runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Lund Jepsen (V), 2004-11-10:
Jeg ville da gerne høre fru Pernille RosenkrantzTheil svare på et enkelt spørgsmål.
Jeg er selvfølgelig enig i, at det ville være godt, hvis vi kunne diskutere os frem til en højere grad af enighed.
Men vi skal jo ligesom diskutere på det samme grundlag, og i fru Pernille Rosenkrantz-Theils første indlæg blev det sagt, at man ville lukke færre ind, og at det ville blive sværere at komme ind i uddannelsessystemet ad denne her vej.
Kan vi ikke være enige om, at der er det samme antal uddannelsespladser til rådighed?
Det kan godt være, at man skal ændre det, men det er ikke den her debat.
Den her debat er, at hvis man lukker færre ind via kvote 2, så bliver der flere i kvote 1, der kommer altså det samme antal ind.
Det er jo rart at diskutere på det samme grundlag.
Og så ville jeg godt lige høre, hvorfra fru Pernille Rosenkrantz-Theil har, at man kun kan forbedre et år efter, at man er færdig med sin studentereksamen, via GSK, for det er i hvert fald ikke det, jeg har læst i papirerne.
Ulla Tørnæs (V), 2004-11-10:
Der var én ting, som fru Pernille Blach Hansen fik sagt her til sidst, og det var, at der skulle laves en overgang til selveje, uden at man havde lavet en analyse.
Pointen er jo lige præcis, at der bliver lavet en analyse, og at der også bliver lavet et efterfølgende lovgivningsmæssigt arbejde som opfølgning på analysens anbefalinger og konklusioner, så den fejlkonklusion, som fru Pernille Blach Hansen gjorde sig skyld i her, vil jeg nu gerne have lov til at modbevise.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Pernille Blach Hansen (S), 2004-11-10:
Det opfatter jeg som et nej.
Det må vel så betyde, at partier, som overvejer, hvorvidt de skal indgå i forhandlinger med regeringen om det her til foråret, bare skal være klar over, at man kan få lov til at diskutere en eller anden selvstyremodel ret teoretisk uden at have en analyse på forhånd og uden at vide, hvordan økonomien kommer til at være; og så kan vi her som på så mange andre planer opleve, at regeringen kommer til at skære på uddannelsesområdet.
Det vil vi da tage med i vores videre overvejelser.
Ulla Tørnæs (V), 2004-11-10:
Jeg er da utrolig glad for den store interesse for gymnasiernes fremtid, som her kommer til udtryk hos fru Pernille Blach Hansen.
Jeg synes, det må være ærgerligt at sidde som ordfører for et stort parti som Socialdemokraterne og så på den måde holde sig udenfor og ikke være med til at tage et medansvar for, hvordan fremtidens gymnasier kommer til at virke, og dermed heller ikke have indflydelse på alle de ting, som vi har drøftet her, nemlig både styringsanalysen, overgangen til selveje og taxameterfastsættelsen.
Jeg kan godt forstå, at fru Pernille Blach Hansen ærgrer sig gul og grøn, men jeg må sige, at der nøjagtig som i andre situationer altså er forskel på at påtage sig et politisk medansvar, når der indgås politiske aftaler, og at vælge at stå udenfor – og sådan gælder det altså også her.
Pernille Blach Hansen (S), 2004-11-10:
Efter debatten i dag er det nu lidt vanskeligt at se, hvor den der rige lejlighed lige præcis skal udfolde sig, men jeg vil da gerne så spørge: Når vi skal have drøftelserne om selvstyremodellen her i foråret, betyder det så, at ministeren også der vil gå ind med det samme og begynde at forhandle økonomidelen?
For som et parti, der interesserer sig for gymnasiernes ve og vel, er det jo også meget væsentligt, at det her ikke ender med, at nogle partier sidder og forhandler selvstyre, hvorefter det næste år viser sig, at taxameterordningen bliver sådan, at det bliver en spareøvelse og det reelt kommer til at betyde, at man lukker nogle mindre gymnasier og sparer rundtomkring i landet.
Hvordan vil ministeren på nogen som helst måde sikre, at partier, som er interesserede i det her område generelt, også kan gå ind og få indflydelse på det hele og ikke kun på de dele, ministeren sammen med Dansk Folkeparti har besluttet at man skal kigge på første gang?
Christian Lund Jepsen (V), 2004-11-10:
Jamen det kan vi jo ikke blive uenige om.
