runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2005-03-15:
Det Radikale Venstre har jo taget et medansvar for strukturen nu, og vi går naturligvis konstruktivt ind i arbejdet med indholdet, men vi gør det altså ikke med økonomisk bind for øjnene.
Indenrigsministeren har givet udtryk for, at strukturreformen ikke vil koste kommunerne penge, så staten har altså ikke planer om at benytte lejligheden til at styrke sine egne budgetter og presse kommunernes økonomi mere, end tilfældet er i forvejen.
Men omvendt gør det altså også indtryk, at staten og kommunerne historisk er langt fra hinanden i spørgsmålet om kompensation for den opgaveflytning, der skal finde sted.
Hvis vi alene tager skatteområdet, så har det været fremme, at afstanden mellem parterne er i milliardklassen.
Kommunerne siger samstemmende – og det kan være V-kommuner eller Skommuner – at staten forlanger større kompensation, end rimeligt er.
For Århus Kommune alene drejer det sig om 100 mio. kr. om året i forskellen mellem beregningerne og så statens udspil.
Andre eksempler kan fremdrages.
Pengene følger altså opgaven, hører vi, og vi vil derfor gerne høre, om ordføreren ikke vil garantere, at når pengene i forbindelse med reformen følger opgaven, så bliver det de faktiske lokale udgifter – det er dem, det drejer sig om – så effektive kommuner ikke reelt set får en bøde for at have drevet en god og effektiv kommunalforvaltning.
Leif Mikkelsen (V), 2005-03-15:
Først vil jeg sige med hensyn til de offentligt ansatte, at jeg har nævnt, at virksomhedsoverdragelsesloven gælder.
Så klart kan det siges.
Med hensyn til besparelser vil jeg sige, at der helt klart ligger besparelser, som kommer, og det er, at der bliver færre politikere, når vi har færre kommuner, og det vil sige, at der bliver færre lønninger.
Resten er helt op til det lokale byråd, hvordan man indretter sit arbejde.
Så kan jeg bestemt ikke bekræfte, at der er noget forhåndstilsagn om, hvem der skal betale for hvad i forhold til Farum-Værløse.
Jeg har bare peget på, at ministeren har fået et mandat til at forhandle en sammenlægning, der skal være så god som muligt, og som skal tage hensyn til de forskelle, der er mellem de to nævnte kommuner.
Det er virkelighedens verden, og så forholder vi os til de resultater, der kommer.
Anne Baastrup (SF), 2005-03-15:
Jeg kan forstå, at Venstres ordfører i første omgang kom til at love lidt for meget.
Det næste er så, at jeg kan forstå, at Venstres ordfører regner med, at der kommer besparelser i forbindelse med denne her omstrukturering allerede nu.
Og hvor kan vi se besparelserne? I massive afskedigelser.
Den såkaldte jobgaranti, som statsministeren har talt om i valgkampen, er ikke en garanti, er det ikke korrekt?
Forudsætningen for, at man kan lave omstillingen, er besparelser og fyringer af de offentligt ansatte.
Leif Mikkelsen (V), 2005-03-15:
Jeg har nævnt, at det mandat, forligspartierne har givet til ministeren, er at forhandle en sammenlægning mellem Værløse og Farum under skyldig hensyntagen til de forskelle, der kan være mellem de to kommuner, og dermed sikre muligheden for en bæredygtig kommune i fremtiden, hvor den ene part ikke betaler for den anden.
Det er signalet, det er opgaven, og den forholder vi os til og venter, indtil resultatet er kendt.
Med hensyn til den offentlige sektors økonomi og muligheder, den offentlige sektors fremtid: Jeg har godt hørt bekymringerne om, hvor meget det nu koster i den indkøringsfase.
Vi ved, at der er en række kommuner, der skal lægges sammen.
Man kan flytte sammen på mange måder.
Man kan bygge helt nye huse at være i, men man kan også bruge de etablerede, og det vil sige, at man kan øge omkostningerne, eller man kan begrænse dem.
Vi har som udgangspunkt tillid til, at man gør det ansvarligt, at folk bliver siddende der, hvor det i praksis kan gennemføres, og at man ikke der bruger flere midler end nødvendigt; at man finder en fornuftig struktur for sin offentlige sektor i den kommune, der nu bliver etableret; at det foregår på ordentlig vis.
