runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-07:
Man kan jo forestille sig alt, og vi er bestemt særdeles åbne over for gode argumenter for, hvordan man kan lave god lovgivning, der forfølger de mål, der er hensigten.
Men jeg vil bare understrege, hvad formålet med dette lovforslag er, for det er helt klart.
Vi mener sådan set, at vi skal have et sundhedsvæsen, der er unikt, og som står til rådighed for alle uanset økonomisk formåen, og det er det, lovforslaget her cementerer.
Vi går blot fra tre til to skatteudskrivende led, og der indføres et sundhedsbidrag, så der er ikke noget nyt under solen i den sammenhæng.
Derfor er det jo heller ikke sådan, at det argumentationssæt, hr. Homann bruger, kan føre til at genåbne forslaget, men gode bidrag er velkomne, hvis hr. Morten Homann ellers har interesse for det.
Nu er det jo ikke ligefrem interesse og medansvar for lovgivning på dette område, der har præget hr. Morten Homanns indsats indtil nu, men hvis interessen er ved at blive vakt nu her på falderebet, lytter vi gerne.
Morten Homann (SF), 2006-04-07:
Der er jo ikke megen idé i at lytte, hvis man afviser at handle, selv om der kommer nye oplysninger frem.
Der er meget klar dokumentation for, at folks udgifter på sundhedsområdet er meget afhængige af deres økonomiske position, altså om man er økonomisk velstillet eller ej.
Det betyder også, at hvis man på den måde, der lægges op til, omlægger betalingen af sundhedsvæsenet, vil nogle mennesker og nogle geografiske områder blive hårdere ramt, end de er i dag.
Nogle kommuner vil komme til at betale en ulige meget højere andel af sundhedsudgifterne, og det er efter min bedste overbevisning en ændring af byrdefordelingen, hvis nogle mennesker og nogle kommuner kommer til at betale en langt større del af udgifterne, end de gør i dag.
Jeg spørger bare: Hvis vi får det tydeligt dokumenteret i udvalgsarbejdet, kan vi så regne med hr. Leif Mikkelsens og Venstres støtte til at ændre den model, der ligger i lovforslaget?
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-07:
Nu er virkeligheden jo, at indtil nu har finansieringen af sundhedsvæsenet med amtsskat været områdebestemt og har dermed kunnet være påvirket af de forhold, hr. Homann fremdrager, men nu etablerer vi rent faktisk et system, hvor alle bidrager med præcis det samme.
Vi laver en total udligning i Danmark, så uanset hvor det er, får man stillet den samme service til rådighed.
Derfor følger forslaget da om noget op på det ønske, som hr. Homann synliggjorde kunne være et ønske fra SF’s side, så jeg undrer mig meget over de synspunkter, man bruger til at kritisere det.
Der burde faktisk være ubetinget ros fra hr. Homanns side.
De forskelle, som kunne opstå, fordi et amt måtte agere, hvis det havde højere arbejdsløshed og større sundhedsudgifter, ville man, dengang Danmark havde en regering, der tillod det, have udlignet ved blot sætte amtsskatten op, men nu er vi sikret mod den slags julelege på grund af denne regering.
Pengene er de samme, de bliver fordelt ensartet over hele Danmark, så uanset hvor hr. Homann bor, er der den samme service til rådighed, og det er dog en fornem løsning.
Pia Gjellerup (S), 2006-04-07:
Jeg er forbløffet over at have hørt en række spørgsmål, som har afdækket meget store lakuner af uvidenhed hos Venstres ordfører vedrørende de simpleste sammenhænge mellem dårlig økonomi og mindre god sundhedstilstand og ukendskab til dette lovforslags konsekvenser, for det fik vi jo allerede belyst i sidste samling.
Det er jo en del af den kommunalreform, som har været behandlet her i Folketinget ganske længe, og der foreligger bilag, der viser, hvor forskelligt tingene vil falde ud på kort sigt, og at forholdene kun bliver værre.
M073s55675622nakl.fm Page 5572
Wednesday, June 7, 2006 9:30 AM
Derfor vil jeg spørge hr. Leif Mikkelsen, om han mener, at vi med gennemførelsen af dette forslag kun skal forholde os til det rent bogholderimæssige eller også til det politiske her i Folketinget: Hvad sker der, når man ændrer bogholderiet på denne måde?
Hvad sker der for de mennesker, der lever i områder, hvor flere mennesker end gennemsnittet ikke har en god sundhedstilstand?
