runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jes Lunde (SF), 1997-12-10:
Det vil jeg da gerne bekræfte.
Vi har bundet os til at levere
et antal millioner kroner i 1998 på dette her, så vi får den fulde finanseffekt i 1998.
Jeg vil gerne bekræfte, at det står vi inde for.
Jeg vil også gerne bekræfte, at vi har et forlig om at lave en forstærket indsats på emballageafgiftsområdet.
Teksten fremgår af den finanslovaftale, som Finansministeriet har optrykt.
Det, jeg så bare siger, er, at det konkrete lovforslag, som vi nu har til behandling, ikke er tjekket af med os, før det er fremsat.
Det er for så vidt o.k. for mig, at man vælger den fremgangsmåde, men så skal man heller ikke regne med, at vi så bare skriver under på det, når vi behandler det i salen her.
Så må vi selvfølgelig kigge på, om det også er i orden, om det også er i overensstemmelse med den aftale, vi har lavet, med de forventninger, vi havde til, hvordan vi lavede en god, miljømæssigt baseret emballageafgift.
Det er jeg sikker på vi finder en løsning på og en løsning, som fuldt ud honorerer de provenukrav, som regeringen har.
Frank Aaen (EL), 1997-12-10:
Lad mig sige, at det er sådan set lidt mærkeligt at stå og diskutere et forslag, hvor det flertal, der står bag forslaget, har annonceret, at forslaget bliver lavet om i morgen, og uden at vi i virkeligheden ved, hvordan det ser ud i morgen.
Dette her er jo ren finanspolitik.
Det gælder om at putte nogle penge ned i kassen, og da vi har det udgangspunkt, at det ikke er almindelige mennesker og forbrugere i dette land, som bruger for meget, men at det er nogle rige mennesker, der har haft en voldsomt stigende indtægt og har fået nogle kolossale skattelettelser, som gør, at finansministeren har ondt i finansloven, så burde man tage pengene dér og ikke sådan i almindelighed.
Derfor kan vi i almindelighed ikke støtte lovforslaget, men dog godt sige, at der er enkelte elementer i det, vi er tilhængere af.
Det er naturligvis stramninger i kredittider for erhvervslivet; det har altid vores støtte.
Det er, at man fjerner afgiftsfritagelsen for restprodukter fra kraftværker; det er vi med på. Vi kunne såmænd også godt være med til at diskutere en emballageafgift, men jeg synes, det ser ud, som om det er helt uoverkommeligt i dag, og jeg vil også nok sige, at skulle vi gå ind i det, ville vi nok stille som betingelse, at pengene blev brugt til noget fornuftigt.
Så hvis regeringen kommer i klemme med flertallet for forslaget, vil jeg anbefale den at dele det op.
Så er der nogle elementer i det, som vi kan stemme for, men som det ligger her, og som vi nok forventer det kommer til at se ud ved anden- og tredjebehandlingen, må man regne med, at vi stemmer imod.
Sonja Albrink (CD), 1997-12-10:
I dette forslag kan man virkelig tale om at tage det sure med det søde.
For at få finansieret finansloven for 1998 måtte man jo bl.a. tage fat på chokoladeafgiften og kaffe- og teafgiften.
Afgiften for tobak skulle også have været finansieret på den ekstra udgiftsside, men den røg heldigvis ud af forslaget.
Udvidelsen af emballageafgiften kan CD grundlæggende gå ind for.
Vi er ved at drukne i emballage, og det skader ingen, at emballagen bruges lidt mere med omtanke.
Eksempelvis så vi jo, at brugen af engangsplasticposer faldt drastisk, da der i skattereformen blev lagt en forhøjet afgift på.
Det skadede ingen andre end altså statskassen, som ikke fik så stort et provenu som beregnet.
Derfor synes vi, at emballageafgifter kan være gode, hvis de medfører, at både forbrugere og producenter tænker sig bedre om.
Men her har vi så lige netop problemet, for sådan som emballageafgifterne er skruet sammen i dette forslag, kan vi risikere at få det stik modsatte resultat, for efter forslaget er afgiften mindre, hvis man sælger en liter opvaskemiddel i to halvliterflasker end i en helliterflaske, selv om ressourceforbruget er væsentlig større.
