runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2006-04-18:
Skal jeg overhovedet læse det her lovforslag, så må det jo betyde, at hvis man kommer under vejr med, at en eller anden dansk statsborger er i gang med et eller andet, som man ikke bryder sig om, og som man mener det er relevant at se nærmere på, så er der en mulighed for, at FE selvstændigt kan gå ind og tage oplysninger på vedkommende, registrere vedkommende og operere over for vedkommende.
Det er det nye i det her.
Det er jo derfor, man har det her lovforslag.
Det er jo netop sådan, at der er noget nyt i, at man nu kan begynde at operere i forhold til danske statsborgere og mennesker, der er bosiddende i Danmark.
Det er der en vis logik i, det er jeg med på.
Men det er nyt, og derfor er man da nødt til at diskutere, hvad det er for nogle grænser, der bliver sat op, hvordan man kan sætte dem op, og hvordan det kan kontrolleres, at de faktisk bliver overholdt.
Søren Gade (V), 2006-04-18:
Det er ikke rigtigt, vil jeg sige til hr. Holger K. Nielsen.
Det er således, at Forsvarets Efterretningstjeneste er rettet mod, som hr. Holger K. Nielsen selv sagde, forhold, som har betydning for det danske samfund, herunder danske soldater i udlandet.
Og det er sådan, at arbejdsdelingen er, at politiet tager sig af de danske statsborgere, og Politiets Efterretningstjeneste og forsvaret tager sig af oplysninger indhentet i udlandet.
Så er der så bare det forhold, at når man indhenter oplysninger hos udlændinge, så kan man komme under vejr med oplysninger, som berører danske statsborgere.
Og det er de oplysninger, vi gerne vil have lov til at bruge og bære til Politiets Efterretningstjeneste med henblik på deres efterforskning, så politiet kan bruge dem.
Det er det, jeg så gerne vil have lov at synliggøre i udvalgsarbejdet, således at hr. Holger K. Nielsen kan være tryg ved, at Forsvarets Efterretningstjenestes opgaveportefølje ikke bliver lavet om med baggrund i det her lovforslag.
Det bliver bare således, at oplysningerne kan bæres videre til Politiets Efterretningstjeneste.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-04-18:
Jeg takker ministeren for hans redegørelse.
Han siger, at det jo ikke er meningen, at FE skal spionere imod danske statsborgere – sådan opfattede jeg det, der blev sagt – men at hvis man kommer under vejr med et eller andet tilfældigt, så videregiver man oplysningerne til PET, som så kører videre med sagen.
Og det kan være fornuftigt nok, det er jeg med på.
Men hvoraf fremgår det af det her lovforslag, at det ikke er muligt at spionere mod danske statsborgere og personer, der er bosiddende i Danmark?
Hele meningen med det her er da, at FE skal have mulighed for at kunne operere over for danske statsborgere og mennesker bosiddende i Danmark uden nogen form for dommerkendelse, uden nogen form for at skulle være dækket ind af retsplejeloven.
Det er vel hele meningen med det her.
Jeg mener, hvis det bare var en lille brik, så kunne man jo med det samme køre sagen over til politiet.
Men når man laver det her lovforslag, så er det jo netop, for at FE skal have mulighed for at kunne operere selvstændigt uden nødvendigvis med det samme at give oplysningerne videre til politiet.
Line Barfod (EL), 2006-04-18:
Dette forslag er et led i regeringens terrorpakke, der ikke er fremlagt som en samlet pakke, men er kommet drypvis og ikke er blevet tilvejebragt på baggrund af et langt og grundigt forarbejde for at vise, hvor der er et behov.
Der er ikke fremlagt dokumentation for, at der er behov for de enkelte dele af forslagene, der har ikke været ordentlig tid til, at de forskellige høringsorganisationer har kunnet komme med gennemarbejdede høringssvar, og derfor kan det jo godt være lidt svært at se, hvad rækkevidden af pakken egentlig er, og om der er behov for at gennemføre den.
Når man ser på selve lovparagrafferne, som giver Forsvarets Efterretningstjeneste tilladelse til at medtage oplysninger om danske statsborgere og til at videregive oplysninger til Politiets Efterretningstjeneste, må man sige, at i lovparagrafferne er der ikke nogen begrænsninger for, hvad forslaget kan vedrøre.
