runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jann Sjursen (KRF), 2000-03-30:
Jeg vil gerne sige tak til regeringen for en redegørelse, som når meget vidt omkring OSCE's samlede virksomhed, en redegørelse, som vi fuldt ud kan tilslutte os fra Kristeligt Folkepartis side.
Det er det, der står på side 1 i redegørelsen: Det er i stadig højere grad gennem det civile konfliktforebyggende arbejde, at OSCE således yder sit bidrag til europæisk stabilitet og samarbejde, det, der er blevet kaldt forebyggelseskultur.
Jeg synes sådan set, at udtrykket forebyggelseskultur omkring OSCE's virksomhed, både hvad angår ministerdelen og parlamentarikerdelen, er et rigtigt udtryk for det, der sker
i OSCE, og sådan som vi fra Kristeligt Folkepartis side ser på OSCE's virksomhed.
Man kan selvfølgelig altid diskutere effektiviteten af den virksomhed, hvor langt kan man nå ikke mindst på baggrund af konsensus, men jeg vil godt understrege, at for Kristeligt Folkeparti at se er det en styrke i sig selv, at OSCE-landene mødes både på regeringsniveau og også på parlamentarikerniveau og på den måde er med til at fremme en fælles forståelse for menneskerettigheder og også for, hvad der skal til for at fremme fred og stabilitet i Europa.
På den baggrund vil jeg sige, at vi også fuldt ud kan tilslutte os det forslag til vedtagelse, som er fremsat her i dag.
Man kan selvfølgelig spørge, hvor meget det betyder, at der kommer en årlig redegørelse.
Men den årlige redegørelse, som regeringen her i dag har fremlagt, giver dog anledning til at gøre status og se på, hvor langt vi er nået inden for det samarbejde, som jeg også, som andre ordførere, mener i høj grad baserer sig på den styrke, det tillægges fra regeringernes side, og hvor der selvfølgelig kan være behov for, at parlamentarikerne så træder i karakter, som flere ordførere har været inde på.
Men det har i hvert fald den nuværende formand for parlamentarikerne forsøgt at gøre noget ved.
Det vil jeg også godt benytte lejligheden til at takke for her i dag.
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-03-30:
OSCE spiller en central rolle i den europæiske sikkerhedsstruktur i forbindelse med forebyggelse og løsning af sikkerhedskonflikter på det europæiske kontinent.
Det civile arbejde med konfliktforebyggelse er væsentligt for at skabe et klima for forebyggelse af konflikter.
Netop derfor er arbejdet i en organisation som OSCE et kernepunkt i dansk udenrigs- og sikkerhedspolitik efter radikal opfattelse.
Og i Det Radikale Venstre er vi glade for, at regeringen helhjertet støtter den indsats, der gøres fra OSCE's side, og som vi ved, at den danske regering er varm fortaler for.
Jeg tænker her først og fremmest på støtten i form af det aktive danske bidrag til organisationens operationelle og konfliktforebyggende arbejde.
Hvad angår spørgsmålet om en styrkelse af den parlamentariske forsamling, ligger også dette helt fint i tråd med den danske holdning og med den radikale holdning.
Den danske regering har gennem de seneste år arbejdet aktivt for at placere den parlamentariske forsamling mere centralt i OSCE's arbejde, end forsamlingen var oprindeligt.
På det deklaratoriske plan ses det bl.a. ved, at OSCE-topmødet i Istanbul i 1999 anerkendte den parlamentariske forsamling som en af hovedinstitutionerne i OSCE.
På det mere operationelle plan har den parlamentariske forsamling fået en række centrale og meget vigtige opgaver knyttet til overvågning af valghandlinger i forbindelse med parlamentsvalg.
Endelig er der med dansk støtte skabt mulighed for, at OSCE-parlamentarikerforsamlingens præsident deltager ved møderne i OSCE's ministertrojka.
I Det Radikale Venstre anerkender vi de bestræbelser, der gøres for at gøre internationale organisationer som OSCE mere gennemsigtige og demokratiske, og derfor støtter vi fra radikal side de bestræbelser, der går i retning af at styrke den parlamentariske forsamlings placering i OSCE-systemet.
