runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lissa Mathiasen (S), 1999-12-10:
Det er egentlig tre interessante spørgsmål.
De illustrerer i hvert fald noget om den bredde og den, hvad skal vi sige, farverigdom, vi har her i Folketinget.
Så vidt så godt.
Jeg synes netop, at jeg i min ordførertale meget klart tilkendegav, at vi synes, der på den ene side er nogle store afgrænsningsproblemer med hensyn til at indføre et eventuelt maskeforbud.
Omvendt - hvad jeg også hver gang har tilkendegivet som ordfører på området - er der også nogle fuldstændig uacceptable ting i forbindelse med brugen af masker.
Det, jeg netop gjorde, og som jeg såmænd også tror, alle tre spørgere bemærkede, men måske ikke syntes var så interessant, var, at jeg sagde: Jeg synes, det ville være rimeligt at se, i og med at der er taget det skridt, der er taget fra justitsministerens side, hvad der rent faktisk kommer i en sådan redegørelse fra politiet.
Og så tilføjede jeg: Inden en eventuel ny beslutning skal tages. Dermed har jeg ikke tilkendegivet, at vi fra Socialdemokratiets side agter at tage eller ikke agter at tage stilling.
Det er sådan set det, der er blevet tilkendegivet fra min side.
Vi agter at afvente den redegørelse, og så tager vi stilling.
Pernille Blach Hansen (S), 1999-12-10:
Jeg synes nok, at hr. Hans Christian Schmidt selv konkluderer temmelig voldsomt på en høring, som vi var flere, der deltog i.
Det er lige før, hvis ikke det var, fordi jeg var en sindig jyde, at jeg så ville sige, at det var for groft.
Fordi jeg ikke går ind og nævner en hel masse om miljø- og sundhedsskadelige virkninger på en konference, hvor jeg har 2 minutter til at svare på et konkret spørgsmål, så vil jeg da godt nævne nu: Jeg mener, og jeg har sagt det gentagne gange fra denne talerstol, at der er sundheds- og miljøskadelige problemer ved ftalaterne.
Der er mistanke om, at de er kræftfremkaldende.
Der er mistanke om, at de skader forplantningsevnen.
De kommer i vandmiljøet.
Vi finder dem i vores slam, som gør, at landmændene ikke vil have dem ud på markerne.
Hvis ikke det viser, at der er nogle miljø- og sundhedsmæssige problemer, så synes jeg nok, at hr. Hans Christian Schmidt må have mig undskyldt.
Jeg vil godt stille et konkret spørgsmål til hr. Hans Christian Schmidt, og jeg vil meget gerne have et klart svar.
Når nu Venstre mener, at der hersker stor tvivl om pvc og ftalaternes miljø- og sundhedsmæssige effekter, hvordan kan det så være, at Venstre stemte for afgiften på pvc i film og folier til madvarer?
Hvorfor stemte Venstre for denne afgift, når nu Venstre ikke mener, at der er nogen gode argumenter?
Det vil jeg gerne have et klart svar på.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-12-10:
Da Kristeligt Folkepartis ordfører, hr. Jann Sjursen, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre følgende: Optøjerne på Nørrebro og senere ved Torup sydvest for Randers, hvor unge kriminelle overdængede en udkommanderet politistyrke med sten og andre former for kasteskyts, har givet ny næring til debatten om maskeringsforbud. Vil et maskeringsforbud kunne være med til at stoppe ballademagerne?
Det er Kristeligt Folkepartis opfattelse, selv om vi fuldt ud er klar over, at et maskeforbud i sig selv ikke får ballademagere til at smide masken, når de har tænkt sig at begå ulovligheder.
Og vi forventer heller ikke, at bankrøvere vil lade være med at maskere sig, inden de begår et røveri.
Et forbud handler om, at hvis man vil benytte sig af ytringsfrihed og retten til at forsamles, så må man også stå ved sine meninger og handlinger.
Med et maskeforbud bliver det muligt at pille personer ud af en demonstration
, hvis de allerede fra begyndelsen er maskerede for at undgå genkendelse, og dermed opnår man formentlig en vis præventiv effekt.
Vi mener, at maskeforbudet på den måde vil lette politiets arbejde, også i forbindelse med senere efterforskning.
Vi støtter altså de to forslag her, som vi har til behandling, men lad mig afslutningsvis understrege, at hvis vi for alvor skal have reduceret kriminaliteten og volden i vores samfund, og det skal vi, så er det på det forebyggende område, at alle sejl skal sættes til.
