runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jytte Andersen (S), 2005-10-13:
Jeg vil nu bare sige for klarhedens skyld, at det ene udelukker jo ikke det andet.
Altså, en politik kan jo godt gå på to ben – det gør vi jo selv, ikke? – således at man siger, at man gerne vil investere i velfærdssamfundet, men at man selvfølgelig også vil have en erhvervspolitik, som skaber job i det private erhvervsliv.
Det var jo sådan set den erhvervs- og arbejdsmarkedspolitik, vi havde i 1990'erne.
Det er ikke, fordi jeg vil stå her og sige, at der ikke er skabt job under denne her regering, der er i hvert fald skabt job, så det nærmer sig det ledighedstal, som var, da vi gik af, men jeg vil blot sige, at det ene udelukker ikke det andet, og jeg er lidt forundret over, at investering i den offentlige sektor ikke er nødvendig for De Konservative.
Så vidt jeg har hørt mange gange, er det vigtigt med gode sygehuse, og det er vigtigt, at de ældre bliver passet, og hvis det skal ske, ja, så er der jo hænder, der skal hjælpe de ældre, og hænder, der skal hjælpe de syge.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-10-13:
Jeg må jo sige, at der altså også i denne regerings levetid er blevet tilført utrolig mange ekstra ressourcer til det offentlige sundhedsvæsen.
Så det er da rigtigt, at tingene går på to ben.
Men hvis man skal vende sig lidt til den dialog, jeg også havde med hr. Ole Sohn, så er det jo for at undgå overophedning, at vi er nødt til at føre en meget præcis politik, og den skal vægtes for at finde en balance.
Vi finder, at med det her kombineret med nogle af de ting, vi også skal til at lave her i Folketinget, vil vi finde den rette balance mellem offentligt ansatte og privat ansatte og sørge for, at det hele fungerer i en større sammenhæng.
Jytte Andersen (S), 2005-10-13:
Man skal ikke måles på, hvad man siger, men hvad der bliver gjort.
Her står vi altså med et helt konkret forslag, som kan bidrage til større ulighed – kan bidrage til det og gør det – og så støtter man alligevel et konkret forslag, som trækker i den anden retning.
Hvad er baggrunden for det?
Det er jo ikke sådan, at vi som lovgivere bestyrer en købmandsforretning, hvor man køber noget, og så får man en vare, og så er det lige for lige.
Vi er her for at arbejde for et samfund, hvor vi også fordeler til fordel for de dårligt stillede.
Skal det, hr. Bent Bøgsted siger, forstås sådan, at det er man sådan set slet ikke parat til, når det gælder det konkrete forslag?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-10-13:
Den konservative ordfører har selvfølgelig heller ikke sat sig på sin egen plads.
Også her møder jeg for den konservative sundhedsordfører, og jeg skal fremføre følgende: Vi lever i et land, der er et af verdens rigeste, og derfor skal vi naturligvis også have nogle af verdens højeste standarder, når det drejer sig om sundhed.
Det er mit indtryk, at vores sundhedsvæsen generelt er velfungerende og præget af sikkerhed, effektivitet og kvalitet, men selvfølgelig kan tingene altid blive lidt bedre.
For os Konservative er sundhed en mærkesag, og derfor støtter vi naturligvis et forslag, når det medfører forbedringer inden for sundhedsområdet.
Med dette forslag står vi over for en dansk gennemførelse af en ny, større revision af EUlovgivningen om lægemidler.
Denne reform vil betyde, at den enkelte får lettere adgang til lægemidler af høj kvalitet, god virkning og høj sikkerhed, og det er vi Konservative glade for.
For os at se
indeholder reformen en række fordele.
Først og fremmest styrkes lægemidlernes kvalitet, hvilket naturligvis kommer brugerne af medicin til gode.
Det er klart, at den medicin, vi har, selvfølgelig skal være af så høj kvalitet som overhovedet muligt.
Samtidig lægger reformen op til en forbedring af den information, der gives om lægemidler.
Der indføres mere brugervenlige indlægssedler, og der udarbejdes særlig mærkning for blinde eller svagtseende.
Dernæst rummer reformen en række fordele, når det drejer sig om regulering af og kontrol med lægemidler.
