runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 1999-12-03:
Den nuværende ordning vedrørende den vidtgående specialundervisning trænger jo til at blive revideret.
Det viser de mange klagesager med al ønskelig tydelighed.
Sagen er jo den, at dette er en gruppe, som trænger til at blive samlet op, trænger til at blive »nursed«, trænger til at blive kælet for og trænger til at blive specialbehandlet.
Det af undervisningsministeren fremsatte lovforslag skulle gerne råde bod på de mange problemer, som klagesagerne peger på, og da der har været tale om et tæt samarbejde mellem ministeriet, KL og Amtsrådsforeningen, føler vi os fra konservativ side overbevist om, at de sammen trods alt har tænkt sig om og er fremkommet med den bedst mulige løsning.
Derfor kan vi som udgangspunkt støtte forslaget.
Vi vil dog anbefale, at der under udvalgsarbejdet bliver set nærmere på de bekymringer, som en meget stor del af handicaporganisationerne giver udtryk for i høringssvarene. Specielt de mindre foreninger, såsom foreningerne for de ordblinde og stammerne, er bange for at blive klemt i den nye ordning.
De frygter, at der vil mangle forståelse for de handicap, disse foreninger repræsenterer, ude i kommunerne.
Dermed frygter foreningerne, at børn med de nævnte handicap vil opleve en klar forringelse i undervisningskvaliteten.
Vi må under udvalgsarbejdet sikre, at der bliver taget tilstrækkeligt hensyn til disse grupper, og at der ikke opstår de frygtede forringelser.
Den er fyldt op med at løse de helt banale problemer, der er, når man har handicappede børn.
Og hvis der så også skal være overskud til at løse de andre problemer såsom at lære noget og komme videre i tilværelsen, få en ballast, få en lærdom, så bliver det næsten umuligt.
Og det er derfor, mange af de specialskoler, vi har rundtomkring, er så gode og så givtige for den enkelte og for familien.
Det kan derfor være meget, meget vanskeligt at forestille sig, at man har det psykiske overskud til at sørge for, at der bliver startet en klagesag mod de kommuner, som ikke lever op til deres ansvar.
Derfor mener vi, at der i lovteksten skal være et klarere grundlag og en klarere formulering, som sikrer, at man under alle omstændigheder kan tage sig af de mennesker, som har store problemer med forskellige handicap.
Vi bør også sikre os, at der er god mulighed for råd og vejledning til de pågældende forældre.
Når vi læser høringssvarene, kan vi se, at Børnerådet i sit høringssvar skriver, at det er Børnerådets synspunkt, at økonomien ikke må sætte grænser for valget af rigtige undervisningstilbud.
Vi er i Det Konservative Folkeparti - lidt undtagelsesvis - helt enige i Børnerådets synspunkt, og vi håber og tror, at det fremsatte forslag kan sikre de berørte børn de bedst mulige betingelser for kvalitetsfuld undervisning.
Else Winther Andersen (V), 1999-12-03:
Dette lovforslag er jo en fortsættelse helt tilbage fra udlægningen af åndssvageforsorgen op gennem 1980'erne
, men det er også et meget konkret eksempel på en opgaveflytning fra Opgavekommissionens betænkning.
Venstre vil gerne overordnet sige, at det altid er en god ting, at den, der bestiller varen, også betaler.
økonomisk ansvarlig.
Men der er nogle områder, som skal være afklaret, inden vi kan nærme os andenbehandlingen.
Venstre er enig i, at det er godt, at vi får denne her førstebehandling, så vi kan få en debat i gang om emnet, så handicap- og invalideorganisationerne og forskellige om ikke patientforeninger så pårørendeforeninger kan begynde at ytre sig, og at vi også kan få en diskussion i udvalget.
For der er mange relevante spørgsmål også i de høringssvar, der er kommet.
Men der er også nogle andre problemer, der skal afklares, som Venstre ser det:
For det første er der det lovforslag, der skal komme fra Socialministeriet, og som jeg forstår først kommer hen på foråret.
Jeg mener ikke, vi kan færdiggøre det her lovforslag, uden at vi færdiggør de to samlet, da tingene jo hænger sammen.
