runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2003-12-11:
Det er jo interessant, at hr. Ulrik Kragh - eller var det partiet Venstre? - havde en klippefast aftale med befolkningen om, at der ikke ville ske forringelser, og at der heller ikke gør det med de her forslag.
For det første er det jo interessant at høre, at man har indgået en klippefast aftale med befolkningen.
Jeg ved ikke helt, hvornår den skulle være indgået, om det var, dengang hr. Anders Fogh Rasmussen over for den samlede presse meddelte, at der ikke ville ske forringelser for lejerne.
Er det den klippefaste aftale?
Det må man jo sådan set sige der gør med den her aftale.
Der begås i hvert fald et løftebrud af dimensioner over for de mennesker, som bor i byfornyelsesejendomme, og som kommer til at være involveret i byfornyelse fremover.
Er det en del af den klippefaste aftale, må man i hvert fald sige, at den så er brudt.
Men jeg vil godt benytte lejligheden til også at hive fat i det her med arbejdsløsheden, som er et element, som Venstre og Konservative tilsyneladende ikke dyrker voldsomt, heller ikke i forbindelse med byfornyelse.
Der vil ikke forsvinde nogen job i forbindelse med nedskæringer på 215 mio. kr. i byfornyelse, fordi man regner med, at pengene investeres andre steder.
Så der forsvinder ikke job i forbindelse med byfornyelsen.
Arbejderbevægelsens Erhvervsråd har vurderet, at det her vil betyde en nedgang på omkring 1.800 job, formentlig flere.
Og det kan godt være, man bare kan ryste på hovedet af det, når man er ung Venstrepolitiker, men jeg er sikker på, at der er mange mennesker ude i dagens samfund, der ikke ryster på hovedet af det.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-12-11:
Jeg må sige, at hr. Ulrik Kragh ganske enkelt ikke vil svare på de konkrete spørgsmål, vi stiller, for jeg spurgte hr. Ulrik Kragh, om den forringelse på 1.433 kr. om måneden, som man kan læse ud af tallene, som vi har fået fra ministeren, kan betegnes som en huslejestigning, og om den falder ind
under det løfte, statsministeren gav, at der ikke måtte ske ændringer til ugunst for lejerne. Eller betød det, statsministeren sagde, bare, at hvis man kunne finde en anden metode end lejelovgivningen til at gennemføre forringelsen, så måtte man alligevel godt gennemføre forringelser for lejerne?
Det er jo den nye version af det borgerlige løfte til lejerne, nemlig at det ikke skulle forstås som en garanti mod forringelser.
Det skulle bare forstås sådan, at disse forringelser skal gennemføres på en anden måde end gennem lejeloven.
Det er jo en fantastisk situation, vi står i, at man omfortolker et løfte på den måde.
Jeg vil godt spørge, om nogen, der har hørt statsministerens udtalelser, overhovedet kunne få den opfattelse, at der var indbygget sådan en smutvej i det løfte, man gav.
Hr. Ulrik Kragh sluttede med at sige, at det var hans ærlige mening, han kom med.
Der skal en meget ærlig mening til at komme med et indlæg af den karakter, vil jeg sige.
Det, der jo er hr. Ulrik Kraghs problem og årsagen til, at han skal op i det toneleje, som
han følte sig nødsaget til,
er jo, at det ikke er lykkedes ministeren undervejs i udvalgsbehandlingen på nogen måde at tilbagevise de oplysninger, som vi fra oppositionens side har fremlagt med hensyn til huslejeeffekten af de her lovforslag, huslejestigninger, der er i fuldstændig glasklar strid med de løfter, som regeringen har strøet om sig med til lejerne om, at der ikke ville blive huslejestigninger og indgreb i lejelovgivningen osv., osv.
Det var derfor, hr. Ulrik Kragh følte det nødvendigt med sådan en bandbulle her fra talerstolen imod oppositionen.
Det er, fordi ministeren ikke har kunnet tilbagevise de oplysninger, vi kom med, de tal, vi lagde frem.
Der er tale om et løftebrud, og det er pinligt.
i sin enkelhed.
Lissa Mathiasen (S), 2003-12-11:
Jeg vil godt starte med at takke hr. Ulrik Kragh for, at det nu trods alt blev erkendt også fra Venstre, at det er et andet huslejebegreb, der med det nye forslag skal anvendes fremover, i og med at man går over til lejelovens beregningsmetoder.
