runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 1998-04-01:
I Dansk Folkeparti har vi også bemærket denne rapport, og vi har også bemærket den store kritik, der har været fra forskellige økonomer omkring euroens indførelse i Europa.
Og i den forbindelse synes jeg, det vil være interessant nu at høre økonomiministerens vurdering af, hvornår regeringen forestiller sig at ØMU'en og euroen skal indføres i Danmark, og hvilke planer regeringen har om en eventuel folkeafstemning om de ting, som man må forvente kommer i umiddelbar forlængelse af folkeafstemningen om Amsterdamtraktaten den 28. maj i år.
Marianne Jelved (RV), 1998-04-01:
Til hr. Keld Albrechtsen
Jeg synes, det er meget at kalde det luftige betragtninger, for hvis vi ser på den situation, der er i dag, så bliver rentespændet mellem D-marken og de ti lande, der forventes at gå ind i ØMU'en sammen med Tyskland, snævrere og snævrere næsten for hver dag, der går.
Og det danske rentespænd er i øvrigt også fulgt med ned. Men til trods for, at den danske økonomi bevisligt, faktuelt, i enhver henseende er langt bedre end f.eks. den italienske, så er det italienske rentespænd til Tyskland mindre end det danske, og det hænger sammen med, at det finansielle marked skønner, at den sunde økonomi endog har bredt sig til Italien, og at man forventer, at euro-området vil blive stabilt på grund af den økonomiske samordning, der er sket, altså ensartetheden i den økonomiske udvikling i de forventede deltagerlande.
Hvad renten er i dag, og hvordan renteudviklingen har været, er jo faktuelt og kan ikke diskuteres af økonomerne.
Til fru Pernille Frahm:
Det er jo ikke kommissoriet for rapporten, og det har været offentligt kendt i flere år.
Kontaktudvalget er jo nedsat af regeringen for flere år siden, og kommissoriet har været velkendt, og det har gået ud på, at de forventelige konsekvenser for Danmark ved ikke at være med skulle belyses så godt, som de nu engang kan analyseres, med henblik på, at vi kan tilrettelægge den lovgivning, der muligvis skal ændres, for at omkostningerne for dansk erhvervsliv ved, at vi ikke deltager, kan mindskes. Det er den politik, regeringen har ført hele tiden, lige siden den 18. maj 1993, og det er den politik, regeringen agter at fortsætte med: at minimere omkostningerne således, at det, at Danmark er uden for medlemskabet af ØMU'en, giver så få problemer som muligt.
Og det er altså ikke en rapport, der har skullet belyse forskellige økonomers opfattelse af, hvad der er klogt eller ikke klogt.
Frank Dahlgaard (KF), 1998-04-01:
Ministeren fastholder, at rapporten er en saglig, økonomisk fremstilling, og at der ikke er kodificeret i den, men på side 15, hvor der er opregnet nogle konsekvenser og nogle hovedkonklusioner, står der da i punkt 2: »Det forventes, at euroen bliver en stærk valuta.«
Og så går man ud fra det, og så konkluderer man, at vi i Danmark får en rente, som er højere end renten i det fremtidige euro-område, og at man forventer, at euroen bliver stærk.
Men ude omkring i samfundet, hvor mange her fra Folketinget kommer, er der altså forventninger hos nogle økonomer om, at euroen bliver en mellemblød valuta, fordi f.eks. Italien, Spanien og Portugal, som er ustabile og ikke særlig tillidvækkende økonomier, er med.
Og det er jo også det, som Bundesbank i sin rapport for nylig har fremhævet, og især Italiens og Belgiens kæmpestore gæld.
Er ministeren ikke klar over det?
Og ministeren må vel have kendskab til, at det kun er 10 dage siden, en række danske økonomer - to tredjedele af dem - sagde, dels at det er ligegyldigt, om vi er med i euroen, og dels at det ligefrem er en fordel, at vi står udenfor.
Er ministeren ikke klar over det?
Keld Albrechtsen (EL), 1998-04-01:
Nu nævnte ministeren Italien, og så vil jeg spørge ministeren: Hvorfor indgår det ikke som en meget væsentlig del af analysen i rapporten, at situationen rent faktisk er sådan, at det italienske 1997-budget jo er et sminket lig, som bl.a. har været pumpet op af en euroskat, som var rent midlertidig, og som man endda har lovet at betale tilbage til skatteyderne, når man har fået sneget Italien ind i euroen? Ville det ikke have været korrekt at påpege i rapporten, at de italienske balanceproblemer er så store, at der må forventes en generel krise i euroen allerede i 1999, altså allerede i euroens første leveår, fordi den italienske økonomi ganske enkelt ikke er tilpasset til euroen og slet ikke kan blive det heller?
