runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-11-24:
Nu kunne jeg jo godt være lidt interesseret i at vide, hvad man så definerer som luksusgoder.
Der er ikke for mig at se nogen vanskelighed i, at der er tilkøbsydelser, fordi der skal være mulighed for, at de kan tilrettelægge deres indhold, som de ønsker det.
Det betyder, at de inden for den ramme lykkes med at tilrettelægge arbejdet anderledes, og de lykkes med at få et overskud på forskellig vis – for nogles vedkommende måske på grund af, at sygdommen ikke er særlig stor blandt personalet, men at de alligevel har reserveret en pulje til sygdom, og der bliver hele puljen så ikke brugt.
Der er der altså noget økonomi, der kan bruges, og nogle steder bliver det brugt til særlige ting til glæde for alle beboerne.
Nej, jeg kan ikke se, der er noget problem i, at vi laver en model her, som er anderledes end den, vi kender.
Stadig væk kan jeg ikke se, at det skulle være en problemstilling.
Vi har vores muligheder for at komme på plejehjem og søge på plejehjem, og vi har lige vedtaget, at der skal være en plejehjemsgaranti, der siger, at man har plejebolig efter 2 måneder, hvis man er visiteret til det.
Så jeg kan altså ikke se, der er nogen divergens der.
Jeg kan heller ikke se, at det er et problem, at borgerne ikke har ret til selv at bestemme.
Der bliver jo netop lagt op til, at der skal være ret til selv at bestemme.
Angående udvalgsbehandlingen skal vi jo klart have belyst alt, hvad vi skal bruge, det er helt klart.
M023S15441643KAJE.FM
Page 1590
Line Barfod (EL), 2006-11-24:
Nu er det jo ikke kun spørgsmål om, hvor meget noget vejer, hvor mange formulerede tekniske paragraffer, der er, men også hvor indviklet det er.
Og vi ved, at lejeområdet er noget af det, der er meget indviklet.
Folketinget er nogle gange kommet til at vedtage noget, der var forkert, fordi det er så indviklet et område, og fordi der er lavet så mange lappeløsninger oven på hinanden.
Så kan der være politisk uenighed om, hvad forslaget går ud på.
Det er så igen mit andet spørgsmål.
Jeg spurgte ikke til visitation, jeg talte om, at borgerne skulle have ret til selv at bestemme, så de kunne flytte på plejehjem, når de syntes, at de nu ville flytte på plejehjem, så vi også fik nogle beboere på plejehjemmet, der var i stand til at foretage valg og var i stand til at indgå i beboerdemokrati og andet, indgå i et samspil med medarbejderne om at tilrettelægge arbejdet, frem for at de i dag først bliver visiteret, når de næsten ikke kan holde til mere.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-11-24:
Der vil jo ske en visitation af disse borgere.
Der sker visitation af borgerne og deres behov, og så ønsker de, hvor de ønsker at bo, og hvis de ønsker at bo i en friplejebolig, så er det et ønske, og hvis de har deres visitation med sig, så er der ikke nogen tvivl om, hvad deres behov er.
Jeg vil nok sige: Det er et af de lovforslag, som man må sige, man kunne lægge på vægten og veje; der er adskillige sider viden samlet her.
Og den tyngde gør altså, at jeg nok synes, vi i høj grad har dokumenteret, hvad det indeholder, så måske er det ikke så svært.
Det er et af de få lovforslag, hvorom man kan sige, at det i hvert fald ikke er løst formuleret, hvad vi har med at gøre.
Men naturligvis skal vi i udvalget have stillet spørgsmål og arbejde med forslaget, det er helt klart.
Line Barfod (EL), 2006-11-24:
Først kan jeg forstå, at ordføreren er meget optaget af, at vi skal gøre noget for den her gruppe.
Jeg går ud fra, at ordføreren så også er optaget af, at det er vigtigt, at man så har ordentlig styr på, hvad det er, man gør.
Derfor vil jeg gerne høre, om ordføreren er med på, at det her ikke er noget, der skal hastes igennem inden jul, det vil sige på de meget få uger, der er tilbage af folketingssamlingen, men at vi faktisk skal have ordentlig tid til at få belyst, hvad det er, der ligger i det her lovforslag, og hvad de mulige konsekvenser af det er.
Det er det ene spørgsmål, jeg gerne vil stille til ordføreren.
