runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 1998-06-03:
Jeg er glad for, at også partiet Venstre er enig i, at man må have en demokratisk kontrol med de hemmelige tjenester.
Så kan jeg forstå, at der er nogle overvejelser af retspolitisk karakter her, og her vil jeg for det første gøre opmærksom på, at det, der er inspirationskilden til det her, er den ordning, som man har i Norge.
Og jeg går ud fra, at fru Birthe Rønn Hornbech er enig med mig i, at Norge hverken er en bananrepublik eller et samfund, hvor man ikke tager hensyn til grundliggende retspolitiske forhold.
Vi har heller ikke lagt os fast på, hvordan den præcise form skal være, når det her udvalg skal nedsættes.
Vi har lagt os fast på, at det demokratiske organ, der skal nedsættes, skal have de reelle kontrolbeføjelser.
Det er dér, problemet er.
Man har nogle hemmelige tjenester, og vi er sådan set enige i, at det er nødvendigt, men skal vi have en kontrol med dem, er det også nødvendigt, at de mennesker, som Folketinget som det øverste folkevalgte organ i det her land udpeger, kan kontrollere, at de har de reelle beføjelser.
Hvad kan partiet Venstre have imod det?
Birthe Rønn Hornbech (V), 1998-06-03:
Diskussionen specielt om PET har jo til tider i pressen i den senere tid været meget dramatisk med meget spektakulære islæt.
Vi har ikke i sinde i Venstre hverken at deltage eller befordre dramatikken eller det mere spektakulære.
Der er særlig nogle enkelte punkter i forslaget, som har vakt meget stor interesse hos os set ud fra et retspolitisk synspunkt.
Vi har jo i Retsudvalget ved flere samråd hørt på en berettiget kritik af nysgerrige politifolk, som går ind og kigger i registre, men nu skulle det altså være en forbedring, at folketingsmedlemmer også skal have adgang til at gå ind og kigge i registrene!
Vi kan forstå, at der er den opfattelse hos forslagsstillerne, at politisk sammensatte udvalg skal kunne rejse sager om dommerkendelser.
Men hvad er nu det for noget?
Er det en politisk anklagemyndighed?
»Hvis man får kendskab til lovbrud«, står der i beslutningsforslaget, er det så gennem aviserne eller gennem nogle tv-stationers viderebringelse af sladder uden partshøring?
Hvad er det for et retssyn, man pludselig anlægger her fra forslagsstillernes side?
»Kendskab til lovbrud«, er det noget, man sådan bare kan fastslå, når man har hørt det, når man er forslagsstillerne?
Det er ikke det, vi plejer at høre i Retsudvalget fra SF.
Oven i købet skal man også kunne rejse straffesager i politisk sammensatte udvalg. Det er et meget interessant retssyn, vi her får fra SF i dag.
Skiftende politiske flertal skal kunne rejse straffesager, gå ind og se, hvad der er registreret om borgerne, og i øvrigt tilsyneladende være både anklagemyndighed og domstol på én gang.
Meget interessant!
Tiderne ændres, og vi har ikke nogen indvendinger imod, at man nu overvejer, om der skal nye mål og midler til.
Men jeg vil ligesom hr. Jacob Buksti gøre opmærksom på, at mennesket desværre er indrettet sådan, at det er nødvendigt med efterretningstjenester og overvågning.
Det var dejligt, hvis det ikke var nødvendigt.
Og vi skal altså ikke glemme, at det her er for at forebygge forbrydelser over for vort land og vore medborgere.
Det er det vigtigste.
Det er også en del af retssikkerheden, at borgerne kan vide, at de ikke udsættes for voldelige og terroristiske handlinger i vort land.
Det skal naturligvis være efter regler fastsat af Folketinget.
Og selv om vi var meget imod det kontroludvalg, der blev nedsat i sin tid, så gentager jeg: Tiderne har ændret sig, og vi er selvfølgelig helt indforstået med, at der i dag er parlamentarisk kontrol, og at vi kigger på reglerne igen.
