runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Stavad (S), 2006-10-25:
Det ville vel egentlig klæde statsministeren, hvis det var sådan, at han ville vedstå sin egen politik i stedet for at forvanske det, som vi Socialdemokrater står for, og så derefter dække sig bag ved det.
Men i øvrigt vil jeg godt takke statsministeren, for jeg er helt enig med ham i, at han har givet et meget klart og meget præcist svar.
Regeringens politik er uændret: Man skal styre økonomien inden for beskedne rammer for den offentlige sektor, herunder de rammer, som vore kommuner har til at sørge for ordentlig børnepasning, gode folkeskoler og ordentlig ældreomsorg.
Når man fører den politik, bliver konsekvensen nemlig, som indenrigsministeren har sagt, som skatteministeren har sagt, og som beskæftigelsesministeren har sagt, at så bliver der plads til de skattelettelser, som statsministeren så gerne vil have, men ikke ret gerne vil snakke om.
Frank Aaen (EL), 2006-10-25:
Er statsministeren enig i, når der står i den bog, der lige er udkommet af hr. Lars Løkke Rasmussen, næstformand i Venstre: at jeg ser skattestoppet som en praktisk genvej til den kurs, hvor vi lader den private sektor vokse mere end den offentlige?
Og er statsministeren dermed også enig i det, som beskæftigelsesministeren i sin tid sagde, nemlig: at hvis man lader det ske tilpas længe, så vil man grundlæggende forandre det danske samfund?
Og det har han jo ret i.
Er statsministeren enig i de to ideologiske udlægninger fra henholdsvis beskæftigelsesministeren og gentaget nu her af indenrigsministeren?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-10-25:
Jeg synes, det er rigtig, rigtig godt, når der er stærk vækst i den private sektor.
Der har siden den tidligere regerings tid været enighed om, at vi skal have en vækstramme for det offentlige forbrug, som oprindelig lå på ½ pct. og nu er fordoblet til 1 pct. Så der har været enighed om at lægge en vækstramme for det offentlige forbrug.
Men det ville da være dårligt for dansk økonomi, hvis den private sektor kun måtte vokse med 1 pct. om året.
Det er da rigtig godt for dansk økonomi, hvis den private sektor kan vokse med det dobbelte, med 2 pct., eller endda med 3 pct. om året.
Det ville være rigtig godt for dansk økonomi, fordi så bliver der skabt flere job, så kommer der i øvrigt også flere indtægter til det offentlige, som kan bruges til at afvikle gæld med, og når vi afvikler gæld, så skal vi betale færre renter i fremtiden, og så bliver der faktisk bedre plads til, at vi kan finansiere velfærd i fremtiden, hvor der bliver flere ældre.
Det er sådan økonomien hænger sammen.
Jeg ved godt, at det er meget vanskeligt at få Enhedslisten til at forstå det, men det er jo filosofien bag ved, at den daværende regering fremlagde en 2010-plan, som vi nu har arvet, fordi vi synes faktisk grundlæggende, at den var fornuftig.
Så jeg synes, det er rigtig godt, når det går godt i den private sektor, for det skaffer flere penge til, at det også kan gå godt i den offentlige sektor.
Regeringens linje er jo fuldstændig klar, nemlig at vi følger en langsigtsplan i økonomien, hvor der nu er plads til 1 pct. årlig vækst i det offentlige forbrug.
Det er faktisk en filosofi, som er arvet fra den tidligere regering, og som vi synes er fornuftig, og derfor har vi videreført den.
Det vil sige, det offentlige forbrug går ikke ned, det offentlige forbrug går op.
Vi burde da alle sammen være glade for, at der er vækst – både i det offentlige forbrug og i det private forbrug.
Man skal da vist tilhøre Enhedslisten for at være misundelig over og nærmest ked af, at familierne får det bedre i deres private økonomi.
Frank Aaen (EL), 2006-10-25:
Men det her drejer sig om ideologi, og det ved jeg, at statsministeren er glad for at debattere.
Det grundlæggende spørgsmål er jo, at når vi har råd til en bedre bil, og vi har råd til et større hus, så har vi også råd til bedre kollektiv trafik og bedre plejehjem, når vi bliver så gamle, og det udvikler sig i takt.
