runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Svend Erik Hovmand (V), 2002-11-15:
Jeg tror, jeg kan give et fælles svar på spørgsmålene fra hr. Henrik Sass Larsen og fru Pernille Rosenkrantz-Theil om provenu og udviklingen i det hele taget.
Jeg har tidligere været inde på, at vi vil følge udviklingen tæt i forbindelse med det her lovforslag.
Vi har jo haft lejlighed til at se, at to forskere er kommet med en ny undersøgelse om udbredelsen af aktieoptioner baseret på 200-250 børsnoterede selskaber, og vi har selvfølgelig i regeringen noteret os den undersøgelse.
Den nævnte undersøgelse tyder på, at udbredelsen af aktieoptioner de sidste år har været større, end vi forudsætter i lovforslaget her.
Undersøgelsen viser, at der i det sidste år og i de seneste år har været tale om ganske store svingninger i omfanget af optionsaflønnning.
det finansielle marked jo i høj grad af en turbulent situation, af stor usikkerhed, og efter regeringens opfattelse er det derfor naturligt - og det har vi også gjort opmærksom på i lovforslaget - at knytte usikkerhed til provenuskønnet.
Det er på den baggrund, jeg har sagt, at regeringen nøje vil overvåge, hvorledes de nye regler virker, herunder naturligvis også, om omfanget bliver utilsigtet stort, og vi vil naturligvis også være parate til at foretage de nødvendige tiltag, hvis det skulle gå anderledes, end vi selv har forudset. Jeg tror, at alle, der har fulgt specielt it-branchen, vil give mig ret i, at det selvfølgelig er meget svært.
Og jeg tror også, at alle, der følger lidt med i den internationale udvikling og den grænseoverskridende udvikling i øjeblikket, ved, at vi her må have øje for sikkerhed og bruge de metoder, vi har, for at dæmme op for helt utilsigtede virkninger. Der er ingen tvivl om sigtet med forslaget, det har vi også tydeligt redegjort for i bemærkningerne, også hvordan vores skøn er med hensyn til provenu. Men det er klart, som det er fremgået af det, jeg har sagt her, at det er en sag, som vi alle er forpligtet til at følge meget tæt.
Aage Frandsen (SF), 2002-11-15:
Skatteministeren argumenterede ud fra, at det her forslag kan bidrage til, at medarbejderne føler et større medejerskab af virksomheden, og spurgte, om ikke også det var noget, SF kunne være enig i.
Jo, jeg synes, det er udmærket, hvis medarbejdere føler et medejerskab af virksomheden.
Det forudsætter så, at man kommer til at eje noget af den.
Og det er minimalt, hvad man kommer til at eje af den.
Derfor må jeg tilstå, at jeg i virkeligheden tror mere på, at det er via lønmodtagerfonde, at man både har ejerskab og også har indflydelse.
Det vil vel også være sådan i fremtiden med hensyn til den måde, man som medarbejder flytter fra virksomhed til virksomhed på, at der er det ikke, fordi man kommer til at føle et medejerskab af den virksomhed, man er i, fordi man skifter.
Men det er sådan set skattevæsenet uvedkommende alt det her.
Det er et spørgsmål om, hvordan man mener virksomhederne skal ejes, og om man synes, det er kollektiv eller individuel ejendomsret og sådan noget.
Men det er da skattevæsenet uvedkommende.
Det er det, der er pointen i alt der her.
Jeg vil slet ikke blande den der diskussion ind i det her, for hvorfor skal skattevæsenet, resten af samfundet, bidrage til, at der er nogle mennesker, og i det her tilfælde nogle mennesker, der tjener ganske mange penge, der får en begunstiget ordning, som alle andre betaler til - høj som lav betaler til den?
Anders Samuelsen (RV), 2002-11-15:
Som jeg hørte skatteministerens svar på mit første spørgsmål, var det en bekræftelse af, at der her er tale om et direkte løftebrud.
Statsministeren har sagt, at skattelettelser skal gå til de lavestlønnede, og dette forslag går til de højestlønnede.
Så langt så godt.
