Hans Christian Schmidt (V), 2003-05-12:
Regeringen slog i sit naturpolitiske udspil fra 8. august
I udspillet redegjorde regeringen for de vigtigste sigtelinjer, prioriteringer og konkrete initiativer, som ligger til grund for regeringens arbejde på naturområdet.
Senere på efteråret fulgte regeringen op med en naturpolitisk redegørelse, som var til debat her i Folketinget den 22. november 2002.
I redegørelsen uddybede regeringen politikken på naturområdet.
Jeg hørte debatten således, at der var bred tilslutning blandt Folketingets partier til målsætningen og indholdet af den politik, som regeringen lagde frem.
Baggrunden for redegørelsen var bl.a., at der i forbindelse med finansloven for 2003 var indgået aftale mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Kristeligt Folkeparti om en ekstrabevilling på 50 mio. kr. til naturområdet.
Ud over det havde vi afsat 13 mio. kr. til områder for børn og unge.
Denne aftale har regeringen og forligspartierne udbygget i sidste uge, så vi også i årene fremover kan tilgodese de internationale forpligtelser - ikke mindst inden for Natura 2000 - samt gå videre med initiativerne om bynær skovrejsning, friluftsliv og velfærd. Gennem den nye aftale aktiverer vi en del af den kapital, som i dag er bundet i statslig produktionsskov, især en række mindre, ikkebynære nåletræsplantager.
Disse penge kan gøre mere gavn i en aktiv naturpolitik, og den økonomiske ramme vil blive analyseret og aftalt i forbindelse med finanslovforhandlingerne for 2004.
Regeringen arbejder således målrettet med opfølgning af initiativerne på naturområdet og en nyorientering af naturpolitikken.
Nyorienteringen bygger på folkelig indflydelse og medejerskab til naturen, på, at markedet skal stærkere ind i billedet, og på, at der i højere grad skal bygges på partnerskaber mellem offentlige og private interessenter.
Vi skal optimere og effektivisere anvendelsen af ressourcerne på naturområdet for at nå vore mål, og samtidig skal vi rette op på det store efterslæb, som vi overtog fra den tidligere regering.
Vi er midt i en intensiv arbejdsfase.
Den konkrete udformning af initiativerne på en række områder kan derfor ikke beskrives i detaljer på nuværende tidspunkt, så lad os fortsætte debatten, når de konkrete initiativer fremlægges. Regeringens naturpolitik tager udgangspunkt i, at Danmarks internationale forpligtelser skal overholdes målrettet og præcist.
Det gælder først og fremmest Natura 2000-direktiverne, altså habitatdirektivet og fuglebeskyttelsesdirektivet.
Vi skal leve op til EU-målsætningen om, at forringelserne af biodiversiteten skal være stoppet i 2010, og derfor vil en stor del af de midler, der afsættes i den nye aftale mellem forligspartierne om mere skov og natur i de kommende år, også blive anvendt til opfølgning af forpligtelserne ifølge Natura 2000.
Danmark er som sådan ikke bagud i forhold til de andre EU-lande med gennemførelsen af Natura 2000.
Det fremgår bl.a. af WWF's rapport fra 2001, at Danmark tværtimod er med i front, men landene ligger samlet set langt bag den oprindelige køreplan for gennemførelsen.
Regeringen har efterhånden fået ryddet op i den forrige regerings efterladenhed med hensyn til udpegning af habitat- og fuglebeskyttelsesområder.
Der er kun ét mindre udestående tilbage i de sønderjyske snæbelvandløb, men det vil blive afklaret efter forslag fra det såkaldte Lauritsen-udvalg, som i øvrigt allerede har fundet tilfredsstillende løsninger på en række udestående problemer i området.
Vi har også efter påtale fra Kommissionen udpeget tre nye store fuglebeskyttelsesområder i Kattegat, for det forhold var heller ikke i orden.
