runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-03-11:
Flygtninge og indvandrere fra tredjeverdenslande har af forklarlige årsager et dårligere helbred end mennesker, der er vokset op med tilstrækkelig mad på bordet og et finmasket sundhedssystem som sikkerhedsnet.
Derfor er der god grund til at støtte Socialdemokratiets beslutningsforslag, som jo på mange måder ligner det beslutningsforslag, som den tidligere opposition fremlagde i samlingen 2000-2001, nemlig B 70, et forslag, som blev varmt støttet af både Dansk Folkeparti, De Konservative og Venstre.
Det er åbenbart et synspunkt, som i hvert fald delvis deles af den nuværende regering og Dansk Folkeparti.
For bare 3 år siden hånede man den gamle regering for ikke at ville tvinge alle flygtninge og indvandrere til et sundhedstjek.
Nu er de samme partier imod et liberalt forslag om, at alle flygtninge og indvandrere fra højrisikolande tilbydes et sundhedstjek, og det på trods af Sundhedsstyrelsens anbefaling.
Jeg må sige, at det kræver et vist talent både at gå op imod sit eget meget klare standpunkt og regeringens egen faglige ekspertise på området.
Det Radikale Venstre støtter forslaget.
Selvfølgelig skal mennesker, der kommer til Danmark, behandles for deres sygdomme så hurtigt som muligt, og selvfølgelig skal vi gøre, hvad vi kan for at forebygge, at de samme mennesker smitter raske med sygdomme, vi for længst har bekæmpet i Danmark eller forsøger at bekæmpe.
Jeg tænker f.eks. på tuberkulose og aids.
Både for flygtningene og indvandrernes egen skyld og for det omgivende samfunds skyld hilser vi beslutningsforslagets intentioner velkommen.
Samtidig glæder vi os selvfølgelig over, at ministeren i det mindste synes venlig stemt over for de intentioner, der er i forslaget.
Villy Søvndal (SF), 2004-03-11:
Det er meget sjældent, at Folketinget vedtager lovgivning, der er rettet så geografisk specifikt, som tilfældet er her.
Man kan sige, at det, Folketinget stemmer om om lidt, er en lex Ribe Amt.
I Ribe Amt er man jo ramt af ikke alene at have en borgerlig regering her, men også af at have et flertal i amtet bestående af Venstre og De Konservative.
Det, der er problemet, er, at Ribe Amt i modsætning til samtlige andre amter i hele landet nægter at betale for nogle af de mest udsatte grupperinger, vi har, nemlig hjemløse, sindslidende, misbrugere osv.
Den trafik har nu stået på i godt og vel 2 år.
Jeg har hørt statsministeren nogle gange tale om, at man skulle gøre op med konsekvensløsheden og slapheden.
Det synes jeg lyder rigtigt.
Nu har Ribe Amt altså i 2 år fået lov til at undlade at betale for nogle af de mest udsatte grupper, vi har.
Jeg vil godt spørge socialministeren og også indenrigsministeren, for sagen ligger jo også hos indenrigsministeren - hvis indenrigsministeren har tid til at høre efter: Hvor lang tid kan man forestille sig, at et amt kan tillade sig at sætte sig ud over al lovgivning, uden at det bliver slapt og konsekvensløst?
De har foreløbig gjort det i 2 år, og de har tjent 57 mio. kr. på det
, så man kan også sige, at det er en speciel retsopfattelse, der bygger på, at hvis man bryder loven, så bliver man belønnet.
Men mit spørgsmål til de to ministre er: Hvor lang tid vil man finde sig i, at et enkelt amt på den måde tager nogle af de mest udsatte grupper, vi har, som gidsler alene af økonomiske hensyn?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-03-11:
Jeg skal på Venstres vegne tilkendegive, at vi støtter kirkeministerens lovforslag.
Vi betragter det som en ren kodificering af det, der har været praksis siden 1937.
Tove Fergo (V), 2004-03-11:
Jeg skal da beklage, hvis jeg har misforstået fru Margrete Auken.
