runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torben Hansen (S), 2004-02-24:
Socialdemokratiet er enig i lovforslagets hovedformål, nemlig at sikre mulighed og regler for elektronisk kommunikation mellem selvejende institutioner, ministeriet samt øvrige brugere.
Vi må så også håbe, at det her lovforslag medfører mere brug af elektronisk kommunikation.
Vi er også enige i ændringerne vedrørende revisionen og revisionens uafhængighed og habilitet.
Det er et vigtigt princip også for de selvejende institutioner og et princip, der er blevet fastlagt for andre skoleformer allerede i år 2000.
Socialdemokratiet synes til gengæld, at den direkte eller måske på nogle punkter mere indirekte stempling af et navngivet revisionsselskab og fratagelsen af et muligt forretningsområde måske kan være lidt problematisk.
Det er vores opfattelse, at revisionen på landets produktionsskoler har været både uafhængig og velkvalificeret indtil nu, og ministeriet har da heller ikke meddelt andet.
Vi kan være bange for, at en del ekspertise forsvinder i en overgangsperiode, og at produktionsskolerne i den overgangsfase vil få yderligere omkostninger på grund af revisionsskiftet. Vi kan acceptere argumentationen om ensartethed på landets uddannelsesinstitutioner, men en del af ordvalget i forbindelse med produktionsskolen synes vi måske er lidt uheldigt.
Det er også uheldigt, uanset at der ikke er de store politiske principper på spil i det her forslag, at de høringsberettigede kun får 2½ uge til høring inkl. jule- og nytårsferie.
Det er væsentligt for Folketingets arbejde, uanset om det er små eller store sager, at de høringsberettigede har rimelig tid til arbejdet og dermed kan være med til at undgå eventuelle misforståelser, fejlfortolkninger m.m.
Med de bemærkninger vil Socialdemokratiet tilslutte sig forslaget.
Bodil Kornbek (KD), 2004-02-24:
Kristendemokraterne kan også tilslutte sig dette udmærkede forslag.
Det eneste, man lige sådan skulle tilføje ud over alle de argumenter, der sådan set har været, er, at man måske burde have ventet med at ændre loven, til resultatet af det udvalgsarbejde, der er igangsat om den kommunale revision, foreligger.
Så der er måske lidt dér, man kunne gå
ind og se på.
Men vi støtter det her forslag og er enige med de andre ordførere, der har samme holdning.
Jeppe Kofod (S), 2004-02-24:
Jeg vil gerne indlede med at sige, at vi synes, det er et udmærket forslag, som vi behandler her.
Forslaget vil udvide private grundskolers mulighed for at oprette dagtilbud til børn, fra de er 3 år.
Det skal ses på baggrund af, at der i dag ikke er hjemmel til drift af dagtilbud i private grundskoler.
Oprettelsen af dagtilbud skal enten finansieres gennem de kendte puljeordninger, hvor forældrebetalingen samt kommunalt tilskud dækker driftsudgifterne, eller gennem fuld forældrefinansiering. Hensigten med forslaget er at udvide forældrenes valgmuligheder, og at lette overgangen fra daginstitution til skole er også udmærket.
Forslaget indebærer en forbedring af den service, som de private grundskoler kan tilbyde danske børn og deres forældre.
Det kan hjælpe med til at gøre hverdagen lidt nemmere for de forældre, som allerede benytter sig af tilbuddet om private grundskoler, og vigtigst af alt kan det hjælpe med til at gøre opholdet i private grundskoler lidt mere trygt for børnene.
Det er derfor, vi støtter forslaget.
Det indebærer primært en fordel for de forældre, som har
et barn i privatskole eller et barn i daginstitutionsalderen.
Med forslaget kan deres børn nemmere henholdsvis blive passet og få undervisning på samme skole.
Det er nemmere og mere trygt for såvel forældrene som for børnene.
Forslaget kan også sikre en bedre overgang fra daginstitution til skolegang, og det er selvfølgelig vigtigt, når et barn i forvejen bliver passet på skolen, hvor det senere skal i børnehaveklasse.
Forslaget vil samtidig komme nogle mangler i den nuværende lovgivning til livs.
Det er eksempelvis ikke hensigtsmæssigt, at børn, der skal starte i en privat grundskole, overføres til en kommunal skole- og fritidsordning blot 3-4 måneder, før de skal begynde på deres nye skole. Men jeg vil også gerne understrege, at Socialdemokratiet imidlertid har svært ved at se, at forslaget generelt skulle gøre det billigere eller for den sags skyld nemmere for danske børnefamilier at finde gode pasningstilbud til deres børn.