Enten går man ind for det, og det er én ideologi, eller også går man ind for en anden ideologi, som indenrigsministeren har gengivet i sin bog, nemlig: Jeg ser skattestoppet som en praktisk genvej til en kurs, hvor vi lader den private sektor vokse mere end den offentlige.
Det vil altså sige, at vi får råd til bedre biler, mens bussen må sakke bagud, og vi får råd til bedre huse, mens plejehjemmene må sakke bagud.
Er statsministeren enig i det synspunkt, indenrigsministeren er fremkommet med i sin bog?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-10-25:
Det fremgår meget klart, at regeringens politik er, at det offentlige forbrug nu kan vokse med 1 pct. om året.
Hvis der er nogen, der skaber uklarhed, så er det sandelig da Socialdemokraterne, for i 2000 udgav den daværende socialdemokratiske regering en 2010-plan, der sagde, at når vi når frem her til 2006, 2007, 2008, 2009, så skal det offentlige forbrug vokse med højst ½ pct. om året.
Og det er det, vi stiler efter.
Nu har vi endda fordoblet det til 1 pct. Så det, Socialdemokraterne sagde i sin tid, var, at væksten i det offentlige forbrug skulle reduceres til ½ pct. om året.
Hvad har faktum været?
Faktum har været, at faktisk er det offentlige forbrug vokset med godt 1 pct. om året under denne regering.
Så det offentlige forbrug er altså vokset med noget nær det dobbelte af, hvad Socialdemokraterne sagde, det måtte.
Nu bliver vi så kritiseret af de samme Socialdemokrater, selv om væksten altså er det dobbelte af, hvad Socialdemokraterne selv foreslog.
Det er da uklarhed, så det basker.
Det nærmer sig hykleri.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-10-26:
Det vil vi ikke ud over den fastlagte ramme, der er for den samlede kommunale økonomi.
Vi står nu og diskuterer en aftale.
Det er jo ikke sådan, at det er et diktat, og de, der forsøger at sige, at det er et diktat, spreder en myte.
Line Barfod (EL), 2006-10-26:
Det sidste omkring kloakinvesteringer forstår jeg ikke.
Vi har høringssvaret fra Dansk Byggeri, der siger, at man er nødt til at afskedige medarbejdere, og så forstår jeg ikke argumentet om, at det er, fordi man mangler arbejdskraft, at man siger, at det er nødvendigt at lave det her lovforslag.
Det andet var det her med, at man siger, at det generelt er nødvendigt.
Derfor vil jeg gerne spørge: Hvad er Det Radikale Venstres argument for, at det lige præcis er de offentlige investeringer, man skal lægge en dæmper på og lave faste rammer for, og ikke den eksplosion, der er i privatforbruget?
Det Radikale Venstre plejer at være meget optaget af det kommunale selvstyre.
Derfor skal jeg bare spørge: Hvordan passer det her med De Radikales tanker om kommunalt selvstyre, når man her går ind og styrer, hvad kommunerne må og ikke må, også med hensyn til de opsparinger de f.eks. har lavet i børnehaver og andre steder til nødvendige renoveringer, til ny legeplads osv.?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-10-26:
Altså, jeg er sådan set enig i, at vinterbyggeri er hensigtsmæssigt.
Jeg synes, at det er vigtigt at fastholde, at der er en overordnet ramme, og inden for den ramme må kommunen foretage en prioritering.
Det er korrekt, at for vækstkommuner er der et særligt spørgsmål.
Vi laver en aftale for kommunerne som helhed.
Nogle kommuner har vækst, og nogle har tilbagegang, og der er en tendens til, at de, der har vækst, har de store omkostninger og dermed de store forpligtelser, men de bliver bare ikke overført fra dem, som ikke har vækst.
Dermed er der en svaghed i aftalesystemet.
Hvordan den nye situation med 98 stærke kommuner igen kan føre til, at kommunerne er solidariske, og at pengene fordeles under en samlet ramme, ved jeg ikke, men det er noget, jeg synes vi skal diskutere.
Kristen Touborg (SF), 2006-10-26:
Jeg vil godt spørge ordføreren om renoveringen af kloakkerne i kommunerne.
Ordføreren siger, at man er nødt til at tage dem med, fordi tingene er sammenblandede.
Så vil jeg godt spørge, om det er sådan, at De Konservative, der, hvor tingene er adskilte, altså hvor der er kloakfonde, ville gå ind for, at man kunne udføre disse yderligere reparationer og renoveringer af kloakoplandet.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-10-26:
Jamen det bør jo stadig væk være sådan, at anlægsrammen betyder, at man fastholder væksten inden for en bestemt samlet ramme.
