Ole M. Nielsen (KRF), 2002-02-06:
Jeg vil gerne begynde med at sige, at det for os at se er et meget, meget væsentligt lovforslag, det, der ligger her.
Det er et lovforslag, som er bestemmende for udviklingen i det åbne land.
Det er et lovforslag, som er bestemmende for udviklingen i detailhandelen og dermed også for udviklingen i de små byer og i de små byer kontra de lidt større byer og måske oven i købet mellem de større byer og de store byer.
Det er et meget, meget vidtrækkende lovforslag.
Jeg vil også gerne begynde med at foreslå, at vi får det opdelt.
Altså selve
overførslen af landzonekompetencen, så bestemmelser om landzoneadministrationen i det åbne land og så endelig detailhandelsbestemmelserne.
For mig at se
er det tre forskellige elementer. Når jeg ønsker det, er det selvfølgelig, fordi der er ting heri, som jeg er for, og andre ting, jeg er imod.
Og for at begynde med den første og den overordnede ting, så er vi imod at overføre landzonekompetencen fra amtet til kommunerne.
Vi er helt overbevist om, jeg vil sige, at vi har vores fulde tillid til, at kommunerne vil konkurrere på en meget egoistisk måde og prøve at tage livet af hinanden, og de stærke kommuner med de større byer vil tage livet af de små kommuner.
Det er en udvikling, som vi er
stik imod.
Og der mener vi ikke, at der i det her lovforslag er tilstrækkelige garantier for, at de ikke kan gøre det.
Så er der landzonekompetencen og de forskellige forslag, der er derunder, eller altså rettere sagt mulighederne i det åbne land i landzonerne, og der har vi jo sammen med de nuværende regeringspartier været med til at fremsætte 2-3 beslutningsforslag, mens de nuværende regeringspartier var i opposition, og dem står vi selvfølgelig ved.
Men lad mig sige, at de er blevet mere vidtrækkende end dengang, vi var med i dem, så vi kan ikke fuldt ud tilslutte os dem.
Først beslutningen om at opføre ekstra boliger på en landbrugsejendom.
Der mener vi ikke det skal omfatte det, som står lidt senere i forslaget, nemlig at indrette en ekstra bolig i en overflødig landbrugsbygning, uden at der er behov for det i driften af ejendommen.
Vi kan gå ind for, at man kan opføre en aftægtsbolig på en landbrugsbedrift, hvor der fortsat er en animalsk produktion eller rettere sagt en produktion, som betyder, at der er brug for mindst en hel arbejdskraft.
Ellers har landbruget jo mere karakter af at være en beboelse og altså et fritidserhverv.
Det er betingelsen for en aftægtsbolig, at der er tale om en fuldtidsbedrift.
Så mener jeg også, at man skal have lov til at opføre medarbejderboliger, når det kan dokumenteres, at der er behov for medarbejdere.
Det kan man sagtens finde ud af.
Den mulighed har faktisk været der indtil nu, men det er bare blevet afvist af forskellige administrative årsager i de allerfleste tilfælde.
Den mulighed skal være der.
Så har vi nogle bestemmelser, vi skal have præciseret med hensyn til, hvad der skal ske med de boliger, når der ikke er behov for dem mere som aftægtsbolig og som medhjælperbolig.
Det med aftægtsbolig får jo ende på et eller andet tidspunkt, og det er ikke sikkert, at den ny familie, der skal på aftægt, vil bruge den til det.
Og hvad angår en medhjælperbolig, så kan vi jo ikke garantere, at der er behov for medhjælp på et landbrug i al evighed.
Så vi skal have bestemmelser om, hvad der skal ske med de her bygninger, og de må i princippet ikke sælges.
