runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Erik Christensen (RV), 2006-04-27:
I den radikale ordførers fravær skal jeg blot oplyse, at Det Radikale Venstre kan støtte lovforslaget.
Der er tale om en rent teknisk ændring af klageadgangen, således at der fremover kan klages direkte til de nye styrelser, og det vigtige for os er ministerens ord for, at der ikke er tale om en substantiel ændring af klageretten og klagemulighederne, men ene og alene en organisatorisk omlægning.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-04-27:
Forslaget er, som andre ordførere også har været inde på, ren teknik, og derfor skal jeg fatte mig i korthed og sige, at Det Konservative Folkeparti støtter dette lovforslag.
Jesper Langballe (DF), 2006-04-27:
Vi betragter også forslaget som et rent teknisk forslag og mener, det er fornuftigt at samle ekspertisen i tre store styrelser og køre videre med et slanket departement.
Vi har undervejs gjort os nogle overvejelser over tendensen til at flytte forvaltningsopgaver nogle trin væk fra ministeriet, i hvert fald væk fra ministeren og hans departement.
Vi har overvejet, om det kan rejse tvivl om, hvorvidt der kan gøres ministeransvar gældende.
Det tror vi nu ikke, men jeg vil da godt spørge ministerens vikar om det.
Sagen har jo ikke været i høring, og det er jo fuldstændig forståeligt, men ministeren kunne måske spørge rektorkollegiet, om der kunne ligge en fare i den retning.
Men i øvrigt siger vi ja til forslaget.
Så har jeg en lille ironisk tilføjelse.
Mit sprogøre reagerer imod, at man ikke kan flytte et toilet i Videnskabsministeriet uden at gå i gang med denne managementretorik om, at Danmark skal være et førende iværksætter- og vidensamfund med uddannelser i verdensklasse.
Vi har for nylig set, at på top 200-listen over verdens universiteter var tre danske universiteter gledet nogle trin ned.
Jeg ved ikke, om det kan siges, at når man er blandt de 200 bedste i verden, er man i verdensklasse.
Det er sådan noget managementsprog, som Videnskabsministeriet elsker, men som man godt kunne tænke sig at henstille, at det sparede på.
Rasmus Prehn (S), 2006-04-27:
Jeg skal indledningsvis bemærke, at jeg har aftalt med min kollega, fru Anne Grete Holmsgaard fra SF, at jeg også taler på hendes vegne, da hun ikke kan være til stede ved forhandlingen i dag.
Lovforslaget er, som hr. Torsten Schack Pedersen har været inde på, rent teknisk.
Organisationen i Videnskabsministeriet ændres, og samtidig ændres klageadgangen, så klagen ikke går direkte til ministeren, men til de relevante styrelser.
Vi antager fra Socialdemokraternes og også fra SF's side, da jeg jo taler på fru Anne Grete Holmsgaards vegne, at det er en fornuftig ændring.
Vi kunne dog godt have tænkt os en lidt bedre og lidt mere grundig argumentation for, hvorfor det er sådan, at tingene skal ændres.
Jeg sy nes ikke, at den argumentation, der ligger til grund for lovforslaget, er helt fyldestgørende, og derfor vil vi benytte muligheden for at stille nogle spørgsmål i udvalgsarbejdet, så vi kan få klarlagt, hvad det er, man mener at kunne opnå med denne organisationsændring.
Man bruger nogle lige lovlig svulstige bemærkninger om, at det vil være med til at styrke ministeriets globaliseringsevne osv.
Det vil måske blive lidt svært, når det er så begrænsede tekniske ændringer, man foreslår, så vi kunne godt tænke os at få nogle uddybende forklaringer, men det vender vi tilbage til i udvalgsbehandlingen.
Vi går positivt ind i udvalgsarbejdet, men kan ikke på forhånd love, at vi stemmer for forslaget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-04-27:
Jeg må sige, at det nok bliver svært at følge op på det toneleje, som lige er blevet afleveret fra talerstolen, når det gælder det forslag, vi nu skal behandle.
Det fremgår tydeligt af lovforslaget, at der er tale om et rent teknisk forslag, som ikke indebærer substansændring af anden lovgivning.
