runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Dahlgaard (UP), 2000-01-11:
Nu er det jo desværre ikke grebet ud af en sammenhæng.
Ministeren skrev enten selv i Jyllands-Posten eller fik nogle, som ikke er særlig kløgtige, til at skrive for sig - ministeren lagde i hvert fald navn til det i Jyllands-Posten den 30. november sidste år - at Danmark ikke kunne være en isoleret økonomisk ø eller isolere sig fra omverdenen, »for ellers skulle vi jo fortælle de hundredtusinder af danskere, der lever af eksport, at de skulle finde på noget andet at lave.«
Hvad er det andet end en antydning af, at hvis vi ikke går ind i euroen, eller hvis vi ikke er med i EU, har vi ingen eksport?
Det er jo ikke grebet ud af en sammenhæng, det har ministeren selv fuldt bevidst lagt navn til.
Er det ikke rigtigt? Og så vil jeg gerne have svar på spørgsmålet: Hvad er arbejdsløsheden i de vesteuropæiske lande, som står uden for EU eller uden for euroen?
Er det ikke rigtigt, at den er væsentlig lavere end de 10 pct.s arbejdsløshed, man har i euro-området, og at arbejdsløsheden i øvrigt også er lavere i Japan, i USA og i stort set alle andre lande?
Er det ikke rigtigt?
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-01-11:
Der kan jo være forskellige måder at vurdere tingene på.
Jeg føler det egentlig lidt urimeligt, at en enkelt sætning, som er taget ud af en sammenhæng, der i realiteten varede noget i retning af 45 minutter, skal bruges til, at hr. Frank Dahlgaard ud fra den sætning kan tillade sig at være så manipulerende, som jeg har hørt det her.
Jeg synes, det måske var mere passende, at vi drak en kop kaffe sammen på et tidspunkt, og så skulle hr. Frank Dahlgaard få lov til at få en enelektion om de 45 minutter.
Så ville han også kunne se, at der var sammenhæng i den måde, jeg argumenterede på.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-01-11:
Det, jeg prøver på her, er at få ministeren til at erkende, at det er en pinlig og manipulerende argumentation at antyde, som ministeren nu har gjort flere gange - dels til Jyllands-Posten den 30. november sidste år og dels i går ved et møde i Odense - at hvis vi ikke går ind i euroen, eller hvis vi ikke har EU, kan vi ikke eksportere noget, og så er hundredtusindvis af eksportarbejdspladser i fare.
Det er jo ikke tilfældet, og jeg vil som punkt 1 gerne have ministeren til at erkende det og dermed meddele Folketinget og befolkningen, at den form for tåbelig argumentation ophører. Så vil jeg som punkt 2 spørge ministeren, om han kan nævne sådan nogenlunde, hvor høj arbejdsløsheden er i lande som Island, Norge, Sverige, Storbritannien, Danmark og Schweiz - alle sammen lande, der enten står helt uden for EU eller i hvert fald er uden for euroen - sammenlignet med arbejdsløsheden i Euroland.
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-01-11:
Hr. Frank Dahlgaard har jo fuldstændig ret i, at der er en række lande, som ikke er medlemmer af De Europæiske Fællesskaber, men som har en stor eksport, og det er da glædeligt for dem.
Jeg bliver bare nødt til at sige til hr. Frank Dahlgaard, at når det netop gælder De Europæiske Fællesskaber og den sikkerhed, de giver for de danske virksomheder, som producerer noget, er det en ting, som er helt afgørende for danske virksomheder, for beskæftigelsen i Danmark.
Her har vi stor gavn af vort medlemskab, men jeg kan forstå, at det mener hr. Frank Dahlgaard åbenbart kan være fuldstændig ligegyldigt.
Det synes jeg han skulle prøve at sige til nogle af alle de mange mennesker, som er beskæftiget på grund af, at vi kan eksportere til bl.a. lande, som er medlemmer af Fællesskaberne.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-01-11:
Ja, vi har en stor eksport, men ministeren er jo godt klar over, at det har Schweiz også.
Og Schweiz er ikke med i euroen, men er fuldstændig omgivet af Euroland, Schweiz er ikke med i EU, ja, Schweiz er ikke engang med i FN; Schweiz har aldrig meldt sig ind i verden.
