runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2004-06-03:
Jeg har jo tidligere forstået på De Radikale, at man, når der efter et valg er kommet et nyt flertal i Folketinget, vil afskaffe starthjælpen.
Det synes jeg jo er fint.
Vil De Radikale også være med til at ændre på dette, når vi har fået et nyt folketingsflertal, så vi ikke, som vi nu hører fra Rådet for Socialt Udsatte og andre, skal opleve børnefamilier, der reelt lever i fattigdom og ikke har råd til at købe tøj til børnene?
Marianne Jelved (RV), 2004-06-03:
Vi står ved de aftaler, vi har indgået også om det med loftet
Sagen er jo, at der er nogle samspilsproblemer, som gør, at det er utrolig vanskeligt for sådan en familie at få foden indenfor på arbejdsmarkedet.
Så i stedet for at ændre på de forhold, som fru Line Barfod gør rede for, vil vi ved at ændre skattesystemet meget markant sikre, at de pågældende familier kan gå ud og få et arbejde.
Så er vi ude over det problem og har skabt en meget mere meningsfuld tilværelse.
Det er det, det handler om.
Line Barfod (EL), 2004-06-03:
Nu har man, jeg ved ikke hvor længe, forsøgt at sige, at man skal skaffe arbejde, at det er synd for dem, der ikke kan komme i arbejde.
Derfor har man skåret i deres ydelser, så de havde endnu mindre at leve for.
Det, jeg sådan set spørger om, er: Indtil den arbejdsplads en dag er der til dem, mener Det Radikale Venstre så virkelig, at den vej, man skal gå, er, at man skærer på dem, der i forvejen har allermindst?
Mener Det Radikale Venstre virkelig, at vi i Danmark skal have forhold, hvor børnefamilierne, hver gang de skal bruge tøj til deres børn, er nødt til at gå ned til kommunen og stå med hatten i hånden og søge om ekstra hjælp, er nødt til at gå ud og søge private fonde osv., hvis de bare får den mindste smule ekstra udgifter, f.eks. til vintersko eller andet til deres børn?
Er det den situation, Det Radikale Venstre ønsker vi skal have i Danmark?
Marianne Jelved (RV), 2004-06-03:
Der er faktisk mange familier, som er i arbejde, der må leve for den indkomst, som to kontanthjælpsmodtagere med to børn har.
Derfor er det ikke løsningen i sig selv at gøre det, fru Line Barfod ønsker.
Vi skal ændre meget radikalt ved nogle af de systemer, vi har, og det, Det Radikale Venstre vil slås for, til det bliver gennemført, og så bliver det gennemført, er en markant ændring af skatten på arbejde.
Det vil vi meget gerne drøfte med Enhedslisten efterfølgende.
Ole Sohn (SF), 2004-06-03:
Jeg var meget glad for den tale, fru Marianne Jelved holdt tidligere, kritikken af her og nu-regeringen og også det fremtidsperspektiv, som Det Radikale Venstre ligesom SF lægger meget vægt på at vi forbereder.
Derfor er jeg lidt bekymret for Det Radikale Venstres skattestop, som jo i virkeligheden går ud på at lade her og nu-regeringen bestemme det skattetryk, den kommende regering skal agere ud fra.
Så er mit spørgsmål: Har Det Radikale Venstre indregnet penge til investering i forskning, hvor vi skal bruge 6 mia. kr. i de kommende 6 år, altså frem til 2010, for at komme op på 1 pct. af bruttonationalproduktet til forskning?
Milliardinvesteringerne til uddannelse og efteruddannelse, genopretning af ulandsbistanden, forbedring af folkeskolen, de nødvendige investeringer, som både Det Radikale Venstre og SF er enige i, har Det Radikale Venstre indregnet finansieringen af det i de kommende 6 år, sådan at vi kan nå målene frem til 2010, samtidig med at vi afvikler gælden, som ikke bliver afviklet under den nuværende regering, og samtidig med at vi laver en skattereform, som sænker beskatningen af arbejdsindkomst?
Marianne Jelved (RV), 2004-06-03:
Når man laver ændringer - reform- og strukturændringer, vil jeg foretrække at kalde dem - f.eks. i skattesystemet, så er det jo ikke ensbetydende med, at det er skattelettelser.
Der skal noget med for at få tingene til at hænge sammen, så man kan lave de temmelig store omlægninger for at ændre strukturen.
Det er det ene, jeg gerne vil sige.