Det er alene et lovforslag, der skal flytte klageadgangen i forbindelse med en omstrukturering af Videnskabsministeriet.
Det er et rent administrativt forslag, der bringer klageadgangen i overensstemmelse med den nye struktur i Videnskabsministeriet, og det kan vi selvfølgelig støtte fra Venstres side.
Jacob Jensen (V), 2006-04-27:
Da dødsboskatteloven blev vedtaget i 1997, var det ud fra et ønske om at gennemføre en forenkling af det forholdsvis komplicerede skattesystem på området.
Bl.a. indførtes en skattesats på 50 pct. for den såkaldte mellemperiode for indkomst genereret af afdøde fra den 1. januar til dødsdatoen det pågældende år.
Med de faldende personskatteprocenter, der har været igennem de seneste år, har det imidlertid betydet, at i visse tilfælde bliver dødsboer beskattet hårdere end levende personer.
Det mener vi i Venstre ikke er rimeligt.
Risikoen for en sådan restskat er størst, hvis hele årsindkomsten har ligget mellem 300.000 og 350.000 kr., og jo senere på året dødsfaldet er sket.
Desuden øges risikoen også for en restskat, desto lavere skatteprocenten er i afdødes bopælskommune.
Det vil sige, at de dødsboer, som typisk skal betale restskat, er dødsboer efter erhvervsaktive, som vel at mærke ikke findes i højindkomstgruppen.
Det er en uhensigtsmæssig effekt, som Venstre ønsker at fjerne, og det sker da også med det lovforslag, som vi nu behandler.
Konkret betyder forslaget, at grænsen for, hvornår der opkræves en restskat, forhøjes fra 21.900 kr. til 30.000 kr., ligesom beløbsgrænsen ændres fra at være en bagatelgrænse til at være en bundgrænse.
Om end forslaget har en provenumæssig begrænset virkning for staten, i omegnen af 5-10 mio. kr. årligt, så bevirker det imidlertid, at reglerne nu tilpasses den nuværende situation med faldende personskatter.
Endvidere vil reglerne med forslaget efterleve den oprindelige hensigt med loven, nemlig en forenkling af reglerne samt at undgå, at dødsboer bliver beskattet hårdere end levende personer.
Derfor kan Venstre støtte det her forslag.
Frank Aaen (EL), 2006-04-27:
Enhedslisten er også positiv over for forslaget, men vi synes alligevel, der er noget i det, der bør rettes.
Den første del vedrørende grænsegængerne, som nu kan få fradrag for deres kontingent til arbejdsløshedsforsikring, er en forbedring, som vi selvfølgelig støtter.
Ingen kan have haft en forventning om, at de skulle have det, men nu får de det, og det synes vi er en god ting.
Den anden del af lovforslaget, der f.eks. rammer studerende, der læser en del af året i udlandet og derfor bliver beskattet af deres SU, selv om de ikke skulle have været beskattet, bygger på en fejl.
Det er en fejl, vi alle sammen har begået i fællesskab, fordi hele Folketinget stemte for den ændring af loven, der gjorde, at lige pludselig skulle de, der havde haft ophold i udlandet, beskattes af deres SU, når de kom hjem, og den helt åbenlyse fejl bør vi rette med tilbagevirkende kraft.
Gaver kan godt gives fremadrettet – og det skal der ikke klages over – men rettelse af en fejl, som gør, at vi mod vores vilje kommer til at tage penge fra folk, bør være bagudrettet.
Jeg anerkender, at skatteministeren, da han lovede at fremsætte forslaget, hele tiden sagde, at det ikke var sikkert, at det kunne blive med tilbagevirkende kraft.
Nu kan jeg se, at der ikke er foreslået tilbagevirkende kraft, men i udvalget vil jeg arbejde for, at et flertal i Folketinget kan gå ind for at løse problemet for f.eks. de uddannelsessøgende med tilbagevirkende kraft, så de, der har måttet betale en skat, de aldrig skulle have betalt, får pengene tilbage.
Med denne ene indvending, som altså også vedrører ikrafttrædelsesdatoen for forslaget, vil vi altså gå positivt ind i arbejdet og regner selvfølgelig med at kunne stemme for lovforslaget.
