runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aase D. Madsen (DF), 2000-12-13:
Ja, det er jo altså at vende det hele på hovedet.
Der er ikke fundet noget nævneværdigt - jamen det er jo ikke det, det kommer an på.
Det, det kommer an på, er ministerens ansvar.
Ministeren har siddet sit ansvar overhørig i 4 år.
Der står i lovgivningen, lov nr. L 147, at dette register er totalt nødvendigt for at kunne kontrollere udbetalinger til vindmøller.
Det sidder ministeren overhørig i 4 år, og så siger ministeren: Ja, men der er jo ikke fundet noget.
Det synes jeg er en utrolig arrogant attitude at tage over for et ministeransvar.
Prisen var for høj, sagde ministeren.
Jamen prisen kan da ikke være for høj, hvis man kunne få et register, som man faktisk kunne få.
I løbet af et halvt år skulle det jo kunne være på plads tilsyneladende.
Energistyrelsen har jo sagt, at de selv kunne lave registre i løbet af et halvt år.
Hvis man i løbet af det halve år kunne få det hele på plads, så kan prisen da aldrig være for høj i forhold til de manglende kontrolmuligheder, der nu har været i 4 år, hvor formanden for statsrevisorerne, Peter Larsen, siger, at der kunne været sket katastrofer.
Det er der heldigvis ikke sket, men der var åbnet mulighed for, at det kunne have fået katastrofale følger, at registeret ikke var oprettet.
Og derfor kan jeg ikke tage det der med, hvad det koster, for gode varer.
Svend Auken (S), 2000-12-13:
Til hr. Peter Hansen-Nord: Jeg kan ikke det nøjagtige tal, men jeg tror, det er en meget lille procentdel, ligesom det er en meget lille procentdel af sagerne efter den 1. januar 1997.
Til fru Aase D. Madsen, som også i denne sag er en stærk væbner for Danske Energiselskabers Forening, hvad jeg vil komplimentere hende for, skal jeg fortælle, at årsagen til, at man i sin tid ikke valgte elselskaberne, var, at den pris, man forlangte, var meget høj.
Det var årsagen til, at man ikke valgte dem dengang.
Mig bekendt er jeg ikke blevet kritiseret i Rigsrevisionens rapport, men det manglende register i Energistyrelsen er blevet kritiseret, og da jeg er politisk ansvarlig, så har jeg selvfølgelig også ansvar for det, der er sket, og jeg glæder mig i den sammenhæng over, at skaden trods alt er mindre, end man kunne have frygtet, og at tingene er ved at være på plads.
Aase D. Madsen (DF), 2000-12-13:
Jeg takker for svaret, men det der med, at der ingen fejl er i måleraflæsningen, er jo klart, for det er elselskaberne, der har kontrollen med det.
Næh, fejlen ligger så sandelig i ministerens eget ministerium; det er dér, kontrollen brister.
Der ikke betalt en krone.
Det er da klart, man kan jo ikke betale andet end det, der står på måleren, så det er jo helt evident og hundrede procent i orden, og det siger Rigsrevisionen også.
De frikender jo totalt elselskaberne, men de frikender så sandelig ikke ministeren. Så vil jeg bare lige spørge med hensyn til 1996 og 1997
De Danske Energiselskabers Forening tilbød jo allerede dengang at oprette registeret netop på grundlag af det, de havde i forvejen, så vi kunne gå hundrede procent tilbage til det, der lå før 1997; men det afslog ministeriet af mærkelige grunde, og så tog det jo altså 4 år, før det endelige register blev færdigt.
Jeg vil da gerne høre: Hvorfor sagde man ikke ja til det tilbud fra Elselskabernes Forening, som jo havde grundlaget for at kunne lave dette kontrolregister?
Peter Hansen-Nord (V), 2000-12-13:
Med baggrund i det svar, ministeren giver omkring de stikprøvekontroller, der har fundet sted før 1997, og hvor ministeren oplyser, at der er fundet en skæver, kan vi få det i procent af de stikprøver?
Altså, har ministeren et overblik
over, hvor mange stikprøver der er taget, og dermed, hvor mange procent den ene, der er smuttet, udgør?
Svend Auken (S), 2000-12-13:
Vi har drøftet denne sag så sent som i Folketingets Energipolitiske Udvalg i dag i et langt samråd.
Jeg synes, det er vigtigt at bemærke, samtidig med at jeg på mit ministeriums vegne for længst har erkendt, at der er sket fejl i Energistyrelsen her, og at der er basis for en påtale, at det fremgår af rapporten fra Rigsrevisionen, at Rigsrevisionen finder, at der har været en tilfredsstillende procedure for måleraflæsning.
