runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Frevert (DF), 2004-04-14:
Der har været en hel del usikkerhed omkring dette lovforslag, men det ser ud til, at alle misforståelser nu skulle være ryddet af vejen med de præciseringer, som er blevet uddybet i bemærkningerne til lovforslaget.
Usikkerheden har hovedsagelig drejet sig om, at der skulle være tale om, at man skulle kunne lægge studiebestyrelserne på CVU'erne sammen, og bekymringerne har drejet sig om kompetencen til at nedlægge studiebestyrelserne og overgå til CVU-bestyrelse.
Vi mener, at der nu er taget højde for usikkerheden, idet det i lovforslaget nu overlades til institutionerne selv at beslutte, om der skal oprettes studiebestyrelser i stedet for som i dag, hvor der er et centralt krav om oprettelse af studiebestyrelser.
Det vil således være CVU'en og den indtrædende institution, der bestemmer, om der skal opretholdes en studiebestyrelse, og hvilke beføjelser den skal have.
Man vil således fremover ikke være bundet af den gældende lovs bemærkninger om, hvilke beføjelser der skal tillægges studiebestyrelserne.
Vi kan godt forstå, at der kan være en usikkerhed, hvis man føler, at kompetencen bliver taget fra en, men vi mener ikke, at det er det, der er tilfældet med opstramningen gennem dette lovforslag.
Vi mener, det er en præcisering og en uddybelse af intentionerne.
Jeg skal da også indrømme, at jeg i første omgang, da jeg så betegnelsen University College, blev lidt betænkelig, idet jeg synes, at CVU har været en god betegnelse for et center for videregående uddannelse.
Men set i et bredere perspektiv kan der absolut være fordele ved, at man har en international betegnelse, eftersom der med tiden vil være et klart udviklet samarbejde landene imellem.
Det er vigtigt, at man har en betegnelse, som ikke adskiller sig fra andre landes uddannelsesinstitutioner med mellemlange videregående uddannelser, så man ved, hvad det er for en uddannelse, man taler om.
Desuden signalerer det, som det fremgår af bemærkningerne til lovforslaget, at der hermed er tale om en institutionstype, der adskiller sig fra universiteterne.
Desuden kan betegnelsen Center for Higher Education fortsat bruges, når det drejer sig om CVU'er, som ikke opfylder de fastsatte krav til at anvende betegnelsen University College.
Den sidste del af lovforslaget er en petitesse, som er udmærket at få rettet, hvor man tidligere havde en særregel om, at man valgte lederne på ingeniørhøjskolerne, i stedet for at de blev udpeget af bestyrelsen.
Alt i alt et lovforslag som vil gøre tilværelsen lidt lettere for CVU'ernes struktur og gennemsigtighed
Bodil Kornbek (KD), 2004-04-14:
Så må jeg konkludere, at Venstre - modsat i år 2000, hvor man ikke var begejstret for den her lovgivning - nu egentlig ønsker, at alle mellemlange videregående uddannelser kommer ind i en bestemt organisering i forhold til CVU'er, nemlig de ubetingede CVU'er, så man dermed får den kapacitet og den ledelse og organisation osv. osv., som er påkrævet, for at man i det hele taget kommer i betragtning til en betegnelse som University College.
Det kan jeg så ikke helt forstå, for jeg mener jo godt, at man kan gå ind og se på selve kvaliteten af de ting, der foregår, og som ikke er afhængig af, at man nu har en bestemt ledelsesform eller en bestemt organisering.
Så jeg forstår simpelt hen ikke argumentationen, og jeg synes heller ikke, den hænger sammen, for alle CVU'er, alle mellemlange videregående uddannelser, der indgår i forskellige former for samarbejde, skal vel opfylde visionen.
De er forpligtet til at skabe sammenhæng og vidensrum og alle de her ting og have en tilknytning til universiteter og forskningstilknytning, alle de her ting.
Alle skulle jo opfylde visionen, uanset om man har netværkssamarbejde eller ej.
Eller hvad?
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-04-14:
Ja, det sidste vil jeg godt give fru Bodil Kornbek ret i.
Men jeg synes, at det, der er vigtigt at holde fast i, er, at når vi ser på uddannelsernes kvalitet, skal det ikke være sådan, så vi får lavet A- og B-uddannelser blandt de mellemlange videregående uddannelser.
