runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
John Vinther (KF), 2001-05-23:
Hr. Knud Erik Hansen stiller et interessant spørgsmål.
Jeg kunne have lyst til sådan lidt retorisk at sige, at jeg synes, det interessante i denne her sammenhæng i virkeligheden er SF's indstilling til det stillede ændringsforslag.
Det hører ikke hjemme i udlændingeloven.
Der må man naturligvis gå den sædvanlige vej, overholde og respektere det lokale demokrati, indlede forhandlinger med de kommuner, man mener er relevante.
Det er ikke noget, man med konservativ støtte vil kunne snige igennem udlændingeloven.
Det vil vi ganske enkelt ikke være med til.
Til hr. Henrik Sass Larsen: Ja, når jeg betvivler stramningen, så er det, fordi jeg i virkeligheden synes, at regeringen selv tidligere, og den ros må jeg give regeringen,
har anvist vejen.
Indenrigsministeren kom i september måned med forslaget om den øde ø.
Det synes vi var et langt mere charmerende forslag.
Her kunne man placere asylsøgere, der kom fra lande, hvorfra asylansøgere traditionelt og erfaringsmæssigt giver denne her slags problemer, uden først at vente på, at de begik noget kriminelt.
Nu skal vi vente.
De skal snuppes.
Det er der ikke nogen som helst naturlov, der sikrer, at de bliver.
Og de skal altså have taget for mere end 500 kr.
Det er altså kosmetik.
Det er ikke den rigtige vej at gå.
Så skylder jeg bare at sige, at Det Konservative Folkeparti ikke har lagt sin politiske vilje hos noget som helst andet parti. Vi har vores egen opfattelse, vores egen holdning, og det er den, vi gav udtryk for.
Jeg ved godt, at Socialdemokratiet har et problem, fordi man jo tydeligvis hos Socialdemokratiet har lagt sin politiske vilje hos Det Radikale Venstre, når vi taler om udlændingepolitikken.
Thomas Adelskov (S), 2001-05-23:
I sit ordførerindlæg kerede hr. John Vinther sig om de små butiksdrivende.
Nu er denne her sag jo i hvert fald fyldt med en masse teori og en masse valgtaktik, og det står i hvert fald klart for mig, at der er nogle, der har et ønske om, at vi, når vi når frem mod valget, vil kunne se en stigning i antallet af kriminelle ansylansøgere.
Men jeg bliver nødt til at hilse ude fra landet.
Ude på landet er det nemlig sådan, at billedet står
I Holbæk Kommune har man netop sagt ja til at tage endnu et midlertidigt flygtningecenter, og de handlende i Holbæk ser ikke med milde øjne på det, der er ved at ske i denne her sag i Folketinget.
Jeg tror ikke på, at De Konservative og Venstre vil få tak, når man vil opleve en stigning i antallet af butikstyverier.
Og jeg håber - jeg håber - at de handlende og indbyggerne i Holbæk Kommune vil huske den stemmeafgivning, som er i salen her i dag.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-05-23:
Jeg må sige igen til fru Gitte Lillelund Bech, at det er synd for foråret og forsommeren, og det er synd for fru Gitte Lillelund Bech, at der bruges så voldsomme ord i spørgerens spørgsmål til mig, »lemfældig omgang«.
Regeringens ministre beflitter sig på at gøre arbejdet så godt, som det overhovedet er muligt, og lægger meget vægt på samarbejdet med Folketingets Europaudvalg.
virkelig er godt.
Vi har et godt system, som mange lande misunder os, og vi gør arbejdet med vægt på den beretning, jeg nævnte tidligere, og jeg bekræftede over for fru Lene Espersen, at regeringen også lægger vægt på beretningen og det grundlag, hvorpå vi samarbejder.
Regeringen tager ikke lemfældigt på tingene.
Og så har jeg faktisk ikke mere på spørgsmålet her.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-05-23:
Jeg fik ikke noget klart svar, da jeg spurgte Venstres ordfører før.
Nu prøver jeg igen over for den konservative ordfører.
Det er klart, det er det.
Man kan diskutere formen.
Men jeg vil godt spørge De Konservative: Hvad forskel er der i indhold på det, at miljøministeren ifølge kommuneplanlægningen kan gå ind og overtage lokalplanlægningen, og så det, der ligger her i forslaget?
For mig at se er indholdet det samme.
Det kan være, at formen er anderledes.
Er det den, De Konservative er imod?
Er det formen, man er imod?
Eller er det indholdet?
Jeg synes, det er bekymrende.
