runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 1997-10-09:
Hr. Jørgen Estrup beskæftigede sig langt om længe også lidt med udlændingepolitikken.
Det er jo ellers dagens centrale samtaleemne, men det var helt tydeligt nølende og tøvende, hr. Estrup overhovedet kom ind på den.
Men hr. Estrup kom dog ind på den.
Jeg har tidligere i dag efterlyst et meget klart svar
enten fra Det Radikale Venstre eller fra repræsentanter for regeringen som sådan, men nu er det altså hr. Estrup, der som Det Radikale Venstres ordfører naturligt må svare på følgende spørgsmål: Støtter Det Radikale Venstre de tanker, som indenrigsministeren har givet udtryk for om ændring af udlændingepolitikken? Nu kan man jo diskutere, om det, indenrigsministeren har sagt, er udtryk for en stramning; men lad nu det ligge.
Det interessante her og nu er: Støtter Det Radikale Venstre indenrigsministerens tanker?
Er det indenrigsministeren, eller er det hr. Estrup, der repræsenterer regeringens politik?
Jeg noterede mig, at hr. Estrup i sit indlæg læste op af den kronik, som tre medlemmer af Det Radikale Venstres folketingsgruppe i dag har skrevet til indenrigsministeren i Ekstra Bladet under overskriften: »Duer ikke, Birthe«.
Betyder det, at Det Radikale Venstre er imod indenrigsministerens udspil?
Keld Albrechtsen (EL), 1997-10-09:
Hr. Per Stig Møller kom med en særdeles særpræget påstand om Amsterdamtraktaten.
Han hævdede, at nærhedsprincippet styrkes i denne traktat.
Hr. Torben Lund var fremme med en opfordring om, at man ikke skulle bygge diskussionen på myter.
Hr. Torben Lund fulgte ganske vist ikke sin egen opfordring, men nu skal der altså skabes en ny myte, som Det Konservative Folkeparti påtager sig ansvaret for, nemlig at nærhedsprincippet skulle styrkes i Amsterdamtraktaten.
Nu står det udtrykkeligt i traktaten.
Det er nu en del af Amsterdamtraktaten, og det kalder hr. Per Stig Møller en styrkelse af nærhedsprincippet.
Jeg har ærlig talt aldrig hørt noget lignende, og jeg vil godt bede hr. Per Stig Møller komme herop og forklare, hvor det skulle være i dette mærkelige dokument, at nærhedsprincippet er blevet styrket.
Helge Adam Møller (KF), 1997-10-09:
En konsekvent rets- og udlændingepolitik, sagde hr. Torben Lund, og det sagde statsministeren for øvrigt også forleden i åbningstalen.
Jeg vil godt spørge, om det er troværdigt, og jeg vil også godt begrunde, hvorfor jeg spørger, om det er troværdigt.
Se, nu vil man have særlige fængselsafdelinger for de stærke fanger, siger man, og det er jo godt.
Men det har man stemt ned tre gange inden for det sidste halvandet år, senest 10. oktober og 19. december sidste år.
Hvad med troværdigheden?
Nu siger man væk med 3-års-grænsen for flygtninge og indvandrere, således at de ikke automatisk får livsvarigt ophold i Danmark den dag, de har boet her i 3 år og 1 dag, også selv om de ikke kan sige ét ord på dansk. Jamen, det har man jo stemt ned tre gange, senest den 30. maj i år.
Er det troværdigt?
Og det tredje punkt: Man siger, at man vil have en effektiv indsats mod den grove vold.
Det sagde statsministeren også i åbningstalen, og statsministeren sagde også i sin nytårstale 1. januar i år: Vi vil ikke finde os i det, vi vil volden til livs.
Og så fremsatte man et lovforslag, som betød, at nøjagtig 40 ud af de 700 grove voldsmænd fik længere straf; resten skete der intet med.
Det vil sige, at 6 pct. fik en længere straf, og så spørger jeg nu: Vil man også kun overholde 6 pct. af alt det, hr. Torben Lund har sagt, i stedet for 100 pct.?
Frank Aaen (EL), 1997-10-09:
Hvad er begrundelsen for at vælge en metode, der procentvis rammer de laveste indkomster hårdest, fordi indbetalingen kan trækkes fra i skat?
Er det socialdemokratisk politik, at en enlig, arbejdsløs forsørger, der ifølge regeringens egen undersøgelse har mistet 1½ pct. i disponibel indkomst, nu med dette indgreb skal rammes hårdere end de allerrigeste?
