Frank Aaen (EL), 1999-12-16:
Nu er naturlove altså ikke sådan indrettet pr. definition, at udviklingen altid går i lige linjer.
Jeg tror, hr. Flemming Kofod-Svendsen skulle have hørt bedre efter i skoletiden. Ganske mange naturlove udvikler sig i bølger, det går frem og tilbage, men hvor retningen er én bestemt.
Og enhver statistik, enhver oversigt over formueudvikling viser, at det vil være dem, der ejer jord og fast ejendom - uanset om de ellers tjener det samme, om de ellers har samme vilkår som dem, der bor i lejelejlighed - der ender med at have en større formue.
Sådan er det.
Der er nogle, der er uheldige at købe, når det er lidt dyrt, og er tvunget til at sælge, når det er lidt billigt, de kan komme anderledes ud af det, men samlet set er der ingen tvivl om, at de, der har jord og fast ejendom, tjener flere penge end alle andre i samfundet.
Jeg vil starte med at gentage et spørgsmål til Venstres formand, hr. Anders Fogh Rasmussen, for vi har tidligere i dag fået afdækket, at løftet om skattestop ikke forhindrer, at Venstre er med til at tage 230 mio. kr. fra de pensionister, der i det kommende år kommer i den beklagelige situation, at de mister deres ægtefælle.
Penge, de skulle bruge for at komme fra den situation, hvor de har to indtægter, til at der kun er én. Jeg vil gerne have at vide, om det er sådan, man skal forstå Venstres løfte om skattestop, at man bare henter pengene f.eks. hos landets pensionister.
Kan man få at vide, hvilken gruppe der næste gang skal holde for for at betale for hr. Anders Fogh Rasmussens skatteløfte?
Så vil jeg sige til hr. Jørgen Estrup: Jamen det var da en god aftale om servicejobbene.
Derfor tilsluttede vi os den.
Men vi kan ikke forstå, og vi har ikke hørt et argument trods intense spørgsmål over 2 dage, hvorfor et menneske, der i 12 år passer sit arbejde på samme betingelser og på samme vilkår som alle de andre på arbejdspladsen, ikke efter 12 år
Det kan jeg ikke forstå, og jeg synes, Det Radikale Venstre skylder os et svar på det spørgsmål.
Så til selve ordførertalen.
Nogle kalder det en rød finanslov.
Vores korte kommentar til det er, at så er man farveblind.
Javel.
Trafikaftalen vil jeg fremhæve som en ting, som i øvrigt kommer langt længere ud i landet end det, der lod ane i den debat, vi lige har haft.
Og det er også gennembruddet, vi lige har diskuteret, om at bruge dagpengene til at skabe flere stillinger i den kommunale service.
Der er en meget stor del af befolkningen, der ikke oplever den jubelfremgang, som regeringen taler om.
Folkepensionister uden andet end folkepension, bistandsmodtagere, langtidsarbejdsløse og førtidspensionister mærker ikke den dér økonomiske fremgang, andre kan se.
Tværtimod.
Og der er til de her store grupper stort set intet at hente i finansloven.
Det giver nogle muligheder for enkelte, men for langt, langt de fleste af dem, der er nederst i samfundets hierarki, er der ikke noget som helst, og det er en alvorlig mangel, både socialt og fordi de højreorienterede populister systematisk prøver at fiske stemmer blandt dem, der meget tit og med god grund er utilfredse.
Altså højrepopulister anvender jo en uskøn sammenblanding af fremmedhad, ekstrem nationalisme, og så en masse gyldne løfter til de, der har mindst, altså selvfølgelig kun, hvis de, der har mindst, også samtidig er hvide.
Jeg har været inde på det flere gange i debatten.
Jeg vil godt understrege det igen: Hvis man vil stoppe højrepopulisterne, som vi ser brede sig her og ude i Europa, så kan man ikke bare gøre det med ord.
At sige fra er meget vigtigt, men ord alene gør det ikke.
Der er brug for handling, der er brug for, at man i praksis kan se, hvem det er, der vil et samfund med solidaritet, lighed og social retfærdighed.
Og hvis ikke der både er ord og handling med, så kan man ikke stoppe højrepopulismen. Og desværre prioriterede regeringen, SF og CD ikke et sådan væsentligt synligt løft på det sociale område, selv om man havde store milliardbeløb til rådighed.
Enhedslisten forsøgte f.eks. at få regeringen til at afsætte nogle hundrede millioner kroner til gratis tandpleje til folkepensionister uden stor indtægt eller formue.
