Brian Mikkelsen (KF), 2003-11-28:
Jeg vil også takke for det flertal, som vil støtte forslaget, også for det flertal, som hen over midten kan støtte intentionerne i forslaget om at fjerne portostøtten.
Hovedformålet med lovforslaget er jo at oprette en pulje til distributionstilskud til blade og tidsskrifter, for at vi kan have en ordning, som kan støtte visse blade og tidsskrifter, som på ideelt grundlag bidrager til den demokratiske debat, kulturelle og samfundsmæssige oplysninger og fremme af foreningslivet.
Der er tale om en ny ordning, der skal tilgodese blade af kulturelt og demokratisk tilsnit.
Det er der flere grunde til, men det er altså ikke her, vi skal diskutere det.
Vi ønsker naturligvis at fremme en mangfoldig debat,
ikke mindst i foreningslivet
Derfor har vi lavet den her pulje, som er med til at fremme debatten inden for det frivillige foreningsliv.
Sigtet med ordningen er ikke at støtte alle uge- og månedsblade, som ikke længere kan opnå portostøtte, for alene puljens størrelse gør jo, at det ville være aldeles meningsløst.
Derfor er det kun en mængde eller en delmængde
af de blade og tidsskrifter, der hidtil har fået portostøtte, som kan tilgodeses med den nye ordning.
Det er der nærmere redegjort for i bemærkningerne til lovforslaget, og de nærmere retningslinjer vil blive udmøntet i en bekendtgørelse.
I den bekendtgørelse vil vi også skrive, at de politiske foreninger ikke vil kunne få tilskud. Vi har også lyttet til den kritik, der har været rejst
af, at de religiøse blade ikke var omfattet af de positive kriterier, og derfor har vi besluttet at inkludere de religiøse blade som en kategori, der kan få støtte.
Det er så også lykkedes at finde ekstra penge til puljen, så puljen ikke bliver udhulet.
Det er også vores tanke, at egentlig kommercielle blade ikke kan opnå tilskud, ligesom det i udgangspunktet også kun er de trykte publikationer, der kan gives støtte til, og kun for den del af oplaget, som distribueres i abonnement eller til betalende medlemmer af foreninger og lign.
Hvis det viser sig, at der er flere blade end først antaget, der er omfattet af de positive kriterier, og der f.eks. dukker en underskov af nye blade op, kan det jo ikke udelukkes, at vi også må se på, om der kan ændres i kriterierne fremover, f.eks. om der skal være en undergrænse med hensyn til antal eksemplarer eller publikationens omfang, eller om der f.eks. skal ses på distributionsformen.
Det er også vores forslag, og det har jo også været diskuteret lidt i dag, at der bliver nedsat et fordelingsudvalg på tre personer, der skal vurdere ansøgningerne i forhold til de positive og negative kriterier.
Udvalget træffer efter forslaget den endelige afgørelse om, hvorvidt et blad kan placeres i en af de kategorier, der kan støttes.
Vi synes også i det her tilfælde, at det er nyttigt med et armslængdeprincip.
Vi lægger op til en mere teknisk præget behandling af ansøgernes placering i forhold til de kategorier, som på det politiske niveau fastlægges som støtteværdige.
Selve administrationen af ordningen er det tanken at henlægge til Biblioteksstyrelsen, som har erfaring med lignende ordninger.
Det er planen, at ordningen skal træde i kraft den 1. marts 2004.
Omkring det tidspunkt vil der blive indkaldt ansøgninger, og derefter vil sagsbehandlingen gå i gang.
Jeg kan derfor ikke på nuværende tidspunkt sige, hvornår der vil blive udbetalt penge, men Biblioteksstyrelsen vil arbejde på, at det går så hurtigt som muligt.
Men vi skal naturligvis også sikre, at der bliver gennemført en grundig og seriøs sagsbehandling.
Der er vist ingen tvivl om, at der især her det første år vil blive tale om et betydeligt antal ansøgninger, der skal behandles.
Med de ord vil jeg sige mange tak for de mange bemærkninger - dem var der jo en del af - og jeg ser frem til en velvillig udvalgsbehandling.
Forslaget har bestemt rigtig gode toner, men er efter regeringens opfattelse for snævert i sit fokus.
Det er uklart, hvad en sådan manifestation skal bruges til.
På den baggrund kan vi ikke umiddelbart stemme for Det Radikale Venstres forslag til folketingsbeslutning om at udnævne 2005 til designår.
Vi vil altså stemme nej til forslaget.
Vi er helt enige med forslagsstillerne i, at dansk design er et centralt aspekt i Danmarks omdømme i udlandet. Mange danske virksomheder har heldigvis fået øje på, hvad design kan tilføre af både salgs- og markedsføringsmæssige værdier, og vi har i statsligt regi en række kultur- og erhvervspolitiske initiativer for at fremme udviklingen og brugen af design.
Senest har regeringen i rapporten »Danmark i kultur- og oplevelsesøkonomien« fokuseret på netop design som et af midlerne til at styrke økonomisk vækst og innovation.
til designfremme i Dansk Design Centers regi.
En af Dansk Design Centers vigtigste opgaver er at sikre, at stadig flere virksomheder integrerer design i deres udvikling.
