runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2006-05-16:
Den konkrete sag, som hr. John Dyrby henviser til, er jo et klokkeklart eksempel på, at det ikke er lovgivning, der mangler; det er noget helt andet, der halter.
Men jeg må så sige til hr. John Dyrby, at på andre ministerområder, herunder ikke mindst integrationsministerens område, er der jo netop etableret særlige regler for at kunne beskytte de unge piger eller unge mænd, som ønsker at undgå tvangsægteskaber, og en mulighed for, at de kan henvende sig til udlændingemyndighederne og sikre, at de ikke bliver familiesammenført med en person, de ikke ønsker at gifte sig med.
Det er der dele af oppositionen der ønsker at lave om på, men det ønsker regeringen ikke.
Vi ønsker at fastholde en beskyttelse af de unge mennesker, så det er der altså allerede taget højde for i integrationsministerens regi.
Jeg må bare fastholde, at det her er et problem, hvis man bare stikker hovedet i busken og siger, at vi kan lovgive os ud af det.
Vi bliver nødt til at tage en åben og en offensiv debat om, hvad det er for værdier, der ikke kan gives køb på i Danmark.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jeg kan i hvert fald sige til fru Lissa Mathiasen, at det er noget, som politiet har meget stor fokus på.
Men der er jo ingen tvivl om, at vi står over for en gevaldig udfordring, i og med at vi har udvidet EU med ti nye lande.
Det har især fra et dansk synspunkt været utrolig godt og givtigt, at vi har fået samlet Europa igen, men det har altså den konsekvens, at der er arbejdskraft, der bevæger sig på tværs af grænserne, og det er klart, at i og med at der er meget, meget, meget store økonomiske forskelle, så er det fristende at forsøge at udnytte, at der er folk, der kan arbejde for en langt lavere løn, end hvad vi finder er rimeligt set med danske øjne.
Jeg vil sige til fru Lissa Mathiasen, at på det meget lange sigt handler det jo om at skabe så gode og veletablerede vilkår for folk i deres hjemland, at de også kræver en ordentlig hyre, når de udfører et arbejde der.
På kort sigt er der jo ingen tvivl om, at det er helt afgørende, dels at der er en politimæssig fokus på området, dels at de organisationer, som følger det her område, medvirker til, at der bliver opbygget et godt netværk, der kan være til at sikre, at de brodne kar, som desværre er i Danmark – sådan nogle vil der nok altid være, hvis der er en gevinst at hente – simpelt hen bliver taget af politiet og kommer til at stå til ansvar for deres gerninger.
Lissa Mathiasen (S), 2006-05-16:
Ja, det er jeg for så vidt enig i, men det er sådan set også så meget mere derfor, at jeg rejser spørgsmålet igen og igen.
Nu taler vi om to brødre fra Litauen, og i Helsingør Dagblad fra den 15. maj kan vi læse om fire polske mænd, som arbejder for mindre end en tredjedel af, hvad der rent faktisk er gældende dansk overenskomstløn, så det er en gevaldig udfordring.
Lever vi op til det, vi har sagt, og som rent faktisk var intentionen bag den lovgivning, vi har i dag, og mener ministeren, at politiet har de ressourcer, der skal til for at gøre den indsats, der skal til, så der rent faktisk bliver taget hånd om problemet?
Vi synes ikke, at det, der bliver gjort, er godt nok, for den eneste måde, man kan forhindre folk i at udnytte billig arbejdskraft på, er ved at gøre det så dyrt, hver gang folk bliver taget, at det har en præventiv effekt.
Lene Espersen (KF), 2006-05-16:
Jeg vil sige til fru Lissa Mathiasen, at det er jo et emne, som Folketinget har beskæftiget sig meget med, og i adskillige samråd har jeg også drøftet med Folketingets partier, hvad vi kan gøre for at sikre, at der er tilstrækkelig effektive og afskrækkende foranstaltninger mod dem, der ønsker at overtræde lovgivningen og erhverve billig arbejdskraft.
Vi følger området meget tæt, og Rigsadvokaten følger selvfølgelig også strafudmålingen for at se, om de skærpelser, som er blevet gennemført i flere omgange af Folketinget, nu også slår igennem i praksis.