Men hvis man er gået ind i en ubetinget CVU-konstruktion, så har man i højere grad forpligtelser til at lave vidensrum, man har i højere grad forpligtelser til at lave det tætte samspil, som vi jo har lagt op til, og som der var blevet lagt op til med den oprindelige CVU-lov, men også i det hele taget den samtænkning og nytænkning, som man har på de mellemlange videregående uddannelser.
Det er et spørgsmål om, hvor meget mere man kan løfte, hvor meget mere man kan matche eksempelvis også tilsvarende udenlandske uddannelsesinstitutioner.
Jeg mener faktisk ikke, man med det her lovforslag bevæger sig hen til, at alle skal have en ens struktur, tværtimod.
Det er også det, jeg har været inde på flere gange.
Vi mener faktisk i Venstre, at ideen med, at man i højere grad fremhæver, at der kan være andre muligheder end at have studiebestyrelsesdelen, og at man derved har lov til at lave f.eks. fagrådsdelen og sådan noget lignende, er, at man i højere grad bevæger sig hen til at sige: Du skal have fokus på, hvordan du bedst muligt kan sikre kvaliteten i din uddannelse, men det er ikke et spørgsmål om, hvorvidt du har den ene eller den anden institutionsstruktur.
Bodil Kornbek (KD), 2004-04-14:
I bemærkningerne til forslaget står der, at en godkendelse til at benytte betegnelsen University College knyttes til en kvalitetsvurdering.
Det synes jeg lyder meget spændende.
Men så hører jeg jo samtidig, at det kun er de ubetingede CVU'er, der kan få den her betegnelse eller kan komme i betragtning, fordi det også har noget at gøre med ledelsesstruktur, det har noget at gøre med kapacitet.
Hvorfor kan de, som er i nogle andre sammenhænge eller netværksdannelser, ikke komme i betragtning, hvis nu det er kvaliteten, der bør være det afgørende?
Fru Gitte Lillelund Bech sagde også på et tidspunkt i en besvarelse på nogle af de andre spørgsmål: Det er også dem, der gør noget ekstra.
Men man kan vel egentlig godt gøre noget ekstra, selv om man ikke er et ubetinget CVU?
Carsten Hansen (S), 2004-04-14:
Jeg vil godt spørge Venstre: Er det ikke sådan, at der i dag i den eksisterende lovgivning er en mulighed for at slippe for studiebestyrelserne, hvis man ellers ønsker det?
Og hvad er så grunden til at udvide begrebet?
Det andet, jeg vil spørge lidt til, er betegnelsen University College.
Vi er alle sammen enige om, at vi gerne vil styrke CVU'erne, men må det ikke være objektive kvalitetsmæssige kriterier, eller er det ifølge Venstres mening kun CVU'erne, der kan få det?
Og hvad så med dem, som har lige så mange kvaliteter i netværk?
Hvor er de gråzoner, hvor man vil definere det ud fra, eller er det kun CVU, der kan blive et University College?
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-04-14:
Hvis hr. Carsten Hansen læser lovforslaget, kan han se, at det faktisk fremgår meget klart, at det er ubetingede CVU'er, der har mulighed for at få betegnelsen University College, hvis vurderingen er, at de lever op til en række objektive kriterier og krav, som ikke - i hvert fald ikke for mig - har været beskrevet endnu, men som kort nævnes i bemærkningerne, og de er, at man faktisk på videncenterdelen osv. har en større kapacitet, kan dokumentere en større kapacitet, end hvis man er i en anden organisationsmæssig sammenhæng.
Med hensyn til det her med at ville slippe for studiebestyrelserne: Hvis det er sådan, at man i vedtægterne har indskrevet, at man i øvrigt kan nedlægge sin studiebestyrelse osv., ja, så er det rigtigt, så kan man gøre det i dag.
Men det, vi synes der er relevant, er i højere grad her at sige, at vi faktisk ønsker at påpege, at der kan være regionale forskelle, der kan være lokale forskelle, der gør, at der er fornuft i at have en forskellig ledelses- og organisationsstruktur.
Louise Frevert (DF), 2004-04-14:
Se, nu er det jo meget vigtigt, at man tager stilling fra sag til sag, og på lige præcis det her område har der ikke været skyggen af tvivl om, at det, vi ønskede, er frivilligheden.
Det er lige præcis det, man giver CVU'erne nu, nemlig det, at de kan oprette en studiebestyrelse.
