runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tove Videbæk (KD), 2004-04-15:
Det drejer sig om midlertidige aflastningsboliger, der er beregnet til ældre og eventuelt demente ældre personer.
Der er stort behov for disse boliger, det tror vi i hvert fald, og jeg tror, at vi alle har en opfattelse af, at der er et stort behov for dem, uden at vi dog har nogen konkrete tal her i dag.
Der er under debatten blevet ironiseret lidt, eller måske meget over størrelsen af beløbet til det her formål, men fred være med det, for i Kristendemokraterne er vi positivt indstillede over for også små skridt, bare de går i den rigtige retning.
Jeg er dog lidt optaget af formuleringen midlertidig aflastningsbolig, og jeg vil derfor under udvalgsarbejdet søge afdækket, præcis hvordan de her boliger skal bruges.
For er det sådan, at en svag ældre kan blive indskrevet, hvis vedkommende blot har behov for behandling, f.eks. for dehydrering eller for at få lidt sul på kroppen i en uge eller nogle uger og så komme hjem igen, når behandlingen er overstået?
Eller kan man bruge de her aflastningsboliger til ældre, der måske bliver for tidligt udskrevet fra sygehuset, og som stadig har behov for, at nogle ser efter dem og hjælper dem lidt med medicin, og som måske også har behov for genoptræning?
Eller kan boligen også bruges til den ældre, som i en periode måske er lidt nede, er depressiv og utryg ved situationen, måske føler sig ensom og derfor har behov for at blive hjulpet en kort tid eller blot have selskab?
Det vil jeg egentlig gerne have afdækket under udvalgsarbejdet, altså helt præcis, hvad der ligger i ordene midlertidig og aflastning.
For den helt klare form for aflastning, hvor en dement ældre kan komme til aflastning i disse boliger i nogle dage eller uger, for at ægtefællen derhjemme kan få lidt fri, er der naturligvis i høj grad også brug for. Men i det hele taget er der meget, meget brug for disse boliger, og derfor kan vi også helt og fuldt støtte forslaget i Kristendemokraterne.
Niels Helveg Petersen (RV), 2004-04-15:
Forslaget er beskedent i omfang, men det er sympatisk, og Det Radikale Venstre kan tilsige velvillig behandling.
Carina Christensen (KF), 2004-04-15:
Dette lovforslag er en udløber af den aftale, som regeringen indgik med Dansk Folkeparti i juni sidste år om en afsættelse af 37 mio. kr. til en pulje til udvikling og etablering af kommunale tilbud om aflastnings-, akutpleje- og genoptræningspladser.
Vi Konservative ser positivt på, at der med det her forslag sættes særlig fokus på gruppen af svage ældre og denne gruppes behov for midlertidige aflastningsboliger med en pulje på 17 mio. kr.
Det er vanskeligt at sige, hvor stort behovet er for sådan nogle boliger.
Det er i dag overladt til kommunerne at tilrettelægge omfanget af byggeri af almene ældreboliger, og behovet for disse boliger varierer derfor fra kommune til kommune, ligesom det periodisk kan variere inden for den enkelte kommune.
Der er nu ud af den samlede pulje på 37 mio. kr. afsat 12 mio. kr. til udviklings- og evalueringsarbejdet.
Målet med det er at skaffe mere viden om området, bl.a. således at kommunerne fremover kan blive bedre rustet til at etablere aflastningspladser for svage ældre.
Vi synes, det er et udmærket forslag, som forhåbentlig vil være til gavn for gruppen af svage ældre, og som vil kunne bidrage til at give os en større viden på området.
Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-04-15:
Dansk Folkeparti stiller ikke nogen krav på nuværende tidspunkt, men såfremt Socialdemokratiet vil være med og seriøst går ind og lave et samarbejde og måske laver en finanslovaftale sammen med Dansk Folkeparti og regeringen, så synes vi, at det er helt fint, og så vil vi arbejde alt, hvad vi kan på at få flere penge på området.
Jørn Pedersen (S), 2004-04-15:
Jeg takker for tilsagnet, det et jo yderst positivt.
Men jeg vil godt lige have det bekræftet.
Skal det forstås på den måde, at hvis Dansk Folkeparti skal indgå i en ny finanslovaftale, så er et af kravene, at der skal flere penge
på det her område?
Freddie H. Madsen (DF), 2004-04-15:
Dansk Folkeparti er selvfølgelig interesseret i, også sammen med Socialdemokratiet, at lave den næste finanslovaftale.