Tværtimod kan man frygte, at dagpasning med fuld forældrefinansiering vil være særdeles omkostningsfuld for de forældre, der benytter sig af det.
Så forslaget indebærer jo ikke nogen gevinst for de mange danske forældre, som har svært ved at få økonomien til at løbe rundt på grund af de høje daginstitutionspriser, eller leverer for den sags skyld
en pasningsgaranti.
Ulla Tørnæs (V), 2004-02-24:
Jeg vil såmænd blot runde debatten af med at takke for den brede tilslutning, som forslaget får, og så vil jeg gerne understrege, at jeg naturligvis også i forbindelse med dette forslag står til rådighed for Folketingets udvalgsarbejde med henblik på, at det kan få en nem og smidig gang igennem Folketinget.
Bodil Kornbek (KD), 2004-02-24:
Lovforslaget giver friskolerne mulighed for at oprette dagtilbud til børn, der er fyldt 3 år, og indtil de begynder i børnehaveklasse.
Organisering og finansiering af pasningen svarer til de regler, der gælder for puljebørnehaver.
Samtidig giver forslaget friskolerne mulighed for at optage børn, der ikke går på skolen, i en heltidsfritidsordning.
I forhold til den sidste del, jeg nævner her, er det klart en fordel for barnet, at det nu kan få en skolestart tilknyttet den skole, hvor det begynder.
Det vil sige, at vælger man, at ens barn skal gå i en friskole, starter barnet også i den pasningsordning, der er dér, og dermed får barnet et godt forløb og en god start.
Så vi er meget tilfredse med, at friskolerne på denne måde ligestilles med folkeskolerne, hvilket jo også har været et ønske fra friskolerne gennem længere tid.
Med hensyn til den anden del, om at oprette dagtilbud, synes vi også, at det er en god mulighed, som giver nogle andre valgmuligheder med hensyn til, hvad man ønsker for sit barn.
Vi er enige med regeringen i, at man skal fastholde, at pasning af børn, før de kommer i børnehaveklassen, skal organiseres via serviceloven, og vi mener så også, at puljeordningen er en velegnet løsning.
Vi finder også, det er fint, at pasningsordningen bliver en del af skolens virksomhed under bestyrelsens overordnede ledelse.
Vi kan tilslutte os forslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-02-24:
Det her lovforslag har to forskellige elementer: De frie skoler får lov til at oprette et dagtilbud som puljeordninger
og privat dagpasning
, og de frie skoler får mulighed for at optage elever i heltidsskolefritidsordning i den periode mellem børnehaven og start i børnehaveklasse eller 1. klasse, hvor andre børn normalt flyttes til kommunal fritidsordning.
For at tage det sidste først så kan Enhedslisten fuldstændig støtte den del af forslaget, som handler om, hvornår man flytter over, for det er jo sådan, at nogle børn i dag flyttes fra børnehaven til de kommunale fritidsordninger, 3-4 måneder før børnehaveklassen eller 1. klasse starter - i København kaldes de 1. maj-børn, fordi de flyttes til fritidsordningerne den 1. maj.
Det er logisk, og det er fornuftigt, at børn, der skal starte i de frie skoler, får mulighed for at flytte fuldstændig parallelt med andre børn, simpelt hen for at undgå, at der er flere skift end højst nødvendigt.
Så den del af forslaget kan vi stå fuldt bag.
Den anden del af forslaget, altså at frie skoler skal kunne oprette puljeordninger og privat dagpasning, er vi ikke så glade for i Enhedslisten, og det kan undre mig, at hr. Aage Frandsen springer så let hen over det, som han gjorde. Der er grundlæggende tale om at udbrede discountordningerne, som er billigere, og i parentes bemærket dårligere, end de kommunale børnehaver.
Vi har set, hvordan puljeordningerne kan gå helt galt.
Jeg behøver vel næppe i denne sammenhæng at nævne Morsø som eksempel.
Vi har svært ved at se andet end en ideologisk begrundelse for at oprette flere og nye tilbud, der kan udhule kommunernes forpligtelse til at etablere rigtige og gode børnehaver.
Vi har selvfølgelig ingenting imod, at en friskole på linje med alle mulige andre ikkeprofitinstitutioner kan etablere selvejende børnehaver, der har driftsoverenskomst med kommunen.
