runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (FRI), 2000-05-24:
Jeg har bedt om en kort bemærkning til hr. Arne Melchior, for
i flere af de indlæg, som hr. Arne Melchior har holdt både i dag og tidligere, får hr. Arne Melchior det til at fremstå, som om det, vi diskuterer i dag, er, hvorvidt de pågældende skal have lov til at blive i Danmark eller ej.
Men det er det jo ikke.
Vi stemmer om, hvorvidt de skal have dansk statsborgerskab, og det er der jo nogle af dem, der ikke skal, f.eks. har ministeren stillet ændringsforslag om, at nogle skal tages ud, så de må jo vente.
Det kan være, de aldrig nogen sinde opnår at få det, men de får jo lov at blive i Danmark.
Det, de ikke opnår, er at blive danske statsborgere.
Ja, den ære, der hører med til at være det, men mere konkret er der så også det, at man kan få udstedt et dansk pas, og man kan få stemmeret til Folketinget.
Men de får altså lov til at blive her i landet, og det vil sige, at de har adgang til alle de sociale ydelser, vi har her i landet.
De kan stemme ved kommune- og amtsrådsvalg, de kan gå på arbejde, de kan være på sygehus, de kan få en bolig osv.
Det er altså kun statsborgerskab, de ikke får.
Vi stemmer ikke om, hvorvidt de skal ud af landet eller ej.
Må jeg så ikke sige til hr. Arne Melchiors sammenligning
mellem kørekortet og dansk statsborgerskab, at den var dog besynderlig.
Man skal opfylde nogle kriterier, så kan man få udstedt et kørekort, og på samme måde med dansk statsborgerskab.
Må jeg minde hr. Arne Melchior om, at kørekortet jo altså kan blive inddraget igen. Det mener vi ikke at dansk statsborgerskab skal kunne, og derfor er vi så grundige her ved behandlingen.
Anne Baastrup (SF), 2000-05-24:
Det er ikke nogen kritik af regeringen, at det her lovforslag er gået så hurtigt igennem.
Her er der så et flertal i Retsudvalget, der ikke kunne få den tilkendegivelse fra det yderste højre, og derfor besluttede det flertal så, at lovforslaget skulle færdigbehandles lynhurtigt.
Vi synes ikke, at det er en seriøs lovgivningsproces, der er sket i Retsudvalget, men omvendt ville det være en meget dårlig idé, at man i en agurketid skulle begynde at diskutere en eller anden form for langsommelighed i Retsudvalget omkring den her sag.
Derfor mener vi i SF, at det eneste rigtige er, at vi siger, vi hverken kan stemme for eller imod, men det er ikke nogen kritik af regeringen.
Søren Søndergaard (EL), 2000-05-24:
Jamen justitsministeren har fuldstændig ret i, at vi var positive over for en række af intentionerne i forslaget.
Og en af grundene til, at vi over for offentligheden udtalte os positivt, var jo også, at der tydeligt var lagt op til, at det var noget, der skulle diskuteres hen over sommeren.
Det var netop ikke noget, der skulle vedtages på kort tid i forhold til de principielle retspolitiske overvejelser, der er i det.
Det bliver så besluttet, at det skal det altså
alligevel, og det var på trods af, hvad der altså oprindelig var regeringens intentioner.
Det beklager vi, for det betyder
altså, at de ting ikke bliver behandlet ordentligt.
Det betyder selvfølgelig også, at når det som udgangspunkt ligger som et forslag, der skal ligge sommeren over, hvor vi har mulighed for at diskutere det, og når der i forvejen ligger en masse andre forslag, så er der grænser for, hvor meget man prioriterer og stiller spørgsmål til lige præcis det forslag.
Men hvis der er tvivl om det her, og hvis der er tvivl om, hvorvidt der overhovedet er et flertal i Retsudvalget, som ønsker at få det vedtaget nu, så synes jeg da endelig, at vi skal tage det tilbage i Retsudvalget, for så kan vi da få det afklaret.
Dorte Bennedsen (S), 2000-05-24:
Jeg må sige, at jeg er mere end forundret over at sidde og følge denne debat.
Det her forslag har, som vist også fru Anne Baastrup var inde på, været diskuteret over en række møder i Retsudvalget.
