runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (FRI), 2000-05-24:
Ministeren kommenterede det ikke, da hr. Skaarup gav udtryk for, at det, vi så i sidste uge, var på højde med det, der er sket på Nørrebro tidligere. Jeg vil gerne, at ministeren her tager afstand fra, at der overhovedet kan drages nogen som helst sammenligning mellem de to former for optøjer.
De er vidt forskellige, og det er vidt forskellig aggressivitet, der ligger bag, også herunder at det er mod politiet.
Det andet, jeg gerne vil spørge ministeren om,
er: Er det ikke sådan, at mange af dem, der lavede ballade, hovedsagelig gør det, fordi der skal være sjov i gaden?
Der skal være gang i den.
Og med den meget massive tv-dækning, der var af hele det her, så var der jo ingen tvivl om, at
hvis der var nogen, der havde lyst til at lave ballade, så var det nu, de skulle gøre det, fordi nu var det showtime
Tv stod med alle sine snurrende kameraer, og man var sikker på, hvis man lavede ballade og lavede slagsmål og smed med cykler, så kom man i tv, og så ville man være en helt i sine venners øjne.
Er det i virkeligheden ikke sådan, at medierne måske har været en af de store katalysatorer til, at balladen er startet og har udviklet sig så voldsomt, som den har gjort?
Men i samme åndedrag: Det er jo ikke noget, Folketinget skal eller vil blande sig i.
Peter Skaarup (DF), 2000-05-24:
Jamen jeg synes, jeg savner et svar på det direkte spørgsmål om den person, der hed Paul Dineen, og hvad der gik galt i det konkrete tilfælde.
Den pågældende kom ind i landet, selv om vedkommende altså har siddet i fængsel i ni måneder og var betragtet som en af de værste fodboldbøller. Der foregår i øjeblikket en debat om, hvorvidt man kan registrere voldelige fodboldtilhængere, det kunne være nogle af de nazistiske grupper eller grupper med nazistisk tilhørsforhold på den ene eller den anden vis, som laver ballade i forbindelse med fodboldkampe, eksempelvis superligakampe.
Jeg kan forstå, at nogle af de grupper også har været aktive i forbindelse med UEFA Cup-finalen og de optøjer dér.
På den baggrund vil jeg godt spørge justitsministeren, hvor langt man er nået med bestræbelserne for at sikre et egentligt lovgrundlag for at kunne registrere sådanne tilhængere.
Så vidt jeg har forstået, gør man det i dag på det uformelle plan rundtomkring i fodboldklubberne, noget, der måske i virkeligheden er på kant med loven.
Ritt Bjerregaard (S), 2000-05-24:
Det er jo tydeligt nok, at der er et fint samspil imellem Dansk Folkeparti og Enhedslisten i denne her sag i et forsøg på at udbygge det, jeg kalder myterne.
Jeg skal gerne gentage igen, hvad der er svaret fra Statsministeriet.
Statsministeren siger: Jeg kan tilføje, at det over for mig er oplyst, at Statsministeriet under en uformel drøftelse i slutningen af 1999 blev orienteret om, at der måtte forudsiges økonomiske problemer.
Der var da grund til bekymring i Folketinget, hvis det var sådan, at en departementschef ikke sørgede for at orientere Statsministeriet om, at man var i gang med nogle problemer i et af direktoraterne.
Sådan foregår nu engang kommunikationen, og det synes jeg overhovedet ikke der er nogen grund til at bekymre sig over.
Og så kan jeg sige til hr. Keld Albrechtsen, at spørgsmålet om den tidligere fødevareminister er jo blevet stillet igen og igen.
Jeg gjorde af samme grund det i Fødevareudvalget, at jeg havde en tekst, som jeg læste op i Fødevareudvalget, som efterfølgende er sendt over til Fødevareudvalget, sådan at man har den helt præcise formulering.
Jeg skal gerne læse den tekst, som nu efterhånden, tror jeg, har været kendt for de fleste i ganske lang tid.
Den lyder: »Efter det oplyste har departementschefen i perioden efter den 17. juni 1999 som led i den almindelige løbende orientering af ministeren nævnt, at der kunne være problemer vedrørende etableringsomkostningerne.
