runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-06-03:
Jeg er bange for, at fru Line Barfod sådan forsøger at tale en fattigdomsudvikling frem her i en sen aftenstund i Folketingssalen.
Jeg er bekendt med, at der har været en konference i Århus inden for de seneste dage, hvor man prøvede at vurdere, hvordan det stod til med de fattige i Århusområdet, og det var et meget blandet billede, man fik der.
Det er givet, at personer, som er hjemløse, som har blandingsmisbrugsproblemer, er meget udsatte og skal have en ekstraordinær hjælpende hånd.
Det er vi også parate til, og derfor søger vi nye veje i socialpolitikken.
Faktisk har den konservative socialminister stået i spidsen for at målrette socialpolitikken mod de allersvageste og mest udsatte grupper.
Det er sket på en lang række områder.
Nye initiativer er taget i forhold til f.eks. voldsramte kvinder og deres børn, der er taget nye initiativer i forhold til de hjemløse, og der er taget nye initiativer i forhold til blandingsmisbrugere.
Der er taget en lang række initiativer, som netop målretter sig mod de allermest sårbare udsatte.
Marianne Jelved (RV), 2004-06-03:
Jeg vil meget gerne stille fru Pia Christmas-Møller et spørgsmål, som jeg ikke fik svar på fra Venstres ordfører.
Det drejer sig om den sætning, der står i Økonomisk Redegørelse, som udkom her i maj måned, fra regeringen, om, at der - alle de ting, regeringen har gennemført til trods - under hensyn til målsætningen for 2010 kræves »yderligere strukturelle tiltag på arbejdsmarkedet« for at nå målsætningerne.
Hvilke planer har Det Konservative Folkeparti for yderligere strukturelle tiltag på arbejdsmarkedet?
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-06-03:
Vi står i modsætning til Det Radikale Venstres partner, Socialdemokratiet, fast på målsætningerne for 2010.
Vi ønsker fortsat at halvere ØMU-gælden, og det kræver, at vi får øget arbejdsudbuddet.
Vi har allerede sikret initiativer, som vil øge arbejdsudbuddet med i størrelsesordenen 30.000.
Tilbage står en opgave bestående i, at vi skal have øget arbejdsudbuddet i størrelsesordenen yderligere 50.000 stillinger.
Det er vi meget opmærksomme på kræver nye initiativer; man kan ikke bare sætte sig ned og vente.
Vi har i den forbindelse peget på behovet for at styrke integrationsindsatsen for at fortælle, hvor meget der i virkeligheden er at hente på det felt.
Ikke at jeg tror på, at man hundrede procent kan få alle udlændinge i arbejde, men hvis man kunne få en erhvervsfrekvens blandt herboende udlændinge, som svarer til erhvervsfrekvensen blandt danskere, ja, så ville man alene her få øget arbejdsudbuddet med 60.000. Mindre kan gøre det, for vi kan også trække på andre initiativer, f.eks. et hurtigt gennemløb i uddannelsessystemet.
Endelig er der også behov for at motivere en senere tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet.
Der er altså en lang række initiativer, som vi står over for.
Opgaven er klar, og jeg håber, Det Radikale Venstre kan få overbevist partnerne, Socialdemokratiet, om behovene.
De er jo på vild flugt fra 2010-målsætningen, det hørte vi jo så sent som i dag.
Marianne Jelved (RV), 2004-06-03:
Det koster 100 mio. kr. på sigt, det er 100.000 kr. pr. pensionist, der forventes at udskyde.
Det er en meget, meget dyr løsning.
Har regeringen andre konkrete initiativer end den med folkepensionens udskydelse?
For det er det eneste konkrete initiativ, der er taget endnu.
Hvor er handlingen?
Hvornår kommer handlingen?
Til efteråret?
Eller i morgen?
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-06-03:
Det er dejligt med lidt utålmodighed fra den radikale leders side; bare vi havde haft lidt mere af den i det tiår, som var båret af S' og R's regeringsledelse.
Fru Marianne Jelved kan være helt sikker på, at vi arbejder målrettet for at nå 2010-målsætningerne, og at vi vil have øget arbejdsudbuddet.
At vi har bevist, at vi har evne til at styre de offentlige udgifter, er en kendsgerning. Det samme kan man desværre ikke sige om Det Radikale Venstre
og Socialdemokratiet.