Men det er jo ikke det, der ligger i det her forslag.
Det, der ligger i det her forslag, er en ren discountpasning, og det er selvfølgelig fristende for kommunen i en tid, hvor kommunernes økonomi presses i bund af regeringens nedskæringer, at få de frie skoler til at oprette billigere og dårligere pasningstilbud.
Derfor ser vi selvfølgelig helst, at det var delt op.
Jeg er ikke sikker på, at verden er så nem, og derfor må jeg desværre meddele, at Enhedslisten ikke kan støtte det samlede forslag.
Margrethe Vestager (RV), 2004-02-24:
Også Det Radikale Venstre betragter dette forslag som et lille, men velkomment forslag i de frie skolers verden.
Vi synes faktisk, at forslaget er forholdsvis velstøbt i forhold til de hensyn, der bliver taget til lovgivningen, sådan som den i øvrigt foregår.
Vi synes måske ikke så meget, at det er en styrkelse af forældrenes frie valg, men snarere nogle muligheder for, at forældrene kan tage aktivt stilling til, hvilke værdier og hvilken tænkning der skal være i deres børns pasning, indtil de begynder i skolen og vel ofte og typisk i den friskole, hvor der har været puljepasning eller pasningsordninger.
Vi håber dog ikke, at det vil øge behovet for tilsyn af, om undervisningssproget er dansk, idet vi håber på og regner med, at der også i de puljepasningsordninger, som måtte tilknyttes skoler med muslimsk baggrund, selvfølgelig vil være den støtte fra det offentlige, som kan sikre, at børnene lærer dansk, inden de skal begynde i den dansksprogede skole.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-02-24:
Dette lovforslag virker som et af de mindre inden for uddannelsesområdet, men jeg synes nu alligevel, at det indeholder i hvert fald én væsentlig ændring, som jeg synes er værd at fremhæve.
Det er nemlig sådan, at forslaget bl.a. giver mulighed for, at også de selvejende uddannelsesinstitutioner inddrages i digital forvaltning.
I Venstre mener vi, at digital forvaltning og digitalisering af også uddannelsessektoren er fremtiden.
Digital forvaltning gør det muligt at kommunikere med det offentlige og blandt det offentlige digitalt, hvilket kan og forhåbentlig vil gøre kommunikationen nemmere og hurtigere.
Da de selvejende uddannelsesinstitutioner er overvejende offentligt finansieret, er det for mig naturligt at stille samme krav til disse vedrørende digital forvaltning som til ikkeselvejende uddannelsesinstitutioner.
Det tilsvarende gør sig gældende for kommunikationen med SUstyrelsen, for vi tror på i Venstre, at fremtiden bygger på let og hurtig kommunikation, og den digitale forvaltning og den digitale kommunikation er et væsentligt bidrag til dette.
De øvrige dele af lovforslaget vedrører habilitetskrav til revisorer - selvfølgelig skal revisorer ved selvejende institutioner være uafhængige - og muligheden for at oprette klagenævn ved CVU'er, Centre for Videregående Uddannelser, hvilket der indtil nu ikke har været behov for.
Derfor skønnes den mulighed overflødig, og den fjerner altså en bemyndigelse, som i dag ligger hos ministeren, men som ministeren ikke har gjort brug af.
Det er vi også meget tilfredse med i Venstre.
Karina Sørensen (DF), 2004-02-24:
Da vores ordfører ikke kan være til stede, skal jeg fremføre følgende: Friskolerne og de private grundskoler har længe næret et ønske om at kunne etablere de i lovforslaget beskrevne elementer.
Alt i alt er det et strålende forslag, der i hovedtræk indeholder tre nye tiltag.
Det er jo klart, at hvis en forælder vælger at sætte sine børn i en fri grundskole eller privatskole, har det været uforståeligt, at der ikke har været nogen ordentlige pasningsmuligheder i fritiden, og før børnene skal begynde i eksempelvis børnehaveklasse.
I Dansk Folkeparti mener vi, at det frie valg og frivillighedsprincippet skal være i højsædet, og vi glæder os over, at frivillighedsprincippet i dette lovforslag er vidt, men at de nye tiltag ikke kan effektueres, uden at man har sørget for, at der er en snor i det i form af tilsyn. Kommunalbestyrelsen er nemlig forpligtiget til at påse, at de kommunale tilskud til bl.a. puljeordninger kun anvendes til formålet, og at det er forsvarligt for børnene.
