runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Fischer (RV), 2005-11-25:
Det handler jo om, kan man sige: Hvad er formålet med den her øvelse og med Landsbyggefondens midler?
For os at se er det helt overskyggende formål at bekæmpe ghettodannelsen rundtomkring i landet, hjælpe med at skabe en god, attraktiv almen boligsektor; det er sådan set hovedformålet.
M022S14321560ALFV.FM Page 1495 Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM
Det bringer mig måske lidt til at spørge: Er det også hovedformålet for Socialdemokraterne?
For det kan godt se ud som om, at når man laver meget brede huslejenedsættelser og navnlig i de dyreste lejeboliger, virker det jo ikke særlig fokuseret.
Så er det jo ikke, fordi det nødvendigvis er en indsats, der slår igennem i de områder, der har allermest brug for det, og på den måde spilder man penge på områder, der måske ikke nødvendigvis lige stod først i rækken.
Kan den socialdemokratiske ordfører i det mindste ikke, jeg forventer ikke ligefrem være enig, men i hvert fald se problemstillingen i, at når man prioriterer huslejenedsættelser generelt over en bred kam, så glipper målretningen af midlerne sådan set mod de områder, der har mest brug for det?
Hans Andersen (V), 2005-11-25:
Det er jo ikke således, at vi ikke skal gøre en aktiv indsats for de førtidspensionister, der nu bliver løftet op på den mellemste førtidspension.
Det Radikale Venstre har selv været med til i satspuljeforhandlingerne at afsætte midler til at hjælpe disse mennesker til at være mere aktive, både med en supplerende arbejdsindkomst og også i det generelle samfund.
Det vil jeg gerne støtte.
Men vi gør altså det, at vi løfter dem på de laveste indkomster, og det synes jeg er tilfredsstillende.
Charlotte Fischer (RV), 2005-11-25:
Der kan man jo godt spørge sig selv: Når man stiller det forslag, er det så som led i en ghettobekæmpelse?
For forskellen på Socialdemokraternes forslag og det, der er kommet ind i den her pakke, er jo, at der nu med det her lovforslag bliver mulighed for målrettede huslejenedsættelser som led i en ghettobekæmpelse, men med Socialdemokraternes forslag kan man jo sige, at de dyreste lejeboliger vel ikke nødvendigvis ligger i de områder, som har hårdest brug for hjælp, eller hvordan?
Det ville jeg godt høre ordførerens kommentar til.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-11-25:
Igen: Det er jo sådan, at når man spørger, har man alle muligheder for at sætte rammerne for, hvordan man gerne vil have svaret.
Men så er det bare sådan, at omvendt er det jo mig, som svarer, som har mulighed for at sætte rammerne for, hvordan jeg svarer på spørgsmålet.
Og jeg mener simpelt hen, at rammerne for det spørgsmål, hr. Poul Erik Christensen stiller, er forkerte.
Denne regering har ikke øget uligheden, denne regering har ikke sørget for, at det er blevet dårligere at bo i Danmark.
Tværtimod har man på mange områder forslag – vi så det i forbindelse med den lovbehandling, vi havde lige før det her forslag – som forbedrer vilkårene for nogle af de svageste i samfundet, og derfor synes jeg egentlig, det er lidt beskæmmende, at man kun kan se forslagene isoleret set og så skælde ud over det.
Vi ser tingene samlet.
Det er klart, at vi giver nogle steder, og andre steder laver vi noget som det her, som kommer til at medføre et tab for nogle familier, nemlig dem, hvor børnene over 18 år ikke vil bidrage til forsørgelsen.
Så det har vi ikke løbet fra på nogen måder, det har vi sagt åbent og klart.
Så vi synes faktisk, at det her er meget rimeligt, men det er måske en forskel i menneskesyn.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-11-25:
Jeg kan godt forstå, at Venstres ordfører ikke ønsker at diskutere, hvad ulighed er; det er der jo blevet lagt låg på i det parti.
Men alligevel synes jeg ikke, man kan putte sådan et lovforslag ind under harmonisering.
De mennesker, som kommer til at miste penge, er jo ligeglade med den harmonisering, som Venstre vil have.
Det, Venstre gør, er, at man tager små skridt hele tiden hen imod en forringelse af de svages vilkår.