Derfor mener jeg, det er vigtigt, at vi bruger udvalgsarbejdet til at få analyseret nærmere, hvad det egentlig er, der ligger i forslaget, og prøver at få sat nogle begrænsninger op.
I bemærkningerne om, hvilke forbrydelser der kan være tale om, står der eksempelvis relationer til terror, spredning og masseødelæggelsesvåben og anden grænseoverskridende kriminalitet.
Men meget andet kan jo også være grænseoverskridende, og kommer vi så ned på niveau med tyveri, hærværk, voldtægt og almindelig vold, eller hvor ender vi?
Der må være en eller anden form for begrænsninger, som det også må være muligt at få sat ind i selve lovforslaget, for hvis der kun står lidt rundtomkring, vil det næppe have den store betydning i praksis.
Som det også har været fremme i debatten, er det selvfølgelig positivt, at Wamberg-udvalgets kontrol skal udvides til også at omfatte Forsvarets Efterretningstjeneste.
Men det er altså ikke megen kontrol, udvalget reelt har mulighed for at gennemføre, og derfor må der samtidig skabes en langt mere udvidet kontrol.
Det kunne være rart, hvis Socialdemokratiets krav om udvidet kontrol på Politiets Efterretningstjenestes område blev udvidet til også at omfatte FE, så der også her blev stillet større krav om kontrol og ikke bare om, at Wamberg-udvalgets område skal udvides.
Vi synes i hvert fald, at forslaget er alt for vidtgående til, at vi kan støtte det.
Line Barfod (EL), 2006-04-18:
Det er sådan set sådan, vi har opbygget retsplejeloven i Danmark, ja.
Retsplejeloven i Danmark er bygget op om, at der er nogle bestemte regler, der skal være opfyldt, før man kan lave indgreb mod forskellige typer forbrydelser.
Jo mere indgribende indgrebet er, des mere alvorlige skal forbrydelserne være, og der er også nogle regler omkring tilfældighedsfund og en retspraksis omkring tilfældighedsfund.
Så ja, det er sådan, dansk retspleje er, at der er nogle forbrydelser, man vurderer ikke er så alvorlige, så man må bruge de tilfældighedsfund i forbindelse med dem.
Derfor synes jeg, det ville være rart, hvis vi under udvalgsarbejdet kunne få et tilsagn fra ministeren om, at man vil undersøge, om man ikke, nøjagtig ligesom man gør i forhold til politiet og Politiets Efterretningstjeneste, kan lave begrænsninger også for Forsvarets Efterretningstjeneste for, hvad det er for nogle forbrydelser, man kan videregive oplysninger omkring.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-04-18:
Jeg er sådan set meget åben over for også at kigge på det forhold i den videre udvalgsbehandling.
Jeg læser i øvrigt forslaget sådan, at når der tales om tilfældighedsfund, er det ikke de helt små ting, men lad os endelig dyrke det videre under udvalgsbehandlingen.
Det er jeg sådan set også helt åben over for at gøre.
Hvis jeg har udtrykt mig uklart, skal jeg selvfølgelig beklage det.
Det finder vi er en meget central formulering, og når jeg siger, at vi er åbne over for at gå med i udvalgsarbejdet med forslaget, drejer det sig om, at det afsnit betyder meget for os.
Det er en meget central passage.
Line Barfod (EL), 2006-04-18:
Jeg er ikke helt sikker på, hvad hr. Morten Helveg Petersen tænker på, når han bruger vendingen »hvis der skal foregå efterforskning«, for Politiets Efterretningstjeneste foretager altså normalt ikke efterforskning.
I det øjeblik, der skal ske en egentlig strafferetlig efterforskning, overgår arbejdet jo normalt til det almindelige politi og foregår efter de forskellige regler, som vi så det i terrorsagen i Glostrup.
Det, der kan ske, er jo, at de oplysninger, der kommer fra Forsvarets Efterretningstjeneste, indgår i Politiets Efterretningstjenestes løbende arbejde på forskellig vis.