Der har derfor været en rimelig sikkerhed for, at man ikke har udbetalt tilskud til vedvarende energi, som ikke rent faktisk er blevet produceret og leveret.
Energistyrelsen er ved at undersøge, om der er nogen, der ikke har opfyldt det daværende krav om lokal tilknytning eller har ejet for mange vindmølleandele.
Hvad angår tiden efter 1. januar 1997, har vi undersøgt 14.000 tro- og loveerklæringer.
De 13.900 var i orden.
De sidste 100 er man i øjeblikket i færd med at undersøge nærmere.
Hvad angår møllerne før 1997, som fru Aase D. Madsen spørger specifikt om, så bliver der foretaget stikprøvekontrol, og indtil videre har man i den stikprøvekontrol fundet én sag, som giver anledning til at tro, at der er sket misbrug.
Vi fortsætter kontrollen, og jeg har derudover draget omsorg for, at hele Energistyrelsen er blevet pålagt - og det gør de også selv meget ud af - at en lignende situation ikke vil gentage sig. Der kunne måske være sket større skade, men det er der heldigvis ikke.
Aase D. Madsen (DF), 2000-12-13:
Spørgsmålet er stillet på baggrund af Rigsrevisionens beretning, som jo rejser en meget stærk kritik af ministeriet
for ikke at have oprettet de kontrolregistre, som skal til for at kontrollere udbetalinger til vindmøller
Jeg har læst Rigsrevisionens rapport, og det, der bekymrer mig, er, at der står, at edb-registret blev færdigt i oktober 2000, men ikke omfatter møller fra før 1997.
Oplysningerne er nødvendige for at kunne kontrollere både regler om enkeltmandsmøller og andelsejede møller erhvervet efter 1. januar 1997.
Og det, som bekymrer mig, er, hvor stor værdi har så disse kontrolresultater, som Energistyrelsen nu kommer frem til?
Har de en værdi, så vi kan stole på, at det er et vandtæt register, der er blevet opstillet?
Svend Auken (S), 2000-12-13:
Vi skal finde den rigtige form, og den vil kunne indebære de instrumenter, hr. Knud Erik Hansen efterlyser.
Jeg tror bare ikke, det er relevant at bede alle kommuner om at sørge for det.
Der er en række steder i landet, hvor man klarer det, og det kan være, at det ikke er kommunerne, men amtet og i hovedstadsområdet HUR, man i givet fald skal i kontakt med. Det, man bl.a. undersøger i udvalget under Kirkeministeriet, er, om nogle af de statslige arealer, vi i dag har,
umiddelbart kunne anvendes til det, og at man i den forbindelse bragte planlægningen i orden.
Men jeg deler hr. Knud Erik Hansens utålmodighed, og vi er jo enige om, at opgaven skal løses, og jeg har lovet, at alle de instrumenter, der står i min magt, vil blive taget i anvendelse for at løse det her problem.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-12-13:
Jeg takker for svaret og glæder mig over, at vi er enige og også oplever, at ministeren og regeringen er indstillet på at gøre noget.
Jeg vil godt spørge sådan lidt mere konkret, for jeg hørte, at ministeren sagde, at ministeren var indstillet på at bruge de nødvendige redskaber i planloven: Indebærer det også, at ministeren er indstillet på at lave et landsplandirektiv eller give en henstilling til kommunerne, således at det bliver almindelig planskik, at man inddrager gravpladser i planlægningen, hvis der er behov for det ude omkring?
Svend Auken (S), 2000-12-13:
Jeg vil gerne sige spørgeren tak, fordi han har rejst det her spørgsmål.
Jeg er fuldstændig enig i hans synspunkt.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at vi naturligvis vil bruge alle instrumenter i planloven for at sikre, at folk med en muslimsk trosopfattelse kan få deres egne begravelsespladser.
Hidtil har det ikke været anset som en opgave for det offentlige at skaffe sådanne begravelsespladser til trossamfund, fordi alle har ret til at blive begravet på en kirkegård i det sogn, hvor de bor, og jeg har også forstået det sådan, at der er særlige hjørner eller afsnit i sådanne kirkegårde, som i lokale samfund har været reserveret til muslimske begravelser.