Derfor: Er det lighed, eller er det et udtryk for, at vi får større ulighed i samfundet?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-11-25:
Vi har ikke på noget tidspunkt sagt, at det her ikke kommer til at betyde et tab.
Jeg tror, jeg efterhånden har sagt måske 200 gange fra denne talerstol i løbet af dagen, at der ikke kommer til at ske et samlet tab for de familier, som oplever det her.
Det synes vi faktisk er meget rimeligt.
Med hensyn til den anden diskussion i forhold til skattestoppet vil jeg sige, at jeg slet ikke kan blive overrasket over, at vi er uenige, men den diskussion synes jeg egentlig skal tages på et andet tidspunkt og ikke sammen med diskussionen om det her, for det her handler om noget helt andet.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-11-25:
Tilsyneladende har Venstres ordfører svært ved at forstå, hvad det vil sige at skabe ulighed.
Hvis nu Venstres ordfører laver et simpelt regnestykke, hvor vi på den ene side har lejeboligen og på den anden har ejerboligen, så har Venstres ordfører ret i, at skattestoppet jo betyder, hvis vi ser bort fra, at boliger kan have forskellig størrelse, at så koster vand, varme, lys og andet det samme.
Men når Venstre så via skattestoppet tilfører ejerboligen milliarder og samtidig beskærer lejeboligen med 150 mio. kr., hvordan kan Venstres ordfører så mene, at der ikke sker en ulighed i samfundet?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-11-25:
Jeg vil sige det sådan, at det, man hele tiden glemmer fra spørgernes side, er jo, at i det øjeblik man fylder 18, kan en alternativ indtægt komme ind i billedet og opveje det tab, man måtte lide.
Så mener man, det er et problem, hvis det står så skidt til, at børnene skal blive boende hjemme, for at man kan få tingene til at hænge sammen.
Det er jo de færreste, der bliver boende hjemme, når de kommer op over 19-20-års-alderen.
Lissa Mathiasen (S), 2005-11-25:
Det var godt at få det frem, for det er hele tiden fremgået, som om det kun var 500 kr., men det dækker altså over gennemsnittet.
For en familie, der har en indkomst, der udløser en støtte på omkring 1.000 kr. om måneden, som nu bare bliver fjernet, kommer det til at betyde, at dens eksistensgrundlag bliver reduceret med noget, der ligner en femtedel.
Det vil sige, at en familie pludselig mister en femtedel af sin månedlige indkomst til at leve for, og mon ikke det kommer til at betyde, at man i nogle af de familier er nødt til at sige: Vi ville godt have hjulpet dig med en uddannelse – det ved vi at mange gerne vil – ved at give dig lov til at blive boende hjemme.
Du kunne få maden, men vi kunne ikke hjælpe dig med penge.
Men det er der ikke råd til nu.
Er fru Inge-Lene Ebdrup ikke bange for, at forslaget vil skævvride og netop, som der også har været spurgt til tidligere, øge uligheden? Er det ikke bunduretfærdigt at tage de penge fra de allerallerfattigste, samtidig med at man giver et skattestop til dem med de største boliger?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-11-25:
Den familie, som bliver ramt hårdest, vil ifølge de beregninger, jeg har set, blive berørt med i underkanten af 1.000 kr. om måneden af forslaget.
Når det er sagt, tror jeg godt, jeg ved, hvad fru Lissa Mathiasen vil spørge om i sit andet spørgsmål, nemlig: Hvordan harmonerer det så?
Det vil jo så virkelig gå ud over nogle.
Til det vil jeg bare sige: Jamen uanset om det drejer sig om dem, forslaget berører hårdest, eller dem, det berører mindst, er det sådan, at når vi drager en parallel til, hvilke indtægter man har mulighed for at oppebære fra det øjeblik, man fylder 18 år, M022S14321560ALFV.FM Page 1456
Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM vil det i ingen tilfælde være sådan, at de indtægter, man kan oppebære i form af kontanthjælp eller SU, vil være mindre end det tab, den samlede husstand kommer til at lide.
Samlet set
mener vi stadig, at det kan forsvares, selv om jeg medgiver, at et gennemsnitstal kan dække over store forskelle.
Under alle omstændigheder vil den indtægt, man har mulighed for at oppebære som ung, være højere end det beløb, den samlede husstand kommer til at tabe på grund af forslaget.
