Marianne Jelved (RV), 2002-04-17:
Det er mig en stor glæde, at VK-regeringen har overtaget »Danmark 2010« - den plan, som især Venstre så fornøjeligt kaldte den radikale blankocheck til parløb med Nyrup til 2010.
Nå, spøg til side.
Det Radikale Venstre er enig i, at kommuner og amter skal holde skatterne i ro; det var også den tidligere regerings ønske år efter år.
Det Radikale Venstre er enig i, at der skal være kort snor i stigningen i det offentlige forbrug; det var også den tidligere regerings ønske.
I alt dette er der intet nyt.
Det nye er, at den nye regering har indført et skattestop.
Det lyder egentlig så fascinerende med et skattestop, men det betyder principielt, at skatter og afgifter ikke følger pris- og lønudviklingen, og det betyder også, at for at kunne få et tilpas stort overskud, så man kan afdrage gælden, således som VK-regeringen har tilsluttet sig, må man lade udgifterne følge en ganske bestemt linje. Med et skattestop stilles der altså større krav til udgiftspolitikken, hvis man vel at mærke vil følge den politik, som »Danmark 2010« anviser.
Skattestoppet koster altså noget, det er ikke gratis, det betyder i hvert fald en nedskæring af udgifterne i størrelsesordenen 1,5-2 mia. kr. alene på grund af skattestoppet.
Det har vi også noteret os af en lang række lovforslag, som regeringen har fået behandlet i Folketinget, f.eks. dele af finansloven, folkeoplysningsområdet, afskaffelse af den fri ungdomsuddannelse og afskaffelse af modersmålsundervisning.
Selv det var begrundet med, at man skulle spare ca. 60 mio. kr. Næste år, altså 2003, vil også være præget af det, eftersom skattestoppet fortsætter, og derfor bliver der også til næste år brug for at finde besparelser til at finansiere alene skattestoppet, og der er mange andre ting, som også kræver besparelser.
Det kender vi også fra tidligere år.
Jeg forventer ikke, at regeringen i dag vil løfte sløret for sine overvejelser i denne sammenhæng, heller ikke hvilke ændringer regeringen påtænker at give kommunerne, om jeg så må sige, for at kommunerne kan løfte den opgave, som det er at føre en meget stram økonomisk politik.
Men jeg noterer mig, at regeringen har et fast støtteparti, der indtil nu har støttet regeringen i ét og alt.
Det er også noget nyt, det er nye tider.
De krav, der er til den kommunale økonomi, er meget store.
Kommuner og amter vil blive tvunget til at føre
en meget, meget stram økonomisk politik, skattestop eller ej,
men skattestoppet understreger det.
Situationen er meget forskellig kommunerne imellem.
Der er f.eks. meget forskellige udviklinger på børneområdet, og derfor er en af de store opgaver, som uanset regeringens farve er svær, at se kommunerne under ét.
Det er også meget svært at forklare vælgerne, hvad det egentlig er for en situation, som Folketinget, regeringen og politikerne er i.
Det store spørgsmål er, i hvert fald som jeg ser det, om Dansk Folkeparti vil og kan stå distancen på dette område. Jeg har ikke forstået finanslovaftalen mellem Dansk Folkeparti, Venstre og De Konservative som omfattende lige nøjagtig kommuneaftalen, men en lang række ting indgår selvfølgelig i kommuneaftalen, som hr. Knud Erik Kirkegaard var inde på, så derfor bliver det spændende, om Dansk Folkeparti står distancen.
Så vil jeg godt sige, ligesom hr. Knud Erik Kirkegaard gjorde, at på ét punkt er vi enige.
Man behøver ikke nødvendigvis sige noget fra talerstolen her i dag, men kunne det ikke tænkes, at der kunne være brug for flere slags flertal, fordi opgaven er så kompliceret og i virkeligheden temmelig barsk?
Det Radikale Venstre er enig i de overordnede rammer for opgaverne for kommunerne.