runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulla Tørnæs (V), 1999-10-07:
Så er jeg nødt til at spørge hr. Jørgen Estrup om det afsnit i statsministerens åbningsredegørelse, hvor statsministeren beskriver aktiveringsreglerne, og hvor statsministeren gør meget ud af at beskrive aktiveringsreglerne som et stift regelsæt, altså sagt med andre ord: Regelsættet bør laves om.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Jørgen Estrup, om det også er Det Radikale Venstres opfattelse, for jeg hørte faktisk hr. Jørgen Estrup sige, at det ikke er reglerne, der er noget galt med; næh, det er nærmere implementeringen af de regler, som blev vedtaget sidste efterår, som det måske halter med, og her tror jeg sådan set, at Venstre og Det Radikale Venstre er helt enige i målet med aktiveringen.
Det er ikke svaret på langtidsledigheden, så jeg vejrer sådan set morgenluft.
Jeg tror på, at Det Radikale Venstre og Venstre kan gå hånd i hånd, når vi diskuterer aktivering, og
forhåbentlig også i det hele taget, når vi diskuterer det rummelige arbejdsmarked.
Jørgen Estrup (RV), 1999-10-07:
Jeg er glad for, at fru Tørnæs følte sig provokeret.
Det var sådan set også meningen.
Og lad mig så sige, at de svar, som fru Tørnæs kom med, ikke var dårlige.
Jeg synes sådan set, at de peger i den retning, som vi også gerne vil, og selvmål eller ikke selvmål, så er det jo klart, at det, det drejer sig om - set med radikale øjne - er, som jeg sagde, at sikre, at der er reelle arbejdspladser; at det faktisk kan lade sig gøre at forhindre den videre opbygning af et spaltet arbejdsmarked, hvor de, der står på perronen, bliver ved med at stå der, mens toget kører af sted med ekspresfart, og vi kun har førtidspensionen at tilbyde dem.
Derfor kan det jo lyde meget, meget smukt med en førtidspensionsreform, men det er ikke det, der først og fremmest er brug for.
Det, der er brug for, er at skabe reelle muligheder for de mange, som rent faktisk - sådan som jeg citerede - er af den opfattelse, at de selv stadig væk har noget at yde.
Ulla Tørnæs (V), 1999-10-07:
Jeg må indrømme, at jeg synes nok, der var et besynderligt afsnit i hr. Jørgen Estrups ordførertale.
Lad mig minde om, at det jo altså er statsministerens redegørelse, vi har til debat her i dag.
Lad mig gribe fat i så at sige det vigtigste, og det er hr. Jørgen Estrups eklatante kæmpeselvmål, som hr. Jørgen Estrup lavede angående hele aktiveringsproblematikken.
Jo, i stedet for at fortælle, hvad regeringen vil, hvad Det Radikale Venstre har af bud på det rummelige arbejdsmarked, spurgte hr. Jørgen Estrup i sin ordførertale: Hvad vil Venstre med det rummelige arbejdsmarked?.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at gentage over for hr. Jørgen Estrup: Vi er i vores finanslovoplæg kommet med en model for, hvordan vi mener, der kan laves en reform af førtidspensionssystemet.
Så jeg synes, det ville være på sin plads, hvis hr. Jørgen Estrup her fra Folketingets talerstol, da nu det rummelige arbejdsmarked spiller så stor en rolle for Det Radikale Venstre, så også fortæller, hvad det er, Det Radikale Venstre vil.
Derudover er vi meget åbne for en privatisering af hele aktiveringsindsatsen - noget, jeg også har lyttet mig til, at den radikale økonomiminister er meget åben over for, så det kunne selvfølgelig være en glimrende idé.
Derudover kunne en privatisering af hele aktiverings- eller hele formidlingsindsatsen hos AF også være et glimrende forslag, og det vil jeg også bede hr. Jørgen Estrup om at overveje.
