runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-21:
Nu løftede ministeren jo så sløret for, hvad det i virkeligheden er, som er ministerens strategi i den her sag.
Det er, at man først skal vedtage det her, hvor man ikke ved, hvad målsætningerne er, så giver man ministeren alle beføjelserne, og så laver man efterfølgende en politisk aftale mellem de partier, som der nu bliver tale om.
Det vil sige, at der ikke er tale om, at der ikke skal træffes politiske beslutninger med partierne.
Det skal bare ikke foregå her i Folketingssalen, det skal ikke foregå ved en åben lovgivning, det skal foregå i lukkede møder i et eller andet vandplanforlig, som ministeren forestiller sig.
Med den linje, ministeren har fremlagt det sidste stykke tid, f.eks. med pesticidhandlingsplanen, så skal man jo ikke være nogen stor profet for at regne ud, hvem der bliver forligspartier i den vandplan: Dansk Folkeparti og regeringspartierne.
Jeg synes altså ikke, det er tilfredsstillende, at først skal vi nu give ministeren beføjelserne, alle bemyndigelserne, og så skal der bagefter være lukkede møder mellem Dansk Folkeparti, Venstre og De Konservative, der skal bestemme målsætningerne.
Det er hverken særlig smukt eller særlig demokratisk.
Jeg vil gerne give ministeren mulighed for at dementere det, jeg siger her, og jeg håber, ministeren vil gå op og dementere det, men jeg synes unægtelig godt, man kan se skriften på væggen.
Jørn Jespersen (SF), 2003-10-21:
Det er jo karakteristisk for regeringen, at den helst vil diskutere fortid og ikke så meget nutid og fremtid.
Men jeg synes ikke, det er relevant at tage en diskussion om den tidligere regering og af det lidt barnagtige, hvad den tidligere minister gjorde i forhold til den nuværende.
Jeg vil gerne koncentrere mig om den regering, vi beklageligvis har nu, og om fremtiden, som den tegner sig under den regering.
Derfor spørger jeg: Hvorfor får man ikke lavet de naturplaner, som habitatdirektivet kræver at man laver i løbet af 2 til 3 år?
Er der noget, der forhindrer det fagligt, sagligt?
Nej, det er der ikke.
Er det nødvendigt af hensyn til naturtilstanden?
Ja, det er meget nødvendigt.
Det får jeg ikke noget svar på, og det beklager jeg; jeg synes, ministeren burde svare på, hvorfor man ikke stiller krav om, at de naturplaner skal være på plads senest om 3 år.
Med hensyn til DMU og GEUS er det jo karakteristisk, at ministeren påstår, at der er al den faglige viden, man har brug for, men ministeren er ikke i stand til at forklare, hvor de nedskæringer så skal ske, og derfor er det jo et rent postulat at sige, at kerneydelserne, som vi har brug for i forhold til grundvand, vandkvalitet, naturtilstand, har vi. Sandheden er, at man har skåret ned i blinde, og så håber man, at konsekvenserne ikke bliver for slemme, men man har ingen sikkerhed overhovedet, og derfor er det topmålet af hykleri at snakke om faglig, saglig viden.
Hans Christian Schmidt (V), 2003-10-21:
Men det skal jeg da gerne gøre nu.
Jeg er bare nødt til at sige til hr. Jørn Jespersen, at vi har den faglige, saglige vidensfacilitet, som vi skal bruge, når vi går i gang med de her ting.
Nu skal det her ikke begynde at handle om en diskussion om, hvorvidt man kan sige, at når f.eks. man har nogle reduktionsprocenter, man ser ud over årene til 2007, så betyder det, at vi mangler den viden, vi skal have, vi mangler de mennesker, der skal basisopbygge det.
Det gør vi ikke.
De er kerneydelserne, og de kerneydelser vil også være der, når vi implementerer det her.
Sådan er det.
Jeg forstod godt, hvad hr. Jørn Jespersen sagde om, at man skulle spørge, hvorfor vi ikke kan gøre det noget hurtigere.
Jamen jeg tager gerne den debat, jeg har sådan en - synes jeg selv - sund skepsis, vil jeg sige, og det er jo meget godt.
Dengang jeg blev miljøminister, overtog jeg simpelt hen et område, hvor man ikke engang havde fået udpeget habitatområderne endnu.
