Nicolai Wammen (S), 2003-09-09:
Da statsministeren overtog ansvaret for Danmark i november 2001, overtog han samtidig en bundsolid økonomi og en rekordlav arbejdsløshed.
Danmark var et land, hvor man tog vare på nutiden og investerede i fremtiden.
Dengang lå Danmark allerforrest i feltet, klædt på til fremtidens udfordringer. Når vi i dag mindre end 2 år senere skal gøre status, er billedet desværre et ganske andet.
Førertrøjen er for længst smidt væk.
I stedet ser vi nu Kejserens Nye Klæder.
Tager man blot et lille udvalg af den seneste uges nyhedsoverskrifter, ja, så lyder de: »Udsigt til stigende ledighed.
Økonomien skrider for regeringen.
Største antal tvangsauktioner i 7 år.
Cheføkonom udtaler: Regeringen gambler med dansk økonomi.«
Man kunne desværre blive ved.
På blot 2 år er det lykkedes regeringen at få vendt alle kurver den forkerte vej. Mens SR-regeringen havde styr på både den økonomiske politik og på arbejdsløsheden, ser vi nu en regering, der ikke har styr på nogen af delene.
Vi ser en regering, som har ofret investeringer i fremtiden på skattestoppets hellige alter, og resultatet er tydeligt.
For at dække de selvskabte huller i statskassen vil regeringen lave kæmpe besparelser på dagpenge, uddannelse, revalidering, byfornyelse, boligstøtte, SU'en, børnechecken, miljøet og verdens fattigste. Vi oplever en regering, som forsømmer at investere i fremtiden, som melder pas over for de helt nødvendige investeringer i folkeskole, uddannelse og forskning.
Vi oplever, hvordan ganske almindelige unge, familier og ældre må betale prisen, når regeringen uddeler store skattelettelser til dem, der i forvejen har mest. Vi oplever et generationstyveri, hvor regeringen uden at blinke opgiver at afdrage på statsgælden og dermed hænger en møllesten om halsen på nutidens unge og de kommende generationer.
Vi oplever kort sagt en statsminister, der, selv bevæbnet med indtil flere regeringsgrundlag, ikke har svaret på nutidens problemer og fremtidens udfordringer, en regering, som har svigtet sit ansvar.
Siden Danmark fik ny statsminister, er der hver dag 50 mennesker, der har mistet deres arbejde.
50 mennesker, hvis liv er vendt op og ned, og som nu ikke har et job at stå op til.
50 mennesker, som fortjener et langt bedre svar end det, regeringen tilbyder dem.
Sidst Venstre og Konservative havde ansvaret, måtte 350.000 mennesker betale prisen som arbejdsløse.
Den situation må ikke gentage sig.
Alligevel må vi konstatere, at regeringen er uden troværdige bud på, hvordan vi igen kommer arbejdsløsheden til livs, og det beklager vi meget.
Regeringens netop præsenterede finanslovudspil var ellers en oplagt chance til at tage tyren ved hornene og gribe til handling, og det synede da også positivt, da regeringen få dage før offentliggørelsen af finansloven for fuld musik bekendtgjorde, at nu var der en jobplan på vej.
Mange glædede sig.
Desværre viser læsningen af regeringens finanslovforslag et ganske andet billede.
Den lovede jobplan er varm luft, et illusionsnummer, og kun tomme løfter står tilbage.
I stedet ser vi en handlingslammet regering, som har fremlagt et finanslovforslag nærmest kemisk renset for konkrete bud på, hvordan vi igen skal få sat gang i beskæftigelsen.
Vi bliver præsenteret for en statsminister, som taler om, at hver ledig er én ledig for mange, men som samtidig fører en politik, der betyder, at der hver dag bliver flere og flere.
Virkeligheden i dagens Danmark er en regering, der i strid med indgåede forlig vil skære voldsomt på de supplerende dagpenge.
En regering, som helt bevidst vil ramme titusinder af kvinder og lavtlønnede, mennesker, som hver dag overholder reglerne og passer deres arbejde, men som ikke mindst i en tid med stadig flere arbejdsløse har brug for de supplerende dagpenge.