Men Schweiz har en kæmpemæssig eksport af alle mulige ting til Tyskland, til Frankrig, til Italien, til Østrig, til de nabolande, som alle sammen har afskaffet deres egen valuta og er med i Euroland.
Ministeren må da erkende, at lande, som overhovedet ikke er med i nogen organisationer, også har en stor eksport, og at Danmark, hvis Danmark ikke var med i EU, stadig ville have en stor eksport, også af 23 eller 30 eller 17 millioner grise.
Så hvor vil ministeren hen med den fantastisk forkerte argumentation?
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-01-11:
Først vil jeg gerne sige til hr. Frank Dahlgaard, at det er korrekt, at jeg har en hovedbeskæftigelse som ressortansvarlig for fødevarer, landbrug og fiskeri, og at det er det, jeg beskæftiger mig med rent folketingspolitisk.
Men så har jeg også deltaget eller agter at deltage i debatten om den fælles mønt.
Nu skal man jo en gang imellem være forsigtig med at læse løsrevne citater.
Det, jeg har været ude at argumentere for - og som jeg tror der kan være bred enighed om - er, at hvis vi ikke eksporterede, ville vi få ondt i maven, hvis vi selv skulle spise 21-22 millioner grise. Men det er altså rent faktisk sådan, at en ikke ringe del af vores eksport af grise går til lande uden for De Europæiske Fællesskaber, så det, jeg sagde - det løsrevne citat fra i går, som hr. Frank Dahlgaard henviser til - er noget, som jeg kunne have sagt mange andre gange: Danmark er et land, der er afhængigt at kunne eksportere sine produkter, herunder de mange grise, som vi producerer.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-01-11:
Ministeren er jo ikke bare minister for fødevarer, men også regeringens eller i hvert fald Socialdemokratiets euromand, der rejser land og rige rundt for at fortælle, hvorfor vi skal afskaffe den danske krone, nedlægge den danske nationalbank og være med i en fælles valuta- og rentepolitik og pengepolitik, som er styret fra Frankfurt.
I hvert fald én af aviserne i dag beskriver, at ministeren i går var til et møde i Munkebo ved Odense, hvor ministeren argumenterede for, at det da er godt, at vi har De Europæiske Fællesskaber, for hvad skulle vi ellers gøre med de 22 eller 23 millioner grise, vi producerer om året, skulle vi spise dem selv? Hvis jeg bare havde læst det isoleret, ville jeg have været af den opfattelse, at det var en journalist, der havde misforstået noget, men jeg har jo set, at ministeren sidste år også argumenterede på den måde.
Er det den argumentation, ministeren vil køre?
Keld Albrechtsen (EL), 2000-01-11:
Det fremgår af forskellige artikler i dagspressen i dag, at Europa-Kommissionen formentlig i morgen vil vedtage den nye hvidbog om fødevarer, og her vil der komme til at stå ganske mange smukke ord om sikringen af vore fødevarer.
Men ét problem er helt afgørende ifølge den artikel, der er i Politiken, nemlig at det fødevareagentur, som vil blive oprettet, kan forbrugerne ikke have tillid til, fordi der her vil kunne ansættes videnskabelige eksperter, der finansieres af industrien, og man kan ikke engang få oplyst, hvem der betaler disse eksperters løn. Det vil altså betyde, at de ting, der kommer fra dette fødevareagentur, vil forbrugerne ikke kunne have tillid til, og derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om ministeren - og det er jo en hastesag - inden Kommissionens møde i morgen vil rette henvendelse til Kommissionen og kræve at få det punkt ændret.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-01-11:
Mener fødevareministeren ikke, at spørgsmålet om, hvorvidt Danmark skal afskaffe sin valuta, nedlægge sin nationalbank og komme ind under EU's fællesvaluta, er et vigtigt spørgsmål, vel nok det vigtigste spørgsmål i år og måske også næste år.
Når vi alle sammen ved, at ministeren er udnævnt til Socialdemokratiets og regeringens euromand og er i gang med en kampagne og rejser landet rundt, hvorfor vil ministeren så ikke besvare disse spørgsmål, men siger, at han kun vil tale om fødevarer og landbrug?
Er der en berøringsangst?
Er det her så uvæsentligt?