Jeg anerkender, at ministeren har arbejdet med problemstillingen, og tak for det; det skal der på ingen måde lyde utak for.
Men det er jo sådan, at efter de beretninger jeg har fået, er folk rejst ud i den forventning, at når de kom hjem, kunne de bare fortsætte deres studier med den SU og den økonomi, de nu engang havde, men lige pludselig blev de udsat for at skulle betale en skat, de ikke havde forventet.
Man kan måske sige, at de kunne have studeret loven.
Men så ville vi jo i virkeligheden kræve, at de studerende skulle læse den lov, vi vedtog enstemmigt, mere grundigt, end Folketinget læste den, da vi vedtog den, og det synes jeg trods alt er et lidt voldsomt krav til borgerne, herunder de studerende.
Der var ingen af os, der vidste – og det er også derfor, der ikke var nogen, der berørte det under behandlingen af forslaget – at det ville få den betydning, og jeg mener altså, det har alvorlige konsekvenser for studerende, som er i gang med deres studier, at de bliver udsat for en beskatning, de ikke havde forventet.
Jeg vil bare sige, at jeg synes, vi skal tage det op i udvalgsarbejdet og håbe, at der også kan blive skabt en løsning på den del af problemet.
Samfundsøkonomisk set
er der jo ikke tale om noget stort beløb.
Morten Homann (SF), 2006-04-27:
SF accepterer jo ikke bare pr. automatik alle beslutninger, der er truffet i EU.
Der bliver truffet kloge beslutninger – med jævne mellemrum – og der bliver truffet mindre kloge beslutninger, og det må man jo så forholde sig til hen ad vejen.
Men her foreligger der desværre en meget klar dom fra EF-Domstolen, som jeg synes det er svært bare at sidde overhørig.
Og jeg vil til sidst sige til hr. Mikkel Dencker, at når jeg omtalte et skattehul, så var det med reference til hr. Poul Erik Christensens indlæg, hvor han omtalte det skattehul, der ligger i, at privatpersoner kan køre rundt i de store biler på gule plader til meget lav registreringsafgift, hvilket jo miljømæssigt er en helt skæv prioritering.
Så det skattehul håber jeg at vi også sammen med Dansk Folkeparti kan få lukket meget hurtigt, så vi kan bruge de penge, der kommer ind, på at give lettelser til de miljøvenlige biler i stedet for.
Mikkel Dencker (DF), 2006-04-27:
Nu vil jeg jo bare gøre hr. Homann opmærksom på, at det var hr. Homann selv, der omtalte det her som et smuthul, så det er ikke noget, jeg har fundet på at der skulle være.
Det er hr. Homann selv, der har brugt udtrykket.
Men jeg vil da høre, om der er nogen grænser for, hvilke ting SF vil acceptere fra EU's side, som man vil blive ved med at stemme ja til, eller om der er nogen øvre grænse for, hvor alvorlige ting man vil acceptere som indgreb i Danmarks frihed.
Morten Homann (SF), 2006-04-27:
Jeg vil sige meget klart, at hvis hr. Mikkel Dencker under udvalgsarbejdet kan påvise, at der er huller i den her foreslåede ordning, så skal SF være de første til at støtte, at man får lukket de huller.
Det skal der ikke være nogen tvivl om.
Og vi vil meget nøje følge de spørgsmål, som Dansk Folkeparti vil stille under udvalgsarbejdet – og eventuelle ændringsforslag – og hvis Dansk Folkeparti som sagt får afdækket et hul i de her regler, så er vi parate til at støtte, at det bliver lukket.
Mikkel Dencker (DF), 2006-04-27:
Jeg synes, det er dejligt, at hr. Homann er så befriende ærlig.
Han indrømmede faktisk, at SF er med til at vedtage et smuthul i en skatte- og afgiftslovgivning, netop fordi man efterhånden er blevet så EU-begejstret i SF, at man efterlever alle domme, der kommer sydfra, og man så derfor er med til at lave smuthuller i lovgivningen.
Det var bare en kommentar, det var ikke så meget et spørgsmål.