Regeringen fortsætter arbejdet med at skabe gunstig bevaringsstatus i habitatområderne.
Der er således
i samarbejde mellem Miljøministeriet, Amtsrådsforeningen og DMU for nylig udsendt et idékatalog om naturplanlægning. Naturplanlægning er en vigtig del af grundlaget for den fremtidige tilrettelæggelse og prioritering af den aktive forvaltning på naturområdet generelt og i særdeleshed i Natura 2000-områderne.
Senere i sommer forventes det, at DMU offentliggør de kriterier for gunstig bevaringsstatus, som vil ligge til grund for fastlæggelse af mål for naturtilstanden.
Mål og kriterier er en forudsætning for at kunne bedømme fremdriften
i arbejdet for at opfylde habitatsdirektivets krav om gunstig bevaringsstatus for de naturtyper og arter, der er omfattet af direktivet.
Naturovervågningen fornyes i 2004, hvor det nye samlede overvågningsprogram for vand og natur sættes i gang.
Programmet vil give vægt i informationer om udvikling i naturen og danner beslutningsgrundlag for prioriteringen af indsatsen på naturområdet.
Sammen med manglerne ved udpegningen af beskyttede områder efterlod den tidligere regering også andre uafklarede spørgsmål.
Et af disse er finansiering af den aktive forvaltning af Natura 2000-områderne, som følger efter udpegningen.
Udfordringen består i at målrette, prioritere og effektivisere arbejdet med de ressourcer, der er til rådighed.
Det kan ske ved mere målrettet anvendelse af tilskuddet til landbruget, f.eks. MBJ-ordninger og andre ordninger under landdistriktsprogrammet; for det andet målrettet naturpleje og naturgenopretning og omprioritering af eksisterende midler på natur- og skovområdet; for det tredje bedre anvendelse af EU Light-ordningen; for det fjerde anvendelse af en del af de 50 mio. kr., der er afsat ekstra til naturformål på finansloven for 2003, og for det femte anvendelse af de midler, der afsættes i 2004 efter den nye aftale mellem regeringen og forligspartierne om mere skov og natur.
Måske er det netop i den nye naturaftale, vi vil finde mulighed for de største midler.
Men det er en yderligere forudsætning for løsningen af opgaverne, at der skaffes øget medfinansiering fra EU.
Det kan være fornyelse af den eksisterende ordning på naturområdet LIFE-Nature, og regeringen arbejder desuden for en højere grad af målretning
mod natur og miljø af EU's støtteordninger til landbruget
Meddelelsen kommer i september 2003, og den bliver et afgørende grundlag for de videre diskussioner om, hvordan medlemslandene og EU i fællesskab kan løfte de forpligtelser, der ligger i habitatdirektivet.
Det har vist sig, at den nødvendige lovgivning til gennemførelse af habitatdirektivet ikke er på plads, og regeringen fremsætter derfor et forslag til ændring af naturbeskyttelsesloven i næste folketingssamling.
Regeringen fremsætter ligeledes forslag til den nødvendige lovgivning for gennemførelsen af vandrammedirektivet i næste folketingssamling.
Da naturen på land og i vand hænger tæt sammen, vil der blive tale om koordineret gennemførelse af lovbestemmelser om bl.a. planlægning efter både vandrammedirektivet og habitatdirektivet.
I forbindelse med vedtagelsen af Vandmiljøplan II aftalte vi at investere i skovrejsning og vådområder som vigtige elementer til at nå de ønskede mål for reduktion af nitratudvaskningen, og begge indsatser har derudover bidraget til en lang række andre miljø- og naturmål.
Regeringen vil arbejde for at komme videre ad den vej, hvor indsatsen for natur og miljø integreres og giver mest miljø og natur for den givne investering.
Slutevalueringen af Vandmiljøplan II, som forligspartierne har aftalt finder sted i december 2003, vil give os ny viden om effekten af virkemidler, som bidrager til både natur- og miljømål.
