runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2002-12-06:
Fru Pia Gjellerup siger, at man skal have lidt inspiration til at søge arbejde.
Jeg kan forstå på fru Pia Gjellerup, at inspiration til at søge arbejde er, at en familie bliver trukket 1.000 kr. Jeg troede sådan set, at kontanthjælpen allerede i dag var så lav, at der var rigelig inspiration til at søge arbejde.
Det er ikke, fordi de synes, de lever godt på kontanthjælp, at de ikke har arbejde, det er sådan set, fordi de ikke har kunnet få noget arbejde.
I selve forslaget, som det er fremsat i Folketinget, har man jo også selv fra forligspartierne regnet med, at det kun er omkring en tiendedel af de ramte familier, der vil kunne udnytte muligheden for at tjene det beløb, der gør, at de ikke går ned i indkomst. Så jeg vil godt høre, hvordan fru Pia Gjellerup vil skaffe det arbejde til dem, der er på kontanthjælp, og hvorfor fru Pia Gjellerup mener, det er i orden, at man straffer de arbejdsløse for, at der ikke er arbejde, i stedet for at sikre, at der bliver arbejde.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2002-12-06:
Jeg fik før ikke svar på mit spørgsmål, om det ikke er et problem, at den socialdemokratiske politik for yderområder, for de decentrale regioner, er, at man giver nogle tilskud, men samlet set bliver regionerne altid ramt af, at man næsten tager dobbelt så meget i form af skatter og afgifter, som man giver i særlige hjælpepuljer.
En anden ting, jeg heller ikke fik svar på, var, hvor man ville hente de der 70 mio. kr. i ændringsforslag nr. 697.
Der er 70 mio. kr., som er ude at svømme.
Nu har fru Pia Gjellerup sagt, at de skulle tages fra en konto, der står i nul.
Hvor skal de tages henne?
Er det på miljø, er det på natur, eller hvor er det egentlig, man vil tage de 70 mio. kr.?
Pia Gjellerup (S), 2002-12-06:
Fru Line Barfod spørger: Hvorfor kun et lille fodfæste og ikke et stort fodfæste?
Ja, vi vil i Socialdemokratiet selvfølgelig meget gerne se, at mennesker, der er på kontanthjælp, reelt får mulighed for et stort fodfæste på arbejdsmarkedet.
Men det, der tilsyneladende er hemmeligheden bag det, der er mekanismen i kontanthjælpsloftet, er, at der faktisk kun skal et lille fodfæste til, før man ikke mere berøres af kontanthjælpsloftet.
Derfor er det nødvendigt - det er også stærkt inspirerende - at komme ind på arbejdsmarkedet, ikke nødvendigvis så forfærdelig meget, men komme ind på arbejdsmarkedet, og så bliver man derfra i meget høj grad sin egen herre.
Det synes vi er en god kombination og inspiration
at lægge ind i kontanthjælpssystemet. Så vil jeg gerne principielt sige, at det, vi jo har lagt til grund for en række af de muligheder, vi har brugt for at indrette et velfærdssystem med de økonomiske overførsler, er at tage udgangspunkt i husstandens økonomiske formåen, og det mener vi er fornuftigt at lægge til grund. Det er en meget stor principiel beslutning, at man individualiserer alt - og det er vi faktisk ikke parat til sådan bare at lange ud med venstre hånd under en finanslovdebat.
Hr. Ulrik Kragh har bemærket, at vi gerne vil have fjernet det administrative bøvl i forbindelse med det tvungne frie valg, som regeringen har lagt ud over store dele af ældreomsorgen. Det er vigtigt at få understreget det tvungne frie valg, for det er jo det, der udløser nogle fuldstændig vanvittige omkostninger for at kunne komme i nærheden af at blive en berettiget til at modtage de penge, som skulle gå til de ældre og ikke til administration.
Det er uacceptabelt, og det er det, vi gerne vil have lavet om, og jeg tror ikke, at pressen egentlig savner historier og dokumentation.
Nu kunne jeg forstå, at fru Inge-Lene Ebdrup jo synes, at det er nok at læse en artikel.
Her er der hundrede artikler, så der er nok dokumentation, men det synes jeg altså i øvrigt, at man kan finde sagligt belæg for også uden for aviserne.
Så til hr. Peter Christensen, der er meget ked af, at skattetrykket faktisk er blevet holdt i ro under SR-regeringerne, og det kan han blive ved med at være ked af.