Skulle vi føre det igennem inden sommerferien, eller skulle vi ikke?
Det har der været en åben diskussion af.
På det sidste møde, vi havde, lagde jeg som socialdemokratisk mødeleder op til at spørge, om vi så skulle lade det oversomre, fordi det kan der også være argumenter for.
Nu skal jeg nok lade være med at nævne navne, for man citerer ikke på den måde fra et udvalgsmøde, men så var det, at det klart blev markeret også fra nogle af de store partier i Folketinget: Nej, lad os nu gennemføre det.
Vi var faktisk åbne for begge muligheder.
Søren Søndergaard (EL), 2000-05-24:
Der er et flertal, der har stemt for, at det her skulle gennemføres inden sommerferien.
Enhedslisten er ikke en del af det flertal og har aldrig været en del af det flertal.
Hvad Socialdemokratiet har været, ja, det må Socialdemokratiet jo selv redegøre for.
Så vil jeg i øvrigt gerne sige, at hvis der er den usikkerhed, så lad os få det tilbage i Retsudvalget.
Så lad os endelig få det tilbage i Retsudvalget, så kan vi jo se, om det flertal stadig væk eksisterer.
Annie Lunde Hansen (CD), 2000-05-24:
Fra CD's side synes vi, at der har været et godt udvalgsarbejde, og jeg må sige, at alle har vel givet, og alle har vel også fået lidt.
Derfor vil jeg gerne stille et spørgsmål til hr. Knud Erik Hansen.
Jeg kan ikke se, at det alt sammen er så negativt, og derfor vil jeg gerne spørge hr. Knud Erik Hansen, om vi ikke her får en chance for at få en bedre generel vedligeholdelse af nogle ejendomme, som måske aldrig havde fået chancen for at få den vedligeholdelse, men får det nu, fordi der nu kommer nogle huslejenævn, som er centralt styrede - forstået på den måde, at reglerne bliver ens.
Derfor synes jeg også, det er rimeligt, at vi giver de 3 år, der skal til, for at man kan se på: Hvordan har loven virket?
Har vi fået fod på de fupmoderniseringer?
Nogle siger, at fupmoderniseringer kun er et københavnerproblem.
Jeg ved det ikke, men det vil de undersøgelser vise, og jeg synes ikke, vi skal gå herfra i dag og sige, at alt det, der er foretaget vedrørende denne lov, kun er negativt.
Så vil jeg godt sige til hr. Keld Albrechtsen
Knud Erik Hansen (SF), 2000-05-24:
Man kan have forskellige udgangspunkter, men da SF var med til at vedtage bl.a. § 5, stk. 2, var udgangspunktet en dom fra Vestre Landsret, som sagde, at der var helt frit slag for disse genudlejningsmoderniseringer.
Nu har vi senere fået et andet udgangspunkt, som siger, at det ikke er tilfældet, og det synes jeg godt Socialdemokratiet kunne forholde sig til, for så er § 5, stk. 2 faktisk helt overflødig nu i modsætning til dengang, vi aftalte at indføre den.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-05-24:
Jeg vil sige, at det er ganske svært at forstå, hvad det er, regeringen laver.
Fru Lissa Mathiasen siger, at den omkostningsbestemte husleje i virkeligheden er det, Socialdemokratiet ønsker, og det passer jo også med de valgløfter, der blev givet i marts for 2 år siden.
Men derefter igangsætter man så et analysearbejde, der går ud på at bane vejen for den modererede model, som er et brud med den omkostningsbestemte husleje og en delvis liberalisering, og det må da være meget vanskeligt at forstå for folk, der lytter til det.
Jeg kan kun beklage, at regeringen har besluttet det, for det er jo rigtigt, at det var SF og Enhedslisten og regeringspartierne, der lavede loven i 1996.
Det er regeringens valg, og det er ikke noget, jeg kan gøre noget ved, men det er ikke noget, jeg har ønsket.
Sådan har det været, og resultatet er naturligvis påvirket af det valg, regeringen har truffet. Hvis man havde valgt at forhandle med Enhedslisten i stedet for, var resultatet blevet bedre, end det nu ender med at blive.