Det andet er, at når vi er gået ind på at skabe et intelligent skattestop, så er det, fordi vi gerne vil sige til vælgerne, at det ikke er en målsætning for Det Radikale Venstre at løse opgaverne, som vi står over for, ved at hæve skatterne.
Når vi taler om skattestop, er det ud fra den betragtning, at når vi laver omlægninger og ændrer strukturen, måden, vi opkræver indtægter på, så gør vi det ikke for at øge provenuet, men for at få systemet til at fungere bedre og være med til at skabe nogle løsninger.
Det er klart, at vi så står over for en masse udfordringer, som hr. Ole Sohn har nævnt, og som jeg for så vidt principielt er enig i, og vi må jo så finde svar på, hvordan vi løser dem i en sammenhæng, der kan fungere.
Ole Sohn (SF), 2004-06-03:
Hvis ulykken er ude og den nuværende regering fortsætter endnu en 4-års-periode, hvor statsministeren har meddelt, at han står fundamentalistisk fast på en fortsættelse af skattestoppet også i en eventuel kommende valgperiode under VK-regeringen, og hvis der bliver ødet flere penge væk til ufinansierede skattelettelser, så står vi jo i en katastrofal situation om 4-5 år, når en anden regering tager over, for så er der simpelt hen ikke et skatteprovenu, der er tilstrækkeligt til at fortsætte de investeringer i forskning, uddannelse, ulandsbistand, folkeskole, som Det Radikale Venstre har som mærkesager, og som SF har som mærkesager.
Så er spørgsmålet: Er det klogt at blive ved med at lade en her og nu-regering bestemme det skatteprovenu, som den kommende regering skal bruge for at foretage investeringerne i fremtiden, som åbenlyst ikke foretages under den nuværende regering?
Marianne Jelved (RV), 2004-06-03:
Nu er det anden gang, en af de borgerlige spørgere henviser til tallet godt 4 mia. kr.
Vi har undersøgt meget nøjagtigt, hvad vores ændringer, som jeg har gjort rede for her, koster.
De koster i størrelsesordenen 240 mio. kr.
Det er bare lige for at sætte det på plads.
Vi ønsker ikke at ændre de facto-begrebet.
Vi mener, at det begreb, som VK-regeringen gennemførte med Dansk Folkeparti med beskyttelsesstatus, svarer til de facto-begrebet.
Det gør ingen forskel for os, vi ønsker ikke at ændre de facto-begrebet, vi beholder gerne det andet.
Udlændingeprocedurerne har vi ikke nogen planer om at ændre.
Vi overvejer, om der skal sidde fem i Flygtningenævnet, eller om det skal blive ved med at være tre, men det er ikke afgørende for os.
Det tidligere tilknytningskrav drejede sig om et tilknytningskrav for udlændinge, ikke flygtninge og ikke statsborgere, og det drejede sig om, at tilknytningskravet skulle være mindst lige så stort til Danmark, som til ægtefællens hjemland.
Det har ikke noget som helst at gøre med, at man gør forskel på danskere og andre.
Der er ingen forskelsbehandling i grundlovens forstand eller i anden forstand.
Det tilknytningskrav har vi ikke noget imod at stå ved og også have, efter at VK-regeringen er gået af ved næste valg.
Jeg synes, hr. Ole Sohn skulle notere, hvad det var, jeg sagde i min tale: Det Radikale Venstre ønsker en anden regering, og det er det, vi arbejder på, og vi gør os temmelig meget umage med at sandsynliggøre, at det kan lade sig gøre.
Vi tror ikke, den nuværende regering er i stand til at løfte den opgave, som handler om bl.a. at få reduceret gælden betragteligt, hvilket SF også er tilhænger af og har det partis bud på.
Det er det første, der skal ske. Vi tager ikke sorgerne på forskud.
Jamen det er meget, meget enkelt.
Vi ønsker at ændre fire ting: Starthjælpen, 7 år for at opnå permanent opholdstilladelse skal ikke være 7 år, men færre år, det forhandler vi med Socialdemokratiet, tilknytningskravet, som det er defineret for statsborgere, og den fjerde ting er, at vi ønsker - og det hører ind under 24-års-reglen, men det hører også med under punkt 4 - at få EU-regler.
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Det er interessant nok, at man vil ændre 24-års-reglen til en 21-års-regel og så samtidig fjerne retsforbeholdet, for det må jeg forstå er det, der sådan er underliggende i fru Marianne Jelveds statement her.
