runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2006-11-24:
Ja, man får jo helt tårer i øjnene, når man hører hr. Michael Aastrup Jensens begejstring for dette forslag.
Jeg vil spørge hr. Michael Aastrup Jensen: Er det ikke korrekt, at der ikke er en eneste statslig krone i det her forslag?
Er det ikke korrekt, at Venstre på deres nu overståede landsråd ud over brugerbetaling også vedtog et forslag om, at den almene sektor ikke må låne og bruge de moderne låneformer, som man tilbyder ejerne?
Er det ikke korrekt, at man her viste sit liberale sindelag, nemlig ved at sige, at lejerne selvfølgelig ikke skal have glæde af at kunne optage fleksible lån, at lejerne ikke skal have glæde af deres egne penge?
Lad mig nu høre, om det ikke er korrekt, at der ikke er én statslig krone, at det er penge, man tager fra lejerne.
Er det ikke korrekt, at Venstre har vedtaget, at lejerne ikke må få den samme finansieringsform, som private ejere af deres boliger har?
Eva Kjer Hansen (V), 2006-11-24:
Jeg takker for ordførernes opbakning til lovforslaget – også fra Enhedslistens side – til trods for at de har en vis bekymring over, at en pulje til fremme af privat boligbyggeri nu bliver fjernet.
Sagen er jo, at i den nuværende konjunktursituation er der ikke længere den samme interesse for at bygge privat udlejningsbyggeri med offentlig støtte.
Der har været en faldende interesse, og der var meget lidt efterspørgsel i 2005, og derfor synes jeg, at der er god grund til at ophæve den her mulighed.
Jeg må sige til hr. Morten Homann, at jeg synes, det er en underlig udmelding at komme med om tvivlsomme ejendomsspekulanter.
Det er en underlig påstand at komme med her fra Folketingets talerstol, men den må jo stå for SF's egen regning.
Til fru Line Barfod skal jeg svare på spørgsmålet om, hvad regeringen vil gøre, for at der kommer flere almene boliger: Der har vi jo faktisk netop bidraget til, at der gennem de seneste år er bygget rigtig mange nye almene boliger.
M023S15441643KAJE.FM Page 1612 Wednesday, February 7, 2007 12:50 PM
Der har været et historisk højt antal, hvis man ser på det over de senere år, og det har jo netop været for at sætte gang i at få bygget de lejligheder, som bliver efterspurgt.
Nogle af de mest udsatte, kan man sige, er jo dem, der står og mangler en bolig.
Med boligaftalen, som vi skal diskutere efterfølgende, har vi jo også netop vendt spørgsmålet omkring nybyggeri, hvor jeg synes, det er vigtigt fortsat at sikre en udvikling af den almene sektor og sikre gode betingelser for, at der bliver opført nye almene boliger.
Så det har vi faktisk taget hånd om.
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-11-24:
Hr. Morten Homann ved udmærket godt, at verden ikke er sort eller hvid, og det her er et forsøg på fuldstændig at afspore den her debat ud i rabatten så at sige.
Jeg har fra starten lanceret og sagt tydeligt i mit indlæg, hvordan staten har opprioriteret støtten i forhold til ydelsesstøtten, hvor man nu vil betale 3 kr. i forhold til, da der blev givet 1 kr. fra Landsbyggefonden.
Det har jeg sagt tydeligt, og det mener jeg stadig væk står fast.
Vedrørende hele den her diskussion om, hvorvidt der bliver bygget en bolig eller ej, vil jeg indrømme, at vi har som formål at sikre, at der bliver skabt nogle gode rammer for, hvordan nybyggeri kan foregå.
Dem har vi nu skabt ved at sikre, at der bliver rum til at få skaffet nybyggeri.
Man kunne også vende det om og sige: Vil det være nemmere eller sværere at få nybyggeri i forlængelse af boligaftalen eller ej?
Og hvis man spørger eksperter, mener jeg, at vi skaber et sundt klima, et sundt forsøg på at få mere gang i boligbyggeri på nybyggeriområdet med de forskellige tiltag, der er i boligaftalen.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-11-24:
Man har retten til at få pengene med sig til at bosætte sig et andet sted for.
Men det er selvfølgelig sådan med anvisningsretten, at den private leverandør har mulighed for at sige: Med det værdigrundlag, vi har her på stedet, er det ikke det rigtige sted for dig.
I dag er det jo kommunerne, der bestemmer, om de vil give penge med til den ældre borger, der gerne vil ind på f.eks. Lottehjemmet på Frederiksberg eller Margrethehjemmet i Roskilde.
