runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jann Sjursen (KRF), 1999-04-20:
Kristeligt Folkeparti har tidligere tilsluttet sig et regeringsforslag om, at det danske militær skulle stille bidrag til rådighed for NATO-indsatsen på det vestlige Balkan, og vi kan klart støtte det forslag, som regeringen nu har fremsat om at forstærke det danske bidrag ved indsættelse af yderligere 4 F 16-fly med personale i forbindelse med NATO-indsatsen på det vestlige Balkan.
Vi synes, det er rigtigt, at presset mod Milosevic opretholdes, og at også de bombardementer, der nu er i gang, forstærkes med henblik på at tilvejebringe et grundlag, der kan bringe Milosevic til forhandlingsbordet igen og få ham til at acceptere de betingelser, som det internationale samfund har opstillet.
Hertil mener vi et forstærket pres er nødvendigt.
Derfor også tilslutning fra Kristeligt Folkepartis side til regeringens forslag, som vi behandler i dag.
Jeg vil også godt endnu en gang give udtryk for, at vi fra Kristeligt Folkepartis side mener, at presset fra NATO's side yderligere bør forstærkes ved, at man allerede nu forbereder indsættelse af landtropper også i Kosovo, for disse forberedelser tager lang tid, og vi mener, at man bør være klar, senest når en fredsaftale skal implementeres, til at indsætte sådanne tropper.
Derfor mener vi sådan set ikke, der er noget at vente på, for så vidt angår det spørgsmål.
Det vil i sig selv også kunne forstærke presset på Milosevic, hvis han ser, at sådanne tropper også vil kunne bruges i anden sammenhæng.
Jeg vil godt benytte anledningen til at opfordre regeringen til at gøre sig tilsvarende overvejelser.
Niels Helveg Petersen (RV), 1999-04-20:
Jeg vil gerne takke for den brede tilslutning til forslaget og sige, at heller ikke jeg ønsker at genoptage den 5-6 timer lange debat fra i fredags.
Der er dog én bemærkning, jeg gerne vil gøre, og hr. Melchior var inde på det samme.
Siden i fredags har vi fået et overbevisende udtryk for danskernes helhjertede opslutning bag den humanitære indsats for kosovoalbanerne, og det vil jeg også gerne på regeringens vegne kvittere for.
Hr. Jensby spurgte, om der i øjeblikket var planer om yderligere danske bidrag.
Det er der ikke.
SHAPE har rettet henvendelse til NATO-landene om bidrag på det maritime område, bl.a. rettet henvendelse til Danmark om at stille en ubåd til rådighed, men regeringen har, som jeg sagde det, ikke aktuelle planer om yderligere danske bidrag.
Regeringen vil da i givet fald og på linje med, hvad vi plejer i disse situationer, forelægge sagen for Folketinget.
I øvrigt må jeg sige om dette spørgsmål, at jeg synes, det egner sig glimrende til, at man under udvalgets arbejde diskuterer denne side af sagen.
Jeg er nødt til at gøre en bemærkning til hr. Skaarup.
Han tillod sig at sige noget i retning af følgende: Vesten har været rimelig aggressiv, ligesom Milosevic også har været det.
Jeg må sige, at det at anbringe NATO's indsats på linje med Milosevics er en udsøgt uanstændighed.
Anne Baastrup (SF), 1999-04-21:
Nu kommer det jo ikke som en stor overraskelse for mig, at fru Birthe Rønn Hornbech ville spørge, hvordan det hænger sammen med vores postlisteprojekt og så i øvrigt vores ønske om at bevare integriteten.
Så vil jeg spørge fru Birthe Rønn Hornbech, fordi det skal jeg jo på nuværende tidspunkt efter Forretningsordenen, om fru Birthe Rønn Hornbech har talt med Nordjyllands Amt, som rent faktisk har haft åbne postlister.
Her har de nemlig fra starten sagt: Hvad er det, der traditionelt vil være noget, som ikke er omfattet af aktindsigt, socialsager osv., og hvad er det, der traditionelt er det, der er interessant for offentligheden?
Det næste, man så har gjort i Ringe - dér ved jeg ikke, om fru Birthe Rønn Hornbech har talt med dem Ringe - er, at man altså simpelt hen går ind og siger: Vi har fået en henvendelse af den her karakter, men vi kommer ikke med navnet. Og det vil sige, at der har man taget det ekstra skridt.
