runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2002-02-28:
Hr. Lars Barfoed må have mig meget undskyldt, at jeg citerede forkert.
Det erkender jeg.
Så vidt jeg husker, har hr. Lars Barfoed sagt i tv, at hvis man piller ved overenskomsten og laver et indgreb, forrykker det balancen, og det er meget farligt, fordi det rokker ved kompleksiteten.
Nu har jeg den naive tro, at der måske er tale om, at man ser ens på et indgreb i overenskomsterne, uanset hvilken side man forrykker kompleksiteten til.
Så vil jeg i øvrigt gerne lige kritisere de to foregående talere, for jeg hørte udtrykkelig Det Konservative Folkepartis ordfører sige to gange, at der her er tale om, at man vil lave en lov, som løser problemet for de sidste fire procent.
Derfor er mit spørgsmål til hr. Lars Barfoed: Skal det forstås sådan, at hvis det nu viser sig, at lovforslaget rammer hele arbejdsmarkedet, vil Det Konservative Folkeparti gerne være med til at lave en ændring undervejs, som sikrer, at alle de steder, hvor man har indført deltidsaftale i overenskomsterne, bliver friholdt for indgrebet, og at det alene er de sidste fire procent, det handler om?
Carsten Hansen (S), 2002-02-28:
Det er egentlig underligt at høre en konservativ repræsentant gå varmt ind for et indgreb i overenskomsten.
Jeg troede, at vi her havde en fælles samarbejdsflade og en fælles interesse mellem det, man kunne kalde A- og B-siden, både i Folketinget og på arbejdsmarkedet.
Når hr. Lars Barfoed siger, at det her jo ikke er nogen revolution, så tror jeg nok, at man opfatter det anderledes ude hos de parter, hr. Lars Barfoed havde sin daglige gang blandt indtil for ganske nylig.
Det er jo underligt, at man siger: Hold fingrene væk!
Men De Konservative går med til det alligevel.
Derfor er jeg nødt til at spørge hr. Lars Barfoed: Bekymrer det ikke De Konservative, at selv arbejdsgiverne tager så massiv afstand fra det her deltidsindgreb, der jo berører et helt centralt emne i overenskomsterne, nemlig arbejdstiden?
Bekymrer det ikke De Konservative, at selv arbejdsgiverne siger, at vi nu sætter roen over styr?
Uno Larsson (DF), 2002-03-01:
Vi er enige i nødvendigheden af en gennemgribende sanering af overflødige offentlige råd og nævn.
Inddelingsnævnet - det var måske godt til vores revy; der er da noget at snakke om her: Siden inddelingslovens vedtagelse i 1972 har Inddelingsnævnet alene behandlet otte sager, senest i 1992 og år 2000.
I de to seneste sager anbefalede Inddelingsnævnet grænseændringer, som de involverede kommunalbestyrelser var enige i.
vil fortsat blive inddraget derved, at et forslag om ændring af den kommunale og amtskommunale inddeling som hidtil skal forelægges for de pågældende kommunalbestyrelser og amtsråd til udtalelse, jf. lovforslagets § 1, nr. 12 og 13. Der ændres endvidere ikke ved, at mere indgribende ændringer i den kommunale og amtskommunale inddeling, herunder kommunesammenlægninger, skal ske med tilslutning fra Folketinget.
Nedlæggelsen af Partistøttenævnet vil jeg ikke sige ret meget om.
Erfaringerne viser, at amtsrådenes og kommunalbestyrelsernes afgørelser om partistøtte kun i sjældne tilfælde påklages til Partistøttenævnet.
Siden oprettelsen i 1987 har nævnet således truffet afgørelser i ni sager, heraf to i år 2000.
Nævnets sager behandles fremover i Indenrigsministeriet.
Redningsrådet: Dansk Folkeparti finder det hensigtsmæssigt og forsvarligt, at Redningsrådet nedlægges. Opgavevaretagelse på området, herunder overvågelse af dimensioneringsreglerne, kan fungere tilfredsstillende uden gennemførelse af Redningsrådets prøvealarmeringer.
Men vi er ikke bange for, at det kommer ud til høring - det er vi absolut ikke.
Med lovforslaget tilsigtes en tiltrængt modernisering af Værnepligtsnævnets sammensætning.
Dansk Folkeparti finder en mere tidssvarende og forenklet sammensætning af Værnepligtsnævnet hensigtsmæssig, og ligeledes vil Dansk Folkeparti medvirke aktivt til lovens hurtige gennemførelse.
