runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Erik Christensen (RV), 2006-03-30:
Der er jo ikke så langt fra gråd og til glæde, og der er heller ikke ret langt fra glæde og til vrede.
Jeg fik ikke rigtig svar på det, jeg spurgte om.
Jeg var interesseret i at vide, om de to familier havde lige stor glæde af regeringens stop for boligbeskatningen.
At fifle kan man jo gøre på mange måder.
Man kan også fifle, ved at man laver gennemsnitsberegninger.
Ordførerens tale om, at befolkningen i gennemsnit har fået skattelettelser på 18.000 kr., kan også være at fifle, for det betyder jo, at nogle har fået det dobbelte, og nogle stort set ingenting har fået.
Peter Christensen (V), 2006-03-30:
Jeg er lidt optaget af, hvor faste Socialdemokratiet egentlig er i afvisningen af SF's beslutningsforslag.
For der er ingen tvivl om, at hvis Socialdemokratiet skulle komme til regeringsmagten, ville det være i en situation, hvor det ville være dybt afhængigt af SF.
Hr. Henrik Sass Larsen hænger lidt sin kasket på den knage, der hedder: Vi bygger nogle boliger, så falder priserne her i København.
Hvis det skulle lykkes fru Ritt Bjerregaard om 5-10 år at få bygget nogle boliger, er der jo ingen tvivl om, at det ikke engang modsvarer det yderligere træk, der er på boligmarkedet.
Så det vil næppe reducere boligpriserne overhovedet.
Så er mit spørgsmål: Hvis det ikke virker, hvis det ikke er tilstrækkeligt at bygge nye boliger, hvad vil Socialdemokratiet så gøre for at sænke priserne?
Per Clausen (EL), 2006-03-30:
Jeg tror nok, at vi på et eller andet tidspunkt bliver nødt til lidt grundigere at få undersøgt det, som både hr. Kim Andersen og hr. Henrik Sass Larsen siger om det der med det historiske perspektiv.
Jeg er alligevel en lille smule overrasket over, at hr. Henrik Sass Larsen mener, at beskatningen af de her arbejdsfrie indkomster er på plads.
For det er mit klare indtryk, at hvis vi kigger på beskatningen af private boliger, så er den lige præcis ikke på plads.
Det er sådan – det må hr. Henrik Sass Larsen også have hørt om – at når man som folketingsmedlem flytter til København eller får brug for en lejlighed i København, så betragtes man jo ikke som udstyret med nogen særlig stor økonomisk sans, hvis man vælger at bo til leje i stedet for at købe en bolig.
Så noget tyder altså på, at der her er nogle arbejdsfrie indkomster, som folketingsmedlemmer er bekendte med.
Henrik Sass Larsen (S), 2006-03-30:
Allerførst i forbindelse med ejendomsbeskatningen: Nu er det sådan, at den fremtidige gevinst af en bolig jo bliver beskattet i dag som følge af den beskatningsform, man i tidernes morgen nu engang har vedtaget, altså ejendomsværdiskat og grundskyld.
Man skal også kigge på det her over et lidt længere forløb, ikke kun når der er en højkonjunktur.
Man kan jo lave nogle tilbageskrivningsmodeller, som viser, at hvis man satte 500.000 kr. i aktier og 500.000 kr. i obligationer og 500.000 kr. i fast ejendom i 1980 og derefter så 30 år frem, hvad kunne da bedst betale sig?
Så er det ikke nødvendigvis sikkert, at det ville være det bedste at sætte dem i boliger.
Tværtimod, viser de fleste beregninger faktisk.
Det er nu engang den beskatningsform, som man har valgt herhjemme, og vi har ingen intentioner om at inddrage yderligere midler i form af at lave en avancebeskatning derudover.
Per Clausen (EL), 2006-03-30:
Jeg håber så, at hr. Henrik Sass Larsen er i stand til at vende tilbage til dagens emne.
Jeg vil i hvert fald bestræbe mig for at holde mig inden for det.
Jeg vil stille hr. Henrik Sass Larsen et spørgsmål, for jeg er sådan set enig i det socialdemokratiske synspunkt om, at det bare at lade værdistigninger på fast ejendom og lejligheder føre til, at man umiddelbart bliver beskattet højere, ikke er nogen god model.
Men jeg vil spørge hr. Henrik Sass Larsen, om vi så ikke står tilbage med det problem, at de her værdistigninger faktisk fører til, at der bliver realiseret meget store beløb, som kan bruges til forbrug – det er arbejdsfrie indkomster.