Det er også vigtigt, at vi afventer udredningsarbejdet
fra Finansieringsudvalget under Indenrigsministeriet, der opgør størrelsen af den samlede overførsel, der skal ske fra det amtskommunale til det kommunale bloktilskud, som jo muligvis kan ende i et nyt udligningssystem
Det mener jeg også må hænge sammen med den afklaring.
For det skal være sådan, at vi sætter et økonomisk sikkerhedsnet under den lille kommune, hvis der forekommer særlig mange handicappede børn.
Det med at sætte sikkerhedsnet blev også foreslået af Opgavekommissionen.
I de høringssvar, vi har fået, har man sat spørgsmålstegn ved, hvor sekretariatsbistanden i grunden skal ydes fra for det nye klagenævn, der nu bliver nedsat, og det kan da godt være, at vi også skal se på det i udvalget.
Så har jeg noteret mig, at vi på det her område skal sikre, at de private skoler også bliver dækket på samme vis som folkeskolen.
Venstre tror, at den ændrede kompetencefordeling kan give en større helhed for de familier og børn, der har brug for et specialtilbud, ved, at det er kommunen, der får det fulde ansvar for indsatsen, i stedet for som nu, at mange familier oplever at være kastebold mellem kommunerne og amterne.
Og så må vi jo indrømme, at der reelt somme tider også har været tale om kassetænkning.
Det er godt nu at kunne få en helhedsløsning, og derudaf tror jeg at der også kommer nogle nye pædagogiske tiltag frem.
Og jeg tror på, at kommunerne kan løse opgaverne eventuelt sammen med en nabokommune, og at man på den måde også kan oparbejde en større pædagogisk viden.
For glem ikke, at det her jo trods alt også foregår i barnets og den unges nærmiljø, hvor så amtet fortsat kan være en god sparringspartner og konsulent i løsningen af specielle opgaver.
Margrethe Vestager (RV), 1999-12-03:
Jeg vil gerne takke partierne for den meget velvillige modtagelse af forslaget.
Vi håber med det her forslag at give mulighed for et alsidigt tilbud på ungdomsskoleområdet og fastholde det gode tilbud, som ungdomsskolen er, baseret bl.a. på KL's tilkendegivelser om, at det netop ikke er et spareforslag, men en måde, hvorpå det sikres, at tilbudene tilrettelægges bedst muligt, sådan at alsidigheden fastholdes.
Tove Videbæk (KRF), 1999-12-03:
Dette lovforslag vil gøre det lettere for kommuner at arbejde sammen om at give unge i kommunerne mulighed for at komme i ungdomsskole.
Det vil især komme de unge i mindre kommuner i tyndtbefolkede områder til gode, og det er naturligvis et godt initiativ.
Det vil også give de unge større og bredere muligheder i et ungdomsskolemiljø og bedre muligheder for alsidige ungdomsskoletilbud, men forslaget rejser også nogle spørgsmål, for de unge får muligvis meget længere vej, meget længere transporttid, til deres ungdomsskole
Hvor langt må der egentlig være for de unge?
Hvor lang må transporttiden være, og hvad må det koste for dem?
Og hvis forældrene ikke har råd til at give dem disse ekstra penge til tog og bus og de ikke selv har råd, hvad sker der så?
Må de så undlade at at komme i ungdomsskole?
Grundlæggende er vi positive over for forslaget, men der er altså nogle problemer som f.eks. transportudgifter, længde
af vej til ungdomsskole osv., som vi gerne vil have klarlagt under udvalgsarbejdet.
Søren Kolstrup (EL), 1999-12-03:
Enhedslisten kan tilslutte sig det her lovforslag, og vi finder da også, at det grundlæggende er fornuftigt at lade kommunerne arbejde sammen om ungdomsskoletilbud.
Og som flere ordførere har været inde på, har det jo særlig betydning for unge, der befinder sig i tyndtbefolkede områder. Så har vi også bemærket - og det er for os væsentligt - at der i det her forslag i bemærkningerne klart står, at hvis der kommer eventuelle besparelser som følge af, at man laver det her samarbejde, så skal eventuelle driftsmæssige besparelser ved at udføre ungdomsskolevirksomhed i et kommunalt samarbejde bidrage til at sikre et fortsat alsidigt ungdomsskoletilbud.