Eller er det noget, der kan forhandles om i de kommende forhandlinger?
Det vil jeg gerne vide.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-10-09:
Hr. Torben Lund henviser os til at kigge i regeringens lovkatalog, hvad angår udlændingedebatten.
Det har jeg så siddet og gjort, mens debatten har kørt, og jeg må sige, at jeg ikke kan finde et eneste sted i det lovkatalog, hvor regeringen foreslår stramninger over for fremmede her i landet.
Gad vide om det, hr. Torben Lund henviser til, er lov om integration, denne rendyrkede propaganda for at få danskerne til at elske udlændingeloven.
Er det det, hr. Torben Lund henviser til?
Vil hr. Torben Lund her fra talerstolen nævne bare et eneste sted, hvor Socialdemokratiet vil medvirke til stramninger over for udlændinge i Danmark?
Nej, sandheden er jo, at det eneste, Socialdemokratiet kan mande sig op til at foreslå, er, at fremmede nu ikke engang skal have opholdt sig her i Danmark i 3 år for at få livsvarigt ophold i Danmark.
Det er det, Socialdemokratiet har foreslået.
man længere ud i byen med.
Pia Kjærsgaard (DF), 1997-10-09:
Der er overhovedet intet i denne redegørelse fra statsministeren, som omtaler en stramning af udlændingeloven.
Den socialdemokratiske ordfører nævnte i sit indlæg, at åbningstalen er om tirsdagen, og at debatten er om torsdagen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Torben Lund
: Hvornår får vi valgdatoen?
Det er ligesom min fornemmelse, at en meget stor del af denne sal i dag er meget opmærksom på, hvornår vi får valgdatoen.
Hvornår, hr. Torben Lund, hvornår, hr. statsminister, får vi valgdatoen?
»Idet Folketinget konstaterer, at regeringen som følge af den førte udlændingepolitik ikke længere nyder folkets tillid, opfordrer Tinget statsministeren til at udskrive folketingsvalg så hurtigt som muligt.
Folketinget går herefter over til næste sag på dagsordenen.«
Torben Lund (S), 1997-10-09:
Først vil jeg sige til hr. Helge Adam Møller, der jo her havde en kort bemærkning, der svarede til, tror jeg, næsten ordret de korte bemærkninger, hr. Helge Adam Møller har haft
til åbningsdebatter og afslutningsdebatter i hvert fald i de år, jeg har været politisk ordfører, og de går på, at De Konservative vil hårdere straffe og mere fængsel, og at vi andre bare er sådan nogle slatne nogle, der går ind for lidt forebyggelse, men ikke gør noget for at forhindre, at vold og andet foregår i vort samfund.
Intet er mere forkert.
Rækken af initiativer fra den nuværende justitsminister og den foregående justitsminister er meget, meget lang
, både når vi snakker om voldskriminalitet generelt, forebyggelse af voldskriminalitet, og når vi snakker rockerkriminalitet.
Men det er tilsyneladende umuligt ikke at få det samme indlæg hver eneste gang, vi holder en stor debat i Folketinget, så det kan nok ikke betale sig at gøre mere ud af det.
Så vil jeg sige til hr. Thulesen Dahl, at der findes et papir fra indenrigsministeren, der er en oversigt over de stramninger, der er sket i udlændingeloven siden 1993, og jeg har lige spurgt indenrigsministeren, om ikke det var nyttigt, at hr. Thulesen Dahl, hvis hr. Dahl ønsker det, kunne få dette papir.
Det er et papir på tre tætskrevne sider med en lang række forskellige foranstaltninger, og hvis ikke hr. Dahl har det, så er indenrigsministeren indstillet på, at det kan udleveres.
Så kan man jo se, hvad der står i det.
Så vil jeg sige til fru Kjærsgaard, at forslaget om vedtagelsen skal jeg såmænd ikke kommentere nærmere.
Det er nu engang statsministerens afgørelse, men det kan jo blive interessant at høre andre partiers ordføreres kommentarer til det udspil, der er kommet fra fru Kjærsgaard.
Jette Gottlieb (EL), 1997-10-09:
Det behøver man ikke at spørge om, for det står med guldbogstaver i stålet.
Mit spørgsmål gik på, om konsekvenserne af den prioritering er i overensstemmelse med Socialdemokratiets øvrige politik.