Er det ikke interessant ud fra et socialdemokratisk synspunkt at sikre, at det, der bliver realiseret som arbejdsfrie indkomster, faktisk bliver beskattet?
Skal jeg forstå hr. Henrik Sass Larsens synspunkt sådan, at det er Socialdemokraternes opfattelse, at skattepolitikken skal bruges til at øge forskellen mellem folk med lønindkomster og folk, der er på overførselsindkomster?
Jacob Jensen (V), 2006-03-30:
Jeg giver igen muligheden for at give plads til, at der kan blive fremlagt en klar definition på et skattehul.
Jeg synes, det er lidt fattigt, at der ikke bliver givet klart udtryk for, hvad et skattehul er.
Hvordan ser den definition ud?
Det vil jeg gerne vide, sådan at jeg og alle andre, som følger den her debat, og i det hele taget befolkningen ved, hvilken skattepolitik Socialdemokraterne egentlig ønsker at føre.
For det er det, vi ikke ved.
Vi ved jo ikke, hvor Socialdemokraterne agter at sætte skatten i vejret med argumentet om, at man vil lukke et skattehul.
Jeg synes, at jeg vil kræve et klart svar fra finansordføreren: Hvad er definitionen på et skattehul ifølge den socialdemokratiske ordfører?
Og hvor vil man sætte skatten op med det argument?
Henrik Sass Larsen (S), 2006-03-30:
Det er jo vældigt, hvad repræsentanten fra Venstre synes at mene jeg skulle gøre.
Men jeg vil bare sige det således, at hver eneste gang vi får øje på et skattehul eller en skattefidus, vil vi fremlægge det, og så vil vi sige, at det vil indgå til finansiering af en skattereform eller til at nedsætte indkomstskatterne direkte – hver eneste gang.
Nu er det med loft over pensionsindbetalinger ikke nogen lille sag.
Det er det ikke, det vil jeg godt understrege.
Faktisk sker der det i øjeblikket, at det giver i omegnen af ganske mange milliarder i tabt skatteprovenu, at folk indbetaler over 100.000 kr. på pensionsindbetalinger om året, hvilket gør, at det her i væsentligt omfang vil være med til at kunne finansiere en skattereform, hvor man kunne nedsætte noget skat på arbejde.
Så med det forslag og ... Lyser den røde lampe ikke?
Jacob Jensen (V), 2006-03-30:
Nu kan jeg forstå på den offentlige debat, at Socialdemokraterne leder efter plads til at fremlægge noget af deres politik, og jeg synes, at anledningen her er meget passende til, at finansordføreren kan komme med et par klare eksempler på, hvordan den socialdemokratiske skattepolitik så er.
Jeg synes, det er lidt fattigt, at der, når hr. Henrik Sass Larsen får muligheden for at komme med nogle eksempler, kommer med en klar definition af, hvordan S definerer et såkaldt skattehul, så kommer et enkelt eksempel, som netop er, at man ikke længere må indbetale på en pensionsopsparing.
Det er en klar lovhjemmel, vi har i dag, men jeg kan forstå, at det pludselig skal opfattes som værende en skattefidus.
Dermed åbner Socialdemokraterne en ladeport for, hvordan man med argumentationen om at ville lukke skattehuller derved kan sætte skatten i vejret.
Så jeg synes godt, at hr. Henrik Sass Larsen kunne komme med et par enkelte eksempler ud over det ene, der nu er kommet her i dag.
Henrik Sass Larsen (S), 2006-03-30:
Man skal være så hjertelig velkommen, det skal ikke være det.
Vi vil ikke føre blokpolitik.
Med hensyn til finansieringen vil jeg ikke stå her og komme med en komplet finansiering af en skattereform, sådan spiller klaveret ikke.
Vi har også taget ved lære af de tidligere skattereformer, vi har fremlagt, hvor der har været fuld finansiering.
Der vil man kunne se inspiration her og der til at sige, at det kunne være den ene vej, det kunne være den anden vej; der er et hav af gode ideer.
Det er der såmænd også fra Velfærdskommissionen.
Det er alle mulige i samfundet, der har bidraget til at komme med gode ideer til, hvordan det her skal skrues sammen.
Det, der er vores præmis, hvis vi skal ind og diskutere skattereform, er at have nogle principper klar, og at der er den fornødne politiske vilje til det.