Men det, som forslagsstillerne her kalder demokratisk kontrol, har ikke et klap med demokratisk kontrol at gøre.
Jeg synes, man kan læse nogle af punkterne i forslaget som en særlov, der nedsætter særdomstole.
Søren Søndergaard (EL), 1998-06-03:
Ja, nu skal der jo flere til at bidrage til en god diskussion.
Og til justitsministeren vil jeg sige, at når vi læser i § 7: »Der må ikke behandles oplysninger om racemæssig eller etnisk baggrund, politisk, religiøs eller filosofisk overbevisning, fagforeningsmæssige tilhørsforhold og oplysninger om helbredsmæssige og seksuelle forhold,« og så læser, at der er en undtagelse i stk. 6, der hedder: »Behandling af de ... anførte oplysninger kan ske, hvis behandlingen er nødvendig af hensyn til en offentlig myndigheds varetagelse af sine opgaver på det strafferetlige område,« så forstår vi, at der her er givet den undtagelse, ministeren efterlyser, når der er tale om eksempler, som fru Birthe Rønn Hornbech gav, eller som ministeren har givet i Politiken i dag, nemlig alvorlig kriminalitet.
Det er det, der står dér.
Det er selvfølgelig derfor, at vi med så meget desto større opmærksomhed kigger på det, der står lige nedenunder, nemlig: »Undtagelse fra bestemmelsen i stk. 1 kan endvidere gøres, hvis behandlingen af oplysninger sker af grunde, der vedrører hensynet til vigtige samfundsmæssige interesser.« Så er det, vi spørger: Hvad er samfundsmæssige interesser? Og så får vi sangen fra de varme lande om nazisterne, der laver bombeattentater, og hvad ved jeg
, men det står jo netop i paragraffen ovenover.
Derfor bliver vi jo nødt til at insistere på, at her er noget, som ikke er særlig klart, og det har ministeren i sit indlæg i Politiken og fru Birthe Rønn Hornbech i sit indlæg her altså ikke bidraget til at gøre mere klart.
Så der skal to parter til en god diskussion, og den kan vi jo så tage i de kommende måneder.
Peter Skaarup (DF), 1998-06-03:
I ministerens svar på de ordførertaler, der var, var Dansk Folkeparti i hvert fald på vej til at blive glad for, at ministeren ville love, at der ikke var nogen tidsgrænser for, hvornår behandlingen af dette forslag kunne afsluttes.
Men vi nåede dertil, at vi kunne gå over sommerferien, men så skulle vi nok også slutte dér omkring den 24. oktober med behandlingen af det.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge: Med de indvendinger, der nu er rejst også fra Enhedslisten omkring det politiske tilhørsforhold, hvor der direkte står, at registrering kan dog ske, hvis der foreligger udtrykkeligt samtykke hertil, jamen så synes jeg faktisk, det er rimeligt, at ministeren også uddyber sit tidligere svar nu og fortæller Folketinget, om man kan tolke, som mange partier også mener her i Folketinget, at der ikke er nogle grænser for, hvor lang tid man kan tage til behandlingen af det her.
Det er ikke rimeligt, at man sætter en fast grænse og der så pludselig dukker et eller andet op, som gør, at den grænse ikke kan overholdes. Derfor synes jeg, det er rimeligt, at ministeren uddyber sit svar og fortæller Folketinget, at der ikke er en grænse, der hedder den 24. oktober.
Om ikke andet kan Folketinget måske pålægge ministeren det efterfølgende.
Tom Behnke (FP), 1998-06-03:
Både den socialdemokratiske ordfører og også ministeren
har nu flere gange sagt, at det, det handler om, er at få styrket retssikkerheden.