Lotte Bundsgaard (S), 1999-04-21:
Fru Anne Baastrup skal forstå det sådan, at de steder, hvor vi er enige med SF i nogle af de ting, de kommer frem med, vil vi selvfølgelig arbejde for kommer med i den nye lovgivning.
Frank Jensen (S), 1999-04-21:
Jeg vil gerne følge op på det spørgsmål, som fru Birthe Rønn Hornbeck stillede til fru Anne Baastrup, for når nu fru Anne Baastrup trækker min hjemstavn ind i debatten - det bliver selvfølgelig altid spændende - nemlig Nordjyllands Amt, og bruger det som et eksempel på, hvordan vi kunne ordne det her i en håndevending, vil jeg godt spørge fru Anne Baastrup: Mener fru Anne Baastrup, at vi sådan bare kan lave en generel bestemmelse om, at myndighederne sætter dem, de har lyst til at sætte dér, på postlisten, og dem, de ikke har lyst til at sætte dér, dem holder de ude af det?
Og hvad er det så i øvrigt, vi får imødekommet
Er det så ikke bare at putte blår i øjnene på dem, som netop, som fru Birthe Rønn Hornbech var inde på, vil bruge det her?
Det er jo ikke borgerne; det er jo journalisterne, der gennem de her postlister får et for dem effektivt redskab til at lave, om man så må sige, afsløringer af myndighedernes eventuelle overtrædelser af regler og retningslinjer.
Peter Skaarup (DF), 1999-04-21:
Det er egentlig utroligt, at ikke bare SF, men også Enhedslisten måske mener, at en højere straf for noget måske en gang imellem kan virke, og det er jo egentlig positivt nok, hvis vi er nået så langt i denne debat. Men jeg skal sige, at Dansk Folkeparti er positivt indstillet over for forslaget om skærpede sanktioner for det, man kalder fredskrænkelser.
Vi mener, det er et rigtigt initiativ.
Vi synes, det er meget utiltalende, at mennesker på den måde, som bemærkningerne til forslaget giver udtryk for, chikanerer andre.
Og det skal selvfølgelig være sådan, at omverdenen så har en bedre mulighed for at straffe
sådan nogle forhold, end som det er i dag.
Vi synes, det er helt på sin plads, at grovere eller vedholdende fredskrænkelser såsom gentagen telefonchikane bliver gjort direkte strafbare uden krav om forudgående advarsel.
Vi synes også, justitsministeren i sin afvisning af forslaget godt kunne have taget hensyn til, at man f.eks. i den norske straffelov har nogle bestemmelser, der ligger på linje med det forslag her.
Det er jo ofte sådan, at ministeren og regeringen siger, at inden man her i Folketinget eventuelt laver ændringer i lovgivningen på straffeområdet, er det vigtigt at få hørt de andre skandinaviske lande, så man kan iværksætte fælles tiltag sammen med dem.
Det hørte vi i forbindelse med sagen om Ole B. Hansen, hvor det var sådan, at før man ville ændre forældelsesreglerne, skulle man lige tage kontakt til de andre skandinaviske lande.
Derfor virker det egentlig selvmodsigende, at regeringen så bastant ikke ønsker at støtte forslaget her, når der altså er andre nordiske lande, som har bestemmelser, der ligner dem, der er angivet i forslaget.
I Dansk Folkeparti lægger vi meget vægt på, at Politimesterforeningen så entydigt har sagt, at det er vigtigt at få strammet de her forhold op, og vi opfordrer altså regeringen til også at lytte til det, som Politimesterforeningen har foreslået, og i sidste ende støtte det forslag, som er fremme her i dag.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1999-04-21:
Nu er det fru Anne Baastrup, der gør sig til lovgiver i dette spørgsmål.
Problemet er jo altid med oppositionsforslag, at vi andre, der gerne vil vide noget mere, ikke kan stille skriftlige spørgsmål til forslagsstilleren, så jeg vil altså fortsætte med at stille spørgsmål til fru Anne Baastrup. Er fru Anne Baastrup overhovedet klar over, hvilket arbejde det er for offentlige myndigheder, der måske har titusinder af henvendelser om året, hvis man skulle til at gå sagerne igennem og se, hvad for nogle der er af den ene slags, og hvad for nogle der er af den anden slags?
Det er det, jeg gang på gang har bedt om at få afklaret og få en beregning af: Hvad betyder det af ressourcer?
Det har jeg aldrig fået svar på.
Hvordan får fru Anne Baastrup klaret det?