Så kort kan det siges.
Og så synes jeg ærlig talt, at vi skulle se at lade være med at blande æbler og pærer, for lige netop her er det frivilligheden, vi snakker om, og er der noget, Dansk Folkeparti har plæderet for, er det sandelig frivillighed.
Carsten Hansen (S), 2004-04-14:
Jamen hvad er så forskellen på det, man kan gøre i dag, og så det, man gerne vil med det her?
I virkeligheden kan man jo, hvis man ønsker det, skrive sine vedtægter om, og man kan nedlægge studiebestyrelserne.
Men man kan sige, at i forholdet mellem »kan« og »skal« er der alligevel en væsentlig forskel, og jeg anerkender, at der er kommet nogle ændringer i det.
Men jeg synes ikke, jeg hørte et svar fra fru Gitte Lillelund Bech.
Er det ikke fuldstændig klokkeklart, at hvis man skriver det ind i sine vedtægter, så kan man faktisk slippe for at have studiebestyrelser, hvis man ønsker det i dag, og hvorfor skal det her så ind?
Jeg har skam læst lovforslaget, vil jeg sige til fru Gitte Lillelund Bech, men er det ikke sådan, at det må være kvalitetsmæssige objektive kriterier?
Jeg indrømmer blankt ligesom fru Gitte Lillelund Bech, at det er meget vanskeligt at se, hvad det er for nogle kriterier.
Det er i hvert fald ikke beskrevet nogen steder i lovforslaget, heller ikke i bemærkningerne til det.
Men hvad så med gråzonen omkring det?
Hvad skal de andre hedde: University of CVU eller hvordan?
Margrethe Vestager (RV), 2004-04-14:
Jeg kan ligesom ikke tilbageholde min undren over fru Louise
selvstyre, sådan forstår jeg fru Louise Frevert.
Fru Louise Frevert plejer at være for præcis det modsatte.
Jo stærkere central styring, vi kan få, jo bedre; jo mere vi kan have hånd i hanke med, hvad der foregår ude i landet, jo bedre.
Hvorfor denne pludselige sådan laissez faire-holdning til, at det må de jo selv finde ud af?
Jeg kan faktisk ikke komme i tanke om noget område, hvor fru Louise Frevert tidligere har haft denne her holdning.
Hvordan kan det være, at man har den nu?
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-04-14:
Det sidste kan jeg ikke svare hr. Carsten Hansen på.
Til det første med hensyn til hvorfor man skal have en styrkelse og forenkling, hvis man nu har skrevet det ind i sine vedtægter: Det, vi synes er vigtigt her, er f.eks. at påpege muligheden for, at hvis man ønsker det, kan man lave et fagligt råd, så derfor synes vi faktisk, at det her lovforslag er med til at påpege, at der er forskellige muligheder for, hvordan man indretter sin organisations- og ledelsesstruktur.
Vi giver så - mener vi - med det her forslag friheden til, at man kan gøre det på den måde, som man lokalt beslutter sig for.
Søren Gade (V), 2004-04-15:
Det lovforslag, vi behandler her, er et lovforslag, som indeholder skridt på vejen til at skabe flere kommunale tilbud om genoptræningspladser, aflastningspladser samt akutplejepladser for den gruppe af vore medborgere, som har et sådant behov, nemlig demente og svage ældre.
Lovforslaget rummer mulighed for etablering af kommunale ældreboliger som midlertidige aflastningsboliger efter almenboligloven inden for en pulje på 17 mio. kr. samt 8 mio. kr. til opførsel af aflastningsboliger i regi af Socialministeriet.
Puljen på de 17 mio. kr. vil medføre ca. 40 nye boliger.
Puljen på de 8 mio. kr. i Socialministeriet vil kunne give et tilsvarende antal, hvis de bruges til eksempelvis ombygning af nuværende faciliteter som et sygehus.
Imidlertid er vi i Venstre meget tilfredse med, at der i lovforslaget også er afsat 12 mio. kr. til evaluering og udvikling af botilbud til svage ældre, således at erfaringerne fra de 25 mio. kr. og de boliger, de medfører, kan bruges i opførelsen af fremtidens boliger til disse grupper.
I Venstre har vi noteret os, at de indkomne høringssvar overvejende er positive, og ingen kan vel have noget imod at prøve at gøre livet lidt lettere for den gruppe af medborgere, som har det svært.