Jeg vil så godt spørge mere præcist: Er det socialdemokratisk politik at tvinge en enlig forsørger til at være væk fra hjemmet i den fulde arbejdstid plus de 4 timers pendling, dvs. i 11-12 timer, og længere end institutionerne er åbne? Er det i overensstemmelse med Socialdemokratiets børnefamiliepolitik og med hr. Torben Lunds udtrykte ønske om en højere enhed, som han sagde, mellem arbejdslivet og familielivet?
Johannes Martin Olsen (V), 1997-10-09:
Nu er det sådan, at indimellem ledes man i fristelse, for jeg kom til at tænke på, at jeg i den sidste tid meget bekymret har læst, hvad den socialdemokraktiske pennefører på Færøerne har skrevet i sin avis, hvor han har redegjort for, hvilket syn man i Socialdemokratiet på Færøerne har på søsterpartiet i Danmark, for det, som han konkluderer, er, at skurken i rigsfællesskabet befinder sig i venstre side i salen her tæt ved mig, nemlig ledelsen, toppen, af Socialdemokratiet.
Det bekymrer mig, at Socialdemokratiet på Færøerne kommer med sådan en udtalelse, især tænker jeg på, at det, der bliver sagt om ledelsen, toppen, af det danske Socialdemokrati, nemlig at det er skurken i den nuværende, ualmindelige store krise i rigsfællesskabet, er dækkende for indstillingen i den største del af den færøske befolkning.
Hr. Torben Lund behøver slet ikke at svare på mine kommentarer, hvis han blot vil love mig, at han vil drage omsorg for, at Socialdemokratiet og især toppen nu drager omsorg for at gå over til handling i stedet for at komme med alle de ord, vi hører.
Poul Nødgaard (DF), 1997-10-09:
Jeg tror, hr. Torben Lund misforstod mit spørgsmål før.
Jeg spurgte, om Socialdemokratiet var indstillet på at stramme de nuværende regler vedrørende opnåelse af dansk statsborgerskab.
Det er jo sådan nu, at man skal have været her i 7 år, og at man så får lagt 1 år ovenpå, hvis man foretager forskellige kriminelle handlinger, og det, Dansk Folkeparti gerne vil vide, er, om Socialdemokratiet ønsker det administreret videre efter disse regler.
For hvis man fastholder de regler, så fastholder man dermed også, at udlændinge på samlebånd skal have dansk statsborgerskab.
Jeg kunne også godt tænke mig at spørge hr. Torben Lund, om Socialdemokratiet vil være indstillet på at overveje at fratage en person, der allerede har fået dansk statsborgerskab, vedkommendes danske statsborgerskab, hvis den pågældende begår en grov lovovertrædelse i Danmark, for det kan man faktisk gøre. Og så er jeg i øvrigt lidt forundret over, hvor tavse V og K er her i debatten i dag.
Det har de selvfølgelig lov til, det er en fri sag, om man vil tage ordet, men her på dette område, hvor vi diskuterer udlændingepolitik og dansk statsborgerskab osv., er det lidt utroligt, at de ikke går ind i debatten, når man ved, hvor markant f.eks. Venstre ellers fører sig frem på det område.
Keld Albrechtsen (EL), 1997-10-09:
Jeg synes ærlig talt, hr. Torben Lund skulle tage og besvare det spørgsmål, som hr. Frank Aaen stillede for lidt siden, nemlig om regeringen vil forhandle med os om at friholde de arbejdsløse for virkningen af indgrebet, om regeringen vil forhandle med os om at friholde kassedamerne for virkningen, og om regeringen er enig i, at det faktisk er de mennesker, som har de laveste indkomster her i samfundet, som allerede har betalt regningen for de riges overforbrug.
Jeg synes da, hr. Torben Lund skylder os et svar på de spørgsmål.
Og så har jeg et andet spørgsmål til hr. Torben Lund
: Når det yderste højre stiller sig op her og evig og altid kræver stramninger af flygtningepolitikken og man så ser, hvordan hr. Torben Lund og Socialdemokratiet kryber for højrefløjen, ja halser efter den og nu ligefrem har et tre siders dokument, hvori det bevises, hvordan man har foretaget stramninger over for flygtningene, giver det så ikke stof til eftertanke?
Og er hr. Torben Lund så ikke bange for, at han i virkeligheden på den måde er med til at afgive stemmer til det yderste højre?
Torben Lund (S), 1997-10-09:
Jeg vil først sige til hr. Keld Albrechtsen, at forslaget om friholdelse af visse samfundsgrupper fra den bundne pensionsopsparing på grundlag af den vurdering, at der her er nogle, der socialt set er hårdt ramt, baserer sig på en misforståelse.
