runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 1998-04-22:
Kun et kort og enkelt spørgsmål til slut.
Ministeren sagde, at vi er ikke med i Euro-X-Rådet, men det er sådan, og sådan forstod jeg også det, der blev oplyst tidligere i debatten, at der kan opstå situationer, hvor Euro-X-Rådet indbyder de øvrige ministre til at deltage i diskussioner om ting, som er af fælles interesse, og som de har sat på dagsordenen, altså faktisk i EU-sammenhæng.
Her er det altså vores holdning, at det er bedre at sige: Den diskussion skal slet ikke foregå i Euro-X-Rådet, og hvis den foregår i Euro-X-Rådet, deltager vi ikke dér.
Det vil efter vores opfattelse være en rigtigere løsning, og det er derfor, vores forslag til vedtagelse er formuleret, som det er.
Marianne Jelved (RV), 1998-04-22:
Jeg forstår for så vidt godt hr. Keld Albrechtsens synspunkt, men jeg vil bare sige, at i den praktiske hverdag og i realiteten kan man ikke skille det på den måde, for lige så snart alle ministre er samlet, består forsamlingen af et forum af Euro-X-ministre og ministre, som ikke er med i Euro-X.
Det sker ved uformelle økofinmøder, det sker ved formelle økofinmøder, så det er i praksis meget, meget svært at lave den adskillelse, som hr. Keld Albrechtsen taler om.
Jeg vil nødig være i en situation, hvor jeg af egen fri vilje siger, at jeg ikke kommer til uformelle økofinmøder, hvor der i øvrigt, og det ved hr. Keld Albrechtsen, diskuteres temaer, som også behandles på de formelle økofinmøder.
Lene Espersen (KF), 1998-04-22:
I forlængelse af hr. Keld Albrechtsens spørgsmål vil jeg gerne bede økonomiministeren bekræfte, at møderne i Euro-X-Rådet er uformelle møder.
Der kan ikke træffes beslutninger, og derfor kan man deltage eller ikke deltage i dem, alt det man har lyst til.
De formelle beslutninger bliver truffet blandt økofinministrene.
Marianne Jelved (RV), 1998-04-22:
Det vil jeg meget gerne bekræfte, og jeg kan endda udbygge med et eksempel, en parallelitet, om man så må sige.
Det er velkendt i al offentlighed, at Frankrig og Tyskland indimellem har det, de kalder topmøder, og at de opfatter sig selv som nogle, der har en særlig forpligtelse eller nogle særlige ønsker, som de gerne vil drøfte med hinanden. Det gør de relativt jævnlig, og så sender de breve rundt til alle deres ministerkolleger.
Det gør de på statsministerniveau, det gør de på det niveau, hvor jeg sidder, og på mange andre niveauer.
Det er uformelt, og der er ikke nogen i denne verden, der kan forbyde Tyskland og Frankrig at mødes og aftale at skrive et brev og sende det rundt til andre ministre.
Man kan heller ikke forhindre Tyskland og Frankrig i at invitere den engelske minister eller den hollandske minister eller måske alle ministrene med.
Det er totalt uformelt, og der kan ikke flyttes nogen reelle kompetencer over.
Det er klart, at i et politisk forum, hvor man mødes på den måde, opstår der noget, men alle beslutninger og kompetencer ligger, hvor de er fastlagt i traktaten.
Der er intet ændret.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1998-04-22:
Venstre er selvsagt meget positiv over for dette forslag om at forlænge rockerloven.
Vi mener, at politiet fortsat skal have disse muligheder for at nedlægge forbud.
Jeg vil godt knytte yderligere et par bemærkninger til lovforslaget. Det har været sagt, at rockerloven har skabt tryghed i befolkningen, og det er jo også rigtigt, i det omfang man i de mindre samfund og også i større samfund er blevet fri for rockerborge, der specielt har ligget i tæt bebyggelse, men jeg vil godt gøre opmærksom på, at det er, som om der er ved at blive skabt en ny utryghed, fordi rockerne tilsyneladende flytter ind andre steder.
Man har også talt meget om, at der er fred mellem de to rockergrupper Hells Angels og Bandidos.
Vi i Venstre falder i hvert fald ikke i svime over, at to rockergrupper, hvor enkeltmedlemmer har begået masser af forbrydelser, nu lover hinanden, at de holder op med at slå hinanden ihjel.
