Hans Christian Schmidt (V), 2005-05-25:
Af regeringsgrundlaget fremgår det jo, at der på landdistriktsområdet skal sikres fuld hjemtagning af EU-midler, hvilket er til gavn for både landbrug, miljø, yderdistrikter osv., så det tror jeg vi alle er enige om.
Det er rigtigt, at noget tilsvarende ikke er aftalt på fiskeriområdet.
For så vidt angår den aktuelle økonomiske situation i fiskeriet, vil jeg bare henvise til det, jeg sagde under besvarelsen af spørgsmål nr. S 1592.
Men herudover vil jeg gerne oplyse, at det danske strukturprogram for fiskeriet for perioden 2000-2006 fra starten fik et meget ambitiøst omfang, og det skyldtes, at Danmark var i stand til at forhandle sig frem til et rigtig godt EU-støtteprogram for 2000-2006.
Så det er altså over alle de år, det er opsamlet.
Målet var, at EU-midlerne ikke skulle være begrænsende for den nationale indsats, og det mål er jo nået.
Det har bl.a. betydet, at der med regional medfinansiering er trukket betydelige EUmidler hjem til en meget omfattende fornyelse af de danske fiskerihavne, hvor der er gennemført betydelige investeringer i kølekæder og kvalitetssikring.
Som bekendt fastsættes Fødevareministeriets egen medfinansiering af EU-midlerne på de årlige finanslove ud fra en vurdering af behov og muligheder og naturligvis i en samlet prioritering heraf.
De fornuftige behov, der kan være for at støtte fiskerierhvervet fremover, vil også blive vurderet i arbejdet med den kommende finanslov, og i mellemtiden har jeg så inviteret erhvervet til en drøftelse af mulighederne for at anvende de midler, der allerede er til rådighed.
Jeg har sagt før, at vi har omkring 400 mio. kr. til rådighed i 2005, og at nogle penge er der allerede sat formål på, men der er absolut plads til nye ideer og forslag.
Og det synes jeg først vi skal gøre.
Som allerede nævnt fastsættes jo altså den nationale medfinansiering på de årlige finanslove ud fra en vurdering af behov og muligheder og naturligvis i en samlet prioritering.
De fornuftige behov, der kan være for at støtte fiskerierhvervet fremover, vil også blive vurderet i arbejdet med den kommende finanslov.
Regeringsprogrammet er et rigtig godt program, som jo også er blevet rost af fiskerierhvervet, som har været ude at sige, at det er vidunderligt at se, at man nu i et regeringsprogram taler direkte om fiskeripolitik, så det har man jo grund til at være stolt af – også oppositionen.
Der skal ikke være noget der, det kan vi dele med hinanden.
Derudover er der så tilbage at sige: Jamen, hvad er der så af midler, der bliver anvendt?
Og der er vi jo bare nødt til at sige til hinanden, at de penge, der bliver afsat, svarer til de penge, der bliver søgt om, når man lægger EU-midlerne oveni.
Det var rigtigt nok, at i begyndelsen, og nu skal jeg nok lade være at træde i det, men da SR-regeringen var der, var der afsat for få penge, og derfor løftede vi dem op 40 mio. om året for at få de penge hjem, som vi kunne se der var brug for.
Sådan som det ligger nu, ser det altså ud til, at de projekter, der er søgt om støtte til, også er dem, der vil få midler her i år – altså dem, som er, skal vi sige, reelle projekter, der kan støttes i forbindelse med de penge.
Nu må vi se, hvordan det udvikler sig, vi har jo ikke set resten af det.
Vi har heller ikke set, om vi skal ind i en ophugningsrunde.
Det er altid trist at skulle ind i en ophugningsrunde, for det betyder jo, at vi afvikler noget af fiskeriet, men det kan være nødvendigt, og det skal den reguleringsrapport, den reguleringsaftale vise, hvor langt vi skal gå med.