I december 1999 orienteres ministeren om, at vi må forudsige egentlige problemer i direktoratet som helhed, det vil sige både centralt og i regionerne, men at der gennemføres en nærmere analyse af problemets omfang«.
Så mange var ordene dengang, og så mange er ordene i dag.
Peter Skaarup (DF), 2000-05-24:
Jamen jeg siger tak for besvarelsen fra ministeren.
Jeg mener nu stadig væk, at der kunne være grund til at se på, om politiet, f.eks. i forbindelse med de optøjer, der var på Københavns Rådhusplads, kunne have brug for eksempelvis vandkanoner i den pågældende situation.
Så vil jeg henvise til en artikel, der har været i Ekstra Bladet her tirsdag den 23. maj, det vil sige i går, angående en af de hooligans, der kom fra England, og som viser sig allerede i 1982 at have begået alvorlig kriminalitet i forbindelse med fodboldkampe; han var 9 måneder i fængsel på det pågældende tidspunkt.
Der er tale om en person, der hedder Paul Dineen, som på det pågældende tidspunkt blev fængslet, fordi den fodboldvold, der skete, kostede mindst et menneskeliv.
Han har i lang tid deltaget i en gruppe, der har lavet uro og ballade i forbindelse med fodboldkampe, overfaldet mennesker osv., og han var altså med under de optøjer, der var i København.
Dér ville jeg godt høre, om ikke vi kan få et samarbejde i gang - eller der er måske allerede sådan et samarbejde i gang - mellem politiet i Danmark og de klubber, eventuelt politiet, i England og andre steder, så man sikrer sig mod, at sådanne fodboldbøller kommer ind i landet overhovedet.
Frank Jensen (S), 2000-05-24:
Jeg er glad for, at jeg kan sige, jeg til fulde deler spørgerens ros til dansk politi for håndteringen af de hændelser, der forleden aften fandt sted her i København.
Jeg har kun ros tilovers for politiets håndtering af begivenhederne i forbindelse med UEFA Cup-finalen.
Jeg er klar over, at der fra forskelligt hold, herunder fra såkaldte hooliganeksperter, har været sat spørgsmålstegn ved, om politiet burde være gået endnu mere håndfast til værks over for uromagerne, men som det også har været omtalt i dagspressen, var der under den forudgående semifinalekamp mellem Galatasaray og Leeds, der blev afholdt den 6. april i Istanbul, voldsomme uroligheder, hvorunder adskillige fodboldtilhængere blev hårdt kvæstet og to dræbt.
Og det var på trods af en meget kontant indgriben fra en endog meget stor politistyrke, der var indsat i Istanbul.
Så vi må altså se i øjnene, at hvis to grupper af personer, og navnlig af den størrelsesorden, som vi oplevede i København den 17. maj, absolut ønsker at komme op at slås, så kan nok så meget politi ikke forhindre det.
I en sådan situation må det handle om først og fremmest at sikre udenforstående borgere mod at blive ofre for den hærgen, som bøllemagerne ønsker, og det var ikke nogen nem opgave, når vi tager omstændighederne i betragtning.
Politiet formåede imidlertid med deres indsats i al væsentligt at begrænse volden til personer, som selv havde søgt den.
Afslutningsvis kan jeg oplyse, at Politidirektøren i København har oplyst over for mig, at såvel de materielle som de personelle ressourcer, der blev indsat, var tilstrækkelige.
Peter Skaarup (DF), 2000-05-24:
Grunden til, at spørgsmålet er stillet, er jo følgerne af den UEFA Cup-finale, vi så i sidste uge her i landet, hvor der var meget store optøjer på dansk grund, noget, der nærmest kunne minde om Nørrebrouroligheder eller lignende.
Jeg må skynde mig at sige, at vi i Dansk Folkeparti bestemt ikke har nogen kritik mod politiet.
Det er ikke det, vi ønsker at fremføre ved at stille justitsministeren det her spørgsmål.
Vi synes, at politiet har gjort et bravt og godt stykke arbejde på alle måder, håndteret situationen fint, men vi må så nok samtidig sige, at med den meget store deltagelse, der var af de hooligangrupper, der kom fra andre lande, synes vi, det ville være relevant, at ministeren her i Folketinget kommer med en redegørelse for, om der er ting, hjælpemidler, som politiet mangler. Det kunne f.eks. være vandkanoner. Derfor vil vi godt have ministerens svar her i dag.
