runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Elisabeth Arnold (RV), 2000-12-07:
Det skal altså ikke lykkes fru Birthe Rønn Hornbech at få et stort skænderi i gang om noget, som ikke har noget med dette beslutningsforslag at gøre.
Jeg synes, det er uanstændigt, at fru Birthe Rønn Hornbech skælder os ud, fordi vi beder hende om stille og fredeligt at gøre rede for, hvad hun mener om det fremsatte beslutningsforslag.
Sonja Mikkelsen (S), 2000-12-07:
Det kan godt være, at fru Anne Baastrup tager det som en præcisering, og det kan man måske også godt.
Det, der jo er udgangspunktet, er, at unge mennesker også har ret til at kunne leve deres liv uden at være udsat for røg ufrivilligt.
Det er sådan set det, der er udgangspunktet.
Anne Baastrup (SF), 2000-12-07:
Jeg kvitterer for ministerens tilsagn og understreger, at vi til fulde respekterer grundlovens § 3.
Det er ministerens ansvar at udmønte lovgivningen.
Men jeg har blot endnu en tvivl i forhold til det her ændringsforslags bemærkninger, for ministeren siger, at det kun er en afskrivning af gældende ret, der i virkeligheden står dér, men omvendt er det ikke mit indtryk, at det er en afskrivning af gældende ret efter 1995-loven, at rygning imidlertid kun skal være tilladt i særskilte lokaler osv.
Det er mit indtryk, at det er en præcisering af ministerens nye politik, og der ved jeg i hvert tilfælde, at langt de fleste amtsråd ikke har været inde at fastlægge en rygepolitik, når det drejer sig om institutioner for de særligt utilpassede unge, og det er heller ikke mit indtryk, at man rundtomkring i amtsrådene har fastlagt en politik med det her indhold.
Det var blot lige for sådan at præcisere, hvad det er, der er gældende ret - eller hvordan?
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2000-12-07:
Det, vi helst ikke skulle, er at få en usikkerhed om, hvilke områder det egentlig gælder for, og heller ikke at stille nogen institutioner i en situation, hvor det kan være vanskeligt at komme igennem med rygepolitikken, fordi den er så løst formuleret.
Jørgen Winther (V), 2000-12-07:
Kun lige et par få ord: Venstre stemmer jo nej til hele lovforslaget, og så er der kommet et, må vi sige, relativt fornuftigt ændringsforslag fra regeringen, og det vil jeg da diskutere lidt, for sagen er jo, hvad man gør med et fornuftigt ændringsforslag, når man er imod et lovforslag som helhed.
Vi er efter en god drøftelse endt med at sige, at vi stemmer gult, fordi der altså er nogen fornuft i det, men vi kan ikke sige ja til det, når vi er imod at lovgive på hele området.
Jeg håber, man kan forstå, hvad det er, jeg mener.
Frank Aaen (EL), 2000-12-07:
Det, jeg vil sige, er, at jeg gerne vil have det her forslag tilbage til fornyet udvalgsbehandling.
Tove Videbæk (KRF), 2000-12-07:
Kristeligt Folkeparti har meddelt, at vi vil redegøre for vores stilling ved anden behandling, og derfor vil jeg meddele, at vi stemmer imod ministerens ændringsforslag og for de øvrige forslag.
Vi mener også, at det her lovforslag er et tilbageslag
for den folkelige deltagelse i forebyggelsesarbejdet
De frivillige foreninger har via diverse råd og udvalg, som nu nedlægges, haft tæt kontakt med ministerium og politikere i Folketinget, og dette mener vi går totalt tabt via dette lovforslag, så vi stemmer imod.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-12-07:
Jeg skal bare for en ordens skyld redegøre for Dansk Folkepartis holdning til ændringsforslagene, som det fremgår af betænkningen.
Vi siger nej til ændringsforslag nr. 1 og ja til ændringsforslag nr. 2, og så indstiller vi ved den endelige vedtagelse ved tredje behandling forslaget til forkastelse.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-12-07:
Jeg er altså nødt til at sige, at jeg synes, jeg holder mig inden for beslutningsforslaget.
Når vi diskuterer, om stribevis af forbrydelser skal takseres efter ren matematik, skyldes det altså, at der er personer her i landet, der ikke er særlig bange for at blive ved med at begå kriminalitet igen og igen, og det synes vi er et problem, der naturligt kan diskuteres under denne sag og under en af de senere sager.