Lissa Mathiasen (S), 2005-11-25:
I bemærkningerne til forslaget står der, at det kommer til at berøre ca. 14.800 modtagere af boligsikring, og at det i gennemsnit drejer sig om 494 kr. pr. måned, og dermed er det jo sagt meget enkelt, at for hver af de ca. 15.000 familier, der er tale om, drejer det sig i gennemsnit om små 500 kr. om måneden.
Men et gennemsnitstal dækker jo over, hvad den samlede virkning er, og jeg vil godt høre: Hvor meget vil det betyde for den familie, som bliver ramt hårdest pr. måned?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-11-25:
Spørgsmålet går måske en lille smule ud over det, forslaget omfatter.
Det er netop ikke sådan, at forslaget på nogen måde bidrager til hverken det ene eller andet, hvis man er flyttet hjemmefra og studerer, for så er reglerne jo stadig de samme.
Det handler om de unge mennesker, der bor hjemme hos deres forældre, fra de er fyldt 18 år, til de vælger at flytte hjemmefra, og det handler altså om 500 kr. om måneden, som opvejes af, at man som minimum modtager 2.000 kr. i enten SU eller kontanthjælp, for at man kan deltage lidt i forsørgelsen.
At prøve at løfte det op til, at det, der gør forskellen, så man bryder den negative sociale arv og får en uddannelse, skulle være 500 kr. ekstra om måneden, synes jeg måske er at løfte det så højt, at det ikke rigtig kan bære.
Jeg synes måske, vi skal prøve at holde det på det niveau, hvor det hører hjemme.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-11-25:
For at kunne få en fast base og et sted at bo er man jo nødt til at have nogle penge at betale med, og så er det jo fint, at vi har et godt SUsystem her i landet.
Men det er jo påvist, at unge studerende i høj grad er nødt til at tage arbejde ved siden af deres studier, og at det forlænger deres studietid, og hvordan rimer det med regeringens politik om, at man for alt i verden skal forkorte sin studietid?
Forslaget her bidrager jo f.eks. til, at de unge, som i hvert fald efter regeringens mening skal flytte hjemmefra og bo for sig selv, i høj grad er nødt til at tage job ved siden af studierne, og hvordan passer det sammen med, at man efter regeringens mening helst skal forkorte sin studietid?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-11-25:
Jeg tror måske, det vil være at stikke blår i øjnene på folk, hvis man siger, at den negative sociale arv kan brydes af 500 kr. ekstra om måneden.
Jeg tror, det er nogle helt andre ting, der skal til.
Fru Pernille Vigsø Bagge startede med at sige, at hun vil prøve at se regeringens politik i en helhed, og nu vil jeg prøve, om jeg kan se vores politik i en helhed ved at sige, at det ikke handler om 500 kr. til eller fra om måneden, når det gælder om at bryde den negative sociale arv.
Det handler om det lange, seje træk, hvor alle har lige ret til uddannelse, og alle har muligheder for at få en god bolig, og netop på ungdomsboligområdet er der jo virkelig sket en markant ændring, siden V og K gik sammen i regering.
Der er sket den markante ændring, at det er blevet muligt for alle unge at få en bolig inden for en overskuelig fremtid, og i langt de fleste byer i Danmark er der oven i købet tag over hovedetgaranti.
Det er sådan noget, vi mener er vigtigt for at motivere til, at man tager en uddannelse og dermed bryder den negative sociale arv, for det betyder virkelig meget, at man har muligheden for at få en fast base, altså en ordentlig bolig.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-11-25:
Nu får vi jo ofte at vide, at vi skal se regeringens politik i en større helhed, og det vil jeg forsøge at gøre ved at fortsætte lidt ad hr. Rasmus Prehns linje.
Vil ordføreren ikke godt fortælle mig, på hvilken måde dette forslag bidrager til at bryde den negative sociale arv?
Det er jo et erklæret mål for M022S14321560ALFV.FM Page 1455 Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM regeringen, og hvordan kan forslaget bidrage til at bryde den negative sociale arv?
Kunne man ikke forestille sig, at den unge i en familie, der i forvejen ikke har mange penge og med forslaget yderligere mister penge, får lidt svært ved at gå fra at være kontanthjælpsmodtager til bankdirektør?
Og kunne man ikke forestille sig, at forslaget giver en dårligere mulighed for at bryde den negative sociale arv?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-11-25:
Jeg synes, det er et meget relevant spørgsmål, der bliver stillet her.