Det er jo ikke til hinder for, at man kan foretage anlægsopgaver i kommunerne.
Det vil være sådan, at anlægsdelen er fastlagt i budgettet på forhånd, kan man sige, og deri ligger jo kommunens muligheder for at udvide kapaciteten i overensstemmelse med borgernes ønsker om nye serviceydelser.
Jan Petersen (S), 2006-10-26:
Jeg forstod ikke helt det her med, at det så ikke måtte kunne lade sig gøre at overskride anlægsrammen, hvis overskridelsen vel at mærke f.eks. kunne ske i form af vinterbyggeri.
Det mener jeg sådan set ikke er nok, men lad os så bare tage den præmis med.
Det forstår jeg ikke, for
hvad er formålet med anlægsrammen så?
Er formålet med anlægsrammen at forhindre de kommunale institutioner i at vokse efter det behov, borgerne har?
Jeg kan sådan set godt gå ind i en diskussion om konjunkturdelen, og der er det, jeg har det svar her.
Men hvis det så kunne lade sig gøre at lave det som vinterbyggeri, forstår jeg ikke, hvad problemet så er, medmindre man sådan set har et ønske om, at den kommunale sektor ikke får lov at vedligeholde sine ting, ikke får lov at udbygge, fordi hele væksten skal foregå i den private sektor.
Og det gør jo, at den her måde at gå til den kommunale likviditet på bliver lidt mere nuanceret, går jeg ud fra, også i den konservative optik.
Derfor vil jeg godt fortsætte diskussionen, som jeg ikke kunne gøre færdig med ordføreren for Dansk Folkeparti af hensyn til forretningsordenen, ved at spørge: Er det helt uden for en konservativ forestillingsverden, at man kunne tilrettelægge en række af de her byggeaktiviteter som vinterbyggeri?
For det, der jo er kendsgerningen i byggeriet, er, at ledigheden sådan set er noget lavere om sommeren, end den er om vinteren, fordi vi i Danmark ikke er langt nok med hensyn til at lære at bygge om vinteren.
Det kunne sådan set i en situation med høj beskæftigelse være et af svarene på, hvordan man skulle sikre, at vi ikke kommer bagud med renovering af skoler osv.
Og der var også en anden interessant detalje, som vi kunne dyrke, og det er: Er der egentlig flaskehalse alle de steder, hvor den kommunale anlægsaktivitet er interessant?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-10-26:
Jamen jeg havde jo også sagt, at det var meget teknisk.
Så vil jeg lige sige, at det er fuldstændig rigtigt, at kommunens likviditet forbedres, fordi kommunen ikke kan få lov at bruge pengene.
Men baggrunden er jo, at der er skabt en situation med vækst i samfundet, vækst i indkomsterne og dermed vækst i skattegrundlaget og øgede indtægter for kommunerne.
Så det skal man lige huske, når man gør regnebrættet op.
Så det er jo altså likviditet og likviditetsbinding.
Er der så projekter, som ligger ud over det, kan der naturligvis dispenseres fra den her deponering, således at man kan få lov at bruge sin likviditet.
Men kloakområdet og hele forsyningsområdet er jo sammenblandet med den kommunale økonomi, og jeg så egentlig gerne, at man også likviditetsmæssigt skilte de to ting ad, så pengene ikke kunne vandre mellem de to områder, altså at man dermed fastholder deponeringspligt for det kommunale område og for forsyningsområdet.
Ole Glahn (RV), 2006-10-26:
Jamen som jeg sagde i mit indlæg, vil jeg sige, at hvis Det Radikale Venstre havde haft magt, som vi har agt, havde vi slet ikke været i denne situation, for så havde vi fået lavet en skattereform, hvor skatten på arbejde var blevet nedbragt, og så havde vi fået et økonomisk råderum, så vi kunne have løst de her opgaver.
Men nu har man bragt sig i den situation.
Jeg mener nu faktisk, at arbejdsløsheden er steget meget lidt i vinterperioden gennem de senere år, og det kan skyldes, at vi har haft milde vintre, men jeg mener, at man er kommet et stykke ad den vej.