Vi kommer ikke igen med et fuldt gennemarbejdet, detaljeret forslag om, hvordan finansiering af et skattereformforslag skal se ud.
Det må bero på nogle forhandlinger, hvor præmissen for, at der kan komme en skattereform, er, at der er et bredt flertal i Folketinget.
Mikkel Dencker (DF), 2006-03-30:
Det lød alt sammen meget godt.
Jeg fik bare ikke svar på det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte om, hvor finansieringen skal komme fra.
Men jeg glæder mig over, at Dansk Folkeparti vil blive inviteret med til forhandlingerne, når valget er vundet.
Henrik Sass Larsen (S), 2006-03-30:
Man vil blive inviteret til at deltage i en skattereform.
Det skal slet ikke være det.
Men vi har i den forgangne periode fremlagt to-tre forskellige forslag til skattereformer, som alle sammen kan udgøre et idégrundlag for at sige, hvor man kan lave skattereformer i skattesystemet, hvad vi konkret kan forestille os.
Det har vi ikke fået megen tak for, lad os sige det sådan.
Det synes vi ikke vi har fornemmet.
Tværtimod er vi blevet mistænkeliggjort: Hvad nu med det, og hvad nu med det?
Så vi er blevet klogere.
Vi har sagt, at hvis vi nogen sinde skal have det her igennem, skal der være en ægte vilje i Folketinget, for ellers misbruger man bare det hele til at hamre hinandens forslag op mod hinanden, og der kommer aldrig til at ske noget konstruktivt.
Derfor siger vi, at vi går ind med nogle få præmisser og siger: Det skal være socialt retfærdigt, det skal være fuldt ud finansieret, og så skal skatten på arbejdsindkomster ned.
Mikkel Dencker (DF), 2006-03-30:
Jeg hørte den socialdemokratiske skattestopordførers indledning om de her meget store og forkromede planer om en skattereform efter næste valg, når Socialdemokratiet havde vundet regeringsmagten.
De her små fedterier, som SF har fremsat i dag, var ikke nok.
Nej, vi skal have nogle store lettelser – og det lyder også godt.
Men jeg tænker bare på, hvor finansieringen skal komme fra, for man vil ikke hæve skatterne på boliger.
Det lyder også meget godt, at man ikke vil det, men hvor skal pengene så komme fra?
Der er efterhånden kun de der skattehuller og skattefiduser tilbage, som hr. Sass Larsen taler om, men som han ikke vil konkretisere.
Hvor er det så, pengene skal komme fra?
Henrik Sass Larsen (S), 2006-03-30:
Det er jo et omfattende spørgsmål.
Men jeg glemte lige at svare før.
Loft over pensionsindbetalinger på ratepensioner på 100.000 kr. har vi før peget på, det ligger åbent fremme at sige, at det vil vi lukke.
Vi mener, at der sker et misbrug i dag i meget, meget stort omfang.
Det provenu, vi får ind på det, vil vi bruge til at lave skattelettelser.
Det er et eksempel på det, og kommer der flere, kommer vi gerne med dem.
Jeg kan da give et par eksempler: Vi vil ophæve den starthjælp, som regeringen har indført for flygtninge.
Vi vil ophæve kontanthjælpsloftet, fordi vi faktisk mener, at det skaber øget ulighed og øget fattigdom i Danmark og ikke hjælper.
Vi vil generelt betragtet også i forhold til ulighed gøre meget for de mange børnefamilier, som faktisk lever under fattigdomsgrænsen i Danmark.
Her vil vi sætte målrettet ind.
Vi har en stribe af gode forslag, så det kan vi tale længe om.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2006-03-30:
Jeg må jo konstatere, at et egentligt svar får jeg ikke, andet end at jeg bliver henvist til at gå ind på internettet og kigge på en eller anden liste, som er lagt ud.
Men lad det nu være, nu står vi også over for Socialdemokratiets finanspolitiske ordfører.
Der bliver sagt, at man fuldstændig bakker op om regeringens skattestop, men man vil udfylde det mere retfærdigt.
Socialdemokraterne vil sørge for, at man bekæmper uligheden i det her samfund.
Nu har vi jo for nylig haft en debat om lighed og ulighed, og der kunne vi høre hr. Henrik Sass Larsen sige, at den svage i den ene ende af Køge ikke blev svagere af, at hr. Henrik Sass Larsens hus i den anden ende af Køge steg i værdi.
Når man umiddelbart lytter til de ord, der flyder ud af hr. Henrik Sass Larsens mund, nemlig at der er fuldstændig enighed om skattestoppet, bliver man jo glad og opstemt.
