Thomas Adelskov (S), 2003-01-09:
At unge kan være usikre med hensyn til, hvilke job eller hvilken uddannelsesretning de skal vælge, er der sådan set ikke noget unaturligt i.
Dels skal de jo kunne danne sig et overblik over muligheder og uddannelsestilbud, dels skal de også vurdere deres egne evner og ønsker, og endelig skal de forsøge at spå lidt om fremtiden og om, hvordan deres fremtidige placering og deltagelse i det danske samfund skal være. Desværre kan vi jo konstatere, at mange unge fortsat ikke gennemfører en ungdomsuddannelse, at mange unge falder fra, at mange unge af forskellige årsager er nødt til at foretage omvalg eller fravalg, eller at de til sidst ender med at stå i praktikpladskøen.
For Socialdemokratiet er det fortsat vigtigt, at så mange som overhovedet muligt gennemfører og får en erhvervskompetencegivende uddannelse efter folkeskolen.
Vi har sat os et mål på 95 pct. af en ungdomsårgang, og igennem vores regeringsperiode er vi kommet nærmere målet, men vi er desværre ikke helt derhenne.
Efter vores opfattelse løses problemet ikke ved, som regeringen gør, at forhøje brugerbetalingen for dem, der gerne vil tage kurser og forbedre deres uddannelse på VUC, tværtimod.
Man får heller ikke flere unge igennem uddannelsessystemet ved at være passivt afventende over for det meget store praktikpladsproblem, hvor 10.000-12.000 unge mennesker står i kø.
Og man afhjælper det heller ikke ved at flirte med tanken om at nedlægge skolepraktikken, der trods alt giver mange af de praktikpladssøgende en ordentlig mulighed for at gennemføre og afslutte deres uddannelse.
Midlet er jo at give de unge ordentlige uddannelsesmuligheder, og midlet er at give de unge en bedre vejledning.
I august 2001 fremkom den tidligere SR-regering med en rapport og anbefalinger til et mere effektivt vejledningssystem for folkeskole- og ungdomsuddannelser
og for de videregående uddannelser.
På den baggrund fremsatte Socialdemokratiet et beslutningsforslag ved Folketingets åbning i oktober om et nyt vejledningssystem, et vejledningssystem, der har til formål at styrke de vejledende og vejledningen gennem en fælles vejlederuddannelse, en koordinering af vejledningen igennem grundskole- og ungdomsuddannelser og arbejdsmarkedet for alle unge under 25, en vejledning, der særlig rettes mod de unge, der har et vejledningsbehov, og at vejledningen styrkes med henblik på at forebygge frafald og lette overgangen imellem ungdomsuddannelserne.
Vi foreslog ligeledes, at der etableres
en landsdækkende vejledningsenhed for de videregående uddannelser.
Vi har glædet os over at se i regeringens lovprogram, at den også har sat denne vigtige sag på dagsordenen.
Derfor valgte vi at væbne os med tålmodighed og afvente udspillet fra ministeren.
Dette udspil er kommet, og de overordnede takter, som vi ser som sammenfaldende med vores, er meget positive.
Ja, man kan vel nærmest sige, at vi glæder os meget over at se, at regeringen har skævet overordentlig meget til vores forslag.
Jeg vil gerne slå et par principper fast for de kommende forhandlinger og understrege nogle synspunkter, som vi vil lægge vægt på i en kommende reform.
Det er vigtigt for os at slå fast, at en reform ikke gennemføres og etableres for at spare penge eller reducere indsatsen, men vi deltager meget gerne i en reform for at forbedre og udvikle vejledningsindsatsen.
Et afgørende hjørne i en ny og bedre vejledning er en fælles vejlederuddannelse, der vil give et fælles og bredere grundlag for selve vejledningen.
Vi synes måske, når vi læser lovforslagene igennem, at ministeren har været lidt uheldig med at spare selve det her med den unges egne ønsker væk i formålsparagraffen i § 1, stk. 3. Men vi tror, der er tale om en forglemmelse, eller at sætternissen har været på spil, idet forudsætningen for vejledningen naturligvis må tage udgangspunkt netop i den unges ønsker.
Vejledningen er en del af en undervisningsproces.
Vejledningen er ikke et lysbilledforedrag eller en teaterforestilling eller et eller andet større antal pjecer og pamfletter.
Vejledningen er en proces, der foregår imellem den vejledningsøgende elev og vejlederen.
Vejledning bygger
også på kendskab og gensidig tillid.
Derfor er vi også nervøse for modeller, som man eventuelt kunne forestille sig, hvor vejledningen udelukkende gennemføres af en form for rejsehold. Vi mener således ikke, at tanken om vejledningscentre eller ungdommens uddannelsesvejledning, eller hvad man nu vælger at kalde en tværsektionel kommunal vejledning, nødvendigvis forudsætter mursten.
Det kan tværtimod betyde, at man ikke gør det med mursten.
Hos Socialdemokratiet lægger vi meget vægt på, at den nye vejledningsenhed vejleder ud fra nogle fælles rammer og prioriteringer, der udspringer af lokale behov og målsætninger for vejledningen og i et tæt samarbejde imellem skoler, uddannelsesinstitutioner, kommunale beskæftigelsesafdelinger og arbejdsmarkedets parter.
Vi ønsker, at den kommende vejledningsenhed skal vejlede og være aktivt opsøgende over for alle unge indtil det 25. år, og at vejledningen skal målrettes de unge, der har de største vejledningsbehov.
Vi er ikke nødvendigvis så optaget af, om antallet af vejledningscentre ender på 50 eller på 75, men vi lægger meget mere vægt på, at der bliver tale om enheder, der er geografisk bæredygtige til at etablere et samarbejde, og at centerdannelsen kommer til at tage udgangspunkt i en geografisk enhed, der passer både til de lokale forhold og til de regionale uddannelsesinstitutioner.
Så er vi uforstående over for regeringens ønske om at erstatte det landsdækkende koordinerende videns- og erfaringsorgan R.U.E med det, vi opfatter som lidt et studiekredslignende organ kaldet nationalt tværsektorielt dialogforum.
Det er sådan set ikke, fordi Socialdemokratiet er optaget af navnet på det her nye organ, men vi mener egentlig, at ministeren skulle lytte til arbejdsmarkedets parter, der også i høringssvarene har givet udtryk for, at det er vigtigt at bevare netop de elementer af R.U.E, der omhandler koordinering og vidensopsamling, samt dets virke som erfaringscenter.
Navnet, den præcise sammensætning, betyder mindre for os.
Vi ser også positivt på regeringens forslag om at lave en internetportal og om at samle ansvaret for vejledningen for de videregående uddannelser, som vi også ganske rigtigt
har foreslået i vores beslutningsforslag.
Vi ser således frem til nogle positive, konstruktive forhandlinger, hvor vi agter at bidrage, og vi takker for regeringens lovforslag, som ligger tæt op ad vores eget beslutningsforslag, og håber, at vi under udvalgsarbejdet og i de kommende forhandlinger kan nå til en rigtig god og ny vejledningsreform til gavn for de unge, for det er derude,
den har størst effekt.