Er det overhovedet ikke faldet hr. Leif Mikkelsen ind at se på konsekvenserne?
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-07:
Nu er det jo helt legalt, at fru Pia Gjellerup ønsker at fremstille andre deltagere i en politisk debat som totalt uvidende om det, der diskuteres.
Det er man selvfølgelig velkommen til.
Jeg konstaterer bare, at med dette lovforslag bliver virkeligheden rent faktisk den, at vi skaber større lighed, skaber større ensartethed og skaber større grad af lige muligheder, uanset hvor man bor.
Vi fjerner muligheden for, at visse områder er nødt til at foretage særlige opkrævninger.
Jeg må fastholde, at det sådan set er det, der er indholdet og resultatet af dette lovforslag, og derfor er det et godt lovforslag, som følger op på hele tanken bag udligningsreformen og kommunalreformen.
Vi ved godt, at Socialdemokraterne er imod, at vi fjerner det tredje skatteudskrivende led og dermed amtsskatten, men det rokker jo ikke ved, at det er en god løsning.
Jeg forlanger ikke, at fru Pia Gjellerup skal mene det og kunne se det, for man er jo imod både nedlæggelsen af amterne og at vi går ned til to skatteudskrivende led, og det er et legalt synspunkt.
Men det betyder ikke, at man nødvendigvis skal nedgøre andre eller påkalde andres påståede uvidenhed.
Jeg påpeger bare, at vi her har et godt lovforslag, der følger fuldstændig op på intentionerne om at sikre et godt sundhedsvæsen i hele Danmark med helt lige vilkår for alle.
Pia Gjellerup (S), 2006-04-07:
Jeg kan for så vidt godt forstå hr. Leif Mikkelsens reaktion på at blive kaldt uvidende, men det er jo ikke mig, der har afdækket den uvidenhed.
Det gjorde hr. Leif Mikkelsen selv, da han svarede fra talerstolen: Jeg kender ikke til nogen sammenhæng mellem økonomi og sundhed.
Det synes jeg simpelt hen er fuldstændig fatalt, og det er ikke mig, der har afdækket det eller sagt, at hr. Leif Mikkelsen ikke gør det.
Nej, det er hr. Leif Mikkelsen selv, der har sagt det, og jeg tillader mig bare at være temmelig rystet over det.
Folketingets udvalg fik i sidste samling svar, der viser, hvor ufattelig forskelligt tingene vil falde ud.
Det er en sag, der har været behandlet mange gange her i salen, og nu bliver den udmøntet i form af lovgivning.
Vi har fået dokumenteret, hvilken ulighed der vil komme ud af det, men nu siger hr. Leif Mikkelsen sågar, at det er lighedsskabende, og så må jeg konstatere, at det også er udtryk for uvidenhed.
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-07:
Staten opkræver beløbet, og det fordeles således, at vi sikrer et sundhedsvæsen med lige muligheder over hele Danmark, som alle får adgang til uanset økonomisk formåen.
Sådan er virkeligheden, og det vil sige, at vi her har et lovforslag, der præcist forfølger de mål, som jeg hører fru Pia Gjellerup efterlyser.
Problemet er bare, at Socialdemokraterne ikke har kunnet tage sig sammen til at sidde med ved bordet og tage et medansvar, og derfor er der kun én mulighed, nemlig at forsøge at kritisere resultatet sønder og sammen her i Folketingssalen.
Det er beklageligt, at det største oppositionsparti er landet der, men jeg kan lytte mig til, at sådan er det.
Men jeg mener stadig, at lovforslaget helt fint forfølger målet, altså at skabe mulighed for lige vilkår for alle danskere i sundhedsvæsenet.
Pia Gjellerup (S), 2006-04-07:
Dette lovforslag har været kendt længe, og hvis man vælger at se på det, sådan som Venstre gør, er det et stykke bogholderi, som flytter lidt rundt på nogle tal.
De tre skatteudskrivende led bliver til to, og fremover skal den skat, amterne opkræver i dag, dels opkræves af staten, dels af kommunerne.
Vi har diskuteret spørgsmålet under behandlingen af sundhedsloven i forbindelse med kommunalreformen.