Centeret skal styrke samspillet mellem designere og dansk erhvervsliv, udvikle et nationalt videncenter for design som innovation samt øge indsatsen for at brande dansk design nationalt og internationalt.
Dansk Design Center skal ligeledes have til opgave at finde virksomheder, der ønsker at have designpraktikanter fra designuddannelserne.
Regeringen har ligeledes gennemført en større erhvervsorientering af designuddannelserne parallelt med en fortsat udvikling af de kunstneriske kvaliteter i uddannelserne.
En styrket designforskning er et indsatsområde i den politiske flerårsaftale for Kulturministeriets uddannelser for 2002.
Vi har afsat ekstra midler til designforskning, og samarbejdet mellem designskolerne og arkitektskolerne om designforskning skal udbygges.
Med et samlet årligt budget på ca. 20 mio. kr. har vi besluttet at oprette et center for designforskning.
Centeret skal øge videnopbygningen på designområdet til gavn for designuddannelserne, designerhvervet og den del af det øvrige erhvervsliv, der er afhængig af at gøre brug af designviden.
Regeringen ønsker at markere designets kvalitet, ikke bare nationalt, men også internationalt.
Derfor har regeringen sammen med Københavns Kommune og Wonderful Copenhagen været fødselshjælper for projekt Index 2005, en international designbegivenhed, der i 2005 ved prisuddelinger, udstillinger og debatter skal sætte fokus på at diskutere fremtidens design og innovation.
Ambitionsniveauet og bredden i Index 2005 afhænger helt og aldeles af den private medfinansiering, som projektet kan rejse til formålet.
Men design er ikke kun et middel til at fremme økonomisk vækst og indtjening.
Kunst og herunder design er ligesom videnskab et af samfundets rum for kreative undersøgelser og eksperimenter.
Design er i konstant udvikling.
Der opstår hele tiden nye talenter, nye temaer og udtryksformer.
Regeringens politik på designområdet skal derfor lige så væsentligt bidrage til talentudvikling, kunstproduktion, kunstformidling og sikre rammer, der rummer udfoldelsesmuligheder for samtidens designtalenter og avantgarde.
Via Statens Kunstfonds kunsthåndværk- og designudvalg støttes designere med arbejdslegater, stipendiater, rejselegater, indkøb, udsmykningsopgaver, projektstøtte, præmieringer.
Fokus er kunstnerisk udvikling, kvalitet, originalitet og faglig dygtighed.
I både Kunstindustrimuseets og Trapholts regi udstilles og promoveres dansk design, og Statens Værksteder for Kunst og Håndværk har til opgave at stille værksteder, atelierer og andre faciliteter til rådighed for bl.a. designere.
Kulturministeriets Kunststyrelse varetager Kulturministeriets og Udenrigsministeriets samarbejde om international kulturudveksling.
Kunststyrelsen støtter bl.a. fremme af dansk kultur og kunst i udlandet, og dansk formgivning er et af satsningsområderne i den forbindelse.
For regeringen er det helt afgørende, at arbejdet med at skabe rammerne om fremtidens danske design ikke ses løsrevet fra den indsats, der er selve forudsætningen for, at dansk design får kvalitet og potentiale til at indfri den succes, som vi forventer os af fremtidens danske design.
Her tænker jeg bl.a. på den afgørende talentudvikling og på den almindelige samfundsmæssige bevidsthed om og påskønnelse af design.
Tilsammen udgør de vigtige grundvilkår for, at Danmark i det hele taget kan producere succesfuldt design.
For Danmark handler en indsats for design og et eventuelt designår om at sikre en samlet fokus på både de eksisterende designinitiativer og designinstitutioner og dansk designs kulturelle og erhvervsmæssige potentialer, så dansk design også fremover er rustet til en markant placering.
Vi gør allerede meget, og det er en indsats, som vi med rette kan være stolte af.
Men vi vil gerne undersøge perspektiverne for at gå endnu videre.
Der er gode både kultur- og erhvervspolitiske grunde til at fokusere på design, og regeringen vil derfor tage initiativ til at nedsætte en arbejdsgruppe.
Arbejdsgruppen skal med afsæt i den designpolitiske strategi, som regeringen har præsenteret i rapporten om Danmark i kultur- og erhvervsøkonomien, sikre en samlet fokus på de eksisterende designinitiativer og -institutioner og på designs kulturelle og erhvervsmæssige potentialer samt overveje, hvordan den indsats skal styrke dansk designs internationale gennemslagskraft i forbindelse med de allerede planlagte internationale designarrangementer i Danmark i 2005.
Dansk design har ikke brug for endnu et hurraråb og en festligholdelse i form af et designår.
For regeringen er i princippet alle år designår, hvor der føres en aktiv designpolitik, men når det er sagt, synes vi, forslaget er konstruktivt, meget positivt og en påmindelse til os alle sammen om, at design er et væsentligt satsningsområde for den danske stat.
Derfor nedsætter vi også denne arbejdsgruppe som følge af den fokus, der har været på området, og den vil være med til at samle kræfterne endnu mere om indsatsen for dansk design i fremtiden.