Det er den ene del af det, og jeg vil gerne tilkendegive over for fru Lissa Mathiasen, at det er noget, vi vil følge løbende for at være sikre på, at det kommer til at koste kassen, hvis man benytter sig af illegal arbejdskraft.
Det andet, jeg vil sige til fru Lissa Mathiasen, er naturligvis, at jeg tror, at med politireformen, som giver større, bæredygtige politikredse, bliver der bedre mulighed for vidensopsamling og nogle mere effektive team, som sammen med andre organisationer kan være med til at danne et netværk i kampen mod den illegale arbejdskraft.
Det er noget, der kun kan lade sig gøre, når politikredsene bliver så store, at der kan dannes decideret store team, der kan arbejde med spørgsmålet.
Lissa Mathiasen (S), 2006-05-16:
Ja, vi kan jo håbe på, at politireformen vil medføre, at man kan gøre det bedre end det, vi ser for øjeblikket.
Den præventive effekt, som har været tanken, er ikke til stede.
Ministeren siger, at det skal koste kassen, og fra Socialdemokratiets side har vi fremsat et lovforslag, som rent faktisk sagde, at det i den grad skal koste kassen, og at det aldrig nogen sinde må kunne betale sig at bruge illegal arbejdskraft.
Men det, vi nu ser, er, at private i større og større omfang rent faktisk bruger illegal arbejdskraft, fordi det er en billig måde at få gjort noget ved deres villaer på.
Er ministeren ikke enig i, at de sanktioner, der gives i dag, ikke har en præventiv effekt?
Og er ministeren ikke enig i, at hvis der var blevet vedtaget en langt skrappere lovgivning med langt større bøder som i det forslag, vi fremsatte, men som regeringen sagde nej til, ville vi have stået i en langt bedre situation med sanktioner, som havde en meget bedre effekt, end tilfældet er i dag?
Lene Espersen (KF), 2006-05-16:
Jeg tror, jeg vil indlede med at sige til fru Lissa Mathiasen, at med det kendskab, jeg har til det danske samfund, tror jeg, det er foregået i årtier, at private har haft folk til at arbejde for sig for at undgå at betale moms.
Det er nok et ret udbredt fænomen mange steder i landet, at der kommer en håndværker og klarer noget i weekenden, men det tager jeg skarpt afstand fra, for sort arbejde er simpelt hen ulovligt og forkert, uanset om det er en dansker eller en udlænding, der står bag.
Jeg har ikke set nogen tal, men det er muligt, at der er tal til rådighed, der viser, at der er en voldsom stigning i brugen af illegal arbejdskraft hos private.
Jeg kender ikke de tal, men jeg vil sige til fru Lissa Mathiasen, at baggrunden for, at lovgivningen er blevet skærpet og bliver skærpet i flere omgange, er, at det skal koste kassen.
Det er klart min opfattelse, at den lovgivning, vi har i dag, har de økonomiske straffeinstrumenter, der skal til for virkelig at komme efter dem, der ikke overholder lovgivningen.
Hvis det viser sig, at Folketinget ikke har formuleret reglerne godt nok, vil jeg gerne være med til at se på det, men som sagt har jeg altså en forventning om, at det, der er vedtaget, også er det, der skal til.
Det er i hvert fald noget meget skrapt, lovgivningen giver mulighed for.
Lissa Mathiasen (S), 2006-05-16:
Jeg håber da ikke, jeg skal forstå ministerens sidste svar til mig som værende udtryk for, at ministeren mener, at det er acceptabelt at benytte sig af sort arbejde, bare fordi det har fungeret i mange år.
Men her taler vi altså ikke bare om sort arbejde og dermed, at man undgår at betale moms.
Her taler vi om grov udnyttelse af mennesker, der med mafialignende metoder bliver hentet her til landet, lokket af gyldne løfter, og vi kan se, at problemet er hastigt voksende, fordi også private gør brug af det.