Det er jo et langvarigt system, og det tager flere år, inden det kan træde i kraft.
Men jeg er enig med fru Margrethe Vestager i, at det er vigtigt at få vejledningen bedre.
Man har jo taget nogle initiativer, og der skal måske tages flere initiativer endnu.
Jeg har også selv haft lidt kontakt til vejledningssystemet, og jeg har opfattelsen af, at vi desværre en gang imellem er lidt bange for at sige, at en person som ham, der nu står på talerstolen med en middel studentereksamen, jo ikke kommer ind på lægestudiet.
Men han kan jo altid prøve at samle nogle point, og så kan det være, at kvotienten falder om 2 år, når han har samlet point.
Det har man måske været bange for at sige direkte – men man er nødt til at sige det.
Der tror jeg – og det er i øvrigt noget af det, man også ser, når man analyserer vejledningssystemerne – at man skal være mere konfronterende end eftersnakkende i vejledningen.
Louise Frevert (DF), 2004-11-10:
Det er korrekt.
Margrethe Vestager (RV), 2004-11-10:
Jeg synes, det ville være meget interessant at gå videre i den drøftelse den vej rundt.
Min anden korte bemærkning vil jeg gerne bruge til det, som ordføreren talte om i forhold til højskolerne.
For jeg deler synet på højskolerne, og jeg oplever egentlig ikke, at de klynker.
Tværtimod oplever jeg, at de søger med stor intensitet på at finde nye veje.
Men jeg har oplevet, at mange unge – måske egentlig ikke engang helt reelt for at samle point – har brugt det, at højskolerne har givet point, til at sige til deres omverden: Prøv lige at se, hvor fornuftigt det er at tage på højskole.
Den samfundsmæssige anerkendelse, der ligger i at sige, ja, vi vægter sådan set højskole, har haft betydning for et højskoleopholds standing eller omdømme i forhold til andre ting, man kunne forestille sig.
I hvert fald forekommer det paradoksalt, at det at aftjene sin værnepligt i fremtiden skal kunne tælle som et GSK-fag, mens højskoleophold ikke på samme måde skal ses som værende noget, der kan vægtes pr. automatik.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-11-10:
Jeg vil blot bede Venstres ordfører bekræfte, at de økonomiske vismænd i deres rapport i oktober 2003 slog fast, at der er en sammenhæng mellem karaktergennemsnit og social baggrund.
Louise Frevert (DF), 2004-11-10:
Jeg vil gerne erkende, at kvoterne 2 a og 2 b er to forskellige måder at opkvalificere sig på til at komme ind på en uddannelse; det er fuldstændig korrekt.
Pernille Blach Hansen (S), 2004-11-10:
Man bliver lidt forvirret, når man hører fru Louise Frevert.
For almindelige mennesker vil det være sådan, at der er forskel på, om man kun opkvalificerer sig ved at tage supplerende kurser, så man kan få højere karakterer, og kun kan gå karaktervejen, eller om man også kan kvalificere sig ved at gå en anden vej, sådan som man kan i dag.
Vil fru Louise Frevert ikke erkende, at godt nok kan man kvalificere sig med begge de to modeller, som hedder kvote 2 i dag og kvote 2 a i fremtiden, men at det er to forskellige måder, man kan opkvalificere sig på?
Louise Frevert (DF), 2004-11-10:
Måden at blive optaget på er den samme.
I dag vil det være sådan, at der går lang tid, der kan f.eks. gå 2-3 år, hvor man er ude for at prøve andre kræfter og søge andre græsgange, og så søger man ind på en uddannelse.
Hvis ens optagelsesmuligheder ikke er gode nok, kan man tage sine fire kurser på GSK, og det vil sige, at i dag har man nogle andre muligheder for at kunne komme ind via kvote 2 på grund af optagelsessystemet.
Hvis man ikke har forbedret sine muligheder, som man kan i dag med kvote 2, som i virkeligheden er at stikke folk blår i øjnene, fordi det ikke er kompetencegivende, har man en mulighed for at gøre det på GSK-kurserne.
Lene Jensen (S), 2004-11-10:
Jamen så vil jeg spørge, om det er undgået fru Louise Freverts opmærksomhed, at det, der er ideen med kvote 2 a, er, at ikke noget som helst andet end karakterer tæller, og at kvote 2 a kun er for folk, som mangler mellem 0,1 og 0,3 i karaktergennemsnit og derfor kan opkvalificere sig.
