Bodil Kornbek (KD), 2004-05-28:
Der er jo sagt rigtig meget godt fra de øvrige ordførere på det her område, alt fra diskrimination i forhold til grundloven, at det er imod den europæiske menneskerettighedskonvention, at det er mod lov om etnisk ligebehandling osv. osv. Jeg sad egentlig og tænkte på, om det nu var helt klart, hvad ærindet egentlig er med det her forslag.
Hvis nu det handlede om, at Dansk Folkeparti konsekvent ønskede at sikre, at offentligt ansatte på arbejdspladsen ikke skal bære religiøse beklædningsformer, fordi de simpelt hen mente, at det at få en neutral betjening var meget vigtigt for borgerne, så kunne man i det mindste have diskuteret, hvad er egentlig neutral betjening; er det i det hele taget muligt at komme ind i et rum med en neutral betjening, og er det ønskeligt?
Men det er jo ikke det, der ligesom er på dagsordenen.
For så havde forslaget jo helt klart sagt, at al form for religiøs hovedbeklædning simpelt hen skulle forbydes.
For Kristendemokraterne er det helt eminent at få lov til at kæmpe for religionsfriheden.
Og dermed også retten til at manifestere sin religion, udtrykt ved et kors, et tørklæde, en kalot, hvad det nu end måtte være.
At have respekt for forskelligheden og dermed også for, at vi udtrykker os forskelligt.
For i Kristendemokraterne arbejder vi rent faktisk for et inkluderende samfund.
Vi er ikke ude på at ekskludere nogen på grund af deres etnicitet, deres tro eller noget som helst.
Derfor accepterer vi også forskelligheden.
For det at kunne være i et inkluderende samfund er jo også med til at give udtryk for, at vi vil en integration; at vi dermed ikke lukker af for nogen på forhånd.
Forslaget henviser også til det forslag, der er kommet i Frankrig, hvor man jo indførte forbud mod at bære de her religiøse tegn på offentlige steder, og jeg tror, at det er i år, at det er blevet vedtaget.
Men man oplever særdeles mange fortolkningsvanskeligheder med det, for det er svært at administrere i praksis, og det skaber så nye konflikter.
Jeg hørte et eller andet sted - jeg ved ikke engang, om det er rigtigt - at nu begyndte man også at diskutere skæg.
Jamen hvor i alverden er vi henne, at staten skal forholde sig til det?
Men forslaget i Frankrig har altså også en helt anden konsekvens, nemlig at mange forældre fjerner deres børn fra offentlige skoler og melder dem ind i privatskoler, hvor forbuddet nemlig ikke gælder.
Dermed kan et forbud jo med det, vi nu kan se i Frankrig, være med til at ødelægge en folkeskole i Danmark, som vi mener er præcis det centrale mødested, der bør være for alle samfundslag og kulturer, en skole, som netop arbejder med et inkluderende samfund.
Hvordan vi nu skal gå klædt, om der er nogle problemer på de enkelte skoler, det kan man godt løse der.
Hvis nu forslaget så måske var et udtryk for, at man egentlig ønskede at diskutere undertrykkelse af kvinder, jamen så lad os tage den diskussion.
Al undertrykkelse er fuldstændig uacceptabel. Om det kommer til udtryk på den ene eller den anden måde er ligegyldigt.
Så lad os tage den diskussion.
Ja, men så lad os tage den del og finde ud af, hvordan vi kan komme undertrykkelse til livs.
Det vil vi da gerne i hvert fald diskutere og kæmpe mod og herved ikke acceptere undertrykkelse under nogen form.
Men det er jo ikke hensigten med forslaget.
Nej, der er egentlig - er jeg kommet frem til - et klart budskab med dette forslag.
Det er, at kun de mennesker, som er lidt ligesom os, dem, vi kan forholde os til, dem, der spiser stegt flæsk og persillesovs, er velkommen.
Men det er bare ikke Kristendemokraternes udgangspunkt. Den kulturelle mangfoldighed skal ikke ses som et problem.
Der kan være nogle udfordringer, men hvor har vi dog godt af nogle gange at få taget vores fordomme op og blive udfordret og få lov til at tænke anderledes og se verden på en ny og på en anden måde og fra nogle andre vinkler.
Den kulturelle mangfoldighed er jo med til at skabe udvikling.
Og hvorfor i det hele taget bringe det her på bane og skabe et problem, som reelt ikke er der, en sag, som indtil videre sagtens har kunnet blive løst lokalt, der hvor man nu engang bor?
Dansk Folkeparti mener, at især de almindelige mennesker bliver stødt af, at man nu har et stigende problem med tørklæder.
Ja, hvis man endelig skulle blive stødt af noget som helst, er det da dette forslag fra Dansk Folkeparti.
Vi kan naturligvis ikke stemme for.
Vi mener, at det er et udtryk for et menneskesyn, som er med til at skabe et ekskluderende samfund, og det vil vi ikke være med til.