Lissa Mathiasen (S), 2000-05-24:
Så prøver vi en gang til: Jeg troede egentlig, at hr. Keld Albrechtsen meget vel kendte det, der lå tilbage fra Lejelovskommissionen, men hvis vi skal have historien med: Lejelovskommissionen kommer med to udspil.
Derudover ligger der en modereret model, en mellemmodel, der egentlig ikke er blevet lavet særlig meget uddybning af.
Det har der været et ønske om for at have alle tre modeller beskrevet.
Det er det, ministeren giver udtryk for også her i lovforslaget.
Der bliver nedsat en ekspertgruppe, der skal kigge på det.
Det, jeg så gik ind her og sagde, er, at uanset hvad der kommer derfra, er det ikke noget, vi er bundet af, det er ikke noget, vi på nogen måde har forholdt os til.
Dér har vi sagt, at vi respekterer, at ministeren nedsætter den ekspertgruppe, men vi står stadig væk fuldstændig frit den dag, vi skal have en ny lejelovsrevision.
Så det vil sige, at der er ingen binding på det.
Dernæst er jeg nødt til at sige, at der åbenbart er nogle - og så længe siden er det dog ikke, at vi havde førstebehandling af det her lovforslag - der må have glemt, hvad vores ordfører sagde ved den lejlighed.
Det blev sagt dengang, men jeg skal gerne gentage det her.
Og så vil godt sige en gang til, at det var altså SF, Enhedslisten og Socialdemokratiet, der på et tidspunkt, hvor vi så, at udviklingen kørte skævt, som ønskede, at vi indførte § 5, stk. 2. Og med det udgangspunkt er det klart, når vi så ser fra Socialdemokratiets side, at der er noget, der går ravende skævt også i den § 5, stk. 2, som vi har indført, og vi samtidig har en dyb respekt for, at det ikke er en lejelovsrevision, vi går ind i, at vi mener, det er rigtigt - jeg mener endda, det er klogt - at vi på nuværende tidspunkt går ind og siger: Hvad bør vi ændre for at undgå fupmoderniseringer, hvad bør vi ændre for at sikre, at vedligeholdelsen af ejendomme som sådan bliver sikret, hvis man vil bruge § 5, stk. 2?
Det er det, vi gør her, og derfor mener jeg, det er klogt, det er rigtigt, og det tilgodeser lejerne.
Lad os så vente med diskussionen om, hvad der skal ligge i en ny lejelov, når vi kommer til revisionen af den egentlige lejelov.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-05-24:
Jeg tror, at det var fru Lissa Mathiasens hensigt at berolige mig med hensyn til den modererede model, men i virkeligheden lykkedes det hende kun at gøre mig yderligere bekymret, fordi hun går op og understreger, at den ekspertgruppe, der nu skal arbejde med lejelovgivning, direkte skal have det med den modererede udgave som pejlepunkt, sådan forstod jeg det.
Så jeg må da indrømme, at hvis jeg havde den tvivl i forvejen, så blev den desværre noget kraftigt bestyrket, og jeg bliver så nødt til at se, hvad der kommer ud af det analysearbejde, som ministeren har sat i gang, men jeg må sige, at beroliget blev jeg ikke. Og så blev jeg selvfølgelig skuffet over svaret på mit spørgsmål om beløbet.
Det havde jeg jo håbet at vi så kunne have fået med her i sidste omgang.
Det øger altså desværre ikke mulighederne for, at Enhedslisten kan være med til det her.
Arne Melchior (CD), 2000-05-24:
Jeg skal et øjeblik vende tilbage til spørgsmålet om automatik.
Det er jo således, at Folketinget kan vedtage nogle regler, som så administrativt følges.
Der er en kollega, der har nævnt for mig som eksempel på dette, hvornår kørekort kan tildeles.
Det sætter Folketinget nogle regler for, og når så en person opfylder de regler, ja, så får vedkommende kørekort.
Og præcis på samme måde er det i sager vedrørende opnåelse af statsborgerskab. Så harcelerer hr. Skaarup over, hvad jeg ikke havde tid til.
Jeg fik jo dog antydet, at det drejer sig om, at hvis der skal gives flere oplysninger, så kommer vi ind på personfølsomme ting, som det hedder i anden forbindelse, f.eks. i forbindelse med at åbne gamle arkiver.
Der tager man en række hensyn.