René Skau Björnsson (S), 2000-04-04:
Der foreligger ingen beslutninger om, hvad kommissoriet skal indeholde, men jeg kan bare sige, hvad Socialdemokratiets hensigt med en eventuel lejelovsrevision er, og så er det jo op til Folketinget og ministeren, når udvalget skal nedsættes, at få sammenflikket et kommissorium, som vi alle sammen kan bakke op.
Pernille Sams (KF), 2000-04-04:
Vi står med dette her lovforslag i den prekære situation, at regeringen ønsker at udsætte gennemførelsen af sit eget regeringsgrundlag.
Umiddelbart skulle en opposition jo ikke have noget imod, at regeringen undlader at gennemføre sine egne ideer, men desværre er den del af regeringsgrundlaget, der omhandlede moderniseringen af lejeloven, og som nu skubbes langt ud i fremtiden, en af de dele, der måske kunne udvikles til et ganske afbureaukratiseret og positivt element.
Vi havde således hellere set, at regeringen havde skubbet andre dele af sin politik ud i intetheden, eksempelvis pinsepakken og de efterfølgende skatteforhøjelser, men så heldige var vi desværre ikke.
vi stiller os tvivlende over for regeringens planer om et 2-årigt udvalgsarbejde, der skal vurdere den såkaldte modererede lejefastsættelsesmodel.
det betragter vi som et unødigt langtrukkent forløb.
Men vi ser gerne, at regeringen speeder processen op, således at ekspertudvalget maksimalt skal kunne anvende 1 år til udredningsarbejdet.
Regeringen bør ikke gemme sig bag et ekspertudvalg helt frem til efter næste valg.
I relation til forslagets ændringer af boligreguleringslovens § 5, stk. 2, stiller vi os noget kritiske over for vurderingen af konsekvenserne.
Vi kan forstå på høringssvarene, at der blandt udlejerne er betydelig bekymring over, hvilke økonomiske byrder forslaget vil medføre.
Samtidig kan vi sjovt nok forstå på bemærkningerne til forslaget, at regeringen heller ikke selv ser det store behov for opstramninger i ordningen for lejefastsættelse efter forbedringer af lejemål.
Således skriver regeringen på side 11, første spalte, »at ordningen ikke indebærer større og utilsigtede forskydninger i huslejeniveauerne, og at anvendelsen af ordningen ligger i den forventede størrelsesorden.«
Vi er imod regeringens forslag om huslejenævn i alle kommuner.
Vi finder, at beslutningen om oprettelse af huslejenævn skal kunne overlades til det kommunale selvstyre.
Kommunerne må selv vurdere, om dens mængde af udlejningsejendomme kan retfærdiggøre oprettelse af et sådant nævn.
Vi kan derimod godt tilslutte os forslagets forenklinger
vedrørende betaling for fællesantennen, den øgede fleksibilitet til Grundejernes Investeringsfond m.v.
Egil Møller (DF), 2000-04-04:
Det er ikke længe siden, at erhvervslejeloven blev ændret i retning af mere fri prisdannelse og aftalefrihed parterne imellem.
Det var et rigtigt skridt mod en liberalisering.
Dette lovforslag inden for boliglovgivning er igen et eksempel på, regeringen ikke ønsker en mere liberal lovgivning, men at kludetæppet bliver forsynet med endnu flere besværlige og svært administrerbare regler.
I 1997 afgav Lejelovskommissionen sin betænkning med konkrete anbefalinger.
By- og boligministeren har ikke mod til at følge disse anbefalinger, men sylter en reel ændring mod en mere liberal lejelov ved at foreslå nedsættelse af endnu en arbejdsgruppe.
Ifølge bemærkningerne til lovforslaget
vil ministeren herefter i den kommende folketingssamling fremkomme med et nyt lovforslag, der har udgangspunkt i denne arbejdsgruppes anbefalinger.
Jeg skal på Dansk Folkepartis vegne anbefale ministeren at tage lovforslaget af bordet og i stedet præsentere Tinget for et nyt forslag i den kommende samling.
Dette lovforslag kunne herefter have et sigtemål mod en mere liberal lovgivning hen imod et frit boligmarked med forsvarlige og socialt tilpassede overgangsregler.
Forslaget om indførelse af huslejenævn er Dansk Folkeparti imod
, idet erfaringen har vist, at det er besværligt at finde det nødvendige antal personer med tilstrækkelig erfaring i lejelovgivningen.