Det andet spørgsmål er: Hvis det, der virkelig ligger Venstre på sinde, er at give ældre mulighed for at bestemme i deres eget liv, vil Venstre så ikke være med til, at man selv skal have lov at bestemme, hvornår man vil på plejehjem, og at man skal have ret til sammen med de ansatte at tilrettelægge arbejdet på alle plejehjem og ikke kun på de luksusplejehjem, man lægger op til her?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-11-24:
Jeg er ikke bekymret over, at der er nogle, der udtaler sig kritisk, og andre, der udtaler sig positivt.
Når vi ser, hvad der rører sig allerede nu, og når vi har indhøstet alle de erfaringer, der allerede kan hentes, må jeg sige, at det, der står klarest for mig, er, at det er omsorgen, kvaliteten og tilvalget, der gør en forskel.
Og jeg kan ikke M023S15441643KAJE.FM Page 1589 Wednesday, February 7, 2007 12:50 PM se, at det skulle være et problem, at man har muligheden for tilvalget, jeg kan heller ikke se, det skulle være et problem, at man har mulighed for at få kvaliteten.
Jeg har ikke oplevet et eneste af disse plejehjem, vi har i dag ude i landet, afvise en borger på grund af et tungt plejebehov.
Hvis de har en plads og værdigrundlag og det hele passer sammen, så har borgeren en plads på denne fribolig.
Så der er ikke dér nogen indikationer, som kan bevise, at nogen vitterlig er blevet vraget eller smidt ud.
René Skau Björnsson (S), 2006-11-24:
Det er ærgerligt.
Jeg synes jo også, at ordføreren skal lytte til sin egen partifælle.
Jeg har fundet et indlæg her fra Erik Fabrin, der jo sådan er rimelig højt på strå, også i Venstre, for øjeblikket i hvert fald, hvori han siger, at det her vil give plejehjem i superligaklasse, og så vil vi derudover have nogle offentlige plejeboliger, som kun må spille i første division.
Han er meget bekymret og kritiserer meget det her oplæg, og derfor er det så svært at forstå, at man ikke herinde kan lytte til, hvad de gode Venstrefolk ude i kommunerne siger.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-11-24:
Det skal være sådan, at der er mulighed for at bygge en plejebolig op over nogle andre værdisæt, end vi måske er vant til sker.
Vi har det jo også i vores friskolemodel i øjeblikket.
Der er der også en mulighed for friskolen til at sige: Nej, vi har ikke plads til flere elever nu, selv om en forælder kommer og ønsker at indskrive et barn.
Hvilke værdier ligger der bag regeringens ønske om at skabe frit valg på plejeboligområdet?
Mennesker skal komme før systemer.
Hvert enkelt individ skal have mulighed for at vælge den løsning, der passer den enkelte bedst, og det gælder også på ældreområdet.
Og derfor skal vi overlade mere ansvar til den enkelte ældre, og vi skal give flere muligheder for, at han eller hun selv kan tilrettelægge sin alderdom, også når det er konstateret, at der er et behov for pleje og hjælp udefra.
Det gælder også på plejeboligområdet.
Ældre i plejeboliger er lige så forskellige som alle andre, og ideen med frit valg af plejeboliger er jo netop skabt, fordi vi har brug for at skabe et rum for forskelligheden for de ældre og for dem, der leverer plejen i plejeboligerne.
At de ældre har taget det frie valg til sig, er der jo ingen tvivl om.
Ankestyrelsen har lavet en omfattende landsdækkende undersøgelse, som jo viser, at to tredjedele af de, der modtager hjemmehjælp, er tilfredse med at kunne vælge mellem flere forskellige leverandører.
Der eksisterer allerede i dag friplejehjem.
De er meget forskellige, og de har alle deres særlige kendetegn.
Men et har de tilfælles, det er deres popularitet og det i så høj en grad, at det har vist sig, at forskellige medier gang på gang har lavet udsendelser om dem.
Dette lovforslag har derfor også til formål at gøre det nemmere for private selvejende institutioner og andre at etablere og drive en friplejebolig som supplement til de kommunale botilbud.
Lovforslaget har samtidig til formål at sikre den ældre en ret til at vælge det botilbud, han eller hun gerne vil have, og også hvis botilbuddet er drevet af private, og også f.eks. hvis det ligger i en anden kommune end den, hvor den ældre selv bor.