Det skal være den ældre, der afgør det, og ikke kommunen.
Pia Kristensen (DF), 2006-11-24:
Det kan jeg ikke stå og tage stilling til her og nu.
Jeg må forholde mig til det, der fremgår af lovM023S15441643KAJE.FM
Page 1598
Wednesday, February 7, 2007 12:50 PM forslaget, og det er, at det bliver et nonprofitforetagende.
Leverandørerne må ikke tjene penge på at drive den slags forretninger.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-11-24:
Det synes jeg er udtryk for, at vi imødekommer borgerne og tager hensyn til de specielle ønsker, de måtte have, ved at vi giver valgmulighed mellem forskellige leverandører.
Og det er det, jeg også gerne vil gennemføre her på plejehjemsområdet.
Vi bliver jo nødt til at give den private leverandør muligheden for at sige til en ældre, at det måske ikke er det rigtige sted at vælge.
Det kan f.eks. være, hvis der er en særlig religion, der er afgørende for driften af plejehjemmet – i så fald ville det være unaturligt, hvis en person med en anden religion skulle bosætte sig på det plejehjem – eller det kan være nogle særlige værdier, der gør sig gældende.
Derfor må man nødvendigvis give leverandøren muligheden for at kunne afvise.
M023S15441643KAJE.FM Page 1606 Wednesday, February 7, 2007 12:50 PM
Men det ændrer ikke på det faktum, at man jo ikke behøver at have pengene op af lommen, når man søger ind på et privatdrevet plejehjem, fordi man får pengene med fra kommunen, og fordi vi på lejesiden har sikret, at vi følger balancelejeprincippet.
Pia Kristensen (DF), 2006-11-24:
Jeg er jo nødt til at forholde mig til det lovforslag, vi behandler.
Det hedder L 80, og der står lov om friplejeboliger.
Det er det, jeg forholder mig til.
Det er ikke, hvorvidt vi skal lave forsøg med kommunale plejeboliger og andre.
Jeg forholder mig til lovforslaget.
Simon Pihl Sørensen (S), 2006-11-24:
Når jeg hører Dansk Folkeparti, virker det faktisk, som om man mener det her af det gode hjerte, om jeg så må sige.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge Dansk Folkeparti: Når nu vi skal prøve det her og det er 500 boliger, var det så ikke værd at sige, at så tager vi også 500 kommunale plejeboliger og giver beboerne mulighed for at købe tilkøbsydelser?
Er det ikke noget, vi gør, når det nu alligevel er et forsøg?
Pia Kristensen (DF), 2006-11-24:
Med hensyn til tilkøbsydelser vil jeg sige: Hvem siger, det i det hele taget er nødvendigt at tilkøbe ydelser?
Men det er jo ikke det, der er tilfældet.
Vi ser det her som meget, meget spændende og som en hel revolution på plejehjemsområdet, fordi der bliver mangfoldighed, der bliver en bredere vifte af tilbud til vores ældre.
Men lad os nu se.
Det er slet ikke sikkert, det er nødvendigt med tilkøbsydelser.
Så vil jeg sige, at vi faktisk er tilfredse med den ordning, at der lukkes op for, at det handler om 500 plejeboliger årligt.
Line Barfod (EL), 2006-11-24:
Jeg går ud fra, at fru Pia Kristensen er enig i, at man kun har mulighed for at gøre det, hvis man faktisk har penge til det.
Dermed er der jo sorteret rigtig mange ældre fra, som ikke har råd til at købe ekstra ydelser; som ikke har råd til at købe, at de gerne vil i bad hver dag; som ikke har råd til at købe, at de gerne vil have noget rødvin til maden, eller hvad det nu ellers kunne være af forskellige ting.
Der er ligesom et langt spring i, hvad det er, man skal have mulighed for at købe.
Så vil jeg gerne høre fru Pia Kristensen: Det bliver sagt her, at det er et forsøg.
Normalt når vi laver forsøg, er det sådan et mindre, afgrænset område.
Er det i virkeligheden det, Dansk Folkeparti mener, nemlig at vi skulle lave et lille forsøg først og se, hvordan det går?
For så er det jo et helt andet forslag end det, der er lagt op til her, hvor man åbner for, at man i hele landet kan lave forskel, så de ældre, der har mange penge, kan købe sig til at få sig en god ældrepleje, og de, der ikke har råd, må finde sig i en ældrepleje, der bliver mere og mere udsultet, fordi Dansk Folkeparti hvert år stemmer for, at kommunerne ikke skal have flere penge.