Det burde være et krav, at formanden skal opfylde de almindelige betingelser for at kunne blive dommer.
Det vil ministeren sikkert give mig ret i.
Med hensyn til revisionen af reglerne for fællesantenner vil de foreslåede ændringer måske løse nogle problemer, men som anført i et af høringssvarene måske skabe endnu flere. Jeg kan på Dansk Folkepartis vegne ikke anbefale lovforslaget.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-04-04:
Det glæder mig da, at Socialdemokratiet ikke vil have en fritmarkedsmodel.
Den åbner jo op for, at man, når lejligheden har en vis standard, faktisk kan overgå til markedsleje, og det er efter min bedste overbevisning en fritmarkedsmodel.
Så der er en stor åbning i den modererede model, som vil føre til, at man på et eller andet tidspunkt ryger over i en fritmarkedsmodel.
Men jeg ville da gerne have, at Socialdemokratiet kunne bekræfte, at det faktisk ikke er politikken, og at man faktisk godt vil have ændret det, og at det ikke skal være en del af den modererede model.
Det synes jeg da ville være helt spændende at høre.
Kristen Touborg (SF), 2000-04-04:
Jeg vil godt bede den radikale ordfører bekræfte, at det beløb, som kommunerne skønsmæssigt får ind ved at tage de store rykkergebyrer, i forvejen er trukket i bloktilskuddet.
Det er således ikke rigtigt, at kommunerne ikke behøver at gøre det, medmindre de selv ønsker at betale regningen.
Børge Klit Johansen (KRF), 2000-04-04:
Da vores ordfører, fru Tove Videbæk, ikke kan være til stede, skal jeg prøve at sige, hvad jeg tror vi mener om denne her sag; så er der elastik og forbehold.
Jeg vil sige, at jeg har stor sympati for kommunernes restanceproblematik, og vi hører jo, at restancerne er faldet.
Så kan man spørge, om de er faldet på grund af, at vi har et økonomisk opsving, eller er de faldet på grund af, at vi har nogle uhyrlige gebyrer.
Jeg hælder til at tro, at restancerne er faldet, fordi vi har et økonomisk opsving.
Hvordan fungerer de her gebyrer?
Jeg har et meget konkret eksempel:
Jeg udfylder begge girokort og går ned i banken og siger, at det her skal tilmeldes betalingsservice.
Det bliver det, så om efteråret bliver det trukket to gange på min konto, fordi man har betalt både med girokortet og via PBS.
Så skal jeg rykke kommunen for at få pengene tilbage, og jeg kan ikke forlange et gebyr, men i hvert fald betaler jeg to gange.
I 1999 er vandet skilt fra ejendomsskatten, så nu får vi separat opkrævning på vand vedlagt to girokort.
Så jeg udfylder kun det ene, river det andet ud og tilmelder det PBS.
Det er ikke, fordi jeg ønsker at stå i restance til kommunen, men helt ærligt synes jeg ikke, at det her er rimeligt, jeg synes ikke, det er rimeligt.
Så kunne man sige, at det, det drejer sig om, jo ikke er at sørge for, at jeg betaler, hvad jeg skal, til hvem jeg skal, og når jeg skal, men at det er et spørgsmål om at give mig en erindringsmeddelelse, og det er det eneste, der skal til, for at jeg betaler.
Derfor behøver man altså ikke at straffe mig med sådan et gebyr for at få mig til at betale.
Vi har hørt mange eksempler her i dag, og jeg er sikker på, at vi kunne få en strøm af lignende eksempler.
Jeg ved, at mange i min omgangskreds har været udsat for lignende ting, og derfor synes jeg, at det bestemt er værd at kigge på, om ikke man skal tilrette den her gebyrlov som den, der gælder for erhvervslivet i øvrigt med hensyn til udskrivning af erindringsmeddelelser.
Så findes der jo udmærkede redskaber til at inddrive restancer også fra borgerne, og de redskaber har kommuner og amter meget let adgang til og skal have lov at bruge.
Annie Lunde Hansen (CD), 2000-04-04:
Dette lovforslag har fire væsentlige og overordnede elementer, og umiddelbart ser CD ikke de store problemer, hverken i forslaget, der vedrører Grundejernes Investeringsfond, eller i forslaget om indførelse af huslejenævn i alle kommuner.
