runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Behnke (FP), 1998-11-12:
Hr. Jens Peter Vernersen vil ved opslag i Folketingets forhandlinger kunne se, at ikke alene gav Fremskridtspartiet og undertegnede fuld opbakning til, vi roste ligefrem de razziaer, der har været.
Vi gav fuld opbakning til, at hvis man har mistanke om, at der foregår uregelmæssigheder, så skal man selvfølgelig efterforske det.
Vi holder ikke hånden
over plattenslagerne og dem, der fifler.
Det er det, der adskiller Fremskridtspartiet og så åbenbart Socialdemokratiet og regeringen.
Så med hensyn til Højesteret: Jamen sagen drejer sig jo om, at det jo ikke er Kim Behnke og Fremskridtspartiet, der lige pludselig har fundet på, at skattemyndighederne har nogle dårlige sager.
Det er rent faktisk Højesteret, der har henvendt sig og sagt, at nu vil man ikke have flere af de sager.
Hvis det kun er 25 eller 30 sager, så er ordet »kun« afhængig af, om de sager er rimelige eller ej, og hvis de sager er urimelige, så er det 25-30 sager for meget
Det handler ikke om, at sagerne er dårlige set med skattemyndighedernes øjne.
Sagerne har simpelt hen været så længe undervejs, at de pågældende borgere jo er blevet slæbt gennem systemet, og hvor det viser sig, at hjemmelsgrundlaget simpelt hen har været alt for tyndt.
Det kan vi ikke være bekendt i et retssamfund.
Jens Peter Vernersen (S), 1998-11-12:
Af hr. Kim Behnkes ordførertale kunne man jo få det indtryk, at Højesteret var aldeles overbebyrdet med sager for skattemyndighederne, og at man fra Højesteret havde den løftede pegefinger fremme over for skattemyndighederne med hensyn til, hvordan de nu skulle behandle skattesagerne fremover.
Jeg synes da, det er væsentligt at nævne, hvis ikke hr. Kim Behnke ved det, at det antal sager, som Højesteret behandler om året, altså er noget med 25-30 sager.
Det er det antal, der går så vidt med disse ændringer, som bliver foretaget af de lokale ligningsmyndigheder.
Derfor skal der selvfølgelig alligevel være retssikkerhed og orden i tingene, men at fremstille det heroppefra, som om det er dagligdag, at man har disse sager, synes jeg er en vild overdrivelse.
Jeg forstår også på hr. Kim Behnke, at virksomhederne kan opkræve udgående moms og indgående moms, uden at der skal være mulighed for at have et tilsyn med disse mange, mange milliarder, der opkræves - det skal foregå, uden at der kan foretages noget som helst tilsyn.
Jeg synes, at nogle af de sager, man har set, der fremkommer efter et tilsyn, tyder på, at det måske ikke er helt urimeligt, at man har den mulighed at gå ind og kigge på, om det nu foregår på den rigtige måde.
Flemming Hansen (KF), 1998-11-12:
Jeg ved godt, at det kan være et upassende tidspunkt at forlænge debatten på, men jeg må så sige, at det ikke er skatteordførerne, der har diskuteret PET i 6 timer,
det er ikke os, der har taget al tiden.
For det første er der spørgsmålet om privatisering eller ej, om det var privat, eller det ikke var privat.
Jeg er bare nødt til at minde skatteministeren om undertitlen til forslaget: »Adgang til privat ejendom uden retskendelse«.
Det er det, vi diskuterer.
Om den private ejendom så er en virksomhed, eller hvad det er, er sådan set sagen underordnet.
Det står i skatteministerens eget lovforslag.
Så siger skatteministeren, at skattemyndighederne udviser pli og forsigtighed.
Det tror jeg såmænd også at de gør.
Det er måske deres natur, det kunne man måske godt forestille sig, men de gør det vel også, fordi der indtil nu har været tvivl om retstilstanden.
Hvis først retstilstanden bliver sådan, at de kan gøre det ubegrænset, er det, at jeg i hvert fald er meget, meget bange for, hvor det så går hen, for der skal selvfølgelig meget til at gøre det i dag, når der er usikkerhed om retstilstanden.
Hvis man nu får en lov i hånden, som siger, at nu kan man bare bestorme virksomhederne, alt det man vil - det kan de jo - mener jeg, det er en helt anden situation, og så er det ikke sikkert, de udviser den samme pli i retssikkerheden.
