runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2005-06-03:
Jeg vil bare spørge hr. Kamal Qureshi, om det ikke også er SF’s opfattelse, at regeringen på den måde, hvorpå den lader hånt om international kritik, er med til at modvirke et internationalt retssamfund, som er styret af nogle konventioner, som bl.a. modvirker, at regeringer laver overgreb på dele af befolkningen, som altså strider mod det, der er aftalt internationalt, og at det derfor også på et mere principielt plan er stærkt problematisk, at man sidder kritikken overhørig.
Kamal Qureshi (SF), 2005-06-03:
Jeg kan konstatere, at vi generelt har med en regering at gøre, som ikke kun på det her område, men også på andre områder underkender internationale retssystemer.
Vi har jo senest haft en diskussion i Folketingssalen af, hvorvidt man kan gå i krig uden et FN-mandat.
Så man kan sige, at det generelt er en regering, som på en lang række områder mener, at der skal herske et anarki og være et tagselvbord, som er til gavn for de stærkeste på det internationale område, og ikke nødvendigvis nogle retssystemer, som forpligter alle lande.
Med hensyn til starthjælpen er der jo en borgerlig logik, som kører på, at hvis bare folk er fattige, hvis bare folk får frataget deres levegrundlag, så kommer de i arbejde.
Den logik har ført til det, som hr. Morten Østergaard også påpegede, at arbejdsløsheden er steget og beskæftigelsen er faldet under den her regering.
Så får vi nogle argumenter lige fra SARS-epidemien til alt muligt andet for, at arbejdsløsheden er steget, men som ikke forholder sig til, at vi i Danmark faktisk har haft faldende beskæftigelse.
Morten Østergaard (RV), 2005-06-03:
Det, som debatten i dag har drejet sig om, er, at der synes at være to formål.
Så kan man jo have det synspunkt, som hr. Søren Krarup og dermed altså også regeringens støtteparti har, at det skal man ikke tage sig af – det er såmænd helt fair og i orden – og i øvrigt skulle flygtningekonventionen afskaffes.
Det er jo helt rimeligt.
Det, der er ganske urimeligt og utilstedeligt, er, at den danske regering konsekvent afviser enhver form for international kritik på det her område, arrogant og uden på nogen måde at forholde sig til, at de her institutioner rent faktisk er sat i verden for at opretholde konventionerne.
Så kan beskæftigelsesministeren stå her eftermiddag efter eftermiddag og benægte det.
Men det er jo konsekvent det, som sker, og det er det, vi kan læse helt tilbage fra høringssvaret, og det, som er blevet bekræftet med den e-mail, som ministeren så også har læst og henvist til fra januar i år, hvori man siger, at »vi står ved kritikken«.
Det kan man altså ikke løbe fra, uanset hvor højt man taler.
Så det har vi da lyttet til i årevis.
Det, der er afgørende, er: Strider det mod konventioner, eller strider det ikke mod konventioner?
Jeg har da sagt, og jeg vil sige ligesom Venstres ordfører, at vi da vil lytte til den kritik, der bliver fremført, vi vil svare på den, vi vil undersøge den, og det har vi gjort.
Det er jo derfor, det er så mærkeligt, at vi nu skal stå og diskutere det samme forslag med de samme gamle bemærkninger fra situationen i 2003 ikke ajourført til den nye situation.
Det er da al ære og respekt værd, at ministeren vil ulejlige sig med at komme i Folketingssalen og lytte til den kritik, som oppositionen i givet fald måtte rejse af de forslag og den politik, der føres.
Det vil jeg da gerne kvittere for.
Men det nytter jo ikke noget, når de organer, som er sat i verden for at give deres objektive vurdering og spille ind, siger: Vi er hverken for den ene eller den anden type regering i Danmark, vi vurderer konkret, om den lovgivningstekst, som ligger, er i overensstemmelse med konventionerne.
Når man derfra siger, at der er seriøse spørgsmål ved legaliteten af det, så er det noget, som burde give anledning til, at regeringen reviderer sin opfattelse.
Når det er sagt, og når beskæftigelsesministeren nu fremhæver den store succes, som starthjælpen har været, så må jeg bare gentage, at siden andet kvartal i 2002, som netop var det kvartal, hvor starthjælpen gik i gang, er ledigheden blandt indvandrere og efterkommere steget, steget, steget, steget indtil i dag, hvor vi er tilbage på 1998-niveau, før integrationsloven blev vedtaget.