De trossamfund, der ønsker deres egen begravelsesplads, skal selv tage initiativ til at skaffe en grund, men som hr. Knud Erik Hansen gør opmærksom på, har muslimerne ikke været i stand til det, og derfor har regeringen den opfattelse, at der her er et særligt problem. Og det skal selvfølgelig løses.
Kirkeministeren har nedsat et udvalg, og vi vil meget gerne gå ind i sagen og herunder også belyse, hvad der skal gøres i planloven, for at vi kan få løst det her problem.
Det er naturligvis en plet på vores i øvrigt udmærkede samfund, at vi ikke for længst har løst denne her opgave.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-12-13:
Vi har nu i de seneste år oplevet gentagne gange, at muslimer har haft svært ved at få adgang til at etablere gravpladser også i et sådant omfang, at Østersøkommissæren, hr. Ole Espersen, følte sig foranlediget til at gribe ind og sende et brev til statsministeren herom og henvise til både den europæiske menneskerettighedskonvention og FN's menneskerettighedskonvention.
Det, vi oplever, er, at kommunerne som regel har en eller anden undskyldning for, at det ikke er med i planlægningen, og hvis det er, så har man planlagt områderne brugt til noget andet.
Derfor ser jeg det som en opgave, at man faktisk få pålagt kommunerne at lære god planlægningsskik, en planlægningsskik, som indebærer, at man tager hensyn til, hvad det er for nogle behov, befolkningen har, herunder også, at de, hvis de har behov for gravpladser, også skal tilgodeses, således at der ikke er planmæssige hindringer for det.
Svend Auken (S), 2000-12-13:
Vores livserfaringer er forskellige, må jeg altså sige til fru Aase D. Madsen.
Der er altså situationer i et menneskes liv, hvor prisen ikke er ligegyldig.
Det bliver man jo nødt
til at indse.
Vi har jo ikke ubegrænsede offentlige midler.
Vi har ikke ubegrænsede midler til rådighed, og vi er nødt til at se på pengene.
Og jeg glæder mig i det her tilfælde over, at der til trods for alle de vanskeligheder, der har været med at etablere registeret, ikke er sket en fejludbetaling i noget nævneværdigt omfang, og at der i hvert fald ikke er ofret en krone på strøm, grøn strøm, vedvarende energi, som ikke er blevet produceret og leveret.
Ulla Tørnæs (V), 2000-12-13:
Jamen jeg må jo så konstatere, at hr. Morten Helveg Petersen endnu en gang ikke svarede på det meget konkrete spørgsmål, men derimod dragede en tidligere debat, som er af endnu ældre dato, ind i sin besvarelse, nemlig debatten om Venstres tidligere skatteordfører hr. Peter Brixtofte.
Jeg forstår ikke, hvorfor den radikale ordfører ikke kan svare på mit meget konkrete spørgsmål.
Jeg må så forstå det sådan, at hr. Morten Helveg Petersen ikke er enig i det, som den radikale skatteordfører har sagt til dagbladet Børsen, og som den radikale skatteordfører også har gentaget i TV-Avisen. Der er indslag i TV-Avisen, som jeg gerne vil vise for hr. Morten Helveg Petersen, hvor den radikale ordfører klart og præcist siger, at topskatten skal fjernes.
Jeg er helt med på, at der ikke er tale om radikale ufinansierede skattelettelser, men at de naturligvis skal være finansierede.
Thor Pedersen (V), 2000-12-13:
Nu må jeg sige til hr. Klaus Hækkerup i et rent teoretisk svar: Jeg har ikke nævnt ordet skattetryk.
Altså problemet med skattetrykket er i virkeligheden, at man kan snyde.
Hvis man ændrer byrdefordelingen mellem direkte personskatter og indirekte afgifter eller indirekte skatter, så kan man reducere skattetrykket, selv om man får nøjagtig det samme provenu i statskassen.
Derfor kan man ikke bruge det at sammenligne det over årene.
Det, jeg holder borgernes indtjening op imod, er det, man betaler af den samlede omsatte lønsum, altså nettonationalindkomsten: Hvor stor en del af den afleveres der egentlig i personskat, i moms og i afgifter?
Og det er de 70 pct. Til hr. Peter Duetoft: Altså vi har ikke lavet en aftale i Venstre om, at man skal hæve grundskatten med 50 pct. Det er helt korrekt.
Man skal måske ikke berette om så meget i et forhandlingsforløb, men vi har fra starten tilkendegivet over for finansministeren, at vi ønskede at fastholde de 8 pct.
Man ville ikke forholde sig til det.