Pia Kristensen (DF), 2006-11-24:
Det er ligesom nytænkning, at vi skal have tilkøbsydelser.
Der er nogle partier, der er for, og der er nogle, der er imod.
Jeg vil sige, ligesom Venstres ordfører sagde: Lad os gøre det her som et forsøg og se, hvordan det kommer til at virke i friplejeboligerne, og evaluere det, og så kan vi måske på et senere tidspunkt tage stilling til, om det er noget, der skal udbredes.
Men jeg vil lige sige, at hvis man som ældre bor i en plejebolig og bliver visiteret til en bestemt ydelse af kommunen, så får man den ydelse.
Men det er alle ældres ret også at supplere og M023S15441643KAJE.FM Page 1597 Wednesday, February 7, 2007 12:50 PM købe ekstraydelser.
Sådan fungerer det jo allerede i dag.
Line Barfod (EL), 2006-11-24:
Selv om vi sikkert ikke bliver politisk enige, kan vi i hvert fald sige, at vi har undersøgt de ting ordentligt, der er rejst her, bl.a. hele spørgsmålet om, hvorvidt man skal have mulighed for at få indflydelse, hvis man skal til at være lejer.
Det andet, jeg ville spørge til, var tilkøbsydelser.
Nu kan jeg forstå, at ordføreren meget ærligt siger, at meningen er, at man skal kunne isolere sig og bo sammen med dem, som man er enig med, og at det er helt i orden, at man bor sammen med dem.
Pia Kristensen (DF), 2006-11-24:
Jeg kan kun svare, hvad jeg svarede tidligere.
Det er bl.a. et af de spørgsmål, vi gerne vil have lov at stille under udvalgsarbejdet, og så må vi se, hvad ministeren svarer, inden vi tager stilling til, hvad vi skal mene om det.
Lissa Mathiasen (S), 2006-11-24:
Det er jo den omvendte verden.
Det er plejehjemmet, der bestemmer.
Men må jeg så forstå den anden del af svaret, fru Pia Kristensen gav mig, sådan, at man i Dansk Folkeparti er enig i, at det ikke er rimeligt at lægge et ansvar på plejehjemsbeboerne i forhold til at skulle rejse sager over for huslejenævnet.
Jeg tror, de fleste af os ved, at det såmænd for mange plejehjemsbeboere er en meget begrænset tid, de er der, før de ender deres dage.
Jeg synes næsten, det er uartigt at forestille sig, at plejehjemsbeboere skal kunne køre sager over for huslejenævnet; uartigt at forestille sig, at plejehjemsbeboere vil være i stand til at rejse sager, så kommunen finder ud af, at de skal tage fat i en privat plejehjemsleder.
Vil man være med til at ændre på det her?
Pia Kristensen (DF), 2006-11-24:
Det er da klart, at der skal være tryghed på plejehjemmene, og det får vi også via beboer- og pårørenderåd.
Men netop den bekymring, som fru Lissa Mathiasen rejser, er jo i et af de spørgsmål, som vi også godt kunne tænke os at stille under udvalgsarbejdet.
Som jeg sagde i min ordførertale, er det her lovforslag utrolig kompliceret at læse igennem, for det griber ind i erhvervsområdet, skatteområdet, boligområdet og socialområdet.
Både vores boligordfører og jeg har læst det her igennem, så vi har masser af spørgsmål, og det var bl.a. et af dem.
Jeg synes nok, at man, hvad angår friplejeboligerne, skal have en vis indflydelse på, hvem det er, der søger at komme ind på plejehjemmet.
Jeg kunne ikke forestille mig, at en ateist f.eks. søger ind på et plejehjem med et kristent værdigrundlag.
Målgrupperne skal jo også matche.
Det er sådan set det, der også er fordelen ved, at vi lægger op til, at der skal være en bredere vifte af tilbud med forskellige værdigrundlag.
Jeg tror heller ikke, at en ældre vil søge ind på et plejehjem med et værdigrundlag, som var vedkommende meget imod.
Simon Pihl Sørensen (S), 2006-11-24:
Det forstår jeg godt, men derfor kan Dansk Folkeparti jo godt signalere, om man synes, det er en god idé, at ganske almindelige mennesker også får mulighed for at købe tilkøbsydelser.
Jeg forstår, at det vil Dansk Folkeparti ikke.
Det kommer noget bag på mig.
Det kommer altid meget bag på mig, at Venstre ikke vil det.