»Hvad kan ministeren oplyse om politiets håndtering af begivenhederne i forbindelse med UEFA Cup-finalen mellem tyrkiske Galatasaray og engelske Arsenal i København onsdag den 17. maj 2000, herunder give en vurdering af, om politiet havde de nødvendige personelle og materielle ressourcer til at håndtere situationen?«
begrundelse
Spørgsmålet stilles med henblik på at få en redegørelse fra ministeren for begivenhederne i forbindelse med UEFA Cup-finalen, herunder en vurdering af om ministeren skønner, at politiet havde de nødvendige styrker til løsning af opgaven, og om det materiel, som politiet rådede over, skønnes at være af en tilstrækkelig kvalitet, egnethed og tilstede i et omfang, som situationen krævede.
Der tænkes f.eks. på, om politiets panserbiler var gode nok til opgaven, var egnede i de situationer, som opstod, om panserbilerne var til rådighed i et tilstrækkeligt antal, eller om politiet bør have flere og/eller andre køretøjer, f.eks. mobile vandkanoner.
Ritt Bjerregaard (S), 2000-05-24:
Så vil jeg benytte lejligheden til at svare hr. Henning Grove på det spørgsmål, der blev stillet før.
Hr. Henning Grove siger, at i hvert fald i juni 1999 hører departementschefen første gang om problemerne, det er jo fremgået af de referater i plangruppen, som har været offentliggjort.
Det triste ved den situation er, at der ikke er nogen form for dokumentation.
Jeg tror også, det er fremgået af den efterfølgende debat, og derfor efterlyses der selvfølgelig en argumentation og en dokumentation for, hvad det er for et beløb.
Var der dækning for det, og hvad drejer det sig om?
Man kan se af de referater, der efterfølgende har været offentliggjort, at den forespørgsel gentages på senere tidspunkter i forbindelse med de forlydender, der er fremme om det.
Man skal faktisk helt frem til december, før man får konkret viden, og det er først, da departementet selv er gået ind i det, fordi direktoratet ikke er i stand til at klare besvarelserne.
Jeg vil sige, at jeg sandelig ikke håber, at det er normal arbejdsgang.
Jeg finder det kritisabelt, at det er foregået på den måde i Fødevaredirektoratet.
Det har jeg taget konsekvenserne af ved at anbringe et ansvar for det, der er foregået, og jeg synes bestemt ikke, det er acceptabelt, at der er så lange ekspeditionstider, som der her har været tale om.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Peter Skaarup (DF), 2000-05-24:
Jeg vil så godt i forlængelse af det svar, som jeg takker for, spørge justitsministeren, hvad der så er gået galt i det pågældende tilfælde, fordi den person, der er kommet hertil, har altså haft lang fængselsstraf forudgående og er alligevel kommet ind i landet.
Og derfor synes jeg måske, at jeg vil bede ministeren over for Folketinget svare på, om der er nogen problemer med de her ordninger.
Jeg kan forstå på politikommissær i København, Flemming Steen Munch, at han også synes, det lyder meget væmmeligt, at en hooligan med lang fængselsstraf bag sig er kommet til landet og fejrer det på den måde.
Men jeg håber, ministeren vil svare på det.
Vi ved så, at der har været en del uroligheder baseret på, at tyrkiske og engelske tilskuere er kommet her til landet, men vi ved også, at der var en del professionelle ballademagere med under de uroligheder, bl.a. herboende
andengenerationsindvandrere, tilhængere af de yderliggående fanklubber for FCK, Brøndby og AGF, hvor der vistnok nærmest er nazistiske elementer med.
Og dér kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren, om der kan gøres noget for at kortlægge de bølleoptøjer, som de personer har været medvirkende til, og hvad der kan gøres for at undgå, at herboende personer deltager i den slags optøjer og ligesom kobler sig på den ballade, der i forvejen bliver skabt.
Søren Søndergaard (EL), 2000-05-24:
Det er bare for at få klarhed over, hvad der egentlig ligger i Det Konservative Folkepartis og, så vidt jeg også forstod, Venstres støtte til det her forslag.