Marianne Jelved (RV), 1998-04-01:
Hr. Peter Skaarup skal også have et svar, idet han spurgte, hvornår Danmark forventes at skulle deltage i ØMU'en.
Det har jeg overhovedet ikke nogen mening om, og det har
regeringen heller ikke.
Der er ikke planlagt en kampagne for at ændre den afgørelse, som kun kan ændres ved en folkeafstemning, heller ikke umiddelbart efter den 28. maj, og det har jeg tilkendegivet i meget lang tid, i flere år. Jeg har meget god tid, og det er derfor, vi gør, hvad vi kan for at minimere omkostningerne ved at være udenfor, for Danmark kan godt være udenfor.
Til hr. Frank Dahlgaard
: For 3-4 år siden sagde utrolig mange økonomer verden over: ØMU'en bliver aldrig til noget.
For 2 år siden sagde
de: Det bliver allerhøjst en lillebitte kerne.
Og for 1 år siden sagde de: Tyskland og Frankrig og Italien når aldrig at opfylde kravene.
Og hver gang har jeg tålmodigt sagt: Vent og se!
Og derfor er mit svar igen: Vent og se!
Til hr. Keld Albrechtsen
: Italiens budget er jo ligesom alle de andre landes budgetter en beslutning, og underkastet Eurostats vurdering følger man de internationale regler for, hvordan man opgør et budget og et underskud osv., og der er ikke noget at komme efter.
Det er rigtigt, at man fra Bundesbanks side har gjort nogle bemærkninger om gældsstørrelsen i Italien og Belgien, og at de to lande har skullet fremlægge en plan for, hvordan de får nedbragt deres gæld, men at mene, at der bliver krise allerede i 1999, på det grundlag, ville jeg være meget forsigtig med.
Peter Skaarup (DF), 1998-04-01:
Jeg forstår af ministerens svar, at regeringen ikke har nogen planer for, hvornår vi skal tænke over, om vi skal sige ja eller nej til en eventuel ØMU og euro her i Danmark, men jeg synes alligevel, man godt kunne løfte lidt af sløret for det, for det er jo sådan, at de fleste er inde på, at der skal være en folkeafstemning om udvidelsen mod øst, og at der også er mange, der mener, at der relativt hurtigt skal være en folkeafstemning om ØMU'en og euroen.
Og det kunne Dansk Folkeparti godt interessere sig for, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, i hvilket omfang regeringen har overvejelser i retning af, om der først skal foregå en afstemning om udvidelsen, eller om der overhovedet skal være en afstemning, og i hvilket omfang den har overvejelser om, hvorvidt der skal være en afstemning om euroen, og om den kommer efter udvidelsesafstemningen eller det kan samles i én afstemning eller hvordan.
Marianne Jelved (RV), 1998-04-01:
Det spørgsmål kan ikke besvares; det er umuligt.
Jeg har ingen som helst forestilling om, hvornår der skal være en folkeafstemning om ØMU'en, og om der skal være en folkeafstemning om udvidelsen, skal jeg ikke tage stilling til her og nu. Hermed sluttede spørgsmålet.
Peter Skaarup (DF), 1998-04-01:
Skriftlig begrundelse
Der henvises til B.T.s artikel om sagen den 26. marts 1998.
I kølvandet på den meget kedelige begivenhed, der var på Nørrebro med hensyn til Dansk Folkepartis formand, fru Pia Kjærsgaard,
opstod der en hel del artikler i dagspressen om visse ting, der også foregik på Nørrebro.
Og det, jeg kunne tænke mig at spørge justitsministeren om, er, i hvilket omfang man har tænkt sig at gribe ind over for de oplysninger, der har været fremme i dagspressen om, at man på Nørrebro har skjult en række illegale flygtninge her i landet - det er jo ulovligt - og i hvilket omfang politiet har taget skridt til at gribe fat i den sag, der har været beskrevet i dagspressen.
Marianne Jelved (RV), 1998-04-01:
Jeg noterer mig, at udgivelsen har vakt meget stor interesse, og det er jeg glad for, men jeg så dog gerne, at hr. Keld Albrechtsen havde gjort sig den ulejlighed at læse bare lidt i rapporten, inden spørgsmålet blev stillet.