Huslejenævnet giver mulighed for hurtige, nemme og billige afgørelser i de sager, som hører under nævnets område.
Og vi synes, at det yderligere er en styrke, at det også kan være muligt for mindre kommuner at gå sammen om at etablere et sådant huslejenævn.
Derimod rammer forslaget om lejefastsættelse efter det lejedes værdi for gennemgribende forbedrede lejemål efter reglerne i boligreguleringsloven ned i noget principielt, nemlig hensynet til lejerbeskyttelse kontra udlejers adgang til at indrette sin virksomhed.
Men vi skal alligevel byde velkommen til, at det nu bliver gennemgribende undersøgt i en ekspertgruppe, som skal nedsættes.
Men her har regeringen dog valgt at ændre bestemmelsen i boligreguleringslovens § 5, stk. 2, som giver udlejeren en mindre snæver mulighed for at fastsætte huslejen, når der vel at mærke er foretaget væsentlige forbedringer af lejligheden.
Fra tid til anden er ordningen imidlertid blevet misbrugt ved, at udlejeren har foretaget store, omkostningstunge forbedringer, også forbedringer og udskiftninger, som overhovedet ikke var påkrævet. Her har man altså ikke haft til hensigt at forbedre lejernes boligvilkår, men derimod kun sikre sig et højere afkast.
Lejernes væsentligt forhøjede huslejebetaling sikrer nemlig et fint afkast på investeringen.
Mon ikke disse eksempler er en del af årsagen til, at ministeren vil have netop disse regler strammet op eller præciseret, om man vil, selv om en egentlig revision af lejelovgivningen jo i øvrigt overhovedet ikke er aktuel for tiden.
Ja, vi har jo sympati for intentionerne, men mener nok alligevel, man bør undersøge disse kritikpunkter nøjere under udvalgsbehandlingen, bl.a. hvor udbredt den førnævnte fremgangsmetode egentlig er.
Med hensyn til antenner tilsigtes det for det første, at de ret komplicerede regler for betaling for fællesantenner forenkles.
Dette kan vi fuldt ud tilslutte os.
For det andet vil man udvide lejernes mulighed for at installere deres egen signalforsyning.
Her må man huske på, at en forbedret retsstilling for lejerne betyder en forringelse af udlejerens mulighed for at hævde sin ejendomsret og dermed til at bestemme, hvilke installationer der skal placeres i og måske især på ejendommen.
Omvendt må det jo også være enhvers ret at kræve mulighed for at modtage de tv- og radiosignaler, man måtte ønske, og derfor er vi i CD generelt positive over for dette forslag, da forslaget som modvægt til disse udvidede lejerrettigheder også indeholder regler, som beskytter udlejeren, eksempelvis om udlejers indsigelsesret og sikkerhedsstillelse.
Afvejningen af lejers og udlejers rettigheder over for hinanden er efter CD's opfattelse alfa og omega ved reguleringen af lejeforhold.
Generelt er vi enige i regeringens sigte med de foreslåede ændringer, men vi vil lade udvalgsarbejdet vise, om vi i sidste ende vil kunne støtte alle fire ting i lovforslaget.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-04-04:
Det synes jeg da er spændende at høre.
Vil det sige, at det ekspertudvalg, vi nu skal have, faktisk får et kommissorium, der siger, at vi i den modererede model skal fastholde den omkostningsbestemte husleje?
Dorit Myltoft (RV), 2000-04-04:
I Lejelovskommissionen fandt man ikke i enighed frem til en model for én lejelov for de private udlejningsejendomme.
De to udarbejdede modeller blev hver anbefalet af et mindretal i Lejelovskommissionen.
Derudover foreligger der i betænkningen en skitse til en model foreslået af et større mindretal.
Jeg er meget tilfreds med, at by- og boligministeren nedsætter et ekspertudvalg, som får til opgave at færdiggøre skitsen til en fuldt beskrevet model.
I Det Radikale Venstre ser vi frem til således at få et godt beskrevet grundlag med tre modeller i det videre politiske arbejde med en lejelov.
Derudover vil jeg sige, at Det Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Størst interesse blandt de involverede parter er nok knyttet til reglerne om huslejens fastsættelse for gennemgribende forbedrede lejemål.
Bestemmelsen blev indført i 1996, og siden har det i praksis vist sig, hvor de største vanskeligheder med at administrere loven er.
