runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Kolstrup (EL), 2001-03-01:
Der er to grunde til, at det her forslag, som vi behandler for øjeblikket, er interessant.
Det er, at der ikke er noget nyt under solen fra de borgerliges side, og vi får så illustreret, præcis hvad det er, vi kan vente af en borgerlig regering på den her del af miljøområdet.
Forslaget hviler jo på den tankegang, at vi skal fortsætte med at bruge pesticider, men at man altså kan lave en eller anden form for model, der hedder, at man kan skelne mellem en form for halvgrønne pesticider og så de rigtig grimme pesticider.
Det er den præmis, der går ud på, at det er muligt at rangordne pesticider i beskidte, halvbeskidte og de gode, som vi må vende os imod fra Enhedslistens side.
Vi ønsker i stedet, at vi får udfaset alle pesticider.
Vi skal have omlagt dansk landbrug, så vi får en gennemgribende økologisk omstilling.
Vi, der ønsker udfasning af pesticiderne, må sige nej til det her forslag.
Jeg har tidligere, når vi har behandlet det her, været inde og pege på insektmidlet Perimor, hvor man jo tidligere har hævdet, at det var uskadeligt for mariehøns, og jeg har også tidligere gjort opmærksom på, at det ikke er tilfældet. Specielt puppestadiet hos den syvplettede mariehøne - »Marie, Marie, Marolle, flyv op til Vorherre« - kan blive dræbt af Perimor. Vi er i det hele taget på den baggrund og med det her lille eksempel ikke bare bange for, men finder det aldeles uacceptabelt at bevæge os ind på tanken, som man her lægger frem.
René Skau Björnsson (S), 2001-03-01:
I Socialdemokratiet er vi meget tilfredse med den ændring af reglerne om efterbeskatning af forskere, som fandt sted i 1998.
Den har sikret, at skattelovgivningen medvirker til at tiltrække og fastholde forskere, altså medarbejdere, der kan beskæftige sig med udvikling, fordi de bliver friholdt for efterbeskatning efter 7 år.
Nu har forslagsstillerne så set et lille fald i antallet, der bruger ordningen.
Når jeg siger tilfældigvis, er det, fordi der gennem de år, ordningen har fungeret, ikke har været en konstant, jævn udvikling af antallet af brugere i ordningen.
Der har for det meste været tale om en stigning i antallet af brugere år for år, men der har også været små fald.
Det må siges at være et meget svagt argument for allerede at genfremsætte forslaget.
De sidste nye tal, jeg har set, viser samtidig, at antallet af virksomheder, der er med i ordningen, faktisk er støt stigende, så jeg ser ingen røde flag eller advarselslamper, der skulle begrunde en genfremsættelse af beslutningsforslaget.
I 1998 var vi imod at udvide reglerne om friholdelse for efterbeskatning til alle såkaldte nøglemedarbejdere, og det er vi også i dag.
Socialdemokratiet vil gerne være med til at sikre, at dansk erhvervsliv kan tiltrække den ekspertise fra udlandet, som ikke kan findes i Danmark, og det er den lave beskatning de første 3 år medvirkende til.
Men vi vil ikke være med til at give en generel særbehandling af højtlønnede udenlandske medarbejdere.
Og det er det, der vil ske, hvis man ophæver kravet om efterbeskatning efter 7 år for alle med en bestemt høj løn.
Kim Behnke (UP), 2001-03-01:
Ja, jeg tænkte nok, at Socialdemokratiet ville benytte anledningen til at hælde yderligere benzin på en af de gamle maskiner, man slæber rundt på, med vrangforestillinger og fejlinformation.
Jeg har jo mange gange læst de her mere eller mindre maskinfabrikerede læserbreve om, at det jo er fodboldspillere og trænere osv., der bare slipper billigere i skat.
Men jeg er nødt til at spørge den socialdemokratiske ordfører, om ikke han er bekendt med de oplysninger, der er i forslaget, hvoraf det fremgår, at forlystelse, kultur, sport og presse i alt omfatter bare 30 personer.
Er de 30 personer ud af over 1.000 virkelig det, man vil bygge sine holdninger på i Socialdemokratiet, og udnævne det her til at være noget, som bare handler om fodboldtrænere og fodboldspillere?
René Skau Björnsson (S), 2001-03-01:
Jeg er ikke sikker på, at hr. Kim Behnke var helt opmærksom på, hvad jeg sagde i min tale.
Jeg prøvede ikke på at sige
noget ufordelagtigt i forhold til dem, der bruger nøglepersonordningen i dag.