Ministeren siger, at det skal koste kassen at bruge illegal arbejdskraft, og så spørger jeg her til sidst: Betyder det, at ministeren godt vil være med til at se på en opstramning af sanktionerne, så konfiskation, der har været nævnt som en mulighed, rent faktisk kommer til at fungere, og vil ministeren medvirke til, at bøderne bliver sat op til en størrelsesorden, så de rent faktisk har en præventiv effekt?
Vi synes ikke, at brug af il legal arbejdskraft, som faktisk er misbrug af mennesker, kan være acceptabel.
Lene Espersen (KF), 2006-05-16:
Lad mig slå fuldstændig fast: Brug af illegal arbejdskraft er forkastelig, uanset hvem der gør det, og det var faktisk også det, jeg sagde til fru Lissa Mathiasen.
Men derfor er det naturligvis – det er jeg enig med fru Lissa Mathiasen i – et helt særskilt problem, hvis man nærmest udnytter folk fra andre lande, som kommer til at leve for en sulteløn eller nærmest ingen løn for at udføre illegalt arbejde.
Jeg vil sige til fru Lissa Mathiasen, at også efter at have gået hele lovgivningen og konfiskationsreglerne igennem i forbindelse med samråd er det min klare opfattelse, at vi har en skrap lovgivning.
Jeg har tilkendegivet over for fru Lissa Mathiasen, at hvis Rigsadvokatens indberetninger viser, at skærpelserne ikke slår igennem i praksis, sådan som jeg har forventet, og som jeg har redegjort for i samrådene, er jeg naturligvis altid villig til at se på spørgsmålet igen.
Vi skal bare være enige om, at der også er nogle retssikkerhedsmæssige aspekter, man naturligvis skal huske, ikke mindst når det gælder konfiskation.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 136
Kirsten Brosbøl (S), 2006-05-16:
I sidste uge så vi igen et utrolig tragisk eksempel på, at en kvinde er endt i kløerne på bagmænd, der smugler mennesker til hele Europa, også til Danmark.
Jeg tænker på eksemplet med den thailandske kvinde i Hjørring, som for nogle år siden blev gift med en dansk mand og troede, hun skulle til Danmark og arbejde på en restaurant.
Det viste sig, at hun i stedet skulle arbejde på et bordel, men det nægtede hun, og det nægtede hendes danske mand, og de har nu i årevis været udsat for pengeafpresning fra både de danske og de thailandske bagmænd, som har truet dem på livet og truet kvindens familie i Thailand på livet.
Indslaget i Dags Dato viste, at Hjørring Politi, på trods af at der i maj 2004 blev udstedt arrestordre på den danske bagmand, altså for 2 år siden, alligevel hverken har rettet henvendelse til den formodede bagmand i Danmark eller overhovedet reageret på de henvendelser, de har fået fra parret.
Jeg vil godt høre, hvad ministeren siger til det, og om det virkelig kan være rigtigt, at Hjørring Politi efter 2 år ikke har kunnet få kendskab til arrestordren.
Lene Espersen (KF), 2006-05-16:
Første gang, jeg har hørt om den, er nu, hvor fru Kirsten Brosbøl lægger den frem her i Folketinget, og derfor har jeg simpelt hen ikke mulighed for at besvare spørgsmålene.
Men fru Kirsten Brosbøl er meget velkommen til at stille mig et skriftligt spørgsmål, og så må vi indhente en udtalelse fra Politimesteren i Hjørring.
Jeg følger ikke alle de konkrete sager, der omtales i aviserne, men det er selvfølgelig klart, at jeg meget gerne vil undersøge den sag, som fru Kirsten Brosbøl her har beskrevet.
Kirsten Brosbøl (S), 2006-05-16:
Det vil jeg sandelig følge op på, for her er der tale om en konkret sag, hvor jeg synes, der er en række eksempler på, at indsatsen langtfra har været tilstrækkelig.
Vi ser, at en kvinde bliver udsat for pengeafpresning og for dødstrusler, og hendes familie er også blevet udsat for dødstrusler.
Så vil jeg gerne spørge helt principielt: Mener ministeren, det kan være rigtigt, at når der er udstedt en international arrestordre gennem Interpol for 2 år siden, er det ikke er kommet til Hjørring Politis kendskab, at der er udstedt en sådan arrestordre?