Jeg synes også mange gange, de er for vidtgående, det er så en anden ting, men man tager visse hensyn.
Det er da også ganske naturligt, at man i sager af denne art tager visse hensyn, men det afgørende er, at der hele tiden står et klart flertal af Folketingets mandater bag, og så må det være i orden.
Men når man endelig taler om, hvad vi har tid til at sige eller ej, så har jeg altså ikke hørt fra de herrer Skaarup og Behnke, hvordan det forholdt sig med den kollega, den partifælle til dem, der sad her i Folketinget, efter at vedkommende havde udstået en årelang, ubetinget fængselsstraf.
Der var ikke engang nogen karenstid, ikke nogen ekstra begrænsninger.
Så snart straffen var udstået, kunne vedkommende stille op, blive valgt og tage sæde i landets lovgivende forsamling.
Den kan så også for folk, der hører debatten, læser den eller interesserer sig for sagen, godtgøre, at selv om der er enkelte, der er uenige i enkelte af de godt og vel 2.000, så er lovforslaget i sin helhed godt nok, og det er meget vigtigt at få det understreget ved denne debat.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-05-24:
Vi snakker meget om modeller, men det, der er fakta i § 5, stk. 2, er, at man går over til det lejedes værdi, og det er jo det, man tilstræber i den modererede model også, så derfor indeholder § 5, stk. 2, nogle klare elementer, som svarer til den modererede lejelovsmodel.
Og dér kunne det egentlig være meget behageligt og dejligt at få en afklaring af, hvad Socialdemokratiet vil, for man cirkler hele tiden om, hvorvidt det er en omkostningsbestemt husleje eller en markedsleje, som man vil satse på fremover. Hvis nu Socialdemokratiet klart og tydeligt her fra talerstolen vil sige, at de stadig væk synes, at lejelovgivningen skal basere sig på den omkostningsbestemte husleje, så har vi et klart tilsagn, og så kan vi få at vide, hvad Socialdemokratiet vil i fremtiden.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-05-24:
Fru Lissa Mathiasen har ret i, at det ikke er en gennemgribende lejelovsrevision, men problemet er altså, at det peger i retning af at introducere principperne fra det, man kalder den modererede model, som er et skridt i retning af liberalisering.
Jeg anerkendte i mit indlæg, at der kan være tale om en forbedring, når det gælder vedligeholdelsen, men jeg sagde samtidig, at det er en frygtelig indviklet løsning.
Og virkeligheden må vise, om det rent faktisk er en virkelig forbedring.
Det er vi i tvivl om i Enhedslisten.
Derfor støtter vi naturligvis også den enkle løsning, som er at tage § 5, stk. 2, ud af loven, og derfor stemmer vi naturligvis for det ændringsforslag, som hr. Knud Erik Hansen har stillet.
Lissa Mathiasen (S), 2000-05-24:
Det, der kalder mig på talerstolen, er de udtalelser, der kom fra hr. Keld Albrechtsen.
Jeg vil gode sige, at jeg undrer mig såre over, at hr. Keld Albrechtsen, som ved temmelig noget om boligpolitik - det tror jeg ingen vil rejse tvivl om - her kan stå og stille spørgsmål ved, om det her er en lejelovsrevision, der bliver sneget ind ad bagdøren.
Jeg tror, at hr. Keld Albrechtsen ved nærmere eftertanke er enig med Socialdemokratiet i, at det her ikke er en lejelovsrevision.
Så var der vist lidt mere, der skulle med.
Det andet, jeg undrer mig over og undrer mig meget over, er, at hr. Keld Albrechtsen med den viden, som han er i besiddelse af, overhovedet kan stille spørgsmål ved, om det her ændrer noget set i forhold til det bestående.
Det, vi må konstatere, og som i øvrigt er fælles arv og gæld, for både SF og Enhedslisten var med, da vi lavede § 5, stk. 2, i tidernes morgen i 1995,
er, at vi har måttet se, at visse udlejere ikke har kunnet dy sig for at gå ind og lave fupmoderniseringer.
Det er vi ikke enige i, det vil vi ikke være med til.
Vi vil gøre, hvad vi kan fra Socialdemokratiets side for at forhindre det fremover.