Her indgik vi i øvrigt en aftale med hr. Leif Mikkelsens parti – det var tilsynelaM073s55675622nakl.fm Page 5573
Wednesday, June 7, 2006 9:30 AM
dende ikke hr. Leif Mikkelsens skyld, kan man forstå – hvor vi blev enige om en række ændringer af sundhedsloven, som gjorde, at selve det, der skal håndteres i sundhedsvæsnet, blev tilrettelagt på en måde, som vi fandt rigtig og ordentlig.
Vi mente også, at ændringerne på genoptrænings- og forebyggelsesområdet var spændende, i hvert fald for så vidt angår selve udformningen.
Men et led i aftalen var også, at man fjernede de elementer, der vedrørte finansieringen, for den er efter Socialdemokratiets opfattelse fuldstændig uacceptabel – fuldstændig uacceptabel.
Det er den navnlig af den grund, at den udvikling, som kan iværksættes med sundhedsomkostningerne fordelt på 98 enheder, altså 98 kommuner, og ikke som hidtil på kun 14-16 enheder, altså amterne, vil være stærkt ulighedsskabende, og det er vi imod.
På mange andre områder er det i øvrigt også økonomisk usundt.
Der er blevet advaret imod det af simpelt hen alle sundhedsøkonomer.
Ingen mennesker uden for regeringen, regeringspartierne og deres egne ansatte har anbefalet at gøre noget sådant.
Det gælder for så vel de danske som de udenlandske sagkyndige, der interesserer sig for, hvordan vi finansierer det danske sundhedssystem.
Ikke desto mindre siger et flertal påståeligt helt på linje med hr. Leif Mikkelsens fuldstændig kække opfattelse: Det er epokegørende, det er lighedsskabende, det er et helt fantastisk forslag.
Jeg må bare sige, at hr. Leif Mikkelsen benægter den virkelighed, man ellers meget, meget godt kan lide at tale om i en bisætning.
Nu skal vi se på virkeligheden, siger hr. Leif Mikkelsen.
Ja, men det har ikke præget drøftelserne på dette område.
Vi vedtog altså i den aftale, som Socialdemokratiet blandt andre partier var med til at lave om sundhedsloven, at vi fjernede alt vedrørende finansieringen, og det element kommer så her i 2006, hvor vi jo nærmer os at skulle udmønte det, som regeringspartierne har vedtaget sidste år.
Det, der er værst ved modellen, er absolut det ulighedsskabende.
Det, der er næstværst, er, at det er økonomisk usundt.
Det, der er virkeligheden, er, at vi er blevet advaret mod det fra alle, der har forstand på enten det ene eller det andet eller begge dele.
Derfor vil vi i Socialdemokratiet stemme mod, og vi vil håbe, at det er muligt at få overbevist hr. Leif Mikkelsen og andre, der siger, at de gerne vil det lighedsskabende, der siger, at de gerne vil det sundhedsmæssige og økonomisk fornuftige, så de, når de ser resultatet, skyndsomst vender om og laver det om.
Line Barfod (EL), 2006-04-07:
Men jeg synes så, at man i det mindste kan være ærlig!
At man står og påstår, at det her er med til at skabe større lighed, undrer mig, også set i lyset af den diskussion, vi lige har haft.
Det her var jo et af de få områder, hvor vi sidste forår, da vi diskuterede kommunalreformen, fik beregninger over de økonomiske konsekvenser, hvor man kan se, at nogle af kommunerne kommer til at skulle betale dobbelt så meget som andre kommuner, fordi der er så stor ulighed i sundhedstilstanden.
Man går altså fra, at vi i dag har 14 amter, hvor man kan sige, der er lidt økonomisk forskel, men hvor det dog alligevel udjævner sig, fordi der i de fleste amter har været både kommuner med mange rige og kommuner med ikke så mange rige.
Nu får man altså forskellen mellem 98 forskellige kommuner, hvor der er meget store sociale forskelle, og hvor der dermed også bliver meget stor forskel på, hvor meget man skal betale til sundhed.
Bekymrer det overhovedet ikke Dansk Folkeparti?
Eller kan man i det mindste ikke få sig selv til at sige, at man godt er klar over, at det er konsekvensen, men man har så valgt at gå med i aftalen alligevel?
Pia Gjellerup (S), 2006-04-07:
Jeg tror, det vil overraske de fleste oven i købet, når vi bevæger os over til noget, som fru Charlotte Dyremose kalder helt basalt ideologisk, at fru Charlotte Dyremose argumenterer for så vel kommunalreform som udligningsreform som noget, der er hundrede procent lighedsskabende.