Hvordan mener ministeren, at det kan lade sig gøre?
Lissa Mathiasen (S), 2006-05-16:
Nu står jeg her med Helsingør Dagblad, men det kunne lige så godt være JydskeVestkysten eller for den sags skyld en anden avis.
Jævnligt ser vi i aviserne, at man beskriver, hvordan nogle rent faktisk misbruger illegal arbejdskraft her i landet.
De arbejder, bor og lever som slaver.
To brødre fra Litauen, der i månedsvis har arbejdet, boet og levet som slaver uden løn på en arbejdsplads i nærheden af Helsingør er blot et ud af tusinder af eksempler på, hvordan kriminelle bagmænd i en mafialignende organisation narrer arbejdskraft fra østeuropæiske landsbyer til hovedsagelig Nordsjælland og København, men også til resten af landet.
Mit spørgsmål er: Synes ministeren, det er tilfredsstillende, at vi uge efter uge og måned efter måned skal blive ved med at se på, hvordan man misbruger illegal arbejdskraft, der bliver hentet her til landet?
Kan det ikke gøres lidt bedre?
Frank Aaen (EL), 2006-05-16:
Jeg tror, jeg sagde, at jeg havde håbet, der var blevet en god debat, for jeg mener, det er en vigtig debat at tage i et bredt internationalt forum.
Men jeg syntes ikke, den debat, der blev ført, var særlig givende, og her tænker jeg ikke på de indlæg, vi havde fra dansk side.
Her snakker jeg om den generelle diskussion.
Ingen, i hvert fald ikke nogen af betydning, har nemlig sat spørgsmålstegn ved ytringsfriheden, men man har brugt spørgsmålet om ytringsfrihed til at aflede debatten fra det, som er det vigtige, og som jeg synes debatten i OSCE kunne have hjulpet med til at få frem, nemlig at når den slags kriser opstår, skyldes det, at vi både i Danmark og internationalt behandler folk med en anden tro og/eller en anden hudfarve på en måde, vi ikke bør behandle dem på.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2006-05-16:
Jeg opfattede det heller ikke sådan, at hr. Frank Aaen fremsagde en kritik af de tre danske indlæg på mødet.
Men det var jo en lang debat, og der var åbenbart ikke så mange af indlæggene, hr. Frank Aaen var enig i, men det er jo en helt anden sag.
Alligevel mener jeg dog, at hr. Frank Aaen må anerkende værdien af den meningsudveksling, der var, herunder udryddelsen af de misforståelser, der jo verserede om Muhammedkrisen, og som var med til at piske hele stemningen op.
Kan hr. Frank Aaen ikke se værdien i det?
Frank Aaen (EL), 2006-05-16:
Jeg vil sige igen, at jeg helt bestemt kan se værdien af at have en sådan diskussion.
Jeg så også frem til den, og jeg synes bestemt, vi har brug for den slags meningsudvekslinger.
Men tiden gik med et – og det tror jeg vi er enige om – ikke særlig udviklende, men langt og træls oplæg fra en bestilt oplægsholder, og debatten kom efter min opfattelse ikke ind på det essentielle i hele Muhammedkrisen og tilsvarende andre kriser.
Når man brænder flag af og råber op mod USA og gør alt muligt andet ude i verden, er det jo ikke kun på grund af nogle tegninger i en avis og en diskussion om ytringsfriheden i Danmark, for det er jo ikke den, der er til debat.
Det er et spørgsmål om, hvordan vi behandler udlændinge – fremmede, fattige mennesker med en anden tro – hvordan vi i den hvide verden, der er kristne og ridder på den hvide hest, behandler andre.
Det er det, der er det afgørende, og det kom altså ikke frem i debatten.
Erling Bonnesen (V), 2006-05-16:
Bulgariens og Rumæniens eventuelle medlemskab er ikke en del af en ny udvidelsesrunde.
Bulgarien og Rumænien er sidste del af den østudvidelse, hvor ti nye lande blev medlemmer den 1. maj 2004.
Udvidelsen har været en kæmpefordel både for Danmark og også for de nye EU-lande.