Nu lyser min lampe, og jeg skal bare sige, at jeg tror, alle er enige om, at det her er en større sag.
Jeg vil i hvert fald gerne bede om at få en grundig diskussion om det, for det er sagen for vigtig til at undlade.
Søren Søndergaard (EL), 1998-11-12:
Det sker jo, at folk, som normalt har en stringent og klar og logisk tankegang, ligesom bliver ude af stand til at holde fast i den, når der går politik i det.
Jeg synes, det er lidt underligt, at fru Birthe Rønn Hornbech på den ene side meget klart understreger, at hvis ministeren mener, hans undersåtter - jeg tror, det var det ord, der blev brugt - har gjort noget ulovligt, skal man rejse straffesager, for det er Kafkask, hvis man bare rejser generelle anklager uden at gøre noget konkret, hvorefter fru Birthe Rønn Hornbech umiddelbart går over til at fortælle om venstreorienterede, radikale osv., der har begået landsforræderi og det ene og det andet og det tredje.
Er det i virkeligheden ikke en enorm grov anklage både mod Politiets Efterretningstjeneste og mod det normale politi?
Burde der ikke i alle de tilfælde, som fru Birthe Rønn Hornbech snakker om, være rejst en konkret anklage, så man kunne få folk straffet, eller mener fru Birthe Rønn Hornbech, at folk kan have gjort noget, der er ulovligt, som ikke er blevet retsforfulgt og straffet?
Er det ikke essensen i retsgarantier, at der ikke bare skal kunne hænge anklager i luften mod folk, uden at de bliver ført til doms?
Anders Samuelsen (RV), 1998-11-12:
Der er dog i forslaget en række ændringer i forhold til nugældende praksis.
For det første sker der justeringer, for så vidt angår kreditinstitutter, som fremover vil være omfattet af reglerne for hensættelser.
Vi kan i Det Radikale Venstre støtte dette forslag, da der nu bliver helt klare regler for, hvilke institutter der kan opnå fradrag for hensættelser til tab på udlån og garantier.
For det andet bliver de særlige skatteopgørelsesregler for ekstraordinært store hensættelser fordret af Finanstilsynet nu lovfæstet.
Dette mener vi også er fornuftigt, da tabet og dermed det skattemæssige fradrag skal placeres i det institut, hvor tabet er opstået, og ikke, som vi tidligere har set, skal kunne flyttes væk fra det nødlidende institut.
Dernæst gøres anvendelsen af hensættelsessystemet obligatorisk, hvilket giver sikkerhed for, at institutterne ikke selv vilkårligt kan vælge hensættelsessystemet fra af skattetekniske årsager, alt efter om instituttet har haft overskud eller underskud.
Endelig præciserer lovforslaget tilsynspligten.
Det Radikale Venstre kan på den baggrund støtte forslaget.
Elisabeth Arnold (RV), 1998-11-12:
Det undrer mig at høre fru Birthe Rønn Hornbechs afvisning af dette forslag, når jeg sammenligner med, hvad Venstre har ført sig frem med af retssikkerhedssynspunkter fra borgernes side.
Ingen borgeres ejendom må betrædes af myndigheder, uden at de har en hjemmel til det.
Ingen snagen i skatteregnskaber eller andre ting, uden at der er faste regler for, hvad offentlige myndigheder må over for den enkelte borger.
Når det drejer sig om overvågning og registrering af borgere med lovlig politisk aktivitet, er Venstre stort set ligeglad med, om reglerne bliver overholdt. Denne undersøgelse skal jo vise, om de instrukser, der er givet oppefra i systemet, overholdes af Politiets Efterretningstjeneste, og hvis de ikke gør det, skal vi sikre os, at vi fremover laver kontrolsystemer, som sikrer, at disse ting bliver overholdt.
Det må da være en ønskesag for Venstre at deltage i at få retssikkerhedsmæssige synspunkter afsløret.
Jann Sjursen (KRF), 1998-11-12:
Det må blive en stor dag i morgen med den bog, som alle venter spændt på!
Men bortset fra det så skal min bemærkning her gå på det, hr. Bendt Bendtsen sagde om, at man nu var kommet på bedre tanker, fordi jeg i mine kommentarer tidligere var inde på spørgsmålet om en historisk undersøgelse: om at hæve ambitionsniveauet, også hos De Konservative, i forhold til at få kortlagt det historiske forløb med hensyn til efterretningstjenesterne, og at udenomsparlamentarisk virksomhed, hvad det kan være, bliver undersøgt, som hr. Bendt Bendtsen selv har været inde på.