Tværtimod vil de mennesker, der har den laveste indkomst, også skulle betale det laveste bidrag til pensionsopsparingen, men de får alligevel en større udbetaling til sin tid.
Der er altså en nettogevinst og en præmiering i ordningen her, som er meget stor i forhold til de laveste indkomster.
Derfor er et ord som friholdelse helt forkert.
Tværtimod er det en fordel for dem med de laveste indkomster at være med i denne ordning.
Om flygtningepolitikken vil jeg så sige, at jeg mener, at jeg i mit indlæg gjorde meget ud af netop at betone de mange elementer, der skal spille en rolle i flygtninge- og indvandrerpolitikken, og som både bygger på et humanistisk grundlag, nemlig den hjælp, der skal ydes, og på konsekvens.
Men det er nu engang sådan her i debatten, at jeg faktisk bliver beskyldt for ikke at ville besvare spørgsmålene, hvis jeg blot lader være med at besvare mere eller mindre vanvittige spørgsmål på indvandrer- og flygtningeområdet. Og der er jo nogle, der stiller spørgsmål om det hele tiden.
Hele folketingsgrupper gør det.
I den ene af grupperne er det faktisk kun hr. Ole Donner, der ikke deltager i den debat, og det kan jo være, at det er, fordi han er fraværende.
Det er altså kun hr. Ole Donner; ellers deltager resten
af denne folketingsgruppe i den debat, og det eneste, man er optaget af på det danske samfunds vegne, er at stille nogle spørgsmål, der vedrører Kosovoområdet.
Meget mærkeligt!
Og jeg synes, det er helt urimeligt, at vi skal gøre en gruppe som kosovoalbanerne til et afgørende punkt i en åbningsdebat her i Folketinget, at det ligefrem skal være et dagsordenspunkt her i Folketinget.
Det er da pinligt.
Og hr. Nødgaard ved godt, at hvis man begår grov kriminalitet, skal man ud over at vente i 7 år udstå sin straf og oven i det vente i hvert fald 10 år yderligere, før man kan blive dansk statsborger.
Sådan er systemet faktisk allerede nu indrettet.
Jes Lunde (SF), 1997-10-09:
Det er selvfølgelig helt o.k., at hr. Torben Lund beder om at få nogle konkrete modforslag til regeringens model, og vi har da også sådan et i SF.
SF vil nemlig foreslå, at den bundne opsparing kun opkræves af indkomster på over 250.000 kr., og at vi opsuger det samme beløb fra disse grupper, som regeringen havde planer om at tage fra de lavtlønnede.
Det betyder, at vi kan få den samme betalingsbalancevirkning, og det er et forslag, der kan lade sig gøre. Faktisk vedtog Folketinget en tilsvarende lovgivning i midten af 1980'erne, så praksis viser, at det godt kan lade sig gøre.
Men det kan ikke leve op til hr. Torben Lunds intention om, at det skal have samme sociale virkning.
Det har nemlig en bedre social virkning, idet man ikke tager penge fra de lavtlønnede, men det håber jeg at Socialdemokratiet vil kunne leve med.
Og vi er helt åbne over for, hvordan pengene skal bindes, om det skal være i ATP eller andre steder.
Det kan vi diskutere.
Ja, vi kan såmænd endda diskutere regeringens model, hvis regeringen til gengæld vil droppe planerne om at give skattelettelser til de rige.
Det, vi ikke kan, er at gå ud og opkræve fra alle og enhver helt ned til de laveste indkomster, samtidig med at der deles penge ud til de rige.
Engang hed det faktisk, at Socialdemokratiet var de fattiges værner og de riges ris, og det skulle jo nødig ende sådan, at det blev omvendt: at Socialdemokratiet i dag blev de riges værner og de fattiges ris.
Arne Melchior (CD), 1997-10-09:
Jeg vil sige tak til hr. Torben Lund for hans svar, som var imødekommende, men dog kun delvis, idet det var mere krævende, end det egentlig var klart, for hr. Torben Lund forlanger at få budene her og nu i dag, og det bliver nemt til ultimative krav, som det bagefter er svært at løbe fra, og derfor må jeg opfatte statsministerens indbydelse forleden dag som en indbydelse til en forhandling over nogen tid og ikke i dette forum.
Nu er der jo ret usædvanligt allerede stillet et par forslag til vedtagelse under de korte bemærkninger, og jeg håber, at forslagsstillerne må stå alene med dem.