Ligeledes skal den private dagpasning, som man etablerer, være uden offentligt tilskud og skal være finansieret ved forældrebetaling.
Her foregår tilsynet i de rammer, hvor den private dagpasning finder sted.
Regnskaberne skal ligeledes her være uafhængige, men selvfølgelig en del af skolens samlede regnskab.
Det vil sige, at man sørger for,
at de penge, der bliver brugt til disse dagpasningstilbud, ikke skal gå ind og finansiere den daglige drift og undervisning på en skole.
Dernæst kan der som noget nyt etableres heltidsskolefritidsordninger.
Det kan måske lyde en smule odiøst, da mange af os ikke bryder os om det, der hedder heltidsskolen.
Men læg mærke til, at her drejer det sig faktisk om børn, der skal udsluses fra kommunale dagtilbud og folkeskolens fritidsordning, inden de begynder i børnehaveklasse eller 1. klasse på en fri grundskole.
Her må man sige, at det ikke alene er en praktisk og mere hensigtsmæssig foranstaltning, det er også til gavn for børnene, så de ikke skal starte i to nye institutioner, både ny skole og ny fritidsordning, men eksempelvis i nogle måneder kan vænne sig til stedet og institutionen og dernæst være akklimatiseret, når de skal starte i børnehaveklasse eller 1. klasse.
Det er også rart at se, at høringsparterne er helt enige i dette, så vi kan varmt anbefale lovforslaget.
Aage Frandsen (SF), 2004-02-24:
Når SF kan støtte forslaget, som vi kan, er det ingenlunde, fordi vi er begejstrede for det, som ligesom er omdrejningspunktet i det, nemlig puljeordningerne.
Det er noget, vi er og har været imod, og det vil vi fortsat være.
Når vi alligevel støtter forslaget, er det, fordi vi betragter det som et forholdsvis lille forslag, som kan gavne de frie grundskoler.
Spørgsmålet er, hvor meget forældrene skal benytte sig af ordningen, alene fordi det jo altså koster dem nogle penge, men vi synes, det er en god ting for dem.
Derfor betragter vi forslaget som et lille forslag, som kan løse nogle små aktuelle problemer for nogle mennesker, og ikke som andet.
Når man hører Venstres forslag, regner jeg med, at det er et helt andet forslag, der tales om, for det er, som om vi er på vej ind i et eller andet årtusinderige, som man ikke har kendt hidindtil.
Sådan betragter vi ikke forslaget.
Vi støtter som sagt forslaget, selv om vi er imod og fortsat vil være imod den måde, som puljeordningen anvendes på.
Irene Simonsen (V), 2004-02-25:
Jamen jeg tør godt gå så lang som til at kalde nogle af dem psykopatiske mænd, for jeg mener virkelig, det er psykopatiske besidderevner, de har over for et andet menneske.
Jeg hører jo også i det svar, jeg fik, at der er lidt imødekommelse med hensyn til, at det her altså forekommer.
Det vil sige, at det måske ikke lige udelukkende er kærlighed, det bygger på, men en forhåbning for kvinden om at få en fremtid i Danmark.
Kunne fru Elsebeth Gerner Nielsen forestille sig, at disse kontaktbureauer, som formidler det her, hvis vi gennemførte det beslutningsforslag i lovforslag, som fru Elsebeth Gerner Nielsen har fremsat her, så vil se en god forretning i en eksport af kvinder til Danmark og en import for de mænd, som jeg vil gå så langt som til at tillade mig at kalde psykopatiske mænd?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-25:
Jeg tror ikke, at kvinder, der måske ikke har den store uddannelse, og som i det hele taget ikke har særlig mange ressourcer til rådighed, kan nå at gøre sig de overvejelser, altså tænke over, hvad det er for et samfund, de kommer til, og hvad det er for en mand, de kommer til. Til gengæld er jeg fuldstændig overbevist om, at det, hvis det blev sådan, at for de danske mænd, der finder deres kone gennem de såkaldte ægteskabsbureauer og gør det gentagne gange, ville det have en stærkt forebyggende virkning, hvis manden var forpligtet til at forsørge konen også efter en skilsmisse.
Hvis der er noget, mænd har respekt for og interesse i - nu talte fru Irene Simonsen om psykopatiske mænd, jeg talte tidligere om onde mænd; jeg siger ikke, at alle mænd er onde, men nogle er - så er det penge.
