runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 1999-11-25:
Til hr. Arne Melchior vil jeg starte med at sige tak, fordi hr. Arne Melchior støttede de to ud af de tre elementer i vores forslag - det var det jo reelt - og mente, at det tredje var overflødigt, fordi myndighederne har pligt til at skaffe kvalificerede oplysninger, f.eks. om hvad der er sket med folk, der er udvist.
Den pligt er ikke noget, myndighederne vil anerkende sig.
Men det kan vi få afklaret på et tidspunkt af indenrigsministeren.
Det er klart, at hvis myndighederne påtager sig den pligt, kan man sige, at forslaget ikke er særlig nødvendigt.
Men det får vi afgjort om lidt.
Så tror jeg i øvrigt, at hr. Arne Melchior måske skal vare sig lidt for at vurdere, hvilke forslag der har skyggen af en chance for at blive vedtaget.
Jeg husker, da vi diskuterede integrationsloven for et halvt års tid siden - måske er det lidt længere siden - blev der stillet et ændringsforslag fra lige præcis de tre partier, Kristeligt Folkeparti, SF og Enhedslisten, om integrationsydelsens størrelse, og det blev da forkastet med et brag.
Der var ikke skyggen af chance for, at det blev vedtaget.
Det er det så blevet i dag.
Det er vi glade for.
Pia Kjærsgaard (DF), 1999-11-25:
Jamen det, vi da i hvert fald har været enige om, tror jeg, er, at ikke alle flygtninge, der kommer til Danmark, har en berettigelse til at være her.
Sådan har jeg i hvert fald indtil videre forstået De Konservatives politik, og jeg håber, det fortsat holder: at der er nogle, der er her helt urimeligt, som slet ikke burde have asyl, at der er for mange, der får asyl i Danmark.
Det mener Dansk Folkeparti ikke, men vi mener
Men der er så sandelig også mange, der ikke har ret til det.
Og det er retskravet, der skal væk
Helge Adam Møller (KF), 1999-11-25:
Fru Pia Kjærsgaard kan ikke lide, at man snakker om menneskesyn.
Det er så o.k., så kan vi finde et eller andet andet udtryk.
Men jeg må konstatere, at fru Pia Kjærsgaard altså har
den holdning, at en person, som har fået asyl i et andet land, i nogle tilfælde skal have mulighed for at få sin kone og mindreårige børn til det land, hvor han er, og i en række andre tilfælde skal han ikke have mulighed for nogen sinde mere at se den kone, han har været gift med i måske 5 eller 10 år, og de børn, som måske er 2, 3 eller 5 år.
Det er konsekvensen, når det drejer sig om flygtninge. Det synes fru Pia Kjærsgaard er rimeligt.
Jeg synes, det er urimeligt, og jeg synes, det er menneskefjendsk.
Sådan er det.
Pia Kjærsgaard (DF), 1999-11-25:
Må jeg så sige til hr. Helge Adam Møller: Jeg gider ikke den der diskussion om menneskesyn.
Jeg gider den simpelt hen ikke, den bider ikke på mig.
Men jeg vil da godt sige, at vi har den vurdering, som jeg gav udtryk for før, at selvfølgelig skal man helt individuelt tage stilling til, om de udlændinge, der kommer til Danmark, skal have deres familier sammenført.
Og må jeg så minde hr. Helge Adam Møller om, at det nu ikke helt passer det der med, at indvandrere bare kan tage rundt.
Og jeg kan godt forstå det, hvis hr. Helge Adam Møller kommer til at glemme det, for der kommer jo så mange
alligevel, men det er jo på grund af familiesammenføringsreglerne.
En indvandrer kan ikke bare tage til Danmark, men indvandrere, og nu snakker vi indvandrere, har ligesom flygtninge et retskrav på at få deres familie til Danmark, så reelt har vi ikke noget indvandrerstop.
Men er han her, har han et retskrav på familiesammenføring.
Helge Adam Møller (KF), 1999-11-25:
Jamen det er så nok, fordi der er en forskel i menneskesyn hos Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti, for en indvandrer har ingen problemer.
Han eller hun kan rejse hvorhen i verden, de vil, og tage ophold i Danmark, i Tyrkiet, i USA eller hvor som helst.
Det kan en indvandrer, men en flygtning er jo netop flygtet fra et land, fordi han eller hun risikerede at blive henrettet, torteret eller fængslet.