Det gør det jo så umuligt at opretholde 10 års udelukkelse fra ægtefællesammenføring ved vold mod tidligere ægtefælle.
For det første: Hvordan har fru Marianne Jelved det med det?
Og for det andet: De fire krav, som fru Marianne Jelved har fremlagt her, hvor hårdt vil Det Radikale Venstre stå på dem i forhandlingerne om en regeringsdannelse med Socialdemokraterne?
Marianne Jelved (RV), 2004-06-03:
Jeg ved ikke, hvad det var for et retskrav, hr. Jens Rohde talte om.
Nu skal der ikke være nogen misforståelser overhovedet omkring det her.
Starthjælpen og 7-års-reglen: Det er klart, hvad det drejer sig om.
Tilknytningskravet og EU-regler: De EU-regler forhindrer ikke reglen om udelukkelse i 10 år af en voldelig ægtemand.
Det må jo komme an på en prøve.
Hvor hårdt vil vi stå på det her?
Jamen det er Det Radikale Venstres politik, og vi vil forfægte vores politik alt, hvad vi overhovedet kan.
Og hr. Jens Rohde kan være glad over, at det ikke er hr. Jens Rohde, der skal i clinch med os.
Kristian Jensen (V), 2004-06-03:
Lad os nu vende tilbage til det spørgsmål, som hr. Jens Rohde netop har stillet.
Fru Marianne Jelved siger, at der er fire krav.
Er det fire ultimative krav for en regeringsdannelse?
Vil Det Radikale Venstre tage konsekvensen af Det Radikale Venstres politik, hvis det er sådan, at det ikke bliver i den kommende regering, hvis uheldet skulle være ude og flertallet skulle skifte efter et folketingsvalg, vil Det Radikale Venstre så tage konsekvensen af politikken og undlade at støtte en regering, der ikke kunne føre en sådan politik, som Det Radikale Venstre lægger frem?
Marianne Jelved (RV), 2004-06-03:
Skal det forstås på den måde, at Venstre i påkommende tilfælde er parat til at acceptere Det Radikale Venstres politik på det område?
For så kan vi begynde at snakke om det.
Kristian Jensen (V), 2004-06-03:
Det er ofte, der bliver sagt sådan her i Folketingssalen: Jeg fik jo slet ikke svar på mit spørgsmål.
Men denne her gang tror jeg, det er lysende klart for alle, at det fik jeg faktisk ikke.
Og nu ved jeg godt, at det her hedder korte bemærkninger, det hedder ikke spørgsmål og svar, men det er trods alt en tradition, som jeg er ret sikker på at fru Marianne Jelved med sin anciennitet i Folketinget er klar over, at når der bliver stillet konkrete spørgsmål, så forsøger man i det mindste at lade, som om man svarer på dem. Nu kan jeg se, at forårsdepressionen letter endnu mere.
Det glæder mig.
Det kan måske være, at fru Marianne Jelved bliver så glad, at hun direkte vil svare på mit spørgsmål: Er det et ultimativt krav for Det Radikale Venstre, at de her fire ting bliver gennemført i en kommende regering, hvis uheldet skulle være ude og flertallet skifter?
Og vil Det Radikale Venstre tage konsekvensen af sin politik, såfremt det ikke bliver indeholdt i en kommende regering?
Marianne Jelved (RV), 2004-06-03:
For det første kan hr. Kristian Jensen og alle andre, herunder alle vælgerne, være fuldstændig sikker på, at Det Radikale Venstre forfægter den politik, vi går til valg på.
Vi vil bruge al vores kraft, og jo flere mandater, vi får, jo større er vores kraft til at komme igennem med vores politik.
Det er det, hele strategien går ud på, det vil jeg gerne afsløre.
Jeg kan ikke svare på sidste del af hr. Kristian Jensens spørgsmål, før jeg får svar på, om det er et tilbud fra Venstre, fordi det giver os en mulighed for at arbejde endnu mere ihærdigt for at få vores ting igennem, hvis vi har mulighed for at handle med Venstre også.
Det synes jeg ville være interessant.
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Man kan sige, at der i hvert fald kom et meget klart svar fra fru Marianne Jelved før, nemlig at det, vi vil, også er det, der bliver gennemført i en SR-regering, underforstået, at det, Det Radikale Venstre vil, også er det, der bliver gennemført. Så synes jeg, vi skal prøve at kigge lidt på udlændingepolitikken, som fru Line Barfod jo også tog op.