Så hvis Socialdemokratiet er klar til at gå med på den næste finanslovaftale, er vi også klar til at gå med til at finde nogle flere penge, hvis det er det, det drejer sig om.
Jørn Pedersen (S), 2004-04-15:
Jeg har et spørgsmål til Dansk Folkepartis ordfører.
Nu var han jo ikke inde på, hvor beskedent det her er, men mit forslag går direkte på følgende: Vil Dansk Folkeparti være med til at presse på på det her område, så vi kan få sat skub i den udvikling, frem for de pebernødder, vi kaster ud i dag?
Freddie H. Madsen (DF), 2004-04-15:
L 191 er et forslag til ændring af lov om almene boliger samt støtte til private andelsboliger.
Formålet med ændringerne er at fremme etablering af midlertidige aflastningsboliger til svage ældre, herunder demente.
Ændringerne sker på baggrund af en aftale mellem Dansk Folkeparti og regeringen fra den 30. juni 2003.
Det er denne aftale, der udmøntes nu.
I Dansk Folkeparti fik vi afsat en pulje på 37 mio. kr. til en ansøgerpulje til udvikling og etablering af kommunale tilbud om aflastning; akutpladser og genoptræningspladser.
Dette for at styrke de ældres mulighed for at blive i eget hjem så længe, som de overhovedet ønsker det.
Af ansøgningspuljen anvendes 17 mio. kr. til støtte til etablering af ældreboliger som midlertidige aflastningsboliger efter lov om almene boliger.
Støtten skal dække udgifterne til den kommunale grundkapital, ydelsesstøtte samt statslige tilskud til servicearealerne.
Boligerne skal udelukkende anvendes som midlertidige aflastningsboliger.
Aflastningen kan være et behov hos ægtefælle eller dreje sig om genoptræning m.v., så den ældre og de pårørende kan få en bedre livskvalitet i deres dagligdag i hjemmet.
Dansk Folkeparti støtter selvfølgelig forslaget.
Kl. 18.20
Jørn Pedersen (S), 2004-04-15:
Jeg må igen forklare hr. Søren Gade, hvor pengene kommer fra.
Det har ikke noget som helst med gode intentioner at gøre.
Man kan jo sige, at det også er et enormt langt tilløb, man har haft, for aftalen er lavet den 30. juli sidste år, og nu her i april måned forhandler vi så forslaget.
Bedre sent end aldrig selvfølgelig.
Men man må nok sige, at i forhold til at bruge 37 mio. kr., er jeg ikke imponeret på nogen måde.
Søren Gade (V), 2004-04-15:
Jeg kan høre, at hr. Jørn Pedersen anerkender, at der er et behov, ligesom jeg selv gjorde.
Men jeg skal bare lige spørge hr. Jørn Pedersen, om hr. Jørn Pedersen ikke kan bekræfte, at uagtet at der er tale om et mindre beløb, er der altså tale om 37 mio. kr. mere, end den tidligere regering afsatte til det her formål.
Jørn Pedersen (S), 2004-04-15:
Jo, naturligvis.
Jeg sagde også i min ordførertale, hvis Venstres ordfører havde hørt efter, at der er særdeles gode intentioner i det her.
Problemet er først og fremmest, at der er for lidt af det - alt, alt for lidt.
Det kan da godt være, at det bliver evalueringspengene, vi får mest ud af.
Det kan man meget nemt antage.
For antallet af boliger bliver jo som sagt meget, meget småt.
Der må jeg tro om de tal, der står her, at de desværre er rigtige.
Så det bliver så få boliger, vi får ud af det.
Jeg spurgte Venstres ordfører efter hans ordførerindlæg: Er Venstre parat til at tage fat om det, når man så finder ud af det?
For det er sådan set det, det handler om til syvende og sidst.
Det er jo ikke de småpenge, vi taler om her.
Men vil man gå med ind og løse et problem, som man kan se er
klart stigende?
Søren Gade (V), 2004-04-15:
Man kan jo tro, når man hører hr. Jørn Pedersens tale, at det er et problem og et behov, der er opstået efter 2001.
Jeg er nødt til at sige, at det jo er sigende, at de gode forslag kommer i en periode, hvor man ikke selv skal finansiere dem. Vil hr. Jørn Pedersen ikke medgive, at de 12 mio. kr., der er afsat til evaluering af de her boliger, som nu bliver bygget, kan bruges konstruktivt og positivt til at afhjælpe nogle af de problemer og de behov, som fremtidens ældre vil få?