Derfor ligger der for det første nogle meget klare forbedringer i form af, at der nu bliver krævet
egentlig dokumentation i forhold til faktiske udgifter, der er afholdt i forhold til benyttelsen ved § 5, stk. 2. For det andet går man meget nøje fra ministerens side ind i det forhold - også i de svar, vi har fået, og i forhold til lovforslaget - og siger, at det netop kun er den øgede brugsværdi, der må drages i anvendelse, når det gælder prisen og udregning i forbindelse med § 5, stk. 2.
Og det sidste, som jeg synes er meget væsentligt, er, at vi ydermere med det, der ligger i ændringsforslagene her, går ind og forsikrer, at hvis der måtte være manglende vedligeholdelse på ejendommen som sådan, så skal det udbedres - og det er huslejenævnet, der stiller kravene - og det skal ske, før man har mulighed for at gøre brug af § 5, stk. 2-ordningen, og det vil sige gå ind på det lejedes værdi.
Når der så derudover i selve lovforslaget med det her bliver indført huslejenævn i alle kommuner, så har jeg altså meget svært ved at se, at man kan gå imod det, og jeg tror også, at hr. Keld Albrechtsen ved nærmere eftertanke må indrømme, at det ikke er så ringe endda.
Det er faktisk set med lejerøjne ganske godt.
Og for de udlejere, som vil det ordentligt, og som gør det ordentligt, da er det her også et ganske godt bidrag til at få tingene til at fungere på en bedre måde, end vi har set indtil nu.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-05-24:
Som det fremgår af betænkningen, så vil Enhedslisten redegøre for sin stilling her ved andenbehandlingen, og det skyldtes, at vi var og er ganske meget alvorlig i tvivl om, hvorvidt det, der er aftalt mellem CD, SF og regeringen, er en holdbar forbedring.
Derfor er jeg faktisk ikke i stand til at meddele i dag, hvordan vi endegyldigt vil stemme, men jeg kan meddele så meget, at der i hvert fald er meget, der tyder på, at vi vil undlade at stemme, for det kan ikke bestrides, at der er kommet nogle stramninger ind.
Det, der gør os betænkelige, er, at det, der aftales, i virkeligheden kan siges at være et skridt på vejen til at lempe det, som Lejelovskommissionen kaldte den modererede model, ind af bagdøren. Dertil kommer, at man nu indfører en lejefastsættelse med et helt uoverskueligt antal variabler, som der skal tages hensyn til, når huslejen fastsættes.
Der er i hvert fald mellem fem og ti variabler, og det vil gøre det meget vanskeligt for beboerne inden for de korte tidsfrister, der er fastsat, overhovedet at kunne overskue, om de skal indklage dette her.
Samtidig er der altså sket stramninger på vedligeholdelsen.
Vi mener stadig væk, at 14-dages-fristen er for kort.
Vi mener også, at der stadig væk er problemer med visse formuleringer.
Men først og fremmest ville vi ønske, at moderniseringskravet, når det gælder de små lejligheder, hæves fra 1.600 kr. til 2.500 kr.
Hvis den tilføjelse kommer med, så vil vi formentlig effektivt kunne stoppe fupmoderniseringerne i de små lejligheder.
Men det er også forudsætningen, så vidt vi kan bedømme, for, at det, der nu er under behandling, rent faktisk vil kunne få den virkning, det skal have i forhold til de små lejligheder. Men vi håber, at det i sidste runde vil være muligt at få den forbedring ind; altså at moderingseringskravet bør hæves fra 1.600 kr. til 2.500 kr. for de små lejligheder.
Og det vil selvfølgelig indgå i vores overvejelser, om der her imellem anden og tredje behandling vil opstå mulighed for at få noget sådant igennem.
Søren Søndergaard (EL), 2000-05-24:
Da jeg nævnte en af de betænkeligheder, vi havde, var jeg opmærksom på, at justitsministeren stod og snakkede og derfor ikke kunne høre, hvad jeg sagde.
Det kan justitsministeren så læse i referatet.
Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt Enhedslisten har udtalt, at dette forslag kunne vedtages umiddelbart, så vil jeg da godt bede justitsministeren om at dokumentere det.
Hvor har Enhedslisten sagt, at dette forslag kan vedtages umiddelbart?
