Ole Stavad (S), 2005-06-16:
Bladet MANDAT lavede for et par måneder siden en større undersøgelse, hvor man forsøgte at finde ud af, hvad det egentlig er, befolkningen forbinder med hele den kommunalreform, som vi i disse dage bruger megen tid her i Folketingssalen på at diskutere, og som nu har været noget, der nærmer sig 3 år undervejs.
Det, der kom ud som det fuldstændig entydige resultat af undersøgelsen, var, at de nye kommuner og det nye kommunale landkort er næsten det eneste punkt, den største del af befolkningen overhovedet har forholdt sig til i forbindelse med kommunalreform.
Det hænger selvfølgelig sammen med, at det har optaget mange borgere.
Jeg er glad for, at det er lykkedes på dette punkt, hvor jeg mener vi kan sige i al ubeskedenhed at Socialdemokratiet også udeomkring i landet har været med i hele den indsats, der har skullet gøres for at få debatten i gang, også har fået et vist demokrati til at fungere.
Nogle steder har det fungeret rigtig, rigtig godt, andre steder har det måske fungeret mindre godt, men i hvert fald har der i forbindelse med den del af kommunalreformen, som vedrører det nye kommunale landkort, mange steder været et ganske betydeligt folkeligt engagement.
Derfor er vi i lighed med den tidligere ordfører, hr. Leif Mikkelsen, glade for, at denne del af reformen, der gerne skulle være langtidsholdbar og i alt væsentligt bestå mange, mange år ud i fremtiden, står der et stort, bredt flertal i Folketinget bag.
Ikke sådan, at vi ikke kan se for os, at der måske er nogle steder, hvor man ikke helt har kunnet tage sig sammen til at skabe den løsning, som måske på lidt længere sigt ville være mere rigtig, men der er jo løbende mulighed for, hvis der er nogle, der fortryder, at de ikke har fået gjort arbejdet helt færdigt, at gøre det i de efterfølgende år.
Derfor vil jeg også godt benytte denne lejlighed til at sende en stor tak til de mange folkevalgte ude i vore kommuner, som har taget opgaven på sig og dermed også har leveret den vigtigste del af resultatet med den nye geografi, vi tager stilling til og skaber grundlag for med lovforslaget.
Det er mange steder sket i en god dialog og nogle steder udeomkring i landet også ved folkeafstemninger.
Hele opgaven har været forhandlet mellem forligspartierne og indenrigsministeren, og forslaget her er vel, hvis vi skal se sådan på det, den eneste del af kommunalstrukturreformen, der er et egentligt politisk forlig bag.
Men det meste er løst ved lokale beslutninger.
En række steder har der været folkeafstemninger, der har fastlagt den endelige kommunegrænse.
Der er lige en enkelt folkeafstemning, der er udestående – helt præcist nede i Christiansfeld Kommune – derefter skulle kortet være endeligt på plads.
Jeg synes også, vi må sende en tak til vores gamle kollega her i Folketinget, Thorkild Simonsen, som har rejst land og rige rundt.
Han er jo en mand, der virker som fredsskaber mellem folk, og derfor mener jeg også, det var den rigtige person.
Det viste han også, synes jeg, med den måde, han greb arbejdet an på.
Han kom med indstillinger, som i alt væsentligt er fulgt af forligspartierne, og har været med til at få en række af de sidste brikker til at falde på plads, og til sidst var der kun et par udestående spørgsmål, som ministeren måtte påtage sig, fordi hele værktøjskassen skulle tages i brug.
Hele formålet med denne øvelse har jo været at få skabt et stærkere grundlag for at kunne betjene borgerne; med de nye større kommuner at få skabt mere robusthed til at sikre større faglighed, større økonomisk robusthed og bedre muligheder for at betjene borgerne.
Den del af reformen har der jo faktisk været ganske bred enighed om, og det synes jeg i hvert fald i det mindste er et godt udgangspunkt for den meget, meget store, svære opgave, der skal løses fra nu af og frem til den 1. januar 2007.
De nye kommuner skal bringes i stand til at kunne fungere, og de mange medarbejdere, der skal flyttes rundt, vil der blive trukket meget stærke veksler på for at få tingene til at fungere og opgaverne løst.