Jeg savner Det Radikale Venstres leder i kampen om at få Socialdemokratiet tilbage på ret spor.
Et var, at man fordoblede det offentlige forbrug i forhold til forventningerne under egen regeringsledelse, men nu kommer Socialdemokraterne og lægger an til, at man skal gå yderligere ud over egne målsætninger.
Man lægger op til et merforbrug, en stigende vækst på 2½ pct.
Det er det, der ligger i den socialdemokratiske plan.
Jeg spørger bare: Hvordan forestiller den radikale leder sig, at hun i et makkerskab med Socialdemokraterne overhovedet har en jordisk chance for at nå de fælles målsætninger omkring 2010 og en halvering af ØMU-gælden?
Vi er parate, vi kommer med initiativer.
Jeg har peget på tre områder i mit første indlæg, så spørgsmålet er besvaret.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-03:
Jeg har en bøn til fru Pia Christmas-Møller, og det vedrører, at Folketinget i morgen skal tredjebehandle forslaget om salg af almene boliger og udstykninger, og der har der ved gennemgangen af lovforslaget vist sig et forfærdeligt problem, der kan opstå for mennesker i f.eks. min egen boligafdeling.
Hvis det der viser sig, at de, der har mulighed for at købe, kunne gå hen og få flertal på et beboermøde og så få udstykket ejendommen, så vil ejerforeningen overtage alle fælleslokalerne, dvs. pensionisternes foreningslokaler og beboerforeningens foreningslokaler.
Beboerforeningen har mange medlemmer, der ikke har mulighed for at købe deres lejlighed selv, og de vil altså være solgt til stanglakrids og ganske givet miste deres lokaler, for det vil jo være i ejerforeningens interesse at få dem brugt til noget andet, f.eks. børneaktiviteter, hvis det er børnefamilierne, der har købt.
Vil fru Pia Christmas-Møller være med til at garantere, at de ikke bliver smidt ud af deres lokaler?
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-06-03:
Uden at blive for religiøs tror jeg faktisk, at jeg kan imødekomme hr. Keld Albrechtsens bøn, idet jeg tidligere på dagen har talt med økonomi- og erhvervsministeren om lige præcis det her spørgsmål og forstået, at til grund for det spørgsmål, hr. Keld Albrechtsen nu har stillet, ligger en misforståelse.
Der er ikke tale om, at man på sådan et beboermøde kan fjerne grundlaget for fælleslokalerne.
Så det er en misforståelse, der ligger bag spørgsmålet.
Jeg kan fuldstændig bekræfte fru Line Barfod i opfattelsen af, at Det Konservative Folkeparti har et meget fundamentalt socialt ansvar, og at vi virkelig mener, at et velfærdssamfund måles på, om de, der ikke kan klare sig selv, får den håndsrækning, der er brug for.
Siden regeringen tiltrådte, er der brugt 4 mia. kr. til de allersvageste.
Så sent som sidste efterår er der afsat 1,3 mia. kr. til nogle af de allermest udsatte, bl.a. prøver vi her at løbe en behandlingsgaranti i gang på alkoholmisbrugsområdet.
Det er første gang, man prøver virkelig at gøre noget målrettet med hensyn til de alkoholmisbrugende.
Det er væsentlige ting, som vi bestemt føler vi kan være bekendt.
Men alle problemer er ikke løst, det er lige så sandt.
Jeg kan kun gentage over for hr. Keld Albrechtsen, at de pensionister, der refereres til, altså ikke kan blive smidt ud af fælleslokalerne på den facon, som her er skitseret i spørgsmålet.
Det er de oplysninger, jeg har fået her i eftermiddag.
Lissa Mathiasen (S), 2004-06-03:
Jeg vil godt give hr. Kristian Thulesen Dahl mulighed for at erkende, at det svar, der blev givet til hr. Morten Bødskov før, var ukorrekt.
Vi sidder begge to, hr. Thulesen Dahl og jeg, i Finansudvalget.
Det vil sige, at vi begge to har nøjagtig de samme bilag.
Det fremgår klart og tydeligt af svaret her, at der ikke var ventetid; der var 24 dage, der var ingen ventetid.
Sådan er det opgjort her i svaret fra justitsministeren under den socialdemokratisk ledede regering, hvorimod der nu er kaotiske tilstande i fængslerne.