Hvis det er den type succes, man er ude efter, så ønsker vi tillykke herfra.
Vi har jo ikke gjort andet end at lytte til Det Radikale Venstres kritik.
Det er Det Radikale Venstres politik.
Det, vi gennemfører, er regeringens politik.
Det, der er afgørende, er, hvordan juraen er i de her sager.
Hr. Morten Østergaard bliver ved med at stå og antyde, at det sådan er småkriminelle aktiviteter, vi har gang i her i regeringen.
Næh, vi har juraen med os på det punkt.
Kamal Qureshi (SF), 2005-06-03:
M046S3931.fm Page 3993
Friday, September 16, 2005 10:38 PM
dag på at debattere i Folketingssalen, men det er nu vilkårene for den måde, vi arbejder på.
Det nytter efter min mening ikke noget at stille sig op og blive sur over, at man skal diskutere det a fire gange, når nu det er sådan, at oppositionen rent faktisk gerne vil have nogle diskussioner.
Det er jo vores mulighed for netop at rejse nogle af de politiske debatter, så befolkningen kan se, hvor uenighederne ligger.
Det vil vi helt klart gerne benytte os af.
Jeg synes, det er dybt problematisk, at beskæftigelsesministeren, som, dengang regeringen kom til, jo ændrede ministeriets navn fra Arbejdsministeriet til Beskæftigelsesministeriet, lige siden han er kommet til og har sat sig på posten, har fået færre i beskæftigelse.
Der er kommet færre og færre i beskæftigelse år for år, hvor denne her regering har siddet ved magten.
Når nu beskæftigelsesministeren mener, at beskæftigelse er en så essentiel del af integrationen, hvordan har ministeren det så med, at beskæftigelsen konstant er faldet under denne her regering?
Det vil jeg utrolig gerne.
Jeg skal heller ikke skjule, at jeg er utrolig glad for, at de partier, der står bag det her forslag, igen og igen fremsætter det, for det giver mig jo anledning til at kunne forsvare og forklare regeringens politik på det her område.
Det befæster jo desværre så bare også i offentligheden det billede, at de partier ikke har lært noget af udviklingen, så det beklager jeg.
Jeg synes faktisk, det er en rigtig god anledning til at få lov at forklare regeringens politik på indvandrings- og integrationsområdet, for det er jo et emne, virkelig mange mennesker interesserer sig for, ikke mindst i de her dage er der jo stor interesse om det.
Så misforstå mig ret: Ud over at det er en ministers pligt at komme, synes jeg oven i købet det er en glæde at få lov at komme og forklare om vores politik på det her område.
Vedrørende beskæftigelsen må jeg så sige, at ledigheden jo er faldet med 16.000-17.000 de sidste 12 måneder, så på det punkt tager SF’s ordfører fejl.
Nu skal jeg jo prøve at lade være med at misforstå ministeren ret, som han kom til at sige, tror jeg.
Det var det også for den tidligere regering, hvor SF sad som parlamentarisk grundlag.
Det, der bare er forskellen, kan man sige, er sådan set også nogle af de ting, man nogle gange gør, når man har børn, hvor man jo siger til børnene: En ting er, hvad I siger, og en anden ting er, hvad I gør.
Den socialdemokratiske regering med De Radikale og med SF som støtteparti gjorde rent faktisk noget ved det.
Vi fik faktisk folk i beskæftigelse.
Beskæftigelsen er ikke steget under denne her regering, hvis man sammenligner med, før denne her regering kom til magten.
Er det ikke korrekt, at det er sådan, det forholder sig?
Så kan det godt være, at beskæftigelsen er steget med 17.000 inden for det sidste stykke tid.
Men hvis man sammenligner det med den beskæftigelse, der var, da regeringen kom til, så er den faldet.
Så får man ...
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-06-03:
Jeg vil bare lige sige, at hverken jeg eller Enhedslisten har nogen som helst lod eller del i den integrationspolitik, der blev ført under den tidligere regering, ligesom vi heller ikke har det i den politik, der bliver ført under denne her regering.
I øvrigt kan jeg da lige oplyse beskæftigelsesministeren om, at en del af politikken jo var, at man med indførelse af integrationsloven under den tidligere regering dengang også prøvede sig frem med en særlig lav ydelse.
Den tidligere regering blev rent faktisk bare klogere, da den fandt ud af, at det ikke virkede, som det burde, at det førte til fattigdom, og derfor rettede den op på det.