For er det her faktisk en principiel undsigelse af den almindelige praksis, som Folketinget har vedtaget?
Kan staten faktisk, hvis der er nogle fælles interesser, godt kan gå ind og overtage kommuneplanlægningen og lokalplanlægningen?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-05-23:
Jeg fik sådan set ikke svar på, om det var andenbehandlingen, man ville have udsat for at slippe for at stemme Venstres og De Konservatives ændringsforslag ned.
Så det spørgsmål stiller jeg igen.
Der var nogle, der ikke syntes om, at jeg sagde, at regeringen var på spanden.
Det er en halv times tid siden.
Nu kan enhver vel se det.
Jeg synes jo, at det er godt.
Det passer helt med mit parlamentariske system, at man gør det, man kalder »forhandler for åbne døre«, så den danske befolkning kan følge med.
Men jeg må altså sige til hr. Lars Kramer Mikkelsen, at han har misforstået det, hvis han tror, at vi lægger os på knæ og beder om forhandlinger.
Vi har sagt, hvad vi mener om dette forslag, og vi har sagt, hvad for nogle ting vi vil have ud, og hvad for nogle ting vi vil have ind.
Der er jo ikke noget nyt i, at regeringen er i mindretal.
Men det er måske det, der har givet pisk i regeringen, fordi en ordfører bringer en regering i mindretal.
Jeg må også sige, at det er en højst ejendommelig situation. Men det må man jo selv om.
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-05-23:
Det tager altså godt nok en mærkværdig drejning.
Nu skal man lige have en forhandling.
Hvem er det, man skal forhandle med?
Nu foregår der jo faktisk en forhandling fra Folketingets talerstol.
Det er jo også fint nok.
Men er det løsgængerne, man lige skal have til at komme, så de er på plads alle sammen?
Eller vil man kalde Venstre og De Konservative over i Indenrigsministeriet?
Dansk Folkeparti er jo ikke stuerene, så vi bliver nok ikke inviterede.
Men hvad er det egentlig, man vil?
Det her nærmer sig jo det dybt pinagtige, latterlige, groteske.
Peter Skaarup (DF), 2001-05-23:
Nu er det jo sjældent, at vi har en regering, der fører forhandlinger nærmest for åbent tæppe, og derfor er det naturlige spørgsmål at stille regeringen, når den nu her for åbent tæppe illustrerer, at den ikke har sit flertal på plads: Hvad er det, der er at forhandle om?
Det synes jeg hr. Lars Kramer Mikkelsen burde svare Folketinget og i det hele taget offentligheden på.
Hvad er det, regeringen vil give los på?
Der må jo være noget, man åbenbart gerne vil give los på.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2001-05-23:
Jeg har jo lyttet til signalet, for nu er det kommet første gang, og det var, at man ønskede en politisk forhandling.
Det vil vi gerne give mulighed for.
Derfor er det jo bl.a. en af argumentationerne for at få den her sag i udvalget.
Det er første gang, jeg har hørt det fra fru Birthe Rønn Hornbechs mund.
Det har jeg hørt nu i dag.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-05-23:
Det er lidt om det samme emne, som fru Pia Kjærsgaard var inde på.
Vi har haft en del møder om det her; vi har fulgt den tidsplan, vi har pålagt os selv; vi har afgivet det, der hedder betænkning, hvor vi har tilkendegivet, hvordan vi og regeringspartierne og andre partier vil stemme for ændringsforslagene og for det endelige forslag.
Så er det, jeg siger: Jamen det er da klart, at
hvis regeringen pludselig indtager den holdning, at man vil stemme for det, der har været det vigtigste for os, nemlig at få hele stykket om Sandholmlejren ud, og vil stemme for Det Konservative Folkepartis forslag, hvor vi er med, nemlig at man ændrer beløbsgrænsen for at kunne frihedsberøve butikstyve, jamen så vil jeg godt gentage for hr. Lars Kramer Mikkelsen, at så foreligger der en ny situation - hvis hr. Lars Kramer Mikkelsen hører efter, og hvis det var forhandling, han ønskede.
Men hvis regeringspartierne ikke vil stemme for de to ændringsforslag, hvad er det så, der skulle ske i udvalget?
Vi har jo afgivet betænkning og sagt, hvordan vi ser på det.
Hvis ikke der er nogen opblødning nu heller, hvad er det så, vi skal i udvalget?
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-05-23:
Hr. Kramer Mikkelsen glemte helt at svare mig, og der var ellers tid nok.