Som det ligger i forslaget her, og hvis vi tager det eksempel, ministeriet selv har leveret til os i udvalget, så betalte man inden byfornyelse 2.500 kr. om måneden for en 80- m2-lejlighed og efter byfornyelsen lægger regeringen med dette forslag an til, at man skal betale 4.080 kr. om måneden, altså en forhøjelse på 1.433 kr.
Så vil jeg gerne spørge hr. Ulrik Kragh, om hr. Ulrik Kragh ikke godt vil indrømme, at det må være til ugunst for lejerne, hvis man kommer til at skulle betale over 1.400 kr. mere om måneden, end man i forvejen skulle stige.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-12-11:
Jeg kan forstå, at hr. Ulrik Kragh, når det kommer til stykket, ikke er så helt stolt ved den der løsning, der hedder kondemnering og nedrivning, at det måske ikke ligefrem er vejen frem, når vi snakker byfornyelse.
Det betragter jeg som en trods alt lidt positiv indrømmelse fra hr. Ulrik
Kraghs side
Men så vil jeg godt vende tilbage til i det mindste et
af de ubesvarede spørgsmål, som jeg har stillet, nemlig: Når vi nu kan iagttage i Københavns Kommune, at der er ejere, der først gennem en lang årrække misligholder deres ejendom, og derefter skal indgå i et byfornyelsesprojekt, fordi der skal rettes op på ejendommen, og så derefter bare lader være med at udarbejde byfornyelsesprojektet og på den måde er i stand til at sabotere det hele, ville det så i det mindste ikke være rimeligt, om der var redskaber til at gribe ind over for de udlejere?
Det er bare det, jeg efterlyser.
Jeg kan forstå, at hr. Ulrik Kragh mener, at det ikke vil være rimeligt, at der kan gribes ind.
En udlejer skal have lov til først i flere år at misligholde sin ejendom - det er rent faktisk det, der er sket - ved ikke at bruge lejernes vedligeholdelseshuslejebetaling til det, den er bestemt til, nemlig vedligeholdelse, men til alt muligt andet, og derefter nægte at udføre, eller i hvert fald i praksis undlade at udføre et byfornyelsesprojekt.
Det må åbenbart være meningen, at den slendrian skal have lov til at fortsætte, endda i hurtigere tempo, fordi de beføjelser, kommunerne trods alt havde, også bliver frataget dem.
Morten Homann (SF), 2003-12-11:
Jeg tror, man kan nå langt ved at tage bind for øjnene og prøve at bruge andre ord om den virkelighed, vi diskuterer.
Men for nu at skære helt ind til benet, når vi taler om forringelser for lejerne, og når den nuværende statsminister taler om de forringelser over for lejerne, som denne nuværende regering ikke ville sætte i værk: Kan hr. Ulrik Kragh så komme herop og oplyse, om det er en forringelse for lejerne, hvis man i dag har en vetoret, som man med lovforslaget mister?
Er det en forringelse eller en forbedring for lejerne, hvis man oplever højere huslejestigninger, end man gør med den nuværende lovgivning?
Er det en forringelse eller en forbedring for lejerne, hvis man får mindre hjælp til at betale højere huslejer?
Ulrik Kragh (V), 2003-12-11:
Hr. Keld Albrechtsen laver jo den fejltolkning, at byfornyelsen er standset ved det, at vi har lavet en byfornyelsesreform.
Hr. Keld Albrechtsen tror ikke på, at der kommer til at ske nogen byfornyelse.
Fru Lissa Mathiasen erkendte tidligere på dagen, at de socialdemokratiske borgmestre nok trods alt ville fortsætte med at forsøge på at få lavet byfornyelse.
Der var bare lige det særlige vilkår, at hr. Keld Albrechtsen i sin ordførertale valgte at sige, at det her var ensbetydende med, at lejere, der boede i sundhedsskadelige lejligheder, kunne få lov at sejle deres egen sø.
Og der var det bare, at jeg ganske stilfærdigt i min korte bemærkning før gjorde hr. Keld Albrechtsen opmærksom på, at der til den slags problemer er andre værktøjer, og de værktøjer skal naturligvis bruges.