Mit håb er, at denne her regering også anerkender og erkender, at det her med den starthjælp ikke fører til de ting, altså flere i arbejde, som den havde håbet på og måske endda regnet med, men blot til øget fattigdom.
Det vil være lidt for vidtgående, men det kan vi jo selvfølgelig diskutere en anden gang.
Det er i hvert fald svært over korte bemærkninger at drøfte den sag.
Men hr. Arbo-Bæhr må undskylde, at jeg gjorde Enhedslisten medansvarlig for den tidligere regerings integrationspolitik.
Karen J. Klint (S), 2005-06-03:
På de gamle forsorgshjem står der over døren: Arbejde adler.
Det kom der ikke ret mange af dem i arbejde af.
Men arbejde er godt, hvis det er tilgængeligt.
Forsørgelse er godt at have egenansvar for, det giver stolthed.
Det, vi taler om i dag, er praleværdien af noget, som regeringen siger virker bedre, end undersøgelsen faktisk dokumenterer.
Jeg vil gerne spørge beskæftigelsesministeren, om det ikke er korrekt, at det kun er 9 ud af 129 mennesker på starthjælp, der har fået deltidsbeskæftigelse, og 7, der har fået heltidsbeskæftigelse.
Tror ministeren virkelig ikke, at de 16 mennesker havde fået en beskæftigelse, selv om de på forhånd havde fået en anden ydelse end starthjælp?
Og det er jo den pointe, vi har fremhævet igen og igen.
Må jeg så gerne sige, at nu har jeg ikke været inde at tjekke, hvor mange ledige job, der ikke kræver nogen kvalifikationer, der er i dag, men jeg er ret sikker på, at det er, som det plejer at være, et par tusind.
Så man kan jo ikke sige, at der ikke er job.
Det, jeg kunne ønske mig, var, ligesom Venstres ordfører fremhævede, at kommunerne i langt højere grad trak med i denne her proces og sørgede for, at folk kom ind på arbejdsmarkedet, for det er altså nøglen til det danske samfund.
Jamen var det så ikke bedre at lave en sanktion over for kommunerne i stedet for en sanktion over for borgerne?
De mennesker, der er på den lave starthjælp, har jo ikke frit valg med hensyn til, hvor de vil bo de første 3 år.
Jeg synes også, at de skal have pligt til at tage det arbejde, der bliver anvist, det er vi overhovedet ikke uenige i, men de har bare ikke frit valg med hensyn til, at de bliver bosat et sted, hvor der er arbejde til dem.
Men 16, hvor ikke engang alle sammen er i fuldtidsjob, er ikke noget succeskriterium.
Det er måske mennesker med en anden baggrund.
M046S3931.fm Page 3995 Friday, September 16, 2005 10:38 PM
Vi ved ikke, om der er sociale forskelle på det, for undersøgelsen er simpelt hen ikke god nok.
Så vi kan ikke bruge undersøgelsen som hverken det ene eller det andet bevis.
Men vi kan tage en diskussion af, hvordan vi får mennesker i arbejde.
Og der vil vi gerne række hånden frem og snakke integrationspolitik.
Men vi vil ikke være med til at snakke vetopolitik, hvis starthjælpen skal være veto for al politisk dialog.
Eigil Andersen (SF), 2005-06-03:
Så er det rigtigt, at arbejdsløsheden er faldet med måske 12.00015.000 det sidste års tid.
Det er jo sandt.
Det har vi jo erkendt mange gange.
Jeg har beklaget det, fordi det spærrer for løsningen af mange af de problemer, vi i øvrigt har i samfundet.
Så det bør jo ikke komme bag på spørgeren, at det ikke var en ønskeudvikling, vi havde.
Mange ting ville da se bedre ud, hvis højkonjunkturen havde buldret af sted.
Men vi gennemførte jo så sidste år pinsepakken i erkendelse af, at der ikke kom noget internationalt medspil, og at det trak ud i Tyskland og Frankrig og i Europa i det hele taget.
Vi startede et forbrugsdrevet opsving i Danmark, som jo så har medført, at ledigheden er faldet konstant siden da.
Men jeg skal da ikke skjule, at ledigheden steg de første år.
Det håber jeg da ikke at nogen har villet skjule, for kendsgerningerne taler jo for sig selv.