Vil hr. Thulesen Dahl erkende, at svaret var forkert?
Karen J. Klint (S), 2004-06-03:
Den formand, der skriver til os i eftermiddag, er ikke så bange, tror jeg, for den faglige udredning.
Man kan godt få hjælp til den rent faglige udredning.
Det er mere til de beslutninger, der ligger, for vi har set i skyggen af decentraliseringen og i skyggen af mange andre ting, at man faktisk holder på sine borgere, at nogle borgere bliver stavnsbundet i deres egen kommune.
Det tror jeg såmænd man kan finde eksempler på i ordførerens egen kommune, men også i andre kommuner.
Hvilken sikkerhed kan vi give de mennesker, der måske mister en myndighed i og med, at amterne og de nye regioner ikke får den samme myndighed, som de har i dag?
Slækker vi så for meget på retssikkerheden for folk, når de alene er afhængige af deres hjemkommune?
Tove Videbæk (KD), 2004-06-03:
Og så til noget helt andet.
Hr. Kristian Thulesen Dahl brugte en del af sin taletid på den kommende EU-traktat.
Og hr. Kristian Thulesen Dahl nævnte også, at Dansk Folkeparti har kørt et tæt parløb med regeringen. I den forbindelse vil jeg gerne høre, om hr. Kristian Thulesen Dahl vil gøre sin indflydelse gældende vedrørende sagen om EU-traktaten og de kristne værdier. Både en række nye og gamle EU-medlemslande ønsker jo og kæmper for at få de kristne værdier skrevet ind i den kommende EU-traktat, og det undrer os hos Kristendemokraterne, hvorfor regeringen har så stor modvilje imod, at de bliver skrevet ind i traktaten.
Det handler jo blot om at erkende og stå ved de værdier, som gennem århundreder i vid udstrækning har præget Europa.
Normalt er det værdier, som Europa er stolt af, så jeg forstår ganske enkelt ikke, hvorfor nogen kan ønske at hemmeligholde, at det er kristne værdier, som man ønsker at få som fundamentet i Europa.
Vil hr. Kristian Thulesen Dahl være med og gøre sin indflydelse gældende og skubbe regeringen i den rigtige retning?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-06-03:
Meget gerne.
Nu er det jo sådan, som jeg nævnte, at vi kører tæt parløb med regeringen, og det gør vi jo på en lang række områder, men det er, som om regeringen ikke rigtig vil, når vi så lige kommer til EU-området.
Og det er jo utrolig ærgerligt, for hvis man nu kunne få regeringen til at lave EU-politik, som vi sidder og laver så meget andet, så kunne meget se meget bedre ud for nationen.
Men det er lidt trægt med det.
Der vælger de andre legekammerater.
Men lad mig nu klart sige til fru Tove Videbæk, at vi meget gerne vil gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at det bliver en del af en kommende aftale.
Vi tror ikke, det har mulighed for reelt at blive indført med den modstand, der har vist sig, men jeg kan nævne for fru Tove Videbæk, at det ikke bare er noget, jeg står og siger; vores repræsentant i EU-konventet fremførte nøjagtig det samme, da konventet forberedte den her forfatning, og vi stillede rent faktisk med en tekst, som kunne bruges til at indskrive det med de kristne værdier, for vi skal ikke skamme os over vores grundlag og vores historie, vi skal være stolte over den.
Tove Videbæk (KD), 2004-06-03:
Er hr. Kristian Thulesen Dahl ikke enig i, at debatten om, hvorvidt de kristne værdier skal skrives ind i den kommende EU-traktat, har været præget af en lang, lang række misforståelser, hvor man har talt om, at man dermed vil udelukke nogle europæiske lande fra fælles samarbejde osv. osv.?
Når vi ønsker at få det med, handler det ikke om at ekskludere nogen, der ikke føler sig forpligtede på kristendommen, men det drejer sig alene om, at EU vedkender sig og står ved, at landene i Europa er bygget op på kristne værdier, og at den kommende traktat derfor allerede er gennemsyret af det kristne menneskesyn.
Det faktum mener vi at vi bør vedkende os og da ikke mindst i en tid, hvor vi byder så mange nye lande velkommen.
Er hr. Kristian Thulesen Dahl ikke enig i det?