Både regulering og øget kontrol betyder fordele for så vel medicinalindustrien som det enkelte menneske.
Det betyder øget tryghed, når den enkelte ved, at der føres en skarp kontrol med lægemidlerne, og at de, der fører kontrollen med lægemidlerne, er uvildige og ikke selv har økonomiske eller andre interesser i lægemiddelindustrien.
Derudover rummer reformen naturligvis store fordele for selve industrien, når det drejer sig om markedsføring, patenter og lignende.
Alt i alt mener vi således i Det Konservative Folkeparti, at forslaget vil være med til at hæve standarden inden for det danske sundhedssystem, når det drejer sig om kvalitet og sikkerhed i produkterne, og når det drejer sig om kontrol med og udvikling af selve lægemiddelindustrien.
Med disse ord kan vi støtte forslaget.
Kim Andersen (V), 2005-10-13:
Fyrværkeri er forbundet med glæde og med fest.
Sådan har det været i mange, mange år, og sådan skal det også gerne være fremover. Men vi ved også, at fyrværkeri kan være farligt, og i de forkerte hænder er det meget farligt.
Hvis ikke man sørger for, at det bliver opbevaret rigtigt, hvis ikke man sørger for, at det er mærket korrekt, og hvis ikke man iagttager sikkerhedsbestemmelser og i øvrigt tager hensyn til andre mennesker, ejendomme og husdyr, kan det være meget generende.
Det bliver aldrig nogen sinde risikofrit at anvende fyrværkeri, uanset hvor smukt det kan være at se på og hvor festlig en situation, man står i.
Men statistikken og fyrværkeriulykken i Seest kalder på handling, kalder på, at vi fra lovgiverside søger at imødegå de værste risici, der er forbundet med fyrværkeri.
På den baggrund skal dette lovforslag ses, forslaget fra økonomiog erhvervsministeren, L 12, som vil begrænse perioden for salg og anvendelse af nytårsfyrværkeri.
Perioden foreslås indsnævret til at strække sig fra den 1. december til den 5. januar.
Vi ved, at omkring en femtedel af de fyrværkeriulykker, der finder sted, sker uden for det tidsrum, og perioden uden for det tidsrum er i forhold til vores tradition ikke udpræget fyrværkerisæson. Det foreslås også med dette forslag, at retten til at give tilladelse til at erhverve og anvende fyrværkeri flyttes fra politiet til kommunalbestyrelserne.
Det kommunale redningsberedskab meddeler i forvejen tilladelser til andre eksplosionsfarlige virksomheder og oplag, og det er her, den faglige ekspertise vedrørende brand- og eksplosionsvarer findes.
Endelig nævnes der i forslaget muligheden for at tilbagekalde og nægte udstedelse af tilladelser efter loven.
Vi ved, at der er tilfælde, hvor ansøgere eller indehavere af tilladelser har været straffet, og hvor der er tale om overtrædelser af betydning for sikkerheden på fyrværkeriområdet.
Her er det naturligvis rimeligt, at man kan tilbagekalde en sådan tilladelse.
Lovforslaget opererer også med en række bemyndigelsesbestemmelser til ministeren, og for god ordens skyld vil jeg gerne nævne, at vi i Venstre ikke er og aldrig har været glade for voldsomt mange af disse ministerbemyndigelser, men vi erkender også, at det for at fungere i virkeligheden i praksis og i hverdagen osv. er hensigtsmæssigt, at der kan være bemyndigelser.
Produktionsland for fyrværkeriet er også en ting, der skal meddeles og mærkes med.
Endelig er der også spørgsmålet om ansvarsforsikring for fyrværkerivirksomhed.
Det er også et forhold, som vil blive taget op i denne bekendtgørelse.
Det her er en indsnævring af muligheden for at anvende fyrværkeri.
Det er en afvejning af, hvilke risici vi som samfund vil tage med hensyn til ulykker og eksplosionsfarer og så glæden ved at kunne se på fyrværkeri og bruge det som underholdning i forbindelse med større arrangementer.
Vi føler, at lovforslaget, der foreligger her, er en afbalanceret afvejning af de hensyn, og vi kan fra Venstres side støtte det.