For så synes jeg, at man måske går lidt ud over sine beføjelser ved at få sendt tingene tilbage til udvalget.
Det er jo ikke det, det drejer sig om normalt, men det er, fordi man ikke har flertallet på plads.
Er det derfor, vil jeg spørge hr. Kramer Mikkelsen, og kom nu med svaret?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2001-05-23:
Nu behandler vi jo sådan set ændringsforslagene i dag, og vi har i hvert fald tilkendegivet meget klart i vores betænkningsbidrag, at vi ikke ønsker at støtte de ændringsforslag.
Det gør vi heller ikke i dag.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-05-23:
Hr. Lars Kramer Mikkelsen brugte vendingen, at man ønskede sagen tilbage i Retsudvalget, sådan hørte jeg det.
Er det rigtigt forstået?
Så vil jeg godt vide: Er det, hr. Lars Kramer Mikkelsen nu begærer, at andenbehandlingen udsættes, så vi ikke stemmer om ændringsforslagene i dag?
Og kan man annoncere allerede nu, at man vil overveje at stemme for begge de ændringsforslag, der er stillet af Venstre og De Konservative?
For vi må sige, at der jo så foreligger en ny situation, hvis man vil stemme for de to ændringsforslag.
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-05-23:
Må jeg bare lige minde hr. Kramer Mikkelsen om, at stadig væk i år 2000 ankom 10.077, og tallene for 2001 viser, at det er vokset.
Det er fuldstændig urimeligt, at man overhovedet behandler asylansøgninger fra folk, der begår kriminalitet.
Det er dét, det drejer sig om.
Så modsætter man sig naturligvis ikke, at forslaget kommer tilbage til udvalget, det gør man ikke - kunne vi ikke bare få en begrundelse?
Er der nogle uafklarede spørgsmål?
Frank Jensen (S), 2001-05-23:
Ja, jeg havde ikke forventet, at Dansk Folkepartis ordfører gik op og beklagede sin første udlægning af det ændringsforslag, vi her forhandler.
Det har jeg simpelt hen opgivet håbet om at hr. Skaarup gør.
Det er vildledning hele vejen igennem.
Hver eneste gang hr. Skaarup har ordet fra Folketingets talerstol, går det ud på at vildlede både offentligheden og dem i salen, der i øvrigt ikke har haft lejlighed til at stifte så godt bekendtskab med det lovforslag, vi lige behandler.
Når det drejer sig om voldsofre, indførte den nuværende regering med et stort flertal i Folketinget i 1997 udvidet adgang til torterstatning til voldsofre.
Kan vi så ikke blive fri for, at hr. Skaarup hver eneste gang får lov til at give misvisende og fejlinformation om, hvordan retstilstanden er her i landet?
Det blev vedtaget i 1997 i forbindelse med Folketingets behandling af regeringens voldshandlingsplan, endda den anden voldshandlingsplan, så det er i dag en del af dansk ret.
Det, vi gør her, er, at vi fordobler erstatningerne til voldsofre, til incestofre, til voldtægtsofre, vi fjerner fradraget i udbetaling af sociale ydelser i den erstatning, folk får.
Det er det, vi stemmer om, må jeg sige til hr. Skaarup.
Det er jeg glad for, det er jeg stolt over at få vedtaget i det her Folketing.
At Dansk Folkeparti mener, at vi skal indføre et helt nyt princip om, at det ikke er offeret, der skal have erstatning, men at det er efterladte i forbindelse med, at offeret afgår ved døden, det er jo Dansk Folkepartis sag.
Det har et stort flertal i Folketinget sagt at vi ikke kan gøre op med ved denne lejlighed.
Derfor har vi bedt retschefen hos
Ombudsmanden, Jens Møller, om at påtage sig det udredningsarbejde, om Danmark skal ændre det fundamentale princip, vi har haft om, at tort udbetales til offeret og ikke til efterladte.
Når vi får redegørelsen fra det udvalg, tager vi stilling til det.
Peter Skaarup (DF), 2001-05-23:
Til fru Birthe Rønn Hornbech vil jeg sige, at jeg synes da, Venstre lidt overfortolker det her med i sidste øjeblik.
Fru Birthe Rønn Hornbech siger, at Venstre vil ikke støtte noget, der sådan lige fremkommer i sidste øjeblik.
Må jeg understrege, at Dansk Folkeparti gjorde opmærksom på det her allerede under førstebehandlingen af forslaget.
Det har været en kendt sag, en kendt og diskuteret sag i lang, lang tid, at man i Danmark ikke anerkendte tort til efterladte.