Så var der en ordfører, der bad mig bekræfte, at politiforliget har afsat betragtelige midler til politiet.
Det kan jeg ikke bekræfte, men jeg kan bekræfte, at Venstre ønskede, at der skulle afsættes betragtelige midler, men det kunne vi ikke komme igennem med.
Politiforliget giver ikke noget specielt, ud over hvad der bliver pålagt politiet af nye opgaver.
Jo, hvis man regner i forhold til den måde, finansministeren ville udsulte politiet på ved at spare 1,5 mia. kr. over 4 år, er det klart, at den besparelse fik finansministeren ikke lov til at komme igennem med.
Vi vedkender os, at vi har sagt ja til det, og derfor har vi også sagt, når der har været diskussion om det, at vi ikke kommer rendende og siger, at vi render fra forliget, og at vi vil have åbnet forliget, når der er nogle der gør
Men direkte adspurgt må jeg sige: Nej, netto blev der ikke afsat betragtelige midler til politiet.
Søren Søndergaard (EL), 2000-12-07:
Fru Birthe Rønn Hornbech vil gerne diskutere, hvordan vi kan formindske befolkningens berettigede frygt for indbrud.
Men så er det jo slet ikke nærværende forslag, vi skal diskutere. Der er vel ikke nogen, der er så fuldstændig naive, at de tror, at narkomaner, der er afhængige af narkotika, holder op med at begå indbrud, fordi de får længere straffe, når de bliver fanget?
Er der virkelig nogen, der er så naive, at de tror det?
Eller handler det at imødegå befolkningens berettigede frygt for bl.a. indbrud og ikke mindst at gøre noget ved det store narkotikaproblem, som eksisterer?
At sørge for at narkomanerne bliver afvænnet, så de ikke er afhængige af narkotika, sørge for at de ikke begår indbrud, fordi de er tvunget til at skaffe en masse penge til stoffer - er det ikke den afgørende opgave i stedet for at diskutere alt det pjat og prøve at bilde folk ind, hvilket selvfølgelig er umuligt, for befolkningen er ikke idioter, at narkomaner vil lade være med at begå indbrud, hvis de får lidt længere straf?
Anne Baastrup (SF), 2000-12-07:
Det var lige før, jeg måtte bede formanden gribe ind, for vi har jo en dagsorden for møderne her i Folketinget, og det er sagerne på den, vi plejer at forholde os til, men så reddede fru Birthe Rønn Hornbech den til sidst.
Jeg forstår, at fru Birthe Rønn Hornbech stadig støtter den hidtidige praksis, hvor der sker en eller anden form for nivellering af straffen, når der er en lang række forskellige typer af forbrydelser.
Jeg har nemlig lidt indtryk af, at når vi diskuterer retspolitik her i Folketingssalen, er der meget med, hvad nogle har hørt, og ikke så meget, hvad virkeligheden er.
Sandy Brinck (S), 2000-12-07:
Ja, man må jo undres over, at Venstres ordfører faktisk står her og siger, at vi skal tale om alt muligt andet og ikke forholde os til det, som rent faktisk er på dagsordenen.
Det er da noget nyt.
Men jeg er i øvrigt enig med fru Anne Baastrup og fru Elisabeth Arnold i, at det var en ordførertale, som var præget af skældud til alle sider.
Vi er enige med fru Birthe Rønn Hornbech i, at ønsket om hurtigere efterforskning og opklaring rent faktisk er forudsætningen for, at vi diskuterer dette beslutningsforslag, men i den forbindelse vil jeg bare bede fru Birthe Rønn Hornbech bekræfte, at politiforliget, som Venstre jo er en del af, faktisk afsatte ganske betragtelige ressourcer til politiet.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-12-07:
Jeg synes ærlig talt, det er vigtigere at diskutere det emne, der optager alle borgere i dette land: Hvordan kan vi være i fred og sikkerhed i vore huse, og når vi går på gaden?
Altså at diskutere kriminalitet, frem for om man synes, at ordlyden i et beslutningsforslag, der lægger op til en debat om et alvorligt problem, nu skal udformes på den ene eller den anden måde.
Jeg har ikke lyst til at diskutere fru Anne Baastrups juridiske problemer og udtryk, som ikke siger folk et kvæk.
Det, vi siger, er, at der er for ringe forskel i strafudmålingen, når det drejer sig om få forbrydelser og mange forbrydelser.