Det er ikke nogen søndagsskole, og det bliver det heller ikke.
i at opretholde en tilsyneladende ro, fordi Rigsadvokaten arbejder med spørgsmålet om, hvorvidt disse grupper kan opløses ved dom.
Vi tror ikke, der er en egentlig fred.
Vi tror, det skyldes, at man vil undgå en opløsning ved dom.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren, om han er enig med os i Venstre om, at rockerne naturligvis stadig væk skal følges med stor politimæssig opmærksomhed. Jeg kan alt i alt sige, at vi vil love at gøre et positivt arbejde i Retsudvalget.
Vi vil selvfølgelig godt se Rigsadvokatens undersøgelse.
Vi har også bemærket, at ministeren har sendt lovforslaget til høring.
Det synes vi er en god idé, for loven blev jo til ret hurtigt og under
meget stor turbulens, og vi vil selvfølgelig også meget gerne have lov at se disse høringssvar.
Der kan også være forskellige spørgsmål, der giver anledning til tvivl.
Jeg er da selv lidt i tvivl, og jeg ved ikke, om ministeren kan svare på det her i dag.
I forbindelse med det drab, der fandt sted i Nordsjælland, vil jeg spørge, hvordan det er, hvis en rockergruppe uden rygmærker gentagne gange sidder på et værtshus.
Gælder forbudet så, eller er det noget, som vi skulle udvide loven til at omfatte eller præcisere?
Sådan kan der være forskellige spørgsmål, som vi gerne vil have afklaret i udvalget, men vi er som sagt i det store og hele meget positive.
Lissa Mathiasen (S), 1998-04-22:
Forslaget her går i al sin enkelhed ud på at ophæve revisionsbestemmelsen, hvilket betyder, at loven fremover vil gælde med det indhold, som den har i dag, bortset fra revisionsbestemmelsen.
Det er vi i Socialdemokratiet helt enige i, lige så vel som vi i efteråret 1996 var enige i, at der var behov for at få etableret denne lov, som havde det klare formål at bidrage til at mindske risikoen for alvorlig personskade i forbindelse med den rockerkrig, som vi desværre i en længerevarende periode har set versere, en rockerkrig, som bl.a. har medført angreb på rockerborge i tæt bebyggede boligområder og under anvendelse af meget alvorlige våben.
Vi er i Socialdemokratiet ikke et øjeblik i tvivl om, at vi med den lov, som vi vedtog i efteråret 1996, fik en begrænsning af den frygt og utryghed, som herskede i befolkningen, ikke mindst når man boede eller befandt sig i nærheden af rockerborgene.
Vi anerkender også, at der ikke i den efterfølgende periode har været indbyrdes attentater eller attentatforsøg, men omvendt kan det ikke bortforklares, at der er gjort meget omfattende våbenfund, hvorfor vi heller ikke mener, at vi på nuværende tidspunkt kan sige, at der er sikkerhed for, at den nævnte våbenhvile vil holde.
På den baggrund er vi indstillet på at støtte, at lovens revisionsbestemmelse ophæves, således at loven bliver opretholdt med det indhold, som den har i dag, og således at det kan sikres, at der også fremover vil være lovmæssigt grundlag for at yde befolkningen den nødvendige effektive beskyttelse, såfremt forholdene igen skulle gøre det påkrævet.
Man kunne vel også håbe, at rockerne eller andre, som måtte frembyde fare for andres liv og helbred i kraft af deres adfærd, fremover undlader at etablere klubber, klubhuse m.v. i tæt bebyggede områder.
Det er i hvert fald vores ønske med at lade denne lovgivning få lov til at være bevaret.
Pernille Sams (KF), 1998-04-22:
De kriminelle bander Hells Angels og Bandidos har indgået en såkaldt fredsaftale.
Man er altså blevet enige om ikke at slås for øjeblikket.
Man forsøger at stikke befolkningen blår i øjnene.
Man vil gerne have det billede frem på skærmen, at det drejer sig om fredelige bikere
, men vi ved jo alle sammen, hvad der ligger bag. Der er vel ingen i hele kongeriget, som tror på, at man har sloges for retten til at dele røde bolsjer ud.
Der ligger andre motiver bag.
Kriminalregisteret dokumenterer, at vi har at gøre med kriminelle mennesker.
Baggrunden for loven var de voldelige opgør, som herskede mellem grupperne.
Det var ikke almindelige øretæver, som var i luften, men derimod angreb med panserværnsraketter, bilbomber, håndgranater og skydevåben.
Skatteborgerne er blevet til grin på baggrund af en flok kriminelle bøller.