Derfor vil jeg gerne spørge, om ikke ministeren er enig i, at en væsentlig forudsætning for, at vi styrker retssikkerheden, er, at borgerne forstår den lovgivning, som bliver vedtaget her i Folketinget.
Er det i virkeligheden ikke den allervigtigste forudsætning for, at retssikkerheden er på plads, specielt i betragtning af, at vi her taler om en lov, der har den konsekvens, at hvis man overtræder den, så risikerer man at få 6 måneder i spjældet?
Det er vel ret væsentligt i forhold til retssikkerheden, at borgerne forstår den lov, de har med at gøre.
Om det så er lovjaskeri eller ej, tidsfaktor eller ej,
må ministeren vel give mig ret i, at dette lovforslag er skrevet så juridisk og teknisk vanskeligt tilgængeligt, at retssikkerheden kan ligge på et meget, meget lille sted.
Enten er det det ene, eller også er det det andet.
Anne Baastrup (SF), 1998-06-03:
Så jeg vil godt bede ministeren bekræfte, at det rent faktisk er et spørgsmål om, i hvilket omfang personfølsomme oplysninger skal være en handelsvare, og hvordan man så afgrænser det.
Og så kan vi altid diskutere, i hvilket omfang EU-direktivet som sådan har afgrænset det ordentligt, eller om ministerens valg af afgrænsninger er gode.
Så vil jeg godt følge lidt op på hr. Søren Søndergaards spørgsmål.
efter hensigten bag ved regeringserklæringen må kunne melde sig ind i et sådant parti uden af den grund at risikere at blive registreret
Såfremt et sådant politisk parti imidlertid ifølge sit program eller udtalelser fra partiets ledere m.v. forudsætter brug af ulovlige metoder, og såfremt partiets virksomhed bekræfter dette, må det uanset ovenstående være tilladt at registrere partiets medlemmer.
Så vil jeg godt høre: Er det sådan, at man skal fortolke § 7, stk. 7, videre end det, der står i regeringserklæringen?
Og hvis det er sådan, at det ikke er tilfældet,
hvorfor har man så ikke skrevet det i bemærkningerne?
For så må jeg forstå lovforslaget på en sådan måde, at ministeren agter at gå videre, end regeringserklæringen fra 1983 lagde op til.
Anne Baastrup (SF), 1998-06-03:
Jeg kan så forstå, at det ikke længere er den afgrænsning, der ligger i regeringserklæringen fra 1983, det drejer sig om, når man har undtagelsesbestemmelsen, hvorefter man kan registrere politiske tilhørsforhold.
Så vil jeg godt bede ministeren om her fra talerstolen eller eventuelt skriftligt fortælle: Hvad er det for samfundsmæssige interesser, der betinger - og nu kan jeg se, det er slet ikke politiet, der skal lave de her registreringer, fordi politiet gør det kun efter stk. 6 - hvad er det for samfundsmæssige interesser, der betinger, at man skal lave den her politiske registrering?
Og hvad er det for myndigheder, der så må?
Og hvornår kan man stå i en situation, hvor de så i givet fald skal kunne bruges?
Søren Søndergaard (EL), 1998-06-03:
Jeg er selvfølgelig taknemlig for, at ministeren vil afklare min usikkerhed med skriftlige besvarelser.
Det vil jeg så se frem til.
Men så er der det dér med lovjaskeri, osv.
Jeg tror, at ministeren og jeg kan blive enige om, at Folketinget mødes herinde tirsdag den 6. oktober.
Jeg tror også, at ministeren og jeg kan blive enige om, at den første uge går med åbningsdebatten.
Så tror jeg også, at ministeren og jeg kan blive enige om, at der er en efterårsferie i oktober måned.
Og så er det, at jeg gentager spørgsmålet: Vil ministeren ikke godt gå herop og sige, at han også indser, at det er helt urealistisk at gennemføre det her forslag i Folketinget på én uge?