Men der er et men.
Hr. Henrik Sass Larsen taler om, at regeringen mangler nidkærhed.
Hele min grundopfattelse er, at nidkærhed er en slet egenskab, og nidkærhed har måske også, tidligere i hvert fald, ligget meget til grund for Socialdemokratiets skattepolitik.
Men når nu hr. Henrik Sass Larsen taler om, at der skal lukkes skattehuller, hvad er det så, Socialdemokratiet mener er skattehuller?
Er det kørselsfradraget, er det rentefradraget?
Hvad er det egentlig for nogen ting, som man mener er huller, og som man måske ikke selv har lukket, da man sad med regeringsmagten i 8½ år?
Poul Erik Christensen (RV), 2006-03-30:
Hr. Kim Andersens ordførertale får jo gråden frem i øjnene på en, for der er ingen tvivl om, at ordføreren virkelig er glad for skattestoppet.
Hvis jeg nu også skulle blive glad for det, kunne jeg godt tænke mig, at ordføreren lige ville illustrere et lille regneeksempel for mig, for alle har jo haft glæde af skattestoppet ifølge ordførerens tale.
Vi forestiller os en familie, der bor i et hus i Lemvig, der koster 600.000 kr., og en anden familie boende i København i en lejlighed til 2 mio. kr. Vil ordføreren fortælle mig, om disse familier også har fået lige meget ud af stoppet for ejendomsværdibeskatningen?
Line Barfod (EL), 2006-03-30:
Men her er det en ordning, som skatteministeren kommer med, og derfor er mit spørgsmål: Vil man fra Skatteministeriets side sikre, at når man går ud og laver de her ordninger for de mennesker, så får de noget rådgivning samtidig?
Ellers ender det jo i et hul nøjagtig ligesom de udmærkede regler, der er lavet om inddrivelse, hvor kontanthjælpsmodtagere ikke skal have lønindeholdelse, og hvor både skatteministeren og socialministeren siger, at det ikke er deres ansvar, at det stadig væk foregår i stort omfang.
Hvis ikke skatteministeren er ansvarlig, må der være en anden minister, der er ansvarlig for udførelsen af det lovforslag, vi står med her.
Kristian Jensen (V), 2006-03-30:
Nu skal man passe på med at skyde fra hoften i de her dage, og med diskussionen af terrorlovgivningen så skal man fra Venstres side ikke skyde noget som helst.
Hvad angår spørgsmålet om den offentlige gældsrådgivning, ville jeg næsten have følt mig en anelse skuffet, hvis ikke fru Line Barfod havde taget sit hjertebarn med ind i debatten her.
Også ligesom tidligere, når vi i Skatteministeriet har drøftet inddrivelse og gældsspørgsmål, mener jeg ikke, at det er et spørgsmål, som vi fra Skatteministeriets side skal tage os af.
Vi har lavet lovgivning på det område, fordi vi har spørgsmål her.
Såfremt man har et socialt motiveret ønske om at hjælpe folk, der er socialt udsatte, med gældsrådgivning, mener jeg, man bør tage det op i et andet regi, og ikke i den lovgivning, der ligger her.
Line Barfod (EL), 2006-03-30:
Jeg har set, at man ændrer titlen.
Jeg synes stadig væk, det ville være bedre at have reglerne dér om studiegæld, der er nogle helt specielle regler, mens inddrivelsesloven jo rummer alle de andre regler om den type gæld, som der er tale om man laver forsøgsordning for.
Jeg synes, det ville være mere naturligt også at have eftergivelsesreglerne dér, men det kan vi jo så diskutere videre i udvalgsarbejdet.
Jeg ville gerne høre, om ministeren er indstillet på, at der også bliver noget rådgivning til de her mennesker.
Altså, at man ikke kun siger, at nu laver vi den her henstandsordning og nedsatte afdrag osv., men at man faktisk også rådgiver dem med hensyn til deres private gæld og med hensyn til, hvordan de får økonomien til at hænge sammen.
Det var det ene.
Det andet er, at i høringssvaret fra SAND peges der på muligheden for, at folk, når de kommer i arbejde, får henstand i en periode, ikke kun lige den meget lille gruppe, der bliver omfattet af den her forsøgsordning, men at man generelt ser på, at kontanthjælpsmodtagere kan få henstand i en periode.