Anne Baastrup (SF), 1999-04-21:
Der vil jeg så spørge fru Birthe Rønn Hornbech, om hun er opmærksom på vores bilag B 60.7 fra fra 23. juni 1995, hvor Forsvarets Efterretningstjeneste skriver, at det er Efterretningstjenestens indtryk, at ulemper ved en postlisteordning må afvejes i forhold til en sådan ordnings alternativ.
Under forudsætning af en rationel funktionsmodel synes ingen moderne virksomhed af blot nogenlunde størrelse at kunne klare sig uden en postliste/journallisteordning.
Når vi så husker på, at Folketingets Ombudsmand jo har sagt, at er der en postliste i huset, så er den omfattet af offentlighedsloven.
Det betyder, at moderne virksomheder - og det kan godt være, at fru Birthe Rønn Hornbech ikke helt har styr på, hvordan de fungerer - men moderne virksomheder, det
siger Efterretningstjenesten selv,
Har man en postliste, er den omfattet af offentlighedsloven, og så skal man alligevel i gang med arbejdet.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1999-04-21:
Jamen jeg tror ikke, vi kommer det nærmere, vil jeg sige til fru Anne Baastrup.
Jeg vil bare konstatere en politisk nydannelse.
SF bruger FET som løftestang for at få sine forslag igennem.
Det var interessant.
Anne Baastrup (SF), 1999-04-21:
Skal jeg forstå fru Lotte Bundsgaard sådan, at de punkter, hvor Socialdemokratiet har været positive over for SF's lovforslag op gennem de sidste par år og her nu, rent faktisk også vil være noget, som Socialdemokratiet vil arbejde for
kommer igennem Justitsministeriets lovmølle, således at det ikke bare bliver den helt, helt snævre revision?
Jeg vil så godt spørge fru Birthe Rønn Hornbech, om hun ikke er enig med mig i, at når man ser i vores forslag til § 3 a, kan man se, at vi rent faktisk har skitseret muligheden for at unddrage visse sagsområder, og der kunne man jo så forestille sig, at man tog udgangspunkt i de erfaringer, som Nordjyllands Amt har, nemlig: Hvad er det, der er interessant? Nordjyllands Amt har jo ikke nogen forpligtelse til at have åbne postlister overhovedet.
De går ind i et forsøg, de starter et projekt, og det er så de erfaringer, vi andre skal høste, og der har vi allerede med udgangspunkt i den svenske bestemmelse - kalkeret den af og sagt, at der er sagsområder, der er forvaltningsområder, hvor der ikke er nogen som helst grund til at have åbne postlister, for det hele er alligevel hemmeligt.
Og det er i øvrigt uinteressant for offentligheden at vide, om lille fru Jensens dreng har fået en kørestol eller ej.
Derfor tror jeg, at det er et skridt på vejen, at vi får postlisterne.
Og så vil jeg i den forbindelse spørge, om fru Birthe Rønn Hornbech er enig med mig i det svenske krav om aktindsigt og åbenhed over for Kommissionen; der skriver svenskerne, at hvis alle indkomne breve ikke føres på lister, er åbenhed ikke meget værd.
Det synes jeg i og for sig vi skulle tænke lidt over.
Lotte Bundsgaard (S), 1999-04-21:
Først til fru Anne Baastrups spørgsmål om ændring i offentlighedsloven.
Dér er vi meget glade for, at ministeren nu lægger op til, at der snart sker noget på det her område. Så det synes vi er positivt.
For det andet vil jeg sige til det her med indsigt i offentlige selskaber, at det kan da godt være, der er områder, hvor vi skal have mere indsigt.
Det kan da godt være, at der er områder, hvor vi må sige: Kan vi ikke ændre på reglerne, ligesom vi gjorde, da vi lavede indsigt i forhold til miljøet med loven fra 1996, hvor man fik mere indsigt i regnskabsaflæggelse m.v. Så det er vi da interesserede i at diskutere med SF.
Tom Behnke (FP), 1999-04-21:
Der skal ikke være tvivl om, at Fremskridtspartiet synes
, det er et godt forslag, Det Konservative Folkeparti har fremsat.
Og det er desværre et forslag, som er nødvendigt, for den sag, der er omtalt i beslutningsforslaget, er jo ikke den eneste.
Telefonchikane foregår jo hver eneste dag, og der er ganske mange mennesker, som hver eneste dag bliver chikaneret, ikke bare via telefonen, men også via andre kommunikationsmidler.
I nogle sager er det jo meget begrænset.