Ud over at det ville falde til en danskprøve, hvis det var indvandrere, der skulle gennem den, vil jeg sige, at det at være hundrede procent lighedsskabende ikke plejer at være noget, Konservative går op i
Der må være noget galt
Enten siger fru Charlotte Dyremose noget, hun under ingen omstændigheder mener, eller også forholder hun sig ikke til kommunalreformen og udligningsreformen.
Line Barfod (EL), 2006-04-07:
Det er da utroligt, når vi nu har dokumentation.
Et af de få steder, vi fik økonomiberegninger fra Indenrigs- og Sundhedsministeriet, da vi forhandlede kommunalreformen i Folketinget og diskuterede konsekvenserne, var en oversigt kommune for kommune over, hvor meget kommunerne skal betale.
De 8 pct. i sundhedsbidraget finansierer jo ikke hele sundhedsvæsenet, der skal også betales fra kommunerne, og det er både et beløb pr. indbygger og et beløb, for hver gang en borger bliver indlagt.
Hr. Mikkel Dencker vil vel ikke benægte, at finansieringen er skruet sådan sammen?
Og eftersom der er så stor ulighed i sundhed, at fattige er meget mere syge end dem, der har en god indkomst, og da de fattige desværre er meget ulige fordelt mellem kommunerne, der er flere ghettoer med rige rundtom, er der altså nogle kommuner, der ikke har særlig mange rige, men som til gengæld har en del fattige.
Så der er den store forskel, hvor nogle kommuner skal betale dobbelt så meget som andre kommuner.
Jeg kan ikke forstå, hvordan Dansk Folkeparti kan påstå, at det er lighedsskabende, at nogle kommuner skal betale dobbelt så meget som andre kommuner, og det er de kommuner, der har de fattige indbyggere, der skal betale mest.
Pia Gjellerup (S), 2006-04-07:
Jeg ved ikke, hvordan man kan sætte noget lighedsskabende på procenter, men det kan fru Charlotte Dyremose.
Men med hensyn til det, som er hundrede procent lighedsskabende: Man har hidtil betalt 8 pct. til en kasse, nu betaler man 8 pct. til en anden kasse, hvad er der lighedsskabende i det?
Og er det usædvanligt, at vi i Folketinget, når vi har et stort forslag, som drejer sig om den største del af finansieringen af sundhedsvæsenet, taler om den samlede finansiering af sundhedsvæsenet, som er blevet lavet om, i sammenhæng med at dette forslag er blevet født?
Det ville være mærkeligt, om vi forholdt os til den ene meget store sten fuldstændig isoleret fra det andet.
Men hundrede procent lighedsskabende er at flytte 8 pct. til betaling i én skat til 8 pct. betaling i en anden skat.
Tak for den definition.
Lene Jensen (S), 2006-04-07:
Ja, da Socialdemokratiets superordfører udi skatteadministrative spørgsmål ikke kan være til stede, skal jeg på hans og Socialdemokratiets vegne fremføre følgende: Socialdemokratiet medvirker gerne til at skabe et enklere og mere gennemskueligt skattesystem, og oprettelsen af Én Skattekonto kan meget vel vise sig at være et vigtigt skridt i den retning.
Med kontoen skal den enkelte virksomhed nemlig kun rette opmærksomheden mod et sted, når der skal betales skattekrav eller skabes overblik over momstilgodehavender, så vi synes, det er et godt forslag.
Vi har bidt mærke i, at ministeren forventer, at gennemførelsen af den her skattekonto vil lette administrationen for virksomhederne og ikke mindst for told- og skatteforvaltningen.
I de her måneder, hvor der jo hersker en vis forvirring på landets skattekontorer, vil vi i Socialdemokratiet gøre alt, hvad vi kan, for at hjælpe de 9.000 medarbejdere i SKAT, så man kunne sige, at det måske er endnu en grund til at støtte det her forslag.
Høringssvarene udtrykker også en generel positiv indstilling til forslaget, men der er et par regelspecifikke forhold, som vi må kigge nærmere på i det videre udvalgsarbejde.
Det handler bl.a. om to forhold.
M073s55675622nakl.fm Page 5589
Wednesday, June 7, 2006 9:30 AM
For det første er der flere, der i høringssvarene påpeger, at den enkelte virksomhed får ekstra besvær med at gennemskue sine skatteforhold, når alle ind- og udbetalinger findes på en enkelt saldo.