En ny rapport udarbejdet af Center for European Reform dokumenterer, at udvidelsen har skabt vækst i EU, og ifølge Dansk Industri har Danmark haft en eksportvækst til de nye EU-lande på hele 42 pct. siden udvidelsen.
Eksporten til disse nye medlemslande sikrer omkring 35.000 job i Danmark.
Når kravene på et tidspunkt er opfyldt, bør Bulgarien og Rumænien indtræde som medlemmer i EU-samarbejdet.
Vi skal leve op til, hvad den daværende regering i 1993 og den nuværende regering i 2004 på Danmarks vegne har stillet disse lande i udsigt.
På den anden side skal vi stå fast på, at alle kandidatlandene skal opfylde de politiske og økonomiske kriterier samt overtage og gennemføre EU's lovgivning og standarder, før de kan blive medlemmer.
Forslagsstillerne tager udgangspunkt i Kommissionens moniteringsrapport fra 2005, hvor begge lande stadig mangler at leve op til flere af EU's krav, men det er ikke på baggrund af denne rapport, vi tager stilling til tidspunktet for optagelsen.
Vi bør tage de seneste fremskridt i betragtning, inden vi eventuelt pålægger regeringen at arbejde for en udskydelse af optagelsen til 2008.
Begge lande har med udsigten til EU-medlemskab vist store fremskridt, men det kræves, at landene fortsat opretholder et højt reformtempo, hvis landene skal være klar til optagelse i 2007.
Så længe det er muligt, at de to lande kan nå at opfylde kravene inden den 1. januar 2007, bør Danmark ikke forhindre optagelsen.
Venstre ønsker således at fastholde perspektiverne i EUudvidelsen.
Så kan vi også supplerende glæde os over, at der netop lige for en times tid siden er kommet en melding om, at anbefalingen nu er, at man fastholder optagelsen pr. 1. januar 2007, men også opstiller en række krav, der skal opfyldes helt i overensstemmelse med den linje, som vi fremlægger her.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-05-16:
Når nu hr. Bonnesen gør meget ud af at redegøre for, hvordan Danmarks eksport er steget efter østudvidelsen – og jeg har fuld forståelse for, at eksport er det afgørende for Venstre – så vil jeg gerne spørge, om det overhovedet ikke spiller nogen rolle, når vi taler om det indre marked, at f.eks. de rumænske fødevaremyndigheder siger, at mellem 20 og 30 pct. af de rumænske fødevarer simpelt hen ikke lever op til EU's hygiejnekriterier.
Spiller det for Venstre en større rolle, at vi får et eksporteventyr, end at vi pludselig bliver oversvømmet med dårlige fødevarer?
Det lyder jo godt, for Dansk Folkeparti er også en meget stor tilhænger af eksport, det skal der slet ikke være nogen tvivl om.
Men er hr. Bonnesen ikke enig i, at det så netop ud fra det, som han selv siger, er dårligt for EU, at man på forhånd har lagt sig fast på en dato?
For hvordan kan vi vide, at Rumæniens fødevarers standarder f.eks. den 1. januar 2007 rent faktisk lever op til de krav, man stiller, eller at det måtte ske i år 2008?
Er hr. Bonnesen ikke enig i, at det er et enormt stort problem for det indre marked, for fødevaresikkerheden, at man på forhånd har lagt sig fast på, at det her kan rykkes senest til år 2008?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2006-05-16:
Jeg er da glad for, at hr. Frank Aaen overordnet set er positiv over for de aktiviteter, som gennemføres i OSCE, og som jeg selv nævnte tidligere, mener jeg, at der gennemføres mange væsentlige aktiviteter for demokrati, fred og stabilitet i den organisation.
Men jeg vil sige, at jeg er lidt overrasket over udsagnet om vores møde i Wien.
Her var der som sagt en lang debat om bl.a. Muhammedkrisen, og det kommer noget bag på mig, at netop hr. Frank Aaen ikke kan se værdien i, at vi får debatteret en så højaktuel og meget varm krise midt i en alvorlig situation.
Det er oven i købet en krise, som har berørt alle de andre OSCE-lande og nabolandene til OSCE, og der var bl.a. en række nordafrikanske lande med til mødet.