Men jeg forventer da også, at den almindelige byfornyelse vil gøre, at der ikke bliver lejligheder, der kommer ned på det niveau.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-12-11:
Nu kan jeg give hr. Ulrik Kragh det løfte, at jeg ingen planer har om i almindelighed at prøve på at fremføre den politik, som Søren Pind står for.
Men derfor kan Søren Pind jo godt i en konkret sag have fat i noget rigtigt.
Den anerkendelse skal manden jo da have, også selv om han er Venstreborgmester.
Jeg vil godt spørge hr. Ulrik Kragh
: Har hr. Ulrik Kragh nøje gennemlæst det høringssvar, som er kommet fra Københavns Kommune, og som jo lægger vægt på de problemer, der er i lovforslaget?
Har man gjort det?
Det kommer jeg i tvivl om, når jeg hører hr. Ulrik Kraghs bemærkninger.
Så vil jeg godt spørge: Tror hr. Ulrik Kragh, at det, beboerne, der bor i en ejendom, som for længst skulle have været byfornyet, er interesseret i, er at få den kondemneret og revet ned?
Er det løsningen på boligproblemet, at en ejer bare skal have lov til at lade det hele køre i sænk, i årevis lade være med at vedligeholde, og når det så bliver nødvendigt at gribe ind med byfornyelse, så bare lade være med at udarbejde et byfornyelsesprojekt, og at myndighederne bare må sidde og kigge på?
Det er jo det, Søren Pind gør opmærksom på er helt urimeligt.
Og så til slut ender det med, at hr. Ulrik Kragh får revet ejendommen ned.
Og beboerne, ja, de kan sejle deres egen sø.
Er det virkelig meningen, at vi skal løse problemerne på den måde?
Jeg forstod, at hr. Ulrik Kraghs svar på alle problemerne var at kondemnere alle ejendomme og så rive dem ned.
Ulrik Kragh (V), 2003-12-11:
Nu er det jo opløftende at høre en lang og intensiv tale fra
hr. Keld Albrechtsen, der har lyttet til hr. Søren Pind.
Årsagen til, at jeg bad om en kort bemærkning, var, at det lyder på hr. Keld Albrechtsen, som om dette her byfornyelsesreformforslag skulle være det, der nu gjorde, at man for fremtiden bare kunne lade sundhedsskadelige boliger flyde, at man bare kunne lade være med at gøre noget ved det, og som om man ikke havde nogen mulighed for på nogen måde at gribe ind over for sundhedsskadelige boliger.
Det er jo ikke rigtigt.
Vi har netop, fordi vi fratager kommunen nogle værktøjer, sat yderligere fokus på det, man kalder kondemnering af boliger, som er sundhedsskadelige, således at kommunen har mulighed for at gribe ind, hvis boligerne er sundhedsskadelige.
Så den utryghed, som Enhedslisten her forsøger på at kaste ind hos lejerne, er lige så forkert som alt det, vi ellers har hørt hele dagen.
Ulrik Kragh (V), 2003-12-11:
Det var netop fru Lissa Mathiasens ordvalg, katastrofale ulykker for lejerne, der fik mig på banen en gang til, for jeg synes, det er tankevækkende, at Socialdemokraterne igennem 9 år i regering på intet tidspunkt følte et behov for at rette op på de katastrofale ulykker, det kunne få for lejerne.
Det, der sker nu - det ved fru Lissa Mathiasen jo godt - er, at vi laver en ligestilling af lejerne, således at vi får mest muligt for byfornyelsespengene.
Er Socialdemokraterne ikke interesseret i at få en afbureaukratisering af det her meget, meget komplicerede system, som holder ingeniører og arkitekter og rådgivere i gang i stedet for at være til gavn for lejerne?
Det synes jeg måske nok at fru Lissa Mathiasen skulle overveje indholdet af og mulighederne for, og Socialdemokraterne skulle overveje mulighederne i stedet for at fokusere på at gøre lejere unødvendigt utrygge.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-12-11:
Se, nu gik der lige pludselig en prås op for mig.
Socialdemokratiets ordfører siger, at det her får katastrofale følger for lejerne, og fru Lissa Mathiasen håber, at lejerne i Danmark nu kan se, hvad det er, regeringen gør.