Morten Homann (SF), 2006-04-27:
SF er ikke begejstret for den EU-dom om firmabiler, som det her lovforslag er udtryk for, men vi anerkender, at reglerne skal tilpasses, så de er i overensstemmelse med EF-Domstolens dom, og derfor må vi acceptere den del af forslaget.
SF er derimod mere helhjertet og positiv tilhænger af det forslag, der foreligger, om at gøre registreringsafgiften for brugte importerede biler, som er særlig miljøvenlige, lavere.
Det vil vi tilslutte os meget helhjertet.
Men det understreger jo regeringens handlingslammelse på hele området for registreringsafgift og miljøvenlige biler.
Det er en diskussion, vi har haft i ganske mange år, og i hvert fald har især det ene regeringsparti lagt sig meget i selen for at rejse den her debat, men der er indtil videre ikke kommet noget som helst ud af det.
Så situationen er stadig væk den, at uanset hvor meget bilen forurener, så koster den stadig principielt det samme i registreringsafgift, hvis man ser bort fra det smuthul, som den radikale ordfører nævnte.
SF kan ikke vente, til regeringen på et tidspunkt finder ud af sig selv og kommer med et forslag, hvor vi rent faktisk kan få lavet en mere rimelig og retfærdig registreringsafgift, hvor meget forurenende biler kan blive dyrere, mens til gengæld benzinøkonomiske, miljørigtige biler kan blive billigere.
Vi venter på, at regeringen besinder sig, og indtil da kan vi da glæde os over det lillebitte hjørne, som trækker i den rigtige retning.
Frank Aaen (EL), 2006-04-27:
Hovedsagen i Folketinget i dag har været en kritik af forbrugerministeren, fordi han har haft alt for slap en fødevarekontrol.
Han burde have været fyret, han blev desværre reddet af Dansk Folkeparti.
Da EU kom med sit krav om, at vi i Danmark skulle have flere transfedtsyrer, altså kræftfremkaldende fedtstoffer, i fødevarerne, så sagde forbrugerministeren nej, det skal EU ikke bestemme.
Vi ønsker at opretholde de danske regler.
Jeg synes, at skatteministeren skulle tage at lære lidt af forbrugerministeren og sige, at EU ikke skal bestemme, hvordan vi har afgifter indrettet vedrørende biler og firmabiler i Danmark, og så afvise det, EU kommer med her.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-04-27:
For det første indeholder lovforslaget en ændring af registreringsafgiftsloven som følge af EF-Domstolens dom, den såkaldte firmabildom.
Det medfører en konsekvensændring af ligningslovens regler om beskatning af fri bil, og forslaget indeholder endvidere en forlængelse af den periode, hvor der gives nedslag i registreringsafgiften for brugte biler, der opfylder kravene til nedslag i registreringsafgiften for særlig brændstoføkonomiske nye biler.
Endelig foreslås det at ophæve gebyret for vurdering af nye køretøjer.
Den urimelige skattemæssige behandling af firmabiler stillet til rådighed til danske ansatte i udenlandske virksomheder
bliver hermed rettet.
Forlængelsen af perioden for nedslag i registreringsafgiften for særlig brændstoføkonomiske biler er også et godt, positivt forslag.
Jeg synes dog, forslaget burde have været udvidet til allerede nu at ændre hele registreringsafgiftssystemet, således at der blev pålagt afgift, der adfærdsændrede bilkøberne.
Jeg tænker på den registreringsafgift, der er på store, brændstofslugende biler på gule plader.
Med disse ord er de radikale deltagere positive i den videre lovbehandling.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-04-27:
Nej altså, det er jo sådan, at når man har fremlagt noget i et regeringsgrundlag, så bliver der udarbejdet et forslag.
Og det er klart, at det laver vi jo i fællesskab regeringspartierne imellem, og så vil det helt klart fremgå, når det kommer, hvad der ligger af elementer i det.
Der vil ikke blive holdt noget som helst skjult der.
Morten Homann (SF), 2006-04-27:
Ja, det er i hvert fald nok så klart, som De Konservative kan sige det.
Jeg tror, det er mange, som, når nu De Konservative har snakket så højt og så længe om det, godt kunne tænke sig noget lidt mere konkret: Hvad kommer det til at gå ud på?
Hvornår præcis får vi et forslag at se?