Og som det jo også fremgår af lovforslaget, bliver det her lovforslag diskuteret med de kommunale parter, fordi det har nogle indvirkninger på boligstøttereglerne, også set i forhold til, at vi skal se, hvordan det her udvikler sig efterfølgende.
Der vil jeg ikke stå her og påstå, at der ikke kan ske det, som ordføreren her giver udtryk for, nemlig at man måske kan se en opvejning af beløbene, fordi der så er nogle, der ønsker at tage skridtet lidt før og flytter hjemmefra, før man ellers ville have gjort.
Men det er sådan set heller ikke det, der er vores ærinde.
Det, der er vores ærinde, og som M022S14321560ALFV.FM Page 1458 Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM vi oprigtigt synes er det rigtige at gøre, er nemlig at harmonisere de her regler, sådan at når man bliver myndig, altså kommer over myndighedsalderen på de 18 år, bør reglerne være sådan, at man også bidrager til sin forsørgelse, uanset om man bor hjemme eller man bor ude.
Men omvendt, i forhold til det, som der også blev spurgt om, som jeg ikke kan nå at svare på, fordi formanden rejser sig op ...
Nu synes jeg måske, vi skal prøve at holde tingene på det niveau, hvor de hører hjemme.
I kroner og ører handler det, som det blev nævnt af Enhedslistens ordfører, samlet set om ca. 6.000 kr. om året, dvs. 500 kr. om måneden, for dem, der bliver ramt hårdest, og der er ikke nogen familier, selv de allersvageste, hvor forsørgeren, altså moderen eller faderen, oppebærer en indkomst, som er mindre end 2.000 kr. om måneden, dvs. fire gange så meget som forslaget måtte komme til at koste.
Samlet set synes vi, det er meget rimeligt, og vi synes måske også, det er meget lærerigt for de unge, at de nu oplever, at der, i det øjeblik de bliver 18 og der begynder at komme penge ind ad døren, altså også er nogle krav, som må honoreres, fordi de nu får et vist ansvar for deres egen forsørgelse.
Det synes vi også er en væsentlig del af forslaget.
Nu er det jo sådan, at hvis man kigger på netop den gruppe, har den mulighed for at få højere SU end alle andre unge, fordi de bor i en husstand, hvor indtægten ikke er særlig høj, og det er jo netop det, som skal opveje det, hr. Rasmus Prehn prøver at lægge frem.
Samlet set vil jeg sige, den første halvdel af hr. Rasmus Prehns spørgsmål
det kunne jeg ikke selv have formuleret bedre, og tak for det.
Med hensyn til den anden halvdel er det noget, der er taget højde for med de tillægsmuligheder, der f.eks. er på SU-området, når man er hjemmeboende, går på en ungdomsuddannelse og lige er fyldt 18 år.
Rasmus Prehn (S), 2005-11-25:
Vi har hørt ordføreren fra Venstre argumentere med, når man fylder 18 år, har man mulighed for at få kørekort, og når man fylder 18 år, har man valgret, og derfor er der også en vis rimelighed i, at når man fylder 18 år, skal man bidrage til økonomien, når man bor hjemme.
Men jeg forstår altså forslaget sådan, at det først og fremmest rammer de unge, som bor i en familie med en meget lav indkomst, altså typisk børn af en enlig mor, der får boligsikring.
Det er dem, der bliver ramt, alle andre 18-årige bliver ikke ramt, så den argumentation kan vel ikke helt holde?
Det er kun de svageste her i samfundet, der bliver ramt, sådan som jeg forstår det, ikke alle 18årige bliver stillet i den samme situation.
Er det korrekt forstået?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-11-25:
Jeg må lige korrigere hr. Carsten Hansen.
Det er jo rigtigt, at hvis man går på en ungdomsuddannelse og er mellem 18 og 19 år, er grundsatsen godt 1.000 kr., men er man i den gruppe, hr. Carsten Hansen omtaler, nemlig i den gruppe, hvis forældre har en meget lav indtægt, har man mulighed for at få et tillæg på op til næsten 1.300 kr. oveni, og det er den laveste indtægt, man kan få.
Er man mellem 18 og 19 år og på en videregående uddannelse, er indtægten højere, og hvis vi regner det hele sammen, er det beløb, som den M022S14321560ALFV.FM Page 1454 Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM unge modtager, væsentlig større end det samlede tab, som husstanden måtte lide på grund af forslaget her.