Man kan sige, at der må være nogle et eller andet sted i Venstre, som sikkert sidder og slår sig på lårene af grin over De Konservative, som hele tiden render rundt og tror, at vi skal have sat skatten ned på mellemskatten, men hver gang man finder det, der minder om et råderum, bruger regeringen det til at få sat skatten ned for de højestlønnede.
Det er så, hvad det er.
Men er der ikke en bedre løsning?
Jeg har hørt noget om, at Venstre går meget ind for frit valg.
Der er jo ikke tale om frit valg her.
Hvis man skal have aktieoptioner, går jeg ud fra, at det er i den virksomhed, man er i.
Man får ikke mulighed for at vælge andre steder at få aktier i, når de skal udbetales på den her måde.
Så hvis nu man endelig ville bruge de her penge på at lette skatten for de højestlønnede, ville det så ikke være en bedre idé at dele de lettelser ud generelt, sådan at folk selv kunne vælge, hvor de så ville investere i aktier, eller om de ville bruge det til noget helt andet?
Det er dog fritvalgstankegang.
Det her er jo en styret tankegang. Derfor er det i bund og grund overhovedet ikke noget med en liberal tankegang, sådan som hr. Jens Peter Vernersen var inde på det.
Det her det er knap nok liberalistisk.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-11-15:
Nu har vi nogle gange heroppefra hørt skatteministeren sige, at det er meget vigtigt, at de her aktier bliver på danske hænder, og at vi må tage højde for internationalisering.
Jeg må blankt erkende, at for mig er det fløjtende underordnet, om det er en dansk direktør eller en spansk direktør, der ejer aktierne i Danmark.
Det gør absolut ingen forskel for den almindelige dansker på gulvet, om det er en spansk eller en dansk direktør, ingen forskel whatsoever.
Det her forslag lægger jo netop op til, at det er direktøren og underdirektøren og afdelingscheferne, der får fingrene i de her aktier.
Jeg er ikke så forskrækket over internationalisering, som jeg kan høre at skatteministeren er.
Jeg synes, det er fint med en international verden.
Jeg synes, det er fint med åbenhed, i modsætning til skatteministeren, der vil have, at Danmark skal lukke sig omkring sine egne grænser, kigge på sin egen navle og eje alle virksomhederne.
Det synes jeg er en mærkelig måde at se det på.
Så sagde skatteministeren, at man vil følge det her med provenutabet tæt.
Hvis det bliver utilsigtet stort, vil man selvfølgelig foretage de nødvendige tiltag.
Så vil jeg spørge skatteministeren: Er de nødvendige tiltag i forbindelse med et meget stort provenutab, at man afskaffer ordningen, sådan så den almindelige skatteborger i Danmark slipper for at betale for hullet i skattekassen?
Eller er det sådan, at man vil skaffe de midler, der skal til for at lukke det her meget store hul i skattekassen?
Aage Frandsen (SF), 2002-11-15:
Uanset om man kan være uenig om, hvad omfanget af brugen af denne her ordning vil være, må vi nok sige, at i forhold til de penge, der er på det marked, vi taler om, er det en meget lille del, og derfor er det ikke noget med, at det her skulle være et værn mod udenlandske opkøb.
Det tror jeg vi er enige om.
I øvrigt har jeg det også sådan, at om det er den ene eller den anden, der ejer det, er ikke så afgørende.
Med hensyn til de store kapitaldannelser i Danmark er det sådan - ud over at der er nogle store virksomhedsejere og nogle store aktionærer forskellige steder, som flytter penge rundt her og der - at det jo er lønmodtagerfondene, som er de store i den her sammenhæng.
Men det, der var min pointe, var, hvad det har med skattevæsenet at gøre.
Hvorfor er det skattevæsenet, der skal bidrage her?
Hvorfor er det alle andre danskere, der skal bidrage til, at en direktør kan få nogle aktier.
Det er det, jeg synes er noget underligt noget.
Hvorfor skal direktøren have tilskud - for et ekstraordinært skattefradrag er at sammenligne med et tilskud - til at købe nogle aktier?
Hvorfor skal han det?
Kan han ikke godt gøre det alligevel, selv om han ikke får tilskuddet?
Anders Samuelsen (RV), 2002-11-15:
Hvis vi ikke vedtog det her forslag, ville vi på den anden side have haft 200 mio. kr., som vi kunne have brugt til at sætte skatten ned på f.eks. mellemskatten.