Men jeg vil da gerne tilbyde hr. Torben Lund et forslag til vedtagelse, som, hvis han synes om det, han enten selv kan stille eller CD's gruppe i frokostpausen kan overveje om vi vil stille i eftermiddag.
Og i logisk forlængelse af vor støtte til statsministerens åbningstale skulle det så gå ud på at opfordre regeringen til at indlede forhandlinger med Folketingets partier om initiativer, der kan føre til en øget opsparing og et dæmpet forbrug.
Se, det er en åben og fordomsfri forhandling, og hvis hr. Torben Lund bliver glad for sådan en tekst, vil vi hjælpe ham med at få den vedtaget.
Niels Jørgen Langkilde (KF), 1997-10-09:
Hr. Torben Lund meddelte her fra talerstolen, at vi konsekvent havde stemt imod alle miljøforbedringer, men det er jo sådan, at vi har stemt for mere end halvdelen af regeringens forslag på miljøområdet, og derfor bliver jeg helt urolig, for hvad er der i vejen med skovloven, og hvad er der i vejen med lov og orden-pakken, der skulle gøre det dyrere at forurene?
Det har jeg lidt svært ved at forstå.
Men det, som regeringspartierne har stemt imod, som Socialdemokratiet har stemt imod, er den braklægningsordning, som Danmarks Naturfredningsforening gerne ville have, den begrænsning af pesticidforbruget på de udyrkede arealer.
Dér var Socialdemokratiet jo ikke til rådighed.
Dér ville man gerne have at der blev brugt meget gift, selv om det miljømæssigt set er fuldstændig vanvittigt.
Frank Dahlgaard (KF), 1997-10-09:
Der er hverken hoved eller hale i hr. Torben Lunds bemærkninger om folkeskolen: På den ene side erkender han nu, at der ikke er gode muligheder for personlig udvikling, hvis man ikke ved noget om geografi og historie, og hvis man ikke kan læse, skrive og regne, og på den anden side siger han, at det er udtryk for et ønske om at vende tilbage til den sorte skole, terpeskolen, når vi foreslår, at man nu går i gang med denne konkrete indlæring.
Derfor vil jeg spørge hr. Torben Lund, om man overhovedet er klar over, hvad resultatet af den førte skolepolitik gennem mange år er, den politik, som Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre har et hovedansvar for.
Det er, at der er større spredning mellem de stærke og de svage i skolen her i landet end i noget andet land.
For det er jo ikke sådan, at de danske skoleelever, der er gode til at læse, læser dårligere end de bedste i verdens bedste land på det område, Finland, men sådan, at omkring en fjerdedel af skoleeleverne her i landet, altså en meget stor gruppe af dårlige elever, er meget dårlig, at spredningen mellem de stærke og de svage elever altså er specielt stor i Danmark, hvor politikken har sigtet på det modsatte.
Politikken har altså været en fiasko, og vi må derfor have et sporskifte
- det ville tjene hr. Torben Lund til ære, hvis han hørte efter!
Torben Lund (S), 1997-10-09:
Jeg hører efter hr. Frank Dahlgaard med det andet øre, og jeg er helt sikker på, at hr. Frank Dahlgaard i det seneste minut ikke har sagt noget om folkeskolen, som hr. Frank Dahlgaard ikke har sagt mange gange før.
Men vi er uenige om, hvad indholdet i folkeskolen skal være, og jeg tror ikke, det nytter noget at diskutere det længere, for jeg synes, hr. Frank Dahlgaard fører an i en nedrakning af folkeskolen og dens lærere, som er fuldstændig urimelig. Så vil jeg sige til hr. Jes Lunde, at jeg synes, det er godt, at der kommer et indhold i debatten, og at jeg synes, det var et spændende indlæg og nogle spændende kommentarer til regeringens udspil, hr. Jes Lunde kom med.
Vi må så bruge dagen til at samle indtryk af de synspunkter, der fremkommer om justeringen af den økonomiske politik, og jeg har bestemt lyttet til og flittigt noteret ned, hvad hr. Jes Lunde har sagt. Så vil jeg sige til hr. Arne Melchior, at vi er meget optaget af at høre synspunkter og diskutere indholdet i dag, og at vi måske er mindre optaget af at diskutere dagsordener og i dagsordensræs af den ene eller den anden karakter, for det fremmer ikke den debat om det rent indholdsmæssige, som vi gerne skulle have i forbindelse med den justering, der skal ske af opsvinget.