Men som sagt er vi ikke bange for, at det kommer i høring.
Thomas Adelskov (S), 2002-03-01:
Jeg skal spørge hr. Uno Larsson vedrørende Værnepligtsnævnet, om ikke også Dansk Folkeparti er enig i, at det er en uhensigtsmæssig situation, at det er embedsmænd - i det her tilfælde embedsmænd udpeget af ministeren - der sidder og foretager skøn, som har betydning for ganske almindelige mennesker. Der kunne være tale om to forholdsvis unge mennesker, der har lavet deres egen it-virksomhed.
Den ene bliver så indkaldt, og man står i en situation, hvor virksomheden må lukke, såfremt denne unge mand skal ind og aftjene sin værnepligt.
Der sætter man med forslaget her embedsmænd til at træffe afgørelserne, hvor det tidligere har været politikere, altså nogle med et politisk ansvar, som faktisk har siddet og truffet den afgørelse.
Nu vil man altså have embedsmænd til at foretage det skøn.
Det synes jeg er uhensigtsmæssigt, og jeg mener egentlig, at vi som politikere til enhver tid bør stå på, at det er os, som må træffe de afgørelser, og vi bør ikke lægge det i hænderne på embedsmænd, der jo er under om ikke fuld så i hvert fald en vis kontrol af deres minister eller umiddelbare myndighed.
Uno Larsson (DF), 2002-03-01:
Allerførst: Hvis der er et flertal for, at man gerne vil have en høring om det her, så er det flertal her, og så går
Dansk Folkeparti med i det, det er klart.
Vi er ikke bange for at snakke med folk, det er vi ikke.
Om det er embedsfolk eller politikere, der sidder i Værnepligtsnævnet, kan jeg ikke se
gør den store forskel
, og hvis folk har et job, og de skal ud og være længere på det job, er jeg heller ikke i tvivl om, at de får lov til at beholde det job og få udsættelse. Jeg har selv siddet med de her nævn utrolig meget, og alle får udsættelse, hvis de har en eller anden ting, de skal have lavet færdig.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2002-03-01:
Det Konservative Folkeparti kan støtte dette forslag, som jo er et led i en længere række af forslag fra regeringens side, og som går ud på at barbere nogle overflødige råd og nævn væk.
Sådan skal man ud med hæksaksen en gang imellem, for at der ikke skal ske alt for mange knopskydninger, hvor man bevarer noget, som i realiteten ikke har nogen arbejdsopgaver.
De fire organer, vi taler om her, er: Inddelingsnævnet, hvor der praktisk talt aldrig har været sager, det er i hvert fald meget, meget få. Noget tilsvarende kan man sige om Partistøttenævnet.
Redningsrådet er naturligvis en lidt anden sag.
Redningsrådet har en funktion, sørger for, at der bliver foretaget prøvealarmeringer i forbindelse med f.eks. de kommunale brandvæsener, og det siger sig selv, at den opgave jo så skal løses i andet regi.
Jeg har forstået på ministeren, at det er man parat til at få løst i andet regi og på fuldt forsvarlig vis. Hvad angår Værnepligtsnævnet, er det jo også her kun et meget begrænset antal sager, der kommer til afgørelse, så vi har ingen indvendinger imod, at man ændrer sammensætningen og giver dette organ færre medlemmer, end der er i dag. Så alt taler for, at vi skal gennemføre
dette lovforslag.
Kristen Touborg (SF), 2002-03-01:
Jeg vil gerne spørge hr. Uno Larsson
Gudrun Laub (V), 2002-03-01:
Venstre lytter altid til græsrødderne.
Det er der intet nyt i, og det ved fru Line Barfod også udmærket.
Der er her tale om opgaver, der bliver flyttet og varetaget af andre, og så er der altså noget, som er indlysende overflødigt, hvor det er omsvøb, og det bliver så nedlagt.
Jeg mener, at det er fuldstændig urimeligt og ude af proportioner at begynde at trække Farum ind i det her.
Naturligvis er der ikke nogen nydannelse i det, men Venstre har jo generelt nær kontakt til græsrødderne og ved normalt, hvad der foregår.
Jeg synes, sådan en situation som ni sager på 30 år taler lidt for sig selv, og for de andre er det jo ikke sådan, at opgaven forsvinder, den bliver flyttet over til andre områder, hvor kompetencen kan udøves og opgaven kan varetages mindst lige så godt med mindre administration.