Og endelig til sidst ... Jeg kan se, at jeg nok må vente til anden ombæring, men det kan vi vende tilbage til.
Jørgen Estrup (RV), 1999-10-07:
Jeg tror nok, hr. Thulesen Dahl skal til at læse efter i forhandlingerne, for det, der ikke hænger sammen, er hr. Thulesen Dahls hukommelse.
Det var ikke sådan, ordene faldt.
Jeg har aldrig bestridt, at der var et problem i Odense.
Tværtimod har vi i allerhøjeste grad understreget fra starten, at det var et udtryk for nogle problemer, der ikke var taget op i tide, og
at det skal vi have gjort.
Men dér, hvor vi ikke er enige - og det synes jeg vi skal have understreget med det samme - er i hr. Thulesen Dahl og andres lænen sig op ad, at de bare skal have nogle bank.
Det var ikke et direkte citat, men det var det, der var indholdet.
Det, som det her drejer sig om, er langt mere komplicerede problemer, og derfor er jeg mere end godt tilfreds med det, regeringen har lagt på bordet.
Det er en passende afvejning af politiets tilstedeværelse, når det brænder på, men forhåbentlig en indsats, som på længere sigt kan forhindre, at det brænder på, og som kan sikre, at den kombination af sociale og uddannelsesmæssige problemer faktisk kan løses.
Jacob Buksti (S), 1999-10-07:
Jeg kan trøste fru Pia Kjærsgaard med, at jeg heller ikke havde forestillet mig, at fru Kjærsgaard overhovedet tog sig af, hvad jeg sagde.
Det ville have overrasket mig meget, men jeg vil gerne så alligevel tillade mig at spørge fru Pia Kjærsgaard, hvordan fru Pia Kjærsgaard forestiller sig, at Dansk Folkeparti skal gøres stuerent.
Jeg kan forstå, at man meget gerne vil være med til stort set alt, det skal være.
Man ligger jo stort set fladt ud i landskabet for at komme med i finanslovaftaler osv.
Hvordan og hvorledes vil man forestille sig, at det borgerlige Danmark skal kunne bygge på et parti som Dansk Folkeparti, som i sit menneskesyn har en så grænseløs primitiv form for muslimerhad - det er jo det, det handler om - når man kan skrive ledere i Dansk Folkeblad om, at Kosovoindsatsen fra NATO var en indsats til fordel for muslimerne og mod de kristne, et omvendt korstog? Og når man laver en ældrepakke, hvor det jo er sådan, at loftet for udgifterne for Dansk Folkepartis indsats er himlen, så er det selvfølgelig kun for de ældre danskere.
Det er simpelt hen for ringe.
Jeg væmmes.
Pia Kjærsgaard (DF), 1999-10-07:
Jamen det var ikke det, jeg spurgte hr. Bendt Bendtsen om.
Prøv at kigge den tale igennem, som De Konservatives leder lige har holdt, og hvor der var en lang række konkrete nye ændringer, nye stramninger i udlændingeloven.
Dér er det, jeg spørger hr. Bendt Bendtsen: Skal det stå til troende også efter næste folketingsvalg, at man vil stramme op på det her område? Så skal jeg lige minde hr. Bendt Bendtsen, som måske har glemt det, om, at når De Konservative undlod at stemme til integrationsloven, så var grunden jo, at hvis De Konservative og Venstre havde stemt imod, var den faldet.
Nu brugte man det her taktiske fif, at så var der i hvert fald ikke et flertal imod loven; den gik igennem, ikke direkte med De Konservatives stemmer, men De Konservative og Venstre var medvirkende til, at vi fik en integrationslov, fordi man ikke stemte imod.
Jørgen Estrup (RV), 1999-10-07:
Det er ikke det, jeg vil tage op.