Et beskedent forslag, men det lykkedes ikke.
Vi foreslog også - endnu mere beskedent - gratis influenzavaccination til alle pensionister, og vi foreslog en ophævelse af satspuljen, så alle pensionister, arbejdsløse og syge kan sikres den samme indkomstudvikling som resten af samfundet.
Men det var der heller ikke vilje til.
Hvis finansloven havde været rød, så var der heller ikke gennemført en besparelse på ulandsbistanden på op imod 850 mio. kr. Man tager penge og giver til genopbygning af Kosova; det er vi enige i at man skal give penge til; når der har været en krig, skal vi hjælpe med at rydde op.
Men hjælpen skal ikke tages fra FN's flygtningehjælp eller fra de fattigste lande i Afrika.
Men det er desværre det, der sker, når den her finanslov vedtages.
Det er heller ikke rødt kritikløst, som SF er med til, bare at stoppe flere milliarder ned i politiet og for en stor del jo i øvrigt, 240 mio. kr., til det Schengen EU-politi, som SF og Enhedslisten faktisk er imod.
Det er heller ikke rødt at privatisere Københavns Lufthavn.
Med det, der sker i verden i øjeblikket, og som truer beskæftigelsen på ganske mange arbejdspladser, er der et meget stort behov for samfundsejede virksomheder og den tryghed for beskæftigelsen, som de kan give, hvis de bliver ledet ordentligt, og hvis man tager ansvaret for dem.
Og her er det altså landets største arbejdsplads, vi taler om.
Vi mener ikke, det er klogt at privatisere den.
Og når hr. Jes Lunde nævnte Statens Konfektion som et eksempel på noget, der kunne privatiseres, ja, så er det jo et godt eksempel.
Altså det, der skete, var, at der var en velfungerende fabrik, som producerede ting, vi havde brug for i den offentlige sektor.
Så skulle den absolut kastes ud på det private marked, hvorefter den lukkede, og arbejdspladsen er i dag helt væk.
Der er nævnt noget om en førtidspensionsreform.
Ja, kan man kalde det en reform, når ikke en eneste af de ca. 300.000, der i dag er på førtidspension, herunder de mange, som ikke får mere end 70.000 kr. om året i pension, overhovedet mærker noget som helst til denne her såkaldte reform?
Den kører også bare forbi.
Og så vil vi i øvrigt sige om det, der så ligger på skrift, at i det fremadrettede er der en helt overdreven fokusering på, at alle førtidspensionister skal have et arbejde.
Der er heller ikke noget rødt i aftalen om helhedsskolen eller heldagsskolen, som den normalt bliver kaldt.
Jeg skal bare komme med ét argument imod.
Det er, at vi anser det for en fundamental rettighed, også for børn, at de en gang imellem har fri.
Det er ikke rødt med afgift på pas eller at gøre det dyrere at få sin sag behandlet ved en domstol, eller at forældrebetalingen i daginstitutionerne bliver sat i vejret i halvdelen af landets kommuner.
Der spares på børnetilskud til enlige forsørgere.
Der indføres brugerbetaling på voksenuddannelser.
Aftalen om servicejob, som giver arbejdsløse over 47 år mulighed for at komme i arbejde til en normal løn, er et stort fremskridt.
Det er et fremskridt for de arbejdsløse, fordi de kommer fra udsigtsløs aktivering og dagpenge til rigtigt, nyttigt arbejde og en normal løn, og det er jo også et stort fremskridt, for det giver en betydelig indkomstfremgang.
Det giver en mulighed for et løft i den offentlige service, det er meget fint.
Derfor har vi i Enhedslisten, der jo har arbejdet for det her, lige siden vi kom i Folketinget, selvfølgelig tilsluttet os aftalen.
Men vi synes, at det, jeg startede med, at man ikke giver folk almindelige rettigheder som alle andre lønmodtagere, nemlig retten til dagpenge, når de har arbejdet f.eks. i helt op til 12 år, er urimeligt.
Vi er i den forbindelse af den opfattelse, at aftalen bliver for dårlig, bl.a. fordi den blev lavet færdig midt om natten uden alle de partier, der var enige i projektet.
Og jeg har noteret mig, at næsten alle partier, der indgår i aftalen, i virkeligheden støtter, at selvfølgelig skulle der være ret til dagpenge efter de her job.
har ikke præsteret et eneste argument imod.
Derfor tror vi på, at hvis man havde taget sig bedre tid og havde haft alle partier med, altså herunder også Enhedslisten, til at gøre aftalen færdig, så var vi kommet længere på det område.