Men på et eller andet tidspunkt lå der en aftale med CD, som vi opfattede det, før vi egentlig forlod forhandlingerne,
Jeg vil blot sige, at vores forslag kom aldrig nogen sinde i debat eller i omløb.
Til hr. Flemming Kofod-Svendsen: Vi har i de sidste tre år haft et ønske, i parentes et krav, om, at man skulle have ekstern evaluering af nytteværdien af den samlede danske ulandsbistand.
Og da har vi sagt: Indtil vi egentlig har den vurdering, da ønsker vi at fastfryse niveauet.
Det har vi sagt med udgangspunkt i 1999-tallet.
Det synes jeg stadig er fair.
Og vi bruger så mange penge, at vi også kan se, at vi gør det mest ansvarlige for at sikre, at de penge, vi giver, også fremover reflekterer de tidligere erfaringer, og - i hvert fald indtil da - at vi ikke bidrager til at fastholde korrupte regimer, som undertrykker deres befolkning.
Ulla Tørnæs (V), 2000-12-13:
Jamen nu er det jo ikke for at genere den radikale ordfører, at vi sådan spørger om, hvad det egentlig er, der er den radikale skattepolitik, men hr. Morten Helveg Petersen må jo forstå, at vi sidste forår fik en melding fra Det Radikale Venstre - det var vist også i dagbladet Børsen, tror jeg - som gik i retning af, at topskatten skulle fjernes.
Der fik vi at vide, at det var sådan et idéoplæg, der var til debat ude i det radikale bagland.
Det her debatoplæg er så blevet gentaget her for nylig igen af den radikale skatteordfører, og så må hr. Morten Helveg Petersen jo have forståelse for, at vi her i Folketinget er interesserede i at vide, hvad radikal skattepolitik så egentlig er.
Må jeg så spørge den radikale ordfører, om det er udtryk for radikal prioritering, at topskatten er den skat, der skal fjernes først, når vi når til alt det, som hr. Morten Helveg Petersen lægger vægt på, og som vi i Venstre er fuldstændig enige i, nemlig at ufinansierede skattelettelser naturligvis ikke er vejen.
Så hele det foredrag kan hr. Morten Helveg Petersen spare sig.
Men jeg ønsker blot et svar på, om det er topskatten, der er Det Radikale Venstres første prioritering, når det handler om finansierede skattelettelser.
Klaus Hækkerup (S), 2000-12-13:
Det er hr. Thor Pedersens påstand om, at skattetrykket i Danmark er 70 pct., der kalder mig på talerstolen.
Det kan jo godt ske, at hr. Thor Pedersen ikke har nået at læse de svar på spørgsmål, vi har fået i Finansudvalget; men jeg kan da sige, at det svar, vi har fået på bilag 7.54, oplyser, at skattetrykket i Danmark i år 2000 er 49,3 pct., og det betyder, at ud af den samlede produktion i Danmark beslaglægger det offentlige - staten, amterne, kommunerne - og bidrag til den sociale pensionsordning, ATP m.v., 49,3 pct. af indkomsterne.
Og det er tallet.
Argumentationen omkring de 70 pct. er propaganda fra Venstres side.
Så vil jeg godt spørge Venstre: Venstre vil i modsætning til denne regering ikke velstandsregulere de offentlige udgifter med stigningerne i lønudviklingen, men kun af den lidt lavere prisudvikling, og det vil sige, at der bliver en manko.
Hvordan skal den dækkes?
Skal den manko dækkes ved afskedigelser, så der bliver færre behandlinger på vores sygehuse, så der bliver ydet færre hjemmehjælpstimer, så vi får en ringere undervisning?
Og hvordan skal man klare situationen, hvis der opstår
en eller anden pludselig engangsudgift, som der f.eks. kunne opstå i forbindelse med BSE?
Hvad er det egentlig, Venstres politik er på det her område?
Er det virkelig sådan, at man vil ødelægge det velfærdssamfund, der er bygget op?
Thor Pedersen (V), 2000-12-13:
Hr. Jes Lunde spurgte til de 70 pct., og jeg ved, at hr. Jes Lunde godt ved, at de 70 pct. er det, det offentlige opsuger af det, den enkelte gennemsnitsborger tjener.
Det er altså personlig indkomstskat, det er moms og afgifter.
Det er de 70 pct.
Sådan er det altså.
Ellers må vi jo høre, hvad det er for en procentandel, der udgøres af moms, afgifter og personskat.
Men det er altså af de officielle kanaler opgjort til 70 pct.
Det er det, politikerne råder over, og så er der de 30 pct. tilbage til borgeren selv.