Der bliver efter forslaget kun tale om afgift af flasker og dunke til flydende varer, og det betyder altså, at flasken med det flydende vaskemiddel er afgiftsbelagt, medens den selv samme flaske er afgiftsfri, hvis den i stedet indeholder vaskepulver.
Grænsen for, om noget er flydende, står heller ikke helt klart.
Er ketchup flydende?
Hvad med mayonnaise eller sennep?
Det er jo afgørende for, om der skal betales afgift af beholderen, det sælges i.
Som andre i Skatteudvalget har vi fået en masse henvendelser fra folk, der er berørt af disse ting i deres hverdag, og det er også klart, at der er en masse praktiske problemer.
Derfor havde det måske været en god idé, hvis man havde afventet det arbejde, som er ved at blive gjort færdig i Miljøstyrelsen om netop emballageafgift.
Måske kan det nås endnu, da en stor del af forslaget først skal træde i kraft omkring april.
Men lad os tage det op under udvalgsbehandlingen, hvor vi sikkert får en hel del at diskutere.
Jacob Buksti (S), 1997-12-10:
Som socialdemokratisk ordfører synes jeg sådan set, det er en lille smule forunderligt at høre, når vi har en aftale om et beløb, som skulle give et eller andet provenu i statskassen.
Det er jo rigtigt, som det er blevet sagt af nogle ordførere, at det her er en aftale, som, bl.a. fordi CD fik fjernet og halveret chokoladeafgiften og isafgiften, er en ændring i forhold til to tidligere forslag, som var klare og enkle.
Så får man nu noget andet ind, hvorefter CD's ordfører står og får ondt af det.
Det er højst besynderligt.
Jeg vil bare til almindelig underholdning annoncere, at Socialdemokratiet og regeringen altså også har en holdning til det her.
Elisabeth Arnold (RV), 1997-12-10:
Jeg må også udtrykke en stille undren.
Jeg er medlem af et af de partier, som har indgået et forlig her, og jeg må konstatere, at to af forligsparterne, nemlig SF og CD, nu har erklæret, at de er utilfredse med det resultat, som de selv har forhandlet.
Det synes jeg er meget mærkværdigt.
Hvad er det for noget at komme nu, når teksten er trykt.
Vi andre troede, at nu var det det, vi var blevet enige om, og så er vi ikke blevet enige om det alligevel.
Jeg vil gerne have et svar fra fru Sonja Albrink.
Sonja Albrink (CD), 1997-12-10:
Jeg kan berolige Socialdemokratiets og De Radikales ordførere med, at CD står ved aftalen, men heller ikke CD så forslaget, inden det kom i trykken, og det er derfor, vi måske har nogle opklarende spørgsmål her under udvalgsarbejdet.
Carsten Koch (S), 1997-12-10:
Tilsyneladende eksisterer der nogen forvirring om, hvem der har set hvad og hvornår.
Teksten til dette lovforslag har været sendt ud til de to partier, og jeg vil ikke diskutere det her på dette tidspunkt og i denne sammenhæng.
Vi har leveret varen fuldt ud.
Vi har været med til at acceptere omlægninger efter ønske fra i hvert fald et af forligspartierne.
En aftale er en aftale, og det synes jeg, man skal fastholde.
Det vil jeg holde de to partier fast på, og det håber jeg også, de vil kunne indse, når vi nu får dette forslag behandlet færdigt.
Holger K. Nielsen (SF), 1997-12-10:
Altså når hr. Duetoft skal tilbage til 1864 og Dybbøl Mølle og slaget mod tyskerne, og jeg ved ikke hvad, for at forsvare sine synspunkter, så viser det jo noget om, hvor skidt en sag, han har her.
Virkeligheden er konkret.
Lad dog være med at gå tilbage til 1864 og tiden derefter!
Se dog på virkeligheden her i dag, og stil følgende spørgsmål: Er denne traktat et anvendeligt instrument, hvis man skal undgå nye sociale skel i Europa?
Det er jo grundspørgsmålet, og vi har stillet det før.
Hr. Duetoft siger så, at han da ikke håber, at der bliver nye sociale skel.
Jamen se dog igen på den konkrete traktat!
Se dog, at den faktisk skaber nye skel, netop fordi det kun er et begrænset antal nye lande, der kan blive medlemmer! Se dog på den konkrete europæiske virkelighed i stedet for at lire den dér historie om Dybbøl Mølle og 1864 af!