Det, jeg gerne vil knytte tråden til - det er sådan set noget af det samme, som hr. Søren Søndergaard er inde på - er nemlig Dansk Folkepartis forsøg på at tage patent på danskheden, på at sige, der er nogle, der er gode danskere, og der er nogle, der er dårlige danskere, på at dele os op, på at gøre skel, på at skabe splid.
Den del af Dansk Folkepartis politik kan jeg mildt sagt ikke acceptere.
Det var en smuk udtalelse.
Det er sådan noget, der skaber skel.
Må jeg ikke blot slutte af med at sige, som Grundtvig sagde - og jeg tror ikke, det kan siges meget bedre: »Til et folk de alle hører, som sig regne selv dertil.
Har for modersmålet øre, har for fædrelandet ild.«
Søren Søndergaard (EL), 1999-10-07:
Jeg synes, det var en lidt gratis omgang, at den konservative ordfører meddelte, at De Konservative ikke støtter hr. Brixtoftes plan, for hr. Brixtofte har jo en pointe.
Han har jo en pointe, der hedder, at man kan komme i en situation, hvor Danmark bliver tvunget til at nærme sig EU-gennemsnittet for moms og afgifter på grund af grænsehandelsproblematikken.
Og så svarer hr. Bendt Bendtsen: Jamen vi har et forslag om nedsættelse af mellemskatten.
Men mellemskatten gør jo ikke noget ved grænsehandelsproblematikken, vil jeg sige til hr. Bendt Bendtsen.
Det er derfor, jeg efterlyser: Hvad er Det Konservatives forslag til at imødegå det problem, der kommer af den øgede EU-integration, som Det Konservative Folkeparti er så stor en fortaler for?
Bendt Bendtsen (KF), 1999-10-07:
Jeg hørte hr. Estrup sige, at vi har Danmarks skrappeste flygtningelov.
Ja, det har vi måske nok.
Det var nok verdens strammeste, statsministeren mente den dag.
Altså jeg mener stadig væk, at vi ser på det her menneskeligt, men omvendt er vi nødt til at koordinere vores politik på dette område, og i dag er vores regler anderledes, når vi taler om dem, der får opholdsstatus af tungtvejende årsager.
Jeg er godt klar over, at andre lande i Europa, de lande, der omgiver os, har andre regler.
Her må vi konstatere, at Danmark gør flygtninge til indvandrere efter 3 år, og det er vi ikke enige i.
Det var det, jeg stille og roligt sagde.
Jørgen Estrup (RV), 1999-10-07:
Jeg var glad for de sidste bemærkninger, hr. Bendtsen kom med, for de åbnede dog alligevel for en dialog.
Det går efter meget stramme kriterier, indimellem så stramme kriterier, så ingen udenfor rigtig forstår det, når menneskeskæbnerne kommer på bordet: Mener hr. Bendtsen virkelig, at dette er et løst system, og at vi er åbne i forhold til, hvad der sker andre steder?
Jeg hørte, hvad statsministeren sagde på det punkt: Vi har Danmarks skrappeste flygtningelov, er der nogle, der siger.
Bendt Bendtsen (KF), 1999-10-07:
De to tredjedele er på de facto-området.
Altså forskellen mellem, hvordan man agerer her i Danmark og gør det i udlandet, f.eks. i Tyskland, er jo netop, at vi har et begreb, der af tungtvejende årsager giver folk ret til ophold, og det giver altså et permanent ophold efter 3 år.
Dér er vi anderledes end resten af Europa, og i Det Konservative Folkeparti tror vi, det er utrolig vigtigt, at vi på flygtningeområdet prøver at få det koordineret, så Danmark ikke går enegang. Tyskland har jo sin »Duldung«, hvor man giver muligheder for et ophold, men det er altså ikke varigt ophold efter 3 år.