Det er forskellige situationer, og specielt for Redningsrådet er det jo sådan, at opgaverne fortsætter og varetages af ministeren, der spørger de samme fagpersoner og faggrupper, så jeg mener ikke, at der er noget, der går tabt ved denne nedlæggelse af Redningsrådet.
Det er forskellige opgaver, ja.
Værnepligtsnævnet forsætter, det bliver bare reduceret, så der er et mindre antal medlemmer.
Line Barfod (EL), 2002-03-01:
Nu vedrører dette lovforslag jo flere forskellige råd og nævn, der skal nedlægges, og som man har blandet sammen i ét forslag, selv om de har med vidt forskellige områder at gøre og der også er vidt forskellige begrundelser for at nedlægge rådene, så jeg forstår ikke helt, hvorfor det, at ét af de her råd kun har haft ni sager, skal have betydning for samtlige råd og nævn, herunder Redningsrådet, hvor der jo ikke er anført noget om, at der ikke er behov for, at arbejdet fortsat udføres.
Jeg vil da gerne høre, hvad det er for nogle svar, Venstre har indhentet fra redningsfolk rundtomkring i landet, og om vi andre kan blive bekendt med, hvorfor redningsfolk rundtomkring i landet åbenbart mener, at det er i orden at nedlægge Redningsrådet, så man ikke længere har kontrolmuligheden f.eks. i forhold til Falck og brandvæsenets udrykning.
Jeg kunne forstå på Venstres ordfører, at Venstre havde gennemført en slags privat høring, hvor Venstre havde spurgt nogle, som man mente havde forstand på området.
Nu har der været talt en del i flere år om at forbedre lovkvaliteten og lovarbejdet i Folketinget
, så jeg vil da gerne høre, om det er en ny stil fra Venstre, at Venstre gennemfører sin egen høring vedrørende lovforslag i stedet for at sikre en bred høring, så også Folketingets øvrige partier og offentligheden uden for Folketinget kan få indblik i høringssvarene og få mulighed for at komme med relevante indsigelser på baggrund af de høringssvar, der måtte komme fra de organisationer og personer, der har forstand på området.
Kristen Touborg (SF), 2002-03-01:
Det er jo så sådan en vi alene vide-holdning, Venstre indtager her.
Men jeg må alligevel undre mig lidt over det, for jeg kan jo se, at andre lovforslag er sendt til høring.
Jeg kan se, at de to, vi skulle have haft på i dag, L 90 og L 91, har været til høring.
Hvorfor er det så lige, at man ikke her vil have et høringssvar?
Er det, fordi man er lidt bange for eksperterne?
Her er der godt nok ikke tale om teoretiske eksperter, her er der godt nok tale om folk, der har fingeren i jorden, her er der tale om nogle, der ved noget om de her ting.
Men er det i virkeligheden, fordi man er bange for, at eksperterne skal komme med nogle udsagn, som indebærer, at Venstre så ikke kan følge deres ideologiske linje med at få nedlagt alle mulige råd og nævn udelukkende af hensyn til en overordnet ideologi?
Det er jo da interessant, at Venstre mener, at et høringssvar vil være overflødigt.
Er det Venstres nye demokratiopfattelse, at det sådan set er helt ligegyldigt, hvad der bliver svaret udeomkringfra, for man vil alligevel ikke tage sig af det, man har jo alligevel et flertal, der bare kan køre igennem?
Jeg troede faktisk, at Venstre mente det der med nærdemokratiet alvorligt, men jeg kan forstå, at det gør man åbenbart ikke.
Line Barfod (EL), 2002-03-01:
Jeg vil gerne spørge De Konservatives ordfører, hvorfor det haster så meget at få nedlagt Redningsrådet, at man ikke kan afvente det analysearbejde, der er i gang på beredskabsområdet, og at man ikke engang kan gennemføre en høring af de berørte organisationer, herunder også de lokale beredskabsfolk, der kunne have en mening om, hvorvidt det er fornuftigt at nedlægge Redningsrådet eller ej.
Gudrun Laub (V), 2002-03-01:
Venstre mener næsten at kunne forudse, hvad et eventuelt svar ville være, og skønner høringen overflødig.
Vi mener, det skal gennemføres, sådan som det er foreslået.