Line Barfod (EL), 2004-04-15:
Det glæder mig selvfølgelig, at ministeren siger, at hun er enig i intentionerne med forslaget.
Jeg vil så gerne høre, om det, ministeren lægger op til, er, at man satser på at få ændringer, der kan træde i kraft den 1. januar 2005, eller om man forventer, at det er noget, der først bliver vedtaget næste forår og så først træder i kraft måske i 2006.
Det andet spørgsmål er, om ministeren kan bekræfte, at da man forhøjede retsafgifterne kraftigt for nogle år siden, var de formål, man brugte de forhøjede retsafgifter til, Måltidets Hus og forsøg i folkeskolen.
De er nu bortfaldet, de er her ikke længere, så det, man oprindelig sagde at man skulle bruge de her ekstra indtægter til, er ikke længere på finansloven.
Kan ministeren bekræfte, at det forholder sig sådan?
Jann Sjursen (KD), 2004-04-15:
Vi vil også fra Kristendemokraternes side ikke bare tilslutte os lovforslaget fra regeringen, men også indledningsvis lykønske Enhedslisten med, at man er nået så vidt med et forslag, som tager udgangspunkt i B 66 fra sidste folketingsår.
Det var vi positive over for, og derfor er vi sådan set også positive over for L 219 her, som jo går ud på at udskille inkassosagerne fra den samlede mængde sager, så man dermed tilvejebringer et grundlag for, at tvangsfuldbyrdelsen kan ske i en arbejdsgang.
Jeg kan sådan set ikke gøre meget andet end at tilslutte mig de positive bemærkninger, der har været fra ordførerne i øvrigt, og så selvfølgelig sige, at vi også i forbindelse med udvalgsbehandlingen vil være villige til på baggrund af de høringssvar, der er afgivet, at se på nogle af enkeltelementerne.
Men under alle omstændigheder bliver resultatet af vores overvejelser, når vi kommer frem til en tredje behandling, at vi kan støtte forslaget.
Line Barfod (EL), 2004-04-15:
Jeg vil da gerne takke for rosen til Enhedslisten.
Det er jo glædeligt, at det en gang imellem kan lykkes, at vi bliver enige om nogle ting og får gennemført nogle ændringer, som alle synes er fornuftige.
Det er klart.
Når det så er sagt, havde jeg jo håbet, at det var lidt mere vidtgående.
Det, der var enighed om sidste år, og som også fremgår af betænkningen til vores beslutningsforslag, var, at det skal være lettere og billigere at inddrive pengekrav.
Man kan selvfølgelig sige, at det bliver lidt lettere og lidt billigere, men det er godt nok ikke meget.
Jeg synes altså, at justitsministeren har været temmelig fedtet med den nedsættelse af retsafgifterne, og den procedure, der lægges op til, er stadig væk noget bøvlet.
Særlig kan jeg godt forstå, at de ansatte ved fogedretterne synes, at det bliver ret bøvlet, at de skal sidde og sende 100 kr. tilbage til folk, hvis der ikke bliver behov for det, der er indbetalt i retsafgift.
Det må kunne laves mere enkelt.
Derfor vil vi gerne under udvalgsarbejdet have belyst de ændringsforslag nærmere, som Advokatrådet er kommet med i deres høringssvar, om, hvordan man kunne gøre det noget enklere og noget billigere, og også have belyst, at hvis vi gør det lidt billigere og noget enklere, hvor mange flere inkassosager vi skal have ind i systemet, før vi faktisk tjener det hjem, som det koster at sætte retsafgiften lidt længere ned.
Det, vi jo alle sammen gerne vil opnå, er, at det bliver bedre og nemmere for især de små erhvervsdrivende at sende også de små inkassokrav til inddrivelse via fogedretterne, i stedet for at de prøver at inddrive dem udenretligt eller helt opgiver dem og så afskriver dem.
Det er både vigtigt for de små erhvervsdrivende, håndværkere og andre, som har problemer med ikke at kunne få inddrevet det, de har til gode.
Det er et problem for debitorerne, som jo i sidste ende skal betale udgifterne, og det er et problem, hvis der ikke bliver betalt og det så bliver afskrevet over skatterne; det vil sige, at vi alle sammen betaler.