Fru Margrete Auken taler om at rydde op i økonomien, og jeg er altså meget optaget af, at vi faktisk har fået ryddet op i den økonomi, som jeg har ansvar for, altså fællesfondens økonomi.
Men fru Margrete Auken mener altså, at der skal ryddes op mellem statens og kirkens økonomi.
Som jeg hørte fru Margrete Auken, lød det næsten, som om fru Margrete Auken i sin ordførertale netop talte om bloktilskud, altså statens tilskud til folkekirken.
Fru Margrete Auken brugte ikke selve ordet bloktilskud, men fru Margrete Auken talte om, at statens tilskud til folkekirken skulle gives til noget andet end forkyndelsen.
Men hvis det blev givet som et bloktilskud, kunne man jo sige, at det gik til andet end forkyndelse, og forkyndelsen betales af landskirkeskatten.
Men det er jo alt efter, hvordan man fortolker tingene.
Vedrørende lydhørheden over for folkets røst, folkets stemme,
tror jeg, jeg kan love fru Margrete Auken, at den er jeg meget lydhør over for.
Jeg tror ikke, der er nogen, som har været ude til så mange folkelige møder og mødt så mange af kirkens folk, som jeg faktisk har.
Jeg lytter i allerhøjeste grad til, hvad der bliver sagt udeomkring i de danske sognemenigheder, så det kan jeg roligt sige ja til.
Jeg lytter og forsøger at finde den fællesnævner, som kan favne hele det folkekirkelige spektrum.
Det er jo sådan, at vi har en meget rummelig folkekirke, og sådan skulle det gerne blive ved med at være.
Der skal være plads til alle, der er på den evangelisk-lutherske bekendelses grund, det er det, vi skal bestræbe os på, så der bliver altså ikke kun lyttet til specielle kredse, men til det, som kan samle de flestes opbakning.
Birthe Skaarup (DF), 2004-03-11:
Ganske kort: Har ministeren tænkt sig til at fremsætte det her med hensyn til § 25, stk. 2 i lægeloven som et selvstændigt forslag på baggrund af det spørgsmål, der blev besvaret netop dengang
Jeg synes bare, at der selvfølgelig var en god grund til her at gå ind og ændre det, også fordi nåleakupunktur efter min klare vurdering jo ikke regnes for et operativt indgreb.
Så vil jeg også sige, at der er mange akupunktører, der har en langt, langt bedre uddannelse på det her område end eksempelvis en læge.
Tove Fergo (V), 2004-03-11:
Det er ganske rigtigt, at København-Frederiksberg distriktsforenings menighedsrådsmedlemmer har udarbejdet en meget fin årsberetning, men da jeg læste den igennem, fandt jeg direkte faktuelle fejl i den.
Det var ikke meningstilkendegivelser, for det skal man selvfølgelig have fuld ret til, men direkte fejlagtig information af distriktsforeningens medlemmer, og det synes jeg ikke medlemmerne kunne være tjent med.
Derfor har jeg simpelt hen sendt en korrekturliste, hvor de konkrete, faktuelle fejl bliver korrigeret, og den har jeg selvfølgelig bedt om at distriktsforeningens medlemmer bliver gjort bekendt med.
Jeg synes, det er højst besynderligt, at man reagerer på den måde.
Hvis man giver udtryk for og skriver noget, der simpelt hen er forkert, men er ærligt ment, må det da være rimeligt, at man er taknemmelig over, at det bliver korrigeret, og så sender man selvfølgelig rettelserne ud.
Men det er man ikke, og derfor må jeg tage årsberetningen fra København-Frederiksberg distriktsforening som et partsindlæg, og det synes jeg ikke tjener sagen.
Hans Andersen (V), 2004-03-11:
Lovforslaget her, der ligger i forlængelse af B 47 fra sidste samling, lægger op til at indføre en frivillig brancheadministreret registreringsordning for alternative behandlere.
