Frank Dahlgaard (KF), 1999-05-07:
Det er glædeligt, at et stort flertal af partier og et stort flertal i Folketinget har kunnet enes om denne her reform på elområdet, som jo lægger helt nye linjer for fremtiden på elforsyningen.
Nu bliver det fri prisdannelse.
Det bliver et frit marked.
Inden udgangen af år 2002 kan alle frit vælge elleverandør, ikke bare de store industrivirksomheder, men også helt ned til den enkelte forbruger, og det kommer til at foregå i et tempo, som er hurtigere, end nogen af os havde forestillet os for bare et halvt år siden.
Det er Det Konservative Folkeparti selvfølgelig særdeles tilfreds med. Reformen indebærer, at den hidtidige - lad os bare sige det - planøkonomi afløses af fri konkurrence.
Det gamle prisdannelsesprincip: hvile i sig-selv og det, at man lagde omkostningerne oven på hinanden og regnede sig frem til en pris, forsvinder, og vi får en fri prisdannelse, sådan som vi heldigvis har det på de fleste andre områder i den danske økonomi.
Det får vi også her.
Vi får dermed øget konkurrence, der giver rationaliseringsgevinster, som sammen med lavere producentpriser fra elværkerne i sig selv vil føre til billigere elektricitet.
Så er der ting med afgifter, som peger den anden vej.
Det ved jeg godt.
Men alt i alt bliver tingene nu produceret og distribueret mere effektivt og omkostningsbevidst.
Sådan er kapitalismen, og det er en af de helt væsentlige og gode ting ved den.
Sådan skal det være.
Det er Det Konservative Folkeparti selvfølgelig også tilfreds med. Og vi får et uafhængigt energitilsyn.
Og så undgår vi beskatning af de påståede store milliardformuer i form af en eller anden engangsskat, som man diskuterede så meget i efteråret.
Det er helt fint. Vi får et grønt marked for el med konkurrence inden for dette marked, som betyder, at de mere økonomisk effektive producenter inden for miljøområdet overlever og de andre ikke gør det.
Så også på dette grønne marked bliver der konkurrence i løbet af nogle år.
Og statens tilskud til vedvarende energi, vindmøller m.v. falder væk og erstattes af, at det kommer oven i prisen.
Det finder vi også er godt.
Vi finder det også godt, at aftalen løber til 2003, og at parterne derefter står frit.
Det er ikke bare ud fra nogle politiske betragtninger, men fordi vi nu kommer ud i en fri konkurrence, hvor vi selvfølgelig ikke præcis kan sige, hvad der sker.
Det kan være, at der sker et eller andet, hvor vi - måske et meget bredt flertal i Folketinget - siger, at det var ikke det, vi havde forestillet os, og så kan vi justere.
Vi får så også disse kvoter, begrænsninger på elproduktionen med CO2-kvoter.
Det er jo ikke den del af aftalen, som vi er allermest begejstrede for fra konservativ side, men den er dog udformet på en måde, som vi finder, vi og branchen kan leve med, for den er fleksibel, og det er også et nøgleord for nutiden og fremtiden.
Så helt overordnet og grundlæggende er Det Konservative
Folkeparti
glad for det her, og vi er helt klart med i forliget.
Hvordan kunne vi være andet, når det drejer sig om liberalisering, fri prisdannelse og den fornuftige måde at køre økonomi på?
Vi er også tilfredse med, at energi- og miljøministeren for ganske nylig - kan jeg forstå - gennem Nordisk Ministerråd har spillet ud med et initiativ om at ville skabe et marked først og fremmest inden for Norden, de nordiske lande, med en handel med CO2-kvoter, og jeg vil da gerne bede ministeren bekræfte det og måske fortælle lidt udbyggende om, hvad der ligger i det.
Det finder vi er et godt initiativ.
Det er naturligt at tage udgangspunkt i Norden, som er langt fremme med liberalisering.
Vi er vel egentlig det af de 5 nordiske lande, der er længst tilbage eller er kommet sidst med, men vi finder, at det er en god start, og det skal så gå videre inden for EU og så brede sig.
Her kan vi være foregangsland, og det er fint.
Men så må jeg sige, ligesom også Venstres ordfører har gjort det, at der er nogle problemer i det her.
Det er jo et meget stort lov- og sagskompleks, og det er kompliceret.
Der har været rejst indvendinger fra elbranchens side om, at eksisterende virksomheder ikke får de samme gode muligheder som nye aktører på markedet, og det vil vi gerne have undersøgt nærmere, for det vil jo i givet fald ikke være en fri og lige konkurrence, sådan som det skal være, også efter reglerne inden for EU om det indre marked; altså fri og lige konkurrence, konkurrence på lige vilkår.
Vi skal også have løst problemet endeligt omkring vindmøllerne, hvor situationen er den i branchen, at det opfattes, som om der fra nu af og frem til årsskiftet i overgangsfasen er endnu strammere betingelser, end der vil være derefter, altså når reformen træder i kraft.
Det har da ikke været meningen med det hele, og dér tror jeg, at vi har en fælles interesse
i at få løst de problemer.
Så må jeg på linje med, hvad Venstres ordfører gjorde gældende, sige, at der jo er rejst anfægtelser om lovgivningen her i forhold til grundloven og grundlovens § 73.
Det er den, der siger noget om ekspropriation.
Der er rejst spørgsmål om, hvorvidt lovgivningen indeholder begrænsninger i råderetten, som altså går ind i ejendomsretten, og der har vi fået et, jeg ved ikke, om det hedder responsum, men et notat fra Justitsministeriets Lovafdeling, der siger, at det må anses for at være i orden og inden for grundlovens rammer, og vi har bedt om at få den sag lidt mere uddybet.
Så har vi fået et notat fra Kammeradvokaten, som siger, at det her vil han helst ikke vurdere, for han har faktisk været ganske meget med i arbejdet og rådgivet Justitsministeriet, og hvis han skal til at vurdere resultatet af sin egen rådgivning, så er han i virkeligheden inhabil.
Jeg ved ikke, om han direkte bruger ordet inhabil, men det er det, der ligger i det.
Vi er fra konservativ side bekymrede for det her.
Vi ønsker ikke at medvirke til en lovgivning, som kan kritiseres for at være i strid med grundloven.
Og vi husker endnu en minister fra denne regering eller fra hr. Poul Nyrup Rasmussens regering - det var så før valget -
nemlig undervisningsministeren, der også stod på denne talerstol, ligesom miljø- og energiministeren gør det nu, og sagde, at han følte helt klart og var overbevist om, at det var inden for grundlovens rammer.
Det var omkring Tvindsagen.
Men det var det ikke.
Der kom en domstolsprøvelse.
Den situation har vi i Det Konservative Folkeparti ikke lyst til at blive bragt i; derfor ønsker vi, at der på en eller anden måde kommer en tredjepartsvurdering af lovforslaget om, hvorvidt det rummer grundlovsstridige formuleringer.
Og Kammeradvokaten er ikke habil i den sag.
Her står vi fuldstændig på linje med de bekymringer, som Venstres ordfører har gjort gældende.
Så har vi noteret os, at der er en forståelse for, at der kan justeres i lovforslagene hen ad vejen, måske nu her i
de næste uger, og at der også i givet fald kan ses på tingene til efteråret, hvis det skulle vise sig, at der er nogle ting, som vi ikke har fået gjort ordentligt. Så med disse bemærkninger er vi selvfølgelig positivt indstillet over for lovforslagene, men der er nogle ting, der skal på plads først.