Jeg vil sige det sådan, at det er de færreste unge, der begynder at spise mere, fordi de fylder 18 år.
Det gælder måske for nogle, men ikke for alle, og samlet set bliver omkostningerne ved at have sit barn boende hjemme jo ikke større i det øjeblik, barnet bliver 17, 18 eller 19 år.
Men den unges indtægtsmuligheder ændres, og derfor synes vi, det er meget rimeligt at lave dette skel, fordi de indtægter, man kan få, bl.a. på grund af SU-forliget, til fulde opvejer det tab, man måtte lide, fordi reglerne ændres med det foreliggende lovforslag.
Carsten Hansen (S), 2005-11-25:
Det var jo ligesom svaret til fru Charlotte Fischer en lang udenomsforklaring.
Det er faktisk sådan, at når vi taler SU, får man kun 1.000 kr., indtil man er 19 år, når man er over 19 år, får man 2.100 kr., hvis man bor hjemme, og hvis man er flyttet hjemmefra, får man ca. 4.400 kr.
Her er altså lavet en graduering i et stort forlig, som vi i øvrigt er med i.
Der er faktisk ikke bare omkostninger ved at have børn boende hjemme, fra de er 18 til 20 år, men også når de bliver ældre, og vi giver faktisk en højere ydelse, når de er flyttet hjemmefra.
Hvorfor tror fru Inge-Lene Ebdrup og Venstre, vi i fællesskab har lavet den sondring, i øvrigt i et kæmpestort forlig, hvor vi alle er enige?
Er det, fordi der ingen omkostninger er, når børn over 18 år ikke bor hjemme, eller hvad?
Det kan godt være, det ikke betyder noget for fru Inge-Lene Ebdrup, men for en enlig mor med to store børn skal jeg love for, at når der mangler over 1.000 kr. om måneden i indkomsten, betyder det virkelig noget.
Hvorfor lavede vi de skillelinjer i SU-forliget, hvis Venstre bare mener, man kan klare det hele selv, når man er over 18 år?
Vi skal måske genåbne SU-forliget, kunne jeg spørge.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-11-25:
Jeg kunne i øvrigt ikke forestille mig, at vi skulle gå nedad og sige, at grænsen måske skulle ligge ved 16 eller 14 år, og jeg går heller ikke ud fra, at det er det, der ligger i hr. Carsten Hansens spørgsmål.
Men også fordi stemmeretsalderen er den samme som myndighedsalderen, nemlig 18 år, er det rigtigt at sætte grænsen her, og altså også fordi man kan oppebære nogle indtægter, hvis man ikke har et arbejde.
Carsten Hansen (S), 2005-11-25:
Fru Inge-Lene Ebdrup talte om nogle meget faste grænser og myndighedsalder
Er det sådan, at man overalt i samfundet betragter 18 år som en fast grænse, når det handler om at kunne få støtte og tilskud?
Det kunne være interessant at få at vide, hvad Venstre mener om det.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-11-25:
Så vil jeg prøve med det svar, som fru Charlotte Fischer åbenbart ønsker.
Jeg var bare så serviceminded, at jeg tænkte, man nok ikke bare ville lade sig stille tilfreds med det, men: Nej, det mener vi ikke.
Charlotte Fischer (RV), 2005-11-25:
Ja, det var jo at bruge forfærdelig mange ord på at svare på noget, hvor jeg egentlig drømte om bare at få et ja eller et nej.
Der forsvinder 150 mio. kr. ud af lejesektoren på grund af forslaget, og samtidig rører man ikke boligejerne og de stigende gevinster, de får.
Det Økonomiske Råd omtalte i går de stigende gevinster, og alt andet lige kan det vel ikke være så svært at se, at der forsvinder 150 mio. kr. fra lejerne, alt imens ejerne får andel i de gevinster, der deles ud i disse år.
Altså må afstanden mellem ejere og lejere samlet set øges.
Ja eller nej?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-11-25:
Nej, det gør den ikke, for når fru Charlotte Fischer sætter sine egne betragtninger op over for det, man kan måle på for at finde uligheden mellem ejere og lejere, glemmer fru Charlotte Fischer det allervigtigste: Uanset om man er ejer eller lejer, gælder skattestoppet også for forbrugsafgifter, grønne afgifter og andre afgifter, og her er der jo ikke den store forskel mellem ejere og lejere.