Men det er hr. Peter Christensen uenig i, og det er der bare at sige det til, at vi er uenige.
Peter Christensen (V), 2002-12-06:
Der er desværre opstået en misforståelse.
Pludselig bliver jeg anklaget for at ville bortforklare, at Socialdemokratiet ønsker at øge skattebyrden med 1,5 mia. kr.
Det ønsker jeg vitterlig ikke at bortforklare, men nærmere forklare, at sådan er det.
Jeg ønsker da ikke at bortforklare, at Socialdemokraterne med det her forslag nu pludselig bare vil ramme enkelte udvalgte grupper.
Det er f.eks. bilejerne.
Det er en enkelt udvalgt gruppe, men det er i hvert fald i min optik en stor gruppe.
De skal så til at betale mere i grøn ejerafgift og vægtafgift.
Det ønsker jeg ikke at bortforklare, det kunne aldrig falde mig ind.
Men jeg er nødt til at spørge tredje gang, og det bliver så sidste gang, jeg har mulighed for at spørge om det, om retssikkerheden for skatteborgerne.
Jeg fik ikke noget svar.
Man skal betale, selv om man vinder en skattesag, og Socialdemokraterne har så åbenbart ikke tænkt sig at komme med andre forslag, der kan øge retssikkerheden for de danske skatteydere.
Ulrik Kragh (V), 2002-12-06:
Ældreområdet blev i år jf. valgløfterne tilført 0,5 mia. kr. til indførelse af det frie valg.
Det gjaldt frit valg til ældreboliger, også i en anden kommune, frit valg af hjemmehjælper og frit valg af hjemmepleje.
Nu vil Socialdemokraterne med ændringsforslag nr. 666 fjerne 100 mio. kr. i omkostninger til, hvad de kalder administrativt bøvl på ældreområdet.
Så vil jeg gerne spørge fru Pia Gjellerup: Er det det frie valg af ældrebolig, der skal fjernes, er det det frie valg af hjemmehjælper, er det det frie valg af hjemmepleje, som Socialdemokraterne vil fjerne?
Er meningen, at de ældre skal tilbage i formyndersamfundet, hvor man kan tage det tilbud, kommunen vil have, og så må man ellers bare håbe, at det er noget, der passer ind i den form for hjælp, man synes, man gerne vil have?
Line Barfod (EL), 2002-12-06:
Fru Pia Gjellerup svarede for lidt siden fru Pernille Rosenkrantz-Theil, at grunden til, at man syntes, det var fornuftigt at skære ned på kontanthjælpen til de familier, der har mindst, var, at så fik de en mulighed for at få et lille fodfæste på arbejdsmarkedet.
Hvorfor ikke give dem mulighed for at få et større fodfæste på arbejdsmarkedet og støtte Enhedslistens forslag om, at der ikke skal ske modregning?
Hvis den ene ægtefælle får arbejde, så skal der ikke modregnes i den andens kontanthjælp.
Det ville for alvor give mulighed for, at man langsomt kan få en større og større tilknytning til arbejdsmarkedet.
Samtidig kunne man jo så også kigge på at sikre, at der bliver større muligheder for ligestilling, ved at hver har ret til at have sin egen indkomst, og at man ikke kan risikere at komme i den situation, at man er afhængig af en andens indkomst.
Jeg ville godt høre, hvad Socialdemokratiets helt grundlæggende holdning er til det, om man skal have ret til at have sin egen indkomst, eller om det skal være sådan, at ægtefæller sådan generelt skal til at modregnes i hinandens indkomst.
Pia Gjellerup (S), 2002-12-06:
Hr. Troels Lund Poulsen har det samme problem som flere andre af dem, der gerne vil være faddere til ældrechecken.
De har nemlig ikke kunnet forklare os, hvad det er for mennesker.
Der må jo være nogle lidt karakteristiske grupper blandt 120.000.
Hvad er det for nogle mennesker, der modtager checken?
Vi kan faktisk konstatere nogle karakteristiske grupper, som ikke modtager den, nemlig bl.a. alle de mennesker, som har arbejdet et langt liv på det danske arbejdsmarked.
De modtager den ikke.
Vi kunne også nævne flere andre grupper, og det er nogle, hvorom vi kan sige, at det måske er lidt pudsigt.
Derfor er vi jo gået efter, hvad det så er for nogle grupper, der modtager den.
Det kan vi stadig ikke få at vide.
Der er ingen, der kan svare på det.