Det fremgår meget klart af rapporten, hvad der ligger til grund for den vurdering, der er givet, nemlig en lang række økonomiske ræsonnementer.
Og jeg kan henvise til side 14 i rapporten, hvor der klart står, at spørgsmålet om, hvorvidt euroen bliver en stabil valuta - forstået som en lavinflationsvaluta på linje med D-marken - vil afhænge af, i hvilken udstrækning den økonomiske politik i eurolandene vil blive gennemført efter de intentioner, der ligger bag ØMU'en.
Det hedder i rapporten - i øvrigt lidt længere nede på samme side: »Der er i dag - i forhold til for få år siden - en langt større international tiltro til, at euro-området bliver et stabilt valutaområde.
Dette beror blandt andet på den opnåede højere grad af økonomisk konvergens mellem EU-landene, dvs. stort set samme rente- og prisudvikling.« Så det er rent faktuelt økonomisk statusarbejde og økonomiske ræsonnementer, der bestemmer vurderingen af, om euroen kan forventes at blive en stabil valuta eller ej.
Peter Skaarup (DF), 1998-04-01:
Jeg vil da gerne på vegne af Dansk Folkeparti sige tak for, at man er gået i gang med at undersøge de her ting, men efter vores opfattelse manglede det også bare, at man ikke skulle reagere på sådan en artikel som den, der har været i B.T.
I forbindelse med spørgsmålet synes vi også, det er interessant at konstatere, at et tidligere folketingsmedlem, som har skjult en flygtningefamilie igennem længere tid, kun har fået den straf for det, han har gjort, at han skal betale 2.500 kr. i bøde.
Og i den forbindelse kunne jeg godt tænke mig at spørge, om man har planer eller overvejelser om at forhøje strafferammerne for sådan nogle forbrydelser, for på vegne af Dansk Folkeparti må jeg sige, at vi finder det fuldstændig vanvittigt, at man ikke straffer noget sådant hårdere her i Danmark. Vi kunne også godt tænke os at høre, hvor mange udenlandske statsborgere man har kendskab til er forsvundet.
Efter at man har behandlet en asylsag, er der så asylsøgere her i Danmark, som har fået afslag, og som ikke kan findes af politiet?
Det har der været mange rygter om.
Der har også været nogle tal fremme, men jeg kunne godt tænke mig at høre et officielt tal fra justitsministeren.
Jeg kunne også godt tænke mig at spørge, om man kunne forestille sig, at der kommer andre illegale flygtninge ind i Danmark ud over dem, der bliver taget ved grænsen, og som fortsat opholder sig i Danmark.
Og kunne man tænke sig, at det var nogle af de flygtninge, der blev skjult af denne organisation, der hedder Flygtninge under Jorden?
Endelig vil jeg spørge, om der er nogen sammenhæng mellem Flygtninge under Jorden-organisationen og så det, vi har oplevet nu på Nørrebro.
Frank Jensen (S), 1998-04-01:
Først til det spørgsmål, der blev rejst inden spørgsmål nr. S
47 som opfølgning på spørgsmål nr. S 46: Jeg kan sige, at det er min klare opfattelse, at den indsats, som er gjort og etableret af regeringen i samspil med politiet, har sin fulde effekt.
Ligger der heri en stressning?
Det tror jeg faktisk der gør i den forstand, at vi via den indsats får fortalt de netværk uden for landets grænser, dem, der står som smuglere eller slusere over grænsen, at det ikke kan betale sig i Danmark, for der er en meget høj risiko for, at man bliver taget, eller at de folk, man sender ind over grænsen, ikke får ophold her i landet, hvis ikke de opfylder de krav, vi har om, at de skal være personligt forfulgt.
Det skulle gerne have den klare præventive virkning, at de holder sig væk fra det danske samfund.
Så skal jeg sige til spørgsmålet om den organisation, som hr. Skaarup henviser til, Flygtninge Under Jorden: Jeg har ikke haft noget grundlag for i de besvarelser, jeg tidligere har givet på det spørgsmål, at knytte nogen sammenhæng mellem herværende udlændinge, der opholder sig illegalt, og den pågældende organisation.