Skal det ikke diskuteres?
Der står medlemmer af Folketinget også fra et stort oppositionsparti som Venstre og spørger: Hvordan går det her?
Der blev holdt andre møder på Fyn, hvor der var flere hundrede mennesker fra andre partier.
Føler ministeren egentlig, at det går så godt med den her debat, og føler ministeren, at de 55 mennesker, der var til stede ved mødet i Munkebo i går, ud over at de syntes, at ministeren var en hyggelig person - det står i avisen - så forstod, hvad det drejer sig om, at de forstod, at det ikke bare er en teknisk afvikling af en krone til fordel for euro, men at det er langt mere omfattende?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-01-11:
Jeg vil allerførst gerne takke fødevareministeren for at anerkende, at vi i Folketinget har en interesse i at diskutere med fødevareministeren, også i hans egenskab af formand for Socialdemokratiets nej til kronen-kampagne, som er igangsat.
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre i den forbindelse, er selvfølgelig, hvad Socialdemokratiets køreplan er for en folkeafstemning om at afskaffe kronen.
Oprindelig fik vi at vide fra statsministeren, at der skulle være en folkeafstemning i indeværende ordinære samling, og nu har vi senest hørt fra hr. Jacob Buksti, som er politisk ordfører for Socialdemokratiet, at det ikke er sikkert, at det står til troende, og at det godt kan være, man vil vente med den folkeafstemning.
Er det stadig sådan, at man på Socialdemokratiets ordinære kongres til september agter at fastlægge Socialdemokratiets holdning til euroen og derefter tage en folkeafstemning?
Eller hvad er den køreplan, som Socialdemokratiet byder på?
Så vidt vi har kunnet høre, er der altså vidt forskellige meldinger, alt efter hvem man hører, og formanden for Socialdemokratiets nej til kronen-kampagne må selvfølgelig kunne svare klart og entydigt.
Jens Kirk (V), 2000-01-11:
Jeg siger tak for invitationen og ser frem til at få kaffen, for det svar, jeg fik på sidste spørgsmål, var der jo ikke meget svar i, men under kaffen kunne jeg måske få svar på, hvornår regeringen i grunden ønsker, at der skal være en afstemning om ØMU-forbeholdet.
Eller er det måske, kunne man så allerede nu spørge, regeringens plan, at vi i grunden skal have afstemningen om de tre eller fire forbehold på samme tidspunkt?
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-01-11:
Jeg var så venlig før at invitere hr. Frank Dahlgaard på en kop kaffe.
Jeg tror bare, jeg vil udvide den lille kaffeklub med hr. Jens Kirk.
Frode Sørensen (S), 2000-01-11:
Til hr. Frank Aaen: Det lyder altid dramatisk
, hvis man siger, at noget flyder fra det ene sted til det andet.
Vi taler altså om koncerner, som indeholder eksempelvis bank, forsikring og realkredit, og det er altså efter min mening en udmærket ting, at man ser økonomien under ét, ser, hvilket engagement man har det ene sted kontra det andet sted.
Når vi taler om oplysninger, der kan - for nu at bruge hr. Frank Aaens udtryk - flyde mellem virksomhederne, så drejer det sig jo om produkter og ikke om eksempelvis personlige oplysninger, og hvis man skal give en totalrådgivning, så kan det altså være udmærket at have det overblik. Hr. Ole Sohn er inde på, hvorfor vi ikke henholder os til Forbrugerrådet, om det er nødvendigt.
Jamen det er vel lidt i samme retning som det, jeg svarede hr. Frank Aaen på, nemlig at skal man se noget totalt, ja, så må man altså have mulighed for at kunne se de oplysninger under ét.
Til sidst vil jeg sige om den internationale konkurrence, som hr. Ole M. Nielsen er inde på, og ikke mindst spørgsmålet om de små kontra de store
: Jamen vi skal da være meget, meget opmærksom på, at de store ikke bruger det her til markedsførings- og kunderådgivningsmæssige aktiviteter.
Med hensyn til den internationale konkurrence drejer det sig om, at man giver de danske pengeinstitutter de samme muligheder, som pengeinstitutterne har i de øvrige lande.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-01-11:
Kan det være en betingelse for den internationale konkurrenceevne, at man kan overgive personlige oplysninger til de forskellige led i sådan en finansiel konstruktion eller større sammenkædning af firmaer?