Frank Jensen (S), 1998-06-03:
Jo, det er et mål, man må have for enhver lovgivning,
at man blot ved at læse loven og dens bemærkninger vil kunne forstå den; det mål holder jeg mig for øje, men hr. Tom Behnke ved også godt, at det er kompliceret stof, vi har med at gøre, når vi er ovre på registerområdet.
Hr. Tom Behnke ved jo fra sine egne private beskæftigelsesforhold i dansk politi, at det her er kompliceret stof, hvor der både indgår megen teknik, men hvor der selvfølgelig også indgår nogle meget principielle spørgsmål om beskyttelse af oplysninger, der er personfølsomme.
Derfor er det et mål, at enhver lovgivning skal kunne forstås umiddelbart, men jeg må også erkende, at der er masser af lovgivning, ikke blot på mit eget område, men på en lang række områder, som er kompliceret, og vi lever i et kompliceret samfund, hvor det er sådan, at for at kunne indfri det, der er målene med lovgivning, kan paragrafferne ofte blive mere indviklede, end det var ønskeligt.
Men man skal bestræbe sig på det; det er jeg enig med hr. Tom Behnke i.
Anne Baastrup (SF), 1998-06-03:
Ministeren siger for det første, at det her lovforslag ikke er et spørgsmål om handel med personfølsomme oplysninger.
Så vil jeg bare gøre ministeren opmærksom på, at dette er et lovforslag, der bygger på et direktiv, som er hjemlet i indre markeds-bestemmelserne, som er hjemlet med det formål at sikre, at personoplysninger frit kan gå over grænserne, og man har så lavet en eller anden form for afgrænsning, en afgrænsning, som er strammere end den afgrænsning, som ministerens lovforslag lægger op til.
Så er der spørgsmålet, i hvilket omfang private må behandle oplysninger, som baserer sig bl.a. på personnummeret, og der vil jeg så bare henvise til § 11, stk. 2, nr. 3, hvoraf det fremgår, at man kan anvende denne behandling, hvis den er »sagligt begrundet og af betydning for en entydig identifikation i forbindelse med varetagelsen af den dataansvarliges, tredjemands eller den registreredes berettigede interesser.«
Så er det, jeg synes, det er vigtigt, at vi under udvalgsbehandlingen begynder at definere præcist, hvad den dataansvarliges interesser er i denne sammenhæng.
Det er jo en privat institution.
Så siger ministeren, at den ordførertale, som fru Anni Svanholt holdt, indeholder injurier.
Det er rent faktisk sådan, at jeg har læst de referater, som Europaudvalget har af skriftlig karakter på baggrund af de mundtlige forelæggelser, og der står ikke på noget tidspunkt
, at dette er et harmoniseringsdirektiv.
Jacob Buksti (S), 1998-06-04:
Jeg svarer på lidt af det, og så kan hr. Jens Peter Vernersen svare på det sidste.
Jeg har sagt - og det er til hr. Frank Aaen - at regeringen har et åbent sind med hensyn til drøftelsen af det skrå skatteloft; det er jo derfor, vi skal forhandle.
Men spørgsmålet om, hvad der er sket i tidligere tider, er ikke det, denne skattereform eller justering tager sigte på; det har hr. Frank Aaen fuldstændig ret i. Og så blot til fru Kirsten Jacobsen: Jo, der er tale om inddragelse af samfundsskabte værdier.
Kirsten Jacobsen (FP), 1998-06-04:
Hr. Buksti sagde, at problemet er, at de prisstigninger er blevet genbelånt.
Jeg vil gerne spørge hr. Buksti, om hr. Buksti ikke er enig med mig i, at genbelåning kan være mange ting.
Hvis man bygger sig en ny garage eller lægger nyt tag på sit hus eller vedligeholder det - sætter nye vinduer i, laver energibesparende foranstaltninger - så er det noget fornuftigt, som vi alle sammen skal være glade for.