Den har ikke særlig meget relevans her i dag.
Jacob Buksti (S), 1997-12-10:
Jeg skal bare konstatere, at den konservative ordfører altså mener, at han kan deltage i nogle forhandlinger uden klart at have accepteret det grundlag, forhandlingerne foregår på.
Flemming Hansen (KF), 1997-12-10:
Jeg har overhovedet ikke taget stilling til nogle af de ting, vi skal diskutere.
Jeg har sagt: Vi er åbne for en diskussion.
Jeg nævnte i min ordførertale alle disse virksomhedstyper, som jeg synes skulle ind under det statslige regi, men jeg synes ikke, at bageren skal ind under det statslige regi.
Det sagde jeg vistnok meget tydeligt.
Jeg bad om en forhandling, og skatteministeren har tilkendegivet, at det vil han gerne.
Det er vi meget, meget tilfredse med, og det er en rimelig måde at have et demokrati på.
Jacob Buksti (S), 1997-12-10:
Ja, bare til vores forståelse af, hvad den konservative ordfører giver udtryk for, vil jeg spørge: Betyder det, hr. Flemming Hansen her siger, at hr. Flemming Hansen og Det Konservative Folkeparti accepterer det overordnede princip om, at man flytter ansvaret for selskabsligning fra kommunal regi til statslig regi?
Det er det, der er indgangsbilletten
til, om vi overhovedet kan tale sammen.
Elisabeth Arnold (RV), 1997-12-10:
Jeg synes, det var prisværdigt klart, at den konservative ordfører sagde, at man gerne ville forhandle med regeringen om at lave et ordentligt gennemarbejdet udspil, som man ikke mente det her var.
Men så synes jeg, hr. Flemming Hansen modsagde sig selv lidt, for han sagde, at han på den ene side meget gerne ville være med til at lægge en del af ligningen over i regionerne eller i det statslige regi: større virksomheder, der var internationalt baseret, osv. osv.
På den anden side gik Det Konservative Folkeparti varmt ind for nærhedsprincippet i enhver henseende.
De to ting kan jo ikke rigtigt kombineres.
Hvad mener De Konservative om det?
Jacob Buksti (S), 1997-12-10:
Ja, det kunne jeg også godt lide at vide.
Så jeg skal nøjes med at spørge, om hr. Flemming Hansen kan forklare, hvorfor der er forskel i den ligningsmæssige effektivitet fra kommune til kommune, og dernæst om det er acceptabelt, at der er de her forskelle?
Om hr. Flemming Hansen er enig i, at de udenlandske erfaringer viser, at kontrollen med større selskaber, herunder kontrollen med de internationale beskatningsforhold, kræver en specialisering, som det ikke er muligt at opnå med en decentral indsats?
Endelig har jeg det også ligesom fru Elisabeth Arnold, at jeg er sådan lidt rundt på gulvet med, hvordan og hvorledes jeg skal forstå det, hr. Flemming Hansen siger.
Så hvor er forskellen i forhold til det, hr. Flemming Hansen sagde?
Og helt galt går det jo til sidst, da hr. Flemming Hansen så taler om en skjult dagsorden.
Det kunne jo være, det var hr. Flemming Hansen, der har en.
Der spørger hr. Flemming Hansen, som jeg opfattede det, om det går ud på, at der skal ansættes flere folk i Told og Skat og ingen afskediges i kommunerne.
Jeg troede, et af problemerne var, at der var for få ressourcer både i kommunerne og i Told og Skat.
Flemming Hansen (KF), 1997-12-10:
Jeg skal forsøge at holde mig inden for de 2 minutter, jeg tror jeg har til rådighed - er det ikke 2 minutter? - og svare på de to spørgsmål, først og fremmest om nærhedsprincippet.
Til fru Elisabeth Arnold: Jeg sagde, at når jeg har været ude at diskutere med skatteministeren, er det en af de ting, skatteministeren gang på gang siger, at det er vigtigt, at vi har en kommunikation for skattevæsenet lokalt med virksomhederne.
Og det er jo især de mindre virksomheder, der har brug for det.
Jeg tror ikke, Novo Nordisk har brug for at kommunikere med nogen.