Se, regeringens stramninger i udlændingepolitikken har jo givet et pusterum i de offentlige finanser på godt 4,3 mia. kr. Hvordan vil Det Radikale Venstre finansiere omkostningen ved at føre udlændingepolitikken tilbage til fra før valget
, hvis det er det, man vil, og hvad er det så konkret, Det Radikale Venstre vil ændre i udlændingepolitikken?
For vi må forstå, at det, som Det Radikale Venstre vil, også er det, der bliver resultatet af en kommende SR-regering.
Margrethe Vestager (RV), 2004-06-03:
Også her får vi at vide, at man kommer med initiativer, at man har anvist veje.
Men så falder talen straks på SR-samarbejdet og på det kommende SR-samarbejde.
Vi tager det selvfølgelig meget positivt op, at regeringspartierne på den måde føler sig truet af et kommende SR-samarbejde, vi ser det hellere før end siden.
Men kunne fru Pia Christmas-Møller ikke komme lidt tættere på, hvad det er man forestiller sig af yderligere strukturelle tiltag på arbejdsmarkedet, altså ud over integration, hurtigere uddannelse og så et eller andet sådan lidt diffust i forhold til tilbagetrækning?
Aage Frandsen (SF), 2004-06-03:
I forrige folketingssamling fremsatte Dansk Folkeparti et beslutningsforslag om, at det ikke skulle være muligt at lukke sygehuse.
Nu går jeg så ud fra, at Dansk Folkeparti i de forhandlinger, der har været, ikke kun har skrevet under, som man har tilbudt at gøre, men selvfølgelig også har sørget for at få det, som var intentionen i beslutningsforslaget, realiseret, nemlig at man ikke med de nye regioner nu kan gå i gang med at lukke sygehuse.
Jeg vil gerne have en bekræftelse af hr. Kristian
Thulesen Dahl på, at sådan en del af aftalen foreligger.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-03:
Det skal altså forstås sådan, at den oplysning, vi tidligere har fået fra økonomi- og erhvervsministeren om, at det er ejerforeningen, der overtager alle fællesarealer, fælleslokaler, var forkert, og at det stadig væk vil være sådan, at det er lejerne, der har de lokaler, som de nu er i?
Det er meget overraskende nyt for mig, og det vil jeg selvfølgelig bede om at vi får belyst inden en eventuel vedtagelse i morgen.
For jeg kan bare sige til fru Pia Christmas-Møller, at det, der står i bilagene, altså er krystalklart, nemlig at fra dag et, når den første lejlighed er udstykket, så er det ejerforeningens ejendom, og det er ejerforeningen, der så beslutter anvendelsen af lokalerne, ikke lejerne.
De må bede ejerforeningen, om de så eventuelt kan beholde nogle af lokalerne, og det er op til ejerforeningen.
Det er altså det, vi har fået at vide.
Det er derfor, jeg rejser problemet, for jeg synes, det er et forfærdeligt problem, som kan give anledning til en frygtelig splittelse
og kaos i sådan en afdeling
Og det vil selvfølgelig være dybt ubehageligt for de pensionister eller den beboerforening, som det går ud over.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-06-03:
I forhold til det med privatiseringer har vi faktisk oplevet her den sidste uge, at Venstre, det var beskæftigelsesministeren, har været ude med det synspunkt, at man skulle have større enheder, for at det var nemmere for private at byde sig ind, og vi gik prompte ud og sagde klart og offentligt, så der ikke skulle være tvivl om det, at vi ikke ser nogen som helst sammenhæng mellem en strukturdebat og så det forhold, om det offentlige selv eller private skal drive et givent område, for det må bero på en politisk afgørelse af dem, som har kompetencen til at træffe afgørelsen.
Det vil sige, at det er i den offentlige sektor, man afgør, om noget skal lægges ud til private.
Det er vores holdning.
Med hensyn til den anden ting, fru Line Barfod er inde på, om denne her såkaldte undersøgelse, har vi jo haft flere dyster om det.
Jeg mener ikke, at det materiale, Enhedslisten har præsteret, kan danne baggrund for på nogen mulig måde seriøst at diskutere udviklingen i kommunerne.
Billedet er jo langt mere nuanceret, nogle kommuner er godt kørende, andre kommuner er knap så godt kørende, og det skal laves om ved en udligningsreform, der tager højde for, at de dårligst stillede kommuner får bedre vilkår.