Der kan være tale om folk, der er blevet skilt, og som så skal genere hinanden lidt på den konto.
Og det, der er problemet på det her område, er jo netop, at først skal man som forurettet registrere, hvad det er, der foregår, og på hvilke tider af døgnet, og hvad der eventuelt bliver sagt eller ikke sagt, og så skal man overbevise politiet om, at politiet skal gå ind i sagen, og så skal politiet først til at finde ud af, om der er basis for at gå ind i sagen, og så skal man foretage en registrering ved telefonselskaberne.
Og først når dét er sket, kan man begynde at finde ud af, hvem det er, der chikanerer, og i hvilket omfang det sker, og om det så giver grundlag for, at man kan give disse personer tilhold om, at de ikke må ringe osv.
Og først derefter kan man altså komme igang med at straffe de mennesker, der foretager den chikane. Og det er klart, at sådan som systemet er indrettet i dag, er det alt for langsommeligt og alt for langvarigt.
Så ofrene for det her chikaneri kan faktisk være ofre i ganske mange måneder, inden politiet har en mulighed for at gribe ind, og inden domstolene har en mulighed for at gribe ind, og det er uholdbart.
Det bør være sådan, at når der er tale om chikane, skal man kunne gribe ind på et langt tidligere tidspunkt. Og der er jo ikke - som SF's ordfører sagde - tale om, at man skærper straffene her; det gør man jo ikke.
Det, der er tale om, er, man udvider muligheden for at gribe ind over for chikaneriet på et tidligere tidspunkt, men strafferammen er den samme, og straffene vil formentlig også være de samme fremover.
Så det eneste, man gør, er altså, at man giver myndighederne mulighed for på et tidligere tidspunkt at gribe ind og sige: Det, du foretager i øjeblikket, er ren chikane, og det vil vi ikke finde os i, og derfor får du en sanktion - typisk i form af en bøde.
Så der er ingen tvivl om, at forslaget her er kærkomment, og Fremskridtspartiet kan støtte det hundrede procent.
Anne Baastrup (SF), 1999-04-21:
Nej, det er ikke et forsøg på at udhule Danmarks Statistik.
Det er simpelt hen et forsøg på at sige, at vi rundt omkring i den offentlige administration har nogle databaser med en viden, som offentligheden har lige så stor ret til at få indblik i som de embedsmænd, der sidder med dem.
Hvis det er sådan, at vi skal få en demokratisk dialog om eksempelvis, hvor meget trafik der skal gå gennem København, når vi nu får Øresundsbroen, så bliver vi nødt til fra offentlighedens side at have lige så meget indblik i, hvad det er for nogle trafiktællinger, der ligger til grund, når Trafikministeriet siger: Det er det her, vi har brug for.
Det er simpelt hen for at give os alle sammen et bedre niveau for en dialog med henblik på at få et ordentligt demokrati.
Boligministeriets indtægtsmuligheder
Frank Jensen (S), 1999-04-21:
Fru Anne Baastrup spurgte, hvornår vi så vil tage initiativ til at se på en samlet revision af offentlighedsloven.
Det har jeg tilkendegivet, at det står
jeg selvfølgelig ved.
Det andet punkt, som fru Anne Baastrup var inde på, tror
jeg kræver, at vi taler lidt tættere og nærmere sammen om, hvad det er, fru Anne Baastrup er inde på.
Hvis fru Anne Baastrup var inde på det, at fru Anne Baastrup vil udhule de offentlige myndigheder, som sælger data, som sælger oplysninger, ved generelt at sige, at her skal der være offentlig adgang gennem offentlighedsloven til at hente den slags oplysninger, så er det en helt anden karakter, så vil man udhule måske Danmarks Statistiks forretningsgrundlag på en række områder, eller der kan være andre myndigheder, Erhvervsselskabsstyrelsen, som kan give dokumentoplysninger, som i dag er forbundet med en betaling.
Det kræver i hvert fald, for at jeg skal forstå, hvad det er, fru Anne Baastrup går efter, at vi får lejlighed til at tale nærmere om det og muligvis kan besvare nogle af de spørgsmål, som fru Anne Baastrup har, i et udvalg.
Men ellers vil jeg henvise til, hvad jeg allerede har sagt netop om det spørgsmål.
Jeg tror, at der er en misforståelse, og jeg tror, at det, som SF's forslag bygger på, er baseret på en misforståelse.
