Ole Vagn Christensen (S), 1998-02-18:
Socialdemokratiet kan på ingen måde støtte lovforslaget, der betyder, at kommuner og amter skal ophøre med at deltage i erhvervsudviklingsprojekter.
Folketinget har igennem de sidste år arbejdet for en erhvervspolitik baseret på brede rammebetingelser for erhvervslivet.
Kommuner og amter er især efter afskaffelsen af egnsudviklingsloven fra 1990 blevet stadig mere centrale i udviklingen af lokale rammebetingelser for erhvervslivet.
Det kan ikke nytte, at staten tilvejebringer gode vilkår for det danske erhvervsliv, hvis disse ikke følges op lokalt.
Tiderne er løbet fra den traditionelle egnsudviklingspolitik, hvor staten ud fra et lighedsprincip gik ind og begrænsede væksten i stærke regioner for at favorisere de svage.
I dag, hvor Danmark er udsat for en betydelig stærkere konkurrence i EU's indre marked, er vi nødt til at give alle landets kommuner og amter de bedst tænkelige muligheder for at tiltrække vækst og beskæftigelse i lokalområdet.
I et grænseløst Europa udviskes de nationale konkurrencebetingelser til fordel for de lokale - regionernes Europa.
Det betyder, at statens rolle ikke længere blot består i at udvikle de nationale konkurrencebetingelser og herefter fordele væksten internt i landet.
Derimod består opgaven i at give de lokale myndigheder og erhvervsaktører mulighed for at udvikle de lokale styrkepositioner.
Erhvervsfremmelovene fra 1992 har i løbet af de sidste år vist sig at være fremragende rammer for kommunernes og amternes erhvervsudviklingsindsats.
I dag har hovedparten af samtlige kommuner vedtaget et erhvervsudviklingsprogram, hvor man oftest sammen med de lokale virksomheder har analyseret lokalområdets styrker og svagheder med henblik på at udarbejde en erhvervsstrategi for området.
Lovene har ligeledes medført oprettelse af en lang række erhvervsudviklingsselskaber, hvor kommuner og amter sammen med private forsøger at skabe og tiltrække vækst og udvikling til området.
Fremskridtspartiets forslag ville være en katastrofe,
ikke mindst for de tyndt befolkede egne af landet, hvor kommunerne i dag gør en stor indsats for at tiltrække vækst og beskæftigelse til lokalområdet.
Hvis det kommunale selvstyre skal have mening, må det være sådan, at kommunerne har mulighed for at påvirke såvel udgifter som indtægter i kommunerne. Et andet aspekt ved sagen er, at kommuner og amter på en lang række områder besidder unikke kundskaber, der er opbygget gennem årtier.
De kvalifikationer skal vi naturligvis udnytte bedst muligt, uanset om de befinder sig i offentligt eller privat regi.
Et effektivt middel i den forbindelse er f.eks. erhvervsudviklingskontrakter, hvor det offentlige og det private går sammen og gensidigt beriger hinanden.
Det danske samfund har ikke råd til ikke at udnytte det store potentiale, den offentlige sektor besidder.
Fremskridtspartiets forslag er udtryk for en gammelliberalistisk opfattelse af, at den offentlige og den private sektor er hinandens modsætninger.
Problemet med opfattelsen er blot, at sådan er virkeligheden ikke, og sådan ser den ikke ud.
Jo mere de to sektorer kan udnytte hinandens erfaringer og viden via et samarbejde, jo bedre står Danmark i forhold til at erobre fremtidige arbejdspladser.
Socialdemokratiet vil ikke være med til at hindre en sådan udviklingsmulighed.
Socialdemokratiet vil skabe rammerne for udvikling, ikke tiltag, der forårsager stilstand og tilbagegang.