Det betyder, at forbryderne ved, at bare de kan holde sig på fri fod og begår flere og flere forbrydelser, koster det ikke noget særligt, og vi vil godt stille op til en diskussion om, hvordan man løser det problem.
Det skal ikke løses ved simpel matematik, men det burde løses med en anden retspraksis end den, vi har i dag, og vi vil godt lægge op til at diskutere, hvordan det kan lade sig gøre.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-12-07:
Ja, jeg er også lidt desorienteret, for jeg synes, fru Birthe Rønn Hornbech skældte meget ud på justitsministeren, som var imod forslaget, og fru Birthe Rønn Hornbech var tilsyneladende også imod forslaget.
Men hun var altså ikke enig i justitsministerens måde at være imod forslaget på, og derfor synes jeg, fru Birthe Rønn Hornbech skylder forsamlingen og offentligheden en forklaring. Hvordan forholder fru Birthe Rønn Hornbech sig til princippet om modereret kumulation, som det hedder på juristsprog?
Det må fru Birthe Rønn Hornbech vel mestre bedre end den matematik, hr. Tom Behnke har foreslået, men som fru Birthe Rønn Hornbech åbenbart er imod.
Lotte Bundsgaard (S), 2000-12-07:
Fru Birthe Rønn Hornbech spurgte i sin tale: Er det virkelig det eneste, Socialdemokratiet vil gøre for at hindre ungdomskriminalitet?
Fru Birthe Rønn Hornbech ved udmærket godt, at det ikke er det eneste, vi vil gøre.
I stedet for at tro, at man kan løse problemet ved bare at give længere fængselsstraffe, har vi netop sat ind med en forebyggende indsats over for truede børn, og vi har lavet en del over for ungdomskriminaliteten. Regeringen er nu i gang med en større udredning om, hvordan man kan sætte ind med en hurtigere konsekvens over for unge, der er kriminelle, hvordan man kan sikre en opdragelse af de unge og sikre, at de kommer hurtigere væk fra deres miljøer, så det er netop en samlet indsats, vi går ind for. Senere på dagen skal vi diskutere, hvad der yderligere kan gøres for at hindre ungdomskriminaliteten.
Vi har netop i de sidste 7-8 år gjort meget for at hindre ungdomskriminaliteten, ikke bare for at straffe, når der skulle straffes, men for at hindre den, og jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad fru Birthe Rønn Hornbech mener, der skal gøres.
Anne Baastrup (SF), 2000-12-07:
Jeg er lidt usikker på fru Birthe Rønn Hornbechs holdning til spørgsmålet om modereret kumulation.
Vil fru Birthe Rønn Hornbech have en eller anden form for absolut kumulation, eller afviser fru Birthe Rønn Hornbech Frihed 2000's forslag på det punkt?
Jeg synes, fru Birthe Rønn Hornbech gik over til at skælde ud på nogle andre i stedet for at forholde sig til den del af forslaget.
Det var, som om det var både-og og alligevel en afvisning.
Lotte Bundsgaard (S), 2000-12-07:
Nu kan man sige, at der var knap så meget spørgsmål i hr. Tom Behnkes kommentar, men vi ved jo alle sammen godt, at når domstolene skal dømme, så indgår alle de forhold, der nu er blevet begået, i den samlede dom, og det er det, der er det afgørende.
Det, der er det afgørende, er, at domstolene skal kunne se på helheden, at vi skal have domstole, der har mulighed for, som hr. Tom Behnke også siger, at se på de personlige forhold og se på, hvordan kriminaliteten er blevet begået; for livet er ikke så nemt, at det kan sættes på simple matematiske formler, hvad enten det er to biler, eller hvilken kriminalitet der nu er blevet begået.
Så vores holdning er, at domstolene skal kunne blive ved med at dømme, se på helheder, tage alle forholdene med i deres dom, som de også gør i dag.
Tom Behnke (FRI), 2000-12-07:
Så går det jo helt galt: Hvis det er sådan, at fru Lotte Bundsgaard har læst forslaget på den måde, så ville jeg også stemme imod.
Det er klart.
Der står jo ikke i lovforslaget, at Folketinget bestemmer, hvad straffen skal være.
Det, forslaget går ud på, er at tage afstand fra den mængderabat, der bliver givet ved strafudmålingen i dag, når man har lavet flere kriminelle handlinger.