Tværtimod var man dumpet.
Nu har vi brugt al tiden på det.
Derfor vil jeg gerne først se, at vi går ind og kigger
på, hvordan vi går i gang med de her basisanalyser også på naturområdet, og hvis det betyder, at vi kan komme hurtigere af sted, så er jeg altid positiv over for det
Det vil man også kunne se, når vi fremkommer med de næste lovforslag.
Vi diskuterer jo gerne Vandmiljøplan III og det kumulative princip, men jeg er bare nødt til at konstatere, at det kumulative princip optræder, og at det skal vurderes med.
Det sagde jeg også sidst, vi havde samråd om det, og det står jeg ved den dag i dag.
Når hr. Keld Albrechtsen siger, for jeg kender jo ordvalget, at når nu ministeren meddeler, plejer det at være en understregning af, at nu kommer der noget helt enestående nyt og overraskende.
Nej, må jeg sige til hr. Keld
Albrechtsen, det var sådan set stadig væk bare det samme, som jeg også har sagt på et samråd, nemlig at det skal man rette sig efter. Vandmiljøplan III:
Jeg kan da godt forstå, hvad det er, hr. Keld Albrechtsen siger, men jeg er bare nødt til at sige, at denne her vandrammelov, som ligger og skal være det, der i grunden er det administrative grundlag, skal vi gerne have igennem den 22. december 2003.
Så er det klart, at det, der angår Vandmiljøplan III, selvfølgelig vil være bestemmende for, hvad der bagefter er for målsætninger relaterende til Vandmiljøplan III, og i den debat skal hr. Keld Albrechtsen jo også være velkommen.
Jørn Jespersen (SF), 2003-10-21:
Det var ikke det, jeg talte om i den her sammenhæng.
Jeg talte om naturplanerne, som skal sikre den gunstige bevaringsstatus for alle de internationalt udpegede beskyttelsesområder, for habitat- og fuglebeskyttelsesområder.
Der forstår jeg simpelt hen ikke, hvad årsagen er til, at man nu kan vente til 2009.
Det er da rigtigt, at man godt kan lave det hurtigere, men jeg tror, når man har sagt senest 2009,
så er det nu et meget godt bud på, hvornår vi får at vide, at nu er det i øvrigt en lille smule forsinket i forhold til målsætningen.
Så er der det kumulative princip, hvor man skal vurdere det samlet.
Det sker bare ikke, og jeg har ikke meget tiltro til, at et brev fra ministeren ændrer det.
Men det var i øvrigt ikke det, det handlede om.
Det handlede om, at man i henhold til habitatdirektivet skal stoppe drift både i områderne og uden for områderne, som påvirker dem negativt.
Det kan man ikke i dag.
Hvad vil ministeren gøre ved det?
Så konstaterer jeg, at vi da i hvert fald midlertidigt har fået stoppet hykleriet om det faglige, saglige, for ministeren kommenterede jo ikke de voldsomme nedskæringer på DMU og GEUS.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-21:
Hvis det sidste, ministeren sagde med hensyn til godkendelser af udvidelser i svineproduktionen, skulle forstås efter pålydende, så må det jo være sådan, at der er fire eller fem amter, hvor der ikke kan gives flere tilladelser på nuværende tidspunkt, fordi tålegrænserne allerede er overskredet. Hvis det er det, der er meldingen, hvis det er det, ministeren i virkeligheden nu meddeler, så er vi da et skridt på vejen.
Jeg har da desværre jo nok den lille bekymring, at det måske ikke var helt præcis sådan, ministeren havde skrevet ud til amterne, men det kan vi vende tilbage til.
Så er jeg selvfølgelig glad for, at ministeren giver et tilsagn om at kigge grundigt på de her bemyndigelser i udvalget.
Det vil vi også gerne fra Enhedslistens side, men jeg står jo bare tilbage med det spørgsmål: Hvorfor kan vi ikke sætte os ned og forhandle en vandmiljøplan, således at vi ved, hvad målsætningerne er, før vi laver en bemyndigelse til ministeren til at administrere de målsætninger?
Det vil jeg være meget mere tryg ved. Den anden fremgangsmåde, at ministeren først vil have bemyndigelsen, og så kan vi bagefter se, om vi kan blive enige om, hvad det hele går ud på, er jeg så meget jyde, at den form for handel er jeg ikke stor tilhænger af.