Men så lad mig stille et andet spørgsmål.
På ældreomsorgsområdet, hvor man nu har fået private ind, ser vi jo, at taksten for hjemmehjælp i virkeligheden er kunstigt fastsat.
I langt de fleste kommuner er det faktisk sådan, at de private er 25, 30, 50 kr. dyrere i timen end de kommunale.
Alle de gode penge kunne vi have brugt til mere omsorg.
Hvordan vil Dansk Folkeparti sikre, at der ikke bliver lavet business på de nye private plejehjem?
Vil Dansk Folkeparti sikre, at de omkostninger, den pris, man tager, afspejler nøjagtig de omkostninger, der er ved at drive plejehjemmene?
Lissa Mathiasen (S), 2006-11-24:
Det er korrekt, at man kan søge ind, men det er friplejehjemmet, der bestemmer, hvem der kommer ind.
Dermed kan man få den her forskelsbehandling.
Men der er noget, jeg egentlig godt vil tage fat i.
De er dårlige.
De er ikke i stand til af egen kraft at kunne gøre ret meget.
Derfor vil jeg godt høre, om Dansk Folkeparti ikke mener, at man rent faktisk her har lagt op til noget, som nærmest er uartigt.
Man forestiller sig, at der blandt plejehjemmets beboere skal vælges en beboerrepræsentant, og, som der står i bemærkningerne fra ministeriet, så må beboerrepræsentanten rette henvendelse til kommunen, hvis der sker noget, som ikke er korrekt, hvad angår huslejevarsling og huslejefastsættelse.
Er det næsten ikke uartigt at forestille sig, at der blandt en gruppe plejehjemsbeboere skal kunne vælges en repræsentant, der skal kunne rejse sager i huslejenævn og rejse sager over for kommunen?
Skylder vi ikke vores ældre en større grad af tryghed, når de først når deres sidste dage på plejehjemmet?
M023S15441643KAJE.FM Page 1596 Wednesday, February 7, 2007 12:50 PM
René Skau Björnsson (S), 2006-11-24:
Jamen det her giver jo ikke det frie valg til den enkelte.
Det giver det frie valg til fru Fernando Møhge, som er i den rigtige loge, og som har det rigtige efternavn.
Men arbejdsmand Hansen, der ikke er i den rigtige loge eller har det rigtige efternavn, kan ikke flytte ind i de her friplejeboliger, hvis ejeren ikke vil have det.
Pia Kristensen (DF), 2006-11-24:
Nu er det muligt for en borger at flytte ind på et friplejehjem.
Jeg ved, at der er ældre mennesker – nu snakker jeg specielt om Margrethe Hjemmet i Roskilde, for det er det amt, jeg kommer fra – der meget gerne vil flytte på Margrethe Hjemmet, men efter de gamle regler er der en barriere for, at de kan flytte ind på det hjem, og det synes jeg ikke er rimeligt.
Når vi skal snakke om en god eller dårlig boligpolitik, så synes vi faktisk i Dansk Folkeparti, at det er god boligpolitik og god skik, at ældre mennesker har et frit valg; at man kan vælge et hjem at bo i, som har et særligt værdigrundlag.
Det kan være et kristent værdigrundlag, det kunne f.eks. også være ældre indvandrere, der ikke taler dansk, og som kunne få deres eget plejehjem osv.
Vi synes faktisk, at det er en god skik og en god boligpolitik.
René Skau Björnsson (S), 2006-11-24:
Jeg stiller mig lidt undrende over for, at Dansk Folkeparti kan støtte forslaget, for jeg synes ikke, at det harmonerer med, hvad vi ellers har hørt fra Dansk Folkepartis side i hvert fald i forM023S15441643KAJE.FM Page 1595
Wednesday, February 7, 2007 12:50 PM
hold til boligområdet.
De her nye friplejeboliger er jo ikke undtaget offentlig støtte, men får lige så meget støtte som de almene plejeboliger, vi kender i dag.
75.000 kr. i snit i det første år pr. bolig får man i offentlig støtte.
Hvert eneste år skal man have det, også i årene efter.
Det er mange penge.
Forskellen er bare, at kommunerne ikke kan anvise ældre borgere til de nye friplejeboliger.
Det er ikke alle, der kan komme ind i de her boliger.
Du skal have det rigtige efternavn, og du skal være i den rigtige loge, så kan du komme ind.
Men kommunen og det offentlige, som skyder mange penge ind, har ikke en mulighed for at bruge de boliger.