Det ville jo fortsat være domstolene, der skal vurdere de formildende omstændigheder, de skærpende omstændigheder: Hvad var det for årsager, som gjorde, at man fik den straf, man gjorde?
Så det skal domstolene jo stadig væk tage stilling til.
Og der er stadig væk ikke tale om en matematisk udregning.
Det, vi lægger op til, er: Det er ikke rimeligt, at hvis man går ud og stjæler et par biler og bliver pågrebet af politiet, så kan man fra det øjeblik, man er sigtet, og indtil man står foran dommeren, stjæle stort set alle de biler, man har lyst til.
Stort set.
Jeg ved godt, at man får lidt mere i straf, men man får
jo slet, slet ikke forholdsmæssigt mere i straf, end hvis man havde taget sin straf og så stjålet nogle flere biler.
Lotte Bundsgaard (S), 2000-12-07:
Var livet bare så let, som hr. Tom Behnke lægger op til, så man bare kunne sætte al strafudmåling ind i en computer og sige tre biler eller tre knytnæveslag.
Hr. Tom Behnke ved jo lige så godt som jeg, at der er andre ting, der også bliver taget med, når man vurderer, hvordan og hvorledes straffen skal være.
Og hr. Tom Behnke ved jo også lige så godt som jeg, at hvis de to ting er de samme, er der selvfølgelig forskel - også i strafudmålingen - på, om man stjæler to biler eller tredive biler, eller hvad man ellers har lavet.
Det er domstolene, der tager hensyn til det.
Og det er domstolene, som anlægger en helhedsvurdering af den kriminalitet, der er blevet begået.
Jeg mener ikke, at vi i Folketinget skal lave en eller anden matematisk formel for, hvad tre knytnæveslag skal give, eller hvad tre biler skal give.
Vi skal fastsætte en strafferamme, og så er det domstolene, som skal dømme ud fra den.
Tom Behnke (FRI), 2000-12-07:
Jeg tror, at vi lige skal have rettet en misforståelse: Jeg har endnu ikke hørt om, at man får 30 dages frihedsberøvelse for at stjæle et par bukser.
Det giver ikke 30 dage »i skyggen«, det gør det altså ikke.
Så lad være med at køre det op på det niveau.
Men mit spørgsmål til Socialdemokratiets ordfører, fru Lotte Bundsgaard, er: Når nu Socialdemokratiet ønsker, at der skal være konsekvens i tingene og en individuel vurdering, hvordan kan det så være, at to gerningsmænd, der står over for dommeren - den ene har stjålet tre biler, den anden har stjålet 30 biler - får den samme straf?
Hvordan kan det være, at en person, der står over for dommeren og har stjålet 30 biler, får en relativt lille straf, nemlig en samlet vurdering, og stort set en straf, der svarer til, at vedkommende havde stjålet to eller tre, hvorimod en anden person, som måske er i den situation, hvor han har stjålet en bil, bliver pågrebet, sigtet, stillet for dommeren, får sin straf, og efter straffen er udstået går ud og stjæler en ny bil - det gør han 30 gange - får 30 gange straffen?
Men hvis man stjæler 30 biler på én gang, så får man altså kun en tredivtedel.
Hvordan kan det være?
Lotte Bundsgaard (S), 2000-12-07:
I Socialdemokratiet ønsker vi et trygt samfund.
Vi ønsker et samfund, hvor kriminaliteten ikke trives.
Vi ønsker et samfund, der bekæmper, ikke skaber kriminalitet.
I Socialdemokratiet ønsker vi et konsekvent samfund.
Vi ønsker et samfund, hvor ens handlinger har en konsekvens, uanset om det er positive eller negative handlinger. I Socialdemokratiet ønsker vi et samfund, der tager udgangspunkt i den enkelte, ikke i massen.
Vi ønsker et samfund, der giver den enkelte muligheder, der passer til den enkelte, der straffer den enkelte ud fra det, det enkelte menneske har gjort, ikke ud fra simpel matematik.
Det vil sige, at domstolene skal udmåle hvert enkelt forhold, lægge dem sammen og derefter ved simpel matematik udmåle en samlet dom.
Umiddelbart kan det måske lyde meget rigtigt, men lad os lige følge tanken til dørs, som også justitsministeren gjorde i sin tale:
Hvis en ung mand giver en anden ung mand en på hovedet, giver det måske cirka 30 dage.
Hvis han giver den samme mand to slag på hovedet, så må det efter forslagsstillerens terminologi give 60 dage, tre slag må give 90 dage
, osv.