For os er det centralt, at dette samarbejde samtidig medfører - som andre også har været inde på - at det kommunale selvstyre bevares i den her sammenhæng.
Så vi kan tilslutte os.
Henrik Svane (RV), 1999-12-03:
Af den skriftlige fremsættelse fremgår det, at de kommunale aftaler skal holdes inden for lovens rammer i øvrigt.
Det synes jeg er et sundt princip.
Det går vi ind for i Det Radikale Venstre.
I øvrigt vil jeg bare tilslutte mig alle de tilkendegivelser, der er kommet fra de øvrige ordførere.
Vi går ind for det her lovforslag og synes, det er en god idé, at der kan skabes større fleksibilitet for brugerne af ungdomsskolerne i de kommunale udkantsområder, og mener, at et samarbejde mellem kommunerne selvfølgelig kan give et mere alsidigt tilbud.
Jeg vil godt ganske kort sige, at jeg er enig i SF's ordførers understregning af, at det er vigtigt, at det her ikke på sigt skal kunne udvande eller fjerne de enkelte kommuners ansvar for at tilbyde gode ungdomsskoletilbud til kommunens unge.
Det er en væsentlig ting.
Det vil vi selvfølgelig fortsat holde øje med, men ellers synes vi, det er et fint og udmærket forslag.
Susanne Clemensen (CD), 1999-12-03:
I CD er vi positive over for det her fremsatte lovforslag, såfremt man skal tro Kommunernes Landsforening, når de siger, at forslaget ikke er et besparelsesforslag, men derimod et forslag, som kan være med til at sikre varierede ungdomsskoletilbud med kvalitet i dér, hvor kommunerne er små og af økonomiske grunde har svært ved at stille sådanne ungdomsskoletilbud til rådighed for de unge. Jeg kan konstatere, at de indkomne høringssvar hovedsagelig har koncentreret sig om lovudkastets oprindelige bestemmelse om ophør af statstilskud til ungdomskostskolerne, og at lovforslaget i konsekvens heraf ikke medtager bestemmelser om ungdomskostskolerne.
Det er vi i CD godt tilfredse med, for det ville da være ærgerligt, hvis skoler, der er velfungerende og godt integrerede i lokalsamfundene, ville blive nødt til at lukke.
Ellers kan jeg konstatere, at der i øvrigt er udbredt tilfredshed med lovudkastet og derfor kan vi som sagt støtte forslaget.
Christian H. Hansen (DF), 1999-12-03:
Forslaget her er jo et forslag, som åbner mulighed for, at man på dette område kan lave nogle mere fleksible samarbejdsordninger mellem kommunerne.
Det er Dansk Folkepartis opfattelse, at den foreslåede ændring vedrørende samarbejdsmulighederne på tværs af kommunegrænserne vil komme mange ungdomsskoler og dermed mange unge til gode.
De fleste små kommuner kan have meget vanskeligt ved at opretholde et alsidigt ungdomsskoletilbud.
De små kommuner kan have vanskeligheder dels på grund af, at ressourcerne er beskedne, dels fordi elevgrundlaget jo også er mindre.
Dansk Folkeparti havde dog gerne set, at man i lovforslaget havde åbnet mulighed for en egentlig sammenlægning af ungdomsskoletilbud.
Det synes vi er en mangel.
Vi tror på, at det kunne være med til at styrke ungdomsskolevirksomheden, bl.a. i områder, hvor det er små kommuner, som støder op til hinanden.
Det er en tanke og en idé, vi vil arbejde videre med under udvalgsarbejdet, men overordnet må vi sige, at på nær lige det, som jeg har påpeget, er vi i Dansk Folkeparti positive over for lovforslaget.
Anne Baastrup (SF), 1999-12-03:
Jeg skal også gøre det kort.
Det fremgår af fremsættelsestalen, at de kommunale aftaler skal holdes inden for lovens rammer i øvrigt.
Det er vi tilfredse med.
Det er meget godt, at ministeren i sin fremsættelsestale ikke lægger op til, at man skal tilsidesætte loven.
SF støtter som udgangspunkt, at vi gør det lidt mere fleksibelt for ungdomsskolerne at håndtere deres undervisning og andre aktiviteter i de tyndtbefolkede landområder.