Altså hvad er det for nogle helt særlige grunde, der kan gøre, at man ikke kan få sådan nogle oplysninger?
Hvis vi nu f.eks. havde et parti herinde, som ønskede, at spørgsmålet om jødisk afstamning skulle indgå i oplysningerne, ville Det Konservative Folkeparti så støtte, at det var en oplysning, som skulle indgå?
Erik Larsen (V), 2000-05-24:
Venstre er af den opfattelse, at det her beslutningsforslag i virkeligheden bør være overflødigt.
Folketinget bør efter Venstres opfattelse have alle relevante oplysninger, når man behandler sager her i Tinget.
Frank Jensen (S), 2000-05-24:
Jeg skal stærkt beklage, hvis det er sådan, at SF og Enhedslisten føler, at denne her sag er blevet presset på nogen måde, det har i hvert fald ikke været min eller regeringens hensigt.
Jeg skrev allerede i fremsættelsesskrivelsen: »Jeg har fuld forståelse for, hvis Folketinget ikke færdigbehandler lovforslaget inden sommerferien.
Når forslaget alligevel fremsættes på dette sene tidspunkt i samlingen - og ikke først til efteråret - er det for allerede nu at give Folketingets medlemmer mulighed for at sætte sig ind i forslaget.
Det er mit håb, at dette vil fremme mulighederne for en både grundig og hurtig behandling af lovforslaget, når det genfremsættes til efteråret.«
Så det har været forventningen fra min side, at lovforslaget først skulle vedtages i den kommende samling
, men da der var så mange positive tilkendegivelser ved førstebehandlingen, efter at lovforslaget blev fremsat den 27. april, ja, så tilkendegav jeg allerede ved førstebehandlingen, at hvis Folketinget og Retsudvalget ønskede det, så ville vi jo ikke stå imod, at lovforslaget kunne vedtages i denne her samling.
Det er jo så det, udvalget med et stort flertal har valgt at gøre, fordi der ikke her har været den usikkerhed, som SF's ordfører og Enhedslistens ordfører åbenbart synes der er et eller andet sted.
Men det kunne være rart, hvis hr. Søren Søndergaard kunne anvise, hvor Enhedslisten ser behovet for yderligere at kunne stille spørgsmål, for alle spørgsmål er besvaret, alle de ting, som også SF's ordfører og Enhedslistens ordfører har haft at rejse spørgsmål til, er blevet besvaret, og jeg undrer mig, al den stund at SF's ordfører holdt en meget positiv ordførertale ved førstebehandlingen, og jeg tror endda ikke engang, at Enhedslisten holdt en tale ved førstebehandlingen, hvis jeg nu tænker helt efter, men Enhedslisten har i hvert fald i offentligheden, ikke her i salen, givet udtryk for en meget positiv tilkendegivelse ved lovforslagets fremsættelse.
Jeg ved ikke, om vi kan råde bod på det i dag, men jeg hører da gerne fra Enhedslisten, hvis der er noget, vi kan svare på her i salen.
Sandy Brinck (S), 2000-05-24:
Jamen Socialdemokratiets holdning var, som jeg sagde i mit første indlæg, at vi var meget åbne over for, om vi skulle gøre det ene eller det andet, og formanden for Retsudvalget gav udtryk for akkurat samme holdning.
Så jeg mener ikke, at det har været umuligt for hverken hr. Søren Søndergaard eller fru Anne Baastrup at sige, at de ville have, at det her skulle oversomre.
Den mulighed har været til stede, og den er forpasset nu.
Søren Søndergaard (EL), 2000-05-24:
Nu lød det jo næsten på den socialdemokratiske ordfører, som om udvalget er sådan en selvstændig størrelse.
Det er det jo ikke; Socialdemokratiet har jo trods alt plads i udvalget, og måske kunne den socialdemokratiske ordfører oplyse, hvad Socialdemokratiets holdning var til at tage retspolitikken alvorligt.
Sandy Brinck (S), 2000-05-24:
Flere ordførere har nu været inde på tidspresset, og derfor synes jeg, det er på sin plads at nævne, at netop fordi det her lovforslag blev fremsat sent, har vi i udvalget haft en diskussion om processen, og i den diskussion havde vi en rimelig åben indstilling til, hvorvidt det her skulle oversomre eller ej, men udvalget har valgt at afgive betænkning og gå videre i processen.