Og vil hr. Kristian Thulesen Dahl, selv om det måske kan være svært, alligevel forsøge at skubbe lidt til vognen?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-06-03:
Jeg vil prøve virkelig at give vognen et skub, så det kan mærkes.
Om det så hjælper i den her sag, kan jeg tvivle lidt på.
Jeg synes egentlig, det kunne være interessant, hvis vi vælger at lade fru Tove Videbæks glimrende spørgsmål gå via mig her fra talerstolen og videre til statsministeren, så vi
fra statsministeren i en svarrunde her nok godt midnat, eller hvornår det nu måtte blive, kunne få et svar på, hvad regeringen egentlig har af holdning til det her, og hvorfor man ikke støtter det i højere grad, for det er jo så oplagt.
Jeg vil godt understrege, at når det så står der, hvis det kom ind, så er det klart, at man kan bruge det til forskellige ting, og jeg anerkender fuldt ud, at fru Tove Videbæk har det synspunkt, at det ikke skal bruges til at udelukke nogen.
Vi har jo den helt klare tilgang i forhold
til Tyrkietspørgsmålet, at vi ikke mener, at Tyrkiet bør blive medlem af EU hverken nu eller senere, og vi mener, det vil gavne EU og det tyrkiske samarbejde, hvis man klart siger det i stedet for det her kispus, der er i forhold til Tyrkiet, hvor man stiller dem noget i udsigt, som man så, når det kommer til stykket, alligevel ikke er parat til at honorere.
Frank Jensen (S), 2004-06-03:
Dansk Folkepartis ordfører har jo ret i, at det har været svært i løbet af den folketingssamling, vi nu afslutter i morgen, at se nogen steder - på indenrigspolitikken i hvert fald - hvor Dansk Folkeparti adskiller sig fra regeringen, fra Venstre og De Konservative.
Jeg har imidlertid fundet ét sted, og det er et sted, hvor der ikke har været nogen åbning overhovedet fra statsministeren og ej heller fra Venstres ordfører under debatten i dag, og det er vedrørende skattestoppets uheldige konsekvenser i fordelingspolitikken.
Der hørte jeg jo Dansk Folkepartis ordfører i januar måned udtale, at det skulle genforhandles, og at det var socialt skævt: Det var alene de største ejendomsbesiddere i Danmark, der havde den største værdi ud af skattestoppet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-06-03:
Det, som jeg sagde på Dansk Folkepartis vegne tilbage i januar under en aktuel debat - jeg tror endda, det var den første aktuelle debat under det nye system, vi har haft siden nytår - står vi fuldstændig ved også i dag, og det er, at vi mener, der bør være en diskussion med hensyn til den kommende valgperiode og skattepolitikken.
Vi mener, skattestoppet står ved magt i den her valgperiode; det står vi fuldstændig bag.
Vi mener også, at der bør gælde et skattestop i en kommende valgperiode, men vi mener klart, at man skal tage en diskussion om den præcise udformning af det, nemlig en diskussion af de fordelingsmæssige konsekvenser, for vi er ikke blege for at kunne se, at alt andet lige er skattestoppet på grund af ejendomsværdibeskatningen og stoppet dér - altså hvis man ser på, hvad man ellers ville have skullet betale, hvis ikke det havde været der, og det er jo sådan lidt en fiktiv beregning - mest til gavn for dem med de højere indkomster.
Frank Jensen (S), 2004-06-03:
Jeg er utrolig glad for den ordholdenhed, jeg her kan konstatere hos hr. Kristian Thulesen Dahl.
Det havde jeg nu også forventet.
Nu har hr. Kristian Thulesen Dahl også nærmest givet lidt af et svar på, hvor det så er, man skal sætte ind.
Der har jo været en stor debat lidt tidligere på dagen om det der ejendomsværdibeskatningsbegreb.
Hører jeg så rigtigt, når jeg hører hr. Kristian Thulesen Dahl sige, at det, der er hovedproblemet i den fastlåsning af skattesatser, vi har i dag, er lige det, debatten drejede sig om tidligere, nemlig at man låser skattesatsen på ejendomsværdierne fast, fordi det jo netop alene belønner dem med ejendomsbesiddelser på over 3,5 mio. kr.?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-06-03:
Nu er sagen jo den, at det kan løses på flere måder.
Vi synes, det har været nødvendigt at indføre et skattestop.