Det, jeg gav udtryk for at Socialdemokratiet står for, er, at vi ikke mener, at det skal være nok til, at nøglemedarbejdere, bare fordi de får en høj løn og skal have en lavere skat de første 3 år, så kan blive her resten af tiden.
Der var jo mange grunde til, at man indførte den her ordning i sin tid.
Og der var nogle meget væsentlige grunde til at sige, at det her skal være for en kortvarig periode.
En af grundene til det var jo, at man ikke belaster vores velfærdssamfund så meget, og derfor kunne vi godt gå med til den her lavere beskatning.
Det synes jeg er lidt vigtigt at holde fast i.
Kim Behnke (UP), 2001-03-01:
Jeg synes, hr. René Skau Björnsson skal læse sin egen ordførertale, for den slutter jo netop af med specifikt at nævne ikke en bygningsingeniør, ikke en offshore ekspert,
nej, der nævnes specifikt en fodboldtræner.
Og fordi det er en del af den røverhistorie, den vandrehistorie, der kører i de små læserbreve i B.T. og Ekstra Bladet, er hr. René Skau Björnsson med til i dag at hælde benzin på og drive folk ud i misundelsens vanvid, ved at man bilder hinanden ind, at der er en masse fodboldspillere, en masse fodboldtrænere, der går rundt og slipper billigere i skat, når de faktiske kendsgerninger er, at ud af disse over 1.000, næsten 1.060, er det kun 30, der kommer fra den branche, hvoraf nogle af dem jo altså både kan være kulturpersonligheder og journalister, hvis de kommer fra pressen.
Hvorfor specifikt nævne en fodboldtræner?
Hvorfor ikke nævne nogle af de andre, hvor der virkelig er mange personer?
René Skau Björnsson (S), 2001-03-01:
Jeg nævnte specifikt fodboldtrænere, IT-eksperter, og hvad jeg ellers nævnte, fordi jeg er glad for, at vi har den her ordning, og at vi kan tilbyde det her til de danske fodboldklubber, til de danske virksomheder.
Det var den eneste begrundelse. Det ville være langt mere interessant at spørge om de tanker, der var, sidst vi behandlede det her forslag i 1998, hvor man siger, at den 1. januar vil alle de, der er på den her ordning, rejse hjem.
De vil ikke bruge ordningen.
Det er i hvert fald blevet gjort til skamme med de tal, som hr. Kim Behnke også henviser til.
Flemming Hansen (KF), 2001-03-01:
Ja, men det er ikke den samme skatteminister.
Og det var jo altså vores håb, at der nu var kommet en skatteminister, der ville leve op til nogle af de mange udtalelser, han er kommet med, om, at der skal være skattelettelser, og at det ene og det andet skal laves om. Jeg ved godt, at de er afkræftet alle sammen, men det kunne jo være, at der var noget på det her område, som skatteministeren var så klog at ville ændre på, men det håb ser vi nu altså forsvinde i horisonten.
Jeg kan huske, da vi første gang behandlede og gennemførte de her særregler i Folketinget.
Da sagde jeg, at det var den bedste bekræftelse på, at vi har verdens højeste skattetryk.
For at få de helt topkvalificerede specialister er vi simpelt hen nødt til at have særregler for dem, for de ville ikke drømme om at opholde sig i Danmark med det skattetryk, vi har, hvis de ellers kan slippe.
Og det er jo sådan set bekræftet med den succes, denne ordning har haft.
Det bekræfter måske også de begyndende vanskeligheder, vi har nu, med at de unge, meget veluddannede danskere synes, at det nok er værd at spilde sin arbejdskraft i udlandet et sted, hvor man ikke har verdens højeste skattetryk.
Så det hænger lidt sammen.
Men jeg forstår, at enhver tanke om at ændre det her afvises, til trods for at ordningen er en kæmpesucces.
Det er jo en af de ting, der er enighed om her i Folketingssalen.
Og man kan sige, at det jo egentlig talt er ejendommeligt, at man, når mennesker nu har været her i nogle år og synes, de gerne vil fortsætte, så siger: Nej, det skal du for resten ikke.
Så vil vi gerne straffe dig, for du lavede jo noget for mere end 4 år siden, da du kom til landet.
Det er en utrolig snæversynet opfattelse af tingene, og jeg kan ikke forstå, at Socialdemokratiet ikke kan se, at det vil være rigtigt at ændre det her.