Som ministeren rigtigt siger: Det gør man ikke i dag.
Problemet er ikke bare i forbindelse med efterladte, det er også i forbindelse med voldsofre, som underkastes særlig ydmygende omstændigheder.
Der er også situationer, hvor man efter den praksis, der er hos Højesteret og landsretterne, ikke giver giver torterstatning.
Så derfor er det altså ikke korrekt, når ministeren siger, at der kun er tale om efterladte til dødsofre.
Det er ikke korrekt.
Der gives i dag efter den praksis, der er i retterne, ikke tilstrækkelige erstatninger.
Og der gives kun godtgørelse for tort til voldsofre, når det er sket efter meget, meget ekstremt ydmygende omstændigheder.
Så til fru Anne Baastrup: Det er rigtigt, at SF har stillet ændringsforslag.
Vi synes ikke, at det er den helt rigtige måde, det er stillet på.
Vi synes, at det ville være rigtigt at gå helt til biddet og sige: Vi indfører det begreb, som man har i en række andre lande, som vi normalt sammenligner os med.
Jeg har nævnt Frankrig som et eksempel, og ministeren har selv nævnt de øvrige nordiske lande, der også i forskelligt omfang har indført den her form for erstatning. Så det er en vigtig ting, at man kan få indført det.
Og jeg forstår ikke, hvorfor der skal igangsættes så mange udvalgsarbejder for at få det indført.
Vi har jo haft et udvalg, der netop har beskæftiget sig med, om man skulle indføre den form for torterstatning, og det har man ikke villet tage stilling til i første omgang. Så er det, ministeren siger: Nåh, jamen så skal vi til at lave et nyt udvalgsarbejde.
Så er der mange politienker, som er kommet i knibe.
Så er der meget plejepersonale, som ikke har fået den erstatning, de gerne skulle have haft.
Anne Baastrup (SF), 2001-05-23:
Hr. Peter Skaarups indlæg bærer meget præg af, at hr. Peter Skaarup ikke bruger ret lang tid i Folketingets Retsudvalg, men det er jo hr. Peter Skaarups egen vurdering.
Sagen er i al sin enkelhed den, at vi har diskuteret det her, og jeg har netop også gjort opmærksom på i et udvalgsmøde, at vi fra SF's side har stillet et ændringsforslag til arbejdsskadeforsikringsloven, således at man forøger godtgørelsen ved et overgangsbeløb i tilfælde af, at der er en, der udsættes for en arbejdsskade med den konsekvens, at han dør.
Dette overgangsbeløb skal ydes til pårørende.
Dansk Folkeparti har af uransagelige grunde afvist dette ændringsforslag.
Men man skal ikke sige her fra talerstolen, at vi ikke fra SF's side har opfyldt vores løfte, nemlig at vi vil stille krav om, at den ændring, som man fik igennem i Finansudvalget, netop også skal føres videre ud i arbejdsskadeforsikringsloven med den konsekvens, at politifolk, plejepersonale og andre i fremtiden skal have mulighed for at få en overgangsydelse.
Frank Jensen (S), 2001-05-23:
Fru Birthe Rønn Hornbech fik jo rettet den klare misforståelse, som Dansk Folkepartis ordfører bragte op til Folketingets talerstol.
Vi har tortgodtgørelse i dansk ret, og det lovforslag, som vi nu skal stemme om om kort tid, som er fremsat af regeringen, fordobler tortgodtgørelsen til ofre
for kriminalitet
Kunne hr. Peter Skaarup dog ikke bidrage bare en lille smule til folkeoplysning i det her land, når man har adgang til landets fornemste talerstol?
Der sker en fordobling af tortgodtgørelsen for incestofre, for voldtægtsofre.
Regeringen fjerner med lovforslaget det fradrag, der i dag finder sted i tortgodtgørelsen for udbetaling af sociale ydelser.
Det er et kæmpe fremskridt i beskyttelsen af ofre i dansk ret.
Jeg er også glad for, at det bliver vedtaget med et meget stort flertal i Folketinget.
Det, som Dansk Folkeparti stiller forslag om, og som åbenbart ikke er gået helt op for forslagsstillerne, har ikke noget at gøre med indførelse af tort i dansk ret.
Det har vi allerede.
Det er et spørgsmål om at udbetale tort til de efterladte, hvis offeret afgår ved døden.
Det er det, der stilles forslag om.