Jeg vil sige det på den måde, at jeg mener, at justitsministeren i det her spørgsmål simpelt hen taler usandt.
Det er lodret løgn.
Det er usandt, og jeg forstår ikke, hvorfor ministeren skal stå heroppe og lyve.
Det synes jeg ikke er særlig pænt.
Frank Jensen (S), 2000-05-24:
Det er en voldsom entusiasme, Enhedslistens ordfører lægger i sagen lige nu på det proceduremæssige.
Det kan undre en, når Enhedslisten ikke fandt, at det var nødvendigt at være her ved førstebehandlingen af forslaget. Jeg har tidligere rejst spørgsmålet om, hvad det er, der har gjort, at Enhedslisten fra at have udtalt sig til verdenspressen om, at det var et godt lovforslag, og det kunne vedtages umiddelbart, og man møder ikke op ved førstebehandlingen, nu kommer ved anden behandling, hvor man så ikke forholder sig til det, der er i lovforslaget, men begynder at forholde sig til proceduren.
Det kan undre.
Det synes jeg ikke plejer at kendetegne Enhedslistens meget store flid i øvrigt i lovgivningsprocessen her i Tinget.
Nuvel, kunne hr. Søren Søndergaard, når hr. Søren Søndergaard måske kunne få ordet en ekstra gang, sige, hvad det er for en betænkelighed, der knytter sig til det indholdsmæssige, for jeg har ikke hørt det endnu.
Jeg har ikke kunne se andet end en masse roser i offentligheden.
Jeg har ikke kunnet høre noget ved førstebehandlingen, al den stund der ikke var nogen her, og her under andenbehandlingen har hr. Søren Søndergaard kun holdt sig til proceduren.
Lissa Mathiasen (S), 2000-05-24:
Ja, jeg bliver såmænd mere og mere forundret over det, jeg hører fra hr. Keld Albrechtsen.
Når man nu kan påstå her til sidst, at det, der ligger her, er at introducere principperne for den modererede model i forhold til det, Lejelovskommissionen kom med, så er der intet belæg for det.
§ 5, stk. 2, blev sat ind i 1995, fordi vi så en lejeudvikling, som vi ikke ønskede, og som vi var enige om - SF, Enhedslisten og Socialdemokratiet imellem - at den ville vi ikke acceptere, men det har da intet at gøre med, at vi hermed introducerer den modererede model.
Jeg vil godt slå det meget firkantet fast: Nu bliver der nedsat en ekspertgruppe, der skal prøve at kigge på den modererede model.
Det er ministerens beslutning.
Det sagde vi også i forbindelse med førstebehandlingen.
Når vi på et tidspunkt skal til at kigge på en egentlig lejelovsrevision, er vi frit stillede over for, hvad der overhovedet måtte komme ud af den ekspertgruppe.
Vi starter forfra i diskussionen om, hvordan en ny lejelov skal se ud.
Der er intet i det her, der overhovedet kan give belæg for at sige, at vi her er låst i forhold til en kommende lejelovsrevision.
Og så vil jeg sige til det sidste spørgsmål, som hr. Keld Albrechtsen stillede, at det giver vel sig selv, eftersom vi støtter lovforslaget, som det ligger med de stillede ændringsforslag fra ministerens side, så det kan vi ikke.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-05-24:
Jeg må sige, at jeg synes nu ikke kun, jeg var negativ.
Jeg synes faktisk, jeg klart sagde, at de ændringer, der er lavet, også indeholder forbedringer, og at det er baggrunden for, at vi godt vil støtte forslaget i den sidste ende.
Alternativet er jo, at vi falder tilbage til noget, som er dårligere, og vi synes faktisk, der er nogle markante forbedringer.
Vi har undervejs diskuteret det, som Enhedslisten har påpeget med hensyn til de små lejligheder.
Vi har stor bekymring for, at man stadig vil se fupmoderniseringer af små lejligheder uanset de bestemmelser, der nu indføres, og vi ville gerne have grænsen hævet.
Det har der ikke kunnet blive enighed om, men vi anerkender, at vi har forhandlet os frem til noget, der indeholder nogle forbedringer, og det er derfor, vi i sidste ende støtter forslaget, selv om vi godt kunne have ønsket os nogle meget kraftigere forbedringer.