Her er skattestoppet netop med til at sikre, at der bliver mest til dem, der har mindst, for her er man sikker på, at ens udgifter ikke stiger.
Hvis man udelukkende ser på fru Charlotte Fischers forudsætninger for, hvordan man skal måle uligheden, lyder det, fru Charlotte Fischer siger, jo meget besnærende.
Men jeg mener ikke, det er den rigtige måde at opstille målestokken for, hvordan uligheden skal måles, og hvordan M022S14321560ALFV.FM Page 1453
Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM man skal måle forskellen mellem ejere og lejere.
Jeg mener snarere, det er udtryk for en eller anden form for misundelse fra fru Charlotte Fischers side, fordi det er oplagt og helt klart, at skattestoppet gavner alle og især dem, der har mindst.
Charlotte Fischer (RV), 2005-11-25:
Jeg vil godt lige vende tilbage til uligheden, for jeg synes egentlig, vi har brug for et meget enkelt svar – enten ja eller nej – på, om lovforslaget øger uligheden i samfundet.
Her tænker jeg på afstanden mellem boligejere og lejere.
Lovforslaget betyder jo, at der bliver hentet 150 mio. kr. hos lejerne over de næste 4 år.
Samtidig er det sådan, at bare i år slipper boligejerne for 3 mia. kr. i ekstraskat på grund af skattestoppet, så jeg synes egentlig, det må være ganske enkelt at svare: Betyder forslaget alt andet lige, at afstanden mellem lejere og ejere bliver øget?
Bliver uligheden større på grund af lovforslaget; Ja eller nej?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-11-25:
Det er klart, at når forslaget er fuldt indfaset i 2009, vil det alt andet lige medføre en ændring for de familier, for hvis forslaget bliver vedtaget – hvad vi håber det gør – vil der ske en ændring af den boligstøtte, de kan få.
Men det, vi hæfter os ved, er, at når man fylder 18 år, har man nogle muligheder for at få kontanthjælp og SU og arbejdsindkomst, og det gør, at man til fulde kan få erstattet det tab, som den samlede husstandsindkomst måtte lide, og det endda mange gange.
Vi synes egentlig også, at det nok er meget reelt at prøve at harmonisere reglerne.
Når man fylder 18 år, overtager man en del af ansvaret for sin forsørgelse, fordi man får ændrede indtægtsmuligheder.
Det er vel også sådan, at selv om de unge mennesker fylder 18 år, er det vel de færreste, der siger nej tak til den check, der måtte komme ind ad døren, uanset om man er i arbejde, kontanthjælpsmodtager eller på SU, og så er det da meget rimeligt, at man også bidrager til familiens samlede forsørgelse.
Kirsten Brosbøl (S), 2005-11-25:
Der har jo desværre kun været en meget, meget kort høringsfrist, men de svar, der er kommet, er negative over for forslaget og påpeger, at der vil ske en økonomisk forringelse.
Jeg skal lige høre, om jeg har forstået det rigtigt: Er det regeringens intention at øge nogle af de indtægter, de unge mennesker kan få?
Har man f.eks. tænkt sig at give mere i SU til hjemmeboende?
Medmindre man har det, kan jeg ikke opfatte forslaget som andet end en forringelse, og jeg vil godt bede ordføreren bekræfte, at hvis man ikke har tænkt sig at gøre det, betyder det en forringelse af økonomien i de familier, som har valgt at lade et barn blive boende hjemme, f.eks. fordi det er under uddannelse.
Jeg vil godt bede ordføreren bekræfte, at der er tale om en forringelse.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-11-25:
Det, der er det væsentlige for Venstre i denne sammenhæng, er, at i det øjeblik, man fylder 18 år, har man qua de regler, der i øvrigt er gældenM022S14321560ALFV.FM Page 1452 Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM
de i samfundet, nogle muligheder for at oppebære en indtægt.
Det kan, som jeg har sagt tidligere, være kontanthjælp, det kan være SU, eller det kan være en arbejdsindkomst.
Vi synes faktisk, det er meget rimeligt, at man, når man fylder 18 år, bidrager til sin families samlede økonomi, hvis man vælger stadig at blive boende hjemme, og det er derfor, vi synes, det er et meget rimeligt forslag.
Der er dækning for det, man taber.