Derfor siger jeg: Tag dog imod det tilbud, og lad dog så de mindre virksomheder blive ude, hvor de har det ganske udmærket, og hvor det fungerer godt.
Til hr. Buksti skal jeg sige: Det er jo meget morsomt at blive ved med at sige det med, at der er forskel på ligningen.
Jeg mener også, at der er væsentlig forskel på ligningen i de forskellige told- og skatteregioner, og jeg synes, jeg oplever, at Told og Skat taber et hav af sager ved Landsskatteretten.
Så at de er så vidunderlige, har jeg nu svært ved at se.
Jacob Buksti (S), 1997-12-10:
Jamen jeg vil bare sige til hr. Flemming Hansen: Det er altså ikke et teoretisk problem, når det er sådan, at man som jeg sidder i Ligningsrådet, og vi den ene gang efter den anden må sidde og behandle manglende målopfyldelse, større grad af ligningsmæssige forskelle, ineffektivitet i ligningen, og så kan vi ikke, selv om vi spørger, få at vide, hvad det begrunder sig i, fordi vi ikke kan få oplysninger om, hvordan kommunerne anvender de ressourcer, der sættes af.
Så det er da et reelt problem.
Det, hr. Flemming Hansen siger, forudsætter faktisk, at kommunerne vil medvirke, og det har de ikke hidindtil villet.
Flemming Hansen (KF), 1997-12-10:
Altså jeg må sige, at hvis man nu synes, demokratiet er en meget god form - og det synes de fleste af os jo - så er det utroligt, at hr. Jacob Buksti bliver ved at gentage det samme spørgsmål. Jeg har flere gange fra talerstolen sagt: Lad os dog sætte os sammen og lave noget ordentligt.
Men lad os dog sætte os sammen inden den 1. februar og lave noget fornuftigt.
Det vil vi gerne være med til.
Jeg har hørt hr. Peter Brixtofte sige det samme.
Så lad dog være at køre rundt i det her, der skal vedtages efter en halv times forhandlinger mellem finansministeren og nogle forkølede mennesker fra De Radikale og CD.
Det er der ikke fornuft i.
Tag dog imod et godt tilbud.
Kim Behnke (FP), 1997-12-10:
er glad for, og siger, at nu må vi have sat det her i gang osv. Men hr. Jes Lunde og SF bør være opmærksomme på, at når dette lovforslag er blevet vedtaget efter en tredjebehandling og bliver sendt over til statsministeren, så er der endnu en lov i Danmark, og så er der nogle virksomheder, nogle kommuner og nogle mennesker, der får konsekvenser af det her. Det er ikke bare en debat, man sætter i gang.
Der er faktisk nogle mennesker, der kan blive dømt ved domstolene, og i den forbindelse har jeg et spørgsmål til hr. Jes Lunde:
Hvis man nu forestiller sig, at en hovedaktionær ved den lokale skatteligning eksempelvis får en afgørelse, hvor en transaktion godkendes, men at den praksis eller regnskabsdisponering, der har fundet sted i det selskab, hvor han eller hun er hovedaktionær, så efterfølgende underkendes, hvad skal manden eller kvinden så gøre?
Når man altså sidder med to forskellige afgørelser af samme spørgsmål, hvad skal man så gøre?
Det spørgsmål vil der være tusinder af mennesker, der henvender sig til SF og spørger om, hvis man vedtager det her som lov uden at have svar på det spørgsmål.
Peter Brixtofte (V), 1997-12-10:
Det var en god og klog tale, hr. Jes Lunde holdt, og vi betragter det som en invitation til at diskutere denne sag sagligt, og da er udgangspunktet, at vi alle går ind for, at der skal være en effektiv selskabsligning, også mere effektiv end i dag, hvis det kan lade sig gøre.
Men hvis det er udgangspunktet, hvorfor skal man så smadre en række effektive kommuners selskabsligning og få medarbejderne til at flygte væk, fordi man nu vil lægge det hele over i told- og skatteregionerne, som jo også har store forskelle i ligningseffektiviteten, kan jeg sige til hr. Jacob Buksti, for dér kan man sige nøjagtigt det samme, som er gældende for kommunerne: Selvfølgelig er der forskelle.
Hvor der er mennesker, er der forskelle.