Og her kan jeg henvise til de skriftlige besvarelser, jeg tidligere har givet til forhenværende, men også nuværende partifæller til spørgeren. Der er både nogle i det gamle Fremskridtsparti og nogle i det nye Fremskridtsparti, undskyld Dansk Folkeparti, der har stillet spørgsmål netop om den organisation.
Jeg skal så sige i forhold til selve spørgsmål nr. S 47, at Københavns Politi som nævnt ikke er i besiddelse af oplysninger om, at somaliere med bopæl i Danmark eller andre skjuler illegale flygtninge.
Københavns Politi er derfor heller ikke bekendt med nogen sammenhæng mellem sådanne somaliere og Komiteen Flygtninge Under Jorden.
Peter Skaarup (DF), 1998-04-01:
Jeg vil gerne have lov til at gøre opmærksom på, at jeg kommer fra Dansk Folkeparti, og som sådan ikke har noget med et andet politisk parti her i Folketinget at gøre, hvis der skulle være tvivl om det, hvad der var tegn på. Med hensyn til det fortsatte spørgsmål kunne jeg godt ønske mig at spørge justitsministeren i relation til et svar, der tidligere er afgivet her i Folketinget til fru Pia Kjærsgaard fra Dansk Folkeparti, hvor man har svaret, at der er en række personer, der er blevet udvist af Danmark.
Det gælder 20 personer.
Det fremgår af et svar fra den 24. oktober 1997.
Der er flere, man ikke har kunnet finde.
Der er flere, som man har fået afvist.
Og her vil jeg gerne bede justitsministeren svare på: Hvad gør man i realiteten for at sikre, at personer, som bliver afvist som asylsøgere, også forlader landet?
Hvor lang en periode kunne man forestille sig, der går fra, at man får besked om, at man er afvist og skal udsendes, til at man så rent faktisk bliver udsendt?
Og hvordan foregår den udsendelse og afvisning i realiteten?
Frank Jensen (S), 1998-04-01:
Spørgeren må undskylde, at jeg kom til at binde sammenhænge mellem spørgerens person og hr. Tom Behnke, men jeg troede, der havde været en fælles fortid - sådan er der jo nogle, der fornægter deres fortid - og jeg skal nok undlade at gøre det i fremtiden.
Så skal jeg svare på det konkrete spørgsmål om, hvordan proceduren er, hvis folk opholder sig illegalt her.
Når der er personer, der ikke lever op til vores bestemmelser i gældende lovgivning om at få opholdstilladelse eller varig opholdstilladelse, er der nogle lande, der ikke vil hjemtage deres egne statsborgere.
Og det problem forsvinder ikke, uanset hvilken regering der ville have siddet herovre på bænkene. Det er et problem, som vi har som samfund.
Det er et problem, som en lang række lande har.
Det er et problem, vi ikke skal acceptere.
Vi skal fortsætte arbejdet internationalt med pres på de lande, der ikke vil hjemtage deres egne statsborgere.
Jeg er glad for det samarbejde, indenrigsministeren og jeg har i Ministerrådet for Retlige og Indre Anliggender, hvor det er et problem, som efterhånden er kommet meget, meget højt på den politiske dagsorden i et godt europæisk samarbejde inden for EU.
Peter Skaarup (DF), 1998-04-01:
I relation til det sidste vil jeg gerne spørge, om justitsministeren så vil tage initiativ til at stoppe bistanden til lande, som på forskellig vis ikke ønsker at hjemtage deres personer, der er blevet afvist.
Her tænker jeg blandt andet på Somalia, som med mit kendskab til sagen for ikke særlig lang tid siden har fået yderligere bistand fra Danmark.
Dér vil jeg godt spørge konkret, om det er noget, man vil tage op i regeringen.
Hun ved det ikke med sikkerhed, men det er i det nabolag.
Vil man også tage konkrete skridt over for den organisation?
Frank Jensen (S), 1998-04-01:
Til det sidste kan jeg endnu en gang henvise til de skriftlige besvarelser, jeg gav i slutningen af det forgangne år til fru Pia Kjærsgaard, hvori der er en klar beskrivelse i forhold til den efterforskning og undersøgelse, som Københavns politi har rettet mod netop den organisation, som der her henvises til, nemlig Komiteen Flygtninge Under Jorden.
Jeg må her bede spørgeren læse de skriftlige besvarelser, der her er givet.
Jeg har i øvrigt ikke andet at knytte til sagen, for som sagt har Københavns politi ikke nogle aktuelle sager, der knytter sig til somaliere, som skulle være illegalt her i byen, eller hvor nogle skulle skjule somaliere her i byen.