Det, jeg bare har prøvet at sige til hr. Kamal Qureshi med manglende succes, er, at Danmark jo er en integreret del af verdensøkonomien, så når økonomien og tempoet går ned i verden, skyller der altså også nogle konsekvenser ind over Danmark.
Grunden til, at jeg fandt anledning til at understrege det, er, at ministeren fremhævede, hvad der var sket det sidste års tid, og det synes jeg er for kort et tidsperspektiv.
Ministeren har i denne runde brugt meget stærke ord som vrøvl og skandale.
Jeg vil i forlængelse af det sige, at det, som jeg opfatter som en skandale i denne sag, er, at man fra regeringens side har en grundlæggende påstand om, at starthjælpen bringer flygtninge/indvandrere i arbejde, men man møder op her efter 3 års forløb uden overhovedet at kunne dokumentere, om det rent faktisk er tilfældet.
Det mener jeg er en skandale.
Man aner ikke, om det betyder, at de pågældende er blevet hjemmegående og bliver forsørget at deres ægtefælle; man ved ikke, om de er kommet i arbejde; man ved ikke, om de i desperation har taget et sort arbejde, eller om de måske i desperation over en forfærdelig hverdag uden en krone på lommen er gået ind i kriminalitet og vold, og hvad ved jeg.
Den løbebane kan sagtens starte med baggrund i, at man ikke har penge at leve for, og det har man ikke ordentligt med den starthjælp.
Det ligger i sagens natur, at når man for de mennesker laver et ydelsessystem, der gør, at det kan betale sig at tage et arbejde, vil de selvfølgelig også tage et arbejde.
De tal vil jo komme.
Nu er det de første resultater, vi har fået, for vi skal også have et erfaringsgrundlag.
M046S3931.fm Page 3996 Friday, September 16, 2005 10:38 PM
Jeg synes jo, at debatten sådan set er meget god og illustrativ, for hr. Eigil Andersen beskylder mig for ikke at kunne dokumentere, at den virker.
Omvendt kan hr. Eigil Andersen heller ikke sige, at han kan dokumentere, at den ikke virker.
Derfor beror det i sidste ende på en holdningsmæssig basis.
Der siger vi, at vi tror og vi synes og vi mener, at vi kan dokumentere, at den virker, og derfor vil vi gerne have, at ordningen fortsætter.
Søren Krarup (DF), 2005-06-03:
Et par bemærkninger af hr. Morten Østergaard kan jeg ikke lade være at reagere på.
Vedrørende starthjælp er det jo klart for alle, at det er et integrationsspørgsmål; det er at tvinge dem, der får starthjælp, til virkelig selv at søge arbejde.
Men det er lige så klart, at der også i det ligger en respekt for de danskere, der bor her i landet, som der naturligvis skal tages et særligt hensyn til af de danske myndigheder.
Det er al dansk lovgivnings forudsætning.
Når det anfægtes, er det jo helt tydeligt i denne eftermiddagsdebat, at det er, fordi oppositionen kører i en eller anden from rille om, at når man er lige for Gud, skal man også være totalt lige politisk.
Jeg kunne godt have lyst til at spørge beskæftigelsesministeren, om ikke han er enig med mig i, at det der lidt hysteriske præg, der er over hele venstrefløjens retorik, hænger sammen med, at de simpelt hen ikke kan kende forskel på Vorherre og denne verden, på helligt og sekulært, og derfor opererer med metafysiske argumenter, som slet ikke hører hjemme i denne sal.
Afstemning
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-06-03:
Dette forslag vedrører oprettelse af et nyt folketingsudvalg, et ligestillingsudvalg.
Det vidner jo ikke specielt om seriøsitet, at man vil jaske et sådant for Folketingets arbejde meget principielt forslag igennem på 2 uger i Folketingets travleste tid.
Da forslaget efterlader en lang række spørgsmål, håber jeg på svar her i dag, for at vi kan få et bedre beslutningsgrundlag, end forslagets bemærkninger er udtryk for.
Jeg spørger for det første: Der er jo lagt budget for Folketinget.
Hvordan skal det her finansieres, og ved forslagsstillerne ikke, at udvalgsstrukturen altså ikke sådan lige ændres i Udvalget for Forretningsordenen på 14 dage?
Jeg spørger for det andet: Der er meget få lovforslag, der alene drejer sig om ligestilling, og som kommer fra ligestillingsministeren.
Bliver det så ikke et noget tyndt udvalg?
