Frank Jensen (S), 2001-03-30:
Eksistensen af de såkaldte hashklubber er efter min opfattelse klart uacceptabel.
Det understregede jeg også i januar måned i år i denne sal i forbindelse med min besvarelse af spørgsmål fra forslagsstillerne bag det foreliggende beslutningsforslag.
Jeg understregede samtidig, at regeringen er helt opmærksom på de problemer og den utryghed, som hashklubberne giver anledning til.
Og jeg oplyste, at jeg derfor også før jul sidste år havde bedt Politidirektøren i København, Statsadvokaten for København og Rigsadvokaten om at vurdere, om man manglede muligheder for at gribe effektivt ind over for sådanne klubber. Den vurdering har jeg nu fået, og jeg har derfor også haft en drøftelse med boligministeren om, hvilke redskaber der vil skulle indgå i en samlet indsats, for at hashklubberne kan bekæmpes effektivt.
Som jeg under et samråd i går i Folketingets Socialudvalg orienterede om, er den drøftelse mundet ud i, at regeringen snarest forventer at fremsætte lovforslag, som vil give både politiet og udlejerne og de berørte beboere mere effektive muligheder for at løse problemerne.
Men lad mig først ridse op, hvordan billedet af hashklubberne tegner sig i dag.
Fra politiets side har man bl.a. peget på, at fænomenet med hashklubber har været kendt igennem en årrække, men at man i de senere år har kunnet konstatere en markant stigning i hashklubbernes antal.
I København er der således i dag et sted mellem 50 og 60 hashklubber.
Klubbernes primære formål er at være rammen for salg og rygning af hash.
Det er efter politiets oplysninger i forbindelse med hashklubberne, at der også er mere organiseret kriminelle grupper, det gælder både gadebander og også rockerne.
Samtidig viser politiets oplysninger, at også unge mennesker under 18 år jævnlig kommer i hashklubberne.
De unge tiltrækkes måske bl.a. af spillemaskiner og computerspil, som findes i mange hashklubber, og på den måde kommer ganske unge mennesker ind i et miljø præget af misbrug, ulovlig hasardspil og anden kriminalitet.
Politiet har løbende søgt at bekæmpe hashklubberne ved at styrke den politimæssige indsats mod klubberne.
Københavns Politi har i den forbindelse udarbejdet en egentlig operationsplan for bekæmpelse af hashklubberne med det mål at bringe klubberne til ophør. Som led i indsatsen har politiet foretaget en lang række politiaktioner og ransagning af hashklubberne, hvor der dog ofte kun er blevet beslaglagt mindre mængder af hash.
Det skyldes bl.a., at der ved indgangen til flere af klubberne er etableret videoovervågning, ligesom klubberne i udstrakt grad benytter sig af fjernlagre.
Det vil sige, at der ikke er meget hash i de lokaler, hvorfra hashsalget og hashrygningen foregår.
Politiets aktioner og de betydelige ressourcer, som er anvendt, har oftest kun haft en midlertidig effekt på hashklubbernes aktivitet, og indsatsen har som bekendt ikke ført til en løsning af problemet.
I tilknytning til de kriminelle aktiviteter i hashklubberne er klubberne ofte med til at skabe en forråelse af nærmiljøet og en generel utryghed for de øvrige beboere og andre, der har deres daglige færden i området.
En utryghed, der tillige giver sig til kende ved, at borgerne ofte af frygt for repressalier er tilbageholdende med at bidrage med oplysninger til politiets efterforskning mod hashklubberne og mod de personer, som har tilknytning til klubberne.
Også dette forhold har været medvirkende til, at det har været forbundet med betydelige vanskeligheder for politiet at sætte effektivt ind over for hashklubberne.
De personer, der køber eller sælger hash,
vil i sagens natur ofte have en sammenfaldende interesse i ikke selv at give oplysninger til politiet.
De nævnte forhold er bl.a. baggrunden for, at politiet og anklagemyndigheden i deres udtalelse til mig har peget på, at der kan være behov for nye indgrebsmuligheder på området. Problemet med hashklubberne har som nævnt samtidig også et væsentligt boligretligt perspektiv.
Efter den gældende lejelovgivning har en udlejer mulighed for at opsige eller ophæve et lejemål, hvis lejemålet bliver benyttet på en sådan måde, at det strider mod god skik og orden.
Denne reaktionsmulighed har imidlertid vist sig ikke at være en umiddelbar og effektiv løsning i forhold til hashklubberne.
Dels har lejerne mulighed for at få en opsigelse eller en ophævelse prøvet ved boligretten, hvilket som regel er en langvarig og besværlig proces for udlejeren og de øvrige beboere, dels kan der være udlejere, som ikke er så stærkt interesseret i at opsige eller ophæve lejemålet med hashklubberne.
Det kan skyldes frygten for repressalier, men det kan givetvis også skyldes, at der ofte er tale om nedlagte erhvervslokaler m.v., der kan være vanskelige overhovedet at udleje og dermed have en indtjening på, medmindre altså man kan få etableret en hashklub i lokalerne.
Det er baggrunden for, at der i en indsats mod hashklubberne også kan være behov for lovgivningsinitiativer på boligministerens område.
Den model, som vi arbejder på i Justitsministeriet, vil give politiet mulighed for at forbyde ejere eller lejere af visse lokaler at modtage gæster eller kunder og vil samtidig indebære, at gæster eller kunder forbydes at opholde sig i de berørte lokaler.
Betingelserne for, at politiet skal kunne nedlægge et sådant forbud, vil efter denne model være, at der fra lokalerne drives erhvervsmæssig eller erhvervslignende virksomhed, som indebærer eller fremmer kriminalitet på en måde, der er egnet til at skabe ulemper og utryghed for de omkringboende.
Et forbud vil kunne meddeles efter en forudgående advarsel til ejerne eller lejerne af lokalerne og vil kunne gælde for en tidsbegrænset periode, dog med mulighed for forlængelse.
For at tilgodese de berørte personers retssikkerhed indgår det i modellen, at ejerne eller lejerne af lokalerne har adgang til at få prøvet politiets afgørelse ved domstolene, men denne domstolsprøvelse regner vi ikke med skal have opsættende virkning.
Det har altså umiddelbart virkning for beboerne, når politiet har nedlagt et forbud.
Den model, vi arbejder med, har generel karakter.
Et forbud vil derfor fremme lovens betingelser.
Når lovens betingelser er opfyldt, og omstændighederne i øvrigt tilsiger det, vil det også kunne anvendes i relation til anden kriminel virksomhed, der er til ulempe for omkringboende. Det kunne jo f.eks. være ulovlige hasardspilleklubber og andre former for systematisk kriminalitet; det kan f.eks. være omfattende rufferivirksomhed. I tilknytning hertil overvejer boligministeren som nævnt en række ændringer af lejelovgivningen.
Vi forventer fra regeringens side at have et lovudspil klar i den nærmeste fremtid, som kan sendes til høring, og som kan fremsættes for Folketinget i indeværende folketingssamling.