Det vil ikke koste noget, det vil kun give penge i kassen, for de forsvinder simpelt hen, hvis ikke de får den lettelse, vi her lægger op til.
Klaus Kjær (DF), 2001-03-01:
Når Dansk Folkeparti ikke har ønsket at være medforslagsstillere på dette forslag, er det ikke et udtryk for, at vi nødvendigvis afviser forslaget.
Tværtimod.
Vi synes, at forslaget indeholder mange positive elementer.
Vi kan udmærket godt forstå argumentationen for, at det er lige så vigtigt for virksomhederne at fastholde nøglemedarbejderne, også ud over de 7 år, som det er at tiltrække nøglemedarbejderne.
Vi kan også godt forstå argumentationen for, at en nøglemedarbejder, som af skattemæssige årsager bliver nødt til at forlade virksomheden efter de 7 år for at undgå efterbeskatning af de første 3 år,
typisk vil skulle erstattes af en ny nøglemedarbejder, som så herefter i de første 3 år vil være skattebegunstiget.
Hvorfor skal han i modsætning til sin danske kollega være særdeles lempeligt beskattet i de første 3 år? Jeg vil i den forbindelse spørge forslagsstillerne, om der ikke skal være nogen maksimumgrænse for, hvor mange år nøglemedarbejderen kan opholde sig i Danmark.
Skal det være 9 år, 15 år, eller for evigt, som der ligesom lægges op til her i forslaget?
Forslaget indeholder ikke nogen bemærkninger om, hvad der skal forstås ved en nøglemedarbejder ud over den økonomiske grænse, og der synes således at være tale om et afgrænsningsproblem i forbindelse med benyttelse af fremmed arbejdskraft.
Det er noget af det, Dansk Folkeparti under udvalgsarbejdet vil prøve at få opklaret, ligesom vi også kunne tænke os nogle beregninger over, hvor mange arbejdstagere der på baggrund af beslutningsforslaget må forventes at ville kunne komme ind under ordningen.
Sonja Albrink (CD), 2001-03-01:
Forslaget, som CD er medforslagsstillere på her, er jo efter CD's opfattelse et rigtig godt forslag.
Det kan ikke komme bag på nogen.
Skatteministeren var så venlig at fortælle lidt om, at det var den samme regering, og det var de samme mennesker, og hr. Flemming Hansen kom så ind på, at det ikke var den samme skatteminister.
Jeg hviskede lige for et øjeblik siden skatteministeren i øret, at det jo kunne være spændende, hvis der ikke havde været et Socialdemokrati i regeringen, der skulle være med til at fortælle, hvad de synes om det her forslag i dag, for da det i tidernes morgen blev førstebehandlet, hvor vi fik begreberne »nøglemedarbejdere« og »forskere«, var der et medlem af Socialdemokratiet, og det var fru Karen Jespersen, som nu er indenrigsminister, som holdt en rosende ordførertale.
Der var ikke alt det gode, man ikke kunne sige om det forslag her.
Det var så godt, så godt, så godt, og det var på tide, at man fik det.
Så man kunne måske stille sig det spørgsmål, om Socialdemokratiet ikke ville have stemt for det, hvis de ikke havde siddet i regering.
Det ændrer ikke noget ved, at det, som vi også siger, er, at den efterbeskatning for en nøglemedarbejder, som indtræder efter det 7. år, er et problem i forhold til det egentlige formål med bestemmelsen i kildeskattelovens § 48E. Formålet var jo namlig, som jeg også sagde før, at tiltrække kvalificeret arbejdskraft fra udlandet for at styrke Danmarks internationale konkurrenceevne, og selvfølgelig kan man da også godt sige, at de nuværende regler i bund og grund er egnet til at tiltrække den udenlandske ekspertise, men altså kun i en begrænset periode.
Men skal den internationale konkurrenceevne for alvor styrkes, så mener vi også, at der er behov for at kunne fastholde den kvalificerede arbejdskraft, og det kan vi altså ikke med de nuværende regler.
Derfor er det,
at vi ønsker at få den lempelse, som ligger i forslaget.
Jeg synes også, det er glædeligt, at skatteministeren i slutningen af december til Børsen udtrykte en positiv holdning til at se på de her problemer, og jeg synes, man hør holde ministeren fast ved at sige, at vi ønsker at se den handling, der også blev givet udtryk for i Børsen i december måned.
Jeg skal på CD's vegne give tilslutning til forslaget og håber, at vi under udvalgsbehandlingen får opklaret de tvivlsspørgsmål, der måtte være i forhold til den danske og den svenske ordning, men alt i alt: Det er et godt forslag, og vi siger ja.