Jeg vil sige, at det, der ligger inden for Kristeligt Folkepartis tankeverden, sådan set er, at man godt kan undersøge, om Politiets Efterretningstjeneste har fulgt de retningslinjer, der var udstukket for deres virksomhed, og så kan man sådan set godt parallelt med det også undersøge det historiske forløb.
Det er såmænd blot det, der kan rummes inden for Kristeligt Folkepartis tankeverden, hvor jeg kan forstå, at det kun er den ene del, der mere eller mindre kan rummes inden for konservativ tankegang.
Aage Frandsen (SF), 1998-11-12:
Hr. Bendt Bendtsen sagde, at det ikke var ham, der skulle tage stilling til, om Efterretningsvæsenet havde gjort noget forkert, osv. osv. Jo, men det er jo Folketingets opgave at kontrollere den udøvende magt og finde ud af, om den udøvende magt så overholdt de politiske beslutninger, som man havde truffet i Folketinget eller i udvalg tilknyttet Folketinget.
Er det ikke vores opgave?
Jeg vil sige, at vi kan ikke komme uden om, at hvis der er en mistanke om noget, så har vi en forpligtelse - også en forpligtelse til evt. at rense den mistænkte, i dette tilfælde Efterretningsvæsenet.
Jeg erindrer, at hr. Bendt Bendtsens gruppeformand netop fremhævede, at man gerne ville være med til en undersøgelse, netop fordi PET skulle frikendes, og derfor har vi jo den forpligtelse både at sikre, at de overholder reglerne, og at sikre, at de ikke er udsat for mistanke.
Så vil jeg godt til hr. Bendt Bendtsen sige, at jeg tror altså nok
, at på samme måde, som jeg også har indtryk af, at Efterretningsvæsenets kendskab til det mærkelige liv, som der var visse steder, den forvirring, der var hos nogle mennesker i deres hoveder i 1970'erne og 1980'erne på det, de selv mente var en slags venstrefløj, at det kendskab, som Efterretningsvæsenet har afsløret at det ikke rigtig har, har hr. Bendt Bendtsen ikke. Jeg tror hr. Bendt Bendtsen skal læse nogle ting, inden hr. Bendt Bendtsen tror, at den bog, som kommer i morgen, repræsenterer noget som helst, der er repræsentativt for noget på venstrefløjen.
Det var en total forvirring, og den forvirring har de åbenbart stadig væk, bare med omvendt fortegn.
Jacob Buksti (S), 1998-11-12:
Jeg skal da ikke lægge skjul på, at jeg synes, det er interessant, at hr. Bendt Bendtsen her siger ja og nej på én gang: Han siger både nej til en undersøgelse og ja til en undersøgelse.
Jeg synes da også, at det er spændende, at hr. Bendt Bendtsen åbner op for, at nu skal vi have en hvidbog.
Det illustrerer meget godt det, jeg har forsøgt at sige her om, at det er en lille smule besværligt at finde ud af, hvordan man skal forholde sig til det her.
Som også fru Elisabeth Arnold er inde på, så meddeler man, da det først kommer op: Ja, man er sandelig tilhænger af en undersøgelse.
Så går man ud i pressen og siger, at nu skal man have en stor historikerredegørelse.
Når der så bliver sagt: Jamen okay, sådan en kan vi diskutere, det indgår også i kommissoriet, så siger man: Nej, det er sandelig ikke en historikerredegørelse, vi skal have; vi skal have en hvidbog.
Det er meget spændende, men det synes jeg selvfølgelig allerede er et stykke af vejen.
Jeg kan nu forstå, at hr. Bendt Bendtsen er optaget af: Jamen hvordan skal sådan en så egentlig foregå?
Hvad er kriterierne?
Hvad er definitionen?
Så er vi ved at være derhenne, hvor vi er ved at ende i det forslag, som faktisk ligger på bordet her.
Og så vil jeg gerne spørge hr. Bendt Bendtsen, om jeg har opfattet det rigtigt, når jeg i avisen, f.eks. Aktuelt, i dag har læst, at hr. Bendt Bendtsen og Det Konservative Folkeparti mener, at der ikke skal placeres noget ansvar i det her.
Hvad er det egentlig, der skal undersøges i givet fald?