Jens Christian Lund (S), 2005-10-13:
Som Venstres ordfører sagde, var det Seestulykken, der forårsagede, at regeringen nedsatte kulegravningsudvalget.
Egentlig er det på en eller anden måde lidt mærkeligt, at det var nødvendigt med sådan en tragisk ulykke, for i den senere tid har anvendelsen af fyrværkeri jo taget til i et omfang, som nok aldrig har været meningen.
Der er ingen tvivl om, at på den måde, som man har brugt fyrværkeri på det seneste, har der været fare for liv og helbred.
Der har altid været rimelig store støjbelastninger, og der har været for mange ulovligheder i branchen.
Det er derfor efter vores mening godt, at der sker nogle opstramninger.
Vi har naturligvis bemærket, at der er nogle, der mener, at disse opstramninger er for dramatiske, og dertil er kun at sige, at opstramningerne efter vores mening meget let kunne have været væsentlig hårdere.
Det er væsentligt, at kommuner – som Venstres ordfører sagde det – og ordensmagten håndhæver loven og lovens intentioner.
Det er efter vores opfattelse virkelig meningen, at almindelige forbrugere ikke kan få tilladelse til anvendelse af nytårsfyrværkeri uden for perioden den 1. december til den 5. januar, og tilsvarende mener vi også, at salgsperioden skal overholdes.
Vi er også enige i, at aldersgrænsen for køb af fyrværkeri fortsat skal være 18 år.
En grov overtrædelse bør have konsekvenser, ligesom en overtrædelse også bør have konsekvenser, hvis der er flere mindre overtrædelser.
Når jeg specielt kigger hen på erhvervsministeren, er det jo, fordi der er andre sager, hvor vi måske skulle have været lige så barske, da vi lavede lovgivningen, som vi er her.
Men det er da positivt, at vi har det her i denne lov, og så håber jeg, at vi får gjort noget ved det i de andre love.
at de forfærdelige afbrændinger af maritime nødsignaler på eksempelvis foldboldstadioner er strafbare handlinger.
Generelt er vi positive over for lovforslaget og vil under udvalgsbehandlingen positivt drøfte lovens endelige udformning.
Det skal være klart, at vi ikke går ind for slækkelse på området, snarere tværtimod.
Afslutningsvis bør også nævnes, at det havde været rart med en teknisk gennemgang før.
Det er også vigtigt, at der, når bekendtgørelsen bliver udsendt, kommer oplysning om de her ting, for det er altså et område, hvor det fortsat er meget let at lave ulovligheder.
Derfor er oplysning vigtig.
Colette L. Brix (DF), 2005-10-13:
Dansk Folkeparti har som bekendt lagt op til, at reglerne for anvendelse og salg af fyrværkeri skal strammes.
Derfor har vi også overordnet stillet os tilfredse med, at man med lovforslaget har fulgt kulegravningsudvalgets anbefalinger.
Jeg skal meddele, at vi i Dansk Folkeparti har noteret os, at man er endt på en periode løbende fra den 1. december til og med den 5. januar.
Der er jo ingen, der er i tvivl om, at Dansk Folkeparti gerne havde set, at denne periode havde været kortere.
Jeg tænker her på, at det i Tyskland kunne lade sig gøre, og Tyskland er dog et større land, så der ville have været større lagre.
Men på positivsiden har vi også noteret os, at der i den kommende bekendtgørelse vil blive stillet krav om afstanden til dyrehold.
Med disse korte betragtninger skal jeg meddele, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Vi har eventuelle spørgsmål i udvalgsbehandlingen.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-10-13:
Normalt betragtes brugen af fyrværkeri som et element i festlige begivenheder, men ulykken for knap et år siden i Seest viste på tragisk vis, at medaljen også har en bagside.
Ulykken var en understregning af, at sikkerheden bør prioriteres højere, og regeringen har taget den udfordring op ved at fremlægge den såkaldte tipunktsplan for at hæve fyrværkerisikkerheden i Danmark.
Dette lovforslag er baseret på kulegravningsudvalgets anbefalinger, og vi finder, at de foreslåede initiativer er nødvendige for at sikre, at brugen af fyrværkeri håndteres forsvarligt og sikkert i fremtiden, både når det gælder forhandlere og forbrugere.