Jo, det, der nu sker, er, at det, de 80 pct. af lejerne, som er blevet byfornyet med den almindelige lejelov, har oplevet, er det, Socialdemokraterne kalder for fuldstændig katastrofalt.
Det, der undrer mig, er, hvorfor man ikke gjorde noget ved det, da man havde regeringsmagten, hvorfor har den her ordning for 80 pct.s vedkommende også fungeret under den tidligere regering?
I en rapport om byfornyelsen fra 1999 bliver det slået fast, at 80 pct. af byfornyelsen sker efter den nugældende lejelov, altså efter de meget katastrofale regler, som Socialdemokratiets ordfører her kalder dem.
Jeg synes, at den ændring, vi laver nu, er god, vi får mere for pengene, og samtidig sikrer vi endda, at de 20 pct., som stadig væk vil blive byfornyet efter de regler, vi snakker om her, trods alt vil få bedre vilkår end de 80 pct., der bliver byfornyet efter den almindelige lejelov.
Jeg kan ikke rigtig forstå det katastrofale, men jeg vil gerne vide, hvorfor Socialdemokraterne lige pludselig synes, det er katastrofal, når man ikke gjorde noget ved det under hele den socialdemokratiske regeringsperiode.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-12-11:
Der er noget i den her debat, som jeg synes forvrænger proportionerne.
I denne debat fremstår det, som om der nu ikke mere bliver byfornyet.
I den henseende vil jeg gerne minde om, at 80 pct. af den byfornyelse, der sker, sker uden for det, vi diskuterer nu.
Det vil altså sige, at 80 pct. sker uden offentlig støtte, og det vil selvfølgelig også ske fremover.
De resterende omkring 20 pct. byfornyelse, som vi taler om, vil også komme fremover, ganske vist under nogle ændrede forhold i forhold til den måde, vi kender den i dag.
Nu står Socialdemokratiets ordfører på talerstolen og siger, at man ikke vil bygge flere nye boliger, hvis det er til skade for dem, der nu bor uden køkken og bad.
Jeg vil gerne have Socialdemokratiets kommentarer til den forvrængning, der er af debatten.
Der bliver bygget boliger for mange milliarder kroner hvert eneste år, 3-4 mia. kr.,
medens den besparelse, vi taler om på byfornyelsen, er 215 mio. kr. Jeg vil gerne bare høre, hvordan de forhold kan forvrænges så voldsomt.
Ulrik Kragh (V), 2003-12-11:
Nu forsøger fru Lissa Mathiasen at få det til at lyde, som om boliger uden bad og installationer er uinteressante.
Det er jo ingenlunde tilfældet.
Det er også noget, som vi ønsker der skal gøres noget ved, og det er jo netop derfor, at vi prøver, om vi kan få noget mere ud af de penge, der bruges på dette område.
Men jeg var glad for, at fru Lissa Mathiasen nu slog fast, at de socialdemokratiske kommuner vil være med i byfornyelsen.
Jeg synes, det er hul tale.
Lissa Mathiasen (S), 2003-12-11:
Jeg vil godt starte med at sige til fru Inge-Lene Ebdrup
: Vi glæder os faktisk meget over, at der bliver bygget mere.
Det gør vi, fordi det var en væsentlig grund til, at vi under den socialdemokratisk ledede regering gjorde så meget ud af at få grundkapitalen sat ned.
Vi glæder os meget over, at vi fik den aftale igennem med Kommunernes Landsforening.
Samtidig fik man fra kommunal side en lånemulighed til at bygge.
Disse ting har været medvirkende til, at vi rent faktisk har set en væsentlig stigning i byggeriet. Det er godt, men det er jo ikke godt nok, når det skal ske på bekostning af det bestående.
Hvilken glæde har de mennesker, der bor uden bad og toilet, de mennesker, der bor uden ordentlige varmeinstallationer, af, at der bliver bygget nyt, når de stadig væk bor lige dårligt?
Derfor synes vi ikke, og det har vi sagt klart fra starten af, at det skal være på bekostning af dem, der bor i det, der trænger til at blive byfornyet. Så vil jeg godt sige til hr. Ulrik Kragh, at jeg tror da, at der selvfølgelig er socialdemokratiske kommuner, der vil deltage, men der er da også socialdemokratiske kommuner, der er nødt til at kigge på økonomien.