Jeg ved, at nogle kommuner har praktiseret det med rigtig gode resultater, og der vil jeg bare gerne høre, om skatteministeren sådan med et skud fra hoften mener, om det er noget, man kan overveje som en mulighed.
Kristian Jensen (V), 2006-03-30:
Jeg vil gerne sige tak for de mange pæne ord om lovforslaget.
Vi har sådan set gennem længere tid anerkendt, at gæld er et problem; bl.a. med reglerne om gældssanering og andet har vi signaleret, at vi er klar over, at folk kommer ind i nogle problemer omkring gæld, som der kan være et behov for at der bliver taget hånd om.
Med lovforslaget, der ligger her, er vi inde at kigge på reglerne for afvikling af studiegæld, som vi har følt at der har været et behov for.
Derudover har vi i forbindelse med den aftale, som regeringen indgik med Dansk Folkeparti, jo afsat 25 mio. kr. årligt til i en forsøgsperiode at lave gældslempelse eller gældseftergivelse for socialt svage grupper.
Baggrunden for, at der kommer et forsøg for disse grupper, er, at de kan være fanget i en gældsfælde, hvor den motivation, der normalt er for folk til at gå i arbejde, den økonomiske gulerod, der er ved at gå fra offentlige overførsler til at komme i arbejde, kan være væk, fordi en sådan indkomstfremgang ville blive spist op af, at vi så ville komme med vores gældsposter og kræve pengene indbetalt.
Derfor har vi valgt at lave en forsøgsordning netop på dette område for at kunne motivere nogle flere til aktivt at søge ind på arbejdsmarkedet og samtidig også kunne give dem en gulerod for at søge ind på arbejdsmarkedet.
Fru Line Barfod rejste spørgsmålet – nu kan det være, at jeg når at komme fru Line Barfod i forkøbet – om placeringen og sagde, at man godt kan sidde og undre sig over, hvorfor der i en lov, som i dag hedder lov om tilskud til afvikling af studiegæld og eftergivelse af studiegæld, skal komme et forslag ind om forsøg med eftergivelse af gæld; om det ville være naturligt, at det var her, man ledte efter sådan et forslag.
Den problemstilling har vi faktisk taget lidt højde for, idet lovforslagets § 1, stk. 1, netop går ud på at ændre titlen i studiegældsloven, sådan at det kommer til at hedde, og nu læser jeg den fulde, lidt lange titel op: Lov om ændring af lov om tilskud til afvikling af studiegæld og om eftergivelse af studiegæld.
Dermed vil man vide, at det var her, man skulle lede efter en forsøgsordning, hvis man enten som en af de socialt udsatte eller rådgiver for en af de socialt udsatte havde lyst til at vide, hvor man skulle finde forsøgsordningen henne.
Så vi har faktisk ændret titlen på lovforslaget – for nu at blive i den seriøse ende – for at tydeliggøre, at det er her, man finder forslaget.
Jeg takker for den brede opbakning, og jeg ser frem til en udvalgsbehandling, hvor jeg håber at alle, uanset om de måtte have videre ønsker, vil ende med at stemme for lovforslaget i sidste ende.
Morten Homann (SF), 2006-03-30:
Det er generelt fornuftige ændringer, der er i det her lovforslag fra skatteministeren.
SF er varm tilhænger af ordninger, som kan være med til at afvikle gæld for socialt udsatte, for det kan være et meget stort problem i forhold til at komme ud af den ulykkelige situation, man er havnet i, at man er bundet på hænder og fødder af en stor gæld.
Vi er lidt skeptiske over for, om omfanget er tilstrækkeligt, men vi synes selvfølgelig, at det klart er et skridt i den rigtige retning for at få løst det her problem.
SF har været fortaler for en reform af reglerne om studiegæld og kan støtte de initiativer, som ligger i forslaget.
Derudover har SF en række yderligere forslag og initiativer, som vi vil tage op i løbet af udvalgsarbejdet, som yderligere kan forbedre reglerne om studiegæld.
Det drejer sig i første række om at tage større hensyn til folks alder og sociale og sundhedsmæssige forhold, men i øvrigt også om at tage hensyn til det forhold, at mange på forskellig vis sparer op til pension, og at man derfor, hvis man skal have et sammenligningsgrundlag til folk på arbejdsmarkedet i øvrigt, også må tage hensyn til, at folk må sætte lidt penge til side for at spare op, til de bliver pensioneret.
Så der er en række yderligere kriterier, som vi gerne vil bringe i spil i udvalgsarbejdet, eventuelt i form af nogle ændringsforslag.