Det kan måske være oplysninger, som Politiets Efterretningstjeneste ikke selv kunne have indhentet om en lang række forskellige forhold, men det behøver ikke være alvorlige forhold, og der er overhovedet ingen nedre grænse i selve lovforslagets paragraffer.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-04-18:
Vi hæfter os ved det, der står i bemærkningerne om Wamberg-udvalget, og vi hæfter os også ved, at der står i lovforslaget, at der i øvrigt skal gælde de almindelige retningslinjer i retsplejeloven i tilfælde af et tilfældighedsfund, når oplysningerne bruges i videre efterforskningsmæssigt øjemed.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-04-18:
O.k., det er da muligt, at vi kan få en nærmere præcisering af de spørgsmål, når vi får forslaget i udvalget.
Det er muligt.
Men tilbage står jo den efterfølgende kontrolmulighed.
Hr. Morten Helveg Petersen ved jo udmærket godt, at FE fungerer hemmeligt og skal fungere hemmeligt, og det vil sige, at én ting er, hvad vi måtte vedtage herinde, og hvilke præciseringer af lovforslaget der er sket, når det kommer til tredje behandling, men noget andet er, hvordan vi efterfølgende får en demokratisk kontrol af, at det faktisk også bliver sådan, for med den måde, man arbejder på, og de sammenhænge, man indgår i, er det jo af afgørende betydning, hvis det, hr. Morten Helveg Petersen siger, ellers skal stå til troende.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-04-18:
Sådan har jeg ikke læst forslaget, men det er noget, som jeg bestemt synes skal dyrkes i udvalgsbehandlingen, så alle er sikre på, hvad implikationerne af forslaget bliver.
Jeg nævner det blot for at sige til hr. Holger K. Nielsen, at rent umiddelbart læser jeg forslaget sådan, at der skal være tale om tilfældighedsfund, og at retsplejelovens bestemmelser kommer i anvendelse i tilfælde af, at oplysningerne bliver brugt i det videre forløb.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-04-18:
Jeg må sige, at jeg undrer mig lidt over Det Radikale Venstres klart positive holdning til dette lovforslag.
Hr. Morten Helveg Petersen lægger stor vægt på, at der skal være tale om noget, man tilfældigt støder på, når man opererer i udlandet.
Hvordan vil han sikre, at det kun er tilfældighedsfund, der bliver grundlaget for det videre arbejde?
Og hvilke muligheder ser Det Radikale Venstre for at kontrollere, at det faktisk bliver sådan, som hr. Morten Helveg Petersen gerne vil have det?
Jeg tror, vi alle sammen er enige om, at hvis man tilfældigvis kommer under vejr med, at der måtte være en terrorhandling på vej et eller andet sted, skal man forfølge dette spor så effektivt som muligt.
Det er jeg helt med på, og det tror jeg vi alle sammen er.
Men vil hr. Morten Helveg Petersen ikke medgive, at i lovforslaget her ligger der langt, langt flere muligheder for FE end blot det, at det skal være tilfældighedsfund, der er grundlaget?
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-04-18:
En del af lovforslaget er relativt udramatiske tilpasninger eller konsekvensrettelser som følge af forsvarsforliget, som Det Radikale Venstre indgår i, og det skal jeg ikke sige meget om her.
Mere centralt er det selvfølgelig – og det er jo også det, diskussionen hidtil har kørt på – at FE får mulighed for at videregive oplysninger til PET, hvis FE gør tilfældighedsfund i udlandet, og fra Det Radikale Venstres side lægger vi megen vægt på, at der skal være tale om tilfældighedsfund.
Begrundelsen er bl.a. at undgå en situation som den i USA, hvor forskellige tjenester skulle have ligget inde med oplysninger, der – hvis de var blevet udvekslet mellem myndighederne – kunne have styrket efterforskningen, og det er et argument, som vi er bløde over for, og som vi er interesserede i at dyrke lidt nærmere.
Med den stigende internationalisering og Forsvarets Efterretningstjenestes fokus på terrorisme og anden grænseoverskridende kriminalitet sker det, at FE som led i sin almindelige virksomhed, der er rettet mod forhold i udlandet af betydning for Danmarks sikkerhed, kan modtage oplysninger om danske statsborgere og personer, der opholder sig i Danmark, eller oplysninger med en dansk vinkel i øvrigt.
Sådanne oplysninger kan jo tænkes at have afgørende betydning for politiets evne til i givet fald at imødegå terrorhandlinger eller andre samfundstruende forbrydelser, og derfor ville det også være uansvarligt, og jeg tror, alle vil være enige i, at man kom til at stå i en meget, meget kedelig situation, hvis det var sådan, at der blev gjort tilfældighedsfund, og FE lå inde med oplysninger, som andre ikke fik kendskab til i forbindelse med bekæmpelse og opklaring af terrorisme.