Førsteprioriteten var, hvis man skulle forstå valgkampen ret, mellemskatten.
Så når vi vedtager det her forslag, er konklusionen alt andet lige, at vi bevæger os væk fra at kunne opfylde De Konservatives drøm.
Er det ikke rigtigt?
Svend Erik Hovmand (V), 2002-11-15:
Jeg tror ikke, jeg behøver at fordybe mig i det sidste spørgsmål.
Jeg har vist allerede svaret på, hvordan konkurrenceevnepakken blev skruet sammen, hvad der var formålet med den, og hvordan den blev finansieret.
Så skal jeg bare sige til hr. Aage Frandsen
: Jeg forstår, at hr. Aage Frandsen og fru Pernille Rosenkrantz-Theil stort set er ligeglade med, hvem der ejer danske virksomheder.
Men er man også ligeglad med, hvordan virksomhedsklimaet er i Danmark?
Er man ligeglad med, hvordan beskæftigelsen udvikler sig i Danmark?
Er man ligeglad med, at vi ikke kan etablere nogle vilkår, der kan matche det internationale samfunds?
Det tror jeg oprigtig talt ikke.
Derfor vil jeg bare sige, at her er altså tale om et forsøg på at lave en ordning, som i øvrigt er kendt i mange andre lande, og vi lever altså i et internationalt samfund, hvor vi er nødsaget til at krybe ud af osteklokken.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-11-15:
Jeg kan forstå, at skatteministeren blev lidt fortørnet over, at vi er ligeglade med, om det er en spansk eller en dansk direktør eller en amerikansk direktør, der ejer aktierne i Danmark, fordi skatteministeren mener, at det vil ændre på virksomhedsklimaet, alt efter om det er den ene eller den anden.
Jeg synes, det er en lidt malplaceret kommentar, og derfor vil jeg komme med et meget malplaceret svar på den. Faktisk kan jeg bedre lide spansk klima, end jeg kan lide dansk.
Så det skulle måske være et dumt svar på et dumt spørgsmål.
Freddy Dam (V), 2002-11-15:
Da Venstres ordfører på dette lovforslag er forhindret i at fremføre det, skal jeg på hans vegne oplæse hans ordførertale.
Formålet med det nærværende lovforslag er at dæmme op dels for den stigende svindel med ulovlig import af sodavand, øl, vin og slik, dels for de store problemer med sort arbejde.
Lovforslaget indeholder bl.a. en præcisering af regnskabsbestemmelserne i en række afgiftslove og en forhøjelse af bødesatserne for overtrædelse af disse love.
Derudover indeholder lovforslaget en mulighed for, at skattemyndighederne i forbindelse med kontrolbesøg kan anmode personer om at oplyse relevante persondata.
En stigende mængde sodavand, øl, vin og slik bliver importeret og solgt ulovligt i Danmark.
Man har i samme forbindelse kunnet konstatere, at de nuværende bødestørrelser ikke har virket afskrækkende nok.
Grundlæggende kan det ikke være rigtigt, at lovlydige kioskejere skal have deres forretning undermineret af snydere blandt deres kolleger.
Samtidig er det for Venstre glædeligt, hvis disse skærpede regler kan gennemføres uden besværlige administrative byrder for de involverede mindre butiksejere.
Mikkel Dencker (DF), 2002-11-15:
Som det allerede er nævnt af de tidligere ordførere her fra talerstolen, er dette regeringens forslag til bekæmpelse af salget af sodavand og andre lignende varegrupper, som indføres uden at betale afgift.
Dansk Folkeparti har ved mange tidligere lejligheder foreslået, at det netop måske var strengere straffe, der skulle til for at få de formastelige til at ophøre med denne her kriminelle handel med forskellige varer - ikke alene af hensyn til den almindelige retsfølelse i befolkningen, men sandelig også af hensyn til de personer, der på lovlig vis driver salg af de her varer.
Dansk Folkeparti vil gerne, hvis det her ikke skulle hjælpe, stå til rådighed med yderligere ideer til stramninger og til, hvordan man kunne bekæmpe kriminalitet på området her.