Så jeg håber, vi kan diskutere indholdet, og vi er også spændt på at høre, hvad CD har af bud på, hvordan der kan justeres, så vi kan få effekten på betalingsbalancen, så vi kan gøre det ubureaukratisk, og så vi kan bevare den sociale profil, som jeg må fastholde at der er i den model, regeringen har spillet ud med.
Så det glæder vi os til at høre.
Niels Højland (FP), 1997-10-09:
Hr. Torben Lund beskyldte jo Fremskridtspartiet for, at vi evig og altid stiller spørgsmål om flygtninge, så det vil jeg skåne hr. Torben Lund for nu, for der er jo stillet mange gode spørgsmål.
Og jeg synes, regeringen hellere skulle tage en diskussion indbyrdes om flygtningepolitikken, så den i forvejen er enig om den.
Så kunne det være, at vi kunne få en saglig diskussion om den bagefter.
I regeringen og statsministerens redegørelse er der nævnt mange ting, og derfor kunne vi jo have forventet, at der var nævnt nogle gode ting, som man vil gøre for landbruget og for fiskeriet.
Men det eneste, der er nævnt, er sådan set yderligere krav med hensyn til opstramning og naturgenopretning.
Jeg ved ikke, om man her tænker på det vanvittige Skjern Å-projekt, som man helt hen over hovedet på landmændene og den øvrige befolkning er i gang med, og som vi håber bliver standset.
I hele redegørelsen er der f.eks. ikke nævnt en døjt om fiskeriet - intet!
Og det er et lille erhverv, der er trængt, og som har været det længe.
Der er godt nok nogle fiskere tilbage, der har en god indtjening i år, men de har været trængt igennem mange år, og der er mange, der er skubbet ud af erhvervet, og som aldrig kommer tilbage igen.
Det er hæderlige mennesker, som man glemmer i denne debat, og som regeringen mere eller mindre er ligeglad med.
Her tænker jeg også på den ambi, som det var meningen at ikke blot fiskerne, men også andre erhvervsgrupper skulle have tilbage, men dér skal de næsten enkeltvis køre retssager for at få deres retmæssige tilgodehavender tilbage fra staten.
Jan Køpke Christensen (FP), 1997-10-09:
Hr. Torben Lund sagde, at det var dybt pinligt med Fremskridtspartiets dagsorden her i dag omkring hjemsendelse af kosovoalbanerne.
Jeg synes, at det er dybt, dybt uansvarligt og tragisk, at Socialdemokratiet åbenbart ikke har forstået noget som helst af, hvad der forgår på udlændingeområdet.
Det er ligeledes dybt, dybt tragisk, at det skulle være nødvendigt at stille dette her forslag til vedtagelse, og Socialdemokratiet skulle hellere koncentrere sig om, at det netop ikke skulle have været nødvendigt, at Fremskridtspartiet her i dag fremkommer med dette forslag.
Efterhånden er det min opfattelse, at regeringen er fuldstændig immun over for andre synspunkter især på udlændingeområdet.
Danmark har spildt fem år - fem år! - på den statsminister og den regering, vi nu har.
Denne regering har hverken haft viljen eller evnen til at rette op på noget som helst, og derfor er det efter Fremskridtspartiets mening således, at vi ikke skal trække pinen længere ud, men at statsministeren her bør meddele, at vi får det valg, der er så hårdt tiltrængt.
Frank Aaen (EL), 1997-10-09:
Hr. Torben Lund taler om indgreb imod det stigende forbrug.
Og i den anledning vil jeg gerne spørge hr. Torben Lund, om det kan bekræftes, at af den undersøgelse, som regeringen selv offentliggjorde i august i år, fremgår det, at arbejdsløse, efterlønnere og pensionister i år har en mindre disponibel indkomst, end de havde i 1996, ja, i mange tilfælde en mindre disponibel indkomst end de havde i 1994.
Kan man ikke på den baggrund konkludere, at det næppe er her, der har været et stigende forbrug?
Og kan man bekræfte, at den samme undersøgelse viser, at hvis LO-familier og almindelige lønmodtagere har haft en fremgang, kan den tælles i promiller?
Det er ikke her, der er forbrugsfest, og er hr. Torben Lund ikke enig i, at det ville være fuldstændig urimeligt at kræve op hos dem, der ikke har fået noget?
Er det virkelig Socialdemokratiets politik, at arbejdsløse og bistandsmodtagere skal betale, fordi de rige holder forbrugsfest?