En meget stor del af genbelåningerne er brugt til det, og vil hr. Buksti ikke give mig ret i, at uanset hvad, så vil de forøgede boligomkostninger, som denne pakke kommer til at betyde, i realiteten være en løbende inddragelse af det, hr. Buksti og hans partifæller plejer at kalde de samfundsskabte værdier, og dem kan man altså ikke betale ved hjælp af nogle mursten, der er blevet dyrere?
Hvis hr. Buksti er uenig, vil jeg gerne have, at han dokumenterer det.
Frank Aaen (EL), 1998-06-04:
På side 18 står der højt og tydeligt under den tabel, vi begge to refererer til, at den rige familie med de 850.000 kr. siden 1994 har fået en utilsigtet skattelettelse på 6.500 kr., og vi må så spørge: Vil man inddrage denne utilsigtede skattelettelse?
Den ene variant af den rige familie får 1.700 kr. oveni, og hos den anden tager man 4.000 kr., men det betyder selvfølgelig, at der stadig er 2.500 kr. tilbage, hvorimod den arbejdsløse, som ikke har fået nogen skattelettelse, får mindre end det, de rige familier fortsat har tilbage.
Og det er jo netop det, der er det grimme i det her.
6.500 kr. ned i foret til de rigeste familier!
Det er det, vi er nødt til at have fjernet, og hvis ikke regeringen vil være med til at fjerne det skrå skatteloft, lykkes det altså ikke at få den klare profil, som man siger man gerne vil have.
Gitte Seeberg (KF), 1998-06-04:
Til hr. Jacob Buksti: Vi er i hvert tilfælde
i Det Konservative Folkeparti meget glade for det tilsagn, vi fik fra Socialdemokratiet om at kigge på de grupper, som har købt hus inden for de sidste par år. Men jeg vil gerne spørge de to ordførere, om det ikke er rigtigt, at den diskussion, der har været om boligejernes forbrugsfest, er fuldstændig ude af proportion.
Vi har i alt fald har fået oplyst, at den forbrugsfest, som man tilsyneladende hævder er foregået, svarer til noget i retning af 330 kr. om året, som hver husstand har haft i øget forbrug, fordi man havde mulighed for at lægge lånene om.
Det er det ene.
Det andet er, at nu har man tidligere været inde på vismændene, og de anbefaler jo også, at det ikke kun er boligejerne, der skal holde for.
Hvordan kan det være, at det kun er halvdelen af den danske befolkning, der skal holde for?
Har regeringen nogen planer om at fordele byrderne lidt mere ligeligt i fremtiden?
Og endelig med hensyn til regneeksemplerne, som hr. Jacob Buksti var inde på: Kan vi ikke også godt blive enige om, at rent faktisk er regneeksemplerne, som regeringen fremlægger, ikke rigtige?
F.eks. har man jo ikke taget de grønne afgifter med.
Frank Aaen (EL), 1998-06-04:
Det er bare nogle enkelte spørgsmål for at få klarhed i debatten.
Kan hr. Brixtofte bekræfte, at hovedinstrumentet i Venstres forestillinger går ud på besparelser i den offentlige sektor?
Kan hr. Brixtofte bekræfte, at der ikke i Venstres billede er noget som helst til de arbejdsløse, bistandsmodtagerne og pensionisterne?
De skal ikke have nogen lettelser, de kan kun vente forslag om stramninger.
Kan hr. Brixtofte bekræfte, at Venstre forestiller sig, at erhvervslivet, der tjener styrtende med penge, skal have yderligere tilskud?
Kan hr. Brixtofte bekræfte, at Venstre foreslår fastholdelse af det skrå skatteloft, som giver de rigeste i landet solid skatterabat hvert eneste år?
Og afslutningsvis: Har Venstre et eneste forslag på sit program, som gør, at de mest velstillede her i samfundet skal bidrage til at hjælpe dem med de laveste indtægter?