Det medvirker Kristeligt Folkeparti også gerne til.
Jette Gottlieb (EL), 1999-12-10:
Om ikke formummet så i hvert fald en skælm.
Vi fik et klart spørgsmål af hr. Helge Adam Møller, og jeg kan også svare klart på det: Ja, det er for 99 pct. af befolkningen, at jeg fastholder, at man ikke skal indføre et hætteforbud.
Det er for at fastholde, at de 99 pct. af befolkningen, som ikke kunne drømme om at lave alle de ting, der nu beskrives, ikke kan blive udsat for urimelig mistanke.
Det er lige præcis af hensyn til deres retssikkerhed, jeg mener, at det er fuldstændig afgørende, at man ikke indfører et sådant hætteforbud.
Helge Adam Møller (KF), 1999-12-10:
Fru Anne Baastrup bør læse beslutningsforslag nr. B 38
én gang til og så lægge mærke til, at det hedder nr. B 38, ikke nr. L 38.
Det er jo netop et beslutningsforslag, der klart og tydeligt udtrykker en holdning til, hvad der skal være forbudt.
Det skal være forbudt på offentlig vej, når man er mere end én, dvs. to eller flere, at færdes maskeret og med ansigtet tildækket.
Hvis dette beslutningsforslag bliver vedtaget af dette Folketing, så skal det ligesom alle andre beslutningsforslag efterfølges af et lovforslag, der i paragraffer nøje beskriver, hvad det er.
Det er faktisk det, der foreskrives i Folketingets forretningsorden.
Det er den måde, man laver beslutningsforslag på.
Det er dér, de adskiller sig fra et lovforslag.
Det troede jeg ikke at jeg skulle belære fru Anne Baastrup om.
Til fru Jette Gottlieb: Ja, fru Jette Gottlieb siger, at hun er imod det her af hensyn til retssikkerheden for de 99 pct. af befolkningen.
Hvad med at lade befolkningen selv afgøre, hvad den nu mener, der tilgodeser dens retssikkerhed mest.
Og der ved vi jo altså, at det er omkring 90 pct. af befolkningen, der synes, at deres retssikkerhed og deres værn mod voldsmænd osv. mest bliver tilgodeset af et hætteforbud.
Fru Jette Gottlieb har en anden holdning.
Det respekterer jeg, men jeg synes også, at fru Jette Gottlieb måske kunne respektere det overvældende store flertal i befolkningen, der har den modsatte holdning.
Men det er vel typisk, når man er socialist, så tror man, at man ikke alene ved, hvad der er bedst for en selv, men også for alle de andre. Lad folk selv bestemme.
Til fru Elisabeth Arnold, der ikke kan få det her til at virke i det virkelige liv.
Og det er jo meget interessant at se, at de, der altså så skal latterliggøres dag efter dag, de, der ikke har mulighed for at administrere det - og det er jo politiet, siger fru Elisabeth Arnold - ønsker det og har snart ønsket det i 10 år.
De ønsker at få indført det her, fordi de mener, at det giver dem langt bedre arbejdsforhold.
Jette Gottlieb (EL), 1999-12-10:
Indholdet af de to beslutningsforslag er gammelkendt stof, som ikke adskiller sig fra, hvad vi har været præsenteret for adskillige gange fra den samme fløj i Tinget.
Og derfor finder vi det jo heller ikke på nogen måde nødvendigt at være maskeret, hvis vi ønsker at demonstrere.
Vi mener ikke bare, at det er unødvendigt at være maskeret, når man demonstrerer, vi mener, det er torskedumt.
Og vi mener ikke bare, det er torskedumt at bære maske, når man demonstrerer, vi mener, det er skadeligt for de synspunkter, som man måtte ville udtrykke.
På det seneste er det blevet klart, at der kan skjule sig mange forskellige ting bag en maske.
Selv en såkaldt autonom kan jo føle sig stødt, når »de autonome« får skyld for ting, de ikke har gjort.
Personlig deltager jeg ikke i demonstrationer, hvor deltagere er maskerede.
Så principiel er min modstand mod maskering ved demonstrationer.
Men forbud mod masker, nej, det har Enhedslisten gentagne gange redegjort for at vi er imod. Anledningen til, at V og K og Dansk Folkeparti igen lufter deres retspolitik på den her facon, er balladen på Nørrebro for en måneds tid siden.