Se, når man spørger til konjunkturer, så er det jo sådan, at uanset hvad man mener om den danske regering, er der vel ingen, der tror, at det er den danske regering, der fastsætter renteniveauet.
Det, der er afgørende, når man skal vurdere udviklingen i den danske rente, er jo: Hvad er det, der bestemmer?
Og der ved hr. Jes Lunde udmærket godt, at i det væsentlige er det det amerikansk renteniveau, der er helt afgørende for, hvordan det er i Europa, og hvordan det er i Danmark.
Går renten op i USA, så går den op i Danmark; går den ned i USA, så går den ned i Danmark.
Og der er forskel på at sammenligne en periode, hvor renten var 11-12 pct. og 18 pct. i USA og i Danmark, og et tidspunkt, hvor den er 4-5 pct. i USA og tilsvarende i Danmark.
Fru Pernille Blach Hansen spørger til SFO.
Vi er da i Venstre ikke blokeret for, at man kan have en moderationsordning i SFO, altså i skolefritidsordningerne, overhovedet ikke.
Vi har sagt, at den afgørelse skal bare fortsat som i dag ligge i kommunen.
Det er en rent kommunal afgørelse, og vi støtter fuldt ud, at kommunerne gør det gratis, men det er en kommunal afgørelse, og det skal det
fortsat være.
Til hr. Jens Peter Vernersen vil jeg sige det samme, altså om boligejernes udgifter, at det er altså bundet op på renteniveauet, og det, pinsepakken har gjort, er at gøre det ringere med samme renteniveau at være boligejer.
Det løfte, regeringen i sin tid gav i regeringsgrundlaget om, at man skulle bevare balancen mellem boligformerne, forlod man, da man gennemførte pinsepakke og skattereform.
Jens Peter Vernersen (S), 2000-12-13:
Sikken da en svada, hr. Thor Pedersen kom med her fra Folketingets talerstol.
Jeg sad og tænkte på, om det kunne være vores land - Danmark - hr. Thor Pedersen talte om, eller om hr. Thor Pedersen var et helt andet sted. Hr. Thor Pedersen talte om, hvordan det var gået på boligmarkedet.
Det er såmænd ikke længere siden end i mandags, at der var en stor artikel i dagspressen, hvor man kunne se, at boligejerne faktisk havde haft det ret fordelagtigt.
Jeg vil gerne spørge hr. Thor Pedersen, om han overhovedet ikke følger med i den slags oplysninger. Et andet spørgsmål er - det er ikke, fordi jeg tror, at hr. Thor Pedersen vil svare på det, men jeg kan da prøve - om hr. Thor Pedersen læser bilagene her til Finansudvalget.
Vi har så sent som i dag fået bilag, der viser, at den boligejer, der i 1993 betalte skat af sin ejerbolig, han betalte ca. 50 pct. - 50 pct. - mere i skat, end vedkommende ville betale i dag.
Mon det er det boligmarked, Venstre efterlod i 1993, som hr. Thor Pedersen ønsker tilbage, med disse tvangsauktioner, som der tidligere er spurgt om?
Pernille Blach Hansen (S), 2000-12-13:
Overskrifterne fra Venstres ordførers indlæg lyder jo meget sympatiske.
Der er masser af gaver og pæne ord: Mere til sygehusene, mere til erhvervslivet, mere til landbruget, mere til IT.
At Venstre så ikke har viljen til at betale regningen, kan vi jo vende tilbage til i morgen.
Men hvad fik Venstre egentlig ud af forhandlingerne om finansloven?
Jo, konkret fik Venstre da blokeret for, at de fattigste børnefamilier i det her land skulle have en friplads til skolefritidsordningen.
Og jeg vil da gerne spørge Venstres ordfører: Hvordan harmonerer det med, at Venstre normalt siger, de gerne vil være de svages beskytter, at man her har børnefamilier i over 20 kommuner i dette land, der ikke kan få tilskud til økonomisk friplads?
Tag f.eks. en lærling eller en studerende i Thisted Kommune: En sådan enlig mor skal nu betale 1.622 kr. om måneden.
Det er knap 19.500 kr. om året.
Men havde hun boet i nabokommunen Hanstholm, havde hun fået en friplads i skolefritidsordningen kvit og frit af kommunen.
Er det ikke et problem for Venstre, at det, Venstre har fået ud af dette års finanslovforhandlinger, er at blokere for bedre vilkår for de svagest stillede børnefamilier?