Og her har jeg tilkendegivet, at det er en meget stort forandring i dansk erstatningsret, hvis vi skal indføre det princip, at man også udbetaler tort - tort
Da vi har set, at vores nabolande har indført tortgodtgørelse også til efterladte i forbindelse med død,
har jeg sagt: Vi vil nu overveje det i dansk ret.
Derfor har jeg nedsat et udvalg, i øvrigt det udvalg, som har samme sammensætning som det, der har foreslået de her meget store forandringer i dansk erstatningsret, til at se på det her. Når vi får betænkningen, vil vi tage endelig stilling til, om vi skal indføre et udvidet tortbegreb i dansk ret, som vi har set i vores nabolande.
Og det er så sagt til afklaring af, hvorfor regeringen ikke på nuværende tidspunkt kan støtte det ændringsforslag, som er stillet af Dansk Folkeparti.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-05-23:
Jeg kan godt sige til hr. Peter Skaarup, at vi har egentlig i Venstre meget sympati for ideen.
Jeg skal dog skynde mig at sige, at vi har jo altså tort i dansk ret.
Det er kun til en lille gruppe, men vi har netop også i betænkningen indføjet, at vi har konstateret, at der er nedsat et udvalg til at se på det her.
Det skal laves, så det bliver til lige så meget gavn for borgerne, som vi mener, det her forslag er.
Så det er altså ikke, fordi vi er imod intentionen, men vi er ganske enkelt imod lovsjusk.
Vi er for en retfærdig lovændring.
Peter Skaarup (DF), 2001-05-23:
Vi mener, at man f.eks. i sagen omkring politienken fra Århus, hvor det viste sig, at pågældende ikke kunne få erstatning som udgangspunkt efter regler, som havde medført en retssag i Frankrig, og hvor man efter fransk lovgivning kunne få tildelt torterstatning, ville det være rimeligt, at man indførte de samme bestemmelser efter dansk lovgivning. Og det er ikke det eneste eksempel.
Vi har set en række andre tilfælde, hvor det efter dansk lovgivning ikke er muligt at få torterstatning.
Vi havde derfor håbet, at regeringen ville være med på, og også et flertal i Folketinget, eventuelt uden om regeringen, ville være med på at indføre en sådan bestemmelse, som meget klart tilkendegiver, at de personer, der bliver udsat for de her meget, meget ydmygende omstændigheder i forbindelse med voldshandlinger - det er politifolk, det handler om, det er plejepersonale og andre, der kan være udsat for sådanne ting - at sådanne personer kunne få tildelt torterstatning.
Det viser sig så i forbindelse med betænkningen, der er blevet udarbejdet, at en række partier ikke har ønsket at støtte det forslag.
Tilsyneladende vil kun Enhedslisten støtte forslaget her i dag.
Og der vil jeg da godt appellere til Folketingets flertal om, at man sikrer, at de personer, der bliver udsat for så ydmygende omstændigheder, som vi har set det i en række tilfælde, virkelig kan gives en ordentlig erstatning fra det danske samfunds side.
Vi kan ikke være bekendt, at personer i offentlig tjeneste, f.eks. plejepersonale og politi, der bliver udsat for ydmygende omstændigheder, ikke kan få en ordentlig erstatning fra det danske samfund.
Vi skal først og fremmest sørge for, at når vi laver lovgivning herinde, så stiller lovgivningen sig på ofrenes side og ofrenes familiers side og ikke på forbrydernes side.
Så vores appel går altså ud på, at Folketinget ajourfører lovgivningen her i landet med, hvad den er i en række andre lande, som vi normalt sammenligner os med.
Vi håber derfor, at Folketinget vil støtte det ændringsforslag, som Dansk Folkeparti har stillet, og som altså foreløbig støttes af Enhedslisten.
Det er jo skægt nok.
Jeg troede, ministeren ville komme op og fortælle, hvorfor regeringen nu vil have en ny behandling i udvalget af det her forslag.
Men det fik vi jo ikke noget svar på.
Og det vil jeg da godt spørge ministeren om: Hvad er årsagen til, at Socialdemokratiet, i hvert fald den socialdemokratiske ordfører, har begæret, at man ønsker at se på det her forslag igen?
Hvad er det, man ikke længere mener, hvad er det, man vil have ændret?
Hvad er det, Folketinget skal se på igen?
Kan ministeren svare præcist på det, så ville jeg være glad.
Så siger ministeren, at vi ikke kan udvise kriminelle asylansøgere.
Hvorfor kan vi ikke det?
Altså kriminelle asylansøgere er vel ikke nogle, vi forventer er berettiget til at få asyl i Danmark.