Men samtidig vil vi understrege, at det er vigtigt for SF, at den kommunale forpligtelse til fortsat at have ansvaret for at sikre kommunens unge et alsidigt tilbud om ungdomsskolevirksomhed bevares, samt at kommunerne fortsat har forpligtelsen til at lave en plan for denne.
Vi vil understrege, at samarbejdet kun omfatter tilrettelæggelsen og udførelsen af undervisningen.
Lovforslaget kommer i anledning af et afsnit i kommuneaftalen, og SF finder det derfor vigtigt at fremhæve, at der ikke har været tale om, at disse nye muligheder skal ses som besparelsesobjekter, men udelukkende foreslås for at give de unge i mindre kommuner et bedre tilbud.
Brian Mikkelsen (KF), 1999-12-03:
Ungdomsskolerne er et aldeles glimrende tilbud til unge mennesker rundtomkring i kommunerne, og den mulighed, der er i det her lovforslag, for, at man kan højne niveauet i nogle af de mindre kommuner, der ikke har mulighed for at holde et tilstrækkelig højt serviceniveau for de unge borgere i kommunen, betyder, at vi selvfølgelig fra konservativ side kan støtte det her forslag.
Det giver nogle bedre muligheder
Så Det Konservative Folkeparti kan tilslutte sig forslaget.
Else Winther Andersen (V), 1999-12-03:
Venstre kan, vil jeg godt tage som udgangspunkt, støtte
dette lovforslag, der lægger op til samarbejde mellem kommunerne.
Jeg tror helt sikkert, at ungdomsskolerne på den måde særlig i de mere tyndtbefolkede egne kan komme til at give et bedre tilbud til de enkelte unge, fordi de kan få et større grundlag at lave aktiviteterne ud fra.
Men vi er ganske enige i, som det er indeholdt i lovforslaget, at det stadig væk er den enkelte kommune, der er forpligtet til at give et tilbud til sine unge.
Så en anbefaling af forslaget.
Karen J. Klint (S), 1999-12-03:
For selv om selvmordstallet er på vej ned, er der for mange borgere, der vælger denne løsning på en svær situation.
Selv om tallet faktisk er faldet med en tredjedel i de sidste 7 år, er der ingen grund til at forklejne, at det stadig er et stort problem.
Som ministeren har fortalt, er der godt gang i regeringens handlingsplan.
Den referencegruppe, som har arbejdet med planen, har holdt møder siden marts i år.
Den har bl.a. afholdt en konference for nøglepersoner.
En rapport om gruppens foreløbige aktiviteter er undervejs.
Den vil vise, at der faktisk er flere amter, der er i gang med lokale strategier og nye, konkrete tiltag.
Referencegruppen gør en del på informationssiden.
Bl.a. er der oprettet en hjemmeside.
Desuden udgives snart et nyhedsbrev netop for personer, der beskæftiger sig med selvmordsproblematikkerne.
På økonomisiden blev der med satspuljeforliget givet en kraftigt øget bevilling til netop arbejdet med at forebygge selvmord.
Et andet eksempel er socialministerens seneste bevilling på 100.000 kr. til krisekontakten for selvmordstruede i Horsens, »5 minutter i 12«, der er et fælles forebyggende projekt med både professionelle behandlere og frivillige støttepersoner.
Vi synes, at det er værd at afvente resultaterne af de mange initiativer, der allerede er i gang, før vi går videre, så vi kan ikke støtte beslutningsforslaget for nærværende, men tak til SF, fordi vi endnu en gang får lejlighed til mere præcist at følge op, hvad der sker.
Jeppe Kofod (S), 1999-12-03:
Til hr. Søren Kolstrup: Jeg tror, vi meget deler det syn, at demokrati er ufattelig vigtigt, også opdragelse til demokrati.
Jeg mener, som nævnt i ordførertalen, at det foreliggende lovforslag er aldeles godt, er glimrende, og som det også står, skal formålet: at eleverne skal forberedes til demokrati, skrives ind i samtlige uddannelser.
Jeg mener, at hr. Søren Kolstrup også må give det her lovforslag en chance.