Jeg vil godt ligesom se varen, før jeg aftaler prisen.
Jeg tror også, at ministeren, som måske også har et vist jysk sindelag, kan have forståelse for, at den form for handel, ministeren nu lægger op til, i hvert fald i jysk forstand ikke har den sådan helt rigtige balance i sig.
Hans Christian Schmidt (V), 2003-10-21:
Først til hr. Keld Albrechtsen
: Jeg oplevede det mest som en kommentar, den noterede jeg mig, og så får vi nok en debat på et andet tidspunkt.
Jeg vil sige, at diskussionen om, hvorvidt amterne er dem, der skal stå for det eller ej, har jeg været inde på og har sagt, at det nu engang er sådan, at vi skal igennem det her, og derfor er vi nødt til at gå i gang nu og ikke afvente Strukturkommissionen.
Jeg vil ikke gå ind i en debat om, hvordan det kommer til at ende.
Jeg synes, vi skal tage debatten i udvalget, fordi det er så teknisk stof i de her bilag.
Men jeg synes, det er fint, at vi tager en debat i udvalget om det, og så kan vi jo i hvert fald prøve at se, om vi kan arbejde os hen imod noget, hvor vi forstår hinanden, og ellers må vi konstatere, at vi ikke kan.
Jeg kommer gerne til den debat.
Så spørger hr. Jørn Jespersen, om det ikke er sådan, at når man nu lader habitathandlingsplanen følge, så får vi et problem nu.
Jamen jeg vil gerne sige til hr. Jørn Jespersen, at for det første vil man jo i naturbeskyttelsesloven og i skovloven, som vi kommer med, kunne se nogle elementer og også i fremtiden. For det andet er det ikke noget med, at vi har sagt, at det skal vente til 2009, men vi er nødt til først at få den basisanalyse, så vi ved, hvor vi er henne i forhold til målsætningerne. Jeg må jo konstatere,
at når jeg kigger på amterne i dag, så kan jeg se, at kun ca. halvdelen af vandløbene opfylder den målsætning, de enkelte amter har fastsat.
Jeg kan se, at kun ca. en tredjedel af søerne opfylder amternes målsætning, og kun meget få kystvande opfylder deres målsætning.
Så jeg er da nødt til at sige, at det kan da godt være, det er fint, vi har en målsætning, og det er jeg da enig i, men hvis man nu skal ind og lave bindende målsætninger, bindende mål, så er man altså nødt til at komme tæt på, så man kan finde ud af, hvad årsagen til det her er.
Jeg skal ikke i dag gøre mig klog på det, der kan gives flere forklaringer, men vi er da i hvert fald nødt til at komme tæt på det.
Derfor mener jeg overhovedet ikke, at man kan tage det her som et udtryk for, at vi ønsker at få det til at gå langsomt, og får man behov for, at vi skal gøre en ekstra indsats, så er vi også rede til at gøre det.
Vi er bare nødt til at starte på den måde, vi har beskrevet. Så spørger hr. Jørn Jespersen, og det er noget, vi har diskuteret før, om vi skal gå ind og lave et stop for svinebedrifter.
Jamen det er jo ikke rigtigt, når nogle siger, at man bare kan - jeg tror, det var hr. Keld Albrechtsen, der i sit første indlæg sagde det - give de tilladelser, man vil, fordi det er helt ligegyldigt.
Altså vi har jo diskuteret for ganske nylig, at man skal gå ind og vurdere efter det kumulative princip.
Jeg har skrevet ud til amterne, at det skal man huske at få gjort, for det kumulative princip betyder jo netop, at man tager hele områdets miljømæssige tryk ind, når man vurderer. Det er altså ikke spørgsmålet, om den enkelte bedrift kan klare sig, men derimod, om hele trykket er rigtigt.
Nej, jeg mener, at det skal ske, når amterne gør de her ting.
Det er på den måde, vi gør det på.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-10-21:
Som det måske er fremgået af debatten, kan vi i Det Konservative Folkeparti tilslutte os skatteministerens lovforslag.
Det er vigtigt for mig at fremhæve, at det netop drejer sig om, at man nu fra myndighedernes side har mulighed for at indhente supplerende formueforklaringer, hvis man finder, at det er nødvendigt, eller hvis man af en eller anden grund måtte få lyst til at foretage en stikprøve på den enkelte virksomhed.