Line Barfod (EL), 2004-06-03:
Jeg kan godt forstå, at hr. Kristian Thulesen Dahl gentagne gange har afvist at diskutere vores undersøgelse, for hr. Kristian Thulesen Dahl har ikke kunnet påvise nogen fejl i vores undersøgelse.
Men det var sådan set ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte om, hvordan Dansk Folkeparti ville stille sig til forhandlingerne om kommunernes økonomi.
Bare med hensyn til privatiseringer er det jo ikke et spørgsmål om, at Dansk Folkeparti siger, om det ikke har lyst til privatisering eller ej.
Hvis Dansk Folkeparti lægger stemmer til den strukturreform, regeringen ønsker, så bliver der flere privatiseringer, som beskæftigelsesministeren siger, som Falcks direktør siger, som ISS' direktør siger.
Det, de har behov for, er de her kæmpe kommuner for at kunne komme ind på markedet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-06-03:
Vi har jo altså ikke noget religiøst forhold til, om det er det offentlige, eller det er nogle private, der driver en given ting.
Det, vi forholder os til, er, om de mennesker, som skal have en ordentlig service,
får den ordentlige service.
Det, vi er optaget af, er, hvad det er for en service, de får.
Så er vi mindre optaget af, hvem der giver den.
Men det har bare ikke noget med strukturreformen at gøre, for det er stadig væk politikere, der rundt omkring bordet skal træffe beslutningen om, hvorvidt man skal give opgaven til private.
Så vil jeg sige til fru Line Barfod om, at vi ikke har kunnet påvise nogen fejl i undersøgelsen, at det kommer an på, hvordan man definerer en fejl.
Jeg har tidligere sagt til fru Line Barfod, og jeg har ikke hørt nogen reaktion på det, at hvis en kommune har to steder, man laver mad, og fremover nu kun har ét sted, man laver mad, og man nu fremover kan levere pensionisterne en mulighed for at vælge mellem to måltider om dagen, hvad man ikke gjorde før,
har vi så at gøre med en serviceforringelse eller en serviceforbedring?
Samtidig kan det endda være, at kommunen gør det 100.000 kr. billigere end før.
Er der så tale om en nedskæring, eller er der ikke tale om en nedskæring?
Det er sådan nogle ting, Enhedslisten overhovedet ikke vil forholde sig til, og derfor kan man jo ikke diskutere på det grundlag.
Aktstykket om kommunernes økonomi tager vi selvfølgelig stilling til, når vi ser det, og jeg gav en klar melding under en tidligere debat om, hvordan Dansk Folkepartis holdning ville være, hvis sådan et aktstykke ville medføre massive nedskæringer på en række områder.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-03:
Nu hørte vi før, at hr. Kristian Thulesen Dahl solgte de små sygehuse.
Så vil jeg godt spørge: Hvad så med pensionisterne i de almene boligafdelinger, som hr. Kristian Thulesen Dahl vil udstykke og sælge til ejerlejligheder?
Der, hvor jeg selv bor, har vi foreningsaktiviteter og lokaler, og de vil ikke længere være åbne for pensionisterne, medmindre den nye ejerforening, ejerlejlighedsejerne, synes, det er en god idé, men hr. Freddie H. Madsen kom i tirsdags til at give det løfte, at det ville der ikke blive et problem med.
Det har så vist sig, når man ser lovforslaget, at det altså ikke er sikret.
Pensionisterne kan fratages deres aktivitetsrum, deres aktivitetsmuligheder i de almene boligafdelinger, der udstykkes.
Det synes jeg er et alvorligt problem, og jeg vil godt spørge hr. Kristian Thulesen Dahl, om man også vil sælge de pensionister.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-06-03:
Hr. Keld Albrechtsen må meget have mig undskyldt, men det er svært at tage første del af hr. Keld Albrechtsens indlæg alvorligt.
Jeg har krystalklart hver eneste gang redegjort for Dansk Folkepartis holdning, hvorefter hr. Keld Albrechtsen indleder med, at nu har jeg solgt de små sygehuse.
Det er jo altså ikke en seriøs måde at debattere på, må jeg sige til hr. Keld Albrechtsen.
Jeg går ud fra, at hr. Keld Albrechtsen var i salen på det tidspunkt, hvor vi havde ordvekslingen, og derfor refererer til den.
Så ved hr. Keld Albrechtsen jo bedre, og derfor er det lidt besværligt.
Med hensyn til selve spørgsmålet er jeg fuldstændig tryg ved, at hr. Freddie H. Madsen som vores boligordfører ved, hvad han gør, når han giver sådan et tilsagn, og derfor også vil forfølge det spørgsmål.