Der har været behov for at skabe tillid mellem politikere på den ene siden og befolkningen på den anden om, at nu står skattepolitikken altså ikke til en evig diskussion om stigninger, nu har vi lagt låg på, og nu prøver vi at gå den anden vej.
Det synes jeg er fornuftigt, og derfor står vi fuldt ud bag det.
Der er så noget fordelingspolitisk, vi skal tage hånd om i en kommende valgperiode.
Det har vi sagt klart og tydeligt, så regeringen er bekendt med det i god tid, før vi kommer til det tidspunkt, hvor der - går vi da ud fra - kommer et valg.
Vi sagde det da i hvert fald i januar, så det var da i god tid, når vi nu her i juni kan konstatere, at der ikke er blevet udskrevet valg endnu.
Vi har jo også amter, der i virkeligheden i den sammenhæng er for små, fordi de bør vælge et tilbud, der ligger uden for amtsgrænsen i dag.
Så man kan sige, at principielt er der det samme problem, som fru Karen Klint rejser, ved den nuværende struktur, som hvis man tildeler kommunerne kompetencen.
Det afgørende er jo så, at der, for at vi kan være sikre på, at den enkelte borger får den rigtige hjælp, er nogle - uden for amtet i den nuværende struktur, uden for kommunen i det eventuelle nye system - der har kompetence til at gå ind og kigge på sagen, har kompetence til at gå ind og belyse: Får den her borger det rigtige tilbud?
Det skal være nogle udefra, fordi det netop ikke skal bero på den enkelte kommunes trang til bare at holde på borgerne for at holde på borgerne, for det er utrolig vigtigt, og der tror jeg ikke et sekund at fru Karen Klint og jeg er uenige, at lige præcis de mest udsatte grupper i vort samfund oplever en strukturreform som, jeg havde nær sagt ikke engang en status quo-situation, men helst en forbedring.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-06-03:
Med hensyn til Dansk Folkeparti er det jo meget svært at finde ud af, hvad det er, der er deres værdigrundlag.
Det har vi jo hørt blive sagt her nogle gange. Jeg har et spørgsmål til hr. Thulesen Dahl.
Jeg har tit hørt det her med, at man skulle have lov til at bo på landet, men jeg har også set, at den landbrugslov, som man nu har været med til at vedtage, fremmer de store landbrug, godsejerne og de store svinefarme.
Det vil sige, at hele sigtet med familie- og andelsselskaber, bofællesskaber og deltidslandmænd har man vendt ryggen ved at tilslutte sig at give ministeren så mange beføjelser.
Er det Dansk Folkepartis linje, når vi taler om, at vi gerne vil have nogle mennesker til at bo på landet?
Her har vi netop kernen, nemlig at forslaget er skrevet ovre i Landbrugsraadet uden hensyntagen til, at man sådan set også kunne være i den situation, at det, det drejede sig om, var at få opbygget fornuftige, bæredygtige produktioner, når det drejer sig om familieselskaber, når det drejer sig om andelsselskaber, når der drejer sig om bofællesskaber, og når det drejer sig om deltidslandmænd. Man har prioriteret, vil jeg gerne sige til hr. Thulesen Dahl, de store landmænd, godsejerne og de store svinebaroner.
Er det det, der er det værdigrundlag, som ligger i Dansk Folkepartis landbrugspolitik?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-06-03:
Jeg kan fortælle hr. Ole Vagn Christensen, hvad han jo givet allerede ved, at havde det være godsejerne eller de største landmænd, der havde skrevet den nye landbrugslov, så havde den været markant anderledes end den landbrugslov, vi har været med til at vedtage.
Hr. Ole Vagn Christensen forsøger at give indtryk af, at når noget måtte komme fra Landbrugsraadet, så er det kun udtryk for, hvad de store landmænd ønsker.
Det er jo ikke rigtigt. Det, der blev leveret til os politikere, var jo et internt kompromis blandt landbrugets organisationer, herunder også dem, der repræsenterer de mindre landbrug.
Man kan så mene, at det er et forkert papir, man kan mene, at det er forkert lavet, man kan synes, det er forkert - det er helt ens demokratiske ret.
Men jeg synes ikke, at det er fornemmelsen dér, at man går den vej, som hr. Ole Vagn Christensen antyder her.