Derfor får de ophold i et andet land, og nu siger fru Pia Kjærsgaard, at det skal være noget, vi sådan tager stilling til.
Nogle gange kan man få sin kone og små børn med, og andre gange kan man ikke.
Der siges i virkeligheden, at selv om man har mindreårige børn, og selv om man har en ægtefælle, der sidder i et andet land, som man umuligt kan komme tilbage til uden selv at blive fængslet, så skal man leve adskilt fra hinanden resten af sit liv.
Vorherrebevares.
Pia Kjærsgaard (DF), 1999-11-25:
Det er faktisk antallet af flygtninges familiesammenføringer, som er gevaldig stort, og derfor bør der selvfølgelig ses på det.
Jeg vil godt svare helt bekræftende til hr. Helge Adam
Møller
: Ja, Dansk Folkeparti ønsker at afskaffe retskravet på familiesammenføringer, uanset om det er indvandrere eller flygtninge.
Så nævnte hr. Helge Adam Møller et eksempel, og det, vi ønsker, er, at man individuelt skal se på, om der er et behov, ikke at man har et krav.
Hvorfor skal man dog have et krav på at få familiesammenføring?
Man bør da helt klart individuelt se på, om det er berettiget, og jeg vil da ikke afvise, at det eksempel, som hr. Helge Adam Møller kom med, kan være berettiget.
Helge Adam Møller (KF), 1999-11-25:
Nu har der været lidt ordvekslinger mellem mig og repræsentanterne for Dansk Folkeparti om et enkelt punkt i det forslag til vedtagelse, vi har diskuteret tidligere, nemlig det med retskravet på familiesammenføring.
Derfor ville jeg godt spørge helt klart, for det er jo et led i udlændingelovgivningen: Når Dansk Folkeparti siger, at man ønsker at fjerne retskravet på familiesammenføring, betyder det så, at man ønsker at fjerne retskravet for såvel indvandrere som flygtninge?
Det er jo sådan, man umiddelbart læser det.
Det vil have den konsekvens, at eksempelvis den flygtning, der er kommet fra Irak, fordi han var ved at blive sat ind i et irakisk fængsel af Saddam Hussein, ham lykkes det at flygte, og han får asyl i Danmark, fordi han er en rigtig og reel flygtning.
Han har så en kone og to mindreårige børn i Irak, og er det rigtigt forstået, at han ikke skal have noget krav på at få sin kone og to mindreårige børn til Danmark?
Det er jo det, der står i forslaget.
Det er det, vi går imod.
Men jeg vil godt spørge for at være helt klar: Hvad er Dansk Folkepartis holdning der?
Arne Melchior (CD), 1999-11-25:
Ja, hr. Helge Adam Møller sagde jo ikke noget til mig, så der er ikke noget at svare på.
Til hr. Skaarup vil jeg sige, at vi kan ikke støtte det forslag til vedtagelse, som er fremsat her i dag.
Som hr. Helge Adam Møller udtrykte det, er det alt for snævert.
Det taler om lovændringer, og det går vi slet ikke ind for.
Vi ønsker en lang række ting belyst, både de positive og de negative, og det skal nok fremgå af det forslag, vi fremsætter.
Det kan da godt være, at hr. Skaarup vil være i stand til at stemme for det, og det vil jeg da i så fald hilse med tilfredshed.
Til fru Aase Madsen, som bebrejdede mig, at jeg havde talt om næstekærlighed: Det har man vel lov til.
Man har vel lov at citere Bibelen her i dette hus.
Det har jeg vel lov til.
Igen: Det dækker jo ikke andre.
Jeg dømmer jo ikke dem, der ser anderledes på det end jeg, og fordømmer dem da slet ikke.
For det andet: Efter det korte gensyn, jeg fik af artiklen, så har jeg længst læst den, og den er nøjagtig lige så kollektivt fordømmende som fru Aase D. Madsen og hendes parti.
Kollektiv fordømmelse - sådan er de mennesker.
Der findes i denne verden lige ved 1,5 mia. muslimer.
Det er en fjerdedel af verdens befolkning.
De er smadderhamrende forskellige.
De er ofte vældigt uenige med hinanden og bekæmper hinanden.
Muslimer er ikke på nogen bestemt måde, ligesom kristne og jøder ikke er på nogen bestemt måde, eller danskere eller svenskere ikke er på nogen bestemt måde.
Jeg tager hårdt afstand fra denne grimme form
for kollektiv fordømmelse af anderledes tænkende mennesker.