Derfor er loven på sin plads, og vi ser meget frem til, at der kommer en melding fra justitsministeren om forbud mod disse kriminelle grupper.
Det fremgår ligeledes af sagsfremstillingen, at loven har haft positive sider, herunder en begrænsning af frygten for at bo og opholde sig i nærheden af rockerborgene,
ligesom loven har medført en svækkelse af den interne struktur i rockergrupperne.
Derfor er vi fra konservativ side meget positive over for, at vi har loven liggende, hvis krigen på narkomarkedet bryder ud, og med disse bemærkninger støtter vi lovforslaget.
Anne Baastrup (SF), 1998-04-22:
Ifølge lovforslaget ophæves revisionsbestemmelsen, en bestemmelse, som SF fik ind i loven for at sikre en tæt kontrol med, hvordan loven blev udmøntet.
Justitsministeren foreslår nu, at loven om forbud mod ophold i bestemte ejendomme gøres permanent, og ministeren har i lovforslagets bemærkninger gjort et behjertet forsøg på at beskrive, hvordan loven er blevet forvaltet, og det skal han have tak for.
Der mangler en nærmere beskrivelse af, hvordan det er gået med cirkulæreskrivelsen fra den 30. marts 1998, hvordan det er gået med den løbende vurdering af, om der er grundlag for at opretholde de allerede meddelte forbud, og der mangler en beskrivelse af, hvordan ministeren forventer, at fremtiden bliver.
SF vil derfor stemme imod ministerens forslag og i stedet komme med et ændringsforslag, der er inspireret af advokat Thorkild Høyer, som foreslår, at lovens revision udsættes til folketingssamlingen 1998-99.
Samtidig peger Thorkild Høyer i sin henvendelse til Folketingets Retsudvalg på det problem, at Justitsministeriet som klagemyndighed ikke i tilstrækkelig grad har vist sig at kunne tilpasse kontrolpolitikken smidigt.
SF vil derfor følge forslaget om, at der indføres en domstolskontrol, og i konsekvens heraf stille ændringsforslag herom.
Endelig ser vi i bemærkningerne, og det gjorde fru Birthe Rønn Hornbech også opmærksom på, at lovforslaget er sendt til høring, og vi afventer naturligvis høringssvarene, før vi kan foretage os yderligere.
Sonja Albrink (CD), 1998-04-22:
CD støttede loven om forbud mod ophold i bestemte ejendomme, som trådte i kraft i oktober 1996, og hvis baggrund var rockerkrigen mellem Hells Angels og Bandidos.
Derfor støtter vi også det foreliggende forslag, der er til behandling i dag.
Som tidligere ordførere har været inde på, er vi heller ikke i CD helt sikre på, om det gode venskab, vi ser udadtil mellem de to grupper, er noget, man helt skal stole på.
Vi mener i CD, at der er grund til, at man følger de grupper meget nøje, som man har gjort hidtil, og følger udviklingen.
Men alt i alt et positivt tilsagn til ministeren.
Elisabeth Arnold (RV), 1998-04-22:
Det Radikale Venstre støtter det fremsatte lovforslag om ophævelse af revisionsbestemmelsen om forbud mod ophold i bestemte ejendomme.
Det betyder, at loven består, som den ser ud nu, dog uden revisionsbestemmelsen.
Det betyder naturligvis ikke, at loven ikke kan ændres, og det betyder heller ikke, at den ikke på et senere tidspunkt kan ophæves.
Det betyder blot, at den indtil videre fortsætter i den form, den har nu, og hvis et flertal her i Folketinget måtte beslutte noget andet, er det selvfølgelig gældende, som
det altid har været.
Vi tror også, den har en signaleffekt til folk, der bor i områder, hvor der tidligere har været rockerborge - forstået på den måde, at vi fortsat har loven liggende på bordet som beredskab, hvis det skulle blive nødvendigt at bruge den igen.
Heldigvis bruges den ikke så meget netop i disse uger, men vi ved ikke, hvornår vi kan få brug for den igen, og derfor er vi tilfredse med, at loven fortsat er gældende og altså først og fremmest kan virke ved sin tilstedeværelse og mindre ved anvendelse i praksis.
Lene Espersen (KF), 1998-04-22:
Jeg er glad for, at hr. Keld Albrechtsen fastslår, at der ikke er den sammenhæng mellem euroen og folkeafstemningen om Amsterdamtraktaten.
