Gudrun Laub (V), 2004-11-11:
Jeg kan indlede med at sige, at Venstre støtter lovforslagene.
Det udvalg, der har været nedsat til at gennemgå hele området og har afgivet betænkning her i januar 2004, har været bredt sammensat og bl.a. været omfattet af en række eksperter i straffe- og retsplejeforhold og i folkeret og repræsentanter for værnepligtige og personelorganisationer.
Udvalget har vurderet, at der fortsat er behov for særlige militærlove ved siden af den almindelige straffelov og retsplejelov.
Militært personel skal naturligvis overholde straffelovens almindelige regler ligesom alle andre.
Forbrydelser som vold og legemsangreb i alle afskygninger er strafbart.
Forbrydelser som ulovlig tvang og trusler på livet er også strafbare efter den almindelige straffelov.
Det er efter straffelovens almindelige regler en skærpende omstændighed, at en gerning er begået under udførelse af offentlig tjeneste eller hverv eller under misbrug af stilling eller særlige tillidsforhold i øvrigt.
Så straffeloven dækker ganske godt i mange situationer.
Når der foreligger forbrydelser, skal der straffes.
Men derudover er der behov for særlige militære regler, og jeg kan som eksempel nævne forslagets § 35: »Den, der under væbnet konflikt inden for det militære forsvar forsætligt foretager handlinger, som er egnet til dér at fremkalde modløshed, straffes med fængsel indtil 4 år.«
En helt speciel regel for en speciel situation.
Forslaget til militær straffelov indeholder dels bestemmelser, som supplerer eller fraviger reglerne i straffelovens almindelige del, dels bestemmelser om strafansvar for pligtforsømmelser under tjeneste i forsvaret i fredstid og under væbnet konflikt samt forbrydelser mod det militære forsvar.
Der skal fortsat gælde bestemmelser, der beskriver centrale militære pligter, og tilsidesættelse af disse pligter skal kunne sanktioneres, herunder med straf også under fredsforhold i Danmark.
Der sker en klar adskillelse af strafansvar og disciplinaransvar.
Det er en fordel, fordi det gør det helt klart for alle, at det er to forskellige regelsæt.
Lovforslaget indeholder en begrænsning af strafansvaret i den militære straffelov i forhold til gældende ret.
Efter forslaget er det kun overtrædelser begået forsætligt eller groft uagtsomt, der er med i den militære straffelov.
Som udgangspunkt vil kun grovere overtrædelser være strafbare.
Der sker herved en ikke ubetydelig afkriminalisering i forhold til gældende ret.
En række pligtforsømmelser optages i selvstændige straffebestemmelser.
Det omfatter eksempelvis en bestemmelse, der kriminaliserer den overordnedes undladelse af at gribe ind over for underordnedes pligtstridige adfærd over for deres underordnede.
Der er forbud mod at besidde eller indtage euforiserende stoffer i tjenesten og på militært område, og der er en bestemmelse, som selvstændigt kriminaliserer særligt krænkende handlinger blandt sideordnet personel, herunder visse former for optagelsesritualer.
Endvidere foreslås forsvarsministeren bemyndiget til at fastsætte strafsanktionerede bestemte promillegrænser på særlige områder for tjeneste i forsvaret, navnlig når sikkerhedsmæssige forhold kan begrunde det.
Begrebet krig og krigstid ændres til væbnet konflikt.
I forbindelse med udsendelse af danske styrker uden for rigets grænser gives der forsvarsministeren hjemmel til at kunne bemyndige chefen for den udsendte styrke til under truende udsigt til væbnet konflikt at meddele, at reglerne for væbnet konflikt finder anvendelse.
Strafferammerne er anført for hver enkelt lovovertrædelse i en speciel del, lovens kapitel 2.
For pligtforsømmelserne ligger niveauet typisk på bøde eller fængsel i indtil 6 måneder, som stiger til fængsel i op til 10 år, når forbrydelsen er begået under væbnet konflikt.
De helt alvorlige forbrydelser som krigsforræderi og spionage har en strafferamme på fængsel indtil livstid.
Ved fastsættelse af strafferammerne er der også skelet til de nu gældende strafferammer i straffeloven.
Forslaget til militær retsplejelov indeholder bestemmelser for militære straffesager, som supplerer eller fraviger reglerne i den civile retsplejelov om behandling af straffesager.
Lovteksten er overskuelig, og der gives en klar opdeling.
Militære straffesager behandles af auditørerne, og man bruger den almindelige retsplejelovs regler suppleret med de særlige regler, som er nødvendige, fordi det drejer sig om militære forhold.
Ved spørgsmålet om kumulation, hvor en person har flere forhold eller flere personer er involveret, er der ganske smidige regler for, at den almindelige anklagemyndighed og den militære anklagemyndighed kan aftale, hvem af dem der skal behandle sagerne.
Der er naturligvis regler om lukkede døre og tavshedspligt m.v. af hensyn til den militære sikkerhed, der er regler om kollektiv ransagning og adgangskontrol og også om varetægtsfængsling i militære straffesager.
Med hensyn til værneting er de almindelige regler om gerningsstedsværneting og hjemstedsværneting suppleret med et tjenestedsværneting, hvilket forekommer meget praktisk.
Venstre kan som sagt støtte lovforslagene.