Det betyder overordnet, at de, der er i orden, de virksomheder, der har orden i sagerne, slipper for - i det omfang de selv føler de kan slippe for det - at udføre unødigt arbejde, som der heller ikke nødvendigvis vil være nogen myndigheder, der vil gennemgå, hvorimod der er mulighed for at udtage en bredere personkreds og bede om at få en særlig formueforklaring og derved få mulighed for grundigt at gennemarbejde de enkelte formueforhold.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-21:
Jeg lagde mærke til, at fru Helle Sjelle kom med den ambition, at Danmark nu skal arbejde for at trække det fælles beskyttelsesniveau i EU opad.
Det må jeg nok sige; det er en markant udtalelse på baggrund af de to lovforslag, der ligger
Jeg vil godt spørge fru Helle Sjelle, om hun ikke er klar over, at den sørgelige situation er - man kunne for 10 år siden dårligt have forestillet sig, at vi skulle komme dertil - at beskyttelsesniveauet i de to direktiver er væsentlig højere end det beskyttelsesniveau, der lægges op til i ministerens lovforslag, som ikke lever op til direktiverne.
Så trist er situationen, at det fælles beskyttelsesniveau i EU i dag har et højere niveau rent juridisk end det, som man lægger op til fra den danske regerings side.
Hvordan mener fru Helle Sjelle sådan mere praktisk, at hun vil arbejde for, at Danmark skal trække beskyttelsesniveauet i EU opad, når vi samtidig herhjemme har en regering, der arbejder for at trække det nedad?
Det må jeg indrømme er vanskeligt at se sammenhængen i.
Jeg vil så godt spørge: Betyder det så f.eks., at Det Konservative Folkeparti vil arbejde for at få præcise, skærpede målsætninger ind i lovforslaget, f.eks. at mængden af sprøjtemiddelrester i vores grundvand i fremtiden skal falde og ikke stige?
Er det sådan en konkret målsætning, man tænker på, når man siger, at man vil arbejde for at trække det fælles niveau i EU opad?
Jacob Buksti (S), 2003-10-21:
Jeg skal bare være sikker på, at jeg forstår ministeren ret.
Skal ministerens svar forstås sådan, at ministeren ikke havde nogen viden om, at det her udvalg blev nedsat, at det blev nedsat, uden at ministeren var orienteret, at ministeren ikke var orienteret om udvalgets sammensætning?
Er det virkelig rigtigt? Jeg kan nemlig ikke forstå, at man kan få den åbenbaring et halvt år efter, at udvalget er nedsat, at man har glemt at få erhvervslivet med, når man kan sige, at det her forslag er en direkte afskrivning, sådan fremstår det nærmest, af et forslag, der er indsendt af Skatterevisorforeningen i august 2002, og at udvalget, vi henviser til, er nedsat i februar 2003.
Hvad er det så, der er sket fra februar 2003 til nu, der gør, at man pludselig kører hele vejen rundt?
Er det, fordi ministeren overhovedet ikke har været orienteret om, at det her udvalg har siddet med den sammensætning, det har?
Eller hvorfor har ministeren ikke kunnet sige i februar 2003 - altså i år - at erhvervslivet burde være med?
Det kan da ikke være nogen overraskelse for ministeren, at erhvervslivet har nogle interesser i det her.
Det troede jeg var det, det hele gik ud på.
Morten Homann (SF), 2003-10-21:
Den her knusende opbakning fra dansk erhvervsliv, som jeg kan forstå, der har været til det her forslag, den her bragende efterspørgsel, stod den ikke klar, da man i - så vidt jeg husker - februar måned nedsatte den her arbejdsgruppe?
Havde man på det tidspunkt vidst, at der var det her knusende behov, som man ville efterkomme, var der jo ikke nogen grund til at sætte arbejdsgruppen til at arbejde med det her problem lige omkring kapitalforklaringen.
Det vil sige, at hvis ministerens forklaring kan give nogen mening, så er det her overvældende behov for denne ændring først kommet til udtryk efter februar måned i år.
Er det virkelig rigtigt?
Det er nemlig den eneste måde, ministerens forklaring kan give mening på.