Selv om friplejeboligerne skal drives af private uden for den kommunale boligforsyning, skal der selvfølgelig stadig være et tilsyn med, at borgeren får de ydelser, han eller hun er visiteret til på en fagligt forsvarlig måde.
Vi skal have mulighed for at sikre, at det frie valg bliver en reel mulighed for alle uafhængig af indkomst.
Derfor skal huslejen holdes på et niveau, der kan sammenlignes med de øvrige plejeboligtilbuds.
Det er afgørende, at der stadig er en kommunal forsyningsforpligtelse, hvis en privat ikke længere er i stand til at drive disse plejeboliger.
Fra et konkurrencemæssigt synspunkt er det jo en forudsætning, at boligerne kan opføres og drives af alle, der er kvalificerede til det, på ens og lige vilkår.
Det kan altså godt være selvejende institutioner.
Med flere friplejeboliger vil paletten af plejeog botilbud
blive endnu bredere og endnu mere farverig, end den har været indtil nu, og det vil være til gavn for de ældre.
Martin Lidegaard (RV), 2006-11-24:
Når fru Lotte Thiim Bertelsen i sin grundvold er imod forslaget, er det jo, fordi hun ligesom Det Radikale Venstre har analyseret sig frem til, at de her penge går til den forkerte målgruppe, en målgruppe, der er meget større end den, som virkelig har brug for et løft, og hvis man koncentrerede pengene omkring den målgruppe, ville man virkelig kunne hjælpe de svageste.
René Skau Björnsson (S), 2006-11-24:
Ministeren virker usikker på, hvad Socialdemokratiets ældrepolitik er, og der kan jeg berolige ministeren med, at vores ældrepolitik er klar og meget indlysende, og ministeren kan også finde den på Socialdemokraternes hjemmeside, hvis hun ikke har fået den tilsendt.
Det er ikke lykkedes for den her regering.
Vi har stadig væk ældre, der kun kan få bad hver tredje uge, og som kun kan få gjort rent hver tredje uge.
Vi har ældre, der skal vende hver en krone og ikke har råd til ret meget andet end lidt mad.
Og der vil vi jo også under udvalgsbehandlingen af det her forslag have belyst: Hvad med de ældre, der er på førtidspension eller er gift med en førtidspensionist?
Hvad med de pensionister, der er gift med en efterlønner?
Hvor står de henne?
De har tit færre penge til rådighed end dem, der er på folkepension.
Så der er meget at rette op på, og der er meget at gøre, når vi nu kommer til i løbet af meget få år.
Martin Lidegaard (RV), 2006-11-24:
Jeg kan fortælle SF's ordfører, at jeg agter at genopstille til Folketinget og derfor meget håber, jeg bliver en del af et kommende alternativt flertal.
Men det er jo vælgerne, der afgør det.
Men så kunne jeg i øvrigt godt tænke mig at spørge, om det ikke er lidt mærkeligt at stemme for forslaget, for det, jeg hører SF sige, er, at man er uenig i forslaget, og at det slet ikke er sådan, SF ville gøre det, hvis de kunne gøre det, og at man altså derfor er klar til på den anden side af et valg, hvis vi får et andet flertal, at lave det om igen – det var nogenlunde sådan, jeg forstod SF's ordfører.
Tom Behnke (KF), 2006-11-24:
Men jeg nåede at høre spørgsmålet.
Det er jo heller ikke det, der gør sig gældende, men vi kan blive ved med at mundhugges om det her, det ændrer ikke noget.
Jeg kan ikke overbevise hverken Enhedslisten eller fru Line Barfod om, at de tager fejl.
Sådan er det.
Derfor er jeg bare nødt til at slå fast her en gang for alle, at det, der gør sig gældende, netop er, at i stedet for bare at forhøje folkepensionen, således at alle modtagere af folkepension, rig som fattig, ville få et løft, går man ind målrettet og siger, at det er dem med de laveste indkomster, vi giver et løft.
Det her lovforslag er målrettet de folkepensionister, der har de laveste indkomster.
Line Barfod (EL), 2006-11-24:
Nu er det folkepensionisterne, vi diskuterer i dag.
Mange af dem har altså gået på arbejde et helt liv og har i den grad været med til at sørge for, at det her samfund hænger sammen, både ved det arbejde, de har ydet, og også ved at betale skat.