Og i dag har Kommunernes Landsforening med socialdemokraten Anker Boye i spidsen klart protesteret imod, at man bryder en aftale med Kommunernes Landsforening, helt ensidigt bryder en aftale, idet man ikke vil fortsætte det samarbejde, der er mellem KL og Skatteministeriet om at effektivisere selskabsligningen, og det er det samarbejde, vi gerne vil tage udgangspunkt i og gerne vil fortsætte.
Flemming Hansen (KF), 1997-12-10:
Jeg beder for det første hr. Jes Lunde om at være opmærksom på, hvad der blev sagt i Skatteudvalget af den socialdemokratiske borgmester fra Odense i dag, nemlig at kommunerne under ingen omstændigheder vil være med til det her.
De vil ikke være med til udlicitering, og det kan man jo så lægge vægt på eller ej.
For det andet spurgte hr. Jes Lunde, hvorfor vi ikke kom med nogle konkrete forslag, og så er jeg altså ked af at sige, at jeg må have udtrykt mig usædvanlig klodset, for jeg talte om, at alle de børsnoterede selskaber, altså selskaber med internationale relationer og selskaber, som har virksomheder i masser af kommuner, dermed kunne være udsat for forskellig ligning.
Det er der da ingen mening i.
Og både Venstre og De Konservative har nævnt konkrete forslag, og vi vil gerne diskutere dem og forhandle om dem, og så er det altså udtryk for den yderste arrogance, hvis man vil stemme det her igennem med én stemmes flertal, og det vil man komme til at fortryde.
Jes Lunde (SF), 1997-12-10:
Hr. Brixtofte spørger mig, hvorfor vi skal smadre gode og effektive kommuners ligningsarbejde.
Det skal vi ikke.
Selvfølgelig skal vi ikke det.
Selvfølgelig skal det her gennemføres på en sådan måde, at man ikke opnår dét.
Så mente hr. Behnke, at jeg talte, som om det her var et beslutningsforslag, og sagde, at lovforslaget jo er, som det er: første, anden og tredje behandling, så er det vedtaget, bang, færdig, og så kan statsministeren gå til dronningen med det, og så er det lov i Danmark! Jamen vi har jo altså en første, anden og tredje behandling her i Folketinget, for at man kan have mulighed for at stille ændringsforslag, for at man kan have mulighed for at lave om på et lovforslag.
Og i SF er vi indstillede på at lytte til de kommentarer, der er til det her lovforslag både fra Venstre og De Konservative og fra de mange deputationer, som vi givetvis får fra Kommunernes Landsforening, fra skattechefer, fra HK/Kommunal, og hvad ved jeg.
Vi er indstillede på at lytte til dem, og de parter, der har noget fornuftigt at tilføje debatten, og som går ind for udgangspunktet: at der skal være et større statsligt element og et statsligt ansvar på det her ligningsområde, og at der skal være en øget effektivitet i det
, de, der går ind for den dagsorden og ud fra det kommer med deres synspunkter, dem vil der blive lyttet til.
Hvis man er klar over, at det er udgangspunktet, så kan vi snakke om mangt og meget. Hvad angår tempoet for gennemførelsen af det her og detaljerne omkring hovedaktionærer og sådan noget, vil jeg henvise til skatteministeren og sige, at vi jo har en aftale med regeringen.
Vi har indgået en finanslovaftale, og den føler vi os helt klart forpligtede af, så om regeringen kan slække på tempoet for at give plads for en større debat om det her, må man diskutere med regeringen.
Kim Behnke (FP), 1997-12-10:
Hr. Jes Lunde ser bort fra den kendsgerning, at Folketingets Skatte- og Afgiftsudvalg er indkaldt til møde i morgen, hvor der skal afgives betænkning.
Så den tid, hvor hr. Jes Lunde beskriver at der er muligheder for, at man kan komme med indlæg og stille ændringsforslag osv.,
eksisterer jo ikke.
Det er jo ikke rimeligt at stille det krav til folk ude omkring, at de i løbet af i nat skal nå at komme med ændringsforslag og eksempler på, hvor galt det her kan gå.
Og når hr. Jes Lunde henviser til Kommunernes Landsforening osv., vil jeg sige, at de har jo været til møde i Folketingets Skatte- og Afgiftsudvalg.
Det fandt sted i morges, og de har været der og sagt, at det her går galt - med topsocialdemokrater i spidsen!