Dér er vi forskellige i forhold til Tyskland, og hos De Konservative har vi altså den holdning, at vi må prøve at samordne flygtningepolitikken i Europa, så Danmark ikke står med nogle givtigere forhold, end man gør på den anden side af grænsen. Nu skal vi passe på, hvad det her udvikler sig til, for det er selvfølgelig menneskeskæbner, det er mennesker, vi taler om, mennesker, der skal behandles ordentligt - det er en del af den konservative livsidentitet - men derfra og så til at sige ... ja, tiden er gået.
Hr. Søren Søndergaard har problemer med, at Det Konservative Folkeparti ikke rigtig vil kommentere Venstres udmeldinger og Venstres skattepolitik.
Det må nu engang være Venstre.
Og jeg må nok sige om grænsehandel: Jamen selvfølgelig er der nogle problemer hen ad vejen, vi er nødt til at se på.
Hvordan de løses, jamen det tager vi stilling til.
Det er den vej, vi ønsker det skal gå.
Og så må hr. Søndergaard altså spare krudtet til hr. Peter Brixtofte efterfølgende.
Jørgen Estrup (RV), 1999-10-07:
Jeg tror, hr. Bendtsen vil tilgive os, at det ikke sådan udelukkende er høflige lykønskninger, men også en vis interesse for, hvad det lederskifte, vi har set i Det Konservative Folkeparti, faktisk betyder.
Jeg lagde mærke til, at i sommer, da vi havde en debat om Udlændingestyrelsen og en konstatering af, at der i hvert fald på ét væsentligt punkt var sket fejl, sagde hr. Bendt Bendtsen: Ja, når en tømrer slår 1.000 søm i, så er der jo et af dem, der går skævt.
Det syntes jeg var en holdning, som på det menneskelige plan stødte mig.
Men der kan jo være så mange ting, der farer en i munden.
Men da jeg så hørte hr. Bendtsens udtalelser om, hvad der skulle ændres på flygtningeområdet, mener jeg også, jeg hørte, at man fra Det Konservative Folkepartis side ville afskaffe de facto-flygtningebegrebet.
Altså mennesker, der kommer hertil personligt forfulgte, på flugt fra Saddam Hussein, det iranske præstestyre, Milosevic eller andre, dem skal vi altså ikke længere have.
Var det rigtigt hørt, eller hørte jeg forkert?
Kim Behnke (FP), 1999-10-07:
Jo, men det er ikke nok at komme med markeringer, må jeg sige til hr. Bendt Bendtsen.
Disse 15 konservative stemmer, som var borgerlige stemmer, der vil arbejde, de skal arbejde med deres pegefinger en gang imellem, nemlig når der skal trykkes på knapperne, netop fordi Det Konservative Folkeparti ikke er med i den studehandel, der ligger om såkaldte kontorcirkulærer.
Så er spørgsmålet: Betyder hr. Bendt Bendtsens meldinger i dag, at når der er kriminelle udlændinge, der skal tildeles dansk indfødsret, så kommer vi til at opleve 15 røde knapper hos Det Konservative Folkeparti, eller stemmer man stadig væk for, som man har gjort hidtil?
Bendt Bendtsen (KF), 1999-10-07:
Hvad angår retten til dansk statsborgerskab, kan jeg sige, at Det Konservative Folkeparti står uden for det forlig, der er indgået ind over regeringen og ud til SF og sammen med Venstre.
Det står Det Konservative uden for i dag, fordi der er nogle punkter, hvor vi mener, at man ikke automatisk burde give mulighed for dansk statsborgerskab.
Der er blandt andet to punkter, hvor vi mener, der er modstrid i det, og det er dér, hvor man automatisk får dansk statsborgerskab, når man bliver 67 år, uden at kunne ét eneste ord dansk. Det ønsker vi ikke; derfor er vi ikke med i den del af den aftale hos justitsministeren.
På samme måde med folk, der bliver udvist af landet, kommer tilbage, gennemgår en karensperiode og så får muligheden for at blive danske statsborgere.
Kim Behnke (FP), 1999-10-07:
Jamen jeg vil sige til hr. Bendt Bendtsen: Lad os så blive konkrete.