Så vi vil støtte forslaget, men håber på, at vi kan gøre det endnu bedre i løbet af udvalgsarbejdet.
Kristian Jensen (V), 2006-03-30:
De lovforslag, der fremsættes fra Skatteministeriets side, er jeg ansvarlig for, og den lov om inddrivelse, som er blevet vedtaget, er jeg naturligvis også ansvarlig for bliver administreret ud fra de hensigter, der har været med loven.
Derfor er det SKAT, der står for den praktiske udførelse, men mig, der har ansvaret for, at de kriterier, der blev lagt op for loven om inddrivelse, også bliver efterlevet.
Det er klart, hvilket forskellige undersøgelser også har tydeliggjort, at der har været for store forskelle på, hvordan man gennemførte inddrivelsen i praksis, og dermed også forskel på, hvordan borgeren blev behandlet fra kommune til kommune og fra område til område.
Det har ikke været tilfredsstillende, og det er en del af baggrunden for, at vi fra regeringens side valgte at samle inddrivelsen i SKAT, sådan at vi får et ensartet niveau og et ensartet lovgrundlag landet over.
Men når vi her har valgt at lave en model ud fra de 25 mio. kr., der er afsat i finanslovaftalen med Dansk Folkeparti, så har vi været ude på målrettet at gå efter at fjerne den hindring, der var for folk for at komme ud på arbejdsmarkedet igen, og det mener jeg at lovforslaget klart lever op til.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Jakob Axel Nielsen (KF), 2006-03-30:
Jeg fornemmer, at fru Line Barfod er enig i selve lovforslagets indhold, og det vil jeg da gerne kvittere for.
Dertil er jo så at sige, at hoveddelen af lovforslaget vedrører studiegæld, og den anden del vedrører så en forsøgsordning.
Og der kan man da sige, at den titel, som vi har givet lovforslaget oppe på tavlen, måske er mere præcis end det, der står i selve lovforslaget.
Jeg vil da ikke udelukke, at man under udvalgsarbejdet kunne finde et mere passende navn eller en tilføjelse i lighed med den, der står oppe på tavlen bagved.
Line Barfod (EL), 2006-03-30:
Jeg er helt med på, at ordføreren er stedfortræder, og derfor skal jeg ikke gå ind i indholdet af forslaget, men bare stille et rent lovteknisk spørgsmål, da jeg jo også ved, at ordføreren er jurist.
Hvis ordføreren selv skulle prøve at lede efter regler om en forsøgsordning for eftergivelse af gæld for socialt udsatte, mener ordføreren så, at det er fuldstændig oplagt at lede i lov om studiegæld, eller kunne ordføreren måske finde det en overvejelse værd at flytte denne del af forslaget over i f.eks. den nye lov om inddrivelse, hvor det måske ville være mere oplagt for folk at slå op?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2006-03-30:
Da den konservative ordfører, fru Charlotte Dyremose, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne sige følgende: Forslaget har to dele, som begge drejer sig om, at det offentlige kan eftergive gælden for personer, der ikke har mulighed for at betale den tilbage.
Fra konservativ side kan vi støtte, at der komme enklere og klarere regler for eftergivelse af studiegæld.
Vi mener naturligvis, at reglerne skal være sådan, at enhver må betale, hvad man skylder, men nogle mennesker kommer i en så umulig situation, at det ikke kan lade sig gøre, det må vi erkende.
En sådan situation kan være helt og aldeles ødelæggende for det enkelte menneske og vedkommendes fremtidsmuligheder.
Den anden del af forslaget drejer sig om at løse det problem, at for en gruppe kontanthjælpsmodtagere kan det ganske enkelt ikke betale sig at tage et arbejde, fordi de vil blive mødt med massive krav om tilbagebetaling af gæld.
I den situation finder vi det godt og fornuftigt, at der nu laves en forsøgsordning, der giver mulighed for at eftergive gælden for personer, der kommer i arbejde, vel at mærke.
Det giver jo ikke mening, hverken for det enkelte menneske eller for samfundet, at gælden skal betyde, at vedkommende i praksis er udelukket fra arbejdsmarkedet.
Vi skylder disse mennesker en reel mulighed, en reel chance, for at komme i gang og tage aktivt del på arbejdsmarkedet.
Derfor ser vi meget frem til denne forsøgsordning, som vi håber vil kunne give gode resultater til gavn for de involverede personer og for samfundet som sådan.