Sigtet er at styrke brugernes sikkerhed ved anvendelse af alternativ behandling, og yderligere vil det medføre, at den danske befolkning vil få en bedre indsigt og et bedre grundlag for at tage stilling til de konkrete alternative behandlingstilbud. En alternativ behandler skal her forstås som en person, der udøver sundhedsmæssig virksomhed uden for det offentligt finansierede sundhedsvæsen, og som ikke er autoriseret til at udøve den pågældende virksomhed, eller som er omfattet af Sundhedsstyrelsens tilsyn med den sundhedsfaglige behandling, der udføres af personer inden for sundhedsvæsenet.
Ordningen er frivillig, og forslaget medfører alene, at alternative behandlere, som er medlemmer af godkendte foreninger, med foreningens tilladelse kan benytte titlen registreret alternativ behandler, RAB.
Med den stigende popularitet og tilgang til de alternative behandlere er vi fra Venstres side positivt indstillet over for oprettelsen af en frivillig brancheadministreret registreringsordning med visse kvalitetskrav, som beskrevet i bemærkningerne til forslaget. Der bliver således ikke tale om en autorisationsordning, og der kan i registreringsordningen ikke lægges, at behandlingen er offentligt godkendt som virkningsfuld.
Venstre kan på den baggrund støtte lovforslaget.
Grete Schødts (S), 2004-03-11:
Langt om længe kom forslaget til lovgivning om en brancheadministreret registrering af alternative behandlere.
Jeg vil ikke rose indenrigs- og sundhedsministeren for at være hurtig og handlekraftig over for det flertal, der her i Folketinget pålagde regeringen at tage det her lovinitiativ.
Når jeg har sagt det, så vil jeg gerne rose indholdet.
Det problem, som forslaget skal løse, er, at alle i dag faktisk har lov til at kalde sig alternative behandlere, men hvad de kan, og hvilken baggrund og uddannelse de har, kan brugerne umiddelbart ikke vide.
Brugerne ved med andre ord ikke en pind om, hvad de går ind til, men med dette forslag skal det være slut.
Fremover, fra den 1. juni i år, får man mulighed for at kalde sig registreret alternativ behandler.
Det er en titelbeskyttelse, der betyder, at behandleren opfylder de i loven omtalte betingelser såsom foreningens væsentlige formål og et vist antal medlemmer, et regelsæt for god klinisk praksis og en anerkendt foreningsform med vedtægter samt et klageorgan.
Endvidere skal offentligheden skal have adgang
Efter ansøgning til indenrigs- og sundhedsministeren kan foreningerne så godkendes til at registrere alternative behandlere.
Socialdemokratiet tilslutter sig forslaget og takker samtidig for godt samarbejde.
Desuden vil rigtig mange mennesker, der har stor glæde af behandlinger, som alternative behandlere udfører, det være sig zoneterapi, akupunktur, massage, vakuumterapi og meget andet, fremover kunne føle sig tryggere, når de går ind til en alternativ behandling.
Alternativ behandling er et godt supplement til det etablerede sundhedsvæsen, og et samarbejde kan forhåbentlig blive en realitet.
Så dette er et godt skridt i den rigtige retning, og vi anbefaler det varmt.
Birthe Skaarup (DF), 2004-03-11:
Der er tale om en frivillig registreringsordning for alternative behandlere, og det er positivt og tiltrængt efter Dansk Folkepartis mening, at borgerne nu får mulighed for at vide, at såfremt man har betegnelsen RAB efter titlen, har man opfyldt nogle basale uddannelseskrav.
Det er vores overbevisning, at det vil hæve niveauet for de alternative behandlere, som får sådan en registreringsordning, og som udøver sundhedsmæssig virksomhed.
Det vil give en bedre platform for branchen, fordi de behandlere, der er medlemmer af en brancheorganisation, der er godkendt af Sundhedsstyrelsen, og som i opbyggelsen er anerkendt med demokratiske vedtægter, hvor også indgår et klageorgan, står meget stærkere.
Sundhedsstyrelsen vil desuden på deres hjemmeside offentliggøre en liste over de foreninger, som styrelsen har godkendt, ligesom de skal behandle eventuelle anmeldelser om, at en given forening ikke længere opfylder betingelserne for at være godkendt til registrering.