Er vi så ikke derhenne, som professor Jens Peter Christensen siger det, at når man ikke siger, hvad det er, man skal undersøge, så undersøger man alting, og så får man ingenting ud af det?
Line Barfod (EL), 1998-11-12:
Hr. Bendt Bendtsen siger nu, at han ikke ved, om det var rimeligt at registrere DKP, og at han ikke ved, om Efterretningstjenesten har overholdt reglerne.
Hvis man ikke ved det, så er det da netop derfor, man skal have en undersøgelse, hvor man undersøger, om reglerne er blevet overholdt. Så siger hr. Bendt Bendtsen, at det er i orden at registrere, hvis der bliver brugt udenomsparlamentariske metoder.
Vil det sige, at hvis fagbevægelsen laver en strejke i forbindelse med en konflikt, så er det i orden, at den strejke bliver registreret; at fagbevægelsen bliver registreret; at der bliver foretaget telefonaflytning; at der bliver sendt agenter ind og deltage i møderne?
Eller hvad er det for nogle aktiviteter, som hr. Bendt Bendtsen mener det er i orden at Efterretningstjenesten må registrere?
Bendt Bendtsen (KF), 1998-11-12:
Men om de er sandhedsvidner eller lignende, vil jeg da selvfølgelig godt sætte spørgsmålstegn ved.
For jeg må jo straks sige, at jeg ikke skal gå ind her og bedømme, om Politiets Efterretningstjeneste har holdt sig til gældende regler eller ikke har holdt sig til gældende regler.
Det skal jeg ikke kunne komme med her fra Folketingets talerstol.
Men vi har en efterretningstjeneste, der prøver på at beskytte et demokrati mod totalitære regimer og udenomsparlamentariske metoder, og så føler jeg, at det er rimeligt, at man har foretaget nogle registreringer.
Og hr. Jann Sjursen kan jeg da kun kvittere over for, hvis han er ved at lægge roret en lille smule om, for i stedet for at løbe hånd i hånd med Enhedslisten og SF over til regeringen synes jeg der kunne være noget konstruktivt i, at vi ser på denne sag med andre øjne.
Til Elisabeth Arnold må jeg sige: Jamen jeg må da igen henvise til min ordførertale og sige, at vi vil have det mere bredt belyst, og vi mener ikke, at det skal foregå på den måde, som det er fremlagt på i lovforslaget.
Og vi er klar til at forhandle om tingene.
Det har vi sagt hele tiden.
Vi skal nok være med til at udgøre et politisk flertal, der også beskytter vores efterretningstjeneste og så får set på det på en ordentlig måde.
Søren Søndergaard (EL), 1998-11-12:
Det lyder jo så godt, når hr. Peter Duetoft og hr. Bendt Bendtsen siger, at det var på grund af den sovjetiske trussel, man registrerede.
Jeg har været medlem af Socialistisk Arbejderparti, og enhver, der kender bare den mindste smule til venstrefløjens historie, kendte vores forhold til det, der foregik i Østlandene, og vidste, at hr. Frank Aaen og jeg ikke kunne sidde i stue sammen. Vi var ved at rive hovedet af hinanden i diskussionen om, hvordan tingene så ud.
Men i PET-redegørelsen står der præcis, at en af de organisationer, hvor man overvågede alle medlemmer alene på grundlag af medlemskab af organisationen, var SAP.
Det havde altså intet med Østblokken at gøre; det havde intet med truslen fra Øst at gøre, intet.
Hvad havde det så med at gøre?
Jamen hvor ligger de anklager mod folk for at have gjort noget ulovligt?
Hvor ligger de?
Der har aldrig været én eneste anklage.
Aldrig.
Og hvis hr. Bendt Bendtsen tror, at han ved at læse en bog af Mikkel Plum, som tilhørte kredsen omkring Blekingegadebanden, dvs. den allermest - jeg skal passe på tillægsordene - forunderlige del af det, man kan kalde venstrefløjen, får et sandt billede af, hvad der foregik på venstrefløjen, så tager hr. Bendt Bendtsen fuldstændig fejl.
Dér tror jeg, hr. Bendt Bendtsen skal finde sig nogle andre sandhedsvidner end en gammel terroristsympatisør.
Frank Aaen (EL), 1998-11-12:
Hr. Bendt Bendtsen forsvarer registrering af politisk aktivitet, hvis der foregår noget ulovligt.
Det er i orden.