Når det gør det, så er der egentlig ingen grund til at være særlig bekymret for, om den offentlige sektor bliver dyrere eller billigere.
Her er der på sigt mulighed for besparelser, rationaliseringer, effektiviseringer, som bliver gode for den offentlige økonomi.
Anne Baastrup (SF), 2005-03-15:
Jeg kan forstå, at Venstres ordfører nu garanterer, at det ikke er værløseborgerne, der skal finansiere Peter Brixtoftes overforbrug på 2,4 mia. kr.
Det vil jeg godt have bekræftet.
Så vil jeg godt spørge: Hvordan ser Venstre den offentlige sektors fremtid, når man ikke afsætter midler til omstruktureringsprocessen, vel vidende at det vil koste måske et sted mellem 3 mia. kr. og 5 mia. kr. – positivt sat – med hele denne her omstillingsproces?
Leif Mikkelsen (V), 2005-03-15:
Nu er der jo nok ingen grænser for, hvad fru Line Barfod kan forestille sig af ulykker i forlængelse af denne her kommunalreform, som jeg forstår at Enhedslisten ikke har lyst til at støtte.
Virkeligheden er den, at der etableres en offentlig sektor, der skal yde den service over for borgerne.
Og så vil forløbet vise, hvad der sker i privat regi og offentligt regi.
Det, der er afgørende, er, at det er så godt som muligt for borgerne.
Det går Venstre faktisk betydelig mere op i, end om det løses i den offentligt sektor eller ved en privatisering.
Der vil praksis vise: Hvad er godt, hvad er billigst, hvad er bedst for borgerne?
Jeg har fuld tillid til, og Venstre har fuld tillid til, at vi får en række kommunalbestyrelser – det er derfor, vi af og til siger »kommunalt selvstyre« – der fint kan tage stilling til det og beslutte, hvordan man håndterer den praktiske hverdag ude i kommunerne.
Det her er nemlig den største decentralisering, der er set nogen sinde, hvor beslutningerne kommer tæt på borgerne, og det vil sige, at vi trygt overlader beslutningskompetencen til de byråd, vi nu vælger.
Det er ikke nogen drøm om, at vi herfra skulle bestemme noget som helst andet.
Line Barfod (EL), 2005-03-15:
Nu har både beskæftigelsesministeren, som jo er fra Venstre, og Venstres politiske ordfører, hr. Jens Rohde, og flere andre Venstrepolitikere udtalt, at et væsentligt formål med hele kommunalreformen er stærkt øgede privatiseringer.
Så derfor er der jo lagt op til omfattende privatiseringer, og det er jo i høj grad Farummodellen på landsplan, man gennemfører.
Vi kan ikke få noget at vide om de økonomiske konsekvenser eller andet.
Så derfor vil jeg gerne have, at ordføreren forholder sig til mit spørgsmål: Hvad har Venstre liggende i skuffen af redningsplaner, hvis nu det går lige så galt på landsplan med Farummodellen, som det gjorde for Farum?
I forbindelse med Farum kunne man tage Værløse ind og lave et tvangsægteskab dér, men hvis det går galt i Danmark, hvem er det så, man regner med kommer og skal betale gælden efter Venstres politik?
Leif Mikkelsen (V), 2005-03-15:
Nu har jeg ikke oplevet, at der her sendes signal om omfattende privatiseringer.
Der sendes faktisk signal om, at vi etablerer en offentlig sektor, der kan løse opgaverne i forhold til borgerne på god og forsvarlig vis.
Med hensyn til Farum og Værløse kan jeg sige meget kontant, at forligspartierne har givet ministeren mandat til at forhandle en sammenlægning mellem Farum og Værløse, og det har de gjort med signalet om, at der skal tages hensyn til Værløses situation i forhold til Farum.
Det vil altså sige, at signalet er, at den her øvelse ikke skal gå ud over værløseborgere, men derimod skabe grundlag for, at man kan finde muligheden for en god kommune, nødvendigvis med forskellige overgangsordninger i et tidsperspektiv, som skal aftales af ministeren.
Derfor er det jo alt for tidligt at udtale bekymring om, hvorvidt den her aftale nu går eller ej.
Lad os nu vente, indtil resultatet ligger der, og se, om det er godt nok.
Line Barfod (EL), 2005-03-15:
Inden foråret 2002 kunne man jævnligt høre Venstrefolk, der fortalte om, at Farum var juvelen i Venstres krone, at Farum var det sted, hvor man kunne se resultatet af Venstres politik.