Peter Skaarup (DF), 1999-11-25:
Jeg må indrømme, det er meget, meget svært at tro på det, visse politikere siger herinde i Folketinget.
Når det er sådan, at man helt tydeligt får at vide af et flertal af partier, at de støtter en udlændingekommission - man kunne læse om det i Berlingske Tidende her i mandags, hvor CD's gruppeformand, hr. Peter Duetoft, i kølvandet på enigheden mellem De Radikale og Socialdemokratiet foreslår, at der skal laves en udlændingekommission - så forstår jeg ikke, hvordan det kan være, at CD ikke kan støtte det forslag til vedtagelse, som Dansk Folkeparti har fremsat, hvor vi netop imødekommer de holdninger, som CD har givet udtryk for i Berlingske Tidende i mandags.
Jeg forstår heller ikke, hvorfor De Konservatives ordfører her i dag, hr. Helge Adam Møller, ikke kan støtte det her.
Altså jeg forstår simpelt hen ikke, at man ikke følger det op, som man har udtalt i medierne og i pressen, hvor man har sagt, at man støtter de her ting.
Ifølge Berlingske Tidende i mandags stod det helt klart, at CD, SF, De Konservative, Venstre, Dansk Folkeparti og Frihed 2000 var positive over for en udlændingekommission.
Alle sammen udtalte meget stor positivitet omkring det her, men alligevel vil man altså ikke stå ved det, man sagde i mandags.
Melchior: Hvordan kan det være, at CD pludselig har ændret mening?
Arne Melchior (CD), 1999-11-25:
Altså at der er noget, som hr. Skaarup ikke kan forstå, berettiger ham da ikke til at drage vores troværdighed i tvivl.
Der er masser af ting, jeg ikke kan forstå, og jeg vil tillade mig at gætte på, at der er mindst lige så mange ting, som hr. Skaarup ikke kan forstå.
Men jeg har intet utroværdigt sagt.
Jeg gentager derfor: Vi fremsætter et eget forslag om nedsættelse af en kommission.
Jeg dementerer på ingen måde, hvad hr. Peter Duetoft har sagt.
Jeg har tværtimod erklæret mig enig i det både i vores gruppe og her i dag i mine sidste ord og har gentagne gange sagt: Vi ønsker en sådan kommission, men vi ønsker den på helt andre præmisser.
Vi ønsker både de positive og de negative følger af indvandringen bedømt af sagkyndige folk, ikke af politikere.
Det er, hvad vi ønsker, og det fremsætter vi forslag om, og der er ikke noget utroværdigt i, at vi ikke kan stemme for et forslag, der overhovedet ikke passer til vores målsætning med denne kommission.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1999-11-25:
Som allerede sagt under den tidligere debat foretrækker vi i Venstre en åben debat frem for lukkede kommissioner.
Heller ikke sidste gang, da forslaget blev fremsat, kunne vi medvirke til det. Og jeg må sige, at efter vi dog har fået væsentlige stramninger i udlændingeloven, så fatter jeg ikke, forslagsstillerne kommer med dette forslag.
Hvem er det egentlig man tror der vil blive medlem af sådan en kommission?
Hvad tror man, der kommer ud af en kommission
uden alle mulige lettelser og lempelser i udlændingelovgivningen?
Jeg synes virkelig, forslagsstillerne er ved at skyde sig selv i foden med dette forslag.
Sidste gang sagde vi til ministeren, at det kunne måske være rart med nogle oversigter over, hvordan det egentlig ser ud med lovgivningen.
Og jeg vil stadig væk sige, at man skulle måske overveje, om man kunne udarbejde, hvad skal vi kalde det, en mindre hvidbog over udlændingeloven og praksis ved at sammenskrive noget af det materiale, der allerede er.
Det tror jeg vi havde mere gavn af her i Folketinget end en lukket kommission, hvor det er helt andre, der så vil lække fra de møder og sætte dagsordenen for udlændingedebatten frem for, som det har været i dag, hvor det er Folketinget, der debatterer.
Thorkild Simonsen (S), 1999-11-25:
Efter regeringens opfattelse er det en dårlig idé at nedsætte en udlændingekommission med henblik på en samlet gennemgang af udlændingeloven.
Efter vores mening er der ikke behov for at nedsætte en sådan kommission.
Udlændingeloven er løbende blevet tilpasset det til enhver tid værende behov for at føre en ansvarlig og humanistisk udlændingepolitik.