Jeg er overbevist om, at den begrænsede salgsperiode vil medføre et fald i antallet af fyrværkeriulykker.
Vi ved, at omkring 20 pct. af ulykkerne sker fra februar til november måned.
Samtidig tager lovforslaget et behørigt hensyn til både mennesker og dyr, der kan være plaget af gener ved fyrværkeriaffyring.
Der er forslag om, at perioden skulle være kortere end perioden fra den 1. december til den 5. januar.
Hvis perioden f.eks. er begrænset til mellem jul og nytår, er der en øget risiko for håndteringsskader, da der skal sælges meget store mængder på ganske kort tid.
Jeg vil også hæfte mig lidt ved, at dagligvarehandelen anfører i høringssvaret, at begrænsningen ikke udgør et problem for dansk dagligvarehandel, idet langt hovedparten af fyrværkeri alligevel sælges i perioden mellem jul og nyt år.
De har med tilfredshed noteret sig, at småfyrværkeri ikke er omfattet af begrænsningerne, og ligeledes finder Forbrugerrådet også forslaget positivt.
Lovforslaget rummer flere initiativer som f.eks. skiltning med aldersgrænse for, hvem der må købe fyrværkeri, samt en overførsel af kompetence fra politi til kommunalbestyrelserne, hvilket vil medføre en styrkelse af sagkundskaben på området.
Som sagt støtter vi Konservative lovforslaget, og vi ser frem til at deltage konstruktivt i udvalgsarbejdet.
Kristen Touborg (SF), 2005-10-13:
Da SF's ordfører på området, hr. Poul Henrik Hedeboe, ikke har mulighed for at give møde i Tinget i dag, har jeg lovet at fremsætte SF's bemærkninger til lovforslaget.
SF finder, at forslaget er nødvendigt, og vi finder også, at det er et forslag, som vi har ventet længe på.
I forbindelse med at kompetencen til overdragelse af tilladelse er flyttet fra politiet til kommunalbestyrelserne, er det vigtigt, at der hurtigt kommer vejledning og koordinering på det kommunale led.
SF er positiv over for forslaget og vil deltage aktivt i udvalgsbehandlingen.
Frank Aaen (EL), 2005-10-13:
Vi er i Enhedslisten positive over for lovforslaget, men vil da godt sige, når der henvises så meget til Seest, at det her forslag vel ret beset ikke har noget med Seest at gøre.
For det handlede jo om, hvordan vi har regler for opbevaring af store lagre af fyrværkeri, og det problem, at man stadig væk har fyrværkerifabrikker liggende tæt på og midt i boligområder.
Jeg vil også sige, at når det nu fremhæves her, at lovforslaget vedrører perioden februar til november, hvor de 20 pct. af ulykkerne med fyrværkeri foregår, så betyder det jo, at det heller ikke har nogen betydning for de 80 pct. af ulykkerne.
I virkeligheden synes jeg også ud fra mine egne personlige erfaringer, at problemet vedrørende affyring af fyrværkeri, mængden af skader og utrygheden ved at gå på gaden er størst omkring nytårsaften.
Derfor vil jeg da godt høre ministeren, hvad der overvejes der.
Jeg er ikke sådan en forbudsfanatiker, som mener, at vi skal til at forbyde affyring af fyrværkeri nytårsaften, det ville ligge mig meget fjernt.
Men jeg mener i virkeligheden, at det er der, vi har det største problem med kæmpemæssige raketter og alle mulige andre affyringsbatterier, hvilket gør, at jeg i hvert fald nu har besluttet mig for, at jeg og min familie tager ud af byen og ikke vil være på gaden nytårsaften, fordi jeg simpelt hen anser det for at være for farligt både selv at gå der og at have børn gående på gaden på f.eks. Østerbro.
Det synes jeg er et kæmpemæssigt problem, som der også bør gøres nogle overvejelser over.
Det er selvfølgelig ikke noget med at forbyde.
I virkeligheden vil jeg sige, at jeg mener, at det, da jeg selv gik på gaden som knejt, hvor det var tilladt at lave fyrværkeri med stor knaldeffekt, var mere trygt at gå på gaden, end det er i dag, selv om den form for fyrværkeri, vi brugte dengang, nu er helt forbudt.