Så vi synes, det vil være fornuftigt at se på, hvad vi kan gøre, for at langt flere sager kommer ind via fogedretterne, og for at man forhåbentlig hurtigt kan få sat en inddrivelse i gang.
Her synes vi altså, at det ville være fornuftigt, hvis vi så på, om vi ikke kunne sætte retsafgifterne lidt længere ned end det, der er lagt op til, samt gøre det lidt enklere, og vi synes, at de ændringsforslag, der ligger fra Advokatrådet, ser ret fornuftige ud, så det vil vi godt se nærmere på under udvalgsarbejdet.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-04-15:
Også fra radikal side skal der lyde en anerkendelse af Enhedslistens gode og dygtige arbejde i forbindelse med inkassoprocessen her.
Det er faktisk Enhedslistens skyld, at vi nu kan stå med en stor enighed om at indføre den forenklede inkassoproces.
Der er blevet talt meget om Småsagsudvalget, og jeg er jo en af dem, der har siddet tilstrækkelig længe i Folketinget til, at jeg kan huske, at vi har haft både høringer, seminarer og adskillige møder om Småsagsudvalgets betænkning.
Det har hele tiden været sådan, at man har ventet på nogle af delene, før man kunne gennemføre det hele.
Det, der er sket nu, er så, at man med et rask snuptag har taget det og sagt, at vi gennemfører noget af det, for der er jo ting i det, som vi er fuldstændig enige i alle sammen, og hvorfor så ikke gøre det nu?
Det er nu det, der er ved at ske i øjeblikket.
Vi synes fra radikal side, at det er ganske fremragende, at man nu får vedtaget en lov om en forenklet inkassoproces.
Efter gældende ret indgår der to særskilte procedurer i en inddrivelse af et krav.
Først skal der tilvejebringes en dom, og derefter skal dommen fuldbyrdes gennem fogedretten.
Det blive nu forenklet, sådan at man kun får en procedure, men skyldneren får alligevel to chancer for at betale, inden hammeren falder.
Samtidig nedsættes retsafgiften for denne type sager.
Anne Baastrup (SF), 2004-04-15:
Enhedslisten skal have ros for det initiativ, som Enhedslisten tog sidste år, som nu fører frem til, at justitsministeren har fremsat lovforslaget om ændring af retsplejeloven og lov om retsafgifter.
Det var vigtigt, at vi fik skilt den type sager ud fra Småsagsudvalgets betænkning, for der er jo enighed om i Folketinget, at det godt kan lade sig gøre.
Det, der er det centrale, når man diskuterer de mindre sager, er, at det skal være relativt nemt at få gennemført sagerne ved retten.
Det, jeg så bare har lagt mærke til
, når jeg ser på høringssvarene,
er, at retsafgiften ikke er nedsat så voldsomt meget i forhold til det, som jeg har forstået Enhedslisten lagde op til.
Det er jo ikke godt.
Når det så er sagt - lidt malurt skal der være - synes jeg, at ministeren skal have ros for at komme med forslaget inden for den tidsramme, som vi i virkeligheden også havde fastlagt ved vedtagelsen af beslutningsforslaget sidste år.
Lene Espersen (KF), 2004-04-15:
Jeg må blankt erkende, at det sidste spørgsmål kan jeg ikke svare på.
Men hvis fru Line Barfod ønsker at dyrke lige præcis den indfaldsvinkel, så ved jeg, at fru Line Barfod er dygtig til at stille spørgsmål de rette steder og til at få dem besvaret.
Jeg vil sige vedrørende det andet spørgsmål om, hvornår et eventuelt lovforslag, såfremt man bliver enig om en finansiering, skal træde i kraft, at det jo beror på, hvordan finanslovforhandlingerne går, og hvad man bliver enig om.
Der har jo ikke været nogen som helst tvivl om, at regeringen gerne så, at retsafgifterne blev sat ned.
Nu er betænkningen, som jo er en ordentlig moppedreng, i høring, og jeg synes, den rigtige fremgangsmåde må være, at når høringssvarene foreligger, har vi alle politisk en mulighed for at læse dem grundigt igennem og gøre vores stilling op, og så bliver der jo en finanslovforhandling i efteråret, hvor man både kan tage høringssvarene og nye forslag ind og sammen med regeringen indgå en aftale, der betyder, at retsafgifterne bliver nedsat.