Hvis en kvinde hugger et par bukser, som måske giver 30 dage, så må det efter forslagsstillerens terminologi give 60 dage at hugge to par bukser.
Man vil altså blot kunne putte overtrædelserne ind i en computer, som efter simpel matematik vil kunne udregne straffen.
Det mener vi ikke i Socialdemokratiet er den rigtige måde at straffe på.
Vi mener derimod, at domstolene skal have mulighed for at foretage en helhedsvurdering.
Vi mener, at domstolene er bedre til at tage hensyn til helheden, end simpel matematik er det. I Socialdemokratiet mener vi som sagt, at det skal have en konsekvens, når man overtræder loven.
Vi vil ikke finde os i vold, røveri, tyveri og alle de andre lovovertrædelser, der desværre findes i vores samfund.
Men i Socialdemokratiet mener vi ikke, at der er nemme løsninger, der kan forhindre forbrydelserne.
Tværtimod mener vi, at vi skal se i helheder.
Vi skal se i helheder, når vi sætter ind over for kriminelle unge.
Vi skal se i helheder, når tidligere straffede skal holdes væk fra kriminaliteten, og vi skal give domstolene lov til at se i helheder, når de udmåler straffe.
Dette forslag lægger ikke op til helheder.
Derfor kan vi i Socialdemokratiet ikke støtte beslutningsforslaget.
Aage Frandsen (SF), 2000-12-07:
Vi er meget godt tilfredse med det ændringsforslag, som undervisningsministeren har stillet, som indebærer, at der er produktionsskoler, som ellers skulle være lukket pr. 1. januar og eventuelt genopstå, der opretholdes.
Men det, jeg synes er interessant, er, at to partier, Venstre og Dansk Folkeparti, har meddelt, at de ikke vil støtte det samlede lovforslag, og det betyder, at de ikke støtter, at produktionsskoler i Lemvig, Ringkøbing, Hals, Ramsø og Kjellerup opretholdes.
Jeg synes, det er interessant, at det er konsekvensen af, at de ikke vil støtte lovforslaget, som ellers nu bliver vedtaget med et flertal i Folketinget.
Helge Adam Møller (KF), 2000-12-07:
Jeg har godt forstået - tror jeg - hvad SF's ordfører, fru Anne Baastrup siger, men ...
Peter Skaarup (DF), 2000-12-07:
Jeg skal svare på de stillede spørgsmål, men jeg kan bare konstatere i forhold til de stillede spørgsmål, at det er sådan en forsvarsmekanisme, man har fra venstrefløjens side, og det gælder også Socialdemokraterne.
Altså det er noget med, at man er indstillet på at forsvare, hvorfor vi ikke skal hæve strafferammerne.
Lad os forestille os, at vi giver fru Anne Baastrup ret i, når vi taler om minimumsstraffe, at der kan være nogle problemstillinger, som vi så i hvert fald af hensyn til SF tager ud af det her forslag, og hvis man så fremsatte et andet forslag eller et ændringsforslag, hvor vi tog den lille del ud her og nu, der vedrører minimusstraffe, og bare sagde, at vi ønsker, at det generelle straffeniveau i voldtægtssager hæves med omkring en tredjedel med det sigte at få gennemsnitsstraffen for voldtægt øget til et niveau omkring 18 måneders ubetinget fængsel, vil fru Anne Baastrup og SF være med til det? Nej, det vil fru Anne Baastrup og SF ikke.
Derfor er det mange gange ørkesløst at diskutere det her med venstrefløjen, fordi man hele tiden går uden om den varme grød; man ønsker ikke straffeniveauet sat op. Som svar på det er der jo den ene mulighed, hvis vi ønsker straffeniveauet sat op, at Folketinget sender nogle signaler om, at det ønsker man, men problemet er, at når Folketinget ikke sender nogen signaler, kan man sådan set gøre, hvad man har lyst til.
Så kan man sådan set gøre, hvad man har lyst til hos domstolene.
De kan gøre helt, som de vil med hensyn til de domme, der bliver afsagt, og det har de gjort, nemlig på et niveau, hvor man har ladet dommene falde med et gennemsnit på 7 måneder igennem de seneste år. Så det, der er nødvendigt, er, at Folketinget sender nogle signaler, der ikke er til at misforstå, og hvis Folketinget ikke gør det - og det gør de ikke, så længe venstrefløjen ikke vil være med - kan vi ikke få rettet op på det her.