Jeg spørger for det tredje: Det fremgår af bemærkningerne, at udvalget skal kunne stille ændringsforslag til andre udvalg.
Det vil jeg godt have uddybet, specielt i den situation, hvor fagM046S3931.fm Page 3997 Friday, September 16, 2005 10:38 PM udvalget ikke er enigt i ændringsforslagene fra et kommende ligestillingsudvalg.
Herunder vil vi godt kende forslagsstillernes mere principielle overvejelser om udvalgsarbejdet; de overvejelser, der har ført til denne tilsyneladende lidt besynderlige konstruktion.
Forslagsstillerne er inde på, at der skulle være tale om et tværgående udvalg, men er det ikke rigtigt, at det argument med rette kan anføres for en lang række andre områder?
Kønnets ligestilling, ja, men hvad så med etnisk ligestilling?
Hvad med retssikkerhed, grundlovsmæssighed, etik og så meget andet?
Er det ikke lige så værdige områder, der skulle have egne udvalg?
Forslaget kræver efter Venstres opfattelse nogle principielle overvejelser, der ikke kan afsluttes på 2 uger, og vi vil godt høre, om ikke forslagsstillerne er enige i det.
Der skal ikke herske tvivl om, at Venstre meget gerne medvirker til forslag, der styrker ligestillingen, men vi er meget skeptiske over for den form, der her er foreslået.
Det er jo sådan i dag, at alle ministre skal medtænke ligestilling i deres lovforslag, og alle udvalg skal naturligvis i lovgivningsarbejdet være opmærksomme på ligestilling, på retssikkerhed, på grundlovsmæssighed og en lang række andre elementer.
Fagudvalgene kan afholde høringer og indkalde eksperter og kan drøfte alle spørgsmål.
Det er altså hverken samtalefora eller redskaber til at søge hjælp hos eksterne eksperter, der mangler i dag.
Man kan også frygte, at et særligt ligestillingsudvalg vil sende det signal, at det nu ikke mere er de enkelte fagministre, men et særligt udvalg, der alene skal interessere sig for ligestillingen.
Vi er altså, som man kan forstå, meget skeptiske over for forslaget og frygter, at det gør mere skade end gavn.
Vi finder ikke, det er seriøst at komme med forslaget nu og bede om en behandling på 14 dage.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-06-03:
Det var bare, fordi jeg studsede over fru Henriette Kjærs bemærkninger om at gå ud at supplere med et avisjob, for det har jo i og for sig ikke noget som helst at gøre med, om vi snakker om folk med en meget lav ydelse eller med en højere ydelse.
Hvorvidt det giver noget at tage sig et avisjob på 5 eller 10 timer, afhænger af, hvor stort et beløb man kan få lov til at beholde, for man bliver jo trukket, uanset om man er på starthjælp eller kontanthjælp.
Så det er i virkeligheden det, der kunne hjælpe i forhold til den slags job, at sørge for, at folk kunne få lov til at beholde eller rettere sagt at tjene nogle penge ved siden af, uden at det blev modregnet.
Så kunne vi måske få løst det, hvis løsningen skulle være det her avisjob på 5-10 timer.
Eigil Andersen (SF), 2005-06-03:
Det forekommer mig at være et overraskende dårligt informationsniveau, der er tale om her.
Under det foregående punkt omkring efterlønnen har ministeren lagt stor vægt på, at tingene skulle være veldokumenterede og undersøgte, inden man tog nogle beslutninger.
Jeg vil stille et andet spørgsmål.
Det er: Jeg kan godt være nervøs for, at den flygtning, der er blevet sat ned i starthjælp, vil tage et arbejde, som er stærkt underbetalt, eventuelt et sort arbejde.
Sidste gang diskuterede vi, hvad man kunne forstå i 3. klasse og i 5. klasse.
Jeg ved ikke, hvilket klassetrin man skal gå i for at forstå, at hvis vi vidste, hvem der lavede sort arbejde, så var vi jo nok kommet efter dem.
Så det var jo ligesom forudsætningen for, at jeg kunne besvare det spørgsmål.
Men jeg vil gerne sige til SF’s repræsentant, at det, vi gør på flygtninge/indvandrerområdet, jo er at råde bod på alle de skader, som har været det påført i mange år i kraft af den danske integrationspolitik.
Og derfor er det jo logik, at når man indfører systemer, hvor det kan betale sig at arbejde, fremmer det selvfølgelig også den udvikling.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-06-03:
Jeg har ikke påstået, at den gamle model førte til integration på arbejdsmarkedet.