Samtidig skal styrelsen også vejlede om ordningen og kravene for at kunne opnå godkendelse og registrering.
Vi mener, at ordningen er i gode hænder, og det har den da også været her på det sidste hos indenrigs- og sundhedsministeren.
Vedrørende de økonomiske konsekvenser skal foreningerne selv betale gebyr for de forskellige godkendelser.
Det bør også pointeres, at såfremt en forening ønsker at skille sig ud fra en anden forening, skal den som hovedregel bevise, at dens medlemmer er velkvalificerede til at klare de krav, der stilles fra brancheorganisationernes side, således at de med rette kan tilføje RAB efter navnet, og her henviser jeg til § 2, stk. 1 i loven.
Men jeg vil da godt sige, at vi naturligvis er glade for det resultat, der foreligger nu, og som mange gode kræfter har arbejdet for skulle blive en realitet, nemlig at hver enkelt alternativ behandler nu får mulighed for at få betegnelsen RAB.
Derimod kan de alternative behandlere, der ikke ønsker RAB-ordningen,
naturligvis fortsætte med at udøve alternativ behandling efter de gældende regler.
Danskerne er efterhånden kvalitetsbevidste og stiller flere og flere krav til behandling, og det vil blive honoreret med denne her ordning, så som sagt, tak for en vedvarende indsats, som nu har givet et godt resultat.
Jeg har til sidst et spørgsmål til ministeren, som Sundhedsudvalget fik svar på i december 2002, hvor ministeren giver udtryk for ved først givne lejlighed at ville stille forslag om at ændre lægelovens § 25, stk. 2, så nåleakupunktur ikke omfattes af begrebet operativt indgreb.
Såfremt man ændrer denne lovgivning, vil udøvelse af nåleakupunktur ikke længere være forbeholdt læger m.fl., men vil blive ligestillet med andre former for alternativ behandling.
Kunne ministeren tænke sig at ændre
denne paragraf i forbindelse med forslaget?
Hvis ministeren ikke kan svare her i dag, beder jeg om efterfølgende at få et svar.
Vi vil i hvert tilfælde drøfte det seriøst under udvalgsbehandlingen, og med de ord, så tak for samarbejdet endnu en gang til dem, der bar.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-03-11:
Med dette lovforslag indføres en brancheadministreret registreringsordning for alternative behandlere.
Det betyder, at det bliver muligt for visse alternative behandlere under bestemte vilkår at anvende titlen registreret alternativ behandler.
Da vi i sidste samling behandlede beslutningsforslag nr. B 47, som jo er det, der går forud for lovforslaget her, om registreringsordningen, tilkendegav jeg, at det for Det Konservative Folkeparti var væsentligt, at der skulle være tale om en brancheadministreret registreringsordning, at der ikke skulle være tale om en autorisationsordning, og at der ikke skulle være tale om offentlig anerkendelse eller blåstempling af de enkelte behandlingsmetoder eller behandlere.
Det foreliggende forslag er helt i overensstemmelse
hermed, og vi kan derfor støtte forslaget.
Jeg håber, at det må blive til glæde, både for de alternative behandlere og ganske særlig for deres patienter.
Kamal Qureshi (SF), 2004-03-11:
Jeg vil på vegne af SF i lighed med de tidligere ordførere takke for, at der nu efter lang tids debat foreligger et lovforslag fra ministeren, som giver brugerne, patienterne, klienterne til de alternative behandlere en reel mulighed for at gennemskue et meget ugennemskueligt marked og et marked præget af meget ugennemskuelige tilbud.
Det synes vi er rigtig godt, og det hilser vi meget velkommen og synes også, at det, at der også stilles nogle definerede krav til behandlerne, er rigtig godt. Men det skal heller ikke være nogen hemmelighed, at vi, i lighed med de tidligere diskussioner på det her område, gerne så, at der kom en reel behandlingsfrihed, sådan at der også til behandlinger hos de såkaldte alternative behandlere, som kan dokumenteres at have effekt på sygdomme, som i dag er tilskudsberettigede, skulle kunne gives tilskud i lighed med behandlinger, som læger i dag udfører.