Den ballade kan der ikke tages nok afstand fra, og det har vi naturligvis også gjort fra Enhedslistens side. I modsætning til de borgerlige mener vi ikke, at den ene tåbelighed skal følges op af den anden.
Det er slemt nok, at der sker ballade på Nørrebro og andre steder, men det bliver ikke bedre, hverken for befolkningen eller for politiet, at der indføres et maskeforbud.
Vi tror ikke på, at det er muligt at opretholde et sådant forbud, og vi mener, det er helt hen i vejret at vedtage love, der ikke kan opretholdes.
Det synspunkt har vi hidtil delt med SF, Socialdemokratiet og De Radikale, og jeg håber så sandelig stadig, det er tilfældet, selv om forskellige udmeldinger fra regeringen har gjort mig en anelse bekymret for, om det bliver ved at holde.
Og så vil jeg sige, at jeg jo også med interesse har læst Jyllands-Posten.
Elisabeth Arnold (RV), 1999-12-10:
Jamen den oplæsning hjalp lidt.
Tak for det.
Så vil jeg vende tilbage til hr. Helge Adam Møller.
Det er fuldstændig rigtigt, at fru Hanne Bech Hansen, Københavns polidirektør, har sagt ja, og der kan nævnes mange politibetjente, som foreslår, at der skal være et maskeforbud.
Jeg kan nævne nogle, som foreslår nej, som vil være betænkelige ved det, og som ikke mener det løser nogen problemer.
Det vil skabe yderligere konfrontationer.
Det vil optrappe konflikterne.
Jeg kan så sige, at fru Hanne Bech Hansens forgænger, politidirektør Poul Eefsen, gik meget imod et maskeforbud.
Så det er nogle uensartede bedømmelser, der er fra politiets side, af, hvad der er godt, og hvad der er skidt.
Og jeg vil gerne have lov til at læse op én gang til fra Jyllands-Postens leder den 16. november, hvor der skrives, at det umiddelbart er tydeligt at se politiets interesse i et generelt maskeforbud, ligesom det umiddelbart er tydeligt at se befolkningens interesse i, at politiet får øgede muligheder for at identificere og retsforfølge eventuelle volds- og hærværksfolk.
Christian H. Hansen (DF), 1999-12-10:
Jamen jeg vil da også takke for den åbenhed, jeg kan fornemme fra fru Elisabeth Arnolds side.
Men jeg må så gøre opmærksom på, at det virker, som om fru Elisabeth Arnold ikke forstod, hvad det var, jeg sagde.
Og så må jeg sige, at det, politiet har udtalt til Ritzau efter det møde, er, at politiet har den opfattelse, og nu citerer jeg direkte, så fremmer det måske forståelsen: »...at der er et behov for et maskeforbud, bl.a. fordi maskering i sig selv har været med til at forværre konfrontationen med politiet«.
Helge Adam Møller (KF), 1999-12-10:
Den sidste bemærkning fra fru Elisabeth Arnold synes jeg var utrolig positiv, nemlig at fru Elisabeth Arnold ville lytte fordomsfrit til, hvad politiet sagde.
Men når fru Elisabeth Arnold bliver ved med at sige, at det eneste, det her lovforslag vil medføre, er, at politiet bliver til grin, når de ikke kan løse deres opgaver, så betyder det jo også, at fru Elisabeth Arnold synes, at den dømmekraft, som politiet har, er meget lille.
For det er jo sådan, at Københavns politidirektør, fru Hanne Bech Hansen, klart og tydeligt har argumenteret for og også anbefalet offentligt, at man får hætteforbud, for hun synes, det bliver lettere.
Det har vicepolitidirektøren i København, Henning Thiesen, også.
Det har formanden for Danmarks Politimesterforening, politimester Jørgen Illum fra Esbjerg, det har formanden for Dansk Politiforbund, Tommy Agerskov
Thomsen
Det er altså stort set et fuldstændig enigt politikorps, der siger: Vi mener, det her er det rigtige, det gavner os i vores arbejde.
Vi bliver ikke til grin.
Og alligevel synes fru Elisabeth Arnold, at hun er meget klogere end de 10.270 politifolk.
Hvorfor skulle de ønske frivilligt at blive gjort til grin?
Kan jeg ikke få et klart svar på det?