Det var nødvendigt, efter at V og K i så mange år har haft magten over det område.
Der er en kapacitetsudvidelse på Københavns Hovedbanegård, mængder af nye tog, halvtimesdrift til Århus, Aalborg, mulighed for øget trafik også ude på de tyndere banestrækninger, stationsåbninger og et område, som vi lagde særlig meget vægt på i forhandlingerne, nemlig 250 mio. kr. til udbygning af nærbaner, specielt omkring Århus og Aalborg.
Og når vi har valgt de to byer, så er det selvfølgelig, fordi der allerede er taget gode initiativer vedrørende både Odense og København. Vi siger til indbyggerne i Nordjyllands Amt, i Århus Amt, i Midtjylland: Her er nogle penge; kom med nogle gode projekter, så får I et løft for jeres kollektive trafik og dermed mulighed for mindre bilos inde i bykernen. Der har været kritik af den måde, vi finansierer trafikdelen på.
Noget kommer fra Københavns Havn.
Det siges, at det er Københavns Havns penge.
Hertil er at sige, at de rigdomme, der ligger i havnen i dag, stammer fra samfundsskabte værdistigninger på jord og fast ejendom, samfundsskabte værdier, som kun er kommet, fordi havnens arealer ligger, hvor de ligger, nemlig midt i en by, og fordi det er en naturlov i det her samfund, at jord og fast ejendom stiger mere end alt andet i værdi, så er der nogle værdier dér, der kan udnyttes, og selvfølgelig skal samfundsskabte værdier udnyttes samfundsmæssigt, og det sker jo her, hvor det skal bruges til flere tog f.eks. Vi har selvfølgelig sikret os i aftalen og i det lovforslag, der er på vej, at der fortsat er grundlag for
dynamisk drift af trafikhavnen - man bør huske, at Enhedslisten vel er nogle af de største støtter af søtransport her i Folketinget - og selvfølgelig skal vi sørge for, at der er grundlag for at få styrket søtransporten, så vi får færre lastbiler med gods på vejene. Der skal ikke være tvivl om, at trafikhavnen skal kunne videreudvikles, og skulle der komme mangel på penge, sådan at man ikke fornemmer, at der er penge nok til trafikhavnen, så bliver der ganske enkelt ikke taget så mange penge ud, som der ellers ligger mulighed for i aftalen.
Vi har også sikret os, at når der skal bygges på de frigjorte havnearealer, så skal det være en blanding af bolig
og erhverv
, så vi undgår en fortsættelse af den katastrofale udvikling, der hidtil har været, hvor havnefronten i København er blevet spoleret af nye kontormastodonter, som bl.a. Københavns overborgmester har et meget stort ansvar for er blevet sådan, i stedet for et levende miljø med både boliger, herunder almennyttige boliger, og erhverv, så det er et rarere sted at komme og ikke noget, der ligger dødt hen om aftenen.
Det juridiske slagsmål overlader vi gerne til
domstolene
Skal der betales erstatning, er der jo ingen tvivl om, at så bliver den betalt.
Sådan set er den historie ikke længere.
Vi har tilsluttet os aftalen om voksen- og efteruddannelse.
Vi støtter målsætningen om et løft for ufaglærtes muligheder for at få en ordentlig uddannelse, for lavtuddannedes muligheder for at komme videre.
Vi er lidt nervøse ved, om rettighederne i loven er stærke nok; de er stort set fraværende. Vi er bange for, at arbejdsgiverne vil blive ved med at undlade at uddanne dem, der har mindst uddannelse, men vi prøver alligevel og har tilsluttet os aftalen med den forudsætning, at hvis målsætningen, som er fin og i orden, ikke opfyldes, er der en garanti om, at hele aftalen genforhandles. Inden for miljø og økologi: En lang række projekter, som ikke mindst vi har været initiativtagere til - ikke så mange penge, men nogle vigtige projekter.
Det er penge til økologisk forskning, der var ved at løbe tør for penge.
Det lille upåagtede element, der er i aftalen, er, at der er afsat penge til, at vi kan få sat gang i produktionen af økologiske varer uden for fødevaresektoren, altså at alt det andet, vi går og bruger, som også kan og skal og bør produceres økologisk, er der nu sat penge af til at komme i gang med, også med støtte til nonprofitvirksomheder, altså dem, der bare skal hvile i sig selv og ikke absolut skal tjene penge til en ejer; de kan få penge til at komme i gang med en sådan produktion.