Det, der er spørgsmålet, er, om de så nu, hvor de er gået på pension, skal have en pension, de kan leve af, og kunne følge med den almindelige udvikling i samfundet, eller om de skal have mindre og mindre.
Man sender sådan en check ud for at vise, hvor god man er, men man vil altså ikke give dem det, de egentlig skulle have, hvis de skulle følge med den almindelige samfundsudvikling.
Så er det rigtigt, at der er nogen, der betaler skat til samfundet, men meget af den skat bliver altså også brugt til at give støtte til dem, der har mest.
Vi har lige set, hvordan man gav skattelettelser til landbruget, fordi man syntes, det var synd for dem, at de mistede noget landbrugsstøtte fra EU.
Men man går altså ikke ind og giver støtte til pensionisterne, fordi man synes, det er synd, at de mister noget på satspuljen.
Jeg forstår ikke, hvorfor socialpolitikken skal betales af folkepensionister og kontanthjælpsmodtagere, og det er det, jeg spørger hr. Tom Behnke om.
Hvorfor skal den ikke betales af dem med de højeste indkomster, ligesom de betaler til andre dele af velfærden?
Tom Behnke (KF), 2006-11-24:
Den betyder, at man hvert eneste år forhøjer overførselsindkomsterne for alle, der modtager overførselsindkomster.
De stiger hvert eneste år.
Så der er altså ikke tale om, at man tager penge fra nogen, og der er heller ikke tale om, at det ikke er de bredeste skuldre, der bærer de største byrder her i samfundet.
Tværtimod, skulle jeg hilse og sige.
Altså, man kan jo bare kigge på, hvordan vores skattesystem er indrettet.
Vi har et progressivt skattesystem, Danmark ligger som nr. 1 i verden med det største skattetryk.
Page 1576
Wednesday, February 7, 2007 12:50 PM ikke er en rekord, der er værd at prale af.
Men jeg kan forstå på Enhedslisten, at det ikke gør noget, det kunne såmænd godt fortsætte deropad.
Sådan har vi Konservative det bare ikke.
Vi har den opfattelse, at det skal kunne betale sig at yde en indsats, for det er alle dem, der går på arbejde hver eneste dag, som betaler skat til, at hele det her velfærdssamfund kan køre rundt.
Det skal vi belønne dem for.
Line Barfod (EL), 2006-11-24:
Jeg er helt enig med hr. Tom Behnke i, at vi ikke taler om tyveri i straffelovens forstand, men når man generelt går ud og siger, at man hæver overførselsindkomsterne, så de følger med den almindelige udvikling i samfundet, mens man reelt går ind og hæver dem mindre, end man egentlig skulle, hvis de skulle følge med den almindelige pris- og lønudvikling, så er der jo tale om, at de mennesker, der er afhængige af den indkomst, sakker længere og længere bagud.
Uligheden
vokser mere og mere, fordi overførselsindkomsterne ikke bliver reguleret fuldt ud i forhold til det, de egentlig skulle.
Bl.a. for folkepensionisterne ville det betyde, at hvis overførselsindkomsterne var blevet reguleret fuldt ud, ville de have 4.500 kr. mere om måneden end i dag.
Og jo længere tid den her ordning kører, hvor man hvert år tager noget af det, der egentlig skulle være reguleret, jo større bliver uligheden, og jo mere sakker de bagud.
Det er rigtigt, at man bruger pengene til en masse gode formål, men hvorfor er det kun dem, der har de laveste indkomster her i samfundet, folkepensionister, førtidspensionister osv., der skal betale til vores socialpolitik?
Hvorfor skal socialpolitikken ikke også betales af dem med de bredeste skuldre?
Tom Behnke (KF), 2006-11-24:
Vi skal lige holde fast i, at Det Konservative Folkeparti på skatteområdet har sørget for at gennemføre de første reelle skattelettelser i mands minde – det skal vi lige huske – og jeg tror ikke, vi er færdige, men lad os se, hvad fremtiden bringer.
Det næste, der er værd at slå fast her, er, at det er fuldstændig korrekt, at det er vores politiske målsætning, at de, der har mest brug for hjælp, først skal have hjælp.
Derfor vil man også kunne se, at der ud over dette lovforslag er en lang række initiativer, som regeringen, dvs. Venstre og Konservative, har gennemført og vil gennemføre med henblik på, at de svageste i vores samfund, herunder børnefamilierne og de udsatte, får det bedre.