Det er med baggrund i de oplysninger, som har foranlediget spørgeren til at rejse de her spørgsmål her i dag, klart, at politiet har tilrettelagt undersøgelser af disse konkrete oplysninger for at se, om de skulle have noget på sig.
Hvis de har det, vil politiet selvfølgelig tage almindelige efterforskningsmæssige skridt mod de pågældende.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jeg er helt enig i spørgerens udgangspunkt: Når der kommer oplysninger frem om, at der skulle være begået strafbare forhold, skal politiet nødvendigvis undersøge, om det faktisk gør sig gældende.
Og det vil også blive gjort i den konkrete sag, der fremgik af dagbladet B.T. her for ganske nylig i den artikel, som spørgeren refererer til, og hvor en navngiven person siger, at der skulle være foregået ulovligheder i forhold til at skjule herværende somaliere, som ikke har et lovligt opholdsgrundlag.
Det vil politiet og er politiet gået i gang med at undersøge for at se, om der er grundlag for en egentlig efterforskning, og om der er baggrund for tiltalerejsning over for implicerede.
Så spørger hr. Skaarup, om der i regeringen er overvejelser om at lave strafskærpelser.
Ja, det er der, for så vidt angår den organiserede menneskesmugling.
Inden valgets udskrivelse lå der et lovforslag her i Folketinget, og det er regeringens opfattelse, at det skal genfremsættes i denne folketingssamling.
Jeg ved, at min kollega indenrigsministeren i øjeblikket er i gang med politiske forhandlinger, og heri indgår også en skærpelse af straffebestemmelserne for organiseret menneskesmugling. For så vidt angår skærpelse af straffebestemmelserne for
den overtrædelse af udlændingelovens § 59, stk. 3, som hr. Skaarup henviser til i forhold til et tidligere folketingsmedlem, som i Hjørring Politikreds er blevet sigtet for overtrædelse af udlændingeloven og har fået et bødeforelæg på 2.500 kr., mener politiet ikke, at der er grundlag for frihedsstraf for den forseelse, den overtrædelse, der her er tale om, og derfor har man valgt det maksimale bødeforelæg inden for de nugældende straffebestemmelser.
Arne Melchior (CD), 1998-04-01:
Jeg bemærkede, at justitsministeren brugte udtrykket »ulovligheder«, og jeg ville netop have spurgt, om ministeren kan være enig i, at der er tale om lovovertrædelser.
Det kan der ikke være tvivl om, men ordet »forbrydelse« er i denne forbindelse ikke ret anbragt.
Så blev der også spurgt, og det har ministeren ikke nået at svare på, om antallet af udviste personer, som fortsat opholder sig her i landet.
Jeg vil gerne spørge, om justitsministeren eventuelt har et sådant tal parat - det indgik jo ikke i spørgsmålet oprindelig - og uanset om ministeren har tallet eller ej, om ministeren kan bekræfte den formodning, at en del af de pågældende personer lige så vel kan være udrejst, som de kan gemme sig et eller andet sted her i landet.
Frank Jensen (S), 1998-04-01:
Hr. Melchior har fuldstændig ret i, at der er tale om lovovertrædelser, og jeg synes også, at man skal bruge kalorietabellen i forhold til de ord, man betegner lovovertrædelser med.
Det er klart, at ved personfarlig kriminalitet er vi ovre i grove forbrydelser, men her mener jeg, at der er tale om en klar lovovertrædelse, men også om en lovovertrædelse, som jeg mener vi bør sanktionere.
Jeg mener ikke, man skal begå selvtægt, uanset om man er enig i den lovgivning, som vedtages her i Folketinget, eller ej.
I den konkrete sag mener jeg, og det tror jeg også hr. Melchior er enig med mig i, at vi har et retssikkerhedssystem til behandling af asylansøgninger her i landet, og vi må alle respektere de afgørelser, som træffes i vores asylbehandlingssystem.
Så spørger hr. Melchior, om jeg har nogle statistiske oplysninger om folk, der opholder sig illegalt her.
Jeg har ikke nogen tal i forhold til folk, der skulle opholde sig illegalt her i landet.
Det er nødvendigvis sådan, at det er politiets opgave, hvis der er folk, der opholder sig illegalt, meget hurtigt at få meldt dem fra den enkelte politikreds til Den Centrale Politiafdeling hos rigspolitiet, og så tager man dér hånd om de ting, der skal til, for at folk kan udvises.