Jeg vil også sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg heller er ikke enig i det med vaccination imod noget som helst.
Jeg tror ikke, at Amsterdamtraktaten og hele den europæiske udvikling som sådan vil have særlig stor indflydelse på lige præcis dette danske forbehold.
Dér tror jeg mere, at det er hele den måde, som det i praksis kommer til at foregå på de næste 4-5 år, som kommer til at afgøre, om den danske befolkning ændrer holdning til den fælles mønt.
Søren Kolstrup (EL), 1998-04-22:
Vores ordfører kan desværre ikke være til stede i dag, og jeg skal i stedet fremføre Enhedslistens synspunkter:
Jeg vil først og fremmest henvise til vores kommentarer, da loven blev vedtaget.
Der er ingen ændring i vores opfattelse af de principielle problemer, rockerloven rejser.
Vi pegede ved rockerlovens vedtagelse på faren for, at den også vil kunne bruges til andet end den såkaldte rockerkrig, der var årsagen til dens gennemførelse, og når man nu fra regeringens side vil ophæve revisionsbestemmelsen og dermed gøre rockerloven permanent, er det en yderligere bekræftelse på, at vores frygt var velbegrundet. Enhedslisten mener fortsat, at kriminalitet skal bekæmpes i et retssamfund, men det skal ske på en måde, der rent faktisk forebygger kriminalitet uden store skadevirkninger for samfundet.
Når man fratager en gruppe af befolkningen deres demokratiske ret til selv at bestemme, hvor de vil bo og opholde sig, risikerer man, at de føler sig endnu mere udstødte og vender sig mod samfundet, og skadevirkningen for samfundet er generelt endnu større, når man bevæger sig ud på det skråplan at indskrænke grundlæggende demokratiske rettigheder i stedet for at udvide demokratiet.
Keld Albrechtsen (EL), 1998-04-22:
Fru Charlotte Antonsen hævder, at euroen vil give anledning til stabilitet både politisk og økonomisk.
Her vil jeg godt spørge, om det er forbigået Venstres opmærksomhed, at arbejdsløsheden i et land som Frankrig f.eks. - men også i Italien og Belgien - har nået smertetærsklen, hvor det politiske system simpelt hen ikke kan holde til en fortsat vækst i arbejdsløsheden. Har fru Charlotte Antonsen lagt mærke til, at som følge af den ØMU-politik, man nu har ført igennem mange år, og som har gjort, at man nu står med ryggen mod muren på grund af stigende arbejdsløshed i Frankrig, er de franske borgerlige partier faktisk ved at gå i opløsning og Den Nationale Front gået voldsomt frem og vil gøre det yderligere som følge af væksten i arbejdsløsheden?
Kalder fru Charlotte Antonsen en sådan økonomisk politik for stabilitet?
Jeg gør det i hvert fald ikke.
Kim Behnke (FP), 1998-04-22:
Når man hører fru Charlotte Antonsens prisning af euroen, og hvor forfærdeligt det er, at Danmark ikke er med, undrer man sig over, hvorfor Venstre overhovedet anbefalede danskerne at stemme ja til Edinburghafgørelsen i 1993.
Med det fantastisk vigtige forbehold burde Venstre jo have anbefalet danskerne at stemme nej, fordi man ønskede den ægte vare.
Men det, der er mit ærinde, er et spørgsmål til de betragtninger, fru Charlotte Antonsen er kommet med i sine korte bemærkninger og nu igen bekræfter i sin ordførertale, nemlig at man i Venstre faktisk har den politiske holdning, at dansk valutapolitik og dansk rentepolitik skal afgøres i Frankfurt.
Argumentet om, at det i dag alligevel er Bundesbank, der bestemmer, bliver brugt.
Jamen det er jo ren underkastelse.
Man kan selvfølgelig godt finde nogle referencer tilbage i 1970'erne, hvor der var natlige samråd om, hvor den danske valutakurs skulle ligge, men sådan er det jo ikke i moderne tid.
Der er fuldstændig konsensus i Folketinget om at føre en hårdkurspolitik, så hvorfor den underkastelse over for fremmede magter?
Charlotte Antonsen (V), 1998-04-22:
Først til hr. Keld Albrechtsen: Jeg er ikke enig i det, hr. Keld Albrechtsen siger.
Det kommer nok ikke som nogen stor overraskelse.
Jeg tror, der kan være mange årsager til, at Den Nationale Front går frem i Frankrig.
Det behøver ikke alene at have med arbejdsløsheden at gøre.