Men realiteten er jo, at trods 50 års registrering af DKP, herunder af undertegnede, så er der ikke fundet noget ulovligt, for jeg går ud fra, at vi er enige om, at hvis politiet havde fundet noget ulovligt, havde fundet, at vi var agenter, så var vi blevet slæbt for retten.
Det er vi ikke blevet.
Der er intet medlem af DKP, der er blevet rejst sigtelse imod eller er blevet trukket for retten for ulovlig virksomhed i forbindelse med det, som hr. Bendt Bendtsen antyder.
Er hr. Bendt Bendtsen ikke enig i, at det må være forkert, det efterretningsvæsnet har foretaget sig?
Ellers må vi have en ny definition på, hvorfor det kan forsvares.
Bendt Bendtsen (KF), 1998-11-12:
Det kan jo efterhånden være svært at svare på en fem-seks indlæg inden for den taletid, jeg har.
Men jeg håber, at der er ny luft i venstrefløjen til at fortsætte, så vi kan få belyst tingene.
Jeg vil gerne sige til fru Line Barfod, der spørger om, hvad det er, jeg betegner som, jeg skulle have sagt ulovlige udenomsparlamentariske ting her i kongeriget.
Jamen det er bl.a., når nu man som i Ri-Bus-konflikten øver en hel masse hærværk og bruger vold for at nå sine mål.
Det er ulovlige udenomsparlamentariske midler, som jeg mener PET bør se på. Det, der skete den 18. maj 1993, burde jo heller ikke kunne ske, uden at vi havde haft godt kendskab til, hvad der skulle ske.
Jeg ønsker ikke at smadre PET med en undersøgelse som denne her, sådan at vi oplever en 18. maj mere.
Så må jeg sige til hr. Jacob Buksti, og nu må jeg skære det helt ud i pap: Vi har sagt nej til den her undersøgelse, og jeg vil gerne sige det igen og igen, hvis det ikke kan trænge ind.
Jeg vil gerne sige, at vi siger nej til den her smalle undersøgelse af PET, for vi ønsker ikke at smadre PET, og vi ønsker ikke at gå med på venstrefløjens galej på det her område.
Det behøver ikke findes på den yderste venstrefløj, for det, vi oplever i dag, er jo netop, at det er venstrefløjen, der vil sætte dagsordenen for, hvordan det her skal komme til at foregå.
Og med hensyn til de her kollektive anklager, så er det det, vi siger nej til i Det Konservative Folkeparti. Så spørger hr. Aage Frandsen, om vi ikke har forpligtet os til en undersøgelse - ja, man kaster smuds på en hel efterretningstjeneste set med vores øjne på den her måde. Og så kan jeg ikke forstå, at man bruger så megen opmærksomhed på den bog, der kommer i morgen.
Jeg har sagt, at det ikke er, fordi jeg har så stor tiltro til sandhedsvidner på venstrefløjen, men lad os da se på det.
Elisabeth Arnold (RV), 1998-11-12:
Den 25. august i år støttede Det Konservative Folkeparti en undersøgelse.
Nu gør Det Konservative Folkeparti det ikke.
Hr. Bendt Bendtsen siger, at det ikke er, fordi man har skiftet mening, det er bare, fordi man gerne vil have undersøgt tingene på en anden måde.
Jeg kan ikke høre i hr. Bendt Bendtsens indlæg og heller ikke i hans første indlæg, hvad det var for en anden måde, man gerne ville have undersøgt den her sag på.
Bendt Bendtsen (KF), 1998-11-12:
Hr. Søren Søndergaard spørger, hvad der er ulovlig politisk virksomhed.
Det er jo bredt, men det er bl.a., hvis man giver oplysninger til fremmede magters efterretningstjenester, militære oplysninger eller lignende, og man ved, at disse fremmede magter har skuffeklare planer om at bruge deres militær til at omvælte f.eks. Danmark.
Vi er jo helt klar over, at Østtyskland havde helt klare planer for, hvad der kunne ske i en given situation under den kolde krig, og hvad Blekingegadebanden har lavet, betegner jeg også som ulovlig politisk virksomhed, selv om der gik mange år, inden man kunne bevise det, for det skal jo være bedømt af domstolene, siger hr. Søren Søndergaard.
Hvis vi afskar Politiets Efterretningstjeneste fra at indsamle materiale blandt de mennesker, som potentielt vil modarbejde de demokratiske systemer, jamen så sætter jeg spørgsmålstegn ved det, men det er ikke mig, der skal bedømme, om det er ulovlig politisk virksomhed, det har vi andre til at gøre.