Finansministeriet kan ikke, Socialministeriet kan ikke, hr. Kristian Thulesen Dahl har heller ikke benyttet lejligheden til det, og hr. Troels Lund Poulsen har heller ikke benyttet lejligheden til det.
Så man står indtil videre med et postulat, der siger, at der er nogle, der er de svageste.
Men er det kun økonomi?
Er det ikke også omsorg, er det ikke også et spørgsmål om helbred?
Og hvad er det så for en økonomi?
Er det kun den udbetalte, eller er det også den formue, man har?
Jeg synes, at regeringen selv indrømmer det - og det vil jeg gerne sige er klædeligt - ved at skrive i aftalen sammen med Dansk Folkeparti, at man nu bagefter vil undersøge nærmere, hvem det er, der kunne være de rette for denne målgruppe.
Derfor har vi lagt vægt på, at man bredte det ud til i denne her omgang at handle om mennesker, der også havde adgang til at få helbredstillægget.
Det synes vi faktisk er mere rimeligt, når vi taler om svage ældre.
Så har hr. Peter Christensen en lang række bortforklaringer, som man må tolke derhen, at det sådan set ikke er skattetrykket, hr. Peter Christensen er bekymret over, det er nogle enkelte udvalgte grupper, som efter Socialdemokratiets mening også skal bidrage til at betale til det danske velfærdssamfunds finansiering.
Og dér mener vi ikke, at det er rimeligt, at man f.eks. laver særlige skattefritagelsesordninger ved domstolene, som man i øvrigt har advaret imod fra alle verdenshjørner.
Til hr. Thor Gunnar Kofoed vil jeg bare sige: Jeg vil meget gerne tage det som en garanti fra hr. Thor Gunnar
Kofoed, at vi får løst problemerne på Bornholm - det tyder besvarelsen fra regeringen ikke på.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2002-12-06:
Jeg kunne forstå på fru Pia Gjellerups svar til hr. Henrik
Vestergaard, at man ville hente 70 mio. kr. i forbedrede støtteordninger.
Den konto står i nul, så man må jo sige, at der ikke er noget nyt i Socialdemokratiets politik på dét område.
Så den anden ting med regionalpolitiske tiltag: Man har været så meget fin at give et tilskud til Bornholm på 15,3 mio. til ting, som er ved at blive løst af denne regering.
Når man så ser på afgiftpakken, giver man meget fint 15,3 mio. kr., men man tager rent faktisk omkring 20-25 mio. kr. i nye skatter og afgifter.
Er det den måde, man laver regionalpolitik på?
Peter Christensen (V), 2002-12-06:
Først kan jeg ikke lade være med lige at kommentere det svar, hr. Søren Gade fik fra fru Pia Gjellerup, hvor Socialdemokratiet igen og igen holder fast i skattetrykket.
Det er absolut en af grundene til, at regeringen har et skattestop, nemlig at vi vil sikre, at man ikke på den måde kan øge den samlede beskatning af danskerne og gemme det under en eller anden forklaring omkring skattetryk.
Men mit spørgsmål går stadig væk på den fulde omkostningsdækning i skattesager.
Det er korrekt, at Socialdemokratiet hele tiden har haft den holdning, at man skal betale, selv om man har fået ret.
en højere retssikkerhed som skatteborger i det her land.
Jeg har ikke kunnet finde noget.
Troels Lund Poulsen (V), 2002-12-06:
Jeg vil gerne sige tak til fru Pia Gjellerup for en tydelig tilkendegivelse omkring ældrechecken, og jeg vil sige til fru Pia Gjellerup, at Socialdemokratiet nu har tilkendegivet, at man mener, at der er 200.000 ældre, der er særdeles svage, og jeg kan forstå på fru Pia Gjellerups svar, at det så er omkring 2.000 kr., man ønsker at give i ældrecheck til dem.
Så er mit spørgsmål til fru Pia Gjellerup, om hun selv synes, at det er et beløb, der er værd at bryste sig af, når vi taler om den allersvageste gruppe af ældre, og om man ikke hellere synes, at man skulle give et større beløb til dem, som forslaget fra regeringen går ud på.
Ole Sohn (SF), 2002-12-06:
Af hensyn til almindelig anstændighed vil jeg gerne bede hr. Kristian Thulesen Dahl om at gå herop på talerstolen og gøre opmærksom på og bekræfte, at hr. Kristian Thulesen Dahl har meddelt, at Dansk Folkeparti overvejer at stemme for Enhedslistens forslag.