Men det, der måske er endnu mere interessant, er ikke bare socialdemokratiske kommuner, men kommunerne generelt, der bliver frataget deres værktøj til at kunne gribe ind, så vi får nogle ordentlige områdefornyelser m.v. Det er det, der ligger i det forslag her.
Så kan jeg ikke forstå, at hr. Ulrik Kragh mener, at man med rimelighed kan sammenligne det, der sker under lejeloven, med det, der sker under en byfornyelseslov.
Her har vi at gøre med noget, som er meget tunge renoveringsopgaver.
Det kan vi også se af det, der er sket igennem de seneste 20 år.
Det er typisk meget tunge renoveringsopgaver, og det vil sige, at det giver en anden udgift, end når man tager nogle mindre tunge renoveringsopgaver.
Derfor koster det så meget mere for det enkelte menneske
rent menneskeligt, hvis man pludselig skal flytte.
Derfor er det så meget værre for et menneske pludselig at skulle stå i en situation og sige: Nu skal jeg ud her, nu bliver min usikkerhed det større, hvor mon jeg skal hen? Og så glemmer hr. Ulrik Kragh lige at fortælle, hvad sikkerheden er, hvis man får under 155 kr. i forhøjelse? Der er ingen, for der er ikke mere et retskrav på boligindfasningsstøtte dér.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-12-11:
En stor del af kritikken af det her lovforslag har været møntet på beskæftigelsen.
Den har været møntet på, at man nu inden for byggebranchen vil opleve et fald, fordi der bliver brugt færre penge på byfornyelse.
Jeg vil først lige minde om, at pengene er kanaliseret over til infrastrukturen, hvor jeg må formode at der også skal folk til for at bygge den.
Jeg vil gerne spørge Socialdemokratiets ordfører, om fru Lissa Mathiasen kan bekræfte, at der med den nuværende regering bliver bygget flere tusind boliger ekstra hvert eneste år i forhold til under den tidligere regering, og kan bekræfte, at der i den forbindelse skal bruges mange hænder. Jeg vil gerne høre Socialdemokratiets melding i forhold til det store boligbyggeri, især af almene boliger, hvorvidt den stigning er sket under den tidligere regering eller under den nuværende regering.
Ulrik Kragh (V), 2003-12-11:
Når det er sådan, at Socialdemokraterne i den her situation går så hårdt til forslaget,
Er det, fordi mulighederne for at lave huslejestigninger er så voldsomme i lejelovgivningen, at man vil komme ud i den rene katastrofe?
Det er da tankevækkende.
Nu, når det bliver ensrettet den anden vej, er det pludselig vigtigt.
Så havde jeg i min ordførertale et spørgsmål til Socialdemokraterne, nemlig om de forventede, at de socialdemokratiske kommuner ikke vil deltage i byfornyelsen, fordi det nu er blevet så dårligt, at det er helt umuligt.
Fru Lissa Mathiasen og hr. Keld Albrechtsen stillede sådan set det samme spørgsmål angående en konkret lejlighed, der stiger fra 2.500 kr. til godt 4.000 kr.
Det, vi gør nu, er, at vi går ind og siger, at de vedligeholdelser, der skal foregå efter byfornyelsesloven, bliver ensrettet de vilkår, der gælder efter lejeloven og boligreguleringsloven.
Der sker altså en ligestilling og en ensretning.
Nu er jeg godt klar over, at hr. Lars Kramer Mikkelsen sådan generelt synes, at ensretning måske kunne være godt så mange steder som muligt, sådan lidt efter et socialistisk system, men jeg bliver nødt til at sige, at lejerne med byfornyelsesloven, som den bliver ændret nu, bliver ligestillet, uanset om det er efter huslejelovgivningen eller efter boligreguleringslovgivningen, Det synes vi ikke at der er noget som helst urimeligt i. Jeg synes, sagt som en afsluttende bemærkning, at vi står i en situation, hvor det bliver til en storm i et glas vand.
Der bliver råbt løftebrud, selv om de beskyttelser, der er af lejerne, bliver fastholdt i lejeloven og i boligreguleringsloven.
Der bliver råbt, at det her er forfærdeligt for lejerne, selv om det kun er en støtte, der bliver givet til 20 pct. af den 100 pct.s udførelse, der er af renovering generelt.