Da karaktererne kiksede, må de straks sættes i gang med at få nogle karakterer, og ikke nogen som helst andre former for kompetencer tæller, men hvordan harmonerer det med, at i kvote 2 kan der i dag stilles krav om både karakterer og forskellige former for erfaringer?
Det kan da ikke være det samme.
Louise Frevert (DF), 2004-11-10:
Ja, det var faktisk det, jeg sagde.
Lene Jensen (S), 2004-11-10:
Det er bare, fordi jeg blev lidt forvirret.
Jeg synes, fru Louise Frevert sagde, at stort set bliver det sådan, at det, der er kvote 2 i dag og altså kvote 2 a i fremtiden, bliver ligesom kvote 2 i dag.
Var det det, fru Louise Frevert sagde?
Christian Lund Jepsen (V), 2004-11-10:
Jeg tror ikke, at kvote 2 b kommer til at fylde ret meget på de der mest søgte uddannelser.
Jeg sagde i min ordførertale, at det var en kattelem, og at den var lille.
Det indrømmede jeg, men den kommer dog for mig til at fylde på en anden måde.
Den kommer ikke til at fylde efter et pointsystem, men i høj grad efter en vurdering, så hvis der er folk, der ikke har en studentereksamen, der er god nok eller i nærheden af at være god nok, men på helt andre måder har kvalificeret sig til, at man forventer, at de kan gennemføre studiet, så er der en chance.
Jeg synes faktisk ikke, at det er så dumt, at den chance er der, så derfor er jeg sådan set glad for kvote 2 b, som den er udformet.
Lene Jensen (S), 2004-11-10:
Min stille pointe handlede sådan set også bare om, at man flytter det fokus, der i forvejen er på kvote 1 og karaktererne, over i kvote 2 også.
Det er sådan set bare det, der er min stille pointe, og jeg er sådan set enig i, at det er relativt få uddannelser, men det er jo dels interessante uddannelser, dels er det et interessant princip i forhold til, hvad det er, der tæller.
Derfor vil jeg gerne bruge mit andet spørgsmål til at spørge om Venstres ordførers forventninger til, hvad kvote 2 b kommer til at fylde i den her nye måde at gøre det på, idet man i forenklingens navn nu både har kvote 1 a, kvote 1 b, kvote 2 a, kvote 2 b – det skal jeg vende tilbage til lidt senere.
Men hvor meget forventer hr. Christian Lund Jepsen, at den kommer til at fylde i den her nye sammenhæng?
Christian Lund Jepsen (V), 2004-11-10:
Ja, fru Lene Jensens fremstilling af, at karaktererne i forbindelse med kvote 2 jo kommer til at fylde mere, kan jeg jo ikke være uenig i, for det er jo et faktum, at det gør de.
Det, jeg sætter spørgsmålstegn ved, og som jeg gerne vil have noget dokumentation for, er, om de, der rent faktisk kommer ind via kvote 2, så har en dårligere social baggrund, eller om det er folk, der har en god social baggrund, men ikke har taget sig sammen i gymnasiet og så har haft råd til at samle point og gøre alle mulige andre ting bagefter og derfor måske sådan set ikke skiller sig ud fra den profil, der er af de sociale ting.
Nu skal vi jo så også huske på, og det synes jeg er vigtigt, at der er en lang række uddannelser, hvor der er masser af plads i kvote 2 til det.
Undervisningsministeren nævnte jo f.eks. alle de uddannelser, der er på Undervisningsministeriets område, hvor der stadig væk vil være en rummelig kvote 2 på mange måder.
Det her handler jo om forholdsvis få uddannelser.
Jeg har bare ikke set dokumentation for, at de faktisk er dårligere socialt stillet, dem, der er i den nuværende kvote 2.
Lene Jensen (S), 2004-11-10:
Jeg vil faktisk også gerne kvittere for den åbenhed, som også jeg synes ligger i ordførertalen.
Jeg synes, det lover godt i forhold til at kunne diskutere det her videre.
Men jeg vil godt opholde mig en lille smule ved den der diskussion omkring social baggrund og karaktergennemsnit, for sådan som jeg hører det, er det, som hr. Christian Lund Jepsen jo også siger, at kvote 1, dvs. dem, der optages på det rene gennemsnit, kommer til at fylde mere.
At der så er flere, der kommer ind den vej.
Så er der så dem, der skal søge optagelse via kvote 2.
Men er det ikke rigtigt, at også i kvote 2 kommer karaktererne til at fylde meget mere.