Udlændingeloven er således blevet ændret 14 gange siden 1993; det har jeg nævnt tidligere.
Ved en vedtagelse af udlændingelovpakken i sommeren 1998 skete der endda en række
omfattende ændringer af udlændingeloven på en lang række punkter. Endelig er vi også bange for, at en kommission vil være en syltekrukke, hvor problemerne ikke løses, men begraves, og det har vi heller ingen lyst til at støtte. Endelig vil regeringen til enhver tid være Folketinget behjælpelig med at skaffe oplysninger om internationale konventioner, om forholdene på udlændingeområdet i andre lande eller om vores egen udlændingeadministration, hvis der fremsættes ønske herom.
Thorkild Simonsen (S), 1999-11-25:
Efter debatten på det her punkt, som jo i høj grad også kommer til at dreje sig om det, vi skal have på dagsordenen
om et øjeblik, skal jeg kun gøre ganske få bemærkninger.
I øvrigt må jeg sige, at vi vel ikke kan komme uden om, når nu hr. Helge Adam Møller taler om, hvor mange flygtninge der er i landet, så at sige, at der jo sikkert i de kommende år stadig væk vil komme en del, som vi er nødt til at tage os af, og derfor synes jeg ikke, det er så nødvendigt at sidde og tale om bekymring på det punkt, for jeg kunne jo høre, at hr. Helge Adam Møller og jeg var enige om, at folk, der virkelig er flygtninge og trænger til et ophold her i landet, skal have en ordentlig behandling.
Så på det punkt er vi jo faktisk helt enige.
Hr. Knud Erik Hansen mente, at den lov, vi vedtog sidste år, som gjaldt fra den 1. juli 1998, udlændingeloven, var udtryk for en usædvanlig stram og uretfærdig holdning.
Når jeg har set forskellige vælgerundersøgelser i avisen, har jeg ikke indtryk af, at det er det, befolkningen mener.
Jeg mener i høj grad, de mener, den er rimelig, ordentlig og humanistisk i forhold til den holdning, som det danske folk har.
Fru Pia Kjærsgaard siger, at den procentdel, der får asyl, er højere end tidligere - ja, det er den, fordi de, der kommer her til landet for øjeblikket, kommer fra lande, hvortil man faktisk ikke kan vende tilbage, så den stigning dér fra 54 pct. til 58 pct. er jo selvfølgelig begrundet i, at flygtninge kommer fra lande, som er flygtningelande.
Jeg skal under næste punkt gøre rede for mit syn på en udlændingekommission, men vil blot slutte her med at sige, at jeg er enig med dem, der fra mit partis side siger, at den vedtagelse, der ligger her, bør stemmes ned.
Tom Behnke (FRI), 1999-11-25:
Så tror jeg, at fru Dorte Bennedsen konkluderer på et forkert grundlag.
Jeg har aldrig udtalt mig om, at flygtninge, der kommer her til landet, ikke må lære dansk.
Aldrig.
Det må de da gerne.
Det, der er spørgsmålet, er, i hvilket omfang man skal bruge skatteydermidler til at lave forskellige former for undervisning af den ene eller anden karakter.
I hvilket omfang man skal bestræbe sig på, at de pågældende mennesker bliver integreret i det danske samfund.
Her vil det være hensigtsmæssigt, at man bruger ressourcerne på at undervise dem i den situation, at de skal vende tilbage på et tidspunkt.
Det vil være hensigtsmæssigt.
Hvis de derudover er i stand til at lære dansk eller kan påtage sig et arbejde osv., så synes jeg det er helt fint.
Og så er der ingen tvivl om, at hvis flygtninge har været her i landet i en årrække, og det viser sig, at det er udsigtsløst; de kommer ikke til at vende tilbage til deres eget hjemland, se, så er vi jo i den situation, at de skal blive her resten af deres liv.
Så er det klart, at så skal man selvfølgelig gøre, hvad man kan, for at de bliver integreret i det danske samfund.
Men der er en væsentlig forskel på flygtninge og indvandrere, og det må fru Dorte Bennedsen give mig ret i, selv om et flertal i Folketinget i den grad prøver på at viske linjerne ud og gøre, som om det er det samme; som om flygtninge fra dag ét, de kommer her, skal have lov til at blive her.
Det skal de ikke, det ligger ikke i begrebet.
Dorte Bennedsen (S), 1999-11-25:
Jeg har det ligesom hr. Melchior: Der er mange ting, jeg ikke forstår, og jeg forstår bestemt ikke hr. Tom Behnkes synspunkter her.