Så kom der jo som bekendt en stor skandale og afsløringen af, hvor galt det egentlig gik i Farum.
Nu synes man, det er gået så galt, at man tvinger Værløse ind i et tvangsægteskab med Farum, for at de kan være med til at overtage resterne af resultatet af Venstres politik.
Så vil jeg gerne høre: Når nu Venstre er i gang med at gennemføre Farummodellen på landsplan, og man med kommunalreformen lægger op til at gøre nøjagtig det samme med omfattende privatiseringer osv., hvem er det så, der skal overtage Danmark, når nu resultaterne af Venstres politik på landsplan viser sig at gå lige så galt, som de gjorde i Farum?
Kim Andersen (V), 2005-03-15:
Jeg vil gerne gøre det klart, at for Venstre er det her jo ikke nogen ønskesag.
Vi er principielt modstandere af, at der gives statsstøtte til skibsværfterne, ligesom vi principielt er modstandere af, at der gives statsstøtte til andre erhverv.
Men vi erkender, at vi i denne sag står med ryggen mod muren.
Vi erkender, at vi er oppe imod en international konkurrence, som i høj grad er baseret på, at der rent faktisk gives statsstøtte.
Derfor er vi også meget glade for, at vi i den betænkning, der ligger til grund for dette lovforslag, bredt her i Folketinget er enige om at anerkende regeringens indsats for afvikling af statsstøtte til skibsværftsindustrien både i EU og i WTO.
Vi ser frem til, at regeringen fortsætter denne indsats.
Når det er sagt, vil jeg også gerne sige, at under førstebehandlingen signalerede jeg her fra talerstolen, at vi i Venstre var parate til at justere beløbsrammen, hvis det var sådan, at danske værfter havde mulighed for at udfylde den til gavn for beskæftigelsen.
Jeg er glad for, at ministeren her i dag har kunnet meddele, at regeringen har taget imod det tilsagn, bl.a. fra os, og at rammen bliver forøget med små 100 mio. kr., således at vi kan give 6 pct.s tilskud, og sådan at værfterne kan få alle de ordrer i bøgerne, som der er mulighed for inden udgangen af marts måned.
Nu håber vi så, at det vil lykkes for værfterne at få ordrebøgerne fyldt, så vi får noget mere beskæftigelse, en beskæftigelse, der i høj grad vil komme Nordjylland til gode.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at det glæder os meget.
Afstemning
Leif Mikkelsen (V), 2005-03-15:
Der er ikke noget af det, hr. Rune Lund har sagt, der er rigtigt.
Virkeligheden er jo, at der ingen nedskæringer er på den kommunale sektor.
Virkeligheden er, at i denne regerings levetid er udviklingen, og det er økonomisk bevist, sket i det decentrale led, altså i kommuner og amter.
Det er der, udviklingen er sket, og det er der jo klare tal for.
Det vil sige, at det er der, man har udviklet sig.
Det er der, man har flere ansatte.
Det er derfor, der er et betydeligt antal tusinde flere ansatte i den offentlige sektor nu, end da denne regering trådte til.
Så grundlaget er fuldstændig forkert for spørgsmålet, og derfor kan jeg selvfølgelig heller ikke besvare det, kun konstatere, at denne regering fører en fin politik over for den decentrale sektor, fordi vi lægger vægt på den decentrale sektor, og at den kan fungere.
Det er det, politikken går på.
Ja, nu kan jeg høre, nu er vi ovre i tro – det er jo en farlig sag – en tro på, at det går modsat end det, jeg tror på.
Nu er virkeligheden den, at vi indfører et system, hvor kommunerne får et medansvar og dermed en legal økonomisk interesse, så lad os nu se, om ikke det virker, om ikke det påvirker situationen, og man får de værktøjer og hele beregningssættet for, hvad man betaler for forskellige operationer og ydelser.
Dermed kan man nemt se, om det nytter noget eller ej.
Så jeg tror på, at det her vil flytte noget på hele sundhedsområdet.
Derfor er det et godt incitament.
Så vi har hver vores tro, kan jeg høre, men er enige om, at det er et godt forslag.
Det er glædeligt.
Ole Stavad (S), 2005-03-15:
Tak til Venstres ordfører for invitationen til at samarbejde om reformen.