Er det virkelig Dansk Folkepartis boligpolitik i 2006, at når der er offentlige kroner med, skal der ikke være en modydelse, som man kan trække på?
Det bør da være rimeligt, at kommunerne får den modydelse, at de kan få nogle pladser i det her plejehjem, hvis pladserne er der.
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-11-24:
Og der er det jo lige præcis med hensyn til den solidariske følelse sådan, at vi alle er med, både skatteyderne og de folk, der for nuværende bor til leje i den almene sektor, og at det altså er vigtigt, at vi går hånd i hånd.
Så vi er faktisk alle sammen solidariske i en eller anden grad; dine skattekroner bliver også brugt til støtte til nybyggeri.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-11-24:
Det her lægger op til, at vi skal prøve noget nyt, vi skal prøve nytænkning, vi har mulighed for at lægge kvalitet ind, og den farverige palet har jeg nævnt én gang, men jeg vil gerne nævne den igen: Jeg mener virkelig, at det er spændende at få gjort en forskel og få noget andet ud, og så kan vi jo høste erfaringer, og der er ingen, der forhindrer nogen som helst i at gå ind og sige: Den model vil vi også arbejde efter.
Hvis vi får den her lov, er det muligt for alle.
Pia Kristensen (DF), 2006-11-24:
Jeg ved ikke, hvorfor hr. René Skau Björnsson lige henviser til loger, altså om ordføreren tænker på Odd Fellow-logen, eller hvad ved jeg.
Vi kan jo se det på listen fra OSI over alle de plejehjem, de faktisk har, og som de er organisation for.
Det er kristelige organisationer, og det er humanitære organisationer.
Når man ser på, om det er plejehjemstyper, som kun bliver for rige, er der jo netop det ved det, at der er taget højde for, at huslejeniveauet i den private friplejebolig ikke må være højere end i alment boligbyggeri.
Så det sikrer, at fattig som rig kan søge ind i sådan en bolig.
Lissa Mathiasen (S), 2006-11-24:
Jeg bemærkede, at ministeren i starten af sin tale her sagde, at alle, som er visiteret til at skulle have en plejehjemsplads, har ret til at bosætte sig.
Jeg vil så godt høre, om jeg må forstå det sådan, at ministeren her siger – sådan synes jeg ikke man kan forstå forslaget – at man, hvis der er ledige pladser, rent faktisk har et retskrav på at komme ind.
Nu har Konservatives ordfører kunnet høre, jeg har stillet nogle spørgsmål til det at være plejehjemsbeboer, men samtidig at være lejer.
Det er jo også en del af det her forslag.
Jeg har både til Venstres ordfører og til Dansk Folkepartis ordfører stillet spørgsmål om, hvorvidt plejehjemsbeboere som lejere rent faktisk stilles ringere, end man gør som lejer i en privat udlejningsbolig.
Line Barfod (EL), 2006-11-24:
Men med det her forslag er det jo kun private firmaer, ministeren vil have på banen.
De almene boligselskaber får ikke lov til at komme ind og drive friplejeboliger.
Og eftersom friplejeboligselskaberne får ret til at afvise dem, de ikke ønsker at have, og da de skal tjene penge, så er det jo ret sandsynligt, at det går, som mange frygter, at vi får luksusplejehjem for dem, der har økonomien i orden, og så får et udsultet offentligt system til dem, der ikke har økonomien i orden til at komme ind på luksusplejehjemmene.
Og der er det bare, jeg spørger: Hvad er det, der gør, at ministeren mener, at det vil virke, så vi generelt får en bedre ældrepleje, når vi kan se på sundhedsvæsenet, at Venstres kur ikke har hjulpet?
I disse dage kan vi se, at det faktisk ikke er lykkedes Venstre at leve op til den behandlingsgaranti, man selv har udstukket.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-11-24:
Jeg kan forstå, at fru Line Barfod – og jeg gætter på, at det er mod bedre vidende – simpelt hen bare ikke kan få sin egen retorik til at passe til, hvad denne regering står for.
Sagen er jo, at vi netop her skaber en ny valgmulighed, som gælder alle, hvor man ikke skal have penge op af lommen, fordi man får pengene med til det plejebehov, man er visiteret til at få dækket, akkurat ligesom man får på de kommunale plejehjem, og vi sikrer, at man i lejeforholdet følger det almene område, hvor det er balancelejeprincippet, der gør sig gældende.