Jeg mener, det er meget, meget afgørende for almindelig pli og anstændighed, at hr. Kristian Thulesen Dahl bekræfter, hvad han over for finansordførerne har meddelt, ellers hører alting op.
Det er, om man har gjort sig overvejelser over, hvilke katastrofale konsekvenser Dansk Folkepartis medvirken til straffeaktionen har over for de amter, som nødtvungent og af økonomiske problemer har ønsket at lade skatten stige for at redde fire sygehuse.
Det eksempel her drejer sig om Vestsjællands Amt, men Århus Amt er i samme situation.
Man medvirker i den grad via straffeaktionen til nedlæggelse af sygehuse.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-12-06:
Først til fru Line Barfod, som i sidste runde filosoferer lidt over det her med, om man nu virkelig hjælper dem, der har hjælp behov, eller om det bare er et skalkeskjul for noget andet og ting og sager.
Jeg har redegjort for rækken af tiltag, som vi gør, da vi indgår finanslovaftalen for indeværende år, og da vi indgår finanslovaftalen for i år.
Rækken af tiltag, vi har prioriteret, ligger i det væsentligste på social- og sundhedsområdet for lige præcis at prioritere nogle grupper i det danske samfund, som vi mener enten har meget lidt, som er i en svag situation, eller f.eks. er folk, der venter på at komme på sygehus osv. osv.
Det er inden for de områder, vi jo hovedsagelig har prioriteret vores indsats, og det mener vi trækker i den rigtige retning.
Dertil er vel også at sige, at det stadig står klart for mig, da hr. Frank Aaen i sin tid som finansordfører for Enhedslisten stod heroppe på talerstolen for jo ikke så forfærdelig mange år siden og forklarede, hvordan uligheden var vokset i 1990'erne under hr. Nyrup Rasmussens ledede regeringer, og hvordan Enhedslisten var fuldstændig klar over det.
Selv om man var parlamentarisk grundlag for en socialdemokratisk ledet regering, så var uligheden altså blevet større i samfundet. Vi prøver i al beskedenhed at give et bidrag til, at nogle af de grupper, vi mener virkelig har hjælp behov, også får det.
Så vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen, som kommer herop igen, omkring BST, at vi gør en indsats på det her område, og vi vil forhandle om det.
Vi vil også forhandle med regeringen om det, og vi må se, hvor langt vi kan komme.
Vi vil skubbe på, men det er klart, at jeg ikke heroppefra vil afsløre detaljer om, præcis hvad vi vil forlange på det område.
Men vi har jo altså sagt i den tidligere bemærkning, at vi ikke ønsker, at det bare står stille, og at der ikke sker noget.
Og dermed står de tidligere udtalelser, der også er kommet fra vores ordfører på området, selvfølgelig til troende som partiets politik.
Så til fru Lissa Mathiasen omkring de personlige tillæg:
Jeg håber da altså, at fru Lissa Mathiasen og Socialdemokratiet er enige i det, vi har foretaget her og synes, det er godt, at vi nu har fået retskrav ind for pensionisterne på tre vigtige områder, hvor pensionisterne altså ikke skal forskelsbehandles...
Line Barfod (EL), 2002-12-06:
Den optræden, Dansk Folkeparti har i spørgsmålet om Den Sociale Pensionsfond, virker noget besyndelig.
Når man er ude til stormøder med pensionister og andre, raser man imod det folketingsflertal, der overfører penge.
Det samme ser vi jo på en lang række andre områder.
Når vi fra Enhedslistens side fremsætter forslag, der kan hjælpe dem, der har mindst her i samfundet, og forslag, som ifølge Dansk Folkepartis valgløfter også skulle være Dansk Folkepartis politik, så siger Dansk Folkeparti godt nok et, når man skal stå på talerstolen, men når man skal trykke på knapperne, er det noget helt andet.
Kunne hr. Kristian Thulesen Dahl fortælle os, om det overhovedet er muligt at få Dansk Folkeparti til at stemme for forslag, der stemmer med Dansk Folkepartis politik på området, hvor det handler om at hjælpe dem, der har mindst?
Henrik Sass Larsen (S), 2002-12-06:
Men er det ikke sådan, at man nu har indgået denne her musefældeklausul med regeringen, som medfører, at uanset hvad man finder på inden for det her finansår, som måtte koste 10 kr. mere, så er man nødt til at gå hen og spørge Venstre og De Konservative først, hvis man vil bruge pengene?