Jacob Buksti (S), 1998-06-04:
Jeg synes da, at man må kvittere for, at Venstres ordfører dels giver udtryk for, at han er enig i, at det er nødvendigt med et indgreb, og at man også har viljen til et bredt forlig.
Det hjælper trods alt.
Så må jeg jo sige, at jeg er ked af, at hr. Brixtofte er så ked af det, men problemet er jo, at det, hr. Peter Brixtofte vil have her, er noget helt andet, så det kan jeg godt forstå at han er meget optaget af. Men han er altså ked af det.
Han vil have offentlige besparelser, siger han.
Jeg er vidende om, at en anden fremtrædende Venstremand, som er formand for Amtsrådsforeningen, har været den, der har talt mest for stigninger i de offentlige udgifter, så det er i hvert fald ikke dér.
Han havde endda gode argumenter.
Men kan vi ikke få et par antydninger af, hvor partiet Venstre mener der skal skæres i de offentlige udgifter, bare et par steder?
Så henviser hr. Peter Brixtofte til Dansk Metal og Metals formand.
De her mellemindkomster, som hr. Peter Brixtofte nævner med henvisning til Max Bæhring, hvad er det egentlig for nogen?
Og så blot en sidste ting, inden formanden afbryder mig.
Den dér med bundfradraget i bruttoskatten, hvor hr. Peter Brixtofte vil bruge sænkningen med de to procentpoint: Er hr. Peter Brixtofte ikke enig i, at det gør, at pensionisterne ikke får en snus ud af det her?
Elisabeth Arnold (RV), 1998-06-04:
Jeg vil også allerførst kvittere for den udstrakte hånd og den venlige tone, hr. Peter Brixtofte brugte i sit indlæg.
Det svarer helt til den fornemmelse, jeg har fra hr. Peter Brixtoftes tidligere virke som skatteminister, og det synes vi er fint.
Overvismanden siger: »Indgrebet på boligområdet har både den rigtige retning og er godt skruet sammen, og boligmarkedet vil ikke bryde sammen af den grund.«
»Indgrebet er langt mindre omfattende end i midtfirserne« - hvor en tidligere borgerlig regering greb ind, vil jeg lige minde om - »og vil ikke slå bunden ud af boligmarkedet.
Der kan komme et mindre prisfald, men da økonomien stadig er stærk, tror vi ikke på, der bliver skabt problemer for boligejerne.«
Så det vil jeg godt have et par kommentarer til fra hr. Peter Brixtofte.
Så vil jeg blot sige en enkelt ting om forslaget om en overførselsret mellem ægtefæller af forskellige bundfradrag.
Dér gør det altså ondt i et gammelt rødstrømpehjerte som mit, for jeg mener stadig væk, man skal betale skat efter evne og
ikke efter, hvem man er gift med
Det har været en mærkesag for Det Radikale Venstre, og jeg ved også for Det Konservative Folkeparti igennem generationer.
Det princip ser vi nødig ødelagt.
Det skal bare være sagt én gang for alle.
Jens Peter Vernersen (S), 1998-06-04:
Til de spørgsmål, der har været stillet, synes jeg, det endnu en gang er væsentligt at slå fast, at den overophedning af boligmarkedet, vi har været vidne til på det seneste, er til skade for de familier, der skal købe egen bolig, og især for de familier, der skal købe bolig første gang.
Der har været rejst spørgsmålet om, hvorvidt beregningerne, der er fremlagt, er korrekte.
Lad mig også lige slå fast med hensyn til det spørgsmål, fru Kirsten Jacobsen stillede, at når det blev virkelig groft, var det det med den lave stemmeføring.
Det var da vist en vild overdrivelse her fra Folketingets talerstol.
Til hr. Thulesen Dahl vil jeg sige, at det plejer jo ikke at være et problem for hr. Thulesen Dahl at stille mange spørgsmål, også selv om hr. Thulesen Dahl kun har 2 dage til at formulere disse spørgsmål.
