Helle Sjelle (KF), 2005-06-07:
Det er ikke mere end lidt over en måned siden, at vi sammen kunne fejre 60-års-dagen for afslutningen på anden verdenskrig.
Det var 60års-dagen for nazismens fald og Europas befrielse.
Anden verdenskrig står jo for mange som selve symbolet på menneskelig ondskab, og det var også på alle måder en grusom krig, en krig mellem stater i Europa, som mange i dag heldigvis ikke er i stand til at forestille sig, en krig, som lagde store dele af Europa i ruiner.
Men i forbindelse med anden verdenskrig er det jo også værd at huske, at tankerne om et fredeligt Europa faktisk også voksede frem, et fantastisk modstykke til det Europa, der var præget af krig og blodsudgydelse.
Mange års fred og forbedrede levevilkår har imidlertid betydet, at mange desværre har glemt, hvor nødvendigt vores europæiske fællesskab er.
Befolkningerne i Frankrig og Holland har netop sagt nej til EU's forfatningstraktat.
Det synes jeg er ærgerligt, for det skaber usikkerhed om samarbejdets fremtid og effektivitet.
Også i Danmark står vi formentlig over for en folkeafstemning, hvor vi skal stemme om forfatningstraktaten.
Hovedformålet med traktaten er jo at gøre samarbejdet mellem EU's medlemslande lettere.
Efter at de 10 central- og østeuropæiske lande er blevet medlemmer, er vi nu 25 lande i EU.
Det betyder bl.a., at der bliver flere flertalsafgørelser i Ministerrådet.
Det er næsten umuligt at nå til enstemmighed, når man er 25 og måske snart 27 og måske en dag endnu flere.
Enstemmighed sætter arbejdet i stå.
Flertalsafgørelser vil efter vores opfattelse gøre det muligt at træffe bedre og flere beslutninger.
Derudover fastslår traktaten en gang for alle, at EU er et frivilligt samarbejde mellem selvstændige stater.
Man behøver derfor ikke frygte, at Danmark nu smelter sammen med resten af Europa, som mange skeptikere ellers hævder.
EU skal respektere hvert enkelt lands forfatningsmæssige struktur, det vil sige, at EU også skal respektere vores grundlov.
Samtidig sikrer den nye traktat et mere åbent og demokratisk EU, f.eks. styrkes de nationale parlamenters rolle.
Traktaten lægger også op til en klarere arbejdsdeling mellem medlemslandene og EU, så der bliver større klarhed over, hvilke opgaver der er EU's ansvar, og hvilke opgaver der nu skal løses nationalt i de forskellige lande.
Sidst, men ikke mindst, vil den nye traktat styrke EU's rolle udadtil mod resten af verden.
Den vil betyde, at EU kan gøre en forskel i verden omkring os, ikke mindst når det drejer sig om kampen mod terror.
Der er ingen tvivl om, at bekæmpelsen af terror er en af vor tids allerstørste udfordringer, og EU skal efter vores opfattelse spille en vigtig rolle i den kamp.
Med en fælles udenrigsminister i spidsen er vi langt bedre rustet til den opgave.
Et samlet EU vil simpelt hen have mere at skulle have sagt, end 25 lande har hver for sig.
Med traktaten styrkes EU's rolle udadtil, også når det drejer sig om samhandel med andre lande.
Traktaten understreger f.eks., at EU har et ansvar for at afhjælpe nød, fattigdom og de humanitære katastrofer, og at EU har et ansvar for at skabe en bæredygtig udvikling gennem den internationale miljø- og klimapolitik.
Forfatningstraktaten rummer således efter vores opfattelse en lang række forbedringer i forhold til den Nicetraktat, som vi arbejder med i øjeblikket.
Forfatningstraktaten viser os samtidig, hvor langt EU-samarbejdet er kommet i løbet af årene.
Det er et samarbejde, vi i Det Konservative Folkeparti ikke mener vi kan undvære, og det er også derfor, vi mener, det er vigtigt, at vi siger ja til forfatningstraktaten.