Søren Søndergaard (EL), 2000-05-24:
Enhedslisten har som meddelt i betænkningen afvist at deltage ved lovforslagets gennemførelse, ikke fordi vi på alle områder er imod det, men simpelt hen fordi vi mener, at der er tale om en meget betænkelig behandling ud fra et retspolitisk synspunkt.
Lovforslaget blev fremsat den 27. april, der var første behandling den 3. maj, og der blev skrevet betænkning den 18. maj.
I betragtning af, at Retsudvalget på samme tidspunkt stadig havde 17 øvrige lovforslag at færdigbehandle, finder vi, at der er tale om retspolitik på samlebånd, og det har vi ikke lyst til at medvirke til.
I lovforslaget er der tale om et afgørende retspolitisk indgreb, hvor man forlænger forældelsesfrister ud over at gælde fra det tidspunkt, hvor det strafbare menes at være begået.
Vi afviser ikke, at det i de sager, hvor det drejer sig om incest, kan være rigtigt at gøre det, men på den anden side skal vi også overveje, om vi i virkeligheden ikke gør ofrene en bjørnetjeneste ved at åbne op for sager, hvor en stor del vil falde på bevisets stilling, netop fordi den strafbare handling ligger meget langt tilbage.
Det er spørgsmål, som vi gerne ville have drøftet i relativ ro og orden i udvalget; det har ikke været muligt, og vi skal derfor opfordre til, at man trækker lovforslaget tilbage og genfremsætter det i den kommende samling.
I modsat fald vil vi undlade at stemme, fordi vi på den måde kan vise vores protest imod, at man kører et så fundamentalt spørgsmål igennem så hurtigt.
Peter Skaarup (DF), 2000-05-24:
Dansk Folkeparti har stillet et ændringsforslag til dette her lovforslag, og det handler jo om strafferammerne.
Vi er af den opfattelse, at Justitsministeriet og regeringen for lang tid siden kunne have fremsat forslag, når det gælder selve strafferammespørgsmålet.
Med hensyn til spørgsmålet om meddelelseshemmeligheder og de ting, der ligger i dét, er det klart, at det har været en god idé, at Datakriminalitetsudvalget har set på de forhold, og at vi nu har fået en rapport, som så danner grundlag for, at det her forslag er kommet frem til Folketingets bord. Vi må sige generelt, at den del af det er vi tilfredse med.
Vi synes, det er godt, og vi synes også, det er fint, at forslaget efter al sandsynlighed bliver vedtaget i den her folketingssamling.
Men dér, hvor vi har noget kritik, er i forhold til strafferammerne, for vi synes altså, at et niveau for de her strafferammer på 2 år, er et niveau, der er for lavt, for vi ved, at de domme, som vi ser på det her område, bliver justeret efter strafferammerne, og de kommer jo aldrig op på de 2 år.
De kommer langt lavere ned, således at der måske i mange tilfælde kun vil være tale om bødestraffe.
Det er selvfølgelig noget, der er uheldigt set med vores øjne, fordi det er sådan en afskyelig kriminalitet, som foregår via den udbredelse af børneporno, som foregår i dag.
Vi må samtidig sige med hensyn til strafferammeniveauet, at med Internettet er det antal billeder, der bliver udbredt, langt, langt højere, end det var tidligere.
Det kan lade sig gøre måske at distribuere 5.000 eller 10.000 eller 20.000 billeder, hvor det tidligere var ét eller to, man distribuerede.
Så argumenterne er altså til stede for, at Folketinget kan støtte det ændringsforslag, vi har stillet om at forhøje strafferammeniveauet fra 2 år til 6 år.
Anne Baastrup (SF), 2000-05-24:
Det er kun ganske få dage siden, at det her lovforslag kom til første behandling, og derfor har vi i SF's folketingsgruppe besluttet, at vi hverken vil stemme for eller imod lovforslaget.
Vi har dermed tilkendegivet, at det er en meget alvorlig problemstilling, der ligger i lovforslaget, men omvendt finder vi ikke, på grund af det helt urimelige arbejdspres, der i øvrigt har ligget i Folketingets Retsudvalg,
at vi seriøst kunne få gennemarbejdet det her lovforslag med det formål, at SF kunne støtte det.