Line Barfod (EL), 2002-03-01:
Jeg vil gerne høre, hvad det er, Venstre er bange for ved at sende forslaget i høring.
Nu kunne vi ikke få noget svar på, hvilke høringssvar
Venstre har fået ud af sin egen private høring, men hvorfor vil Venstre ikke have forslaget i offentlig høring?
Man skulle ellers tro, at man belært af Farumsagen havde set, at det ikke nytter, at man ikke har en stor offentlig debat og kritik, og at man tror, at man, fordi man sidder på et stort flertal, kan gennemføre det, man har lyst til.
Det kunne være, at Venstre havde behov for lidt selvransagelse også i forhold til, hvordan lovgivningen bliver til, og at det kunne tænkes, at man også kunne få gode råd og ideer fra andre end dem, man er enig med.
Er det Venstres nye holdning, at man ikke skal lytte til kritik, at man ikke skal høre på indvendinger fra relevante organisationer på området?
Kristen Touborg (SF), 2002-03-01:
Så vidt jeg husker, plejer det faktisk at være konservativ politik, at man godt vil ud og høre, hvad berørte parter mener om forskellige lovforslag, og derfor er mit spørgsmål til hr. Knud Erik Kirkegaard: Er det konservativ politik, at man ikke tør gå ud og lave en høring om det her lovforslag, specifikt omkring Redningsrådet?
Line Barfod (EL), 2002-03-01:
Jeg vil gerne spørge den konservative ordfører, om ordførerens bemærkninger betyder, at De Konservative vil være positive over for eventuelt at dele forslaget op, så man behandler de enkelte nævn/udvalg hver for sig, og således at man særskilt kan behandle Redningsrådet og herunder se på, om ikke man skal afvente det analysearbejde af det samlede beredskab, der er i gang, før man går ind og træffer en afgørelse på ét punkt af beredskabet.
Kristen Touborg (SF), 2002-03-01:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, hvad årsagen er til, at man ikke har sendt det her forslag i høring.
Det er jeg ret forundret over.
Jeg troede, at det var Venstres grundlæggende politik, at man godt ville vide noget om, hvad folk, der har med tingene at gøre, har at sige om sådanne forhold.
Så spørgsmålet er: Hvorfor undlader man høringen her?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-03-01:
Jeg skal ikke forlænge debatten yderligere.
Jeg er besjælet af ideen om, at vi skal have orden i vores arbejde, af ideen om, at der skal være åbenhed i demokratiet, at det skal være transparent, og at alle skal kunne følge med.
Men jeg må altså sige, at når man kobler et forslag og en problemstilling, der handler om, hvorvidt vi har sendt det ud til høring, om Inddelingsnævnet skal nedlægges, med sådan et angreb, der går på enevælde og magt, der korrumperer og sådan noget, så synes jeg, at det er lidt ude af proportioner.
Det var baggrunden for, at jeg med stilfærdige og venlige bemærkninger, som jeg altid udtrykker mig i, sagde, hvad jeg sagde i mit tidligere indlæg.
Og i det omfang det kræver, at andre eksterne parter høres, bidrager jeg selvfølgelig også til det.
Det siger sig selv, og det sagde jeg i øvrigt også i mit tidligere indlæg.
Så jeg ser fortsat frem til et konstruktivt arbejde, hvor jeg har fornemmelsen af, at der er mere, der samler, end der deler.
Marianne Jelved (RV), 2002-03-01:
Jeg vil koncentrere mig om ministerens bemærkninger til de faldne bemærkninger om Værnepligtsnævnet.
Jeg er principielt enig i, og Det Radikale Venstres folketingsgruppe er enig i, at man skal være meget varsom med, hvor man placerer folketingsmedlemmer i diverse organer, men det er heller ikke folketingsmedlemmer, der er tale om her.
Der er tale om, at Folketinget udpeger nogle medlemmer.
Nu er det ikke mere end lige godt 3 år siden, at Folketinget vedtog den nuværende lovgivning om Værnepligtsnævnet, og der udvidede man antallet af lægfolk - hvis jeg må bruge det udtryk - indstillet af Folketinget fra fire til fem, og man fjernede den opgave, der havde at gøre med udsættelse af værnepligt, og det blev et rent klagenævn med en landsdommer som formand.
Værnepligtige har ikke de samme muligheder for at bruge de almindelige systemer.