Vi har bl.a. sat 2 mia. kr. af til at forbedre børneinstitutioner, at forbedre kvaliteten for at få samlet op på de børn, der har brug for hjælp.
Jeg kan ikke på stående fod huske det hele.
Listen er så lang, at det er umuligt at huske alle de tiltag, vi har gjort, og de tiltag, vi vil gøre, udenad.
Martin Lidegaard (RV), 2006-11-24:
Nu skal det jo ikke blive til sådan en stor kamp om, hvor meget De Konservative får igennem og ikke får igennem.
Set udefra er der da i hvert fald nogle ting på skatteområdet, hvor man tænker: Det er ikke alle ting, som De Konservative siger ja til med lige stor glæde.
Men lad det ligge.
Altså, jeg skal forstå det sådan, at det faktisk er konservativ politik.
Den her ældrecheck, som efterhånden koster samfundet mange milliarder kroner, mener De Konservative virkelig helt ærligt og oprigtigt er den bedste måde at drive socialpolitik på i Danmark.
Man kan med andre ord stå fuldstændig inde for det.
Det er ikke sådan, at man, hvis man havde været under andre omstændigheder eller i andre parlamentariske situationer, ville have prioriteret måske også at sætte ind over for de børn og unge, man havde prioriteret, og målrette støtten til dem, der havde allermest brug for det, nemlig i forhold til den ekstra pension, man giver ældre, der kun har folkepensionens grundydelse, eller på anden vis bare målrette til de svageste.
Det er jo ikke en check, som er målrettet de svageste.
Det er jo ikke en check, som har noget som helst socialt formål.
Det er jo bare en gave, der bliver givet for gavens skyld – og det forstår jeg godt, sådan er de parlamentariske regler: Man er underlagt et pres fra sit støtteparti.
Men jeg synes, at hr. Tom Behnke skal have chancen for at fortælle sine vælgere, hvordan han egentlig gerne selv ville have prioriteret de her midler, hvis han havde kunnet prioritere dem frit.
Hvis han selv havde kunnet gå ud og bruge de her mange hundrede millioner kroner i socialpolitikkens tjeneste, hvordan ville hr. Tom Behnke så egentlig selv have foretrukket at bruge de penge?
Tom Behnke (KF), 2006-11-24:
Vi er fra konservativ side meget tilfredse med finanslovaftalen, der er indgået mellem De Konservative, Venstre og Dansk Folkeparti, herunder som en konsekvens det lovforslag, som vi står og behandler i dag.
Vi er glade for, at vi nu får en forhøjelse af den supplerende pensionsydelse til de pensionister, som har mindst i indkomst.
Vi er også tilfredse med den måde, som ordningen er skruet sammen på, nemlig at der sker en moderat aftrapning ved stigning i indkomst, så det stadig kan betale sig at spare op til sin egen pension.
Det er en hensigtsmæssig måde at gøre det på, at der ikke sker en modregning krone til krone, men at der sker en gradvis aftrapning, som giver et godt incitament til også at spare lidt sammen til sin egen pension.
Så har vi bemærket, at der med lovforslaget her laves en god ændring, som vi også giver M023S15441643KAJE.FM
Page 1574
Wednesday, February 7, 2007 12:50 PM fuld støtte, nemlig at ældrechecken fremover vil være friholdt fra beregningen af boligstøtte; dermed forbedrer vi jo altså lejernes økonomiske situation.
Jeg kan forstå, at der har været en del diskussion om satspuljen, og lad os da bare tage hul på det med det samme, for jeg kan næsten regne ud, at jeg også kan risikere at få det spørgsmål.
Og der er jo bare det at sige til det, at når ordførere, specielt fru Line Barfod, bruger udtrykket, at det er tyveri, så skal man nok passe på, hvordan man formulerer sig.
Lad os forestille os en situation, hvor jeg har 1.000 kr. Så har jeg et håb eller en forventning om at få 1.000 kr. mere, men jeg får kun 500 kr. mere.
Nu har jeg altså 1.500 kr., i går havde jeg kun 1.000 kr.
Det er jo den diskussion, der reelt er, og derfor kan man ikke blot stille det op på den måde, som fru Line Barfod gør, og sige, det er tyveri.