Og så siger jeg bare, at i forhold til det med at sikre, at der er liv i landdistrikterne, tager vi jo faktisk nogle initiativer.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-06-03:
Jeg går ud fra, at hr. Kristian Thulesen Dahl om et par dage skal ud og tale varmt om grundloven, hvis ellers vi er færdige med debatten her inden da.
Derfor vil jeg gerne spørge: Når vi nu kender grundloven, hvad er så årsagen til, at Dansk Folkeparti også i den her samling er gået imod foreningsfriheden?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-06-03:
Hr. Mogens Nørgård Pedersen kender svaret på spørgsmålet, og det er jo i virkeligheden også det bedste som politiker at stille spørgsmål, hvor man selv kender svaret, for så har man jo anden runde her lige om lidt, hvor hr. Mogens Nørgård Pedersen kan komme igen og så have planlagt opfølgningen.
Så jeg behøver næsten ikke at svare.
Vi har jo haft debatten så mange gange lige præcis om det punkt.
Altså vi mener, der er en reel frygt for danske lønmodtagere i forhold til den østudvidelse, der har fundet sted.
Vi har så sent som her til aften i tv-aviserne kunnet følge, hvordan man i stigende grad synes, at der kommer polsk arbejdskraft til landet og underbyder, og hvordan fagbevægelsen er dybt urolig for situationen.
Vi mener, at de har noget at have bekymringen i.
Vi har sagt klart, at vi gerne medvirkede til at afskaffe eksklusivforpligtelsen, forudsat at regeringen eller andre var gået med på at finde en løsning på det her.
Vi finder ikke, at den løsning, som man påstår at have fundet, er tilstrækkelig, og derfor kunne vi så ikke medvirke til at afskaffe eksklusivbestemmelserne på nuværende tidspunkt.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-06-03:
Jeg kan så konstatere, at foreningsfriheden er gældende for danskere og ikke andre; det er sådan set også fair nok.
Men øjner jeg hos hr. Kristian Thulesen Dahl en chance
for, at vi efter et valg kan gøre noget andet?
Hvor lang tid er Dansk Folkeparti bundet af den her modstand mod foreningsfriheden?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-06-03:
Vi har klart i forhold til det her punkt lavet koblingen til østudvidelsen, og derfor er den tid, der skal gå, før vi på ny kan tage stilling til at afskaffe eksklusivbestemmelserne, jo den tid, der er nødvendig, for at vi kan vurdere omfanget af problemet med arbejdskraftindvandring, der underbyder danske lønmodtagere.
Så der skal gå en tid, og det er nok meget rigtigt spottet, at næste valgperiode er det tidspunkt, hvor man kan foretage sådan en vurdering, når de første år er gået, og så komme tilbage til spørgsmålet.
Vi har jo den holdning til spørgsmålet, som hr. Mogens Nørgård Pedersen udmærket er klar over, at vi hele tiden har forfægtet, at vi synes, det grundlæggende er forkert, at man kan tvinge lønmodtagere ind i organisationer, de ikke ønsker at være medlem af, ved at sige til dem, at ellers fratager man dem muligheden for det erhverv, de har.
Karen J. Klint (S), 2004-06-03:
Vi kommer jo langt omkring i debatten, men jeg vil godt tilbage til kommunalreformen.
Hr. Kristian Thulesen Dahl sagde i sin første tale, at man skal passe på, at det offentlige ikke stivner - jeg tror, det var det udtryk, der blev brugt.
Det er der selvfølgelig ikke nogen, der har interesse i.
Nu kan jeg huske den store særforsorgsudlægning, og jeg synes bestemt heller ikke, man kan sige, at der er nogen organer, der er stivnet.
Vi leder alle sammen efter, hvad det er, Dansk Folkeparti står for, hvilken garant man er for dem, som eventuelt kan komme i klemme.
Uanset hvor meget man har talt med hovedorganisationerne inden for det sociale område, inden for handicapområdet, så kan jeg i hvert fald se her, at vi pr. mail i eftermiddag kl. 15.32.40 i Folketinget har fået et åbent brev fra formanden for Det Sociale Brugerråd i Nordjylland, og han er meget bekymret for brugernes ve og vel i en ny model.
Hvordan vil Dansk Folkeparti sikre, at de brugere, der ikke kan tale deres egen sag, ikke kommer i klemme, og hvad vil partiet svare på det brev, vi har fået her i eftermiddag?