Det vil både lette presset på lægerne, det vil give patienterne bedre valgmuligheder, og det vil muligvis også give bedre vilkår
for en del af de alternative behandlere, der er på markedet
Så alt i alt er vi meget positive over for forslaget og vil støtte forslaget og vil arbejde lidt videre på at se, om vi kan inddrage nogle andre elementer, som vi gerne så var med.
Naser Khader (RV), 2004-03-11:
Det Radikale Venstre ønsker den nye lovgivning på området velkommen.
Vi vil også gerne rose indholdet.
Fra den 1. juni i år kan man kalde sig for registreret alternativ behandler, som i øvrigt ikke skal forveksles med autoriseret behandler.
En lovbaseret brancheadministreret registreringsordning til give klarhed i branchen, både for behandlere og patienter, noget, som i øvrigt alle har efterlyst i mange år.
Stadig flere danskere anvender alternativ behandling i dag.
Dette valg må vi som lovgivere respektere.
Vi må også anerkende, at markedet for alternativ behandling ikke er et normalt marked, hvor køberen, patienten, har fuld information.
Derfor er der brug for regulering.
Den foreslåede lov vil give patienterne mulighed for at sortere mellem de forskellige behandlere og for at se, om de er registrerede eller ej.
På den anden side vil en registreringsordning give branchen selv mulighed for at sortere mellem de seriøse og mindre seriøse behandlere.
Tove Videbæk (KD), 2004-03-11:
Man mener, at registrering af de alternative behandlere vil skabe større åbenhed, samarbejde og synergi mellem de traditionelle læger og de alternative behandlingsformer.
For Kristendemokraterne er der dog stadig væk et problem, og det er, at der ikke skelnes, som vi ser det her, mellem de mange forskellige former for alternativ behandling; det kan f.eks. være healing, massage, magnetiske strygninger, krystaller i lommerne, og hvad ved jeg.
Der lægges op til øget åbenhed over for nye eller alternative behandlingsformer, og det kan være meget godt, men man skal ikke glemme, at den udbredte skepsis, der findes i befolkningen, i mange tilfælde kan være både sund og særdeles velbegrundet.
Derfor er der virkelig brug for en grundig sortering, så behandlingsformer uden nogen påviselig effekt afvises.
Vi ved, at der flere steder er positive resultater både i Danmark og i udlandet, og vi så jo, da vi var med Sundhedsudvalget i Kina, hvordan naturmedicin, teer, akupunktur osv. virkede, og det havde vi et godt indtryk af.
Men vi er altså nødt til at sortere meget skarpt i de forskellige former for behandling, som kommer med i sådan en registreringsordning.
Vi ønsker, at man skal være varsom med det, for selv om det i lovforslaget understreges, at der ikke med en sådan ordning kan gives nogen offentlig garanti for den alternative behandlings effektivitet og virkning, så vil sådan en ordning utvivlsomt give borgerne en fornemmelse af, at staten er garant for en god og troværdig behandlingsform, altså en blåstempling.
Så vi er stadig væk meget tvivlende over for det her.
Vi ved jo, at vi her i Danmark har fået etableret et videns- og forskningscenter for alternativ behandling, og jeg synes egentlig, at vi skal lade det center indsamle viden på området og forsøge at skille skidt fra kanel og humbug fra seriøsitet.
Vi har i hvert fald ikke afgjort vores stilling
til det her, og jeg tror ikke, at vi kan stemme for forslaget.
Vi kommer nok til at stemme gult til forslaget.
Kamal Qureshi (SF), 2004-03-11:
Det er simpelt hen, fordi jeg har fået at vide, at jeg på vegne af Enhedslisten skulle sige, at de støtter forslaget.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-03-11:
Jeg har læst den rapport og læst de anbefalinger.
Under punkt 1, hvor der står »Tilbud om helbredsundersøgelse«, kan man gå ned og læse, hvad der i øvrigt står under det punkt 1.