Derfor skal jeg hermed medgive, at Venstre støtter det fremsatte lovforslag.
Tove Videbæk (KD), 2004-04-15:
Dette forslag indeholder bl.a. forslag om etablering af tagboliger og omdannelse af ledige erhvervslokaler, og vi er fra Kristendemokraterne positivt indstillet over for det.
Vi ved jo, at der er masser af uudnyttede tagetager i de større byer, eller også er tagetagerne blot benyttet til tørrelofter eller pulterrum, og det er jo bestemt en skam, når de kan ombygges og udnyttes til gode og beboelige taglejligheder.
Forslaget åbner mulighed for, at disse taglejligheder eventuelt vil kunne sælges som ejerlejligheder, og det har Kristendemokraterne ingen problemer med.
Status for de boliger, som er i ejendommen i forvejen, ændres jo heldigvis heller ikke, og via disse taglejligheder kan der skaffes mange nye boliger i de større byer, hvor der er for få boliger, og hvor derfor alt for mange familier står og ikke kan få en bolig. I forslaget foreslås det ligeledes, at ledige erhvervslokaler skal kunne omdannes til boliger, og dette kan også gøres i dag, ved vi, men det er meget kompliceret og indviklet, og med dette forslag gøres det enklere.
Det mener vi også er fornuftigt, for det virker ulogisk at se alle de mange tomme erhvervslokaler, mens mange familier ikke kan finde tag over hovedet.
De yderligere detaljer vedrørende de enkelte forslag skal jeg ikke gå yderligere ind på, det er blevet godt gennemgået herfra, men Kristendemokraterne er for og kan støtte forslaget.
Jørn Pedersen (S), 2004-04-15:
Jeg vil gerne stille et spørgsmål til hr. Søren Gade.
Når nu Venstre mener, at formålet er så fremragende, så går jeg ud fra, at Venstre har undersøgt, hvor mange der kunne være interesseret i at benytte nogle af de her fornemme boliger, der kommer.
Hvad er Venstres vurdering af det?
Morten Homann (SF), 2004-04-15:
Jeg tager formandens irettesættelse på mine spinkle skuldre.
SF er meget positiv over for et forslag, som kan gøre, at man kan få tilladelse til at udnytte tagrum og få indrettet flere boliger, ikke mindst i de store byer, hvor der er stor mangel på boliger.
Ligeledes har SF efterlyst initiativer, der kunne gøre det nemmere at omdanne erhvervsbyggeri til boliger, så de to hovedelementer i forslaget er vi i SF meget positive over for.
Hvis man kigger på substansen i forslaget, så er der, hvad jeg også kunne høre at Enhedslistens ordfører var inde på, nogle store spørgsmål, som vi i hvert fald skal have besvaret under udvalgsarbejdet.
Hvis man ser på spørgsmålet om tagboliger, er det lidt tankevækkende, hvorfor man skal bringe så mange forskellige modeller i spil for at få etableret tagboliger.
Jeg er ikke helt sikker på, at det gør boligmarkedet mere overskueligt, specielt det forhold, at man nu får blandede bebyggelser i meget større omfang, end man har i dag.
Hvis man ser på vores diskussion - uden at skulle blande det yderligere sammen - om salg af almene boliger, så er noget af det, som flere af høringsparterne i den forbindelse har peget på, at det er erfaringerne med bebyggelse, hvor man har både leje- og ejerboliger under samme tag, at det kan give nogle problemer.
Specielt her, hvor man både kan blande almen-, leje- og ejerboliger i forskellige forhold, kan det give lidt større problemer, end man ellers lige forestiller sig.
Så vi skal se på, hvordan man kan få de ejendomme med blandede ejerformer til at fungere mere beslutningsdygtigt og ikke mindst demokratisk. Hvad angår den anden del af forslaget om omdannelse af erhverv til boliger, så er det et fornuftigt forslag.
Jeg vil selvfølgelig sige, det er en smule tamt.
Fra SF's side havde vi gerne set, at man havde suppleret det med øgede muligheder for kommunerne for at kunne kræve tomme erhvervslejemål omdannet til boliger.
Man kunne måske have indført en form
for skrotpræmie, men fred være med det, det her er i hvert fald et forslag, som umiddelbart trækker i den rigtige retning.