Det er muligt, hr. Frank Aaen har kedet sig til mødet.
Jeg gjorde det i hvert fald ikke, og jeg var også på talerstolen, men kan hr. Frank Aaen ikke se værdien i, at vi tager den tid, det nu engang tager at føre en debat om et så alvorligt spørgsmål, som har stor betydning for mange lande?
Erling Bonnesen (V), 2006-05-16:
Tværtimod synes jeg, at det er godt, at det er blevet meldt helt kraftigt og næsten bastant ud, at man skal gøre en aktiv indsats lige præcis på de her områder, som jeg da er enig med spørgeren i at der skal gøres noget ved, for at man netop får fastholdt fokus på fødevaresikkerhed og andet.
Det kan vi alle sammen kun være interesseret i.
Erling Bonnesen (V), 2006-05-16:
Jeg synes, det er ganske glimrende, at ordføreren redegør for de problemstillinger, der skal arbejdes videre med.
Og det er jo lige præcis det, som Kommissionen også i dag har meldt ud.
Er sagen så ikke egentlig ganske enkelt i overensstemmelse med hele det forløb, der har været, og hvor landene er stillet i udsigt, at hvis de forhåbentlig opfylder de her ting, der nu skal arbejdes videre med, så bliver de naturligvis medlemmer den 1. januar 2007?
Morten Messerschmidt (DF), 2006-05-16:
Altså, hvis nu hr. Bonnesen havde beskæftiget sig med og læst de bemærkninger, som Kommissionens udsendte, Klaus Jansen, er kommet med, så ville han vide, at den forhandlingsstrategi, som Kommissionen har lagt, og som hr. Bonnesen roser, er meget farlig, for det har jo netop ikke fungeret som et incitament til at få reformprocessen i gang, at man har garanteret dem medlemskab i 2008.
Hvorfor skal man egentlig anstrenge sig voldsomt meget, når man alligevel er garanteret medlemskab i år 2008?
Det, man skulle have gjort – for det er klart, at hverken jeg eller Dansk Folkeparti har noget dogmatisk forhold til, at Bulgarien og Rumænien ikke over sigt skulle kunne blive medlemmer, de skal bare leve op til de basale kriterier – var naturligvis at sige, at først når de kriterier er efterlevet, først når landene ikke udgør en trussel for det øvrige EU, så kan de blive medlemmer, i stedet for at lægge sig fast på en dato på forhånd.
Erling Bonnesen (V), 2006-05-16:
Er vi ikke ved at være derhenne – det er jo fair nok – hvor Dansk Folkeparti egentlig overhovedet ikke ønsker, at hverken Bulgarien eller Rumænien under nogen omstændigheder skal med?
Og hvad ville Dansk Folkeparti gøre i den situation, hvis man fik det synspunkt ført helt ud i livet, og de jo nærmest ophørte med at eksistere, for så får vi jo ikke eksportfremgang, så får vi eksporttilbagegang?
Hvad ville man gøre ved det?
Morten Messerschmidt (DF), 2006-05-16:
Jeg ved ikke, om hr. Bonnesen kun lytter, når han selv taler, for i mit svar på det første spørgsmål, som hr. Bonnesen stillede, sagde jeg jo netop, at Dansk Folkeparti ikke har noget religiøst forhold til, hvorvidt Bulgarien og Rumænien skal med.
Vi vil bare ikke acceptere at få medlemslande med, som risikerer at true fødevarestandarden, som risikerer at true med en øget kriminalitet, med øget trafficking, altså kvindehandel i Europa.
Det er præcis det, som en udvidelse med Bulgarien og Rumænien vil betyde.
Når mafiaen så markant sidder på samfundet i Bulgarien, at alt lige fra de politiske partier til fagbevægelsen, retssystemet og embedsapparatet ifølge Klaus Jansens rapporter er styret af mafiaen, så er det da fuldstændig åbenbart, at den mafia vil kunne tjene ved at få øget adgang til EU, og den øgede adgang ønsker vi ikke i Dansk Folkeparti at mafiaen skal have.
Derfor skal den øgede adgang først oprettes, når mafiaens magt er væk.