Kan det være en betingelse, for at man kan konkurrere internationalt?
Kan det ikke også omvendt yderligere styrke de store på bekostning af de mindre virksomheder på området, altså de regionale banker, de små sparekasser, de forsikringsselskaber, som ikke er forbundet med pengeinstitutter osv.?
Er det rimeligt, at de på den måde kan slippe nemmere og billigere om ved at minimere deres risiko end de små virksomheder, som hver for sig selv skal lave den her risikosikring?
Min bekymring er, at det faktisk er begrænsende for konkurrencen.
Ole Sohn (SF), 2000-01-11:
Det er lidt i forlængelse af hr. Frank Aaens spørgsmål.
Jeg forstår ikke, hvorfor Socialdemokratiets ordfører ikke har lyttet lidt til den kritik, som bl.a. er kommet fra Forbrugerrådet, og ikke bare Forbrugerrådet, men også Forbrugerombudsmanden er jo mildt sagt noget bekymret over den udvanding, der sker.
Jeg vil godt spørge i forlængelse af hr. Frank Aaen, om det ikke er korrekt, at de enkelte institutter, dvs. de enkelte datterselskaber i en koncern, allerede i dag har en forpligtelse til at foretage en risikovurdering, og at det skal de gøre for at overholde loven.
Hvis det er korrekt, så synes jeg, det bliver endnu mere uforståeligt, hvorfor den slags oplysninger, som ikke vedrører sædvanlige forhold om kontistørrelse og lignende, skal flyde op igennem en koncern.
Det har ikke noget med risicistyring at gøre, det må have et andet formål.
Frank Aaen (EL), 2000-01-11:
Jeg er ikke særlig overbevist af forsikringerne om, hvorfor vi ikke behøver være bange for, at det kan ske.
Men når nu det er et problem, som også Socialdemokratiets ordfører anerkender, forstod jeg ikke helt, hvad begrundelsen så var for, at f.eks. mine oplysninger skal kunne flyde fra den ene finansielle virksomhed til den anden.
Hvad er begrundelsen for det?
Jeg hørte, det var risikostyring.
Prøv nu lige at høre her: 99 pct. af alle kunder i en bank har en økonomi ca. på størrelse med min eller mindre eller måske lidt større, men i hvert fald ikke en, der under nogen omstændigheder kan true Den Danske Banks likviditet eller solvens eller på nogen måde indgå i en risikovurdering.
Hvorfor skal mine og tilsvarende almindelige borgeres oplysninger kunne flyde sådan rundt i en finansiel virksomhed?
Kan jeg ikke få et svar på det?
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-01-11:
Det er sådan, at love og regler i det her land skal overholdes, indtil de i givet fald bliver lavet om. Hermed sluttede spørgetimen.
Den næste sag på dagsordenen var:
Jens Kirk (V), 2000-01-11:
Vil det sige, at man faktisk kan forvente, at ministeren går i forbøn for omtalte landmand?
Christian H. Hansen (DF), 2000-01-11:
Jeg må jo så sige, at det med kaffen plejer nu at gå meget godt.
Finder ministeren, det er rigtigt, at en landmand for nylig er blevet udsat for at få en bøde, fordi han ikke har indberettet nogle oplysninger til Danmarks Statistik, som man trods alt kan finde hos CHR.
Det virker meget tåbeligt i et ganske normalt samfund, at sådan noget sker, for Danmarks Statistik kunne blot have hentet disse oplysninger hos CHR-registret.
Det havde ikke taget ret meget tid.
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-01-11:
Nu er jeg også meget omhyggelig med, hvem jeg inviterer på kaffe.
Jeg tror, det er en konkret sag, hr. Christian H. Hansen refererer til.
Der var det sådan, at Danmarks Statistik efterfølgende også ønskede særskilt at få disse oplysninger.
Det burde som princip være nok, og det ser så også nu ud til, at det er lykkedes, når det gælder statistikker omkring kvæg.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-01-11:
Nu skal det her jo ikke være en konkurrence om at komme ud og tale med flest vælgere, men jeg kan da hilse og sige, at fru Pia Kjærsgaard og jeg var i Svendborg i aftes.
