Peter Skaarup (DF), 1998-04-14:
I Dansk Folkeparti synes vi egentlig, det er lidt useriøst, at der ikke er andre, der tager ordet til et forslag som det her, for man skal jo være opmærksom på, at grundlovens § 44 siger, at indfødsret skal tildeles ved lovgivning.
Men jeg ved ikke, om de partier, der ikke tager ordet under en sådan debat, mener, at det ikke er den rigtige måde at gøre det på.
Sådan kan den adfærd, de udviser, måske tolkes.
Og dér kan man jo sætte spørgsmålstegn ved, om det reelt er en seriøs behandling, når der er fire, fem, seks partier herinde, der tilsyneladende overhovedet ikke ønsker at tage ordet.
Det synes vi ikke det er, og derfor ønsker vi at markere her fra talerstolen, hvad vores holdninger er, og så må andre partier selv tage ansvaret for, at de ikke ønsker at fremføre deres synspunkter her fra talerstolen.
Så ved jeg ikke, hvor de ellers vil fremføre dem, men det må de jo afgøre med sig selv.
I Dansk Folkeparti mener vi ikke, at grundlovens fædre havde tænkt sig, at man ved tildeling af dansk indfødsret bare skulle lade det være et samlebåndsprojekt eller en ekspeditionssag, hvor man her i Folketinget fra den ene dag til den anden skulle godkende, at der tildeles over 1.000 mennesker - plus de børn, som er med i forslaget -
dansk indfødsret.
Det forslag, vi behandler her i dag, går jo ud på, at vi kommer til at modtage over 1.000 nye danske statsborgere, og derudover kommer så næsten det samme antal børn, og det vil sige, at vi kommer op på, at over 2.000 mennesker gennem det forslag bliver danske statsborgere.
Og det er efter vores opfattelse mange mennesker og altså også efter vores opfattelse en situation, hvor man er på vej til at udskifte den danske befolkning på en måde, der ikke er rimelig.
Og det er i hvert fald slet ikke rimeligt, at det ikke bliver behandlet seriøst her i Folketinget.
Når vi har set på den tildeling af danske statsborgerskaber, der har været tidligere, har vi mærket os, at den pr. år har været på lidt over 1.000 mennesker.
I 1980-81 var det 1.224 og i 1982-83 var det 1.574, og hertil kommer så børnene.
Men når vi så når frem til 1990'erne, er det oppe på lige omkring de 3.000.
Og det er efter vores opfattelse en stor udvikling i sammensætningen af befolkningen.
Og hvad værre er: Efter vores opfattelse er der også -
det har vi kunnet konstatere under udvalgsarbejdet - personer iblandt, som ikke opfylder de kriterier, som man burde stille med hensyn til det at blive dansk statsborger.
Her tænker jeg på spørgsmålet om kriminalitet, hvor der er borgere i Danmark, der ikke følger de regler, som vi burde sætte for, hvordan man opfører sig som statsborger her i landet.
Og derfor bør man se nærmere på den del af det, og det vil vi selvfølgelig også gøre under udvalgsarbejdet. Vi mener også, at det er et problem, at man i det her lovforslag givetvis - det har vi set under behandlingen af tidligere forslag - er ude i, at der er borgere med, der ikke kan klare sig selv økonomisk, og at der er borgere med, som ikke taler det danske sprog særlig tilfredsstillende, og det gør jo også, at det er svært for dem at klare sig i samfundet fremover.
Og det viser sig nok på lidt længere sigt, at der er mennesker heriblandt, der har svært ved at finde et job, og det gør jo så, at arbejdsløshedsprocenten bliver højere, og det gør så igen, at problemerne med at klare sig selv bliver større.
Prøv at bladre engang: Det er virkelig mange mennesker, og der er navne, som mange danske statsborgere overhovedet ikke vil kunne udtale!
Og i sig selv er det efter vores opfattelse et problem, og det er med til at udvikle Danmark til et multietnisk samfund, og det er der altså mange mennesker der ikke ønsker skal ske.
Derfor synes vi, man burde skrotte det her forslag og efter en gennemgang af reglerne for det her område komme med noget bedre efter sommerferien.
For vi synes ikke, det er rimelige regler, og vi mener, at Folketinget bør gøre det bedre og leve op til de forudsætninger, der ligger i grundloven, og som er angivet i § 44, som regulerer det her.
Vi mener også, at man i forslaget burde sørge for - og det gælder generelt den behandling, som Dansk Folkeparti ønsker at give de her forslag - at de mennesker heriblandt, som givetvis bør have dansk statsborgerskab, fordi de kan klare sig selv og fuldt ud er klar til at optræde i det danske samfund, også burde have lov til at blive danske statsborgere, uden at partier som vores var nødt til at stemme imod det.
Men grunden er jo, at man stadig væk opretholder det princip at samle alle menneskene i ét lovforslag, og vi mener - og i Dansk Folkeparti har vi diskuteret det meget afgørende spørgsmål - at man skulle dele forslaget op i dem, der efter vores opfattelse opfylder kriterierne, og dem, der er kriminelle, og som derfor ikke hører hjemme her.