Der er penge til rådighed i kloakkasserne, og dem kan man jo godt investere.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-10-26:
Jeg synes, det er vigtigt at fastholde at være økonomisk ansvarlig.
Der er jo her tale om en likviditetsbinding.
Og likviditet opstår jo i form af skatteindtægter på den ene side og kommunens udgifter på den anden side.
Vi ser i de her år, at kommunernes likviditet forbedres, og dermed, at der er en rimelighed i at sikre en deponeringspligt, således at den likviditet fortsat er til rådighed.
For børnehaver og institutioner, som sparer op, gælder der jo de særlige opsparingsregler med overførsel til det efterfølgende år, og det er så en kommunal prioritering, om man inden for den drifts- og anlægsramme, man har, vil afholde de omkostninger.
Og det har i princippet ikke så meget med likviditet at gøre.
Med hensyn til kloakområdet er jeg i og for sig glad for, at dette område, som jo er et driftsområde, nu bliver skilt ud som en selvstændig del af deponeringen, fordi man dermed også får mulighed for at fastholde de forsyningsområder på likviditetsområdet.
Line Barfod (EL), 2006-10-26:
Det kommer til at lyde meget teknisk, når den konservative ordfører forklarer det.
Men når kommunerne har en stor likviditet, fordi indtægterne stiger og udgifterne ikke stiger, er det jo, fordi de ikke kan få lov at bruge pengene, f.eks. de penge, som de har sparet op i børnehaver og skoler osv. til nødvendige investeringer, som de har planlagt, eller til at renovere kloakker eller skoler og plejehjem for, og det betyder jo, at det kommer til at koste meget, meget mere, når de en dag får lov til at renovere dem.
Derfor risikerer vi, at den gæld, vi sparer op ved ikke at vedligeholde vores kloakker og bygninger, bliver større end det, man sparer i renteindtægter på, at man betaler mere af på statsgælden, nøjagtig ligesom vi kan se, at det, at man ikke har renoveret togskinnerne, koster, at vi nu skal investere mange, mange milliarder kroner, og at vi har haft en lang periode, hvor togdriften absolut ikke har været optimal.
Derfor spørger jeg igen, om ikke det vil være mere fornuftigt at være økonomisk ansvarlig og bruge nogle penge på at lave de fornødne investeringer på nuværende tidspunkt.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-10-26:
Ja, inden for en samlet vækstramme går jeg ind for, at man kan gennemføre det, men jeg forstår godt, at det har været nødvendigt at udvide bindingspligten til også at omfatte forsyningsvirksomhed, fordi der ikke er et fast skel imellem den kommunale kasse og forsyningsområdets kasse.
Nu har man lavet en samlet binding, og den binding gælder for hele området, og det synes jeg er fornuftigt.
John Dyrby (S), 2006-10-26:
Tak for det forholdsvis klare svar, nemlig at der er tale om skattelettelser på op imod 600 mio. kr. til landbruget.
Jeg hører endnu en gang det med, at konkurrenceevnen i landbruget skal vedligeholdes, og at man skal sørge for, at den til stadighed er på et eller andet niveau.
Men for Venstres vedkommende siger man jo mange gange i helt andre sammenhænge, at EU’s landbrugsstøtte skal skæres ned, for den er af det onde, og den er ikke god.
Men når man så gør det fra EU’s side, siger Venstre med det samme: Jamen så må vi kompensere landbruget.
Jeg skal bare bede ordføreren bekræfte, at de landbrug, der får gavn af den nedsættelse, i virkeligheden er de store landbrug med meget jord.
Det giver næsten sig selv, så det, man i virkeligheden gør i den sammenhæng, er, at man giver nogle lettelser til nogle meget store landbrug.
Men det, der sker, når man giver de lettelser, er, at prisen på landbrugsjord går op, og det vil sige, at man i virkeligheden sætter en barriere for nye landmænd.
Når nye landmænd skal overtage den dyre jord, er det jo så som så med konkurrencelettelsen for nye landbrug.
Så er det, man gør, ikke bare at give en gave til de landmænd, der har et stort landbrug, og som er så heldige at have det på nuværende tidspunkt?
Leif Mikkelsen (V), 2006-10-26:
Den her løsning er jo kædet op på de direkte tilskud.
Hvis der bliver foretaget indenlandske beslutninger, der flytter de midler, så er det en helt anden sag.