Anders Samuelsen (RV), 2001-03-01:
Det er sådan en rigtig nej-dag i dag.
Det Radikale Venstre siger nej til det her forslag.
Vi synes heller ikke, at det er et godt forslag, der er på banen denne her gang.
Vi synes, det er nogle udmærkede regler, der er på nuværende tidspunkt: 3 år med 25 pct. og så de 4 år efterfølgende, og så træffer man et valg om, hvorvidt man vil blive eller ikke blive, og hvis man vil blive, kommer der så den efterbeskatning, der er tale om.
Jeg har ikke indtryk af, at det er noget, der giver vanvittig store problemer.
Derudover må man jo sige, at det er ikke verdens fattigste mennesker, vi taler om, som er ramt af denne her situation.
50.000 kr. og opefter i månedsløn er, så vidt jeg er orienteret, det, vi taler om her.
Jeg synes simpelt hen ikke, at det er værd at justere yderligere på den ordning, vi har, som har taget højde for den forskerproblematik, der også har været talt om i dag.
Men at gå længere mener jeg ikke der er argumenter for.
Vi skal i hvert fald jo så lynhurtigt begynde at bevæge os ind på nogle komplicerede regler a la dem, der er i Sverige.
Jeg synes ikke, der er noget perspektiv i det.
Vi har nogle regler, som tilsyneladende fungerer udmærket i dag.
Så Det Radikale Venstre kan ikke støtte forslaget.
Frank Aaen (EL), 2001-03-01:
Enhedslisten har konsekvent været imod det her forslag om at give højt gagerede medarbejdere en særlig lav skat.
Vi har også sagt fra starten, at det kunne misbruges, og det har vi jo set, medmindre det fra starten af den her ordning var meningen, at sportsfolk også skulle kunne få denne her særlige skattefordel, bare de har opholdt sig uden for landets grænser i en periode.
Vi kan faktisk godt se begrundelsen for forslaget.
Så det er ikke sådan, at vi ikke kan se logikken i forslaget. Men vi mener bare, det er nødvendigt at opretholde en sådan beskyttelse for ikke at sikre et endnu større misbrug, end der er i forvejen. Men skulle vi støtte et forslag, der hed, at denne her klemme, der helt åbenlyst er, bliver undgået, så er der jo kun én måde at gøre det på, nemlig ved at afskaffe hele ordningen.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-03-01:
Man kan jo stille spørgsmålet: Er der forskel på nøglemedarbejdere og forskere i denne sammenhæng?
Jeg synes, det er svært at se forskel på de to grupperinger.
Derfor synes jeg, det naturlige og rigtige ville være at ligestille de to grupper, som forslaget lægger op til.
Vi kan støtte det.
Frode Sørensen (S), 2001-03-01:
Det er bare et par enkelte kommentarer.
Kristeligt Folkepartis ordfører, hr. Flemming Kofod-Svendsen, sagde noget om forskellen mellem nøglemedarbejdere og forskere.
Jeg vil bare sige, at forskere jo altså, for at komme ind under ordningen, skal være godkendt af en forskningsinstitution eller et forskningsråd, så man i hvert fald har den gruppe meget afgrænset. Jeg har lige lyst til en enkelt kommentar til hr. Kim
Det er jo sådan, at det nævn i Sverige, der skal godkende dem, som kan komme ind under en ordning, ikke vil godkende vedkommende, såfremt der findes kvalificeret arbejdskraft i Sverige.
Det kan nok være en besværlig procedure at få diskuteret de ting igennem.
Så var det min mening, at jeg ville have givet en kommentar til hr. Flemming Hansen, men jeg kan se, at han ikke har tid til at være her.
Men det har heller ikke så meget med selve forslaget at gøre.
Til sidst må jeg sige til fru Mariann Fischer Boel, at det med inspirationen er jeg selvfølgelig glad for; jeg er altid glad, når jeg kan virke inspirerende på tingene.
Det gælder også lidt til fru Sonja Albrink omkring den side af sagen.
Nu er forskellen på det, der står i et blad, og det, der eksempelvis står, når vi besvarer spørgsmål fra i det her tilfælde Skatteudvalget - jeg tror oven i købet, det er fra fru Mariann Fischer Boel - at svaret på de spørgsmål, der bliver stillet, har jeg indflydelse på; jeg har ikke altid indflydelse på det, der står i bladene om en sag.