Der står: Det indebærer diagnostik, der står lidt mere, og så står der kontakt og introduktion til det danske sundhedsvæsen og de tilbud, der er for undersøgelse, behandling, rådgivning samt de forebyggende tilbud osv. Den del af det er jo sat i værk, og det er det, jeg mener med, at der altså er lavet noget siden dengang.
Og vi er åbne for, at vi sammen arbejder videre. Men som jeg tror, ministeren også sagde, skal vi jo også sørge for, at resultaterne står mål med den økonomiske omkostning, der er ved det.
Og jeg tror helt bestemt, at der er god økonomi i at gøre noget på det her område, men vi skal bare gøre det der, hvor vi får mest for pengene.
Og vi skal ikke gøre det for ligesom at sige, at det lyder godt med en helbredsundersøgelse til alle.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-03-11:
Jeg vil da gerne starte med at takke hr. Naser Khader for den store tillid, der udvises, og jeg forstår, at bekymringen på ministerbemyndigelsen alene går på det tilfælde, at der skulle komme en ny regering.
Jeg vil gøre alt for at gøre den bekymring til skamme.
Men må jeg så ikke sige i øvrigt om forslaget her, at jeg tror, der er lidt misforståelser, og dem ser jeg så frem til at vi kan få afklaret under udvalgsarbejdet.
For hensigten med lovforslaget er jo ikke, at jeg nu skal sidde og lege geografiundervisning og fra dag til dag fylde en kurv med lande op, som stiller patienterne i en eller anden anderledes situation fra den ene dag til den anden.
Nej, hensigten er med forslaget, sådan som fru Else Theill Sørensen jo også meget præcist sagde det, at sikre status quo. Det her handler jo ikke om at forhindre, at patienterne skal have billigere medicinpriser.
Det her handler sådan set om at sikre, at det tilskud, patienterne får til deres medicin, ikke påvirkes, formentlig negativt, af, at EU senere på året udvides med ti nye lande.
Vi har jo, som ordførerne også har været inde på det, et medicintilskudssystem, der baserer sig på, at vi regner med nogle europæiske gennemsnitspriser, og på det grundlag har vi så i øvrigt også en prisgarantiaftale med branchen.
Hvis den geografi, vi beregner gennemsnitsprisen på, den 1. maj pludselig udvides med en række øst- og centraleuropæiske lande, der muligvis har lavere medicinpriser, så betyder det, at gennemsnittet for udregning af tilskuddet falder.
Så må man forudse, at den prisaftale, vi har med branchen, opsiges, og så kaster vi altså de danske patienter ud i en uvis fremtid.
Så det er sådan set for at undgå, at udvidelsen skal have negative konsekvenser for patienterne, at vi stiller op med lovforslaget her.
Det er også svaret til fru Grete Schødts, som spørger, hvilke konsekvenser det får.
Det får ingen konsekvenser.
Hvis ikke vi vedtager det her lovforslag, så vil udvidelsen den 1. maj få konsekvenser for de danske patienter.
Det siger jeg, fordi jeg meget gerne vil slå fast, hvad hensigten med forslaget her er.
Før jeg kom her i dag, troede jeg, og det tror jeg sådan set stadig væk,
at det ville være et rent teknisk lovforslag, hvor jeg fornemmede, at alle i ordførerindlæg af 10 sekunders varighed ville sige, at man selvfølgelig går ind for det.
Alle må jo være enige om, at vi af hensyn til patienterne ikke skaber usikkerhed på baggrund af EU-udvidelsen, som sådan set er sat i verden for at forfølge nogle helt andre formål.
Jeg både håber og tror på, at vi i et konstruktivt udvalgsarbejde, som regeringen selvfølgelig også går ind i, kan afklare de misforståelser, der måtte være, sådan at vi kan ende op med at vedtage den her lovgivning i et enigt Folketing.
Naser Khader (RV), 2004-03-11:
Men muligheden er der, og det er det, vi gør opmærksom på.
Det er vigtigt at gøre opmærksom på problemstillingen.