Hvis overblikket ryger, kan det jo få alvorlige konsekvenser for virksomheden, så det skal vi lige kigge på.
For det andet er der også en del kommentarer om det såkaldte øremærkningsprincip, hvor den enkelte virksomhed ikke længere selvstændigt kan vurdere, om visse krav skal prioriteres før andre.
Der må vi se på, om man måske kunne lave en lidt mere fleksibel opbygning af kontoen, uden at det kompromitterer det forenklende element.
Men som sagt er vi overordnet særdeles velvilligt indstillede over for forslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2006-04-07:
Vi har hidtil stemt for de lovforslag, der har været.
Det kan jeg også sige at vi har tænkt os at gøre i det her tilfælde.
Som de foregående ordførere allerede har været inde på, går det her ud på, at man samler virksomhedernes ind- og udbetalinger til skattemyndighederne på en konto i stedet for, at f.eks. A-skat, selskabsskatter, moms, told og afgifter og andre ting i den kategori afregnes på forskellige konti, så jeg ser det som en klar forbedring rent administrativt.
Man gør det mere overskueligt med den her ordning, så vi ser det som noget meget fint og rationelt og en klar forbedring.
Så jeg skal sige, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-04-07:
Det er jo blevet sagt ret tydeligt, hvad det her forslag går ud på: En fælles skattekonto, alle ind- og udbetalinger går over den samme konto.
Det bliver sådan, at man ikke på den ene side skylder i moms og på den anden side har betalt for meget i afgift, nu bliver det modregnet.
Der er jo ikke meget andet at sige end sund fornuft, regelforenkling, både for virksomhederne, for skattemyndighederne.
Det er den tekniske udvikling, der gør det muligt, og fra konservativ side kan vi kun sige, at vi er glade for, at regeringen gør, hvad den kan, for at lave regelforenklinger, både i det offentlige og for virksomhederne.
Vi støtter det arbejde, vi opfordrer til, at det fortsætter, og vi kan derfor også støtte dette ganske udmærkede forslag.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-04-07:
Som nævnt af andre ordførere er lovforslaget en forenkling af de administrative regler, nogle forenklinger, der betyder, at opkrævninger af alle ind- og udbetalinger af skatter og afgifter fra og til virksomheder fremover vil ske efter et saldoprincip, således at virksomhedernes krav på udbetalinger fra SKAT automatisk vil blive modregnet i SKATs krav på indbetalinger fra virksomhederne.
Høringssvarene til lovforslaget er overvejende meget positive, idet det jo er en praktisk forenkling af økonomiske mellemværender mellem det private og det offentlige, så Det Radikale Venstre vil positivt deltage i udvalgsarbejdet om dette lovforslag.
Morten Homann (SF), 2006-04-07:
I SF er vi enige med dem, som har sagt, at det her vil være en positiv forenkling for både virksomheder og for myndigheder, og derfor kan vi fuldstændig tilslutte os de intentioner og principper, der ligger i forslaget.
Der er blot et aspekt, som man skal holde sig for øje, og det er, at det her forslag jo er implementeringen af den anden fase af det nye it-system i SKAT, som i første fase er skredet med omkring 100 pct. med hensyn til økonomien og også skredet voldsomt i forhold til tidsplanen.
Derfor er det vigtigt, at de økonomiske vurderinger, der ligger i det her forslag, som jo er anden fase af det skandaleramte it-system, hænger sammen både økonomisk og tidsmæssigt, og den del vil SF se meget nøje på under udvalgsarM073s55675622nakl.fm Page 5590 Wednesday, June 7, 2006 9:30 AM bejdet, så vi forhåbentlig kan forhindre, at itskandalen i SKAT eskalerer yderligere.
Men altså en varm tilslutning til indholdet i det her forslag og et tilsagn om, at vi skal kigge det efter i sømmene for at sikre, at økonomien hænger sammen.
Kristian Jensen (V), 2006-04-07:
Jeg vil starte med at sige tak for den ret klare tilkendegivelse, der har været fra hele Folketinget, af, at man støtter regeringens bestræbelser på at formindske de administrative byrder.
De tekniske spørgsmål, der er om det at kunne målrette bidrag osv., vil vi meget gerne bruge udvalgsarbejdet til at oplyse om.
Men lad os tage de tekniske dele under udvalgsarbejdet.