Med hensyn til den skærpede indsats, som regeringen har foranstaltet over for den illegale indvandring,
har vi jo etableret en meget slagkraftig baglandspatrulje nede i grænselandet, hvor vi har 48 fuldtidsbetjente.
Der er etableret en task force i rigspolitiembedet, der tager efterforskningsmæssige initiativer i forhold til illegal indvandring.
Der er ydelse af tekniske hjælpemidler på området.
Men jeg kan sige, at i 1997 var der 995, der forsøgte at passere grænsen illegalt, og der blev taget 95 menneskesmuglere ved grænsen.
Det er altså eksempler på, at de initiativer, der er taget, også er meget effektfulde i forhold til at opklare de illegale grænsegængere.
Peter Skaarup (DF), 1998-04-01:
Jeg vil godt spørge lidt til den kontrol af illegale asylsøgere, der er ved grænsen.
Jeg forstår, at der efterhånden er kommet lidt flere personer, der står for den kontrol, og det kunne være interessant at vide, om man har tænkt sig at fortsætte den kontrol efter afstemningen om Amsterdamtraktaten, eller om man vil skrue lidt ned eller op for blusset.
Hvad har man egentlig tænkt sig?
Det bliver jo interessant, når Danmark for alvor går ind i Schengensamarbejdet, hvordan den fortsatte kontrol vil være.
Og så vil jeg også godt spørge justitsministeren, i hvilket omfang man kunne tænke sig, at man i forbindelse med den efterforskning, der er over for de personer, der gemmer illegale flygtninge her i landet, benyttede sig af lignende tiltag, som man gjorde i forbindelse med rockerloven, hvor man stressede personer, der begik ulovligheder her i landet.
Det er i hvert fald et forslag, som Dansk Folkeparti godt kunne tænke sig at politiet kunne benytte sig af.
Frank Jensen (S), 1998-04-01:
Jeg kan oplyse over for spørgeren, at det er den nuværende regerings opfattelse, at den baglandspatrulje, der er etableret i det sønderjyske område mellem de to sydligste politikredse, skal fortsætte ikke alene efter afstemningen den 28. maj 1998, men så sandelig også, når Danmark kommer med i det praktiske samarbejde inden for Schengen omkring år 2000.
Det er regeringens klare opfattelse, at baglandspatruljen fortsat skal eksistere, og vi fortsat skal have cirka den politistyrke, som vi i dag har i det sønderjyske område.
Vi skal bruge politiressourcerne fornuftigt og hensigtsmæssigt og også til at bekæmpe den illegale menneskesmugling og ikke mindst smuglerne, for der er jo tale om mennesker, der koldt og kynisk spekulerer i at bilde mennesker ind, at de kan hjælpe dem til en varig opholdstilladelse i vores land eller et andet vestligt land, hvilket der jo ikke er noget grundlag for, hvis det ikke er mennesker, der er personligt forfulgt.
Det er regeringens klare opfattelse, at vores politimæssige indsats på dette felt skal holdes på det høje niveau, vi har, og det er også helt tydeligt, at den task force, som rigspolitiet har etableret, har været succesfuld, også i forhold til at optrævle de netværk, som står for menneskesmugling, og som jeg i denne sammenhæng vil tillade mig at betegne som kriminelle netværk.
Jeg skal sige til spørgeren i øvrigt ... næh, jeg tror ikke, tiden tillader det.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Kim Behnke (FP), 1998-04-01:
Så de formalia, der skal overholdes og gennemføres i den forbindelse, medvirker vi gerne til.
Peter Skaarup (DF), 1998-04-01:
Da tiden ikke tillod det før, vil jeg godt gentage spørgsmålet, der går på, i hvilket omfang politiet vil benytte sig af disse razziaer, som Dansk Folkeparti foreslog, og som man også brugte i forbindelse med rockerloven.
Vi mener i vores parti, at det er et vigtigt signal over for befolkningen, at der bliver skredet alvorligt ind over for sådan nogle, så vil jeg ikke sige forbrydelser, men ulovligheder her i landet.
Og jeg vil stadig væk gerne henholde mig til sammenhængen mellem den organisation, jeg var inde på før, nemlig Komiteen Flygtninge under Jorden, og så de somaliske personer på Nørrebro, der tilsyneladende har skjult illegale flygtninge i Danmark, som det kom frem i dagspressen i sidste uge.