Det grundlæggende må vel være, at er man kriminel og asylansøger, så hænger det ikke sammen længere, så må det være sådan, at man ikke accepterer pågældende i Danmark. Synes ministeren selv, det er rimeligt, at hvis man er asylansøger og begår kriminalitet, så skal man have asyl?
Elisabeth Arnold (RV), 2001-05-23:
Det er rigtigt, at der allerede er regler for frihedsberøvelse af asylansøgere, men de vedrører jo ikke forbrydelser af en så beskeden karakter som den, der er tale om, butikstyverier f.eks.
Men hvis det er en pestilens for lokalsamfundet, at der er mange butikstyverier, som beviseligt begås af asylansøgere, så er det et hensyn, vi tager til det omgivende samfund, at det sørger vi for at der bliver skredet ind over for.
Derfor er de eksisterende regler ikke tilstrækkelige.
Hvad det andet angår, vil jeg sige, at selv ikke højtstående embedsmænd i nogen som helst ministerier kan forudse, hvor mange dette kommer til at omfatte.
Det afhænger fuldstændig af, hvilke typer af asylansøgere der kommer til landet.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-05-23:
Nu siger fru Elisabeth Arnold, at denne regel er nødvendig.
Jeg vil godt stille fru Elisabeth Arnold to klare spørgsmål: Kan vi være enige om, at der allerede er regler om asylsøgeres frihedsberøvelse?
Det var det ene.
Og dernæst: Er fru Elisabeth Arnold enig med den vurdering, som en højtstående embedsmand i Udlændingestyrelsen har givet udtryk for i dagbladet Information, nemlig at det her kun kommer til at dreje sig om meget få, fordi der alligevel skal være et forhold mellem forbrydelsens størrelse og indgrebets karakter, og derfor vil det blive meget, meget få; er fru Elisabeth Arnold enig i det?
Elisabeth Arnold (RV), 2001-05-23:
Udlændinge, der begår kriminalitet i Danmark, skal også straffes efter dansk lov.
De kan endvidere idømmes en udvisningsstraf, hvis det er sådan, at domstolene synes, at det er relevant.
Den eneste gruppe udlændinge, der ikke kan udvises som en umiddelbar konsekvens af deres lovovertrædelse, er udlændinge, hvis asylsag er under behandling.
Derfor er dette lovforslag nødvendigt for at undgå fornyet kriminalitet, hvis der er kriminelle asylansøgere i landet.
Derfor har regeringen fremsat forslag om, at det skal være muligt at frihedsberøve kriminelle asylansøgere, selv for forseelser, som ikke ville udløse en frihedsberøvelse for danskere. Derfor er dette en klar skærpelse af udlændingeloven; Det Radikale Venstre støtter den, og vi mener også, det er rimeligt, at man samtidig med denne skærpelse af udlændingeloven sørger for, at der også er mulighed for at håndhæve den og for at gennemføre den, nemlig ved at der også er de faciliteter til stede, som gør det muligt at håndhæve den.
Derfor stemmer vi imod Venstres og De Konservatives ændringsforslag og stemmer for loven.
Peter Skaarup (DF), 2001-05-23:
Altså det som Enhedslisten gerne vil have os til at tro, er, at det her har noget som helst at gøre med, hvad der skete under Anden Verdenskrig eller tilsvarende situationer, noget med Sverige og noget med, at der skulle være nogle jøder, der var sendt derover, som, hvis de begik et rapseri, så skulle sendes tilbage til den visse død.
Sådan nogle forestillinger er vi slet ikke inde i i Dansk Folkeparti.
Det, det handler om for os, er, at når vi yder bistand rundtomkring i verden, så vil vi ikke ligesom Enhedslisten yde bistand til Zimbabwe, der er med til at føre krig i Congo, eller yde bistand til Mugabe, der på forskellig vis undertrykker sin egen befolkning.
Der skal vi stille nogle krav.
Ikke de krav, som Enhedslisten er med til at hjælpe regeringen med til at gennemføre i dag.
Næh, lige præcis de krav, som Enhedslisten egentlig siger, at de gerne vil gennemføre, nemlig at man selvfølgelig skal sørge for, at den ulandsbistand, der gives, gives til lande, der ikke er flygtningeproducerende, lande, der ikke fører krig, lande, der ikke undertrykker menneskerettighederne.
De lande, der opfylder de basale ting, bør vi støtte, men ikke alle de andre diktatorer, der bruger pengene til krudt og kugler.