På udlændingeområdet bebudede hr. Bendt Bendtsen, at Det Konservative Folkeparti også ville have strammet op på indfødsretsreglerne, men det er jo et af de områder, hvor Folketingets medlemmer er meget, meget præcise og meget konkrete, de tre gange om året, hvor vi stemmer om de store kataloger og alle dem, der skal have dansk indfødsret. Mit spørgsmål
er nu: Vil vi opleve, at Det Konservative Folkeparti begynder at stemme nej ved tildelingen af indfødsret til forskellige kriminelle, der har brugt deres ophold i Danmark til en kriminel løbebane, eller vil vi stadig væk se Det Konservative Folkeparti stemme ja til, at de skal have dansk indfødsret? Og hvad mener Det Konservative Folkeparti om det faktum, at unge, der er født af udlændinge, når de fylder 18 år, bare går op på statsamtet og sætter en underskrift på en lap papir, og uanset hvor mange gange og hvor meget de har været i fængsel, så bliver der ikke taget stilling til det ved tildeling af indfødsret?
Vil vi også dér se Det Konservative Folkeparti gå aktivt ind og prøve at hindre, at så mange kriminelle udlændinge bliver danske statsborgere, eller er det kun ord?
Bendt Bendtsen (KF), 1999-10-07:
Vi synes faktisk, at der var rigtig mange gode elementer i integrationsloven, og det er der stadig væk, bl.a. det, at man får taget fat på et tidligere tidspunkt, så man får integreret nogle mennesker.
Årsagen til, at vi i sidste omgang ikke ønskede at stemme for loven, var alene debatten med Det Radikale Venstre, som jeg ikke behøver at træde i i dag.
Det var årsagen. Og så om udlændingeloven: Jamen vi står ved det, vi siger, når vi nu i dag fra talerstolen har sagt, at vi ønsker de her stramninger på det her område.
Det er konservativ politik, men i øjeblikket tæller De Konservative 15 mandater; det er derfra, vi arbejder.
Frank Aaen (EL), 1999-10-07:
Altså forleden dag kunne vi læse, at politimesteren i Glostrup, som ikke er ret venstreorienteret, udtaler, at det er vildt overdrevet, når man taler om alt det her med, at volden bliver værre og værre.
Og må jeg så også komme med den oplysning, at hvis vi kigger på det statistisk, så ser vi, at faren for, at et ældre menneske bliver ramt af vold, er større i hjemmet, end den er på gaden, fordi det typisk er nogle, der kommer ind i hjemmet til den pågældende, som står for volden.
Det er ikke den tilfældige gadevold, der rammer de gamle.
Bendt Bendtsen (KF), 1999-10-07:
Jeg kan da sige, at Det Konservative Folkeparti stemte for udlændingeloven sidste år, og det gjorde vi, fordi vi går på banen og arbejder på det her område.
Vi mente, at der var fornuftige tiltag, der trak i den rigtige retning.
Der var måske også noget, vi ikke var så imponerede over, men Det Konservative Folkeparti er borgerlige stemmer, der arbejder, og vi står ved de indsatser og de stramninger, vi faktisk fik igennem. Vi nåede så ikke at stemme for integrationsloven; vi kan en anden dag komme ind på, hvorfor vi ikke gjorde det.
Vi stemte for udlændingeloven, fordi vi fik nogle markante opstramninger.
Bl.a. var et af lodderne i vægtskålen for os, at der blev lagt en hårdere kurs for kriminelle udlændinge, der så blev udvist. Jeg må sige, at for os er det vigtigt, at vi får nogle resultater, når vi forhandler, og vi vil hellere være med på banen end stå og råbe op på sidelinjen.
Jeg vil gerne give hr. Kim Behnke et helt klart svar.
Når vi ikke er med i det her, er det, fordi vi ikke mener, de skal være danske statsborgere.