Derfor synes jeg, inden man puster sig yderligere op, at man skulle vurdere, om den byfornyelsesreform, som vi gennemfører her, kan nå det mål, at vi får mere for pengene, at vi får mere beskæftigelse og får mere renoveret for skattekronerne.
Så kan man være uenig i det niveau, vi lægger, men her har vi altså valgt at prioritere, således at der bliver brugt nogle penge på infrastruktur i stedet for på byfornyelse.
Alt i alt er det her noget, der skaber bedre byfornyelsesvilkår, det skaber almindelig beskyttelse af lejerne, ligesom det er angivet i lejelovgivningen, og det giver investering i infrastruktur.
Alt i alt er det, der kommer til at foregå,
faktisk ganske prisværdigt.
Anders Samuelsen (RV), 2003-12-12:
Jeg synes jo, det var tydeligt med det svar, jeg fik fra Dansk Folkepartis ordfører, at der ligger en klokkeklar indrømmelse fra Dansk Folkepartis side.
Dansk Folkeparti er Christiansborgs svar på rockerverdenens hangarounds.
Der er ikke noget selvstændigt bidrag fra Dansk Folkeparti.
Dansk Folkepartis ordfører siger: Vi har redegjort for, hvad vi ville i forhold til regeringens udspil.
Jamen hvad med at komme med jeres egne udspil?
Hvornår er det, vi ser, Dansk Folkeparti være konstruktivt på banen?
Jeg havde min nabo i røret i tiden mellem mit første spørgsmål og her, hvor jeg går op for at stille mit andet spørgsmål, og han var bestemt ikke tilfreds.
Han var bestemt ikke overbevist af det svar, der kom fra Dansk Folkepartis ordfører.
Så kom op på mærkerne, lad os lige få lidt mere konkrete svar, kom med nogle gode bud på, hvor det egentlig er, Dansk Folkeparti har en selvstændig politik ud over - og det indrømmer jeg - udlændingepolitikken, hvor man har været
i felten
Er det nok bare at være et korrektiv til andre?
Er det nok bare at være hangarounds?
Søren Søndergaard (EL), 2003-12-12:
Jeg spurgte hr. Thulesen Dahl: Hvad gør vi konkret her og nu for at skabe arbejde til de 180.000 arbejdsløse og bruge dagpengene aktivt?
Og så kom svaret: Ingenting, slet ingenting.
Suset fra Kalvebod Brygge, vinden over Valby Bakke, hvad ved jeg.
Ingenting.
I stedet begyndte hr. Thulesen Dahl at snakke om, hvad der skal ske den 1. maj næste år.
Det er meget interessant, hvad der skal ske den 1. maj næste år.
Skal vi ikke sammen lave en forespørgsel om det, så vi kan diskutere det, og hvor vi begge to kan blive klogere på, hvad hinandens argumenter er, hvorfor vi er imod den aftale?
For hr. Thulesen Dahl har helt klart ikke forstået, hvorfor Enhedslisten er imod den aftale. Men det er jo sådan set ligegyldigt, hvad der sker den 1. maj næste år i forhold til de arbejdsløse, der er i dag, så derfor vil jeg spørge hr. Thulesen Dahl: Hvilke konkrete initiativer vil Dansk Folkeparti tage - også når man trykker på knapperne - for at sætte nogle af 180.000 i arbejde?
Vil man f.eks. støtte Enhedslistens forslag om renovering af skolerne?
Eller vil man ikke gøre noget som helst?
Arne Toft (S), 2003-12-12:
Man kan egentlig godt have på fornemmelsen, når man hører hr. Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti, at det ikke betyder så meget, at der bliver flere ledige.
Bliver der rigtig mange ledige, kan de jo være med til at holde østarbejderne væk.
Hr. Thulesen Dahl sagde, at der er mange ledige i Østeuropa.
Og de ledige herhjemme kan komme i fængsel, dem vil man bygge mange flere af.
Jeg spurgte sidste gang hr. Thulesen Dahl, om ikke man ville gøre noget for vedvarende energi.
Kunne man så ikke gå med til at skubbe endnu mere vedvarende energi i gang, således at vi kan få endnu flere beskæftiget, især de fabrikanter og de små smedemestre, som har mistet deres arbejde her?