Det er, at det, når der tales om de miljømæssige konsekvenser, så fremhæves, at der er en positiv effekt, fordi der ikke vil være så mange støjgener.
Det er klart, at der vil blive færre støjgener, men mon ikke den største miljømæssige effekt er, at der bliver fyret mindre af og der altså bliver mindre luftforurening end det, som vi ser i dag, fordi den kemikalieforurening, der sker i forbindelse med fyrværkeriaffyring, er relativt voldsom.
Det ville jeg nok, hvis det var mig, der havde skrevet bemærkningerne til lovforslaget, have hæftet mig mere ved end udelukkende støjgenerne.
Vi er altså positive over for det, der foreligger, men problemet er nok større, end det her lovforslag antyder.
Leif Mikkelsen (V), 2005-10-13:
Det her forslag har mange gode elementer i sig.
Det er en forenkling, det nedbryder grænsehindringer og gør det dermed lettere for den enkelte borger.
Så man kunne egentlig bare kort sige: Det er et godt forslag, som det er værd at få vedtaget.
Det er da også en opfølgning af en internordisk overenskomst om folkeregistrering, og jeg vil blot nævne, at det her altså betragtes som et godt skridt i retning af at nedbryde grænsehindringer.
Vi ved jo, at vi i nordisk regi har igangsat et arbejde med forhenværende statsminister Poul Schlüter i spidsen, der netop skal sikre, at vi har så få grænsehindringer som overhovedet muligt.
Der bruges altså andre metoder nu.
Så er der også en hjemmel til at pålægge bødestraf, hvis man afgiver forkerte oplysninger.
Så det er et godt forslag, som Venstre kan støtte.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-10-13:
Den 3. november 2004 skete der en alvorlig ulykke på en fyrværkerivirksomhed i Seest ved Kolding.
Ulykken fik et katastrofalt omfang.
En brandmand mistede livet ved slukningsarbejdet, og ca. 2.000 personer måtte evakueres fra de nærliggende boligområder.
En ulykke, som ikke kunne ske, skete alligevel.
Ulykken satte med et fokus på farligheden ved fyrværkeri – ved fabrikation og opbevaring af fyrværkeri, men også ved afskydning af det.
Lovforslaget omhandler derfor både administrative ændringer, stramninger af tilladelser til fabrikation og opbevaring af fyrværkeri, salgsperioder og afskydning.
Ændringerne danner dog grundlag for, at der fortsat kan produceres, opbevares, sælges og afskydes fyrværkeri i Danmark.
Høringssvarene vidner da også om, at erhvervsministeren i lovforslaget trods den alvorlige baggrund og de deraf følgende stramninger for erhvervet har fundet en løsning, som både forebygger uheld som i Seest og giver mulighed for fortsat fabrikation, opbevaring, salg og brug af fyrværkeri.
Også den foreslåede begrænsning af salgsperioden anses som værende rimelig.
Jeg kunne dog ønske mig, at netop salgsperioder, afskydningsperioder og knaldeffekt kunne være en del af EU-lovgivningen eller en anden harmonisering, således at omgåelse af den danske fyrværkerilov ikke kunne ske ved indkøb fra vore nabolande.
Med disse bemærkninger vil Det Radikale Venstre deltage positivt i den videre behandling af lovforslaget.
Kurt Kirkegaard (V), 2005-10-13:
Dette lovforslag går ud på at ændre placeringsreglerne for erhvervsudviklingsforeninger og dermed gøre dem mere fleksible.
Desuden lægges der op til at lave nogle ændringer af reglerne for innovationsbeskyttelse samt at ophæve lov om innovationsforeninger.
Der er i dag kun én erhvervsudviklingsforening.
Desuden trænger de nuværende regler for investeringsbeskyttelse til at blive styrket og tilpasset de internationale standarder.
Der blev i 2004 nedsat en arbejdsgruppe af økonomi- og erhvervsministeren med det formål at se nærmere på de nuværende vilkår for at investere i unoterede aktier.
Arbejdsgruppen fremkom med en anbefaling af erhvervsudviklingsforeninger rettet mod investorer, der vil investere i unoterede aktier oprettet i foreningstyper under finansielt tilsyn.
Branchen har samtidig anbefalet at gøre det nuværende regelgrundlag mere fleksibelt.