Men jeg må blankt erkende, at det ikke er muligt for mig på nuværende tidspunkt at forudsige, hvordan finanslovforhandlingerne går, ej heller hvad man bliver enige om med hensyn til ikrafttrædelsestidspunkt eller andre ting vedrørende det lovforslag.
Det vil nok være for tidligt at tage fat på noget, som ikke er til at forudsige på nuværende tidspunkt
Jeg kan simpelt hen ikke sige, hvordan sådan en finanslovforhandling vil ende, og hvorvidt man vil blive enig om, at det er noget, der skal fremsættes straks til ikrafttrædelse med det samme, eller om det er noget, der tager længere tid.
Det vil jo bero på den politiske vilje, kan man sige.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-04-15:
Det Konservative Folkepartis ordfører, hr. Helge Adam Møller, har været nødt til at gå til et møde, og jeg har lovet at sige, at Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Morten Bødskov (S), 2004-04-15:
Også Socialdemokratiet kan støtte lovforslagets hovedsigte om at forenkle inkassoprocessen.
Som det allerede er sagt, bygger forslaget bl.a. på Enhedslistens beslutningsforslag nr. B 66 om en forenklet inkassoproces.
Dengang som nu mener Socialdemokratiet, at den nuværende inkassoproces for de sager, der her er tale om, er unødig omfangsrig. En række inkassosager vil i dag uden problemer sagtens kunne klares i fogedretten.
Det vil være hurtigere for kreditor, billigere for skyldner og samtidig frigive ressourcer i retssystemet.
Vi deler de synspunkter, der er om at forenkle inkassosystemet, som det foreligger i lovforslaget.
Vi kan støtte den valgfri model, som bliver omtalt i lovforslaget, hvor fordringshaveren får mulighed for at indlevere sit krav direkte til fogedretten med anmodning om udlæg
, hvis skyldneren som ventet ikke gør indsigelser.
Socialdemokratiet finder, at forslaget ligger fint i forlængelse af den debat, der har været for et stykke tid siden om netop at forenkle inkassoprocessen.
Vi synes, at den valgte model i lovforslaget giver skyldnerne passende muligheder for, hvis der alligevel skulle kunne gøres indsigelser, at gøre disse indsigelser, men også samtidig at betale fordringshavernes krav, inden en tvangsfuldbyrdelse iværksættes.
Det har vi tidligere i Socialdemokratiet appelleret til, og vi synes, at disse tanker, der ligger i betænkningen fra Retsplejerådet, er ganske positive i den henseende.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-04-15:
Nogle af os, der har været nogle år i Folketinget, har jo kredset rundt om flere tykke betænkninger fra Småsagsudvalget om civilprocessen og spurgt os selv, om man nu turde tage lidt ad gangen, eller om det hele skulle vente på hinanden.
Men Enhedslisten tog i hvert fald chancen sidste år og fremsatte et beslutningsforslag om en forenklet inkassoproces, så man må sige, at der har været mange til at bære det her forslag frem.
Det drejer sig om de mindre krav.
Det bliver lettere at være kreditor, men man kan også sige, at det bliver lettere at være debitor.
Sagerne går hurtigere, man springer nogle forretningsgange over, og det er jo en ganske frivillig sag.
Dertil kommer, at retsafgifterne nedsættes.
Man kan ikke sige, at det er de store sager.
Jeg havde gerne set, at det var mere; det skal jeg komme ind på i det næste forslag.
Men der sker i hvert fald en mindre nedsættelse af retsafgiften.
Vi kan støtte, at man nu forsøger med en mere forenklet proces i mere oplagte og mindre sager, hvor kravet er ubestridt, og hvor der ikke er fremsat indvendinger imod, at sagen kører på denne måde.
Så vi støtter alt i alt forslaget.
Lene Espersen (KF), 2004-04-15:
Jeg vil også gerne takke for den generelle, positive støtte, der er til lovforslaget.
Det er selvfølgelig klart, at for de partier, der ikke er tilhængere af Schengensamarbejdet, og som ikke ønsker SIS-systemet, trækker det her lovforslag i den modsatte retning.
Men jeg må dog sige, at Dansk Folkeparti i modsætning til tidligere anlagde en mere pragmatisk, positiv tone, og det glæder mig da bestemt, at man her har erkendt, at det her har meget stor politimæssig betydning.