Og jeg skal senere komme tilbage til, hvordan Fremskridtspartiet mener at det her kan gøres bedre.
Det er jo ikke sådan, at alle bare sidder med korslagte arme.
Folk prøver i panik at nå at komme med på banen, inden der afgives betænkning i morgen, men hr. Jes Lunde har muligheden for at gå herop og sige: Vi afgiver ikke betænkning i morgen; vi giver det tid til efter jul, sådan at folk kan nå at tænke sig om.
Elisabeth Arnold (RV), 1997-12-10:
Jeg vil sige til hr. Peter Brixtofte, at jeg nævnte personalesituationen, for den nævnte hr. Peter Brixtofte ikke i sin egen ordførertale.
Jeg synes da, det må være et problem
for de kommunale skatteforvaltninger, at de ikke kan skaffe de højt kvalificerede skatterevisorer, for jeg giver hr. Peter Brixtofte ret i, at der er mange udmærkede folk rundt omkring i skatteadministrationen, som gør et kæmpestort arbejde.
Men det faktum, at kommunerne siger, at de mangler 600 mennesker, må dog betyde, at der er ting, der ikke bliver gjort til kommunernes tilfredshed.
Ellers var der jo ingen grund til at avertere efter de pågældende mennesker.
Det ville klæde hr. Peter Brixtofte, hvis han dog medgav, at det faktum, at kommunerne mangler 600 ansatte, afspejler en eller anden form for behov, som ikke bliver opfyldt i dag.
Det må da give anledning til en vis eftertanke.
Til sidst vil jeg blot sige til hr. Peter Brixtofte, at han nævnte i sit første indlæg, at han ville lægge op til et kompromis.
Jeg vil gerne høre, hvad det kompromis skulle bestå i.
Sådan som jeg hørte det, var hr. Peter Brixtoftes ønske, at vi stod ved status quo, og det er, så vidt jeg kan se, ikke noget kompromis.
Peter Brixtofte (V), 1997-12-10:
På Venstres vegne vil jeg opfordre til det samme.
Vi har haft besøg af Kommunernes Landsforening med den socialdemokratiske borgmester i Odense i spidsen, som på kommunernes vegne har fortalt, hvad det er, der er ved at ske.
Og vi, der ved noget om, hvad der foregår i kommunerne, når det gælder skatteligning, ved, at det mest spændende og interessante område er erhvervsligning, herunder ikke mindst selskabsligning, og at det er det, der tiltrækker de dygtigste medarbejdere.
Og det, der sker nu, er, at man fortæller kommunerne, at det skal kommunerne ikke have noget at gøre med i fremtiden, og det vil sige, at de medarbejdere flygter væk fra kommunerne til stillinger i erhvervslivet, og derfor gør man det personaleproblem, de allerede har i dag, endnu større, og det er en katastrofe for selskabsligningen i Danmark, og det er der altså nogle, der en dag kommer til at blive klandret for at de har været medvirkende til.
Det er så usagligt som noget, det, man er i gang med at gennemføre, og det skader Danmark, det skader vores skatteborgere, og det skader den retfærdige og gode ligning.
Jes Lunde (SF), 1997-12-10:
Jamen jeg vil da gerne afsløre, at vi også har læst de henvendelser, der allerede er kommet, og at vi er i en intens dialog med regeringen om, hvordan vi løser de problemer, der
har været nævnt, og hvordan vi gør det på den klogest tænkelige måde
Og jeg vil gerne give det tilsagn, at det her skal selvfølgelig gennemføres på en sådan måde, at de gode miljøer, der er, ikke smadres; selvfølgelig skal det da det, og det er vi i dialog med regeringen om.
Men det er svært for mig at gå ind i debatten om tempoet for det her, fordi vi har en aftale med regeringen, for når vi har en aftale om finansloven, er vi jo nødt til at være loyale i forhold til aftalen.
Så det er noget, som jeg vil være nødt til at diskutere med skatteministeren først, og det kan jeg jo så gøre om 10 sekunder, når jeg går ned fra talerstolen.
Det er klart, at vi ikke vil øve vold mod nogle aftaleforpligtelser, vi har over for regeringen, men hvis skatteministeren mener, at det kan fungere med hensyn til at give det noget mere tidsmæssig plads, så er det fint for mig, men det må jeg lade være op til skatteministeren.