Faktisk er det kun dem, som mangler op til 0,3 i gennemsnit, som overhovedet kan komme i betragtning i det, der hedder kvote 2 a.
Og er det ikke på den måde med til at cementere en social slagside i forslaget?
Christian Lund Jepsen (V), 2004-11-10:
Hr. Christian Lund Jepsen har ikke talt med ét menneske, som har efterlyst flere kvoter, for det er sådan set ikke noget, folk diskuterer, i hvert fald ikke noget, som de unge, jeg har snakket med, diskuterer.
Men jeg har talt med folk og talt med unge, og dem har jeg talt med nogle stykker af, som har haft det håb, at da de ikke oprindeligt kom ind via kvote 1, så kom de nok ind gennem kvote 2 om 2 år, hvis de gjorde noget for det.
Og da de så nåede 2 år hen, måtte de konstatere, at de først nu skulle til at beslutte sig, fordi de faktisk heller ikke kom ind via den kvote 2.
Men det er jo en helt anden diskussion, og der tror jeg heller ikke vi er uenige.
Jeg har ikke opfattet hidtil, at oppositionen har syntes, det var nødvendigt at ændre optagelsessystemet, men det er jo en interessant diskussion, at man er det.
Så synes jeg, vi skal tage det som udgangspunkt.
Jeg er faktisk glad for det.
Det var derfor, jeg også prøvede at lave en lidt mere åben ordførertale, for jeg synes jo ikke, det her sådan set behøver at være ideologisk.
Det kan det godt være, men man kan i hvert fald også være praktisk, sådan at det, der er godt, er, hvordan de unge kommer videre i systemet.
Det tror jeg interesserer os alle sammen.
Morten Homann (SF), 2004-11-10:
Jeg tror, vi er fuldstændig enige fra højre til venstre i Folketingssalen om, at vi selvfølgelig skal hjælpe unge, så der ikke er nogen, som begynder på noget, som er halsløs gerning, og at man har så klare forudsætninger som muligt for at gå i gang.
Jeg vil godt helt konkret spørge hr. Christian Lund Jepsen, som refererer meget til folk, han har talt med:
Som har sagt: Kan vi ikke nok få flere forskellige kvoter, fordi vi synes, det er for få med kun kvote 1 og kvote 2.
Vi vil gerne have mange flere, for det synes vi gør det nemmere at overskue.
Hvor mange mennesker har hr. Christian Lund Jepsen talt med, som havde det synspunkt?
Christian Lund Jepsen (V), 2004-11-10:
Jo, det mener jeg sådan set godt det kan.
For jeg mener, at begge kvoter i kvote 1 er nemme, logiske, overskuelige, og jeg mener også, at kvote 2 a er meget logisk og overskuelig.
Kvote 2 b er jo en kvote, hvor man så har en dispensationsmulighed, kaldte fru Pernille Rosenkrantz-Theil det.
Jeg vil kalde det en mulighed for at søge i forhold til relevante uddannelser, en mulighed for at få den kattelem ind i uddannelsessystemet, der skal være.
Jeg opfatter det bestemt ikke som mere uoverskueligt eller mere vildledende end det nuværende system.
Det må da også interessere oppositionen, at der er nogle, der starter på noget, som de reelt aldrig nogen sinde får noget ud af, ud over at det selvfølgelig er udmærket at rejse jorden rundt eller tage erhvervsarbejde, eller hvad man vil.
Men de er jo ikke kommet videre af det.
Morten Homann (SF), 2004-11-10:
Jeg vil godt takke Venstres ordfører for et åbent indlæg.
Ordføreren er, som jeg hører det, er åben over for, at der faktisk sker ændringer, sådan at vi kan nå frem til at forbedre kvote 2 i stedet for – sådan som jeg ser hovedlinjerne i oplægget – at få rullet kvote 2 tilbage.
Men det må vi se frem til.
Derfor vil jeg godt spørge, om ikke hr. Christian Lund Jepsen vil give mig ret i, at det er sådan lidt kafkask, at man går fra i dag at have to optagelseskategorier, nemlig kvote 1 og kvote 2 til med regeringens oplæg at have en – undskyld mig – syndflod af forskellige optagelseskategorier.
Det kan da vel ikke gøre det lettere for de unge at skulle overskue, hvordan de skal administrere deres studievalg.
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-10:
Det drejer sig om den måde, som Dansk Folkeparti har forvaltet sin indflydelse på indtil nu: Der sker jo en fortrængning.