Søren Søndergaard (EL), 2000-05-24:
Jeg har bare lyst til at gøre to bemærkninger: Den ene bemærkning er til det ønske, der ligger fra Dansk Folkepartis side om at kunne lave en offentlig liste over et bestemt udsnit af folk, der er bosiddende i Danmark, med den ene begrundelse, at de modtager understøttelse eller bistandshjælp.
En sådan liste ønsker Enhedslisten selvfølgelig ikke at medvirke til, og vi håber heller ikke, at nogen andre ønsker at medvirke til at lave en sådan liste.
For det andet vil jeg sige mere generelt til SF, til CD og til dem i Socialdemokratiet, der brugte det argument for at gå ind for disse skærpede regler for modtagelse af dansk indfødsret, som er grundlag for denne her debat, nemlig at det ville betyde, at vi ikke skulle bruge så meget tid i salen på at diskutere tingene, men at tingene nu ville ligge i udvalget, at det har vist sig totalt forkert. Den skærpelse, man lavede af mulighederne for at få dansk indfødsret, har på ingen måde betydet, at vi har flyttet diskussionen fra salen.
Den er der fortsat, og det vil sige, at den argumentation, som SF, CD og også nogle socialdemokrater brugte for at gå ind for at skærpe mulighederne for at få indfødsret, har vist sig fuldstændig forkert.
Det synes jeg er tankevækkende, fordi det er et lærestykke i, hvad der sker, når man tror, at man kan imødekomme et angreb på fundamentale demokratiske rettigheder ved at give efter.
Det kan man ikke.
Angrebene fortsætter bare, de fortsætter med forøget styrke, og det er det, vi har fået demonstreret her i dag.
Arne Melchior (CD), 2000-05-24:
Jeg er jo ikke uenig med formanden, men da der er rettet en bestemt kort bemærkning til mig, må jeg svare hr. Tom Behnke, at det var en ganske overflødig belæring.
Jeg har i intet af det, jeg har sagt, antydet eller forudsat, at det drejede sig om de pågældende menneskers ret til at være her i landet.
Det har jeg ikke drømt om.
Jeg ved godt, det drejer sig om statsborgerskab, så den belæring var fuldstændig overflødig, og det er altså statsborgerskab, jeg under disse mennesker, således at de kan få det pas, som gør, at de ligesom hr. Behnke og jeg kan rejse frit rundt i verden. Så skal jeg på ny konstatere, at hverken hr. Behnke eller hr. Skaarup har kommenteret min erindring om, at vi her i huset har siddet sammen med en person, som har haft et antal års ubetinget fængsel.
Her drejer det sig jo for de herrer Behnke og Skaarup om at være værdige til at have en eller anden ret, og den værdighed syntes de herrer, det var udmærket, at den pågældende daværende kollega havde, men den under de ikke en person, som i affekt har begået en svinestreg, har fået 2 måneders fængsel og udstået sin straf, så vedkommende kan få lov til at bevæge sig lige så frit i verden, som de herrer selv.
Jeg synes ikke bare, det er småligt, det er totalt urimeligt, at man på den måde behandler den person, man godt kan lide, anderledes end den person, man af en eller anden mærkelig grund ikke kan lide.
Peter Skaarup (DF), 2000-05-24:
Nu fik hr. Arne Melchior lejlighed til at svare på, hvorfor Folketinget ikke kan få de her mere fyldestgørende oplysninger, som Dansk Folkeparti gerne vil have.
Svaret var, at der er tale om personfølsomme oplysninger, og derfor er det et spørgsmål, om de oplysninger skal gives til Folketinget.
Så må jeg spørge: Er det mere personfølsomme oplysninger, end når vi taler om en person, der ikke kan klare sig selv, der altså lever af kontanthjælp, bistandshjælp eller hvad det er? Er det mere personfølsomt end at oplyse, om en person har begået kriminalitet?
Nej, det er det vist ikke, og derfor er det et dårligt argument at bruge, at der er tale om personfølsomme oplysninger, for Folketinget har i årevis fået disse såkaldt personfølsomme oplysninger uden problemer og uden kritik fra nogen.
Jeg tror, jeg hellere må stoppe.
Den lyser rødt.