Jeg vil sådan set godt takke hr. Leif Mikkelsen for svaret, for jeg kan forstå, at det, vi inviteres til, er justeringer, og det er selvfølgelig heller ikke uinteressant.
Enhver justering, ændring, stor eller lille, som efter vores opfattelse trækker i den rigtige retning, er vi selvfølgelig interesserede i.
Men jeg synes, at ordførerens svar meget præcist klargjorde, at der altså ikke ligger en invitation til at gå ind og se, hvor vi har påpeget, at vi synes, der er nogle af de største problemer, men at der ligger en invitation til, at vi kan gå ind og se på nogle detaljer.
Det takker vi for, men det er jo ikke sådan den meget brede enighed med hensyn til hovedindholdet i denne her reform, invitationen lægger op til, som jeg hører
hr. Leif Mikkelsen.
Leif Mikkelsen (V), 2005-03-15:
Jeg tror på, at vi får fundet et system, som gør, at kommunerne kan forfølge deres rolle, deres andel og deres eventuelt bedre situation i det.
Vi har skabt elementerne til det nu, og så er det balancen mellem så sparsom en administration som muligt, så det ikke bliver en vandring af bilag, og så det, at man alligevel kan se, om det nytter noget at gøre noget for sine borgere, der gør, at man har færre indlæggelser, man har færre træk på sundhedssektoren.
Jeg går ud fra, at spørgeren er helt enig i, at det er et godt og fornemt formål, og at vi ved fælles hjælp gerne skulle nå dertil.
Karen Hækkerup (S), 2005-03-15:
Venstres ordfører taler meget varmt for, at der skal indføres medansvar for omkostningerne.
Men hvordan hænger det sammen med de svar, vi fik, da vi var til den tekniske gennemgang af loven hos ministeren om, at kommunerne ikke skal modtage en udspecificeret regning på de sundhedsydelser, som deres borgere har gjort brug af på sygehusene?
Jeg forstår ikke den gennemsigtighed, for hvis kommunerne ikke ved, hvad det er, de betaler for, hvordan skal de så kunne måle, hvordan skal de så kunne finde ud af, om de incitamenter, om de forebyggende tiltag, de har sat i gang med større fokus på genoptræning, på hjemtagning af patienter, virker, når man kun får en stor regning og ikke en udspecificeret regning?
Leif Mikkelsen (V), 2005-03-15:
Nu er det jo sådan, at den effektivisering af sundhedssektoren, som er i gang bl.a. via flere aktivitetsbestemte midler, er særdeles effektiv.
Vi har set, at det er lykkedes at gennemføre betydelig større aktivitet for de samme penge og dermed nedbringe ventelisterne.
Det vil sige, at det ikke er umuligt at effektivisere denne sektor, og det er derfor, det skal forfølges.
Der bliver bare en part mere, der får en helt legal interesse i, at de omkostninger ikke bare eksploderer.
Jeg går ud fra, at også fru Karen Klint kender eksemplerne på, at hvem der skal betale afhænger af, hvor man placerer den syge.
Den kassetænkning får vi fjernet ved det her, så jeg tror, det er et rigtig godt forslag.
Karen J. Klint (S), 2005-03-15:
Jeg forstår svaret således, at sundhedsomkostningerne nu skal stå stille.
For når det bliver en sundhedsskat, og den bliver ramt af skattestop, så er det slut med tillægsbevillinger til sundhedsvæsenet, selv om man gerne vil ind og gøre noget ved ventelisterne og noget andet, hvor der har været sat ret mange penge af både under den forrige regering og under den nuværende regering, men i og med at det nu bliver en slags skat, kan man ikke mere gøre det.
Var det sådan, svaret skulle forstås?
Leif Mikkelsen (V), 2005-03-15:
Nu er der jo ingen selvstændige skruer, der kan skrues på i skatten, så længe vi har en regering, der fører så fornuftig en skattepolitik, at man har skattestop, så det ligger helt fast.
Det kan borgerne være trygge ved, og man må så også i fremtidens eventuelle valg forholde sig til, hvor klogt, hvor modigt man tør noget på området med hensyn til skat.
Det synes jeg er en klog disposition at foretage sig som borger eller som vælger.
Men til spørgsmålet om der kan skrues på sundhedsskatten eller ej ligger det meget klart, hvordan kommunernes bidrag skal skrues sammen, hvem der beslutter og kan sige ja og nej til det.