Det er ikke mindst ret problematisk, at der lægges op til, at det er muligt at nedlægge lejeboliger i forbindelse med omdannelse af erhvervslokaler til boliger.
Det er jo et af problemerne med diskussionen om salg af almene boliger, at vi får mindsket mængden af lejeboliger yderligere.
Så det er lidt uforståeligt og ganske problematisk, at der vil blive nedlagt lejeboliger.
Men det er nogle ting, som vi gerne vil se videre på i udvalget. Vi håber på, at det kan lade sig gøre at få besvaret spørgsmålene, få afklaret uklarhederne og om nødvendigt tilpasset forslaget sådan, at SF kan støtte det ved tredjebehandlingen, men på nuværende tidspunkt kan jeg ikke give endeligt tilsagn om, hvorvidt SF vil stemme for eller imod det her forslag.
Der er for mange uafklarede punkter.
Niels Helveg Petersen (RV), 2004-04-15:
Det Radikale Venstre ser med stor sympati på hensigterne med dette lovforslag, og vi kan tilsige velvillig behandling i Boligudvalget.
Carina Christensen (KF), 2004-04-15:
Et væsentligt mål for denne her regering og for Det Konservative Folkeparti er at skaffe flere boliger.
Vi ønsker et bredt og varieret tilbud af boliger, og vi ønsker at sikre, at så få som overhovedet muligt udsættes for boligmangel.
Vi glæder os derfor over, at regeringen gennem de sidste år har taget en række initiativer, der vil sikre byggeri af flere nye boliger end nogen sinde før.
I visse byer kan det dog være vanskeligt at skaffe flere nye boliger ved nybyggeri.
Det gælder i de fuldt udbyggede eller næsten fuldt udbyggede byområder, steder, hvor der jo desværre ofte er meget stor boligmangel.
Her er det nødvendigt med gode alternative løsninger for at komme boligmangelen til livs, og det er netop, hvad det her lovforslag lægger op til.
Med forslaget åbnes der nemlig mulighed for, at der kan etableres flere boliger i eksisterende ejendomme og i eksisterende såkaldt blandede ejendomme, hvor der i dag både er erhverv og bolig.
Det kan gøres
enten ved at bygge nye taglejligheder i de eksisterende ejendomme, ved at bygge flere nye etager ovenpå, eller ved at omdanne flere tomme erhvervslokaler til gode familieboliger, som også flere har beskrevet det. Vi Konservative ser meget positivt på det her forslag.
Der er naturligvis alene tale om et tilbud, som man kan vælge til eller fra de enkelte steder, men vi håber selvfølgelig, at det vil tilskynde mange til at gå i gang med udvidelser og ombygninger til gavn for de mange, der mangler en bolig, ikke mindst i de fuldt udbyggede kommuner.
Alt i alt et rigtig godt forslag, som vi naturligvis støtter.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-04-15:
Først tak til de partier, som har taget positivt imod forslaget.
Jeg siger ikke, at det her er et meget, meget enkelt forslag, for det er et meget teknisk forslag.
Jeg vil allerede med det samme sige, at jeg gerne vil give tilsagn om en teknisk gennemgang af det her forslag.
Det er jo et forslag, der går ud på at etablere flere tagboliger; etablere lejligheder og boliger i tomme erhvervslokaler for at få skabt flere boliger de steder, hvor der er behov for det.
Helt konkret lægger forslaget op til at etablere nye lejligheder ved at aktivere det uudnyttede boligpotentiale, der i dag er i de tomme erhvervslejemål og på vores tagetager.
Jeg kan sige, at der blev stillet nogle spørgsmål, som vi selvfølgelig nok skal besvare under udvalgsbehandlingen.
Når man taler om, hvad der så skal ske med de penge, når det er i et almennyttigt byggeri, så står der, at det skulle være til afdrag på gælden, og når det var overstået, så var det Dispositionsfonden, der skulle have pengene.
Til hr. Keld Albrechtsen vil jeg gerne sige: Dette forslag er jo renset for salg af almene boliger.
Der, hvor vi taler om almene boliger i denne sag, er i det tilfælde, hvor man skal udnytte etager oven på et sted, hvor der er almene boliger.
Så er man nødt til rent teknisk at lave en ejerlejlighed, havde jeg nær sagt, men det er så i en ny afdeling, en ny almen bolig.