De foreslåede præciseringer af sondringen mellem vedligeholdelse og forbedring er således resultatet af sådanne indhentede erfaringer.
I Det Radikale Venstre er vi interesserede i, at bygninger og boliger er ordentligt vedligeholdt og løbende forbedret.
Både lejere og udlejere har en fælles interesse
heri, men selvfølgelig skal der være sammenhæng mellem pris og kvalitet.
Usmagelig spekulation i lejeboliger kan vi ikke acceptere.
Derfor skal der være regler for at sikre en lejerbeskyttelse.
Også de øvrige elementer i lovforslaget kan Det Radikale Venstre støtte.
Vi vil aktivt følge, hvilke nye opgaver Grundejernes Investeringsfond vil tage op for at være med til at sikre en god vedligeholdelse og forbedring af private udlejningsejendomme.
Kirsten Jacobsen (FRI), 2000-04-04:
Nu er jeg jo heller ikke særlig kendt for at tale utydeligt og med omsvøb, men må jeg ikke godt lige sige én ting: Man kan da spørge sig selv, hvem det er, der skal løse de boligsociale problemer i Danmark.
Er det de private udlejere, som skal give camouflerede boligtilskud til lejerne, eller er det et problem, vi skal tage os af herinde i Folketinget via en boligtilskudsordning?
Mit svar er, at de private grundejere, udlejere, har givet camoufleret boligstøtte i alt for mange år. Og må jeg så ikke godt sige: Jamen altså udbudet af lejeboliger og den dér økonomiske beregning har ikke ændret sig i de sidste 20 år.
Og hvem er det, der skal bygge de almennyttige boliger, som kan løse de boligsociale problemer?
Det er dette Folketing, som skal vedtage nogle regler om det, og det er ikke noget, landets private grundejere skal gå ud og løse.
Man kan bygge de boliger, som man måtte beslutte sig til.
Det har dette Folketing masser af gange bevist, og situationen på det område er i hvert fald ikke anderledes i dag, end den var for 25 år siden.
Jytte Andersen (S), 2000-04-04:
Først vil jeg gerne sige til hr. Keld Albrechtsen
: Regeringen lytter altid til Folketingets partier og selvfølgelig meget til de partier, som har en positiv tilgang til de forslag, vi lægger på bordet - det er klart - men jeg har klart den opfattelse, at netop fordi regeringen ikke har taget stilling til den modererede model, må det klart være en fordel for folketingets partier, at det er på regeringens ansvar, der igangsættes et analysearbejde om den modererede model uden nogen stillingtagen.
Til hr. Knud Erik Hansen vil jeg sige: I den situation, hvor vi ser 2 år frem, får vi jo et grundlag.
Vi får et grundlag i form af en gedigen analyse af den modererede model, og dertil kommer de to analyser fra Lejelovskommissionen om markedslejen og den omkostningsbestemte leje.
Det vil sige, at der bliver lagt tre modeller på Folketingets bord, og så må vi til den tid prøve at vurdere: Er det en af dem, vi gerne vil have, eller vil vi mikse noget?
Men det skal jeg jo ikke kunne sige her og nu.
Det er jo ikke sådan, at fordi man igangsætter et analysearbejde om den modererede model, forsvinder den viden, vi har om hele det øvrige felt, i havet.
Det gør den jo ikke.
Den ligger ved siden af som beslutningsgrundlag, i det øjeblik regeringen kommer tilbage til Folketinget med et bredere reformforslag.
Kirsten Jacobsen (FRI), 2000-04-04:
Egentlig synes vi jo, at det her forslag burde være overflødigt, fordi kommuner naturligvis ikke ville opføre sig som sådan rene ågerkarle, men selv om vi i Frihed 2000 respekterer det kommunale selvstyre, så er det altså under ansvar, og der er altså uendelig mange af landets kommuner, som ikke har vist sig at være det ansvar voksne.
Derfor er vi nødt til at lade være med at give dem flere pegefingre, men simpelt hen herinde i Folketinget stemme om, hvad der er ret og rimeligt.
Vi vil støtte det her forslag, og vi håber faktisk, at der er så meget fornuft i Folketingets medlemmer, at det får flertal.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-04-04:
Nu skal man jo passe på, at man ikke kommer til at lave skrækscenarier, for det må man jo ikke.