Jeg har tro på – det har vi i Venstre, at det er godt – at man har medansvar for omkostningerne og dermed også lyst til at reducere omkostningerne på hele sundhedsområdet, som vi jo godt ved har haft en eksplosiv udvikling i mange år.
Så det er et godt nyt værktøj, som forhåbentlig kan påvirke det positivt.
Karen J. Klint (S), 2005-03-15:
Svaret var så, at der bliver en skatteskrue mindre at skrue på.
Men når man nu får en særlig sundhedsskat, er det så ikke også en selvstændig skatteskrue, der kan skrues på?
Leif Mikkelsen (V), 2005-03-15:
Det er en væsentlig diskussion at forholde sig til, i hvor høj grad der arbejdes med gennemsnitsberegninger eller præcise beregninger på opgaven.
Nu kan det være vanskeligt i den offentlige sektor præcis at sige, hvilke penge der præcis kan henføres til præcis den opgave i den offentlige administration osv., hvor meget der er henregnet til det.
Og derfor er det jo en diskussion, der er værd at tage konkret, men bestemt også for at holde fast i, at denne her kabale skal gå op.
Så jeg vil gerne give tilsagn om, at det er en opgave, der er værd at forfølge, så man oplever så langt som muligt, at det her er retfærdigt, så man kan se tilbage med en opfattelse af, at det her er retfærdigt, det er godt.
Margrethe Vestager (RV), 2005-03-15:
Jeg synes, det er et meget glædeligt tilsagn, vi får fra Venstre i dag om, at det er den konkrete opgaveløsning i den konkrete kommune, der er udgangspunktet, og ikke en gennemsnitsberegning, for gennemsnitsberegningen vil jo netop straffe effektive kommuner og belønne ineffektive kommuner i forhold til, hvor meget man skal få henholdsvis afgive i forbindelse med den økonomiske regulering ved opgaveflytningen.
Derfor ser vi meget frem til, at Venstre tager initiativ til at sørge for, at skatteministeren får rettet op på det, der i mange kommuner opleves som en meget fundamental uretfærdighed, nemlig at man skal ud og spare på børneinstitutioner, på vuggestuer, hvad det nu kan være, fordi staten gerne vil overtage skatteopgaven.
Leif Mikkelsen (V), 2005-03-15:
Det er klart, at er der eksempler på, at kommunerne markant bliver udsat for en anden virkelighed end det, der er tiltænkt, så er det værd at justere og se på.
Det vil jeg gerne understrege, sådan er det.
Nu er hele skatteområdet jo sådan set en uafhængig sag i forhold til kommunalreformen, ligesom skattecentre osv. er en anden politisk beslutning, hvor de økonomiske aftaler ligger i et andet regi.
Og jeg går ud fra, at skatteministeren jo helt klart håndterer den sag.
Margrethe Vestager (RV), 2005-03-15:
Det er lidt i samme spor, fordi for nogle kommuner er tiden jo oprunden.
De skal ikke lægges sammen med nogen, de fortsætter som hidtil.
Og de har jo modtaget regningen for at aflevere skatteopgaven.
For en lang række kommuner er den regning væsentlig større end det, de ved krone for krone, de har brugt på opgaven, fordi de har været omhyggelige.
De har udvist omhu, de har reorganiseret opgaven, så den er så effektiv som overhovedet muligt.
Og hvis sådan en almindelig kommune af mellemstørrelse skal aflevere måske 10, 11, 12 mio. kr. mere, end det har kostet at løse opgaven, synes Venstre så, at det er et udtryk for retfærdighed, rimelighed eller det, som jo står udtrykt i alle lovforslagene, hvis man overhovedet går ind i dem, nemlig at reformen er udgiftsneutral, og at pengene følger opgaven?
Ellers synes jeg, at Venstre skulle rådgive de kommuner om, hvor man skal lave den besparelse, der sikrer, at man kan lade det her overskud følge med ind til staten, som nu skal løse opgaven.
Leif Mikkelsen (V), 2005-03-15:
Ja, nu kan jeg ikke bekræfte, at Venstre går ind for, at nogen overhovedet skal straffes.
Det er der ingen kommune der i vores optik skal.
Det skal foregå så retfærdigt som muligt, og hvis der findes eksempler på, at det ikke er rimeligt, ja, så må det rettes i det forløb, der nu sker.