Virkeligheden er mere brugerbetaling på den uddannelse, der skal hjælpe folk til at forblive i arbejde, og virkeligheden er en regering, der skærer ned på den aktivering, som er selve springbrættet for, at mange kommer i arbejde.
Samtidig oplever mange unge mennesker, at deres viden forældes og deres talent forbliver ubrugt, alt imens ældre skubbes ud og aldrig får lov at komme i gang igen.
Fælles for alle de 170.000 arbejdsløse er, at de er mennesker af kød og blod.
For dem er arbejdsløshed lig med en hverdag, hvor tæppet bliver revet væk, og hvor tryghed erstattes med frygten for, hvad fremtiden bringer.
Regeringen håber passivt på, at de internationale konjunkturer vender.
Socialdemokratiet deler håbet, men ikke passiviteten.
Sandheden er jo, at ingen ved, om - og i givet fald hvornår - opsvinget kommer.
De arbejdsløse kan ikke vente, og de kan ikke være tjent med en regering, der gambler med deres fremtid.
Vi hverken kan eller vil løse problemerne ved at sidde med hænderne i skødet og blot håbe på det bedste.
Vi vil investere i fremtiden, ikke gå i stå.
Vi vil sikre beskæftigelse, ikke lade stå til.
Derfor har Socialdemokraterne i modsætning til regeringen præsenteret en ambitiøs jobplan, som her og nu vil skaffe 15.000 flere i arbejde og på længere sigt mange flere.
Der er nemlig behov for en målrettet indsats, hvor vi tænker i flere job, uddannelse og aktiv arbejdsmarkedspolitik frem for nedskæringer og fyresedler og ufinansierede skattelettelser.
Derfor vil vi fremrykke offentlige investeringer i boliger, skoler, hospitaler og miljø.
Det er nu, der er ledig arbejdskraft.
Vi vil også investere mere i efteruddannelse, og vi vil sikre hjælp til genplacering af afskedigede seniorer og stille krav til virksomhederne.
Vi vil stoppe fyringsrunderne i det offentlige, og vi vil gennemføre en skattereform, så det bedre kan betale sig at arbejde.
Det er på tide, at regeringen kommer i arbejdstøjet, det skylder man de ledige: noget for noget.
Arbejdsløsheden er det mest presserende problem, vi står over for, men Socialdemokratiets bud på fremtiden omfatter langt mere end et opgør med arbejdsløsheden.
Vi vil investere i mennesker, uddannelse og miljø.
En politik, som er målrettet, og som investerer i fremtiden, og som i modsætning til regeringens er finansieret krone til krone, og det gælder naturligvis også vores forslag. De penge vil vi bl.a. finde ved en mere retfærdig beskatning af nordsøolien, ved at lukke skattehuller, ved at sætte ind mod skattesnyd, ved øget konkurrence samt ved at bede erhvervslivet om at bidrage til en ekstraordinær investering i uddannelse. En sådan investering er bydende nødvendig.
Det er langtfra utænkeligt, at regeringen er tilfreds med en placering i bunden af ranglisten.
Det er Socialdemokratiet til gengæld ikke, og derfor afsætter vi 2 mia. kr. mere end regeringen til investeringer i uddannelse og forskning.
På forskningsområdet er en satsning yderst tiltrængt, og for Socialdemokratiet er en satsning ikke lig med en fastfrysning af midlerne, som regeringen har lagt op til.
En reel satsning er at sikre et markant løft til forskningen, vejen til førerfeltet er lang, og den bliver selvsagt ikke kortere, når man ligger helt ude i krybesporet. Socialdemokratiet vil have Danmark tilbage i overhalingsbanen.
Vi afsætter derfor ekstra 600 mio. kr. til forskningen her og nu.
Samtidig nedsætter vi en national task force, der skal komme med forslag til, hvordan vi skaffer flere forskningsmidler.