Jeg vil gerne sige her, at naturligvis er det vigtigt for en hvilken som helst virksomhed, at den har nøglemedarbejdere, uanset om de er danske eller de er udlændinge som sådan.
Derfor er det sikkert rigtigt, at jeg har sagt, at er der et problem, vil jeg gerne kigge på det.
Men ellers kan jeg ikke rigtig genkende den overskrift, der er dér.
Jeg vil også sige, at hvis det nu var sådan, at inspirationen alene var fra skatteministerens side, så var forslaget jo nok ikke først blevet fremsat den 6. februar, 14 dage efter at man havde fået svaret. Men jeg gør også opmærksom på, at i svaret skriver jeg, at vi er nødt til hele tiden at se på, hvordan tingene udvikler sig.
For sådan lige at henvise til de ting, som kommer til os udefra, ved jeg jo, at fru Mariann Fischer Boel også er opmærksom på, at regeringen har nedsat et skatteudvalg til at se på det internationale pres, der kan være på Danmark i tiden fremover.
Aage Frandsen (SF), 2001-03-01:
Ordningen er meget attraktiv for ophold af få års varighed i Danmark under de her betingelser.
Når der ikke er flere, er det selvfølgelig, fordi behovet ikke er større.
Der er ikke det store behov, som man taler om.
Det er da det, der er forklaringen; så enkelt er det da.
Mariann Fischer Boel (V), 2001-03-01:
Bagest i beslutningsforslaget er der et bilag over, hvor mange personer det drejer sig om, og det er 1.059 personer.
Det er også stipuleret, hvilke forskellige brancher de kommer fra.
Frandsen, at det forstår jeg simpelt hen ikke.
Frank Aaen (EL), 2001-03-01:
Til hr. Kim Behnke vil jeg gerne sige: Det er oplagt.
Der er sikkert ikke nogen stakkels dansk ingeniør, der mister arbejde på grund af denne her diskrimination
, selv om der ingen tvivl er om, at det er diskrimination af danskere i forhold til udlændinge.
Det, der interesserede mig, var jo det principielle, at Venstre accepterer diskrimination af danskere til fordel for udlændinge, hvor udlændinge får en fordel, når det drejer sig om udlændinge, der tjener over 50.000 kr. om måneden, og som kan rejse rundt i hele verden og få job.
Hvorimod Venstre med hensyn til de allerfattigste i verden siger, at dér kan vi godt spare lidt.
De rige vil man hjælpe, de fattige vil man hjælpe i mindre grad, end vi gør i dag.
Men sådan er Venstre jo.
Aage Frandsen (SF), 2001-03-01:
Der er naturligvis ikke tale om masser, men jeg vil godt belyse det med et regneeksempel.
Hvis vi nu siger, at lønnen for et bestemt arbejde i Danmark er 60.000 kr. om måneden, så er det altså sådan, at en udlænding kan tilbyde sig til netop det samme arbejde for f.eks. 52.000 kr. og netto få mere ud af det.
Sådan er det jo.
Det er ikke, fordi det drejer sig om millioner af mennesker eller tusinder af mennesker, men i det her konkrete tilfælde er det sådan, at en udlænding kan tilbyde sin arbejdskraft billigere og netto få mere ud af det.
Kim Behnke (UP), 2001-03-01:
For at den myte nu ikke også skal blive til en vandrehistorie, vil hr. Frank Aaen så bekræfte, hvad der fremgår af forslagets bilag, at det er 1.059 personer, vi her taler om, ud af en arbejdsstyrke i Danmark på 2,6 millioner.
til hr. Frank Aaen.
Det er jo sniksnak.
Frode Sørensen (S), 2001-03-01:
Med rekonstruktion mente jeg, at man vel nok kan finde den regning frem, hvor man har købt det pågældende aktiv, og så se det aktiv, som man ønsker at skrotte, og så regne ud, hvad det tab, som fremkommer, egentlig er.
Det tror jeg godt man kunne regne ud.
Ellers er jeg helt sikker på, at nogle af mine tidligere kolleger i bank- og revisionsvæsenet ville kunne hjælpe med det.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-03-01:
Sådan som jeg husker denne her sag, så har vi set den adskillige gange før og hver gang med nogenlunde samme indhold.
Derfor bliver det jo også nogenlunde det samme svar, der kommer hver eneste gang.
Svaret bliver, at vi jo i dag for alle pesticider faktisk har godkendelsesordninger, og der er pesticider, der er helt fjernet. Pesticider er sådan set et af de områder inden for kemikalierne, man har ganske godt styr på på linje med lægemidler.