Der sker der jo ofte det, at det bare er nogle andre, de medicinske patienter, der bliver ladt i stikken.
Dansk Folkeparti bryster sig af at have så stor indflydelse, men hvorfor går de så ikke ind og sætter trumf på og siger, at vi skal sørge for at få uddannet personale, så vi er sikre på, at der er nok?
Der er jo ikke for mange i dag, kan vi ikke blive enige om det?
Ledigheden blandt sygeplejersker er stort set nul.
I forhold til en lang række andre grupper ser vi her, at der jo ikke er særlig meget plads til, at der kan være noget fravær i sygeplejen, for så kommer det til at koste andre steder.
Så hvis Dansk Folkeparti nu ville bruge sin indflydelse, var det da her, man skulle gå ind og sige: Vi skal have nogle flere uddannede og afsætte nogle flere midler på det her område.
Eller er det noget, der ikke eksisterer i Dansk Folkepartis politik?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-11-10:
Det synes jeg jo var en interessant melding, for jo mere man lægger vægt på karaktergennemsnittet, det gør man via kvote 1-systemet, i jo højere grad vil det jo netop have social slagside.
Hvis hr. Christian Lund Jepsen kan være enig i, at de økonomiske vismænd har slået det fast, og i øvrigt er enig i den betragtning, de økonomiske vismænd kommer med, så ligger det jo sådan set lige til højrebenet at slå fast, at jo flere pladser og jo flere mennesker, der optages via kvote 1, desto større social slagside har det.
Det kan godt være, at hr. Christian Lund Jepsen ikke har fået papirerne fremsendt fra Stop Nu-initiativet, men det kan jeg sådan set godt gøre i stedet for Stop Nu-initiativet, sådan at hr. Christian Lund Jepsen kan læse den økonomiske vismandsrapport, som vi i øvrigt har brugt i flere forskellige sammenhænge her i Folketingssalen, når vi har diskuteret uddannelsespolitik.
Så jeg kan ikke forstå, hvorfor det kommer som en overraskelse for hr. Christian Lund Jepsen, at der er blevet lavet den sammenhæng mellem social baggrund og karaktergennemsnit i gymnasiet.
Christian Lund Jepsen (V), 2004-11-10:
Det er sikkert rigtigt.
Nu har jeg ikke vismændenes rapport, men det vil jeg da tro, når fru Pernille Rosenkrantz-Theil siger det.
Men det er bare ikke nødvendigvis den måde, man så kommer ind via kvote 2.
Der har jeg også spurgt de folk, der nu også stod ude på Slotspladsen, om de havde nogen som helst form for dokumentation for, om man kom ind.
Det har de lovet nu i en måned siden demonstrationen at sende, og jeg har ikke kunnet få den.
Det er måske også nogle med god baggrund, der kommer ind via kvote 2, for de har haft råd til at rejse jorden rundt og har haft råd til at foretage sig nogle af de ting, man så samlede point på.
Jeg er åben for en diskussion om at se på, om det har en social effekt.
Det tror jeg bare ikke på at det har, og jeg har i hvert fald ikke kunnet få noget som helst, der bare indikerede det.
Derfor tror jeg gerne på, at selve karaktersammenhængen gør det.
Derfor skal vi også langt mere bryde de sociale mønstre, som er.
Det har regeringen også på andre områder taget initiativ til at gøre.
Jeg er da enig i, at det har givet højskolerne en lille vinkel, at man har kunnet sige, at de talte.
Men de talte jo så på lige fod med erhvervsarbejde eller jordomrejser, og der har jo ikke været mangel på folk, der tog ud at rejse.
Derfor tror jeg bare ikke på, at selve det, at man får point i kvote 2-systemet, redder højskolerne.
Så vidt jeg husker, er det en ud af hundrede ansøgere på de videregående uddannelser, der i det hele taget har det med, og på en lang række af uddannelserne er der stadig væk en mulighed for i kvote 2 at henvise til, at man har været på en højskole.
Jeg oplever bare, at højskolerne klynger sig til, at det her er det, der redder højskolerne.
Det tror jeg desværre ikke det er.
Jeg tror, det er nogle helt andre ting, for det skal langt mere ind i de unges bevidsthed, at højskolerne er en mulighed.
Det er vi helt enige om.
Birthe Skaarup (DF), 2004-11-10:
Det var da frygteligt med sådan nogle sure argumentationer, hr. Bjarne Laustsen kommer med, det var jo frygteligt.