Der er også et lille gennembrud i aftalerne, nemlig muligheden for, at de, der ikke ønsker at bruge genmanipulerede råstoffer i deres fødevareproduktion, kan bruge en certificeringsordning, som allerede eksisterer inden for økologien.
Den kan man også bruge i andre virksomheder til at sige, at de råvarer, der er her, har vi garanti for ikke har været i nærheden af genmanipulation.
Det mener vi også kan vise sig at blive et meget vigtigt element.
Det er også aftalt, at det danske Ø-mærke i højere grad skal gøres genkendeligt i udlandet, fordi vi på den måde også i højere grad kan komme til at eksportere økologiske produkter.
Der er ingen tvivl om, at lige præcis omkring økologiske produkter, både fødevarer og ikkefødevarer, er der meget store muligheder ude i verden.
Det er her, der vil være
en vigtig fremgang i efterspørgslen.
Der er flere udmærkede ting på økologiens område.
Der er taget en del små skridt i den rigtige retning.
Det er der også på energiområdet.
Det har været anvendelse af brint til transportmidler, det har været havmøller, det har været bølgekraft, og denne her gang er det et spørgsmål om at skubbe på en udvikling om at udnytte geotermisk energi, altså jordvarme, og vi tror på, at der i et samarbejde med DONG meget hurtigt kommer et projekt i gang her, og det er vigtigt for at undgå den CO2-forurening, som er en trussel mod verdens miljø.
Vi er selvfølgelig glade for, at integrationsydelsen er afskaffet. Det var en diskrimination af flygtninge, og Enhedslisten har nu aftalt med regeringen, SF og CD, at selvfølgelig skal flygtninge på det område behandles ligesom danskere, der bor her.
På sundhedsområdet er der indgået en aftale om en lang række udmærkede ting, som også Enhedslisten har arbejdet for: indsats mod kræft, støtte til hospicer, bedre akutberedskab, fine ting.
Det afviste vi, og der er åbenbart ikke plads til partier, der er mod mere brugerbetaling, og derfor blev vi ikke inviteret til flere forhandlinger om den sag.
Vi er glade for de mindre aftaler på kulturområdet vedrørende de rytmiske spillesteder, mere teaterstøtte, udbygning af forskellige museer, herunder Frøslevlejren og Horserød, hvor der jo fortælles meget vigtige historier om, hvad der skete under besættelsen her i Danmark.
Det var modstandsfolkene, der sikrede, at vi kom ud som allieret nation og ikke som en tysk vasalstat
Det er helt rimeligt, at vi her giver en lille anerkendelse af det.
Der er udmærkede aftaler om bysocial udvikling, forsøg på at modvirke ghettoer og forslumring.
Jeg startede med at sige, at der er gode elementer i det, men det samlede er hverken rødt eller rødt-grønt, sådan er det ikke.
Og derfor var det sådan, at vi i går, da der var mulighed for at stemme om det, stemte for alle de positive elementer, som jeg har nævnt, og flere andre, i afstemningerne.
Men i dag, hvor vi gør det samlede regnestykke op, alt det gode og alt det, der er skidt, ja, så må jeg sige, at så er det ikke godt nok, og derfor vil Enhedslisten om ikke så lang tid stemme nej til den samlede finanslov.
I de her år har vi en helt afgørende diskussion om udvikling af velfærden.
Skal vi have mere udlicitering?
Skal vi have mere privatisering?
Ja, nu kan vi se, at det synes SF også.
Og udviklingen er jo helt ensrettet.
Der er brug for erfaringer, der ikke bygger på mere brugerbetaling, ikke bygger på mere udlicitering og privatisering, men alligevel peger på forbedringer.
For det er jo ikke sådan, at det er godt nok, som det er i dag.
Derfor er vi også glade for, at vi fik en lille aftale om, at der er afsat 10 mio. kr. til at få en bredere debat om, hvad velfærdssamfundet skal, og hvordan det skal se ud i morgen.
Skal vi fastholde de solidariske principper, vi hidtil har bygget på?
Det synes vi.
Vi ønsker en debat om udviklingen, så vi ikke bare lader udviklingen køre af sted med os, således som det sker i øjeblikket, og herunder at man i højere grad fokuserer på mulighederne for at inddrage ansatte og brugere.
Det er ikke nødvendigt; demokratisering, det er vores svar.
Så vil jeg sige, at det ikke altid er det, der har de største tal i en aftale, der er det vigtigste.
Her er