Peter Duetoft (CD), 1998-11-12:
Når nu fru Line Barfod skal rette sine fejl, så behøver hun ikke kun at rette navnet.
Fru Line Barfod sagde også, det var i 1970'erne.
Det var det faktisk ikke, det var midt i 1980'erne.
Så nu får vi så det på plads.
Men fru Line Barfods udtalelse er jo i høj grad udtryk for den galimatias, der er i denne debat.
Der var altså en konkret sikkerhedsrisiko fra en række Østlande, som havde planer for angreb på Danmark, og som havde en ideologi, hvorefter det gjaldt om at udbrede deres styreform til resten af den demokratiske verden, og vi kunne se, at politiske mennesker i en række vestlige demokratier havde været med i spillet.
Og så sammenligne det med, om man skulle registrere en rejse til Sydafrika.
Hvilket sikkerhedsproblem var Sydafrika for Danmark.
Jeg har også været i Sydafrika, jeg går ud fra, at jeg så også er registreret, og det er glimrende.
Men jeg fatter simpelt hen ikke, at man i sådan en debat her kan sammenligne de to situationer, nemlig det, der foregår i forhold til naboen, der er ufredelig, og det, der foregår i forhold til et land i Langtbortistan.
Jeg synes simpelt hen, det er et udtryk for, at fru Line Barfod overhovedet ikke holder proportionerne i den her debat.
Søren Søndergaard (EL), 1998-11-12:
Jeg synes, hr. Bendt Bendtsen skylder os en forklaring på, hvad ulovlig politisk virksomhed er.
Ja, okay, men det viser jo retsbeskyttelsen i fru Pia Kjærsgaards samfund.
Dem, fru Pia Kjærsgaard synes hun
ikke kan lide, det er sådan nogle, og det er også hr. Bendt Bendtsens synspunkt.
Man trækker folk for retten, og hvis de dømmes, har de lavet ulovlig politisk virksomhed.
Spørgsmålet er, om det er lovligt eller ulovligt.
Det er altså noget, domstolene afgør.
Det er domstolene, der skal afgøre det, siger jeg til hr. Bendt Bendtsen.
Men hvorfor skal vi så ikke fastholde, at det hele vejen igennem er domstolene, der skal afgøre, både hvem der har været landsforræder, og hvem der eventuelt i PET måtte have overtrådt lovene, hvis der er noget ulovligt?
Ville det ikke være en stor fordel for PET at få lavet den undersøgelse, så vi kan få det afklaret?
Men igen: Hvad er ifølge hr. Bendtsens opfattelse ulovlig politisk virksomhed?
Bendt Bendtsen (KF), 1998-11-12:
Jeg nåede ikke at svare på det spørgsmål, som kom fra fru Elisabeth Arnold, om Det Konservative Folkeparti havde ændret spor i denne sag.
Det har vi ikke.
Det er det spor, vi har haft i den her sag, og jeg har også tilkendegivet over for hr. Jacob Buksti i dag, at vi bare ønsker en anden måde at belyse tingene på.
Til fru Line Barfod: Jeg er da glad for, at den misinformation, hun kom med her fra talerstolen, blev trukket tilbage.
Vi er bare dybt uenige med Enhedslisten i hele dens holdning til denne sag, og når der blev sagt, at PET havde registreret Blekingegadebanden, men at der intet var sket, og det var jo netop det, vi hørte fra Enhedslisten i dag, så er det formentlig, fordi der ikke var nogen beviser, men det indikerede alligevel, at der var terrorister i baghaven.
Og så til fru Pernille Frahm, hende har jeg jo altid haft et svagt punkt for, jeg har været uenig med hende om politik i efterhånden 25-30 år.
Vi har i hele denne debat sat spørgsmålstegn ved, om PET har brudt reglerne.
Vi smider ikke skidt på PET i den her sag, for vi sætter måske spørgsmålstegn ved, om de pågældende, der er registreret, har drevet lovlig, politisk virksomhed.
Det kan vi ikke sige noget om.
Så må jeg nok sige, at det, vi hører i dag fra venstrefløjen, har jo ét mål, og det er at smadre PET.
Det Konservative Folkeparti ønsker fortsat en hemmelig efterretningstjeneste, og det vil vi også arbejde på i fremtiden, og det vil vi skaffe regeringen et politisk flertal for.