Der var 300 mennesker og knap 100, der måtte afvises af hensyn til brandmyndighederne, og hovedparten af dem forstod godt argumenterne, kan jeg berolige både hr. Frank Dahlgaard og hr. Jens Kirk med, for, hvorfor vi selvfølgelig ikke skal skifte kronen ud med euroen.
Mit spørgsmål til fødevareministeren i halen af den diskussion, der nu har været, hvor fødevareministeren melder pas til at svare på spørgsmålene, er, om fødevareministeren vil stille sig til rådighed her i Folketinget som ordfører for sit parti, Socialdemokratiet, i en eurodebat eller i en forespørgsel om euroen, som vi stiller direkte til fødevareministeren, så det ikke bare bliver ude i forsamlingshusene, at fødevareministeren kan boltre sig med nogle folk, der møder frem, men at det også er her i Folketinget, vi kan få den debat med fødevareministeren, som er gjort til ansvarlig for Socialdemokratiet i denne sag op til den folkeafstemning, der er bebudet. Kan vi altså få en debat direkte med fødevareministeren som ordfører for Socialdemokratiet, eller kan vi stille en forespørgsel til fødevareministeren?
Christian H. Hansen (DF), 2000-01-11:
Det her skulle også være inden for ministerens område.
Det drejer sig om CHR-registret.
Der vil jeg gerne have lov at spørge ministeren, om ministeren føler, det er rigtigt, at man indberetter noget til CHR-registret og så efterfølgende også skal indberette de samme oplysninger til Danmarks Statistik.
Det er sådan, at fra nytår er der jo kommet nogle nye regler for den indberetning.
Er det rimeligt, at man efterfølgende også indberetter de samme oplysninger til Danmarks Statistik? Jeg må sige, at af hensyn til min egen kalender er jeg nødt til høfligst at udbede mig et svar her i dag, idet jeg ikke har tid til kaffe her i den nærmeste fremtid.
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-01-11:
Jeg er nødt til at gentage, at mit ressortansvar over for Folketinget er nøje defineret af statsministeren.
Det hedder fødevarer, landbrug og fiskeri.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Kristen Touborg (SF), 2000-01-11:
Jeg kan så trøste fødevareministeren med, at mit spørgsmål i hvert fald ligger inden for ministerens ressort.
Tybjerg Kontrolhønseri har fra 1996 til 1999 fået udbetalt ca. 25 mio. kr. i erstatning for aflivning
af dyr m.v. tilsyneladende uden større virkning på salmonellaniveauet.
Fra november 1999 er der igangsat en særlig procedure
for at udrede forholdene på Tybjerg.
Jeg vil godt bede ministeren om at redegøre for, hvordan den aktuelle situation er på nuværende tidspunkt?
Jeg vil gerne sige, at ministeren har misforstået mig, hvis ministeren har forstået det sådan, at jeg ikke mener, at salmonellaplanen nytter noget.
Mit spørgsmål gik på specielt Tybjerg, hvor det tilsyneladende ikke har nyttet så meget at udbetale de der ca. 25 mio. kr.
Det var det, det var møntet på.
I betragtning af, at ca. halvdelen af hønsene til ægproduktionen kommer fra Tybjerg, vil jeg godt spørge, om det ville være muligt at skaffe disse dyr fra anden side, hvis det blev nødvendigt, fordi man ikke får styr på salmonellasituationen på Tybjerg.
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-01-11:
Først og fremmest er der sådan set ikke noget mærkeligt i, når vi kigger på salmonellahandlingsplanen og Tybjerg, at det har modtaget et forholdsvis stort beløb.
Det er rent faktisk
sådan, at den virksomhed står for, så vidt jeg husker, omkring eller måske oven i købet godt 50 pct. af det, man kan kalde grundmaterialet, altså der, hvor vi får æggene fra, og derfor fylder det meget i landskabet. Så må jeg rette hr. Kristen Touborg: Det har faktisk nyttet noget.
Salmonellahandlingsplanen har med et beskedent udtryk været en bragende succes.
Vi er gået fra at have en salmonellafrekvens omkring en 50-60 pct. i fjerkræ til, at vi nu måler det nede omkring en 2, 3, 5, 7 pct., lidt afhængig af, hvornår vi har foretaget de sidste målinger.