Rent faktisk lægger det op til store forandringer, og jeg mener, at disse forandringer skal gennemføres og virke i praksis, før vi kan tale om andre forslag.
så jeg synes, det er et godt lovforslag, og jeg forstår slet ikke den bekymring, som hr. Søren Kolstrup har.
Søren Kolstrup (EL), 1999-12-03:
Jeg vil sige til hr. Jeppe Kofod, at Enhedslisten vil stemme for det her forslag, ikke nogen tvivl om det, men problemet er bare, at det ikke rigtig flytter noget, og derfor synes
jeg, det kunne være spændende, om hr. Jeppe Kofod kunne foreslå nogle initiativer til at at få nedbrudt noget af den magt, der i dag ligger hos rektor og skolebestyrelser og fremmede folk, der kommer og blander sig i skolens hverdag.
Altså, det var dér, det kunne være lidt spændende at høre en gammel elevrådsaktivist som hr. Jeppe Kofod, om han havde nogle visioner på det her område, men jeg kan høre, at det ligger det lidt pauvert med - eller hvad?
Peder Sass (S), 1999-12-03:
Samlingspunktet for unge mellem 14 og 18 år, ungdomsskolerne, har altid været et attraktivt tilbud med mange spændende undervisnings- og klubaktiviteter.
Det råder dette lovforslag bod på.
Det vil fremover være muligt for kommunalbestyrelsen at indgå aftaler med nabokommunerne om samarbejde, der kan sikre alsidige og bredt favnende undervisningstilbud og klubmuligheder for de unge. Forslaget åbner for større fleksibilitet og mulighed for flere tilbud til glæde for især unge i de små kommuner og netop i kommunernes randområder.
Forslaget indebærer ikke, at en kommunes kompetence kan overføres til en anden kommune.
Den enkelte kommune vil fortsat have pligt, jf. loven, til at tilbyde kommunernes unge borgere tilbud om ungdomsskoler.
Altså er der et bredt ønske i kommunerne om, at denne lovændring gennemføres.
Socialdemokratiet kan anbefale forslaget.
Else Winther Andersen (V), 1999-12-03:
Med dette lovforslag vil man forbedre demokratiets vilkår i uddannelsessystemet, men jeg synes nok, der er grund til at dvæle lidt ved ordene demokratiets fundamentale idé.
Der hersker nemlig den udbredte opfattelse, at talens kunst er demokratiets øverste værdi.
Tale er nu engang ikke guld, ligegyldigt om det er her i Folketinget, på uddannelsesinstitutioner, i folkeskoler eller i anden sammenhæng.
I Venstre tror vi på, at det er umådelig vigtig at lytte til andres ønsker, argumenter og synspunkter og ikke mindst ungdommens.
Men det kan være en fare at anvende demokratiprædikatet i flæng, for alle kan vel være enige om, at demokratiet er et yderst positivt ladet ord.
Man risikerer nemt at komme ind på en glidebane, hvor evindelige diskussioner og debatter underminerer både fagligheden og sagligheden.
I Venstre ønsker vi naturligvis, at man skal lytte til de unge, men vi tror altså ikke på, at al viden og ekspertise kan demokratiseres.
Vi tror snarere på, at det, der grundlæggende gavner såvel uddannelsessystemet som den enkelte, er at praktisere den rette dosis mellem samarbejde og medbestemmelse, som på én og samme tid sikrer respekten for demokratiet som dannelseselement i vores uddannelse.
Hvis man som borger skal deltage aktivt og med en viden i samfundsdebatten, er det nødvendigt at beherske basale færdigheder som at kunne læse og skrive og at kende sin historie.
Hvis de basale faglige færdigheder ikke er i orden, er demokratiet i virkeligheden i alarmerende fare.
Man må altså ikke svigte det faglige indhold og få det vendt.
For hvad er det i grunden, der kendetegner en god skole?
Det er en stærk ledelse med en holdning. Når det er sagt, skal det selvfølgelig også siges, at det er vigtigt, at man medinddrager de unge og lytter til, hvordan de ønsker indholdet i dagligdagen.
Det må bare ikke være på bekostning af det faglige.
Venstre føler, at man med ministerens lovforslag er ved at være henne, hvor balancen er ved at tippe, og i Venstre ønsker vi, man skal lovgive om alt ved at tage stilling til, hvordan det skal fungere.