Det gælder bl.a. erhvervsuddannelserne, der kæmper med et alt for stort frafald og har brug for en kvalitetsforbedring, som regeringen ikke ønsker at finansiere.
For Socialdemokratiet er det en klar målsætning, at uddannelse skal være for alle og ikke for de få.
Vi vil derfor fjerne den brugerbetaling, som regeringen har indført på en lang række uddannelser, for hvis finansministeren vil kigge videre end sit skrivebord og ud i virkelighedens verden, ja, så vil han se, at brugerbetalingen rammer lige præcis de mennesker, der har det største uddannelsesbehov. Også når vi ser på folkeskolen, er der brug for en markant styrket indsats.
Vi ved, at der kommer 30.000 flere elever i folkeskolen i de kommende år.
Der er derfor behov for flere skolelærere og ikke flere i klasserne, også selv om regeringen ikke vil se problemet.
Socialdemokratiet ønsker en mere seriøs tilgang til vores børns fremtid.
Vi vil ikke spille hasard med kvaliteten
af vores folkeskole.
Derfor vil Socialdemokratiet afsætte 600 mio. kr. mere end regeringen til en bedre folkeskole, penge som bl.a. skal gå til mere efteruddannelse af lærerne, så vi sikrer en tidssvarende undervisning, investeringer i nye undervisningsmaterialer og et reelt løft til it i folkeskolen.
Men flere lærere, bedre it og nyere bøger gør det ikke alene.
Der er alt for mange skoler, hvor lokaler og bygninger er så nedslidte, at det næsten umuliggør moderne undervisning.
I en tid, hvor der er masser af ledige hænder, der bare venter på at blive brugt, er det derfor oplagt at få investeret i renovering af de mange folkeskoler rundtomkring i landet, som virkelig trænger.
Vi vil derfor som en del af vores jobplan give kommunerne bedre lånemuligheder, så de kan sætte det nødvendige arbejde i gang her og nu.
Men det er ikke kun de fysiske rammer, der har brug for en ekstra opmærksomhed.
Alt for mange børn har svært ved at koncentrere sig i skolen, og det skyldes ikke mindst, at de ofte ikke har fået noget ordentligt at spise.
Det er alt andet lige vanskeligt at levere de helt store præstationer,
hvis frokostmenuen består af chips, slik og dåsecola. Socialdemokratiet ønsker på sigt, at der indføres madordninger på alle folkeskoler, og vi har afsat et beløb til at komme i gang.
Nogle skoler tumler også med store sociale problemer, og de rammer alle, såvel elever som lærere og forældre.
Vi har brug for at få brudt den onde cirkel, hvor flere og flere forældre fjerner deres børn, fordi de ikke lærer nok i den lokale skole.
Vi vil investere i vores børns fremtid, og vi vil give dem en god start på tilværelsen.
Det gælder også dem, som endnu ikke har nået at fordybe sig i skolebøgerne.
Vi ser i disse uger, at mange kommuner gennemfører nedskæringer i vuggestuer og børnehaver, som ikke kun drejer sig om et faldende børnetal.
Socialdemokraterne vil bygge op og ikke rive ned.
Samtidig vil vi indføre en reel pasningsgaranti, så forældre kan få passet deres børn, når de er tilbage på arbejdsmarkedet, og vel at mærke uden at det slår bunden ud af familiens økonomi.
De fleste betaler i dag mere end 2.500 kr. for en vuggestueplads, og taksterne for børnepasning er steget kraftigt de senere år.
Vi vil derfor sætte et loft over betalingen for børnepasning på 1.000 kr. om måneden.
Da statsministeren besteg talerstolen ved Folketingets åbning i oktober sidste år, var et af hans hovedbudskaber, at han ville skabe et samfund, hvor alle får en fair chance for at udnytte deres evner, et samfund, hvor man kan bevæge sig fra en tilværelse som bistandsklient til et liv som bankdirektør.
Den målsætning kan man desværre ikke genfinde i regeringens forslag til finanslov.
Her leder man igen i år forgæves efter pengene til den lovede indsats mod negativ social arv.