Anne Baastrup (SF), 1999-04-21:
Lige to ting: For det første vil jeg spørge, hvornår ministeren har tænkt sig at komme med den her revision af offentlighedsloven, for nu har vi hørt på det i en 10 års tid.
Vi går nemlig fra at sige, at vi har sådan en almindelig sagsbehandling, og det er så den hidtidige offentlighedslov, over og siger, vi i den danske administration har mega-mange databaser, der indeholder utrolig mange informationer, hvortil det ville være naturligt, at vi gav offentligheden adgang.
Derfor bliver vi også nødt til at bryde med, at det skal være en del af den administrative behandling.
Derfor bryder vi også med dokumentbegrebet, når det drejer sig om elektronisk behandling af databaserne.
Vi er fuldstændig klar over, at ifølge offentlighedsloven, som den er skruet sammen nu, har man adgang til e-mails osv., når det er et led i en sagsbehandling.
Bendt Bendtsen (KF), 1999-04-21:
Jeg vil gerne starte med at sige tak til de ordførere, der tilslutter sig forslaget, og jeg må så konstatere, at justitsministeren og regeringen ikke kan støtte forslaget.
Vi er godt klar over, at der skal 90 mandater til her i Folketinget at skaffe flertal for det her, men efter at vi har hørt på SF, har vi ikke helt opgivet SF i dag, og vi vil da undersøge de muligheder, der foreligger.
Det her er, som det blev sagt af en af ordførerne heroppefra, et spørgsmål om at lette et tidligere indgreb over for denne her telefonchikane.
Vi må konstatere, at regeringen ikke kan støtte forslaget.
Vi arbejder videre med det.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-04-21:
Kristeligt Folkeparti kan tilslutte sig forslaget fra De Konservative, som vil give politiet nogle bedre redskaber i form af sanktioner med hensyn til at komme telefonchikane til livs.
Det vejer for os tungt, at hele Farum Politikreds har tilkendegivet, at en kriminalisering uden advarsel i grovere og vedholdende tilfælde af fredskrænkelse er begrundet og ønskelig.
Det må være, fordi jeg ikke er medlem af Retsudvalget,
jeg slet ikke forstår, at man kun giver tilhold for et bestemt nummer og en bestemt familie, at man ikke kan give en generel advarsel om telefonchikane, men jeg kan ikke lade være med at sammenligne det med, at hvis man har lavet butikstyveri i Føtex og så får at vide, at man ikke må have lov til at lave butikstyveri i Føtex, så kan man gå i gang med Brugsen næste gang osv., så længe der nu er nye butikker at gøre det i. Jeg synes, det må være en helt rimelig parallel at drage her, men det må jo være, fordi jeg ikke er medlem af Retsudvalget, jeg ikke forstår det.
Jeg har endvidere forstået, at man i Norge har tilsvarende bestemmelser, hvor man kan skride hurtigere ind med straf.
At ministeren så tidligere har afvist forslaget med henvisning til en udtalelse fra Straffelovrådet i 1988, tæller ikke det helt store for Kristeligt Folkeparti i denne sammenhæng.
Der er sket meget på dette område siden 1988.
Lad mig i øvrigt fastslå, at Kristeligt Folkeparti med tilslutning til dette beslutningsforslag dermed også har vist, at vi ikke vil tøve med at tage initiativer eller støtte forslag til ændringer i straffeloven, selv om vi i forbindelse med forespørgselsdebatten om voldskriminalitetet i december fik vedtaget et forslag til vedtagelse om at lade Straffelovrådet vurdere strafferammen generelt.
Vi tilslutter os altså forslaget her.
Sonja Albrink (CD), 1999-04-21:
Der er jo overhovedet ingen tvivl om, at mennesker, der udsættes for telefonterror, finder den form for chikane særdeles ubehagelig, som sagen fra Assens sådan set er et skrækeksempel på, selv om den jo nok må karakteriseres som en sag i den lidt grovere ende af skalaen.
Men det er jo netop den grove chikane, som man med dette forslag ønsker at bremse, og det er vi i CD meget glade for at De Konservative har taget initiativ til. Der er flere ting, der taler for en regelændring, så der kan straffes for chikane uden forudgående varsel.
For det første mener vi, at det også må tale med en vis vægt, at et flertal blandt landets politimestre anbefaler en regulering.