Så er det jo interessant, at landboforeningerne i virkeligheden er imod den bestemmelse her, det kan man jo undre sig over, og Dansk Familie Landbrug er - kan jeg så forstå af referatet fra deres møde i mandags - for. Det kunne godt udlægges på den måde, at de store landbrug er imod, fordi de er bange for, at det vil hindre dem i at køre med deres sprøjter, hvis der kommer til at ligge for mange beboelser ude på landet, som kan klage over, at de sprøjter lidt ind over hækken, og det lugter, når de kører ud med gylle.
Når de mindre landbrug kan synes om det, er det måske, fordi de repræsenterer de landbrug, som har eller får tiloversblevne bygninger, som de kan få udnyttet til en ekstra bolig.
Så man skal måske ikke tage de udsagn alt for højtideligt eller som vidtskuende, når det skal være.
Men det skal vi have kigget på. Vi kan i hvert fald ikke være med til den generelle tilladelse til at indrette en bolig i en overflødig bygning, mens det derimod skal være tilladt at indrette en virksomhed i en sådan bygning.
Så er der bestemmelsen om at flytte gyllebeholdere ud på marken.
Og jeg må gøre en tidligere ordfører, det var vist SF's, opmærksom på, at der trods alt stadig væk skal en landzonetilladelse til for at placere sådan en gylletank i det åbne land.
En landmand har ikke ret til at bygge hvor som
Jeg var faktisk bange for, at det var det, der stod her, men det er jeg glad for, at det ikke er.
Der skal en landzonetilladelse til.
Og vi skal stille krav til den, og kravene skal efter min mening skærpes og udvides i forhold til det, der står her. Så mangler der også heri en bestemmelse om, hvad der skal ske med en gylletank, når den ikke er i brug længere.
Der mener jeg, at man simpelt hen skal have tinglyst på ejendommen, at den gylletank skal fjernes, og det må man kunne finde ud af at gøre på den måde.
Man kunne sige mere om det, men det vil jeg undlade.
Så er der detailhandelsbestemmelserne.
Dér vil vi ikke afvise, at der er mulighed for at justere dem sådan, at byer af en vis størrelse får mulighed for lidt bedre udvikling, men vi er frygtelig bange for at åbne en ladeport på klem til skade for de små og mellemstore byer.
Det mener vi, at der er god grund til at tro, fordi kapitalismen, markedsføringskræfterne osv. vil være gode til finde udveje til at omgå lovgivningen og finde de huller, som kan være i den lovgivning her.
Det bekræftes også gentagne gange i høringssvarene, at der er problemer, og det kommer ikke fra specielt røde organisationer.
Det er Landdistrikternes Fællesråd f.eks., som i høj grad bekymrer sig om livet på landet, og det er da vist et foretagende, som har en hel del opbakning i Venstrekredse og Dansk Folkepartis vælgerkreds, vil jeg tro, så det burde de partier lytte til. Det her er også fra sådan en interesseorganisation, nemlig Indenrigs- og Sundhedsministeriet.
Det er jo fantastisk, at de faktisk også er bekymrede for den her udvikling. De siger, at det forventes at føre til færre butikker i de mange mindre og mellemstore byer.
Det har man da ikke fået ordentligt koordineret i regeringen, kan jeg se på det.
Så er der de danske handelsstandsforeninger, de er traditionelt konservative stemmer, og de har tidligere været i stand til at få rumpet op i Det Konservative Folkeparti - undskyld udtrykket - omkring lukkeloven.
De er også bekymrede for, hvordan det vil gå.
Foreningen af DagligvareGrossister og Foreningen af Byplanlæggere er også bekymrede for, hvordan det vil gå.
Så ja, vi er både for og imod.
Nej, det er vi ikke.
Vi er for noget og imod noget andet, og det er jo ikke det samme.
Jeg tror, at vi er nogenlunde enige i vores vurdering af, hvad Venstre demonstrerer i de her dage.
Om det er liberalt eller liberalistisk
er et spørgsmål om, hvad man lægger i ordet.
Vi håber på, at vi når et fornuftigt resultat, men først vil jeg altså foreslå, at vi får den her opdeling af lovforslaget.