Der er andre kemikalier, der er meget dårligere styr på, og dem er der forfærdelig mange af.
Vi har også forstået, at det ikke er ganske nemt, og at der i øjeblikket sidder et udvalg - det sad der, som jeg husker det, også sidste år - der arbejder ikke bare med denne her model, men også med andre modeller.
Vi synes, at man skal afvente den rapport.
Vi afviser selvfølgelig ikke hundrede procent forslaget, for ideen, om jeg så må sige, fejler jo ikke noget.
Spørgsmålet er bare, hvordan man får det her ført ud i praksis.
Frank Aaen (EL), 2001-03-01:
Den anden ingeniør fra et andet land, som kommer og siger, at han skal have den samme løn, men han skal kun have 25 pct. til skatten, kan nøjes med en lavere nettolønudgift for virksomheden
Det er da diskrimination af den danske ingeniør og en favorisering af ingeniøren, der kommer til os udefra.
Er det ikke korrekt opfattet?
Mariann Fischer Boel (V), 2001-03-01:
Jeg er sikker på, at hvis der havde været et provenutab for staten, havde skatteministeren straks påpeget det i sin ordførertale, men det er der jo ikke.
Vi kan tværtimod komme i den modsatte situation, at der kan være en provenugevinst ved, at det her forslag bliver vedtaget.
Det synes jeg da er vigtigt at påpege.
Der lavede man så fra Skatteministeriets side en fornuftig løsningsmodel og sagde, at så må de blive her på forventet efterbevilling.
Så der var, og der er et behov for, at man har mulighed for at blive her ud over de 7 år.
Hr. Frank Aaen synes, at vi diskriminerer dansk arbejdskraft.
Det er specielle medarbejdere fra udlandet, der kommer ind i Danmark, og så har vi så for forskernes vedkommende lavet den her specielle model.
Til allersidst til hr. René Skau: Den svenske ordning er jo slet ikke udtømt i bemærkningerne til forslaget.
Der ligger mange andre elementer af medarbejderpositiv karakter i den svenske ordning.
Men det er jeg sikker på at vi kan vende tilbage til, når vi kommer til udvalgsbehandlingen.
René Skau Björnsson (S), 2001-03-01:
Men jeg kan så også læse i bemærkningerne til beslutningsforslaget, selv om man siger noget andet herfra, at man peger på den svenske ordning, og der har man også indført sådan nogle ordninger. Jeg kunne godt tænke mig at vide, om forslagsstillerne synes, den svenske ordning er så god, og at det er den, vi skal efterligne her i landet, også i betragtning af de bemærkninger, der kom fra skatteministeren om den meget mere snævre tilgang, der er i forhold til den svenske ordning.
Frank Aaen (EL), 2001-03-01:
Det emne, vi diskuterer i dag, har jo den egenskab at diskriminere dansk arbejdskraft, den arbejdskraft, der bor
her i landet,
og favorisere arbejdskraft, der kommer til os udefra.
Kan man regne med, at den meget generøse holdning til mennesker, der kommer til os udefra, i nogen grad vil slå igennem mere generelt i Venstres udlændingepolitik?
Aage Frandsen (SF), 2001-03-01:
Blot til den bemærkning med, at vi selv har været med til at lave den her ordning, og så vil vi lave en ekstrabeskatning efterfølgende.
Ja, det var jo det, vi sagde ja til at lave.
Vi har sagt ja til det, der er der.
Hvis de bliver i Danmark, så får de ikke den lempelse.
Så er forslagsstillernes påstand vel, at de alle sammen forsvinder.
Har man tal på det?
Har man tal på, at de alle sammen forsvinder?
Er det sådan, at ordningen, som vi kender i dag, gør, at de alle sammen kun er her i 7 år?
Er der et kæmpestort behov for, at de skal blive al deres tid?
Og hvis nu det her ikke er nok, hvad skal vi så lave efterfølgende?
Jeg forstod på Venstres ordfører, at Venstre altså godt vil lave om på det forslag, der ligger her, sådan at det ikke gælder danskere, der har været rejst til udlandet og så vender tilbage.
Jeg forstod, at sådan en ændring til det vil man godt lave, og det kan være, der er andre ændringer i det her forslag, man vil lave.
Det glæder vi os til at se.
Det betyder ikke, at vi siger ja til det, men vi glæder os til at se, at Venstre altså godt vil være med til at lave sit eget forslag om.