Så hvis han mener, der er et problem i lovforslaget, så er han også mand for at forfølge det, så vi sikrer det, han i givet fald under debatten har lovet.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-03:
Så det er sådan set
afklaret.
Det er Dansk Folkeparti, der bestemmer, om det skal være sådan, eller det ikke skal være sådan.
Sådan er realiteten, og det skal afgøres i morgen tidligt her i Folketingssalen.
Da bestemmer Dansk Folkeparti, om de folkepensionister skal miste deres aktivitetslokaler, når deres afdeling bliver udstykket til ejerlejligheder.
De har jo ikke selv mulighed for at købe, hvis de er almindelige folkepensionister uden formue eller ekstra indkomster.
Det ved hr. Thulesen Dahl jo godt.
Så de er solgt.
Der er ingen som helst tvivl om, at sådan er lovforslaget.
Jeg tror, at hr. Thulesen Dahl burde bruge lidt af natten til at undersøge den sag, for der er noget, der tyder på, at man ikke rigtig har fået arbejdet sig gennem stoffet i Dansk Folkeparti, og så tror jeg, hr. Thulesen Dahl vil blive dybt rystet.
Jeg kan jo bare konstatere, at hr. Thulesen Dahl altså solgte de små sygehuse.
Han sagde, at de nye regioner frit kan nedlægge dem.
Jo, det var budskabet, det kan hr. Thulesen Dahl ikke komme uden om.
Han kan ikke lide at høre det, for det er jo ikke sjovt at stå til ansvar for.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-06-03:
Bare lige først kort om de små sygehuse.
Det var faktisk os, der fremsatte et forslag om, at man ikke undervejs, mens strukturdebatten raser, skal kunne nedlægge små sygehuse.
Det var faktisk os, der fremsatte det forslag.
Det er fuldstændig vendt på hovedet, når det så lige pludselig er os, der ikke går ind for det, vi selv har foreslået.
Det virker altså så grotesk.
Noget andet er jo så, hvis man laver en struktur, hvor det er lokale politikere, der stiller op til valg, som træffer en afgørelse.
Skal man så forlods sige, at de i øvrigt ikke må træffe den afgørelse?
Det er jo en anden diskussion.
Hvor man stiller op til valg, er det krystalklart for vælgerne, at hvis de stemmer på Dansk Folkeparti, så stemmer de altså også for at kæmpe for de små sygehuse, kæmpe for at bevare de enheder.
Det kan godt være, at de tilbud, der leveres fra dem,
ændres, fordi man samler noget fagekspertise nogle steder, men så mener vi, at bygningerne skal bruges til at udvikle andre sundhedstilbud til borgerne.
Det må være klart.
Så siger jeg om debatten forleden
, som jeg ikke selv har fulgt, at nu tager jeg det med et gran salt, når det kommer fra hr. Keld Albrechtsen, for man kan bare se på debatten om de små sygehuse, at det skal man, fordi man ikke kan være helt sikker på, at hr. Keld Albrechtsen er et sandhedsvidne, når han refererer fra en tidligere debat.
Men jeg giver tilsagn om, at hvis der er et problem, så kigger vi på det, og hvis jeg skal bruge noget af tiden efter debatten her på at se noget igennem fra et par dage siden, så gør jeg jo gerne det.
Så det skorter ikke på velvilje.
Men jeg tillader mig bare lige at tage det med et gran salt, for jeg tager ikke hr. Keld Albrechtsen som sandhedsvidne for, hvordan forholdene er.
Morten Bødskov (S), 2004-06-03:
Jeg vil gerne stille hr. Kristian Thulesen Dahl et meget, meget præcist spørgsmål, som jeg tror kan besvares ganske enkelt, hvis hr. Kristian Thulesen Dahl er klar til det.
Det var sådan, at hr. Kristian Thulesen Dahl sagde i sit ordførerindlæg, at årsagen til det kaos, som kriminalforsorgen i øjeblikket befinder sig i, skyldtes, at den nuværende regering har arvet en gæld fra SR-regeringens tid med flere kriminelle uden for landets fængsler end inden for.
Jeg vil stoppe her, og så vil jeg give hr. Kristian Thulesen Dahl muligheden for at indrømme, at der her var tale om en fortalelse, og at hr. Kristian Thulesen Dahl talte usandt, da han fremførte det synspunkt.