Vi har dog et enkelt spørgsmål: Hvorfor træder lovforslaget først i kraft 2 måneder efter offentliggørelsen af loven i Lovtidende?
Det er jo ikke de store ændringer, der er tale om her, og jeg er faktisk ret overbevist om, at de, som driver denne her kriminelle virksomhed, udmærket godt ved, at den er helt gal, så derfor kunne det jo godt træde i kraft samtidig med offentliggørelsen i Lovtidende.
Det er som sagt inden for de sidste år, at problemet er tiltaget i omfang, og det hænger naturligvis sammen med de afgiftsforhøjelser, der har været gennemført af den tidligere regering.
Men man kunne også forestille sig, at Danmarks indtræden i Schengensamarbejdet kunne have haft en effekt her.
Man kunne jo sagtens forstille sig, at den forsvundne grænsekontrol gør, at de ulovlige colaer i bogstaveligste forstand triller og ruller ind over grænsen fuldstændig uhæmmet, uden nogen form for kontrol, og der vil jeg gerne bede ministeren om at tage stilling til, om han ikke også mener, at tiltrædelsen af Schengensamarbejdet kunne have hjulpet til med denne kriminalitet.
Jacob Buksti (S), 2002-11-15:
Jeg synes, det var opløftende, at ministeren mente, at når han tænkte på ØD, var det engagementet i debatten, han tænkte på, for så kan det jo kun være den konservative ordfører, ministeren har tænkt på, for der var vi andre jo ved at gå fuldstændig bag af dansen.
Jeg vil gerne stille skatteministeren et spørgsmål, for nu har jeg forstået regnestykket - det havde jeg sådan set også før - men jeg kan bare ikke se, hvad det har med det at gøre.
Hvis nu en lønmodtager skal have udbetalt 100.000 kr. - nu vil jeg hellere tale i tusinder i stedet for bare i hundreder - kan virksomheden udbetale dem normalt, og så får vedkommende udbetalt 100.000 kr., eller også, hvis det skal være i aktier som her, som ikke er fradragsberettigede, får lønmodtageren kun udbetalt 70.000 kr.
Men det er jo set fra virksomheden.
Set fra lønmodtageren er 70.000 kr. altså 70.000 kr. Og der er forskellen altså, at hvis de var blevet udbetalt på den gammeldags facon, var man kommet til at betale 63 pct. af de 70.000 kr., og nu kommer lønmodtageren til at betale 43 pct.
Det er jo det, skatteministeren her gør.
Men er det ikke rigtigt, at set fra lønmodtageren, som får udbetalt 70.000 kr. mere, så er virkningen, at skatten reduceres fra 63 pct. til 43 pct., mens for virksomheden er billedet det samme uanset hvad?
Anders Samuelsen (RV), 2002-11-15:
Kan Enhedslistens ordfører bekræfte, at det udspil på ingen måder løser den problemstilling, vi står over for med det manglende arbejdsudbud inden for de næste 10 år?
Svend Erik Hovmand (V), 2002-11-15:
Er der noget, som jeg absolut ikke ville bryde mig om, så er det, hvis den socialdemokratiske ordfører, hr. Jacob Buksti, og jeg skulle tale forbi hinanden.
Derfor vil jeg meget gerne stå fast ved mit tilsagn om at levere nogle ordentlige regnestykker set fra medarbejdersiden, set fra virksomhedssiden, set fra samfundets side om konsekvenserne af denne her lovgivning.
Jeg vil gerne sige til hr. Aage Frandsen: Jo, engagement
er da vigtigt, og det er vi åbenbart enige om.
Men det er altså åbenbart sådan, at når det drejer sig om, hvem der ejer aktierne, så mener hr. Aage Frandsen ikke, det er særlig vigtigt i den her situation.
Jeg synes, det er nyttigt at holde fast på, at man må tænke på alternativet.
Hvem er det så, der køber aktierne?
Hvem er det så, der skal eje virksomheden?
Jeg synes ikke, man helt - specielt ikke som SF'er - kan se bort fra den diskussion om internationaliseringen, som jeg forsøgte at pege lidt på.
Nu er det, der er på dagsordenen i dag, jo ikke et spørgsmål om den fremtidige skattejustering.