De vil meget nødig komme i den situation, at de skulle forsørge op til flere koner, fordi de har den her interesse for at importere dem med jævne mellemrum.
Irene Simonsen (V), 2004-02-25:
Jeg kunne godt tænke mig at høre fru Elsebeth Gerner Nielsen, om det er muligt at prøve at tage nogle helt andre briller på.
Jeg er ret sikker på, at fru Elsebeth Gerner Nielsen også har set nogle af de tv-udsendelser, der har været, og måske også i det virkelige liv har oplevet nogle af de eksempler, hvor vi jo, jeg vil tillade mig at bruge ordene »ser nogle psykopatiske mænd«, som ønsker at importere nogle kvinder.
De kvinder har de også en kontakt med som regel gennem et bureau og først med brevveksling.
Vi har også set tv-udsendelser, hvor man ser, hvordan de tager over og besøger dem, og de etablerer en kontakt i en såkaldt klub.
Så er det, jeg godt kunne tænke mig at spørge fru Elsebeth Gerner Nielsen, om hun virkelig mener, at de kvinder tager med herover og bliver gift med den mand med kærlighed
for øje, fordi de virkelig ønsker at leve et liv med den mand, eller er det, fordi de ønsker at komme til Danmark?
Kamal Qureshi (SF), 2004-02-25:
Jeg kan bekræfte, at SF har haft retssikkerhedsmæssige betænkeligheder ved en lang række af de forslag, som det nuværende flertal i Folketinget har fremsat og også vedtaget, og vi har på de områder været enige med De Radikale om de betænkeligheder.
Det er jo rigtigt, hvad fru Elsebeth Gerner Nielsen påpeger, men det er jo ikke nogen overraskelse for mig, for med det flertal, der er i Folketinget i dag, er der gennemgående en dobbelt standard i forhold til, hvordan man synes, mennesker i det danske samfund skal behandles, nemlig afhængig af deres etniske baggrund eller deres statsborgerskab.
Det kan man sige også gør sig gældende på en lang række andre områder.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-25:
Jeg vil gerne gentage, at det her forslag først og fremmest vil have en indvirkning på mænd.
Det her ville få mændene til at tænke sig grundigt om, inden de tog sig en ny kone, fordi de altså kommer til at betale for hendes forsørgelse, indtil hun kan få permanent opholdstilladelse, eller i det antal år, der normalt går, inden hun får permanent opholdstilladelse. Så vil jeg sige om det med de psykopatiske mænd
: Jeg tror, det kan være svært at gennemskue, om en mand er psykopatisk eller ej.
Jeg er da også stødt ind i mænd, som jeg først på et sent tidspunkt har fundet ud af var psykopatiske.
Det, der kendetegner psykopatiske mennesker i det hele taget, er, at de meget ofte er gode til at skjule det.
De kan i hvert fald skjule det så længe, der går, indtil en forlovelse og et ægteskab er på plads.
Nu er der jo en række partier, der i de sidste par år har stået bag lovgivninger, der indebærer, at det skal være nemmere at få skyldige dømt.
Man har indført anonyme vidner
osv. med henblik på at være sikker på, at der bliver bedre muligheder for at få f.eks. voldsmænd dømt.
Det er lovgivninger, som både SF og Det Radikale Venstre er imod. Set i det lys, at der altså er et flertal i Folketinget, der har indført de her lovgivninger, er SF så ikke overrasket over, at på det her punkt er man åbenbart fuldstændig ligeglad med, at en kvinde, som lever i et voldeligt ægteskab, ikke tør vidne mod sin mand, og det er jo ikke kun i forhold til vold.
Kamal Qureshi (SF), 2004-02-25:
Det, som jeg jo herfra giver udtryk for, er, at vi reelt set støtter, at kvinder skal have en bedre beskyttelse, når de er i et ægteskab, hvor der er vold involveret.
Dermed er vi også enige med De Radikale i, at den frygt, de udenlandske kvinder i dag nærer for at melde deres mænd for vold, skal formindskes ved at formindske de ubehageligheder, som kvinderne kan blive udsat for, hvoraf den ene selvfølgelig er, at de kan risikere at blive sendt ud af landet. Vi er jo sådan set fuldstændig enige med De Radikale i, at det er vigtigt, hvis vi ønsker at få anmeldt de voldelige mænd, der bruger ægteskabet og kærligheden imod hensigten og faktisk udøver vold mod de kvinder, at de skal kunne retsforfølges, og det kan de lettere blive, hvis kvinderne tør står frem.