Vi lægger meget stor vægt på, som det også er anført på side 5 i lovforslaget, at såfremt Politiets Efterretningstjeneste måtte beslutte at indlede en egentlig efterforskning på baggrund af modtagne oplysninger i disse tilfældighedsfund, skal det ske i henhold til gældende retningslinjer herfor, herunder retsplejelovens bestemmelser.
Sammenfattende er vi parat til at gå til udvalgsbehandlingen med fokus på nogle af de meget centrale diskussionsemner.
Vi er åbne over for, at det må være i alles interesse, at ifald der gøres tilfældighedsfund af relevans for at sikre den bedst mulige bekæmpelse og det bedst muligt fungerende tjeneste- og informationsgrundlag og den slags ting, så kan vi også gå ind på nogle af de tanker, der ligger til grund for forslaget.
Må jeg i øvrigt sige, at vi tidligere har fremsat forslag om en terrorkommission.
Det forslag agter vi at bringe frem til afstemning her i Folketingssalen, fordi der i øvrigt er en række principielle diskussioner i tilknytning til forslaget her.
Jeg tænker på parlamentarisk kontrol og sammensmeltning af FE og PET, som andre partier har været inde på, og som kunne fortjene lidt bredere behandling, men vi går til udvalgsbehandlingen med et åbent sind.
Tom Behnke (KF), 2006-04-18:
Det er jo sent om aftenen, og det kan være, det er derfor, hr. Holger K. Nielsen ser spøgelser, for det her er jo taget ud af en sammenhæng.
Det fremgår jo netop af forslaget, at den kontrol, der i dag sker af Politiets Efterretningstjeneste, og som hr. Holger K. Nielsen er ganske udmærket tilfreds med, kopierer man nu og underlægger Forsvarets Efterretningstjeneste den samme form for kontrol.
Det vil altså sige, at man sikrer, at den kontrol, der er nødvendig, finder sted begge steder, og derfor er der jo ikke nogen som helst grund til at være bekymret over, at Forsvarets Efterretningstjeneste kan hjælpe Politiets Efterretningstjeneste, hvis Forsvarets Efterretningstjeneste i udlandet kommer under vejr med nogle oplysninger.
Det vil foregå under den samme kontrol, som Politiets Efterretningstjeneste er underlagt, og det er vi tilfredse med og trygge ved i Det Konservative Folkeparti.
Hvis SF synes, det er helt utryghedsskabende, skulle SF jo ikke have foreslået, at de to tjenester bare skal slås sammen.
Så skulle man have foreslået, at Forsvarets Efterretningstjeneste skal være et offentligt anliggende, hvor alle kan se, hvad der foregår, men det duer jo ikke, for så er det jo ikke længere en efterretningstjeneste.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-04-18:
Det er jeg ikke bekymret over.
Hvis man ser på selve lovforslagets tekst, er der intet, der forhindrer, at det kan gå den anden vej, for hvis PET har nogle vanskeligheder med at foretage nogle aflytninger, kan man gå via FE, som ikke er underlagt retsplejelovens bestemmelser.
Hvis der er nogle begrænsninger, så lad os da få dem frem.
Men som jeg læser lovforslaget, er der en åben ladeport for, at man via Forsvarets Efterretningstjeneste kan udvide brugen af efterretningsvirksomhed virkelig meget uden dommerkendelse, uden om retsplejeloven og uden nogen som helst anden kontrol.
Tom Behnke (KF), 2006-04-18:
De muligheder, som Politiets Efterretningstjeneste har i dag, og som bliver kontrolleret af Wamberg-udvalget, kræver heller ingen dommerkendelser.
Vi har en anden efterretningstjeneste, der hedder Forsvarets Efterretningstjeneste, og i det omfang, den i udlandet kommer under vejr med nogle informationer og oplysninger, der kan have betydning for Politiets Efterretningstjenestes arbejde her i landet, ville det da være tudetosset, hvis de to myndigheder ikke sørgede for at udveksle de oplysninger.
I øvrigt undrer det mig, at SF her i Folketinget har fremsat forslag om, at Forsvarets Efterretningstjeneste og Politiets Efterretningstjeneste skal slås sammen til en og samme tjeneste.