Og at det endda også er sådan, at Dansk Folkeparti bakker regeringens skattestop op fuldt ud
, så hvis vi endda fandt finansiering for det ved at lægge om på skatter eller andet, ja, så måtte man heller ikke gøre det.
Derfor kan man jo ikke fortænke os i, at vi synes, der er tale om lidt økonomisk blokpolitik her.
Jeg ved, at Dansk Folkeparti tidligere har klaget lidt over, at man ikke rigtig blev inviteret til forhandlinger, men det bliver jo nogle ret kedelige forhandlinger, vi får, når Dansk Folkeparti ikke er i stand til at bruge så meget som en femøre.
Derfor vil jeg høre, om ikke man kan bekræfte det.
Og så lige til sidst: Det her med satspuljen...
Lissa Mathiasen (S), 2002-12-06:
Et er, at man fra Dansk Folkeparti på den ene side siger ét og gør noget andet, men man kan spørge, hvor klogt det er at blive ved med at genbruge den metode.
Det undrede mig i hvert fald lidt at høre hr. Thulesen Dahl herfra stå og glæde sig over, at der nu rent faktisk bliver lagt op til forbedringer for pensionisterne i form af tilskud til tandproteser, briller og fodpleje og så fremdeles.
her i foråret
Der må man sige, at der sagde man ét og gjorde noget andet.
Hr. Thulesen Dahl forsvarede, at man fra Dansk Folkeparti støttede, at pensionisterne, de økonomisk dårligst stillede, skulle have de her ting.
Hvad skete der?
Man gik ind og lavede en aftale med regeringen, hvor man rent faktisk fjernede 150 mio. kr. lige nøjagtig beregnet til de her mennesker.
Derefter har man så lavet en aftale nu, og det er den, som vi også hørte hr. Thulesen Dahl rose sig af.
Jeg tror, det fremmer forståelsen hos landets pensionister, når man gør det på den måde.
Men jeg vil godt spørge hr. Thulesen Dahl: Hvordan kan det være, at de personer, som rent faktisk har behov for diætkost, lægeordineret diætkost, ikke skal have lidt af det tilbage, som man rent faktisk tog fra dem ved sidste finanslov?
Bjarne Laustsen (S), 2002-12-06:
Om det ender med at blive en god og lys dag for arbejdsmiljøet afhænger af, om vi kan stole på Dansk Folkeparti.
Derfor vil de fire partier - som består af Socialdemokratiet og Enhedslisten, SF og De Radikale - fremsætte et beslutningsforslag, der simpelt hen kort og godt siger, at man genindfører den plan, som den gamle SR-regering havde.
På den måde kan Dansk Folkeparti jo vise, om de er troværdige ved at stemme for sådant et beslutningsforslag.
Jeg mangler endnu en gang bare lige at få bekræftet, om Dansk Folkeparti ville stemme for et sådant beslutningsforslag, for så lever man op til det, man har sagt.
Men vi har bare ikke set det i de her forhandlinger, vi har haft indtil nu.
Dansk Folkeparti har tidligere sagt, at det var et midlertidigt stop.
Man har overhovedet ikke arbejdet på at få BST genindført, tværtimod har man stemt for alle de negative forslag, som regeringen er kommet med.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-12-06:
Først til hr. Ole Vagn Christensen.
Det er fuldstændig rigtigt, at vores udgangspunkt jo var, at vi mente, at der blev gjort for lidt for turismen, specielt i yderområderne.
Det var sådan set derfor, man i den afsluttende finanslovaftale med Dansk Folkeparti har indføjet, at der skal afsættes nogle flere midler.
Men udgangspunktet for, at vi ønskede, at der blev sat penge af til en styrket indsats for turismen i yderområderne, var lige præcis, at vi syntes, der manglede en indsats dér.
Ellers giver det jo heller ingen mening, at vi fik indsat 10 mio. kr. dér.
Hr. Ole Vagn Christensen var også inde på, hvad man i øvrigt gør for yderområderne.
Det har jo optaget os ganske meget, og jeg er overbevist om, at hr. Ole Vagn Christensen har læst aftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Deri er der et rimelig stort afsnit, der lige præcis handler om yderområderne, fordi det har været vigtigt at fokusere på, at der skal ske noget på det område.
Så jeg vil bare sige, at vi sætter fokus på det.