Det er jo det, der er hr. Keld Albrechtsens bekymring, sådan forstår jeg i hvert fald spørgsmålet.
Herhjemme er Dansk Folkeparti gået frem, selv om vi har haft en stigende beskæftigelse.
Så de to ting hænger ikke nødvendigvis sammen.
Til hr. Kim Behnke: Venstre er ikke et alt eller intet-parti.
Ligesom med Amsterdamtraktaten, hvor jeg da gerne vil indrømme, at vi føler, det er meget små skridt, der bliver taget - de er trods alt i den rigtige retning - siger vi ja til det, for vi har ikke den holdning med alt eller intet, som man lidt har på fløjene.
Så er der spørgsmålet om underkastelse.
Problemet er jo, om jeg så må sige, landets størrelse.
Danmark er jo et åbent land, og det er vi jo enige om at vi fortsat ønsker at være, og vi ønsker også fortsat handel, og alene af den grund kan vi jo ikke suverænt i Danmark bestemme vores egen rente, for vi er afhængige af, hvordan landene omkring os gebærder sig økonomisk. Så spørgsmålet er, når vi taler ØMU, om det er den tyske nationalbank, eller om det er en fælles europæisk nationalbank, der skal bestemme det danske renteniveau.
Der er ikke nogen, der har tænkt sig at spørge os alene, og derfor er diskussionen om, hvorvidt det skulle foregå i det danske Folketing, helt ved siden af.
I øvrigt er det jo ikke i nyere tid foregået i det danske Folketing.
Vi har jo netop haft en temmelig uafhængig Nationalbank her i landet, som har fastlagt renteniveauet, så jeg mener ikke, der er tale om nogen form for underkastelse.
Tværtimod giver den økonomiske stabilitet, der lægges op til, os en større økonomisk frihed til at planlægge vores økonomi efter egne ønsker.
Keld Albrechtsen (EL), 1998-04-22:
Fru Lene Espersen havde den opfattelse, at denne eurosag ikke havde noget med folkeafstemningen om Amsterdamtraktaten at gøre.
Det mener jeg er forkert af to årsager.
For det første er der den sammenhæng, at Amsterdamtraktaten understreger, at beskæftigelsespolitikken skal ligge inden for rammerne af de retningslinjer, der vedtages i ØMU'en.
Det vil sige, at det ikke er muligt at føre en beskæftigelsespolitik, som går ud over de stramme ØMU-krav.
Det var noget, Tyskland fik hamret ind i Amsterdamtraktaten for at sikre, at der ikke kom en offensiv beskæftigelsespolitik ud af det.
Diskussionen er altså i Amsterdamtraktaten.
Det er ganske vist blevet udlagt af regeringen, som om Amsterdamtraktaten gav anledning til mere beskæftigelse, men det modsatte er altså tilfældet.
For det andet har det med folkeafstemning at gøre
, fordi et nej ved folkeafstemningen om Amsterdamtraktaten naturligvis kan tjene som en vaccination mod yderligere overvejelser om at underminere den danske undtagelse på euro-området.
Lene Espersen (KF), 1998-04-22:
Jeg må sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg på ingen måde deler den opfattelse, som Enhedslisten har af Amsterdamtraktaten, og ej heller den fortolkning, som hr. Keld Albrechtsen her lægger op til.
For mig at se er der
overhovedet ikke nogen kobling.
Jeg synes, det er meget forkert af Enhedslisten her fra Folketingets talerstol at komme med det postulat, at Danmark med hensyn til Amsterdamtraktaten kan gøre til eller fra i forhold til euroen og den måde, som euroen vil blive implementeret på.
Der er blevet truffet en beslutning
den 1.-3. maj blandt økofinministrene, og euroen vil være en realitet fra den 1. januar 1999
Det ligger fuldstændig fast, uanset hvordan Amsterdamtraktatens ratifikation i Danmark forløber.
Jeg synes, det er bekymrende, at Enhedslisten fremturer med alle de her mærkværdige påstande om at sammenkoble tingene.
Keld Albrechtsen (EL), 1998-04-22:
Jeg tror ganske enkelt ikke, at fru Lene Espersen forstod, hvad jeg sagde.
Det, jeg sagde, var for det første, at stemmer vi nej til Amsterdamtraktaten, så vaccinerer vi samtidig mod en senere ophævelse af den danske undtagelse på euro-området.
Det er klart.