Vi føler, det er for bureaukratisk, vi ser ikke mindre end 17 steder i lovforslaget, at ministeren får bemyndigelse.
Så under udvalgsarbejdet vil Venstre tage stilling, for vi er meget tvivlende over for, hvor meget af det indhold der er i lovforslaget.
Og det vil fremgå af udvalgsarbejdet, hvordan vores stilling bliver.
Jeppe Kofod (S), 1999-12-03:
Igen må jeg sige til hr. Søren Kolstrup, at jeg synes rent faktisk, det er et ret visionært lovforslag, der her ligger, og jeg deler ikke hr. Kolstrups bekymring for, at det ikke skulle få rykket ved den måde, demokratiet fungerer på i uddannelserne.
Tværtimod mener jeg, som nævnt før, at der rent faktisk lægges op til store forandringer, og dem vil jeg gerne have til at virke i praksis.
Jeg synes ikke, at hr. Søren Kolstrups demokratibegreb er noget, jeg kan tilslutte mig.
Jeg synes, det er meget vigtigt, at skolen også har repræsentanter for det omkringliggende samfund, der engagerer sig i skolen, så på det punkt er vi i hvert fald uenige. Jeg ser meget frem til, at dette lovforslag får en positiv modtagelse, og jeg ser frem til, at vi alle sammen arbejder for at få indført intentionerne i lovforslaget i vores uddannelsessystem.
Det håber jeg også hr. Søren Kolstrup vil være med til, uagtet at han har et, må jeg sige, efter min opfattelse gammeldags demokratisyn.
Tom Behnke (FRI), 1999-12-03:
Vi har i Frihed 2000 valgt at se positivt på forslaget her.
Vi er af den opfattelse, at der for nogle ganske få unge mennesker her i landet er et reelt behov for, at de kan komme på en produktionsskole, at de kan få nogle færdigheder, og at de kan få nogle evner, der gør, at de så kan komme videre og måske tage en videregående uddannelse, og at de i hvert fald kan få sikret deres fremtid.
Som det styringsinstrument og det hjælpeværktøj er produktionsskolerne ualmindelig gode.
Vi ved jo, at resultaterne for en del unge menneskers vedkommende har været ganske, ganske positive.
Der er nogle, der har haft endda et rigtig godt udbytte af at komme på en produktionsskole og faktisk har fået sig en ganske glimrende uddannelse efterfølgende.
Men produktionsskolerne skal også kun være for, om jeg så må sige, de svageste, de bogligt svageste, dem, der ikke er klar til at køre videre lige nu og her, dem, der har behov for at få noget mere med i rygsækken, inden de kan køre videre.
Det må ikke være sådan, at når eleverne er færdige med 9. klasse, kan de lige så godt tage 10. klasse med, og når de er færdige med 10. klasse, kan de også lige så godt tage en produktionsskole med.
Det duer ikke, hvis det er sådan, at produktionsskolerne bliver for fasttømret en del, at det bliver, om jeg så må sige, almindeligt, at man går på produktionsskole.
Det bør det ikke være.
Det er produktionsskolerne ikke lavet til.
Det er de ikke egnede til.
Derfor skal produktionsskolerne ikke bare være noget, man tager på, men noget, som er meget, meget målrettet lige præcis i forhold til de elever og unge mennesker, som har behovet.
Derfor synes vi også, det er lidt problematisk, at man nu laver en egentlig selvstændig lov for produktionsskolerne.
Vi synes, de lå meget fint, hvor de lå før.
For det, at man nu giver produktionsskolerne deres egen lov gør jo, at man cementerer ordningen, så det bliver en ordning, der er kommet for at blive.
Det har vi for så vidt ikke noget imod, hvis vi bare hele tiden holder fast i, hvad det er for unge mennesker, der skal komme på en produktionsskole, og hvad formålet med at komme på en produktionsskole er, og sikrer, at produktionsskolerne ikke går hen og bliver en slags efterfølgende 10. klasse, hvor man så ligesom kan få tiden til at gå med et eller andet.
Det duer ikke.
Der skal være et helt klart formål med at gå på en produktionsskole.
I det omfang det sikres - og det er sådan, vi læser lovforslaget - støtter vi lovforslaget.