Hvordan harmonerer det overhovedet, hvis hr. Holger K. Nielsen er så bekymret over, at Forsvarets Efterretningstjeneste skal kunne videregive nogle få oplysninger til Politiets Efterretningstjeneste?
Line Barfod (EL), 2006-04-18:
Jeg går ud fra, at det også er sådan noget, man gerne vil have afklaret nærmere under udvalgsarbejdet – altså hvad der egentlig ligger i det.
Men et andet spørgsmål er, om De Radikale også vil se på, om der skal være en nedre grænse for det, vi taler om.
Hvad er det for nogle forhold, der kan retfærdiggøre, at man videregiver oplysninger fra Forsvarets Efterretningstjeneste til Politiets Efterretningstjeneste?
Skal det kunne vedrøre alt, eller skal det være nogle ganske bestemte, alvorlige forbrydelser, før man kan videregive oplysninger?
Søren Gade (V), 2006-04-18:
Jeg vil bare gerne igen understrege, at det er vigtigt for mig, at det er politiet, som vurderer, om den oplysning, Forsvarets Efterretningstjeneste er i besiddelse af, er en vigtig brik i deres efterforskning.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Gitte Lillelund Bech (V), 2006-04-18:
Jeg har en forhåbning om, at dette lovforslag nok ikke kommer til at skabe lige så en lang debat, som hele terrorpakken har gjort.
Vi står i dag i en situation, hvor lodsloven ikke er blevet moderniseret siden 1989, det er mere end 15 år siden.
Derfor er vi glade for i Venstre, at det her lovforslag lægger op til en modernisering af lodsloven og er baseret på de tre bærende elementer: forsyningssikkerhed, selvfinansiering og kvalitet – alle tre elementer, som vi synes er meget meget fornuftige.
Der er tre fornyelser i udkast til lodslov, som vi har liggende her, som vi fra Venstre lægger stor vægt på.
Den første er sejladssikkerheden.
Den imødekommes ved et krav om, at der er pligt for Lodsvæsenet til at sørge for, at der tilbydes lods overalt i de danske farvande.
Der er, kan man sige, forsyningspligt med lodser.
Det indebærer, at ingen skibe vil komme til at mangle lods, hvis de har behov for det, hvis de ønsker det.
Det er til gavn for sejladssikkerheden, at vi altså har forsyningssikkerhed.
Den anden fornyelse er den øgede konkurrence og liberaliseringen, som der lægges op til i lovforslaget.
Vi har en forventning om, at den øgede konkurrence på lodsområdet fører til lavere takster for lodsning, og det tror vi faktisk også kan have en betydning for sejladssikkerheden, da det så ikke i så høj grad vil være et spørgsmål om økonomi, der gør, om skibene tager lods om bord.
Det tredje punkt, den tredje fornyelse, vi lægger vægt på, er adskillelsen af tilsyn og drift af lodsning.
Tilsynet lægges under Forsvarskommandoen, mens driften varetages af Farvandsvæsenet.
I Venstre er vi glade for at få en adskillelse af tilsyn og drift, for vi synes faktisk ikke, at der er noget værre, end hvis samme myndighed har flere forskellige kasketter på, og det undgår vi altså ved at få skilt drift og tilsyn ad.
Samlet set er det vores opfattelse, at denne lodslov vil bidrage til øget lodsning i de danske farvande til en lavere pris end i dag, og alt sammen med det mål at øge sejladssikkerheden, derfor kan vi støtte lovforslaget.
Line Barfod (EL), 2006-04-18:
Jeg har forstået, at et flertal i Venstres folketingsgruppe åbenbart ikke er bekymret.
Fru Birthe Rønn Hornbech var nu selv inde på politiadvokat Carsten Egebjerg, som ikke mener, at man i narkoafdelingen har nogen problemer med, at man skal indhente dommerkendelser, før man kan foretage indgreb i meddelelseshemmeligheden, altså før man kan foretage telefonaflytninger.
Er fru Birthe Rønn Hornbech stødt på, at der har været foretaget en evaluering eller andre steder er fremlagt dokumentation for, at der reelt er et praktisk problem i forhold til at indhente dommerkendelser, at det skulle være så stor en hindring for politiets og PET’s arbejde, at det skulle være nødvendigt at fravige kravet om, at man skal have dommerkendelser, før man foretager indgreb i meddelelseshemmeligheden?