De er under de militære myndigheder på godt og ondt, og derfor er der selvfølgelig en baggrund for, at vi gerne lige vil drøfte, hvordan vi sammensætter et klagenævn for værnepligtige.
Vi er ikke fastlåste.
Jeg er helt åben, det har jeg sagt.
Jeg synes bare, vi skal have rimelighed i tingene.
Line Barfod (EL), 2002-03-01:
Jeg vil også gerne opfordre ministeren til at kigge lidt nærmere på, hvad lovkvalitet og demokrati betyder.
Ministeren talte om, at når vi nu diskuterer et lovforslag åbent i Folketinget, er det udtryk for demokrati.
Det er selvfølgelig fuldstændig korrekt, men demokrati er mere, end at et forslag bliver diskuteret i Folketingssalen.
Hvis vi skal sikre, at der også er opbakning i befolkningen, og at de lovforslag, vi gennemfører som love, kommer til at virke rimeligt fornuftige, er det meget vigtigt, at vi inddrager dem, der har forstand på sagerne, og som arbejder med dem i det daglige.
Det gælder både i forhold til de råd og nævn, vi behandler her, og i forhold til de mange andre lovforslag, der bliver fremsat herinde, hvor der for tiden desværre har udviklet sig en praksis om, at der nogle gange ikke foreligger høringssvar, når vi førstebehandler lovforslagene.
Så jeg håber meget, at ministeren vil sætte sig lidt mere ind i lovkvalitetsbegrebet og begynde at efterleve det, også set i forhold til erfaringerne fra Farum: at det ikke er nok, at man har et punkt på en dagsorden, men at man rent faktisk også skal lytte til den kritik, der kommer udefra, og åbne mulighed for, at der kan komme en kritik.
Så lige i forhold til Redningsrådet: Jeg har svært ved at se, at hvis man laver en analyse af et område om, hvordan det skal indrettes, at kontrolfunktionerne på området så ikke hænger sammen med den analyse.
Hvis ministeren og ministeriet slet ikke mente, at de to ting havde noget med hinanden at gøre, havde man vel heller ikke nævnt analysen i bemærkningerne til lovforslaget.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2002-03-01:
Til fru Line Barfod vil jeg sige, at vi naturligvis under udvalgsbehandlingen nøje skal vurdere det, ministeren stiller i udsigt i forhold til Redningsrådet
, og i den anledning kan vi naturligvis tage stilling til de spørgsmål, som fru Line Barfod rejser. Til hr. Kristen Touborg kan jeg sige, at naturligvis skal man normalt have lovforslag til høring.
Her er der nu tale om et forslag, der i den grad har mangel på kompleksitet, og jeg går ud fra, at det har været en del af bevæggrunden for, at regeringen ikke har foranstaltet en høring.
Vi er i hvert fald ikke bange for en høring, men jeg vil da godt i anledning af den debat, der har været om den manglende høring af dette forslag, gøre opmærksom på, at det, at man ikke har haft en officiel høring, jo ikke er ensbetydende med, at interesserede parter ikke har mulighed for at komme til orde.
Der er jo i forbindelse med udvalgsbehandlingen altid mulighed for, at organisationer og enkeltpersoner kan komme frem med deres synspunkter omkring dette her, og vi vil naturligvis i Det Konservative Folkeparti forholde os til det, hvis der skulle komme sådanne synspunkter frem under udvalgsbehandlingen.
Kristen Touborg (SF), 2002-03-01:
Ministeren gjorde sig lidt til gavn af debatten her og spurgte: Tager jeg fuldstændig fejl, når jeg mener, at det er at gå meget langt ned i de detaljer der?
Ja, jeg mener, at ministeren tager fuldstændig fejl.
For mig er det i hvert fald ikke et spørgsmål om detaljer, om vi snakker om fem eller 11 medlemmer i et nævn.
Det, det drejer sig om for mig, når vi snakker om høring, er, om man har den demokratiopfattelse, at det er godt at få lovene lagt ud til kommentarer hos det almindelige folk, før vi sidder her som eksperter og træffer afgørelser.
Det er efter min bedste overbevisning et spørgsmål om lovkvalitet.
Jeg vil da godt minde om, at en af de fremmeste mænd, der er i den her forsamling, som er gået ind i det med bedre lovkvalitet, faktisk er ministerens partifælle: formanden for Folketinget.
Så jeg er lidt uforstående over for, at det her skulle ende op i, at vi bare vil have detaljerne.