På den ene side klandrer man, at dem, der kommer hertil som flygtninge, skal forsørges her.
Og nu siger hr. Tom Behnke: Jamen de må heller ikke arbejde, de må ikke lære sproget, for de må ikke integreres i samfundet.
En flygtningestatus kan vare 3 år, den kan vare - hvad varede den med chilenerne - 10 år.
Det må dog alt andet lige være rimeligt at give de mennesker det selvværd, der ligger i, at de kan forsørge sig selv, og at de kan klare sig selv og få tillid til sig selv og til deres muligheder.
Tom Behnke (FRI), 1999-11-25:
Det siger da sig selv, at jo længere tid man har været et sted, jo bedre man er faldet til, og dermed jo bedre man er integreret, desto sværere er det til sin tid at skulle trække teltpløkkerne op og vende tilbage til sit eget hjemland.
Det er da logik, at jo bedre man er integreret, desto sværere er det at vende tilbage igen.
Men derudover vil jeg gerne tilføje, at jeg er meget enig i, at det, man skal bruge tiden på, naturligvis er at uddanne de pågældende til den situation, de skal vende tilbage til på et tidspunkt.
Ofte kan det være lande, hvor der måske ligger landminer eller boliger er ødelagt osv.
Der vil det være hensigtsmæssigt, at vi giver dem nogle færdigheder, sådan så de kan være med til at genopbygge deres eget land, når de på et tidspunkt skal vende hjem.
Men at integrere dem i det danske samfund, som betyder, at man passer ind i samfundet, er at gøre dem en bjørnetjeneste.
Helge Adam Møller (KF), 1999-11-25:
Jeg synes, det er pragtfuldt, når der er nogle, der er uenige med mig, men jeg bryder mig ikke om, når folk gang på gang fra denne talerstol fortæller direkte usandheder, og det er det, hr. Christian H. Hansen gør nu.
Jeg synes, hr. Christian H. Hansen skulle sætte sig ned og finde ud af, hvad hr. Christian H. Hansen sagde for 3 minutter siden.
Ved den første korte bemærkning gik hr. Christian H. Hansen op på denne talerstol og sagde, at i den tale, jeg lige havde holdt, havde jeg nævnt nøjagtig de tre ting og var gået ind for de tre ting, der stod i vedtagelsesforslaget fra fru Pia Kjærsgaard. Jeg kan konstatere, at to af tingene omtalte jeg overhovedet ikke. Jeg sagde ikke ét ord i min tale om de facto-flygtninge, og jeg sagde ikke noget om flygtninges familiesammenføringsregler.
Intet sagde jeg om det, men alligevel gik hr. Christian H. Hansen herop og sagde, at det var det, jeg havde gjort.
Lad os nu føre debatten på, at nu har jeg sagt, at jeg ikke har sagt noget om det.
Det har vi fremsat forslag om mange gange, og vi har i begrundede og omhyggelige bemærkninger redegjort for, på hvilken måde det skal forstås.
Det må da være tydeligt selv for hr. Christian H. Hansen.
Dorte Bennedsen (S), 1999-11-25:
Jeg spurgte hr. Tom Behnke, hvorfor integration skulle gøre det vanskeligt at vende tilbage.
Og jeg definerede, at mit begreb om en god integration er, at man kan sproget, det er, at man får arbejde, at man er selvhjulpen og dermed trives.
Det giver mennesker selvværd, og det gør dem også bedre egnede, når de, hvis muligheden opstår, engang kan vende tilbage til deres land.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1999-11-25:
Jamen jeg skal også ganske kort meddele, at Venstre stemmer imod de to forslag til vedtagelse, der jo begge har elementet af en kommission.
Vi foretrækker åbne debatter frem for lukkede kommissioner.
Dorte Bennedsen (S), 1999-11-25:
Hr. Tom Behnke sagde, at integration vil gøre det vanskeligt at vende tilbage.
For mig er integration sprog, arbejde, trivsel.