Vi har i dag verdens skrappeste kontrol, når det gælder ægområdet, skrappere end den, vi kender fra Sverige.
Så det, der er set på salmonellaområdet, er ubetinget en succes, og vi ser det nu heldigvis også på, at der er færre mennesker, som bliver syge af salmonella.
Når det gælder Tybjerg, har der undervejs været problemer.
Det er fremgået på mange forskellige måder.
Derfor har vi også iværksat nogle foranstaltninger, hvor vi har strammet op på nogle procedurer med hensyn til prøvetagning og forskellige andre ting, og derfor forventer jeg, at de problemer, der har været omkring Tybjerg, bliver håndteret og bliver løst.
Kristen Touborg (SF), 2000-01-11:
Nu svarede ministeren jo ikke på mit første spørgsmål, altså
om den helt aktuelle situation
, så det må jeg lade stå hen.
Men jeg vil godt udbygge det med at spørge, om ministeren finder, at det vil være forsvarligt at blive ved med at udbetale erstatning til Tybjerg Kontrolhønseri, såfremt situationen ikke bliver forbedret.
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-01-11:
Jeg vil gerne svare på de spørgsmål her i Folketinget, som jeg ved jeg fagligt er i stand til at svare helt korrekt på, og det er jeg ikke i den konkrete sag omkring Tybjerg, men jeg er selvfølgelig altid parat til at levere faktuelle, opdaterede notater til Folketingets udvalg, hvis det er det, man har behov for.
Til det principielle vil jeg gerne sige, at disse offentlige midler, som jo i sidste ende er skatteyderpenge, skal behandles med varsomhed, og virksomheder, som modtager dem, skal også leve op til nogle høje standarder.
Derfor er vi, som jeg sagde på et tidspunkt, også gået ind og har rettet på nogle af procedurerne, bl.a. prøveudtagning.
Der skal være omhyggelighed i den måde, vi bruger pengene på.
Det gælder generelt, og det gælder også i forhold til virksomheden Tybjerg.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-01-11:
Er ministeren ikke klar over, at der er en far og en søn, der er døde, så vidt jeg har forstået på grund af salmonella i en kiksekage?
Kan ministeren gentage eller uddybe de tal, der vist var?
Det her er da vist ministerens
ressort.
Hvor meget er salmonellatilfældene faldet, og hvordan er den tilsvarende situation i Sverige og i Norge?
Til sidst er mit spørgsmål: Er situationen den, at denne succes med bekæmpelsen af salmonella har samme karakter, som når økonomiministeren og statsministeren kalder euroen for en fantastisk succes - euroen, hvis kurs er raslet ned det sidste år?
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-01-11:
Når jeg kan tillade mig at bruge ordet succes om vores indsats mod salmonella - og det er en indsats, som det offentlige har gjort, javel, men også mange ægproducenter har med store omkostninger været med til at sikre, at vi har det stade, vi har i dag - så er det bl.a. baseret på følgende tal: For ca. 3 år siden var der ca. 3.000 mennesker om året, som blev syge af salmonella efter at have spist æg.
Det tal ser nu her for 1999 ud til at være faldet til ca. 1.000.
Så det går altså klart i den rigtige retning.
Alle vores målinger viser heldigvis, at vi har succes på det her område.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Faktisk har vi også haft perioder, hvor det var sådan, at Tybjerg har kørt ganske fornuftigt, og så har der tilsyneladende været nogle tilbagefald, sådan som jeg lige husker det her og nu.
Vi har jo før diskuteret erstatning fra andre steder.
Jeg husker for en 1½-2 år siden, hvor vi havde den samme diskussion, hvor det kneb med at få det rene materiale ind til de danske ægproducenter.
Da viste det sig jo rent faktisk, at på daværende tidspunkt var det vanskeligt at få noget ordentlig rent materiale fra bl.a. Sverige.
Jeg har også forstået, at situationen har ændret sig, og hvis det er korrekt, så vil jeg sådan set bare hilse det velkommen. Når det gælder salmonella, synes jeg aldrig det er godt, at der måske kun er forholdsvis få steder, hvor man kan få sit materiale, i det her tilfælde avlsmateriale, fra.
Det tror jeg vi alle sammen kan have gavn af.