Også skovloven skal revideres, som regeringen allerede tilkendegav ved fremlæggelsen af det nationale skovprogram i sommeren 2002.
Et af formålene med revisionen er at skabe de nødvendige retlige rammer for beskyttelsen af en række skov- og naturtyper, som er omfattet af habitatdirektivet.
Det nationale skovprogram har igangsat en væsentlig nyorientering af skovpolitikken, som bl.a. tager sigte på omlægningen til naturnær skovdrift og udlægning af 10 pct. af skovarealet til biodiversitetsformål.
tæt ved de store byer
På denne måde er der sat mere gang i skovrejsningen til gavn for både borgernes rekreation, renere drikkevand og mere natur.
Modellen for partnerskab om skovrejsning skal ses som et led i regeringens overordnede ønske om grøn markedsøkonomi, og vi vil derfor i fremtiden se mange flere eksempler på partnerskab mellem offentlige og private interessenter i forbindelse med naturprojekter.
Regeringens arbejde med nationalparkerne er et eksempel på, hvordan dette arbejde gribes an.
Pilotprojekterne bygger på lokale partnerskaber mellem interesserede organisationer, lodsejere, myndigheder osv. Samtidig er der indgået et økonomisk partnerskab med Friluftsrådet, som har lagt 20 mio. kr. oven i de 20 mio. kr., staten bidrager med til pilotprojekterne, og pilotprojekterne igangsættes, efter at lokalområderne har udtrykt klar interesse for at være med og påtage sig en aktiv rolle i udviklingsarbejdet.
Det er efter regeringen opfattelse helt afgørende, at naturforvaltningen tager udgangspunkt i danskernes syn på naturen.
Det bekræftes også af de klare meldinger, der er kommet efter de nyeste undersøgelser, som er gennemført af bl.a. RUC og FSL.
Befolkningen tillægger naturen stor betydning, befolkningen vil være med til at forvalte naturen, og befolkningen vil informeres om myndighedernes overvejelser og planer.
Tiden tillader ikke en gennemgang af samtlige
de igangværende initiativer
, og jeg vil heller ikke gå nærmere ind på regeringens arbejde på landbrugsområdet, herunder reguleringen af svinefarme og anvendelse af pesticider eller næringsstoffer.
Det er naturligvis vigtige dele af naturpolitikken, men de behandles jo under andre punkter på Folketingets dagsorden for i dag. Så må vi ikke glemme havets natur.
Vi var under det danske formandskab vært for en meget vellykket konference om udviklingen af en samlet strategi for beskyttelse af havmiljøet, og på baggrund af konferencens resultater er der nu opnået enighed i EU om en tidsplan for og indholdet af det videre arbejde.
Kommissionen arbejder videre på dette grundlag, og strategien forventes færdig i 2005.
Sigtet med planen er at give et samlet overblik over prioriteringer, mål og midler for at nå regeringens og EU's målsætning om, at
Derfor vil indsatsen i de forskellige sektorministerier indgå i handlingsplanen, og desuden vil handlingsplanen omfatte nye samfundsøkonomiske analyser, som belyser omkostninger og gevinster ved en naturpolitisk indsats, f.eks. genopretning af ådale og øget naturpleje.
Regeringen har med sin politik anlagt et højt ambitionsniveau på naturområdet og vist veje til finansiering af indsatsen, og regeringen har indledt en nyorientering af naturpolitikken.
Vi har lagt kursen om, så naturpolitikken bedre kan afspejle befolkningens ønsker og bliver mere markedsorienteret og mere effektiv.
Dette går hånd i hånd med øvrige nødvendige og lovede initiativer til sikring af Danmarks natur og overholdelse af Danmarks internationale forpligtelser, og jeg er overbevist om, at indsatsen vil give resultat efter resultat, som den danske befolkning og regeringen og i særlig grad naturen og miljøet med rette kan være stolte af.
Forhandling