Vi prøver på at kombinere de her elementer, men vi har altså ikke kombineret nogen elementer om at sælge.
Det, hr. Morten Homann var inde på, var jo, at de steder, hvor man går ind og udnytter tomme erhvervslejemål, som mange politikere ikke mindst her i hovedstaden har bedt om at der sker noget ved, er der mulighed for at gøre det.
Vi er også nødt til at sige: Hvis det her skal kunne hænge sammen økonomisk, skal der være mulighed for at sælge det som ejerlejligheder.
Men det er jo generelt steder, hvor man er inde under 20/80-reglen - sagt på almindeligt dansk: hvor man ikke har en omkostningsbestemt husleje.
Det skulle være et stort problem i forbindelse med det her lovforslag.
Så er der nogle, der siger, at det her giver dyrere nye tagboliger i byen.
Men hvis vi kan udnytte de her tomme loftsrum og lignende til nogle boliger, der er dyrere, kan man jo også have den argumentation, at hvis der er nogle, der flytter ind fra Brønshøj og betaler en større husleje i Nørre Søgade, bliver der altså også frigjort en lejlighed i Brønshøj.
Så det er altså ud fra den devise, at vi ønsker det i de forskellige boligformer, og det her er teknisk, som jeg sagde, men vi vil simpelt hen prøve på at udnytte hele potentialet for at få skabt nogle flere boliger de steder, hvor der er behov for det.
Jeg vil blot tilsige, at vi er klar til en teknisk gennemgang, og jeg er selvfølgelig også klar til at gå i dialog med de partier, der føler det interessant at skabe nogle flere boliger, ikke mindst i hovedstaden.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-04-15:
Lovforslaget her giver mulighed for indretning af beboelseslejligheder i en eller flere etager i bygningernes uudnyttede tagetage eller i tidligere erhvervslokaler.
Alle beboelseslejligheder skal benyttes til helårsboliger.
Alt i alt er det en god idé, hvis der skabes flere lejligheder, og vi er da også positivt indstillet over for forslaget.
Alt i alt lyder overskriften fornuftig, men når der i bemærkningerne står, at lovforslaget er et resultat af regelforenklings- og moderniseringsudvalgets arbejde - det blev nedsat i 2002 - ja, så handler forslaget her i hvert fald ikke om regelforenkling, tværtimod. Forslaget giver ret til fri lejefastsættelse for private udlejningsboliger i de påbyggede etager.
Forslaget åbner mulighed for indretning af en eller flere selvstændige lejligheder i tagetagen eller til at påbygge en etage på private udlejningsejendomme og private andelsboligforeningers ejendomme.
Lejlighederne kan sælges som ejerlejligheder.
Forslaget åbner også mulighed for, at der udelukkende kan etableres almene boliger på private ejendomme.
De eksisterende boliger i de ejendomme, der efter forslaget kan opdeles i ejerlejligheder, ændrer ikke status.
Private udlejningsboliger i de berørte bygninger forbliver private udlejningsboliger.
Det samme sker for almene boliger samt private andelsboliger, der også bevarer deres status.
De eksisterende boliger i en bygning, der opdeles i ejerlejligheder, gøres til én samlet ejerlejlighed.
Forslaget indebærer også i § 1, stk. 2, en præcisering i ejerlejlighedsloven af, at der er mulighed for at udlægge flere selvstændige lejligheder som én ejerlejlighed.
Her kommer de to enheder til at udgøre selvstændige og økonomisk uafhængige almene afdelinger.
Det er også, som det fremgår af høringssvarene fra Ejendomsforeningen Danmark, dyrt at indrette
disse tagboliger.
Gennemførelse af arealoverførsel er heller ikke så ligetil.
Der er panthaver, tinglysningsafgift og administrative vanskeligheder.
Vi tror også i Dansk Folkeparti, at der fremover i den nye ejerforening, hvis forslaget her bliver vedtaget, som det fremstår, vil være mulighed for ejere for at udleje deres lejlighed, hvilket selvfølgelig vil ske ved, at vedtægterne i ejerforeningen ændres.
Dette vil derfor blive til stor skade for både ejer og lejer og vil tværtimod skabe forvirring i udlejningsboligerne.
Jeg har sagt det før og vil godt sige det igen, at selvfølgelig har vi et problem her, som skal løses, men jeg kan under ingen omstændigheder sige ja til, at vi laver en omkostningsbestemt leje.