Sandy Brinck (S), 2000-12-07:
Jeg skal bare bede fru Anne Baastrup bekræfte, at hr. Anders Fogh Rasmussen på Venstres landsmøde netop siger: »Vi har brug for flere Fulton'er«.
Det gjorde da mig lidt skræmt, for vi kender jo godt pædagogikken på »Fulton«.
Vi ved godt, der bliver stukket et par på kassen.
Derfor var det, jeg kvitterede over for hr. Karsten Nonbo, der sagde, at det ikke er korporlig afstraffelse.
Anne Baastrup (SF), 2000-12-07:
Jeg har to eksempler.
Hr. Anders Fogh Rasmussen skulle rigtig lægge op til Venstres landsmøde, og der bliver han netop spurgt om, hvad det er for nogen hærdebrede typer, og han bliver spurgt, om de skal slå.
Han henviser til skibsprojektet »Fulton«.
Og han svarer ikke.
Der er en pausestreg i interviewet.
Så har jeg været sammen med fru Inge Dahl-Sørensen i en debat om revselsesretten.
Der var der netop en fra »Fulton«, der var blevet slået, hvor fru Inge Dahl-Sørensen klart tilkendegav, at forudsætningen for, at han var kommet ud af sin kriminalitet, da var, at han havde fået ret mange på kassen.
Dér er vi i SF ikke enige.
Men jeg kan jo ikke gøre for, at fru Birthe Rønn Hornbech har to medlemmer - den ene er faktisk formand, og den anden er medlem af Retsudvalget - der tilkendegiver det åbenlyst.
Når man så spørger her fra talerstolen, om Venstres ordfører i denne sag ikke mener, at man skal slå, så synes jeg da i og for sig, det er o.k., at man siger, at da der er nogle folk i Venstre, som ikke mener, man skal slå.
Det skal man da kvittere for og være glad for.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-12-07:
Jeg har et spørgsmål, og nu kan det jo efter reglerne kun blive til SF's ordfører, men det undrer mig alligevel, at man nu hører to yngre kvinder fra venstre side i salen, først Socialdemokratiets ordfører, nu SF's ordfører, tale om at slå.
Er det sådan en freudiansk længsel, der trænger igennem her fra ordførerne?
Kan vi ikke få lidt at vide om det?
Karsten Nonbo (V), 2000-12-07:
Der er noget, der tyder på, at fru Anne Baastrup vil have debat.
Hvis fru Anne Baastrup læser det hele i beslutningsforslaget, så står der altså »alene«, men der står også »med mulighed for besøg fra forældre, med mulighed for besøg fra sagsbehandler«.
»Alene« skal altså ses i forhold
til medgerningsmænd.
Det gør vi også, når vi varetægtsfængsler børn og unge mellem 15 og 18 år.
Det hedder også at fængsle, men det, der reelt sker, er, at de kommer i surrogatvaretægtsfængsel, de bliver frihedsberøvet.
Det er det, der er nødvendigt, mener jeg, hvis vi skal nå dem rent pædagogisk.
Vi er også somme tider nødt til at være fysisk til stede, hvis vi skal behandle dem pædagogisk, og så kan det ikke nytte noget, at de render ude og laver noget andet.
Ellers skal vi have indført det, vi kalder fjernbehandling eller en slags voodoobehandling.
Anne Baastrup (SF), 2000-12-07:
Jeg tror, hr. Karsten Nonbo lige skal kigge sit beslutningsforslag igennem.
For det første står der fængsel, for det andet står der, at man skal være alene.
Det, jeg snakkede om, var den amerikanske undersøgelse, der viser, at det dér chok betyder ingenting.
Og så til sidst: Der er ingen, der er pædagogisk uopnåelige.
Alle kan.
Det drejer sig bare om vores hærdebrede folk, der ikke slår.
Jeg er meget glad for, at Venstre nu endelig har tilkendegivet, man ikke ønsker at slå.
Der er ikke nogen, der er pædagogisk uopnåelige.
Det handler bare om, at metoderne ikke er udviklet.
Vi kan.
Vi skal bare give mulighederne for det.
Vi har mange eksempler på, at det kan lade sig gøre, og jeg er glad for, at Venstre nu endelig er begyndt at snakke i de baner.
Men det her beslutningsforslag handler altså om noget andet end det, hr. Karsten Nonbo står og siger her fra talerstolen.