Der står ikke noget i regeringsgrundlaget om, at man skal forfølge den målsætning i den sammenhæng, men det er klart, at hvad angår de direkte tilskud, står der noget.
Og hvis der er politisk flertal for at flytte penge fra de direkte tilskud til miljøforanstaltninger, ja, så må de, der eventuelt finder flertal for det, jo tage ansvaret for det.
Det har intet med reduktionen i EU’s tilskud at gøre.
Line Barfod (EL), 2006-10-26:
Nu gentog den konservative ordfører flere gange, at det her sådan var noget meget teknisk, men det er jo noget, der har stor betydning for de borgere, der rammes; dels fordi de borgere, der, som vi har været inde på tidligere under debatten, har siddet i bestyrelser for børnehaver eller skoler eller andre steder og har sparet op igennem flere år, fordi de gerne ville opføre sig økonomisk ansvarligt og lægge flerårsplaner for renoveringer osv., nu ikke kan få lov til at gennemføre de planer, som de ellers har lagt med henblik på at være økonomisk ansvarlige, og dels fordi vores infrastruktur forfalder.
Vi har fået et høringssvar fra Dansk Byggeri, som meget klart siger, at på kloakområdet har vi et kæmpeproblem, og her er der absolut ikke tale om overophedning, tværtimod skriver de, at der er entreprenører, som er nødt til at afskedige medarbejdere.
Derfor vil jeg gerne høre, om ikke De Konservative mener, at man også på det kommunale område burde tænke økonomisk ansvarligt i stedet for kun at være optaget af, at der skal være en bestemt vækstramme, der ikke må overskrides.
Kristen Touborg (SF), 2006-10-26:
Hvis det nu under landdistriktsforhandlingerne ender med, at vi finder en eller anden grænse for, hvilken mængde penge der skal overføres til landdistriktsmidlerne fra de direkte landbrugsstøtteordninger – hvis vi f.eks. flytter 1 mia. kr. derover, sådan at man fuldstændig afskaffer grundskatten i landbruget – betyder det så, at Venstre også vil kompensere landbruget, eller hvad er det for en politik, Venstre vil føre?
Leif Mikkelsen (V), 2006-10-26:
Der er den logik, at egentlig ser Venstre også gerne, at der i det hele taget sker en kraftig sænkning af beskatningen af produktionsjord, fordi den jo er konkurrenceforvridende og i sin substans måske egentlig også forkert.
Så vi forfølger to gode mål her.
Et mål er at få reduceret i den udstrækning, det nu altså kan lade sig gøre at blive enige om det i EU.
Og det kan være, hr. Kristen Touborg og jeg kan blive enige om, at det godt måtte gå lidt stærkere med reduktionen af tilskuddene af hensyn til erhvervets plads i markedet.
Men det er jo ikke godt for erhvervslivet og slet ikke for landbruget, hvis man forringer konkurrenceevnen.
Og derfor er det en helt naturlig opfølgning på et regeringsgrundlag, der klart har sagt: Vi ønsker at sænke beskatningen af produktionsjord, og vi gør det så i takt med, at man sænker de direkte tilskud.
Kristen Touborg (SF), 2006-10-26:
Jeg vil godt bede Venstres ordfører om at udrede logikken i, at Venstre på den ene side påstår, at de vil af med EU’s landbrugsordninger og landbrugsstøtten og i virkeligheden jo før, jo bedre, men på den anden side kompenserer landbruget, hver gang der er en lille nedgang i EU’s landbrugsstøtte.
Leif Mikkelsen (V), 2006-10-26:
Nu ved hr. John Dyrby jo udmærket godt, at det er landbrugets størrelse, der bestemmer de direkte tilskud fra EU, og derfor er de, der oplever den største reduktion i kraft af, at de har en stor produktion, også dem, der mister den største del af tilskuddet.
Det er meget fint afbalanceret, så det er ikke nogen gave til nogle særlig store landbrug.
Det er en meget, meget fin måde til at forfølge den hovedmålsætning, som jeg synes det er fint at få understreget her, nemlig at det over år ville være fint at få reduceret tilskuddene til landbruget endnu kraftigere, så vi får et konkurrencedygtigt erhverv, der hviler på markedsvilkår, så også hr. John Dyrby kommer til at betale den rigtige pris for sine fødevarer i fremtiden, når landbruget mister sine tilskud.