Jeg vil blot lige knytte en kommentar til hr. Morten Homann, som ikke spørger om noget til det her lovforslag, men kommer med sådan en sidebemærkning om systemmoderniseringsfase 1.
Jeg vil gerne gentage, hvilket hr. Morten Homann også har fået at vide tidligere, at der har været forskellige vurderinger af, hvad udgifterne er til at gennemføre systemmoderniseringsfase 1, hvilket er opdatering af hele det it-system, som sørger for, at skatteopkrævningen i Danmark kører fantastisk smidigt, i forhold til hvor mange penge der rent faktisk kræves ind, og jeg skal være den første til at indrømme, at det er mange penge, der kræves ind, så det er altså nødvendigt at modernisere it’en.
Det er sådan, at vi kan foretage mange forskellige vurderinger af, hvad vi tror, at prisen måtte være, men det er først, når vi går ud og indhenter tilbud på markedet, at vi får en reel markedsvurdering af, hvad prisen er.
På den baggrund fik vi mulighed for at gå ud og bede virksomhederne om at give tilbud, og de tilbud, der så er kommet ind, har ligget et niveau over.
Det er ikke et spørgsmål om, at vores ønsker eller vores krav er skredet.
Det er ikke et spørgsmål om, at vores planlægning kunne have været anderledes, det er et spørgsmål om, at den markedspris, der er kommet ind, har ligget højere, end det var muligt at vurdere sidst.
Den erfaring, som fase 1 i udskiftningen af vores it-systemer har givet os, har vi selvfølgelig taget med ind i de efterfølgende faser, nemlig den fase 2, som er en forudsætning for, at det her lovforslags intentioner kan gennemføres.
Jeg vil også gerne understrege, at det stadig væk er sådan, at både fase 1, uanset om markedsprisen har været højere, end det har været M073s55675622nakl.fm Page 5591
Wednesday, June 7, 2006 9:30 AM muligt at vurdere, og også fase 2 med de ekstra vurderinger, der har været af en højere markedspris m.v., er klart rentable forstået på den måde, at vi kan drive skattesystemet langt mere effektivt og med brug af færre offentlige ressourcer efter en udskiftning af it-systemerne, end vi kan i dag.
Derfor er alle dele, både fase 1 og fase 2 og også den efterfølgende fase 3, ikke blot nødvendige for at få et tidssvarende it-system, men rent faktisk også god og sund økonomi for skatteborgernes penge.
Morten Homann (SF), 2006-04-07:
Derfor vil det jo også være relativt let for skatteministeren at berolige mig.
Uanset at der kan være positive nettoeffekter af sådan et system, er ministeren så ikke enig i, at det er det eneste rimelige over for Folketinget, at der er så korrekte vurderinger af, hvad omkostningerne vil være, som overhovedet muligt, når Folketinget skal vedtage lovforslaget?
Det var mit ene spørgsmål.
Mit andet spørgsmål er: Vil ministeren så garantere, at der ikke i forbindelse med den her fase 2, ligesom der gjorde ved fase 1, vil komme en ekstraregning på 50 pct. eller 100 pct. oven i det beløb, som ligger i det her lovforslag?
Kristian Jensen (V), 2006-04-07:
Hr. Morten Homann har jo stillet en række af spørgsmålene tidligere på den skriftlige del og også fået svar på dem, så derfor bliver det jo en gentagelse af, hvad hr. Morten Homann har fået at vide en gang tidligere.
Først og fremmest er det sådan, at jeg selvfølgelig går ind for, at de oplysninger, vi giver, er fuldstændig præcise i forhold til den viden, vi ligger inde med, og dermed også, at Folketinget har det bedst mulige grundlag at træffe sin afgørelse på.
Hvad angår spørgsmålet om de vurderinger af it-udgifter, der ligger her,
så enten ved eller burde hr. Morten Homann vide, at på det stadium, vi er nu, har vi ikke været ude at spørge leverandører på markedet, hvad de kan levere systemet til.
Derfor er de tal, der er optrykt, vores bedste vurderinger, også baseret på den erfaring, vi har med, at prisen for fase 1 har ligget højere end det, vi skønnede tidligere.
Det har vi også taget ind i vores vurderinger, nu hvor vi skal skønne over fase 2.
Jeg vil bare understrege, at det først er på det tidspunkt, hvor vi går ud og får et konkret tilbud fra en leverandør, at vi kan sige, at her er et tal, vi kan holde en leverandør op på.