Så vil jeg godt sige: Nu har vi fået to forslag til vedtagelse, og om forslaget fra hr. Jann Sjursen og hr. Knud Erik Hansen og hr. Søren Søndergaard vil jeg blot sige, at i Socialdemokratiet ønsker vi en løbende debat og overvejelser om udlændingelovgivningen, men vi er ikke overbeviste om, at en kommission vil være det rigtige instrument, sådan
Og den sidste pind i forslaget til vedtagelse er vi uenige i, og vi vil derfor stemme imod forslaget til vedtagelse. Og om det andet forslag til vedtagelse skal jeg sige, at det da vist er første gang i mine mange år i Folketinget, at jeg har oplevet, at man har et beslutningsforslag, og så lige før beslutningsforslaget fremsætter man et forslag til vedtagelse om det samme, men det stemmer vi så også imod.
Henrik Svane (RV), 1999-11-25:
Jeg vender tilbage til det dagsordenspunkt, vi har været i gang med.
Vi har været i gang i mange timer nu.
Vi har talt meget.
Jeg synes, der under den forrige forespørgsel et langt stykke ad vejen viste sig en bred enighed i salen i hvert fald ud til V og K om at få en samling i vores flygtningepolitik i landet, få et bredere politisk grundlag for den, og derfor vil jeg ikke i dette lille indlæg overhovedet være med til, at vi skal tale os fra hinanden.
Der kan selvfølgelig også være en fornuft og væsentlighed i at diskutere, hvordan vi får konstans eller får bedre sikkerhed for, at de informationer og opdateringer, vi får fra udlandet omkring sikkerheden, når vi sender flygtninge tilbage, som hr. Søren Søndergaard har været inde på ved flere lejligheder i dag, er aktuelle og troværdige.
Der har et af resultaterne fra det samarbejde, vi har haft med indenrigsministeren igennem det sidste stykke tid, jo da i allerhøjeste grad givet os en formodning om eller en vished for, at vi fremover vil kunne få nogle bedre opdateringer.
Bl.a. fordi der i Udlændingestyrelsen nedsættes en brugergruppe, som får repræsentation af folk fra FN-systemet, humanitære organisationer og andre relevante organer, som skal være med til løbende at sikre kvaliteten af de her oplysninger.
Det er vi yderst tilfredse med.
Men det skal selvfølgelig ikke afholde os fra at diskutere eventuelle fremtidige ændringer af udlændingelovgivningen, fordi verden forandrer sig jo hele tiden.
Verden er ikke stabil.
Men jeg synes, at da vi ikke har haft mulighed for at kende forslaget, før debatten er gået i gang, og slet ikke, som er væsentligt for mig, har drøftet et eventuelt forslag til kommissorium med forslagsstillerne, så vil vi altså stemme imod forslaget, men er naturligvis sindede at fortsætte drøftelser om eventuelle forslag til ændringer i udlændingelovgivningen, hvis dette bliver nødvendigt.
Arne Melchior (CD), 1999-11-25:
Jamen hr. Helge Adam Møller tager fejl.
CD ønsker ikke nogen kommission for hverken at stramme eller mildne.
Vi ønsker en kommission for at få fakta på bordet.
Når vi så har disse fakta, kan vi vurdere tingenes sammenhæng og tage stilling til, om der er noget, der enten skal strammes eller mildnes.
Vi møder helt fordomsfrit og ønsker, at denne kommissions medlemmer skal gå til opgaven helt fordomsfrit og ikke med noget på forhånd givet mål.
Jeg har sagt flere gange, at der skal ses både på de positive og de negative virkninger af den tilvandring, vi har modtaget de senere år.
Helge Adam Møller (KF), 1999-11-25:
Jeg hørte godt, hvad formanden sagde for et øjeblik siden, og jeg er enig.
Jeg tror måske, at jeg godt kunne være med til at afslutte debatten om det emne på det tidspunkt her, for når der er denne divergens mellem en kommission, der skal have det ene eller det andet indhold, så er det vel, fordi der, når man normalt nedsætter en kommission, er et rimeligt bredt flertal, der ønsker enten en stramning på et eller andet område eller en lempelse.
Men det, der jo er typisk her for denne kommission, er, at vi har vidt forskellige intentioner.
Der er nogle, der først og fremmest ønsker, at den skulle medvirke til, at vi kunne få stramninger på nogle af de områder.
Der er andre partier, der ønsker, at det måske skulle medføre lempelser.
Derfor er det næsten umuligt at sammensætte en kommission, som kan tilgodese de vidt forskellige modstridende interesser.
Jeg tror, det delvis i hvert fald er derfor, vi har de udtalelser, som vi har, og det er derfor, vi går imod en kommission, for vi er ikke enige om målet.
Vi kan nedsætte nok så mange kommissioner, men det bliver stort set spild af tid.