Omvendt hvis man stemmer ja til Amsterdamtraktaten, er det klart, at regeringen bliver opmuntret til en hurtigere fremrykning med henblik på at få afviklet den danske undtagelse fra den fælles mønt.
Det er klart; sådan er den politiske sammenhæng. Og for det andet: Jeg sagde ikke, at et dansk nej ved folkeafstemningen i maj kunne stoppe iværksættelsen af euroen den 1. januar 1999.
Det er jeg godt klart over at det ikke kan.
Den sammenhæng er der ikke, men det havde jeg altså heller ikke postuleret.
Jeg har gjort opmærksom på, at det er indbygget i Amsterdamtraktaten, at beskæftigelsen skal underordnes ØMU-reglerne, og det lægger altså et loft over, hvad man kan gøre med hensyn til beskæftigelsen
, og den sammenhæng kan fru Lene Espersen ikke bestride.
Elisabeth Arnold (RV), 1998-04-22:
Det har undret mig lidt, at forskellige ordførere har holdt nogle brandtaler for og imod Danmarks deltagelse i euroen.
Jeg troede, det var noget, vi var færdige med at debattere - i hvert fald i lange tider.
Vi har haft to folkeafstemninger, hvoraf den ene handlede om Edinburghafgørelsen, og et af de forbehold, der blev vedtaget med Edinburghafgørelsen, var jo netop, at Danmark ikke deltager i Den Økonomiske og Monetære Unions tredje fase.
Det kan der ikke ændres på; Danmark har et forbehold, og derfor skal Danmark ikke deltage.
Vi er ikke med i den tredje fase; kun en folkeafstemning kan ændre dette, og den folkeafstemning er ikke den, der finder sted den 28. maj 1998. Hvis man gerne vil ud af EU, skal man selvfølgelig stemme nej den 28. maj, men afstemningens resultat den 28. maj ændrer intet på det forhold, at Danmark faktisk ikke skal være med i Den Økonomiske og Monetære Unions tredje fase.
Det skal der en anden debat til på et andet tidspunkt og så eventuelt en folkeafstemning efterfølgende.
Det faktum, at 11 EU-lande er med i tredje fase, skal vi selvfølgelig forholde os til, og det er det, der er det interessante i denne debat, nemlig: Hvordan sikrer vi os, at vi får at vide, kan følge med i, hvad de øvrige lande vedtager, sådan at vi kan indrette vores politik efter det?
Danmark har en klar interesse i at følge de beslutninger, eurolandene tager på området.
De udgør som sagt en meget stor del af vores samhandelspartnere, og jeg vil derfor sige, at konstruktionen omkring den europæiske kontrol af Centralbanken med det generelle råd, som Danmark er medlem af, fordi vi er et EU-land, synes jeg er en udmærket konstruktion.
Den giver os en fornemmelse for og en føling
med, hvad de andre lande diskuterer, og hvad de beslutter, men vi kan selvfølgelig ikke sidde med i selve bestyrelsen, fordi vi er ikke med i selve euroen, vi er ikke mellem de lande, som deltager i den tredje fase. Jeg synes, konstruktionen er udmærket, og jeg kan ikke se, at vi skal have en lang diskussion om Danmarks deltagelse i Den Økonomiske og Monetære Union, så længe vi har det forbehold, vi har, og det bliver ikke berørt af folkeafstemningen den 28. maj. Det Radikale Venstre stemmer imod det forslag til vedtagelse, som er fremsat af Enhedslisten.
Keld Albrechtsen (EL), 1998-04-22:
Fru Elisabeth Arnold sagde, at Danmark har en klar interesse i at følge de beslutninger, som vil blive truffet af Centralbanken, når euroen bliver sat i kraft.
Der vil jeg for det første spørge: Hvordan kan fru Elisabeth Arnold vide, at Centralbanken vil træffe beslutninger af en sådan art, at det vil være i dansk interesse at underlægge sig disse beslutninger?
Hvad nu, hvis det er forkerte beslutninger, hvad det jo meget vel kan være, beslutninger, der f.eks. går ud på, at inflationen for enhver pris skal bringes ned, uanset hvor meget arbejdsløsheden samtidig vil stige?
Det vil jo ikke nødvendigvis være klog politik for Danmark.
om, at de aftaler, der til efteråret skal indgås - hvis regeringen får sin vilje på det punkt - om en snævrere tilknytning mellem kronen og euroen, i substansen kommer at gå ud på, at Danmark skal følge de beslutninger, som træffes af Centralbanken.