Det ville være fint at nå dertil på et anstændigt og ansvarligt grundlag af hensyn til et erhverv, der er vigtigt for samfundsøkonomien.
Ja, man kan jo regne det ud på mange måder og i virkeligheden også sådan, at det beløb, landbruget i øvrigt betaler i jordskatter, nogenlunde svarer til det beløb, det betalte i 2001, før vi fik den borgerlige regering.
Den reduktion, der finder sted her, er sådan set ikke større end den stigning, der har været, på grund af at jordværdierne er steget.
Men sagen er jo, at her sænker EU de direkte tilskud til jordbrug, og vi har et regeringsgrundlag, der klart siger, at i takt med det ønsker regeringen at reducere landbrugets omkostninger.
Det er altså ikke et spørgsmål om, at man servicerer gode venner eller noget som helst andet.
Venstre vedkender sig sit medansvar for et erhverv, der har stor betydning for Danmark, nemlig landbruget, det er klart.
Derfor forfølger vi det her mål, og det er der ikke noget nyt i.
Det er god, konsekvent politik, så man ved, hvad man har at rette sig efter.
Hvis man bliver udsat for sænkning af et tilskud til sit erhverv, får man reduceret sine omkostninger, og der er ikke noget nyt i det.
Kristen Touborg (SF), 2006-10-26:
SF har hverken lod eller del i økonomiaftalen mellem KL og regeringen.
Vi ser derfor heller ingen grund til at støtte forslaget, da lovforslaget efter vores opfattelse indebærer en række uheldige konsekvenser.
Det er jo også fremgået af debatten i dag.
Jeg synes specielt, at det principielle spørgsmål, vi har drøftet en del, om, at kommunerne har indgået aftaler med skoler, med børnehaver eller andre institutioner, som har sparet penge op i årevis, hvorefter KL og regeringen laver en aftale, som indebærer, at de penge ikke kan bruges, skal nævnes.
Jeg troede ellers, at det var sådan, at en aftale var en aftale, men det er åbenbart ikke altid sådan, at en aftale holder, når det kommer til stykket.
Så vil jeg godt spørge regeringen, om man er uenig med bl.a. Dansk Byggeri, når de i deres høringssvar anfører, at en stærkt tiltrængt renovering af kloaknettet bliver udsat, samtidig med at der rent faktisk sker afskedigelser inden for entreprenørbranchen.
Hvad er argumentationen for, at man gør sådan?
Hvad er argumentationen for, at man ikke sikrer, at vi kan få gjort de miljøinvesteringer på kloakområdet, der er så stort behov for?
Jeg troede ellers, at regeringen havde skiftet lidt holdning i miljøspørgsmål.
Jeg har registreret, at man i den senere tid er blevet noget mere aktiv på forskellige miljøområder, end man før har været, så det kunne jo være, at det også gjaldt her.
John Dyrby (S), 2006-10-26:
Nu er det jo ikke nogen nyhed, at Venstre hvert år deler milde gaver ud til landbruget, og det er heller ikke nogen nyhed, at Venstre har en anden opfattelse af, hvordan forholdene er ude i kommunerne for brugerne, forældrene, børnene i vuggestuerne og i børnehaverne osv.
Men jeg vil godt bede ordføreren bekræfte, at det er sådan, at grundskyldpromillen er blevet sænket hvert år siden 2002, og hvis man lægger de skattelettelser – der er jo tale om skattelettelser – sammen, er det så ikke rigtigt, at summen alt i alt kommer et godt stykke op over 500 mio. kr.?
Line Barfod (EL), 2006-10-26:
Det vil de fleste betegne som nedskæringer.
Vi kan også se af de budgetter, der er vedtaget rundtom i kommunerne, at der er ældre, som kommer i bad færre gange, får mindre rengøring, får leveret frossen mad én gang om ugen i stedet for varm mad hver dag osv.
Det opfatter de fleste mennesker altså også som nedskæringer.
Med hensyn til spørgsmålet om skattelettelser forstår jeg ikke helt, at hvis et tilskud falder, skal der automatisk gives skattelettelser.
En række kommuner har problemer, fordi tilskuddet til kommunerne er sat ned, og så skulle skatterne jo også lettes tilsvarende, hvis man skulle følge den samme logik.
Derfor er det jo en politisk beslutning, at man vil give skattelettelser til nogle, samtidig med at nogle andre skal udsættes for nedskæringer.