For os er det med høringen altså et spørgsmål om, at vi får en forbedret lovkvalitet.
Så skal jeg lige til sidst sige, at jeg er enig med ministeren i, at man må vurdere, hvornår der kan være folkevalgte i et nævn og råd, men min grundlæggende opfattelse er, at udgangspunktet skal være, at man har de folkevalgte, men der er helt klart områder, hvor man ikke kan have folkevalgte i sådanne klagenævn.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-03-01:
Inddelingsnævnet har jo behandlet relativt få sager, otte siden 1972, og vi mener i Kristeligt Folkeparti ikke, at sagkundskaben går tabt ved nedlæggelsen af dette råd
, idet såvel de berørte kommunalbestyrelser som Folketingets Kommunaludvalg skal høres i sager om ændrede grænsedragninger. For det andet indebærer lovforslaget, at Partistøttenævnet nedlægges.
De har altså heller ikke haft alverden at se til, så i Kristeligt Folkeparti finder vi intet i vejen for, at indenrigs- og sundhedsministeren overtager funktionen som klageinstans.
For det tredje indeholder lovforslaget også, at Redningsrådet nedlægges.
Regeringen mener, at opgavevaretagelsen vedrørende beredskaberne og prøvealarmeringerne lige så godt kan foretages uden et redningsråd, hvilket vi sådan set kan være positive over for, men da der i øjeblikket er et analysearbejde i gang vedrørende redningsberedskabet, ville det vel være naturligt at afvente konklusionen på dette arbejde, inden man beslutter, om Redningsrådet skal nedlægges eller ej. I lovforslaget foreslås også en ændring i sammensætningen af Værnepligtsnævnet.
Det kan være gavnligt, at medlemstallet reduceres fra 11 til 5, og vi kan også finde det positivt, at værnepligtstalsmandsorganer repræsenteres med 2 medlemmer i stedet for kun 1 medlem.
Alt i alt er vi positive over for lovforslaget.
Line Barfod (EL), 2002-03-01:
Dette forslag er ligesom det, vi behandlede tidligere i formiddag, hvor det var sundhedsordførerne, der var til stede, et led i regeringens nedlæggelse af overflødige råd, nævn, udvalg og centre.
Enhedslisten har gennemført en grundig analyse af regeringens projekt og kan konstatere, at disse råd, nævn, udvalg og centre kan opdeles i tre hovedkategorier.
Der er for det første dem, der næsten aldrig mødes, ikke har nogen funktion, men på den anden side ikke koster noget eller kræver nogen anvendelse af ressourcer, og dem, hvor embedsmændene udfører arbejdet, som de fortsætter med at udføre i andet regi.
For det andet er der hurtigere arbejdende udvalg m.v., som under alle omstændigheder bliver færdige med deres arbejde i løbet af 2002.
For det tredje er der udvalg og råd, hvor der sidder repræsentanter for interesseorganisationer og uafhængige eksperter.
I forhold til de to første kategorier er der stort set ikke nogen problemer i at nedlægge dem og jo slet ikke dem, der under alle omstændigheder skulle nedlægges, fordi de er færdige med arbejdet.
Til gengæld er der heller ikke tale om nogen stor reform, hvor staten sparer mange ressourcer.
I forhold til den tredje kategori, nemlig de udvalg og råd, hvor der sidder repræsentanter for interesseorganisationer og uafhængige eksperter, er der derimod tale om en massiv magtkoncentration fra regeringens side, og den er vi helt klar imod.
De råd og nævn, som dette forslag omhandler, tilhører forskellige af disse kategorier.
Vi synes, at det er dybt problematisk, at forslaget ikke har været sendt i høring, så vi havde mulighed for at høre de berørte organisationer
, og vi håber meget, at ministeren nu vil sørge for, at der kommer en høringsrunde.
I forhold til forslaget om nedlæggelse af Inddelingsnævnet finder Enhedslisten, ligesom flere andre ordførere har været inde på, at det ser fornuftigt ud at nedlægge det, men vi ville gerne høre, hvad Kommunernes Landsforening og Amtsrådsforeningen holdning er til ændringen på området.
I forhold til Partistøttenævnet ville vi også gerne høre, hvad de berørte organisationer mener om nedlæggelsen.
Og det behøver altså ikke at betyde, at man skal behandle dem i et samlet forslag.
Det ville være mere fornuftigt og demokratisk at tage dem hver for sig.