Men jeg vil da godt sige, at selv om ministeren siger, at den modererede model lå i midten, kan man godt have en lidt forskellig opfattelse af midten.
Jeg opfatter det egentlig sådan, at den kliner sig ret meget op ad fritmarkedsmodellen, for der er
flere undtagelser i den, som i den sidste ende betyder, at vi lander på en fritmarkedsmodel, og derfor er det i høj grad filosofien i den, at man lander dér.
Jeg synes egentlig, det kunne være spændende med det udvalg, men det har været lidt uklart både fra Socialdemokratiet og fra regeringen, hvad dets kommissorium helt præcist skal være.
Man kan godt forestille sig en modereret model, som kliner sig op ad den omkostningsbestemte husleje, reguleringsmodellen, og det kan da godt være, der er nogle problemer i den, som man skal tage fat på, og at det er dét, der er udgangspunktet, men jeg synes, det er uklart efter den debat, vi har haft nu.
Jeg så gerne, at regeringen kunne være med til at sige: Jamen modellen ligger ikke kun op ad midten af det, der er formuleret i Lejelovskommissionen, men er faktisk en model, som modererer noget af det, der ikke fungerer.
Og hvis der er problemer i den omkostningsbestemte leje, noget, der ikke fungerer, så kunne det være, vi skulle moderere her.
Det så jeg gerne.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-04-04:
Med en frit marked forudsættes det som regel, at der kan produceres lidt mere, således at hvis der er en overpris et sted, kan der faktisk produceres således, at man man komme ned på et niveau, hvor man kan konkurrere.
Men det kan man jo ikke på boligmarkedet.
Det er begrænset, hvad man faktisk kan producere.
Man kan ikke producere ekstra boliger i København i det omfang, der er efterspørgsel til, så derfor er markedet ikke socialt frit.
Det er begrænset i forhold til, hvad vi har af udbud af boliger, og derfor får vi de store skævheder.
Derfor er det utrolig problematisk bare at sige, at man giver lejen fri, for den bliver givet fri til et marked, som er helt skævt.
Når man snakker om de regulerede og de ikkeregulerede områder, er der jo forskel på områderne.
Hvis vi snakker om nogle markedsmekanismer, så er det jo primært i de områder, hvor der er reguleringer, der er pres på boligmarkedet.
Men det er også dér, hvor de høje stigninger kommer, hvis vi giver huslejen fri i de større byer.
Der er i kommissionen eksempler på 60-100 pct.s stigninger i forskellige områder.
Det er jo meget afhængigt af, hvor vi er henne.
Og det at snakke om et frit marked på boligområdet er jo i virkeligheden også en illusion, for vi har jo ikke et frit marked.
Vi har det jo ikke sådan, at vi bare kan producere flere boliger i bestemte områder.
Der er et begrænset antal boliger i bestemte områder, og det gør, at det er en illusion at snakke om et frit marked.
Kirsten Jacobsen (FRI), 2000-04-04:
Til hr. Keld Albrechtsen: Jeg skal bare bekræfte, at det, der står, det står.
Men så skal jeg også historisk fortælle hr. Keld Albrechtsen, at da man lavede den omkostningsbestemte leje her i huset - det var før hr. Keld Albrechtsens tid - da skulle der også komme dramatiske huslejestigninger, men det viste sig rent faktisk, at dér, hvor man lod være med at regulere, fordi man frigav nogle flere områder, fik man mindre huslejestigninger end dér, hvor man gik ind og regulerede.
Og så vil jeg i øvrigt bare fortælle hr. Keld
Albrechtsen
, at i et land, som vi ellers godt kan sammenligne os med, nemlig Norge, har man frigivet lejen over en meget kort årrække, uden at det har medført problemer.
Man gjorde det nemlig på en smart måde.
Man frigav hele landet bortset fra de fire største kommuner.
Derefter frigav man efter 2 år
de tre næste kommuner, og her i januar har man nu frigivet Oslo.
Det vil sige, at man i Norge i dag har et frit boligmarked, og det har ikke medført problemer.
Jeg er enig med hr. Keld Albrechtsen i, at det ville give huslejestigninger, men i forhold til hvad?
Hvis man i 50 m2 i København kan have en husleje på 2.000 kr. eller derunder, ja, så vil en huslejestigning på 50 pct. jo nok være dramatisk, men alligevel rimelig.