Svend Erik Hovmand (V), 2003-10-21:
Ja, må jeg allerførst sige til hr. Homann, at det er muligt, jeg har udtrykt mig lidt uklart, men når jeg talte om en markant tilslutning, så var det blandt de mange forslag, vi har fået sendt ind til vores kampagne for regelforenkling.
Fra masser af virksomheder, enkeltpersoner, organisationer osv., over 700 forslag, hvor lige præcis det her er et af de allermest efterspurgte.
Ja, så kan jeg sige til hr. Bukstis bemærkning, at jeg ikke ved, om jeg kan komme det ret meget nærmere.
Told- og Skattestyrelsen nedsatte jo det her udvalg for nogen tid siden, og man kan sige, at balancen i udvalget måske ikke har været den helt rigtige.
Det har jeg så også antydet i et af de svar, der er givet.
Men under alle omstændigheder er det klart, at den ekspertise, der var i udvalget, har vi jo ikke mistet.
Nogle af revisorerne har, som jeg har været inde på, og som debatten jo har afsløret, vist sig at være positive over for det forslag; andre har vist sig at være negative over for det forslag.
Sådan er det.
Jacob Buksti (S), 2003-10-21:
Jeg er altså lidt forundret, hr. minister.
Ministeren nedsætter selv et udvalg så sent som i februar i år - det er altså ikke lang tid siden - for at foretage en modernisering og forenkling af præcis det, vi har med at gøre her, og så bliver skatteminister så forhippet, at han ikke engang vil afvente resultatet af det udvalgs arbejde.
Det siger
ministeren så er, fordi der er et påtrængende behov.
Men jeg kan forstå af kommentarerne til høringssvarene, at det ikke bare er det, det handler om, men også om, at erhvervslivet ikke var repræsenteret i arbejdsgruppen, hvilket i denne sag havde været naturligt.
Er det sådan en åbenbaring, der er kommet til ministeren, et halvt år efter at ministeren har nedsat udvalget?
Og kommer udvalget med en rapport - det må vi da håbe - og kommer den i givet fald, før vi skal vedtage forslaget?
Det synes jeg ville være spændende at høre.
Morten Homann (SF), 2003-10-21:
Jeg skal først lige beklage, at jeg først har kunnet deltage nu.
Jeg vil bare lige spørge skatteministeren: Når nu der var så markant og overvældende en tilslutning i det udvalgsarbejde, der blev afbrudt før tiden, hvordan kan det så være, at adskillige af deltagerne i det udvalgsarbejde efterfølgende i deres høringssvar har givet udtryk for, at de ikke støtter forslaget? Er det udtryk for, at disse organisationer har skiftet mening undervejs, sådan at de støttede det i udvalgsarbejdet og så siden har fortrudt det?
Eller hvordan kan det være, at skatteministeren oplevede en overvældende tilslutning, når nu man i høringssvarene kan se en ret udbredt betænkelighed?
Svend Erik Hovmand (V), 2003-10-21:
Af hensyn til det fremskredne tidspunkt skal jeg ikke gå i detaljer med alle de spørgsmål, som her rejses.
Jeg vil meget gerne vende tilbage til hvert enkelt af dem i udvalgsbehandlingen.
Men jeg vil dog sige, at når man ikke færdiggjorde et udvalgsarbejde, så var en af årsagerne, som jeg var inde på under mit første indlæg her, at der har været så markant et ønske om lige præcis at gennemføre den her ordning.
På et meget, meget tidligt tidspunkt, hvor udvalgsarbejdet kørte, var der ingen tvivl om, tror jeg, at udvalgsarbejdet også pegede på, at der i høj grad var noget at komme efter her.
Men det er rigtigt, vi gjorde det ikke færdigt.
Vi har udarbejdet et forslag nu og fremlægger det til Folketingets forhåbentlig velvillige behandling.
Men der er ingen diskussion om, at lige præcis dette forslag er et af de forslag, som er blandt de mest efterspurgte overhovedet.
Jeg vil nøjes med disse bemærkninger her og så i øvrigt vende tilbage til de øvrige besvarelser i udvalget.
Jacob Buksti (S), 2003-10-21:
Jeg vil først gerne spørge skatteministeren, hvorfor ministeren nedsatte et udvalg til modernisering og forenkling af netop kapitalforklaringen så sent som i februar i år.
Punkt 1.