I og med at der er mere og mere kriminalitet, der farer hen over grænserne, er der selvfølgelig også god ræson i, at vi giver politiet mulighed for at efterforske og samarbejde på bedst mulig vis.
Jeg vil gerne over for fru Elisabeth Arnold svare et bekræftende ja til, at det, vi vedtager her, er det, man vedtager i EU senere hen, så vi ikke indleder en lang europapolitisk diskussion.
Det tror jeg nu heller ikke jeg kunne komme ud i med fru Elisabeth Arnold, for vi er ganske enige på det her punkt om de vanskeligheder, der er forbundet med vores retlige forbehold.
Det er klart, at vi respekterer det, og vi vil følge det til punkt og prikke, så længe forbeholdet er der.
Men det her er et godt eksempel på, hvilke vanskeligheder det giver for Danmark, at vi står uden for på det her område.
Vi skal igennem de her tekniske processer og i det her tilfælde også igennem Folketinget med et lovforslag, før vi endegyldigt kan sige ja i forhold til vores ministerkolleger.
Man kan så sige, at vi har gjort arbejdet godt og grundigt og som de første, men det er ikke en hensigtsmæssig måde at arbejde på, og der er ikke andet at sige til det, end at det er et af vilkårene ved forbeholdene.
Regeringen respekterer hundrede procent, at det er de begrænsninger, der ligger, og derfor følger vi det også til punkt og prikke, men det gør det måske vanskeligt for folketingsmedlemmerne, der skal forberede sig, at sætte sig ind i den teknik, der ligger bagved.
Men det er klart, at også her medvirker vi gerne til under udvalgsbehandlingen at uddybe de udtalelser og de bemærkninger, som vi har haft ikke mindst til Datatilsynets kommentarer.
Men ellers er det her et område, som mange af ordførerne er temmelig velbevandret i allerede, og jeg takker i hvert fald for den positive tilkendegivelse, der har været her under førstebehandlingen.
Så håber jeg blot på, at vi kan afklare de udestående problemer, der måtte være, også i forhold til hr. Per Dalgaards ordførertale, så vi får et stort og bredt flertal til at stemme for forslaget ved tredje behandling.
Jann Sjursen (KD), 2004-04-15:
Jeg kan meddele, at Kristendemokraterne godt kan støtte det fremsatte lovforslag.
Jeg skal ikke indlede en generel debat
om Schengensamarbejdet.
Det kunne man selvfølgelig nok blande sig i, men det er jo en realitet.
Schengen Information System er også en realitet.
Vi synes, at de ting, der lægges op til i lovforslaget, hvor man udvider anvendelsesområdet i forhold til Schengen, men i og for sig også strammer op i forhold til, hvordan man skal behandle nogle af de oplysninger, som man får i systemet, er i orden med henblik på at forbedre grænsekontrol og anden politi- og toldkontrol i de enkelte lande samt administrationen af udlændingeloven.
Så vi vil på den baggrund gå positivt ind i udvalgsarbejdet.
Line Barfod (EL), 2004-04-15:
Enhedslisten kan ikke støtte forslaget.
Ud over alle de problemer, der er i den her måde, man vedtager EU-ændringer på, som fru Elisabeth Arnold var lidt inde på, så er selve indholdet jo, at man yderligere udbygger registreringen inden for Schengen.
Vi er imod Schengen og hele den opbygning af Fort Europa, som man har gennemført, og vi er meget nervøse for den udvikling med, at man udbygger registrene mere og mere, uden at man har sikret nogen som helst form for ordentlig demokratisk kontrol med, hvad det egentlig er, der foregår; hvordan disse oplysninger bliver brugt, hvem der har adgang osv. Det mener vi er et stort problem.
Datatilsynet har en række konkrete spørgsmål, som de rejser, og jeg vil sige, at jeg ikke just er blevet beroliget af at læse Justitsministeriets kommentarer.
Det er selvfølgeligt fint nok at sige, at Europol f.eks. kun må søge oplysninger, der er nødvendige for, at Europol kan udføre sine opgaver.
Men hvilken institution vil nogen sinde sige, at de gik ud og søgte oplysninger, som ikke var nødvendige for at løse deres opgaver?
Så det ligger der ikke meget afgrænsning i.
Vi mener altså, at det er et problem, at man konstant udvider adgangen til registrering, uden at vi reelt har ordentlig kontrol med, hvad der egentlig foregår, og hvordan oplysningerne bliver brugt.
Så vi kan ikke støtte forslaget.