Elisabeth Arnold (RV), 1999-12-10:
Jeg er selvfølgelig udmærket bekendt med, at justitsministeren har haft møde med politiet. Jeg er også bekendt med, at justitsministeren har bedt politiet om at komme med en beskrivelse af, hvordan sådan et forbud kunne udmøntes, så man ikke fik de her afgrænsningsvanskeligheder, som alle tidligere debatter her klart har beskrevet der ville være.
Jeg ved ikke, om det var en fortalelse, som Dansk Folkepartis ordfører kom med, men der er jo også dele af politiet, som er klar over, at et maskeforbud vil øge risikoen for konfrontationer, og det er jo netop det, jeg sagde før i min ordførertale eller i en af mine korte bemærkninger, tror jeg, at de, der vil være gladest for hætteforbud, vil være de ballademagere, som smider med sten mod politiet og som ønsker konfrontationer.
Og det er også en risiko ved et hætteforbud.
Men jeg venter med lige så stor længsel på politiets udspil, som resten af Folketinget gør, og jeg vil fuldstændig fordomsfrit kaste mig over de beskrivelser, politiet har, og tillade mig at stille spørgsmål og grave dybere i, hvad det er for argumenter, politiet bruger.
For vi skal selvfølgelig lave arbejdet grundigt.
Christian H. Hansen (DF), 1999-12-10:
Jeg vil gerne høre, om fru Elisabeth Arnold har lidt tilovers for politiets synspunkt i denne her retning?
Og hvis fru Elisabeth Arnold ikke har det, hvad skal politiet så stille op?
Sonja Albrink (CD), 1999-12-10:
Lad mig først slå fast, at vi i CD støtter den signalværdi, der ligger i de to forslag, som jo næsten er identiske.
Og her er et maskeringsforbud måske et egnet signal.
På den anden side så er det også vores opfattelse, at et forbud skal kunne bruges til noget, og det vil sige, at der skal være nogle klare afgrænsninger over for maskering med anerkendelsesværdige formål, og at man fra politiets side selvfølgelig skal kunne håndhæve et forbud.
Og det er måske ikke lige så let gjort som det, der bliver sagt. I CD er vi opmærksomme på, om forslagsstillerne til de to forslag er opmærksomme på den afgrænsningsproblematik, som jeg her taler om, og jeg deler måske heller ikke den opfattelse, at et forbud måske ikke vil volde politi og domstolene nævneværdige problemer.
I CD tror vi faktisk, at det kan blive vanskeligt med en afgrænsning, men det er jo det, vi skal have drøftet, og det, vi skal have fundet ud af.
I CD er vi - vil jeg sige - enige i det, som justitsministeren sagde, nemlig at et forbud skal være skruet sammen sådan, at eksempelvis de autonome ikke kan omgå og latterliggøre det.
Og endvidere så skal der også foreligge en klar tilkendegivelse fra politiet om, at man både kan og vil håndhæve forbudet.
Som jeg forstår justitsministeren, så foreligger denne tilkendegivelse allerede, og derfor er vi i CD af den opfattelse, at det gælder om, at vi får indsamlet så mange oplysninger om retstilstanden og retshåndhævelsen i de lande, som vi normalt sammenligner os med, så forbudet netop får den effekt, som vi alle ønsker af det, nemlig at få retsforfulgt de volds- og hærværksmænd, som ikke ønsker at stå ved deres holdninger og gerninger, og som uden at risikere noget som helst i ly af maskering gør livet surt for borgere og samfund.
I CD er vi altså generelt positive over for intentionerne i forslagene, men vi anbefaler dog, at justitsministerens undersøgelse inddrages i det fortsatte arbejde med forslagene, inden vi drager vores konklusion.
Anne Baastrup (SF), 1999-12-10:
Kort til hr. Christian H. Hansen: Afvisningen af jeres forslag synes jeg egentlig lå i spørgsmålet om den demokratiske samtale, hvor vi skal lære de unge mennesker at lade være med at maskere sig, fordi de angiveligt tror, at de er bange for et eller andet, som der overhovedet ikke er nogen grund til at være bange for. Så til hr. Tom Behnke.
Der er kommet langt bedre forhold på Nørrebro.
Politiet fik besked på, at der ville komme en aktion kl. 22.
Politiet troede ikke på den melding.
Hvis politiet havde valgt at sige: Det, vi har opnået på Nørrebro, er, at vi er kommet så langt, at vi stort set ved alt, hvad der foregår på Nørrebro.
Men nu skal vi jo have den detaljerede redegørelse bagefter eller på et senere tidspunkt.