Det vil jeg gerne slå helt fast.
Samlet set omkring økonomien er det først nu, hvor vi om et stykke tid kender det kommunale danmarkskort, at man reelt set kan forholde sig de økonomiske konsekvenser.
Det har været efterlyst utallige gange især fra oppositionens side, og det har selvfølgelig været helt urimelige forventninger at have, at man skulle kunne lave den helt store forkromede beregning over det her, når man ikke engang kendte de decentrale enheder.
Det er vi tæt på nu, og derfor er jeg enig med hr. Johannes Poulsen i, at det er værd at forfølge den sag og det økonomiske perspektiv, når man nu kender grundlaget for det.
Så kan vi få en seriøs diskussion, vi kan få en forholden sig til de faktiske tal og ikke sådan en teoretisering, som der har været ført fra oppositionens side indtil nu om, at det sikkert koster en helt forfærdelig masse penge, uden at man overhovedet har kendt det.
Der var måske heller ingen, der dengang troede på, at vi kom under 100 kommuner, og det påvirker også denne her beregning.
Så tiden kommer snart, ja.
Johannes Poulsen (RV), 2005-03-15:
Jeg må forstå svaret sådan, at Venstre rent faktisk finder det i orden, at effektive kommuner kan risikere at blive straffet i forbindelse med opgaveløsningen.
Det er jeg forbavset over.
Men i forlængelse af det vil jeg gerne spørge, om man ikke hos Venstres ordfører også er opmærksom på den i det hele taget mangel på sammenhæng, der er mellem Venstres opfattelse af, hvad det her vil koste samlet set, og det, som man nu evident ved, det vil koste, fra de signaler, man får fra forskellige kommuner, hvis man ganger dem op til landstal.
Alene på it-området taler vi om udgifter, som er måske tre til fem gange større end det, som har været fremme i debatten fra regeringens side og fra Venstres side.
Er det noget, som Venstre kan give tilsagn om, at man vil dyrke yderligere, og at man også vil forholde sig til de reelle tal på det område?
Leif Mikkelsen (V), 2005-03-15:
Nu skal man være forsigtig med at udstede garantier, ikke mindst fra den her talerstol, så det vil jeg være noget tilbageholdende med.
Nu var det jo sådan med hensyn til effektive kommuner, at hvis det er det billede, hr. Johannes Poulsen tegner, så kunne det jo tyde på, at man har haft for mange midler til området, hvis man er så effektiv, og så bliver det fastsat til et mindre beløb.
Så spørgsmålet er jo, om det blot bliver retfærdigheden, der sker fyldest efter denne her flytning, eller en urimelighed.
Men det er vigtigt, at pengene følger opgaven, og at der en rimelighedsbetragtning i det her.
Det går jeg ud fra at de forhandlinger kan resultere i, som nu finder sted.
Johannes Poulsen (RV), 2005-03-15:
Jeg ville gerne i forlængelse af det, hr. Morten Østergaard var inde på, endnu en gang spørge hr. Leif Mikkelsen, hvorvidt man fra Venstres side kan give en garanti for, at man ikke i forbindelse med opgaveflytninger, her skatteområdet, vil komme i en situation, hvor effektive kommuner straffes økonomisk.
Som det er lagt op nu, er det jo sådan, at de kommuner, der har været effektive på skatteområdet, kommer i en situation, hvor de, når man flytter opgaven og tager pengene med, reelt skal aflevere flere penge, end de har brugt på opgaven i dag, og de kommuner skal så ud at finde besparelser på andre områder.
Kan Venstre give en garanti for, at effektive kommuner ikke straffes som følge af opgaveflytning?
Leif Mikkelsen (V), 2005-03-15:
Ja, nu kan det jo være en tro, hr. Per Kaalund går rundt med, at det bliver det.
Nu er det sådan, at når kommunerne nu skal medfinansiere sundhedsvæsenet, som er det, hr. Per Kaalund peger på, så bliver der administration omkring det.
Jeg kunne forstå, at hr. Per Kaalund især havde fat i den negative side.
Jeg vil så gerne, for nu at give vægt, pege på de positive ting, der kommer ud af det her, som gør, at vi så i øvrigt jo får fjernet en række amter, og at der dermed på sigt er nogle omkostninger i hele det system, der forsvinder, så vi går en god tid i møde med en gennemsigtig offentlig sektor, hvor omkostningerne kan sænkes.