Vi er sådan set fuldstændig enige i, at vi skal beskytte kvinderne bedre ved at sikre dem mod bl.a. udvisning, når der er vold involveret.
Jesper Langballe (DF), 2004-02-25:
Altså ærlig talt, de kvinder, der bliver lokket herover af de nævnte psykopater, ved de slet ikke, hvad det er de gør? Er de fuldstændig tanketomme, og er det det, der skal frikende dem? De tilfælde, som jeg har oplevet, drejer sig om utrolig beregnende kvinder fra Rusland og Østeuropa.
Må jeg lige sige til fru Elsebeth Gerner Nielsens oplysning, at det ikke er mig selv, der har været involveret i det, men som sognepræst kan man faktisk næsten ikke undgå at støde ind i de der tilfælde med nogle rent ud sagt finker fra Rusland og Baltikum, der kommer over og shanghajer, og det kan faktisk godt være en rar og naiv dansk mand.
Billedet er ikke så enkelt, at man altid kan sige: Mændene er onde, og vi skal beskytte de her fremmede kvinder.
Folk må simpelt hen tænke sig lidt om, og det gør de faktisk
ret ofte.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-25:
Jeg må sige, at jeg er glad for, at jeg ikke henter hele mit verdensbillede her på Christiansborg efter de udgydelser.
Så trøster jeg mig også lidt med, at alle sognebørn er lige for Vorherre, når de åbenbart ikke er lige for præsten.
Det, der bekymrer mig, er altså ikke disse stakkels danske mænd, som skulle gå hen og blive snydt.
Det, der bekymrer mig,
er de ca. 220 udenlandske kvinder, der i 2002 søgte ind på et krisecenter, og som havde giftet sig med en pæredansk mand.
Det er dem, jeg er bekymret for, det er dem, der er de svage, det er dem, der har fået tæv, det er dem, som er blevet seksuelt udnyttet, det er dem, som manden har sendt videre til sine venner, så de har kunnet misbruge dem, det er dem, der ikke har turdet gå til politiet.
Det er dem, der bekymrer mig.
Kamal Qureshi (SF), 2004-02-25:
Jeg vil gerne spørge sådan lidt i forhold til hr. Jesper Langballe, som jo kan gøre en meget bekymret.
Hvordan forholder fru Elsebeth Gerner Nielsen sig til hr. Jesper Langballes antydning af, at disse kvinder burde tænke sig om, at disse kvinder faktisk egentlig lidt selv er ude om det, når de indgår de her voldelige ægteskaber?
Er det sådan set kvindernes egen skyld, at de lever i de her voldelige ægteskaber?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-25:
Ja, hvis man skal tro hr. Langballe, så har vi 40.000 kvinder, der er masochister, som godt kan lide at få et blåt øje i ny og næ, især hvis de kan skaffe sig en permanent opholdstilladelse ved det.
Jeg synes virkelig, at det er et forkvaklet menneskesyn. Nej, disse 40.000 kvinder er kvinder, som er kommet i en utrolig umulig situation.
Vi kender alle sammen nogle.
I de fleste menneskers omgangskreds er der nogle, hvor man bliver overrasket over at finde ud af, at der er vold i ægteskabet. Hvorfor gør kvinderne ikke noget ved det?
Det gør de bl.a. ikke, fordi de er bange for de konsekvenser, det kan få for deres børn, at de bryder op, de er bange for yderligere tæv, de kan ikke se sig ud af det.
Man kan blive så psykisk nedbrudt, at det simpelt hen er umuligt at forlade et ægteskab.
Det er det, der desværre sker for rigtig mange kvinder.
Når man så oven i købet er udenlandsk kvinde, og man ikke nyder statens beskyttelse, i det øjeblik man går til politiet, ja, så er man virkelig dårligt stedt.
Kamal Qureshi (SF), 2004-02-25:
Jeg vil så spørge lidt for at give ordføreren yderligere lejlighed til at komme ind på et andet punkt, for forslaget handler jo også lidt om overgreb mod børn.
Kunne man ikke tilsvarende, hvis nu man skulle køre lidt videre i hr. Jesper Langballes logik, forestille sig, at også børn kunne finde på at berette om overgreb, som bare er fundet på, for at få sympati fra myndighedernes side?
Kan børn ikke også bare opdigte overgreb, på samme måde som kvinder kan?