Kender fru Birthe Rønn Hornbech til en sådan dokumentation?
Søren Gade (V), 2006-04-18:
Og jeg vil sige til hr. Niels Sindal, at formålet med det her er at skaffe billigere lodsninger, ligesom det har været formålet at skaffe billigere alt muligt andet, som man har liberaliseret her fra Folketingets talerstol, og det er også meningen.
Jeg kan bare sige til hr. Niels Sindal, at jeg ikke deler hr. Niels Sindals bekymring for, at lodsninger skulle blive dyrere med det lovforslag, som jeg her har fremsat i dag.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Niels Sindal (S), 2006-04-18:
Vi vender tilbage.
Så vil jeg gerne spørge til det, jeg måske også lidt dristigt spurgte hr. Tom Behnke om, nemlig regional lodsning.
Ifølge forslaget her vil en regional lodsning kunne foregå fra Skagen til havnen i Fredericia inden for de nye rammer.
Førhen havde man farvandslods ned til tragten ved Fredericia, og så fik man havnelods osv.
Men det vil altså sige, at hvis vi nu siger, at de fire store havne får deres eget lodseri eller der bliver fire konkurrerende, så skal man altså have statens lodseri og fire lodserier, der alle skal have bestillingskontorer, der alle skal have forskellige former for bureaukrati. Så er det, jeg spørger ministeren, om han dog ikke kan se, at det, man vinder ved at kalde det liberalisering, sætter man til ved at skabe noget bureaukrati for disse virksomheder, og at det i virkeligheden betyder, at det i sidste ende bliver dyrt?
Er ministeren enig?
Søren Gade (V), 2006-04-18:
Det må jeg sige til hr. Niels Sindal at jeg er nødt til at vende tilbage til.
Jeg aner simpelt hen ikke personmæssigt, hvem der har siddet i lodslovsudvalget, så jeg må oversende en liste med de personer, der har deltaget i det arbejde, til hr. Niels Sindal.
Niels Sindal (S), 2006-04-18:
Ministeren fortalte, at det var et enigt lodslovsudvalg, der havde lavet en indstilling.
Der kunne jeg godt lide at vide, hvor mange lodser der sidder i det udvalg, for i de høringssvar, der er sendt fra Søfartens Ledere og fra lodserne, gives der ikke udtryk for, at man er enig.
Det kan da godt være, at der er noget, jeg ikke forstår, men jeg troede, der sad lodser med i lodslovsudvalget.
Søren Gade (V), 2006-04-18:
Det er altså ikke sådan, at den ene hånd ikke ved, hvad den anden hånd gør, når vi kommer frem til målstregen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-04-18:
I det svar, jeg har fået fra forsvarsministeren, står der i hvert fald: Jeg vil tage stilling til sagen på baggrund af de oplysninger, der måtte foreligge i tilknytning til indstillingen, herunder eventuelle nye oplysninger, der måtte fremkomme som led i Folketingets forestående behandling af lovforslag nr. L 210.
Det er sådan set der, min bekymring lidt ligger: Hvis vi nu bare sådan lige siger ja til A, så vil B måske komme om nogle måneder, hvor der kommer en indstilling, og så vil vi måske stå i en situation, hvor man vil centralisere området og fjerne arbejdspladser – det er så en anden side af sagen.
Man vil oven i købet også stå med en større regning, skønner man, og så vil man også stå med en større usikkerhed.
Det vil jeg gerne have belyst i den her diskussion, men hvis vi måske får det belyst i udvalget, vil vi i hvert fald kunne få det præciseret og konkretiseret.
Søren Gade (V), 2006-04-18:
Det er også et relevant spørgsmål, hr. Hans Kristian Skibby rejser, og det er lidt i forlængelse af det, hr. Niels Sindal var inde på i sin ordførertale.
Det er sådan, at der til stadighed foregår et arbejde i Farvandsvæsenet vedrørende effektiviseringer inden for lodsvæsenet, og det er sådan, at det, hr. Hans Kristian Skibby og hr. Niels Sindal henviser til, er et internt arbejde, der foregår i lodsvæsenet, som ikke er forelagt ministeren, altså mig, endnu.
Men det er klart, at det, man måtte komme frem til i Farvandsvæsenet, selvfølgelig vil være noget, som opfylder gældende lov, herunder hviletidsbestemmelserne.