Dansk Folkeparti har indflydelse, det har vi selvfølgelig, og vi vil bruge den optimalt – det har hr. Bjarne Laustsen også set – og det vil vi også gøre i forhold til sygeplejerskerne, helt klart.
Selvfølgelig skal personaleantallet følge med de patienter, der kommer ind.
Lad os nu se på det.
Lad nu være med at være så sur.
Vær dog glad for, at der sker noget på hele sundhedsområdet: kræft, medicinske patienter, hospice og alle de områder, som Socialdemokratiet ikke har formået at løfte.
Helt ærligt, lad være med at være så sur.
Sandy Brinck (S), 2004-11-10:
Socialdemokraterne støttede, da vi i sin tid gav mulighed for, at børnehaverne kan lave forældrebetalte madordninger.
En af begrænsningerne var, at prisen kun måtte svare til omkostningerne.
Det har nu vist sig, at ordningen besværliggøres af, at man ikke kan indregne tilberedelsen af maden i prisen.
Vi synes, det er o.k., at tilberedelsen kan indgå i prisen, fordi alternativet er, at tilberedningstiden skal gå fra børnene.
Den del af lovforslaget kan vi faktisk godt støtte.
Men det gør jo også, at prisen bliver højere, og derfor bliver det forslag, som vi fremsatte sidste gang, endnu vigtigere, nemlig at vi prøver at imødegå den sociale skævvridning ved at give friplads til madordningen for de børn, som har økonomisk friplads på selve pasningstilbuddet.
Det er i øvrigt også et forslag, som fremhæves af Daginstitutionernes Landsorganisation i høringssvarene.
Det forslag vil vi godt allerede nu advisere at vi fremsætter igen.
Af samme grund mener vi også, at ministerens forslag om, at en kommunalbestyrelse kan indlægge et loft over, hvor dyr en madordning må være, skal ændres til, at kommunalbestyrelsen skal lægge et loft over, hvor dyr madordningen må være.
Vi synes, det er et problem, at regeringen ikke vil forholde sig til det potentielle problem, at nogle børnefamilier ikke har råd til at deltage i ordningen.
Samtidig kan man have en formodning om, at det netop er de børn, som kunne have det største behov for at have sikkerhed for at få et godt og solidt måltid.
Derfor er det vores håb, at regeringen denne gang vil være med til at tage nogle af de skridt, som kan imødegå den sociale skævvridning.
Når vi overhovedet er gået positivt ind i det her arbejde, skyldes det, at mange børnehaver ikke har mad som en del af pakken til børnefamilierne i dag, og vi synes derfor, at man ved dette tilkøb kunne være med til at lette familiernes hverdag.
Situationen er helt anderledes i vuggestuerne.
Her er mad oftest en del af den samlede pakke, og madsituationen er en væsentlig del af det pædagogiske arbejde.
Derfor er vi imod at tage 0-2årige med i den forældrebetalte madordning.
Vi har således helt konkret tre ændringsforslag til ministerens lovforslag, som skal afhjælpe den sociale skævvridning, som risikeres.
Det skal ske ved, at der er forslag om friplads, og ved, at kommunalbestyrelsen skal lægge et loft over prisen.
Det tredje ændringsforslag er, at vi godt vil have pillet de 0-2-årige ud af forslaget, sådan at den tilkøbte madordning fortsat begrænser sig til børnehavebørnene.
Vi ser selvfølgelig frem til et grundigt og konstruktivt udvalgsarbejde, men kan vi ikke få de her ændringsforslag igennem, kan vi desværre ikke stemme for forslaget.
Birthe Skaarup (DF), 2004-11-10:
Det er helt rigtigt, at vi synes, at det er godt at få det her debatteret, for det kan jo ikke nytte noget, at vi bare afsætter penge til et område uden at tænke på personalet.
Det er der jo også gjort med den proces, som faktisk allerede er sat i gang, hvilket bl.a. sundhedsministeren redegjorde for tidligere.
Men det er da klart, at der er sket en forrykkelse af faggrænserne.
Det, skadestuelæger før har påtaget sig, er sygeplejerskerne nogle steder gået ind i.
Det er helt klart, at her har man fået noget undervisning, man har fået noget introduktion og noget oplæring, og jeg er helt sikker på, at også det her område uddannelsesmæssigt vil følge med ligesom de andre områder, som fru Lene Garsdal har med i forslaget.