Jes Lunde (SF), 2000-12-13:
Når man lytter til hr. Thor Pedersens lange indlæg om, hvor galt det går, så kan der jo ikke være nogen tvivl om, at landet er på sammenbruddets rand.
Det er sådan set kun et spørgsmål, om det hele sker i dag, eller om det varer et par dage, inden samfundet bryder sammen.
Når hr. Thor Petersen skal udfolde sig, lyder det, som om vi tager 70 pct. i skat af al indkomst.
Jeg tror, alle ved, at det overhovedet ikke er rigtigt.
Jeg tror også, folk ved, at det mest interessante, når Venstre kører den skattekampagne, de gør i øjeblikket, sådan set er: Hvad har
man tilbage?
Hvad er der af muligheder for borgerne?
Og når man lytter til hr. Thor Pedersens indlæg, skulle man jo tro, at antallet af tvangsauktioner i Danmark var stærkt stigende.
Derfor vil jeg da gerne vide, om hr. Thor Pedersen har oplysninger om, at det udvikler sig sådan, fordi
de tal, jeg har, tyder på det modsatte.
Vi har fået et svar i Finansudvalget i dag, hvor vi fik oplyst, at der i 1993 fra første til tredje kvartal var knap 15.000 tvangsauktioner, og i samme periode i år er man ikke op på 2.000 endnu.
15.000
tvangsauktioner dengang, ikke engang 2.000 nu.
Jamen altså det tyder jo ikke på, at samfundet er på sammenbruddets rand. Noget kunne tyde på, at virkeligheden simpelt hen bare ikke passer med den stil, som Venstre lægger an i dagens debat.
Jan Petersen (S), 2000-12-13:
Ja, nu er det så den sidste korte bemærkning, og så har man jo et vist indtryk af, hvad Venstre vil.
Jeg vil koncentrere mig om fru Tove Fergo, ikke fordi jeg ikke vil svare hr. Peter Hansen-Nord, men der vil jeg bare henvise til, hvad jeg har sagt i tidligere indlæg. 10.000 flere ældreboliger, det er et af svarene til fru Tove Fergo.
Det har regeringen skaffet, og der kommer flere i de kommende år.
Det er noget af det, pengene er gået til.
Pengene går også til stigninger i overførselsindkomsterne.
Selv om der er færre på overførselsindkomst, så skal de jo trods alt have en regulering, der mindst svarer til satsreguleringen.
Og hvad er de så i øvrigt gået til?
En udvidet uddannelseskapacitet på en lang række områder, udvidelser i undervisningen, udvidelser i daginstitutioner, som vi nævnte, af medarbejdere, og de er også gået til at uddanne flere læger.
Der bliver taget flere læger ind på lægestudierne, end der blev i den borgerlige regerings tid; der har været en konstant vækst dér.
Jeg kan ikke huske, hvor lang tid det tager at uddanne en læge, men derefter skal de jo være speciallæger, og en række af de steder, hvor vi har problemer med at have tilstrækkeligt med læger, er det bl.a., fordi vi også skal have dem igennem specialuddannelser.
Men vi har øget lægeoptaget for at komme ud over det problem, som Bertel Haarder efterlod denne regering.
Tove Fergo (V), 2000-12-13:
Jeg er glad for at høre, at hr. Jan Petersen også færdes sådan ude og har familie og sådan noget, men så må det være strudsementaliteten, når hr. Jan Petersen alligevel ikke kan se, at der er store problemer i det danske sundhedsvæsen, der gør sig gældende.
Strudsementaliteten.
Hvad er pengene så gået til?
Ja, 10 mia. kr. til sundhedsvæsenet, 3 mia. kr. til daginstitutioner, men det er 193 mia. kr., der er kommet ekstra ind i de offentlige kasser.
Personalemangel, siger hr. Jan Petersen.
Mandskabsmangel.
Hvad har regeringen gjort for at løse det problem?
Nu har regeringen siddet ved magten i 8 år; det tager ikke 8 år at uddanne læger og radiografer.
Hvad har man taget op?
En væsentlig personalegruppe inden for kræftbehandlingen er radiografer.
Hvor mange er optaget på radiografstudiet inden for de sidste 4-5 år?
80 i gennemsnit om året!
Hvad har regeringen gjort for at løse
mandskabsproblemmangelen.
Det vil vi godt vide noget om.
Og så alle de andre milliarder af kroner.
På hospitalerne sidder gamle mennesker og venter, som ikke får den plejebolig, de har brug for.
Hvad har regeringen gjort for at løse de problemer?