Men jeg synes, det er meget anerkendelsesværdigt, at der er så mange forskellige meldinger om, at der sker noget kl. 22 en given søndag aften.
Det er bare træls, at politiet på Politigården ikke lyttede.
Tom Behnke (FRI), 1999-12-10:
Jeg har fuld forståelse for, at fru Anne Baastrup ikke har prøvet at være med til at stå over for disse demonstranter.
Men jeg troede i det mindste, at fru Anne Baastrup, der er stærkt interesseret i det her område, havde fulgt med i, hvad det var, der var sket på Nørrebro.
Det, der sker på Nørrebro, er, at man sætter ind med en massiv indsats over for de unge, der laver kriminalitet.
Det har en enorm stor succes.
Kriminaliteten er generelt faldet med 40 pct. på Nørrebro.
Det, der sker den pågældende nat - den 7., så vidt jeg husker - det vedrører jo ikke alle dem, som man har fået til at holde op med at lave kriminalitet, nej, det er en hård kerne af unge, der er langt, langt uden for pædagogisk rækkevidde.
Det er dem, der laver ballade.
Dem kan man ikke nå ved at snakke med dem.
Det er fuldstændig umuligt.
Man kan ikke kommunikere med dem.
Og det var jo ikke politiets kontakt med unge mennesker på Nørrebro, der gjorde, at man vidste, at der skulle ske noget den pågældende aften.
Det var helt almindelige borgere og forretningsdrivende derude, der ringede til politiet og sagde: Vi har hørt rygter om, at der skal ske noget her i løbet af weekenden. Så prøv nu at følge med i, hvad der er virkeligheden.
Man må prøve at sætte sig lidt ind i, hvad det er for situationer, der er ude på gaderne.
Så er det også nemmere at finde ud af, hvordan man løser det.
Christian H. Hansen (DF), 1999-12-10:
Men jeg må lige sige til fru Anne Baastrup, at jeg da sagtens forstod, at det var V og K's forslag, man var efter.
Men derfor kan jeg jo godt gå op og spørge fru Anne Baastrup om - jeg fik egentlig ikke svar på det - hvorvidt fru Anne Baastrup havde så meget mistillid til politiet, at hun troede, at politiet ikke ville kunne klare opgaven og skelne imellem, om det var to hiphoppere med stor radio, der var på vej til en 18-års-fødselsdag, eller om det var tre andre, der var på vej ud for at smadre Nørrebro.
Så må jeg lige sige, at nu var der jo ikke så meget kritik af Dansk Folkepartis forslag.
Jeg hørte ikke fru Anne Baastrup sige det, men det kan være, at det kommer senere, men så kan jeg spørge nu: Er det tegn på, at SF måske bakker op om vores forslag?
Anne Baastrup (SF), 1999-12-10:
Først til hr. Helge Adam Møller.
Nu har jeg set flere billeder fra Torup, og det forekom mig ganske usædvanligt, at politiet ikke i stedet for at stå over for de unge og få dem væk, tog fat i dem, råbte ud med en megafon: Det her det er et opløb, og nu skal I flytte jer.
Hvis det er sådan, at I ikke flytter jer, så er strafferammen 3-6 måneder.
Det forstår jeg ikke.
Men sådan er der så meget.
Og det ville de jo kunne gøre, uanset om der var et maskeforbud eller ej.
Så til hr. Christian H. Hansen: Det var ikke en kritik af Dansk Folkepartis forslag.
Det var en konstatering af, hvad der står i De Konservatives og Venstres forslag, nemlig at en kriminalisering af selve det forhold, at man er maskeret, vil indebære, at en hætteklædt osv. - det er en maskeret - der pågribes, vil kunne straffes for maskeringen som sådan, uden at der kan føres bevis for... osv. Nu kan jeg så forstå, at de kun skal være to i forening, der går med den type hætter, som de går med, også uden at de på nogen måde har til hensigt at gøre noget ulovligt.
Så vil de i virkeligheden kunne være omfattet af De Konservatives forslag, men ikke af Dansk Folkepartis. Så til sidst vil jeg sige til hr. Tom Behnke: Ja, det overrasker mig jo ikke.
Sagen er jo den, at på Nørrebro har man fra nærpolitiets side fået så god kontakt med befolkningen, at politiet vidste, at der ville komme en eller anden form for aktion kl. 22 en søndag aften.