Det vil være på trods af regeringens politik, hvis en bistandsklient skulle ende som bankdirektør eller blot får et arbejde i det borgerligt ledede Danmark. Socialdemokraterne mener det alvorligt.
Vi vil bryde den negative sociale arv.
Vi vil ikke skubbe problemerne foran os.
Hvis ikke vi får startet kampen mod den negative sociale arv tidligt i børnenes livsforløb, bliver det kun sværere og sværere for hver dag, der går, alt imens omkostningerne stiger.
Selv om investeringer i fremtiden og de kommende generationer står som et helt centralt omdrejningspunkt for Socialdemokratiet, så betyder det ikke, at vi skal glemme de generationer, der har båret byggestenene til det velfærdssamfund, som vi nu forsøger at fremtidssikre.
Det er vigtigt, at vi viser respekt for og tager os godt af vore ældre, ligesom de har taget sig godt af os. Vi vil med vores skattereform give en håndsrækning til de økonomisk svagest stillede i samfundet, og vi vil gøre det mere attraktivt at arbejde.
Men vi vil også gøre, at ældre får en del.
Socialdemokratiet vil derfor give folkepensionen et løft
på 2½ mia. kr. - penge, som vel at mærke også skal gå til pensionister med en lille ATP, dem, som i dag bliver snydt for den ældrecheck, som de ellers var blevet lovet af finansministeren og fru Pia Kjærsgaard
Mange ældre er netop i kraft af deres alder meget afhængige af sundhedsvæsenet for at klare sig.
Det er derfor uhyggeligt at opleve, hvordan de ældre patienter mange steder bliver taberne på hospitalerne.
Svækkede ældre og andre medicinske patienter er blevet nedprioriteret, når regningerne stemplet med klar og tydelig afsenderadresse fra regeringen og Dansk Folkeparti har skullet betales.
Den udvikling mener Socialdemokratiet er forkert.
Den udvikling vil vi vende.
Derfor vil vi starte med at afsætte
Siden regeringen tiltrådte, er der blevet skåret ned på miljøet ved hver eneste finanslov.
Det er uansvarligt over for vores børn og børnebørn.
Med dette finanslovudspil fra Socialdemokratiet vil vi sige, at denne udvikling skal vendes.
Vi vil styrke miljøet med en ny naturreform og genoprette naturen.
Vi vil sætte penge af til en ny vandplan, så vi også fremover kan have tillid til, at vandet i hanerne er sundt og rent.
Og vi vil styrke forskningen på miljøområdet og komme fremtidens problemer i forkøbet.
Også når vi kigger ud over vores egen næsetip og landets grænser, er der brug for en stærkere dansk indsats.
Vi har oplevet, hvordan regeringen fortsætter med at skære ned for verdens fattigste.
Socialdemokratiet mener, at vi har et ansvar, der rækker videre, og derfor vil vi have den internationale indsats tilbage på sporet.
Det gælder ikke mindst i forhold til aids-bekæmpelse og FN's fredsbevarende indsats.
Ud over disse hovedpunkter indeholder Socialdemokratiets finanslovudspil naturligvis en række spændende og visionære forslag inden for bl.a. kultur, regionaludvikling, integration, bolig, fødevarer, ret og politi og meget andet.
Forslag, som alle er finansieret krone til krone, og som vil indgå i de forhandlinger, vi venter at blive indbudt til af finansministeren.
Forhandlinger, hvor Socialdemokratiet naturligvis vil være i arbejdstøjet, og hvor vi har fremlagt klare bud på, hvordan vi både kan knække arbejdsløshedskurven og sikre de helt nødvendige investeringer i fremtiden.
Vores hånd er rakt frem til forhandling.
Nu håber vi blot, at regeringen ikke igen i år alene vil satse på Dansk Folkeparti og dermed fortsætte den blokpolitik, som vi i dag kun alt for tydeligt ser resultaterne af.
Der er brug for, at Danmark kommer i gang igen.
Det er tid til forandring, men denne gang til det bedre.