Det, som det drejer sig om i dag, handler jo altså om et konkret forslag, som i øvrigt stammer helt tilbage fra konkurrencepakkens tid.
Hvad var der i den konkurrencepakke?
Der var jo ting, som berørte mange områder.
Var det så også løftebrud, da vi i konkurrencepakken gennemførte tonnageskatten f.eks.?
Eller da vi lavede succession for nære medarbejdere i forbindelse med generationsskifte?
Det er måske ikke alle sammen lavtlønnede, vi her taler om. Eller hvad med modernisering af etableringskontoordningen?
Eller hvad med spørgsmål om afskaffelse af efterbeskatning for nøglemedarbejdere?
Der var da en lang række ting i den konkurrencepakke, som havde til formål at styrke danske virksomheders konkurrenceevne, og hvor der var sat penge af til det.
De penge var jo meget klart øremærket i den finanslov, som vi jo her talte om, inklusive fremme af aktier og aktieoptioner som aflønning. Derfor vil jeg bare sige til hr. Samuelsen: Jeg køber ikke den argumentation.
Anders Samuelsen (RV), 2002-11-15:
Ellers ville det også have været en af de mere utraditionelle ordførertaler, vi har hørt, må man sige.
Det er så enkelt, at den radikale skattereform har ét sigte, og det er at sikre, at vi har et arbejdsudbud, som sikrer, at vi har skatteindtægter nok, og at vi har et velfærdssamfund, hvor der er hænder nok om 10 år.
Det har vi givet et bud på hvordan man skal gøre.
Jeg har ikke endnu hørt Enhedslisten komme med et bud på den samme udfordring.
Aage Frandsen (SF), 2002-11-15:
Fru Charlotte Dyremose talte varmt for, at man skulle begunstige og være begejstret for de mennesker, der yder en indsats - det er jeg søreme også.
Jeg er meget begejstret for folk, der yder en indsats.
Også for dem, der yder en ekstra indsats.
Det synes jeg også at virksomhederne gerne må kvittere for, men hvorfor skal staten bidrage til præmieringen på denne her måde?
Hvorfor skal staten gøre det?
Og hvorfor skal det være sådan, at staten gør det ved, at man giver en særlig god præmiering til dem, der i forvejen har en høj indtægt?
Hvorfor skal det være sådan?
Det er fint, at virksomhederne beslutter, at de vil give en ekstra aflønning til nogle, men hvorfor skal vi fra Folketingets side beslutte, at så skal vi også bidrage til det?
Hvorfor skal vi bidrage til det?
Det er jo det, det drejer sig om
Det kommer jo ikke os ved, om de vil gøre det eller ej.
Jacob Buksti (S), 2002-11-15:
Jeg vil gerne takke den konservative ordfører, fordi hun har skabt klarhed i mit sind.
Jeg tror ligefrem, det må være gennemtænkt fra Det Konservative Folkepartis side, at man selvfølgelig i det store arbejde koncentrerer sig om at afskaffe mellemskatten.
Det kan jeg godt forstå, for man afskaffer jo topskatten her.
Hvis man havde koncentreret sig om topskatten, så havde det her forslag jo ikke haft nogen betydning.
Det synes jeg godt nok er smart.
Det vil jeg gerne komplimentere for.
Det gik lige op for mig.
Statsministeren har sagt, at skattelettelser skal finansieres krone til krone.
Og igen: Jeg beundrer virkelig den konservative ordførers engagement, når hun taler om vækst og dynamik.
Når vi skaber vækst, kommer der flere penge i kassen, og så kan vi bruge dem til skattelettelser.
Jeg ved godt, at den konservative leder har sagt det lidt anderledes, men er det ikke sådan, at i hvert fald statsministeren har sagt, at man ikke vil indregne dynamiske effekter?
Er det så ikke præcis det, man gør her?
Og det bekræftes af den argumentation, den konservative ordfører anvender med så stort engagement.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-11-15:
Til hr. Aage Frandsen
: Grunden til, at jeg kom ind på janteloven og at jeg var imod den, var, at jeg synes, at venstrefløjen netop giver udtryk for, at man har ondt bagi, fordi nogle, der rent faktisk har ydet en indsats, tjener en masse penge.
Blot fordi folk yder en ekstra indsats og tjener lidt flere penge eller får en eller anden fordel.