Det, vi ønsker, er så den politik, vi har på det område, og vi ønsker ikke, de kommer med på de her forslag.
Hvis de er kommet ind i kriminalitet på de grænser, som Det Konservative Folkeparti står for,
jamen så må jeg omvendt sige, at hvis de så står på lovforslaget til allersidst, så ønsker vi ikke at straffe 1.400 mennesker, fordi der er 5, der ikke opfører sig ordentligt.
Søren Søndergaard (EL), 1999-10-07:
Og når man ikke kan have skatter og afgifter, som vi har det i dag, så må man skaffe pengene et andet sted fra.
Og der har Det Konservative Folkeparti ikke noget bud på, hvor de skal komme fra.
Det er derfor, denne diskussion er utrolig ubehagelig for Det Konservative Folkeparti. Jeg synes, Det Konservative Folkeparti skal svare klart og tydeligt: Hvordan løser man grænsehandelproblematikken?
Hvorfra vil man skaffe de milliarder, som skal puttes i kassen i takt med den EU-harmonisering, som Det Konservative Folkeparti kæmper så heftigt for?
Bendt Bendtsen (KF), 1999-10-07:
Jamen selvfølgelig er der et problem omkring grænsehandelen.
Det vil der også komme fremover.
Altså hvad hr. Brixtofte mener i den her sag er ikke noget, jeg vil tage stilling til.
Jes Lunde (SF), 1999-10-07:
Jeg vil såmænd bare kvittere for, at Det Konservative Folkeparti nu åbenbart ikke vil nedlægge daghøjskolerne mere. Man har valgt at tage ud og besøge de daghøjskoler, som man ville nedlægge, og så har man fundet ud af, at de faktisk gør et godt stykke arbejde, hvor rigtig mange af dem, de har fat i, kommer videre i uddannelse og arbejde.
Det synes jeg er godt.
Pia Kjærsgaard (DF), 1999-10-07:
Jeg tror, jeg vil sætte det op på en anden måde end hr. Søren Søndergaard og sige, at der lige er kommet en rapport fra politiet, hvor der står, at der nu er gadebander, der hærger i 11 politikredse i Danmark.
En meget alvorlig kritik fra politiet i forhold til politikerne.
Søren Søndergaard (EL), 1999-10-07:
Jeg går ud fra, at det kun er palæstinensere, folk af palæstinensisk afstamning, der skal sendes til Palæstina, og vel ikke folk af polsk eller amerikansk afstamning.
Men hvorfor kun tre generationer? Vi snakker jo om danske statsborgere, vil jeg sige til fru Pia Kjærsgaard.
Der er ikke tale om folk, der ikke er danske statsborgere.
Det er tredjegenerationsindvandrere, der er danske statsborgere, som skal udsendes, men er danske statsborgere ikke danske statsborgere?
Eller er der to former for danske statsborgere? Dem, der er danske statsborgere, og så nogle andre, der er en anden slags danske statsborgere.
Jeg tror, det var meget nødvendigt, at Lisette Rosendal følte et behov for at sige: Vi er hverken racister, nazister eller umenneskelige i Dansk Folkeparti.
Og så stillede jeg et meget simpelt spørgsmål, fordi fru Pia Kjærsgaard gang på gang snakker om den voldsomme kriminalitet blandt andengenerationsindvandrere og indvandrere i almindelighed: Hvis vi sætter 100 indvandrere op ved siden af hinanden, hvor mange af dem har så deltaget i noget kriminelt?
Hvor mange af dem har været i kontakt med politiet?
Pia Kjærsgaard (DF), 1999-10-07:
Jamen jeg synes afgjort, det er noget helt andet, når man snakker om danskere i forhold til udlændinge.
Det har jeg jo aldrig nogen sinde lagt skjul på.
Jeg kalder det en straf for, at de pågældende efter gentagne forsøg under ingen omstændigheder har forsøgt at gebærde sig i det danske samfund.