Kommer det til at være andet end nogle småtterier?
Hvis der er en regning, der skal betales, hvordan skal den så betales?
Charlotte Dyremose (KF), 2006-04-27:
Jamen det kan jeg sagtens gøre, for som jeg sagde i mit indlæg, så er det jo kommet ind i regeringsgrundlaget, og det betyder, at den omlægning, der skal laves, skal laves inden næste valg, så det er vel rimelig klart.
Morten Homann (SF), 2006-04-27:
Jeg kunne ikke dy mig for at spørge – nu hvor jeg ved, at fru Charlotte Dyremose brænder meget for det her spørgsmål om bilafgifter, og jeg ved, hun har gjort det siden regeringsskiftet i 2001 – om hun kunne løfte noget af sløret for, hvornår der kommer til at ske noget, når nu De Konservative har haft så stor indflydelse på regeringens politik på det her, at der allerede er kommet et løft i regeringsgrundlaget, efter at man har siddet i regering i 4-5 år. Vil hun løfte sløret for, hvornår der kommer en reform, så miljøvenlige biler kan blive billigere, og så de meget forurenende biler kan blive dyrere?
Hvornår kan vi få sådan en reform?
Charlotte Dyremose (KF), 2006-04-27:
Jeg vil tillade mig endnu en gang at hoppe lidt rundt i de forskellige led: Med hensyn til lovfæstelsen af praksis, som før er blevet omtalt, så kan vi støtte den uden nogen problemer.
Hvis jeg lige må gå til den sidste del, så kan vi helt sikkert bakke op om, at der nu ikke skal være gebyr på det, der hedder afgiftsberigtigelsen af de der sjældne importerede biler, så man altså kan få vurderet sin bil, også selv om den ikke går ind i en standardkategori.
Så vil jeg gå til den første del, der handler om de her udenlandske firmabiler, hvor det jo så også fra flere ordføreres side er blevet omtalt, at vi har fået en EF-dom, at vi dermed er nødt til at lave nogle ændringer.
Vi finder de to kriterier – det såkaldte dagskriterium og kilometerkriteriet – ganske fornuftige, altså at man både skal have et overvejende kilometerantal og antal dage i Danmark, før de kan beskattes.
Det virker som en rimelig og ligetil afgrænsning, som også vil være til at forstå for den enkelte og dermed også let at administrere.
Så er der den sidste del af det, som handler om ligestillingen af brugte importerede brændstoføkonomiske biler med dem, der bliver indregistreret direkte i Danmark, altså købt direkte i Danmark og ikke importeret.
Vi er selvfølgelig helt enige i, at det kun er fornuftigt at lave denne ligestilling mellem den ene og den anden slags brændstoføkonomiske biler, og at det selvfølgelig også skal kunne betale sig at importere en brændstoføkonomisk bil.
Men jeg kan jo naturligvis ikke som konservativ lade være med i denne forbindelse at nævne, at det her bilafgiftsbeskatningsområde i det hele taget trænger til en ordentlig gennemgang, der netop tager hensyn til de brændstoføkonomiske biler.
Derfor er vi jo også så utrolig glade for, at det er lykkedes os at få det med i regeringsgrundlaget, at vi skal have lavet den her omlægning af bilafgifterne.
Jeg kan naturligvis kun opfordre skatteministeren til, at de nødvendige omlægninger kommer så hurtigt som muligt, sådan at vi i fremtiden kan undgå alle de her små justeringer, hvor vi er nødt til at tage hensyn til forskellige miljø- og sikkerhedsforanstaltninger, som der skal laves alle mulige undtagelser til og ændringer af.
Lad os en gang for alle få lavet et godt, gennemtænkt system.
Mikkel Dencker (DF), 2006-04-27:
Lovforslaget her indeholder en række ændringer af registreringsafgiftsloven samt ligningsloven, som alle vedrører beskatning af biler.
Den direkte anledning er den dom, som EF-Domstolen afsagde sidste efterår, og som regeringen her søger at tilrette den danske lovgivning i konsekvens af.
Det medfører, at regeringen vil gøre det lovligt for herboende personer, som er ansat af en udenlandsk arbejdsgiver, at køre i en udenlandsk registreret bil under visse omstændigheder, det vil sige, hvis man lever op til visse krav, og dermed være fritaget for dansk registreringsafgift.