Det er det, jeg mener er et problem ved janteloven i det her land. Så med hensyn til at lette for praktisk talt alle i arbejde.
Ja, det er netop derfor, vi fra konservativ side har foreslået, at vi fjerner mellemskatten, for det vil praktisk talt være til gavn for alle dem, der er ude på arbejdsmarkedet på fuld tid, så vi kan vise, at vi værdsætter den ekstra indsats, de gør.
Så taler hr. Jens Peter Vernersen igen om det her med væksten.
f.eks. at fjerne mellemskatten for alle dem, der skaber vækst.
Vi mener faktisk, at man bliver urimelig højt beskattet af den arbejdsindsats, man gør, når man er med til at skabe vækst i det danske samfund.
Men det gør os altså ikke noget, at man, når man så gør en yderligere indsats, har en motivation for den indsats, nemlig at de, der stræber, rent faktisk får lov at have et mål at stræbe efter.
Det var lige præcis det, jeg mente med janteloven, det, som hr. Jens Peter Vernersen gav udtryk for.
Det er den jantelov, jeg er imod.
Og så er der lige at sige til hr. Jens Peter Vernersen: Det er altså kun 10 pct. af lønnen, man kan få udbetalt sådan her.
Der er jo ikke sådan, at så ryger hele formuen derover, og så betaler man overhovedet ikke skat mere.
, og det var nu heller ikke min oprindelige formodning.
Men jeg er glad for at få understreget, at det netop er en konservativ mærkesag at lette for alle i arbejde.
Og det kan være, at SiD'eren en dag når dertil, hvor chefen er i dag, fordi man har stræbt efter det, og ligesom chefen også har kæmpet for at nå op til chefposten, så kunne SiD'eren også kæmpe for det.
Jeg vil kun unde den SiD'er at få lov til det, og jeg håber på det.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-11-15:
Nej, det er ikke nogen mærkesag for Enhedslisten det her med mellemskatten.
Det havde jeg sådan set troet, det var for De Konservative.
Det hørte jeg i hvert fald nogle gange under valgkampen, men det kan selvfølgelig være, jeg har taget fejl.
Nej, for Enhedslisten er det en mærkesag at formindske beskatningen for dem, der har de laveste indkomster i Danmark.
Det ved jeg godt der er lidt problemer med at få flertal for herinde; der har man meget travlt med at lette skatterne for dem, der enten betaler mellemskat, eller dem, der betaler topskat.
Sådan er vi ikke i Enhedslisten.
Så siger fru Charlotte Dyremose, at man skal have gavn af den indsats, man yder.
Jeg tror ikke rigtig, at jeg fik svar på det, jeg spurgte om, for hvis vi går ud fra den logik, så er det et mærkværdigt forslag, man har fremsat.
Lad os sige, at vi har to medarbejdere, den ene er en SiD'er, der betaler mellemskat, og den anden er en chef, der betaler topskat.
Begge to knokler derudad - alle de der meget ivrige ting, som fru Charlotte Dyremose står og remser op heroppefra - de knokler derudad for at få firmaet frem i verden.
Begge parter får så medarbejderaktier som præmie for deres indsats.
For den ene, nemlig den, der betaler topskat, går vedkommende så fra at betale 60 pct. i skat til at betale 43 pct. i skat.
For den anden, nemlig SiD'eren, der betaler mellemskat, falder den fra 44 pct. til 43 pct. Det må da siges at være at forgylde de rigeste.
Henrik Sass Larsen (S), 2002-11-15:
Jeg vil prøve at spørge den konservative ordfører, som gik meget op i janteloven og var oppe og tale om noget med, at det ikke kunne betale sig, og det hele var uretfærdigt.
Er det således, at der er en sammenhæng mellem jantelov og topskat?
Er det Det Konservative Folkepartis holdning, at det progressive skattesystem som konstruktion er udtryk for jantelov, og at det er det, man skal af med?
Det vil jeg gerne bede om et svar på.
Så kom den konservative ordfører med en beroligende melding om, at det jo kun er 10 pct. af lønnen, man kan bruge til det her.
Om man kan komme med en krystalklar garanti
for, at vi så ikke når op på over 10 pct. af lønnen.