Det er jo det, der har været gennemgående i regeringens frit valg-ordninger, at vi netop ønsker at give folk mulighed for at have indflydelse på den hjælp og støtte, de er afhængige af, uden at de selv skal have penge op af lommen.
Jeg indrømmer gerne, at det, jeg ønsker, er, at der er forskellige leverandører til at levere de forskellige serviceydelser, fordi jeg mener, at det giver større fokus på kvaliteten og på indholdet af det leverede og dermed en bedre service til borgerne.
Line Barfod (EL), 2006-11-24:
Jeg har svært ved at se, hvorfor man skulle støtte forslaget, hvis man går ind for, at folk skal have ret til at bestemme over deres eget liv uafhængigt af pengepungen.
Venstre er jo meget optaget af, at pengene skal følge borgeren, at der skal være frit valg ud fra pengepungen, og at der skal være konkurrence, men lige nu kan vi jo se, at på sygehusområdet er det altså ikke nok til at sikre, at man kan leve op til sine garantier om at behandle folk ordentligt
, så hvad er det, der gør, at ministeren mener, at på området her vil det at give dem, der har pengepungen i orden, ret til at vælge at tage pengene med til et friplejehjem, betyde, at vi generelt får en bedre kvalitet i ældreplejen?
Lotte Thiim Bertelsen (SF), 2006-11-24:
Som udgangspunkt er SF ikke imod frit valg, men frit valg kan jo ske på mange måder, og denne måde er måske ikke den, vi er allermest vilde med.
Rent umiddelbart kan vi se en række problemer i forslaget.
Allerede i den indledende fase, hvor boligerne skal etableres, vil kommunerne få en øget arbejdsbyrde, og det betyder, at forslaget koster penge, som vi mener snarere skulle være brugt til at forbedre forholdene for de svageste ældre.
Der skal også bruges tid på at føre tilsyn, udfærdige materialer og kriterier osv., og endelig har vi jo også tidligere set, at frit valgordninger i den grad belaster kommunernes økonomi.
Der er en række uafklarede spørgsmål.
Er det hele kernen i forslaget?
Vi mener også, der er stor fare for, at forslaget vil give mere ulighed.
Vi har allerede været inde på tilkøbsydelserne og anvisningsretten, og vi mener, der er stor fare for, at vi vil få nogle luksusplejehjem, hvor man vil tage imod de ældre og handicappede, som har råd til at købe de ekstra tilkøbsydelser, som plejehjemmene skal tjene penge på.
Det kan godt være, at nogle i regeringspartierne og Dansk Folkeparti tror, at alle mulige vil drive private plejehjem på grund af deres gode, gode hjerte, men det tror jeg ikke helt så meget på.
Jeg tror, man driver en virksomhed og også et privat plejehjem, fordi man mener, man kan tjene penge på det.
Det synes jeg ikke der er noget galt i, og det er jo også sådan, det private marked fungerer.
Men det er også derfor, det bliver bøvlet og meget besværligt, når man blander det sammen med det, som i bund og grund bør være velfærdsstatens ydelser.
Vi mener, at alle skal have mulighed for samme ydelser uanset indkomst, og derfor bør alle kræfter og penge bruges på at forbedre det, vi allerede har, og på nye boligtyper.
Vi er helt enige i, at der skal være en større mangfoldighed på markedet, så man kan bo på mange forskellige måder, men vi mener, det godt kan ske inden for de kommunale rammer.
Vi mener også, at det personale, der arbejder med de ældre, skal have et højere uddannelsesniveau, og vi mener, at de ældre generelt skal have mere frihed til at vælge den livsstil, der passer dem.
Martin Lidegaard (RV), 2006-11-24:
Som jeg indledte med at sige, er vi klart indstillet på, at vi skal have den tid, der skal til for at behandle lovforslaget ordentligt i udvalget, også selv om det skulle gå hen over julen.
Lissa Mathiasen (S), 2006-11-24:
Så kun dette lille spørgsmål: Er man fra radikal side også parat til at sige, at når der kun er ca. 20 dage tilbage, før Folketinget går på juleferie, så der kun er noget i retning af små to uger tilbage til at arbejde med forslaget, er det måske for kort tid?
Bør behandlingen udskydes, så forslaget ikke vedtages inden jul?
Hastværk kan jo være lastværk, men en udsættelse vil give den tid, der skal til for at få spørgsmålet afklaret på en ordentlig måde, så vi sikrer, at plejehjemsbeboere ikke havner i en dybt ulykkelig situation, hvor man forventer, at de skal have aktionsret for at kunne sikre deres lejerrettigheder.