Og jeg har også - nu er fru Pia Gjellerup tilbage - i tidligere svar gjort rede for, at når vi definerer yderområder, så er det efter den definition, der er i Erhvervsministeriets rapport om emnet, og det er ikke Odense. Til hr. Ole Sohn vil jeg sige, at jeg ikke på Finansudvalgets møde har sagt, at jeg efter drøftelse med finansministeren gjorde mig overvejelser.
Jeg sagde, at jeg gjorde mig overvejelser om at stemme for nogle ændringsforslag.
Og det har jeg sagt her flere gange, at jeg gjorde i går.
Det er der ikke noget hemmeligt i.
Det skal være fuldstændig klart, ja, som dagen er lys, for Folketingets medlemmer, at sådan er det.
Så der er ikke noget forsøg på at skyde noget fra sig her, tværtimod.
Når vi overvejede det, var det, fordi vi synes, det er et rigtigt ændringsforslag.
KL. 16.25 Men jeg må altså stadig sige, at det undrer mig meget, at Socialdemokratiet ikke kommer op og siger, om man med den svingende melding, der har været i løbet af dagen, i virkeligheden er på vej væk fra det lovgrundlag, der ligger omkring Den Sociale Pensionsfond.
Det er jo det, der er det politisk interessante i det her.
Det er jo det, der er interessant i forhold til fremtiden, om vi kan operere med, at der begynder at være et flertal i Folketinget for noget andet, eller der stadig væk er et meget stort flertal her i Folketinget for at bevare den ordning, som den er nu.
Så må jeg komme tilbage til fru Line Barfod.
Line Barfod (EL), 2002-12-06:
Det er jo tydeligt for enhver at se, hvad det giver af problemer, når man siger, at man gør ét og har en politisk holdning, og det så er noget helt andet, man gør, når det kommer til stemmeknapperne.
Og det har vi jo kunnet konstatere adskillige gange med Dansk Folkeparti.
Jeg kunne heller ikke lade være med at undre mig, da jeg hørte hr. Kristian Thulesen Dahl i et af de tidligere indlæg tale om, at Dansk Folkeparti hjælper svage grupper.
Det er rigtigt, der er nogle enkelte forslag, som Dansk Folkeparti har været medvirkende til, der hjalp nogle af dem, der har mindst i samfundet.
Ellers er de, der har fået mest ud af den regering, vi har fået med støtte fra Dansk Folkeparti, altså erhvervslivet og de, der har mest.
Men det kan selvfølgelig være, at Dansk Folkeparti mener, at det er de svage grupper i samfundet, dem, der skal have flere milliarder i skattelettelser. Så til spørgsmålet omkring sundhedsvæsenet.
Der har vi jo fra Enhedslistens side stillet et forslag om, at der skal bruges 3 mia. kr. til social- og sundhedspersonalet til at sikre ordentlige arbejdsforhold og til at sikre ordentlige lønforhold, så man kan fastholde personalet.
Det kunne være med til at forbedre forholdene på sygehusene og også hjælpe de medicinske patienter, der ofte er ældre.
Hvordan stiller Dansk Folkeparti sig til at forbedre sundhedsvæsenet på den måde?
Ole Sohn (SF), 2002-12-06:
Jeg tror, vi bliver nødt til at spørge på en anden måde.
Kan hr. Kristian Thulesen Dahl bekræfte, at han over for Folketingets øvrige finansordførere i går meddelte, at Dansk Folkeparti overvejer at stemme for fire eller fem forskellige forslag efter drøftelse med finansministeren, fordi de skulle ligge uden for den aftale, man havde lavet, og at man gerne ville høre, hvordan vi andre stillede os.
Vi er jo ikke novicer.
Vi ved udmærket godt, at hvis primært Socialdemokratiet meddelte, at de nok skulle stemme for regeringens holdning til Den Sociale Pensionsfond, så havde I fået lov at få frit løb.
Sådan er virkeligheden jo.
Og det er helt fair at have den holdning.
For er det ikke tilfældet, så bærer hr. Kristian Thulesen Dahl selv ved til, at der bliver et vedvarende misforhold parlamentarisk set, og det tjener intet formål, og det tjener ikke noget som helst til gavn, heller ikke Dansk Folkeparti i længden.
Så jeg synes, at hr. Kristian Thulesen Dahl skal bekræfte, at han har lavet en aftale med finansministeren.
Jeg ved udmærket godt, at Venstres og De Konservatives ordførere ikke kendte noget til den, men vi er nødt til at få det bekræftet herfra, for det var det, vi fik at vide i går.