Jeg synes ikke, at vi umiddelbart skal skride til sådan en handling.
Jeg synes, det ville være helt rimeligt, hvor vi har gode diplomatiske forbindelser, f.eks. med palæstinensernes leder, Yassir Arafat, at forhandle om en udvisning og en indpasning i det palæstinensiske samfund i stedet for i det danske samfund, når det ikke kan lade sig gøre her.
Jeg synes slet ikke, at det forslag, som jeg godt kunne tænke mig at gå videre med, se, om der er hold i det, om der er grobund for det, om det kan lade sig gøre, er så skævt endda. Jeg synes ikke, det er noget, man skal skride til ved første handling, men jeg betragter det klart som en mulighed.
Søren Søndergaard (EL), 1999-10-07:
Fru Pia Kjærsgaard snakkede om al den kriminalitet, der er blandt indvandrere.
Hvis vi nu forestiller os, at vi stiller 100 indvandrere op ved siden af hinanden,
hvordan er det så?
Hvor mange af dem har så deltaget i noget kriminelt?
Det må fru Pia Kjærsgaard altså vide, når hun snakker om al den kriminalitet, der foregår blandt indvandrere.
Hvordan er fakta her?
Ud af 100 indvandrere, ud af hver 100 indvandrere, der er i Danmark, hvor mange har deltaget i noget kriminelt?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er om det der med arvesynden, de tre generationer.
Jeg læste, at en delegeret på årsmødet fandt behov for at udtale: Vi er hverken racister, nazister eller umenneskelige.
Derfor vil jeg godt spørge fru Pia Kjærsgaard: Indvandrerfamilier, hvis børn eller børnebørn begår ulovligheder, skal have en ekstra straf.
Hvilken tilsvarende ekstra straf har Dansk Folkeparti tænkt sig at give danske familier, hvis børn eller børnebørn begår ulovligheder?
Pia Kjærsgaard (DF), 1999-10-07:
Man skal altid kun hidse sig op, hvis man virkelig mener det helhjertet og ikke bare efteraber, hvad statsministeren har sagt i det sidste par dage.
Må jeg sige til hr. Jacob Buksti, at jeg egentlig er fuldstændig ligeglad med, at hr. Jacob Buksti siger ligesom statsministeren: »pakket ind i dannebrogsflag«.
Det, jeg egentlig synes er værre, er, når det bliver pakket ind i de røde faner, f.eks. at vi nu næste gang skal til at behandle et forslag om at give indfødsret til 5.543 personer. Det er næste gang, vi skal til at behandle dét i Folketinget.
Er det noget, som regeringen pakker ind i de røde faner, for nu at svare igen med samme mønt som hr. Jacob Buksti.
Jeg tager mig ikke af det, må jeg sige til hr. Jacob
Buksti.
Jacob Buksti (S), 1999-10-07:
Jamen jeg tænkte jo nok, at jeg ikke havde hørt forkert.
Jeg synes, det er fuldstændig fantastisk, at partier, der er repræsenteret i det her Folketing, kan have et menneskesyn af så primitiv karakter.
At man kan betegne indsatsen fra NATO i Kosovo som et omvendt korstog, hvor det var de kristne, der blev bombet, og muslimerne, der blev hjulpet, synes jeg er uværdigt, jeg synes, det er usympatisk, og jeg synes, det er ulækkert ud over alle grænser.
Jeg synes, det er udansk, og nok så mange dannebrogsflag kan ikke dække over, at det viser, at det åndelige ophav til det, der må være det borgerlige Danmarks parlamentariske flertal i fremtiden, er Mogens Glistrup, også Mogens Glistrup i den seneste version.
Og jeg synes, det ville klæde ordførerne for både Venstre, De Konservative, Kristeligt Folkeparti og CD at komme herop og sige, hvad de mener om et forslag af den karakter.