Lovforslaget lægger op til at forbedre investeringsbeskyttelsen, når f.eks. udenlandske investeringsinstitutter markedsfører deres andel i Danmark.
Her ønsker man at understrege, at instituttet skal oplyse om, hvordan den danske investor beskattes.
Formålet med ændringen er altså at styrke investorbeskyttelsen og opnå en bedre opfyldelse af de internationale standarder.
Samtidig foreslås også, at Finanstilsynet får bemyndigelse til at fastsætte regler om, hvordan foreningen skal undgå interessekonflikter, herunder at justere og skabe redaktionelle ændringer.
Lov om innovationsforeninger foreslås ophævet, mest fordi loven slet ikke har indfriet målsætningen om at styrke tilførslen af kapital til små og mellemstore innovationsvirksomheder.
I den tid, loven har eksisteret, er der faktisk kun godkendt tre innovationsforeninger.
Lovforslaget giver selvfølgelig de tre eksisterende foreninger en overgangsordning.
De får nemlig mulighed for at omdanne sig til kommanditselskaber på en særlig smidig måde eller for at fortsætte, blot under finansielt tilsyn.
Samlet set forventes lovforslaget ikke at medføre økonomiske og administrative konsekvenser.
Lovforslaget forventes endog på lang sigt at have positive strukturelle virkninger på erhvervslivet, idet de mere fleksible regler gør det mere attraktivt at investere i erhvervsudviklingsforeninger.
Derfor kan vi i Venstre også uden problemer anbefale vedtagelse af lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 2005-10-13:
Selv om jeg som udgangspunkt altid er lidt nervøs, når regeringen kommer med et eller andet forslag, der skal forbedre mulighederne for investeringer, tror vi ikke, der er de helt store ulykker i det her forslag.
Tværtom er der jo endda nogle forbedringer, hvad angår beskyttelse af investorer, som vi kan støtte.
Der er nogle ganske få skatteelementer heri.
De er sikkert ret små, men vi vil gerne have belyst i udvalgsarbejdet, at vi ikke utilsigtet giver nogle skattelettelser med forslaget, hvis det bliver gennemført.
Jens Christian Lund (S), 2005-10-13:
Indledningsvis vil jeg gerne sige, at et sådant lovforslag ikke er simpelt for en pensioneret oberst.
Og derfor er det selvfølgelig lidt uheldigt, at den tekniske gennemgang bliver i eftermiddag, men det går nok alligevel.
Det havde været rarere, hvis vi havde haft den før.
Branchen finder, at dette vil understøtte brugen af foreningstypen i praksis, og det finder vi bestemt positivt, specielt hvis det viser sig at holde stik.
Vi finder det også positivt, hvis der investeres i aktier og anparter i unoterede små og mellemstore virksomheder.
Og hvis jeg får sådan et positivt øjeblik, og det skal man jo gerne have, så kan jeg måske endda se det her som et tiltag til, at det i en vis udstrækning kan være medvirkende til investering i virksomheder, der geografisk er placeret i områder uden for de traditionelle vækstområder, og det er positivt.
Jeg håber, jeg har ret, det er måske ikke helt realistisk, men vi håber på det positive.
Vi har noteret os, at der i forslaget er regler om investorerbeskyttelse, og det er også positivt.
Som Venstres ordfører nævnte, er det sådan, at de tre eneste innovationsforeninger kan omdannes til kommanditselskaber, og vi taler bestemt ikke imod, at man ophører med en foreningstype med så lidt succes.
Jeg vil godt nævne en detalje, som vi er godt tilfredse med: Ændringer i gebyrsatser for investorer er blandt de områder, der skal offentliggøres inden for 3 hverdage, og det synes vi da er godt.
Som sagt er vi generelt positive.
Vi glæder os til den tekniske gennemgang og til udvalgsarbejdet.
Vi vil her specielt være opmærksomme på investorers sikkerhed.
Og så lige til sidst håber vi selvfølgelig, at det her kommer til at virke, som alle ønsker det, og derfor er det også vigtigt, at de forskellige bankrådgivere ligesom bliver motiveret til at anbefale investering i den type her.
Vi vil gerne være med til at motivere, fordi det egentlig i bund og grund er et godt forslag.