Hvert eneste år forhøjes de.
Så det er ikke et spørgsmål om, at man, hvis man havde 1.000 kr., så næste år kun har 500 kr.
Men det, der gør sig gældende, er altså, at man sørger for, at der er en stigningstakt.
At nogle partier så kunne ønske sig, at den stigningstakt var endnu højere, er fair nok, men at kalde det tyveri er en fejl.
Det næste, man skal huske på, er, at de penge, som kommer ud af, at vi laver satsreguleringen, alle de penge, krone for krone, går til de svageste her i samfundet.
De, der har allerstørst behov for en hjælpende hånd, får en hjælpende hånd.
Og her taler vi altså ikke bare om, at man spiser folk af med at give dem nogle penge, men at man rent faktisk laver en lang række tiltag og initiativer, som forbedrer situationen for de dårligst stillede i vores samfund, bl.a. når man sætter penge af til en plejeboliggaranti.
Hvad hjælper det, at man har fået noget mere i pension, hvis ikke man har noget sted at bo?
Så altså, det, at vi med satspuljen sørger for at målrette pengene til dem, der har størst behov, herunder også børnefamilierne, er da en god måde at gøre det på.
Man kunne godt forestille sig en anden måde, men at kalde det tyveri er at gå for vidt.
Pia Kristensen (DF), 2006-11-24:
Der er den økonomiske udfordring for de dårligst stillede pensionister, at de skal have lidt mere hver måned, så det ikke er sådan, at de, når alle udgifter er betalt, faktisk ikke har et rådighedsbeløb.
Det synes vi de fortjener.
Så er der de andre ting med den personlige pleje og pasning af vores ældre.
Jeg tror ikke, og det må jeg være ærlig at sige, at en god ældrepleje udelukkende handler om penge.
Selvfølgelig koster det at levere en god ældrepleje, men det handler altså også om, hvordan man arbejder ude på de forskellige steder, hvordan ledelsen er, og hvordan tilrettelæggelsen af arbejdet er.
Faktisk kan man se to plejehjem med samme normering, men hvor man på det ene plejehjem har en helt anden arbejdsrytme, der betyder meget større glæde for de ældre og meget mere tid til pleje og omsorg.
Dorrit Knudsen (S), 2006-11-24:
Jeg vil bare lige ganske kort gøre opmærksom på en indsamling af underskrifter, som bliver foretaget, fordi man nu også fjerner nattevagterne rundtomkring.
Jeg synes, det er nogle store problemer, som der skal gøre noget ved her og nu, og jeg synes, at fokus mere skulle være på dem end på ældrechecken.
Pia Kristensen (DF), 2006-11-24:
Jeg er helt enig med Socialdemokratiets ordfører i, at det er to forskellige udfordringer, vi taler om.
Når vi taler om supplerende engangsydelse, handler det om at hæve folkepensionen for de pensionister, der er økonomisk vanskeligt stillede.
Det er én ting.
Derudover skal vi selvfølgelig sørge for, at vores ældre i hjemmeplejen får en ordentlig pleje, at der er tid til den enkelte ældre, og at forholdene på plejehjemmene også er tilstrækkelige.
Det er så en helt anden udfordring.
Det bliver der sat penge af til ved siden af.
Jeg synes lige, jeg må minde ordføreren om, at når man ser på budgetforhandlingerne for 2007, viser det sig faktisk, at der bliver afsat 700800 mio. kr. ekstra ude i kommunerne til ældreomsorg.
Så der bliver altså afsat flere penge også til selve omsorgen og plejen af de ældre.
Dorrit Knudsen (S), 2006-11-24:
Jeg vil godt have lov til at sige, at vi støtter på det grundlag, at der sker den lille forbedring af boligstøtteloven og så i øvrigt også med udgangspunkt i de høringssvar, som er overvejende positive.
Men derudover vil jeg godt have lov at spørge Dansk Folkeparti, om ikke Dansk Folkeparti er enig med os i, at det ikke er pengene i ældrechecken, der forbedrer forholdene for de gamle ude på plejehjemmene, forbedrer den pleje, der udføres i det daglige.
Samtidig vil jeg godt have lov at spørge, om Dansk Folkeparti er vidende om den undersøgelse, jeg refererede til, fra Ældre Sagen, som fortæller, at en tredjedel af kommunerne skal nedskære.