Frank Aaen (EL), 1998-06-04:
Selvfølgelig er det bedst, at folk kommer i arbejde.
Det synes alle, men selv den største optimist er klar over, at der også er arbejdsløshed i morgen og i overmorgen, og dér kan vi bare se, at Venstres forslag går ud på, at det eneste, de arbejdsløse skal have, er nye stramninger.
Hvad angår den offentlige sektor: Besparelser, privatiseringer, de offentligt ansatte skal løbe endnu hurtigere og summa summarum, man kan ikke både få besparelser og samtidig få fjernet ventelisterne, som Venstre ellers lovede i valgkampen.
Altså et hult løfte, som vi har fået afsløret i dag.
Venstre vil fastholde skattelettelser til de rigeste, men ikke noget som helst til pensionisterne, intet til bistandsmodtagerne, intet til de laveste indkomster.
Det er også godt at få det at vide.
Til gengæld skal der være penge til erhvervslivet, men altså summa summarum, erhvervslivet, der har rigeligt, de velstillede, som har rigeligt, skal have mere, hvorimod der ikke er ét forslag - sådan måtte jeg forstå det - ikke ét forslag fra Venstre om, at de bedst stillede her i samfundet skal bidrage noget mere til gavn for de dårligere stillede, til gavn for de laveste indkomster, til gavn for at få fjernet ventelisterne i den offentlige sektor.
Jens Peter Vernersen (S), 1998-06-04:
Et væsentligt afsnit i hr. Peter Brixtoftes tale var, at der hermed heller ikke blev skabt tilstrækkeligt incitament til at arbejde.
Jeg vil da godt præcisere, at der er tale om en målrettet indsats, der nedsætter skatten med 25 pct. fra disse 8 til 6 pct., og man hæver bundgrænsen med 32.000 kr.
Mere målrettet indsats for at få lavtlønnede i beskæftigelse er vel næppe set.
Jeg tror aldrig, hr. Peter Brixtofte har fremlagt tilsvarende forslag, da hr. Peter Brixtofte var med i regeringen, eller da hr. Peter Brixtofte var skatteminister.
Jeg synes stadig væk, der mangler konkrete eksempler på disse besparelsesforslag, man vil fremsætte på det offentlige område.
Sådan helt præcist
hvor er det, det skal ske?
Lad mig så lige sige om det med kapitalpensionen, at den ændring her betyder, at lønmodtagere f.eks., der tjener mellem 275.000 og 310.000 kr., får nedsat fordelen ved kapitalpension, sådan at den kommer på linje med øvrige lønmodtagere i Danmark.
Jes Lunde (SF), 1998-06-04:
Jeg er helt enig med hr. Brixtofte i, at selv om vi sidder og forhandler bag lukkede døre ovre i Finansministeriet, kan vi jo godt tage en åben og fri diskussion her, og der kan jo også her opstå ideer, som vi kan bruge i forhandlingerne.
Jeg forstod, at hr. Brixtofte var meget optaget af at få mellemskatten væk, sådan at folk slipper fra 170.000 kr. og op.
Men kunne man ikke gå endnu højere op?
Det vil jeg da godt deltage i, hvis vi kan blive enige om finansieringen. Nu er det jo sådan, at hvis man fjerner mellemskatten deroppe, er det jo noget, der giver gevinst hele vejen op for dem, der har de virkelig store indkomster. Så hvis hr. Brixtofte her kan give mig et tilsagn om, at vi finansierer det ved at forhøje topskatteprocenten tilsvarende, kan vi lave en aftale nu, og vi kan tage det med ind i forhandlingerne.
Vi deltager meget gerne i at lempe skatten på mellemindkomsterne.
Det synes vi er et vigtigt projekt.
Men vi er nødt til at finansiere det ved at forhøje topskatten, for ellers giver vi jo gevinst hele vejen op i systemet, og det kan ikke være rimeligt.