusioner, så bliver det understreget, at det er med en væsentlig usikkerhed, og at undersøgelsen er utilstrækkelig.
Så altså: På baggrund af en alt for hurtig undersøgelse, der er usikker og utilstrækkelig, så går man alligevel i gang med at lave en lovændring allerede nu.
Når vi taler om lovsjusk i Frihed 2000, så er det ikke kun et spørgsmål om lovsjusk med hensyn til den tid, et lovforslag får i Folketinget; det er i lige så høj grad et spørgsmål om det sjusk, der ligger til grund for, at et lovforslag bliver fremsat.
Grundlaget for lovforslaget her er ganske enkelt ikke til stede, og alene af den grund er der tale om lovsjusk.
Man kan også stille spørgsmålet: Hvad nu, hvis der går
et års tid, og man så laver en ny undersøgelse, der viser et nyt resultat?
Vil det samme flertal i Folketinget så være klar til at ændre loven igen?
Hvis det viser sig til den tid, at de får alt for mange penge, vil man så sætte beløbet ned?
Det er et væsentligt spørgsmål at stille.
Og allerede nu kan jeg gætte mig til og garantere for, at det vil man selvfølgelig ikke.
Vi forstår ganske enkelt ikke den prioritering, man foretager i regeringen, og vi er lodret uenige i den.
Når man så kigger på lovforslaget og indholdet i det, så må vi jo konstatere, at der er tale om en række forskelle mellem udlændinge og danskere.
Der kommer til at ske en positiv særbehandling af dem, der falder ind under integrationsloven fremover.
Der står jo f.eks., at de skal have adgang til revalidering og fleksjob, men det fremgår ikke nogen steder, at alle muligheder skal være udtømt for anden aktivering, som det gælder for danskere.
Hvordan sikres det i forhold til det her lovforslag?
Der står i forslaget, at indenrigsministeren kan fastsætte regler om, at der i særlige tilfælde kan ydes en særlig ydelse til udlændinge under uddannelse.
Det kan der ikke, når vi taler om danskere.
De er henvist til SU.
Hvor mange af de mennesker, der er omfattet af det her lovforslag, ville begynde på en uddannelse på SU, når man ved, at SU'en er væsentlig lavere, end introduktionsydelsen er i dag og i høj grad vil være i fremtiden?