Hvis det var sådan, at politiet havde taget den kontakt med befolkningen alvorligt, så havde politiet jo kunnet være i stand til at snuppe de unge, der kom ind for at lade ballade. Så derfor synes jeg, at det er en lidt letkøbt betragtning, at jeg bare lægger op til, at man skal snakke med ungerne, når de står der med brosten.
Selvfølgelig skal
man ikke det.
Men skal tage fat i dem og så sætte dem ind i salatfadet.
Tom Behnke (FRI), 1999-12-10:
Fru Anne Baastrup mener, at de unge på bl.a. Nørrebro, der smadrer og hærger og laver vold og overfald, røveri osv., osv., dem skal man bare snakke med.
Dem skal vi snakke med.
Jeg vil gerne spørge fru Anne Baastrup: Når unge mennesker er så langt uden for pædagogisk rækkevidde, tror fru Anne Baastrup så virkelig på, at det kan lade sig gøre at tale med dem?
Er det sådan, at fru Anne Baastrup, næste gang der er ballade et eller andet sted her i landet, kan ringes op af politiet, og så går fru Anne Baastrup forrest, foran politikæderne, og taler med de unge mennesker?
Fordi det, fru Anne Baastrup siger, er jo: Vi skal bare tale med de unge mennesker.
Fru Anne Baastrup kan få lov til at gå forrest.
Jeg skal gerne advisere næste gang, der sker noget, hvis det er sådan, at fru Anne Baastrup tør.
Men det tør fru Anne Baastrup selvfølgelig ikke.
Christian H. Hansen (DF), 1999-12-10:
Det kunne jo også være, at interessen for at gå rundt maskeret som statsministeren ikke var så stor.
Det fru Anne Baastrup sagde heroppe omkring hiphoppere, synes jeg måske skabte en vis mistillid til politiet.
For mener fru Anne Baastrup ikke, at politiet er så fornuftige, at hvis de får et lovforslag i hånden, havde jeg nær sagt, eller får et middel til det her, så vil de også kunne skelne mellem nogle hiphoppere, der render rundt med en stor radio, og måske en anden gruppe unge mennesker, som er på vej ud for at smadre Nørrebro?
Helge Adam Møller (KF), 1999-12-10:
Fru Anne Baastrup siger, det er vigtigt, at vi snakker med de unge, og det er da også rigtigt, og det vil de fleste unge jo også godt.
Men jeg vil godt spørge: Hvor mange af de unge kriminelle og hærværksmænd og voldsbøller, der optrådte oppe i Torup ved Randers her for en måneds tid siden, ønskede at snakke med nogen?
Og hvor mange af dem blev aktuelt anholdt og stillet til ansvar for deres gerninger?
Det var der jo ingen, der blev, fordi de ikke kunne genkendes.
De var maskerede. Og så en enkelt ting, fordi der synes jeg, at fru Anne Baastrup rejser et meget relevant problem.
Fru Anne Baastrup spørger: Hvis man nu farer rundt maskeret som statsministeren og demonstrerer mod regeringen, er det så også ulovligt?
Nej, det er jo netop igen et anerkendelsesværdigt formål, og derfor er det selvfølgelig ikke ulovligt.
Helge Adam Møller (KF), 1999-12-10:
Til fru Anne Baastrup: Der står jo så i beslutningsforslaget på side 1, det er altså selve forslaget, ikke bemærkningerne, at det bliver strafbart i forening med andre personer, og det vil sige, at for at være i forening med andre personer skal man altså gå med andre end sig selv. Det vil sige, at hvis fru Anne Baastrup går alene ned ad Nørrebrogade maskeret, så er det lovligt.
Hvis fru Anne Baastrup går sammen med mig, så er det ulovligt, medmindre det tjener et anerkendelsesværdigt formål, og det vil det selvfølgelig være, hvis det var sammen med mig.
Det medgiver jeg gerne.
Nej, det gør vi da ikke.
Det er da heller ikke det, vi lægger op til her.
Her bliver der klart og tydeligt, hvis det her bliver vedtaget, fastsat i den danske lovgivning, vedtaget af et flertal i Folketinget, at det i sig selv at maskere sig og færdes maskeret på offentligt sted i forening med andre, det er ulovligt - det vil stå i loven - medmindre det tjener et anerkendelsesværdigt formål. Og hvis politiet så anholder en, der begår en lovovertrædelse, så er det vel ikke en forebyggende anholdelse.
Det er da ligesom, når politiet anholder en, der kører beruset; det er da rimeligt nok.
Det står i loven, at det må man ikke.