Og for det andet, at det er uholdbart, at det rent faktisk er muligt systematisk at chikanere andre mennesker ved hele tiden at vælge nye ofre for chikanen
, når en advarsel endelig er givet
Selvfølgelig er vi også opmærksomme på, at Straffelovrådet i 1988 ikke kunne anbefale en sådan ændring af straffeloven, og rådets opfattelse må da også tale med en vis vægt, men som forslagsstillerne selv anfører, har rådets udtalelse efterhånden nogle år på bagen, og en revurdering ville nok ikke være af vejen. Vi kan i CD som udgangspunkt sige, at vi er positive over for forslaget, men vi synes, det vil være en fordel under udvalgsbehandlingen at få sandsynliggjort, at afgrænsningsproblemerne kan udryddes, og at det i øvrigt kan påvises, at en lovændring vil have en præventiv effekt.
Gitte Seeberg (KF), 1999-04-21:
Som det allerede er fremgået, og som også fru Birthe Rønn Hornbech var inde på, er det forslag, som vi her behandler, et forslag, som har været behandlet i Folketinget efterhånden mange gange, men nu denne gang i en lidt større udgave.
Der er lidt småændringer hist og pist, men forslaget blev senest behandlet i 1996 og i 1997, og nu er vi så på den igen.
Derfor skal jeg som udgangspunkt henvise til det, som Det Konservative Folkeparti har sagt ved tidligere behandlinger.
Det Konservative Folkeparti er ligesom forslagsstillerne
Men overordnet skal der sikres åbenhed i forvaltningen, så borgerne og pressen har mulighed for at udnytte reglerne om aktindsigt, og det skal også løbende sikres, at denne åbenhed er til stede.
Men reglerne skal også beskytte borgerne, de borgere, som har forventning om en vis fortrolighed, når man henvender sig til en offentlig myndighed.
Det er ganske vigtigt.
Lovforslaget er opdelt i flere dele, herunder spørgsmålet om aktindsigt, når det drejer sig om kommunale fællesskaber og andre lignende selskaber.
Her kan reglerne godt forekomme en anelse ulogiske.
Når det så er sagt, vil SF's forslag betyde, at en række halvoffentlige virksomheder, organiseret som aktieselskaber, vil være omfattet af loven.
Det kan vi ikke acceptere.
Disse virksomheder skal drives på almindelige forretningsmæssige vilkår og være konkurrencedygtige og skal derfor også være underlagt regler, som gælder almindelige virksomheder.
Dermed er vi helt enige i det, som justitsministeren var inde på her i indledningen. Hvad angår åbenhed omkring lovbehandlingen, før lovforslag fremsættes, kan vi heller ikke støtte det, heller ikke selv om vi i dag sidder i opposition.
Det er vores opfattelse, at den til enhver tid siddende regering skal kunne arbejde med lovforslag, uden at hele offentligheden er indblandet.
Der kan være mange gode grunde til, at et lovforslag ikke skal komme til offentlighedens kundskab.
Når det så er sagt, må man sige, der er jo rent faktisk mange, som kommer til offentlighedens kendskab i form af høringer m.v., men der kan være mange gode grunde til, at det ikke skal ske
Så til postlisterne: Det er fortsat vores opfattelse, at skal man gennemføre det forslag, som SF her lægger op til, er der tale om et rent og skært beskæftigelsesprojekt, og jeg vil også sige det samme som fru Birthe Rønn Hornbech: Tænk på, hvor store administrative vanskeligheder det vil indebære.
Endelig for så vidt angår spørgsmålet om offentligheden med hensyn til EU-dokumenter: Der er vi enige med forslagsstillerne; vi ønsker så megen offentlighed som muligt og åbenhed i EU, og det er vi også parate til fortsat at kæmpe for.
Men alt i alt, som det også fremgår: Det Konservative
Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
Anne Baastrup (SF), 1999-04-21:
For det første vil jeg spørge fru Lotte Bundsgaard om, hvornår Socialdemokratiet så gør noget i et forsøg på at få ændret på offentlighedsloven.
Nu har de sagt det i de sidste 10 år, men der er intet, intet sket.
Så vil jeg spørge fru Lotte Bundsgaard, om hun ikke kan se, at der er et problem.
Jeg kender godt alt det dér med konkurrence og lige vilkår, og jeg skal komme efter dig, men der er jo rent faktisk situationer, hvor det offentlige har fuldstændig bestemmende indflydelse på et A/S-firma, og hvor det har monopolvirksomhed.
Finder fru Lotte Bundsgaard virkelig, at det dér hensyn til den overordnede, generelle konkurrence - det, at man ikke må have konkurrenceforvridende elementer i det - ikke kan tilsidesættes, når der er et monopol?