Punkt 2: Hvordan kan det være, at ministeren mener, han skal have så travlt, at han ikke kan afvente resultatet af det udvalgsarbejde, som han selv har sat i værk, og hvor, som man kan forstå på nogle af deltagerne, der er mange konstruktive forslag, som kunne skabe holdbare regelforenklinger uden at slække det kontrolmæssige aspekt?
Så vil jeg også gerne spørge ministeren, hvordan det kan være, at når ministeren kommenterer alle mulige aspekter af høringssvarene i selve lovforslaget, hvorfor der så ikke er en kommentar til det, der står i bemærkningerne, nemlig at forslaget i store træk svarer til et forenklingsforslag, som er kommet fra Skatterevisorforeningen.
Det er jo dog sådan, at det af det høringssvar, man i øvrigt kommenterer, klart fremgår, at Skatterevisorforeningen dog skal præcisere, at modellerne alene forholder sig til en afskaffelse af skemaet, men ikke til en total afskaffelse af selve kapitalforklaringen indarbejdet i de indsendte regnskaber.
Det har aldrig været Skatterevisorforeningens hensigt med de indsendte forslag.
Hvorfor er der ikke en kommentar til det?
Og endelig: Hvordan forholder ministeren sig til testpanelets holdning, at hvis det er sådan, at man skal give oplysninger med tilbagevirkende kraft, så forsvinder hele lettelsen?
Betina Hoffmann (KRF), 2003-10-21:
Sigtet med det her lovforslag synes vi er ret positivt.
Men vi har altså også bemærket de høringssvar, som ikke er helt så positive set i lyset af, at de ser lidt merarbejde for kommunerne, og vi synes, det er et aspekt, der skal afklares nærmere, hvorvidt der er noget merarbejde.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-10-21:
Det er da klart, at der ligger nogle besparelser, i og med at man ændrer på den struktur, men det vil vel også være sådan, at netop fordi man skal ind og kræve nogle oplysninger, som førhen bare lå der, som var tilgængelige, uden at man skulle ind og lede efter dem, og uden at man skulle ind og kræve dem, så vil der også ligge en ekstra administrativ byrde, og det er jo det, der ligger til grund for, at Københavns Kommune vurderer, at det vil være nødvendigt at ansætte otte eller ni ekstra medarbejdere.
Freddy Dam (V), 2003-10-21:
Jeg føler mig kaldet til på Venstres vegne at stille et spørgsmål, for jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvordan det kan kræve flere ressourcer.
Københavns Kommune slipper eksempelvis for bare på almindelig vis at gennemgå 100.000 kapitalforklaringer.
De slipper ganske enkelt for det.
Til gengæld skal de gennemgå, eller de skal rettere indkalde redegørelser fra eksempelvis 10.000 suspekte.
Så er det da rigtigt, at de 10.000 suspekte vil kræve et eller andet stykke arbejde - det erkender jeg med det samme - men der er altså opnået en kæmpe besparelse ved at slippe for gennemgang af 100.000 kapitalforklaringer.
Måske fru Pernille Rosenkrantz-Theil kunne forklare mig lidt nærmere om det.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-10-21:
Det er fuldstændig korrekt, men det ændrer jo ikke ved det forhold, at der skal være nogen, der tjekker den kapitalforklaring, der kommer, plus at der er nogen, der i første omgang skal bede om den.
Otte eller ni ansatte er jo ikke mange mennesker, så hverken jeg eller fru Charlotte Dyremose taler om, at vi lige pludselig får et boom i skatteforvaltningen i Københavns Kommune, men det er stadig væk et spørgsmål om, at det koster ressourcer, det koster mandskabsressourcer at skulle kontrollere de ting, der kommer til at foreligge fra virksomhedernes side.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-10-21:
Jeg følte mig blot foranlediget til at rette en misforståelse, som jeg mener, fru Pernille Rosenkrantz-Theil har arvet fra Københavns Kommune, nemlig den, at Københavns Kommune skulle sætte ressourcer af til at lave kapitalforklaringen.
Det er jo ikke rigtigt.
Det indgår jo netop i forslaget, at ønsker man en yderligere forklaring, så beder kommunen blot virksomheden om at lave en kapitalforklaring.
Derfor er der ingen grund til, at Københavns Kommune skulle sætte flere ressourcer af til det.