I Danmark har vi ellers som hovedregel, at herboende personer kun må køre i biler, som er indregistreret i Danmark.
Denne regel eksisterer for at beskytte de danske regler for afgift ved indregistrering af køretøjer, som ellers ville kunne omgås, ved at man blot kunne anskaffe sig en udenlandsk registreret bil.
Man kan mene, hvad man vil om den danske registreringsafgift, og der skal heller ikke herske nogen tvivl om, at Dansk Folkeparti mener, at den er alt, alt for høj.
I Dansk Folkeparti har vi dog også den holdning, at det alene er Folketinget, der fastsætter dansk skatte- og afgiftslovgivning.
Vi mener også, at når man bor i Danmark, skal forholdene være sådan, at man er pålagt danske skatter og danske afgifter.
Det er derfor vores holdning, at når vi nu engang har registreringsafgiften, så skal den også gælde for alle, og der skal ikke være noget hul, som giver mulighed for, at en lille og særlig begunstiget gruppe skal kunne slippe udenom, mens det store flertal af danskerne skal betale i dyre domme.
Vi kan derfor ikke acceptere, at nogle af EU's institutioner skal være overdommer over dansk lovgivning og på den måde være overdommer over den måde, vi indretter vores skatte- og afgiftssystem på.
Vi vil derfor ikke medvirke til, at der åbnes et smuthul i registreringsloven, sådan som et flertal efter sigende vil gøre det, blot fordi EF-Domstolen har afsagt en dom.
Det er to fornuftige elementer, som vi i Dansk Folkeparti ikke har noget imod.
Lene Jensen (S), 2006-04-27:
Socialdemokraternes ordfører er hr. Frode Sørensen, men han kan desværre ikke være til stede i dag, så derfor skal jeg med passende indlevelsesevne – dog ikke på sønderjysk – fremføre følgende: EF-Domstolen har været efter Danmark.
Derfor skal vi ændre registreringsafgiftsloven vedrørende udenlandske firmabiler.
At det ikke er nogen ukompliceret sag fremgår af lovforslagets bemærkninger, hvor ministeren kommer med hele syv eksempler til belysning af, om man skal svare dansk registreringsafgift eller ej.
Der vil nok være nogle, som kommer til at balancere med tungen lige i munden for at få 183 dages kørsel i Tyskland kombineret med, at kilometerforbruget i Danmark ikke må være større end det udenlandske kilometerforbrug.
Det vil givet give lidt diskussion med skattemyndighederne hen ad vejen.
Da forslaget som nævnt bygger på EF-Domstolens afgørelse og ministeriet har haft drøftelser med Kommissionen, så er der næppe andet at gøre end at sige, at det så er o.k.
Socialdemokratiet går ind for brændstoføkonomiske biler.
Derfor er vi også med på at forlænge perioden for brugte brændstoføkonomiske biler, som indføres, og hvor der kan gives nedslag i registreringsafgiften.
Vi tilslutter os, at det bliver med tilbagevirkende kraft fra 1. januar 2006, og undrer os i øvrigt over, at det ikke gøres permanent.
Forslaget om ændring af registreringsafgiftsloven for udenlandske firmabiler nødvendiggør også en ændring af ligningslovens regler om beskatning af den private rådighed.
Socialdemokratiet var med på del 1, og derfor er vi også med på del 2.
Kommissionen mener til sidst, at vi skal behandles ens.
Køber vi en bil gennem de normale handelskanaler, så skal der ikke være forskel, hvis vi selv importerer bilen direkte, og det er der i dag, hvor selvimport koster et vurderingsgebyr.
Det er konkurrenceforvridende, og vi er med på, at det bortfalder.
Derfor kan Socialdemokratiet tilslutte sig forslagets fire delelementer, som måske lidt i modsætning til det forslag, vi lige har behandlet, rent faktisk er meget i familie med hinanden.
Vi skal under udvalgsarbejdet naturligvis granske de kommentarer, som er indsendt, og det kan godt være, at det medfører forslag til ændringer, men vi går positivt ind i arbejdet.