Jeg har bare påstået, at den her model kan man kun sige én ting om, og det er, at tusinder af mennesker bliver fattigere.
Tusinder af dem, der ikke har ret meget i forvejen, bliver fattigere.
Der er i og for sig ikke noget forkert i de her mange tal, som ministeren læser op, men det er bare en forkert tolkning at sige, at folk kommer i arbejde.
For dem, der arbejder med det, er det fuldstændig åbenlyst, at når en lang række mennesker ikke længere får forsørgelse, ikke længere får starthjælp/introduktionsydelse, så skyldes det, at de mister retten til at få en forsørgelse.
Man kan ikke, som integrationsministeren gør det, sige noget som helst om, at den her undersøgelse viser, hvorvidt flere eller færre er kommet i arbejde, efter at ydelserne er blevet nedsat.
Det har begge ministre bekræftet over for mig, og det er faktisk også sandt.
Det står faktisk også i rapporten.
Friday, September 16, 2005 10:38 PM
dinge fik før indførelsen af den her lavere introduktionsydelse
Derfor har vi lavet en ordning, der sikrer, at det nu kan betale sig at gå ud og tage et arbejde, at man med en relativ beskeden arbejdsindsats kan kompensere for denne lavere ydelse.
Det er jo det, vi gerne vil have i gang, at man går ud og får sig et arbejde og på den måde bliver integreret.
Det, der med sikkerhed kan siges om den gamle ordning, er, at det ikke kunne betale sig.
Derfor synes jeg, at det er en lidt underlig fiktiv diskussion, for skal vi have brudt den onde cirkel, er det jo forslag som de her, der skal fremmes.
Kamal Qureshi (SF), 2005-06-03:
Det synes jeg da er klar tale fra ministerens side, at man mener, at det generelt set kan få flere i arbejde, hvis man bare nedsætter deres kontanthjælpsydelse, eller hvis man nedsætter de sociale ydelser, de får.
Jeg synes da, det er klar tale, at jo fattigere folk er, eller jo færre penge de får fra det offentlige, desto lettere er det at tvinge dem i et eller andet bestemt arbejde, selv om arbejdsløsheden under denne her regering jo er steget.
Så kunne man passende spørge ministeren: Hvis ministeren mener, at der er en logik i det, at det kan få folk i arbejde, hvad er det så, der er årsagen til, at denne her regering i sin regeringsperiode har fået flere arbejdsløse, at der er kommet færre i arbejde, sådan at vi har fået en stigning i ledigheden?
Det virker da fuldstændig mærkeligt, for hvis man mener, det er logisk, at hvis man bare skærer i folks ydelser, så kommer de i arbejde, hvorfor har man så ikke formået at nedsætte arbejdsløsheden frem for faktisk at øge antallet af arbejdsledige?
Jeg tror, jeg vil koncentrere mig om spørgsmålet om at få flygtninge/indvandrere i arbejde, fordi det trods alt er et af de allerstørste problemer, vi har i det danske samfund.
Og der må jeg så bare sige, at den linje, som hr. Kamal Qureshi anviser, ikke har nogen gang på jorden, for den har vi jo prøvet, og den fører til ulykkelige resultater.
Jens Vibjerg (V), 2005-06-03:
For det første er der forskel på det forslag, SF havde med de 40.000 kr., og det forslag, der ligger nu, med de 30.000 kr.
Det har garanteret en virkning, fordi balancepunktet er anderledes, som jeg også nævnte tidligere.
Så derfor er der altså en god grund til at kigge på forslaget, der i hvert fald er mere realistisk end det, der kom fra SF i 2001.
For det andet med hensyn til de ældre: Vi skal ikke diskriminere ældre, og derfor skal vi også kigge alvorligt på det her, ingen tvivl om det, men det kan jo godt have så store negative konsekvenser, at vi i hvert fald ikke bare kan gå ind og pille ved det i forbindelse med de justeringer, vi eventuelt kunne lave i efteråret.
Vi må se det hele i sammenhæng, når vi har debatten efter offentliggørelsen af Velfærdskommissionens rapM046S3931.fm Page 3942
Friday, September 16, 2005 10:38 PM port, hvor vi skal se alle ordninger i en større sammenhæng.
Vi kan ikke med det, vi har sagt i valgkampen, gå ud og lave større ændringer her i efteråret.