runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2006-03-02:
Jeg kan ligefrem høre, hvordan svaret oser af manglende forståelse af, hvordan samfundet er bygget op, og for de præmisser, det er bygget op på, nemlig sikring af sociale rettigheder via fællesskab og sammenhold.
Vi har jo også set, at regeringen siden sin tiltræden har været ganske rigoristisk over for den måde, vi har opbygget samfundet på, ved at melde, at nu skal vi have offentlige a-kasser, statslige a-kasser, enstrengede systemer osv.
Det vil ensidigt svække den ene part på arbejdsmarkedet, og jeg vil bede fru Elisabeth Geday tage klart afstand fra det ved at sige, at fællesskab og sammenhold er klart afgørende for den danske model, som jo er en vindermodel set i global sammenhæng.
Det andet er, at jeg er fuldstændig uforstående over for, at fru Elisabeth Geday siger, at man skal ændre nogle aftaler, der er erklæret klart lovlige.
Begge parter på arbejdsmarkedet – læg mærke til, at det ikke kun er fagforeningerne, men også arbejdsgiverne – har været interesserede i at skabe ordentlige og ordnede forhold, undgå uro og strejker og sikre, at ordentlige, velkvalificerede folk, som er medlemmer af en forening, kan lave nogle aftaler med hinanden.
Det er jo hele grundsynspunktet bag den danske model.
Bent Bøgsted (DF), 2006-03-02:
Jeg beklager meget, at jeg var lidt fraværende under den sidste del af hr. Jørgen Arbo-Bæhrs tale, så jeg skal lige spørge, om hr. Jørgen ArboBæhr afsluttede med at sige, at Enhedslisten vil stemme for lovforslaget.
Jeg vil også godt lige spørge hr. Jørgen ArboBæhr, om Enhedslisten ikke synes, det er helt fint og helt i orden, at arbejdsgiverne er omfattet af lovforslaget, så f.eks. frisørerne ikke er pålagt eksklusivaftaler, at de liberale erhverv er med, og at advokaterne er med.
Det har som sådan ikke noget med Menneskerettighedsdomstolens afgørelse at gøre, for det var ikke indeholdt i selve domsafsigelsen.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-03-02:
For det første er det jo et faktum, at der er to forskellige former for rettigheder, der støder sammen, når vi snakker eksklusivaftaler, nemlig de personlige rettigheder for den enkelte lønmodtager og de kollektive rettigheder for de faglige organisationer, så derfor er der åbnet mulighed for en politisk fortolkning af menneskerettighederne på området.
Jeg tror ikke, at hverken beskæftigelsesministeren eller andre borgerlig-liberale kræfter har prøvet at påvirke domstolen i en speciel retning.
Jeg ved derimod – og det ved hr. Jakob Axel Nielsen også – at der i allerhøjeste grad findes borgerlig-liberale kræfter uden for Danmarks grænser.
De findes også inden for Danmarks grænser, men jeg tror sagtens, at de kan klare sig selv syd for den danske grænse, og hvis man ser på domsafgørelsen, er der ingen tvivl om, at det også er disse kræfter – i øvrigt i modstrid med den danske dommer – som har truffet denne afgørelse, og det afspejler altså, at det er en politisk dom.
Vi vil alligevel efterleve den, men det er en politisk dom.
Nej, nu snakker jeg ikke om domme, men om de utallige eksempler på kritik fra den internationale menneskerettighedskommissær, fra Institut for Menneskerettigheder i Danmark, fra UNHCR og fra mange andre; en kritik, som netop er rettet mod regeringens politik.
Og man skal lige huske på, at for at vi kan få nogle domme, er der altså nogle sager, folk skal have mulighed for at føre.
Jeg kan give et godt eksempel: Et af kritikpunkterne har drejet sig om hele statsborgerskabstildelingen.
Der er det faktisk i nogle tilfælde ikke muligt for dem, der bliver ramt, at føre sager.
Derfor har de ikke nogen mulighed for at få ret ved en domstol, heller ikke ved Menneskerettighedsdomstolen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-03-02:
Jeg blev lidt inspireret af samtalen mellem hr. Jørgen Arbo-Bæhr og fru Elisabeth Geday om Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, om de domme og et forsøg på at sige, at der alligevel er nogle andre ting, som gør sig gældende.
Jeg kunne godt tænke mig, om hr. Jørgen Arbo-Bæhr kunne nævne, hvor der skulle have været en dom imod Danmark, hvad angår eksempelvis flygtninge/udlændingepolitikken, hvor det ikke bare drejer sig om politik, som hr. Jørgen Arbo-Bæhr har så travlt med at påtale.
Ligger der en dom nogen steder, som har kritiseret den politik, som hr. Jørgen Arbo-Bæhr er så inderligt imod?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-03-02:
Det er jo netop derfor, at man fra regeringens og Dansk Folkepartis side bøjer menneskerettighederne, hvad angår flygtninge/indvandrerpolitikken.
Det er jo først og fremmest, fordi man har det politiske udgangspunkt, man har.
Og det er der, hvor vi andre siger, at der er nogle ting, vi vil efterleve, og at vi vil gøre det inden for de rammer.
Det er dér, vi fører vores politiskideologiske kamp.
Elisabeth Geday (RV), 2006-03-02:
Kan hr. Jørgen Arbo-Bæhr så ikke også bekræfte over for mig, at man på samme måde, som man nu gør sig store ihærdigheder for at implementere den her dom fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, burde gøre sig lige så store ihærdigheder, når man bliver kritiseret af GilRobles, den europæiske menneskerettighedskommissær, for overtrædelser eller i hvert fald næsten for overtrædelser af den europæiske menneskerettighedskonvention, når det gælder opholdstilladelse til flygtninge/indvandrere, familiesammenføringer og andet?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-03-02:
Ja, og jeg synes, at det er et meget interessant spørgsmål, fordi det jo netop er, når vi snakker om konventioner, der handler om flygtninge/indvandrerpolitikken i Danmark, regeringen og Dansk Folkeparti tit og ofte begynder at bøje menneskerettighederne, ikke helt vil efterleve menneskerettighederne og som minimum i hvert fald hele tiden siger, at de går til kanten – og nogle gange går de ud over menneskerettighederne.
Det er derfor, jeg også synes, at det er så vigtigt for os andre at sige: Vi vil ikke bøje menneskerettighederne, vi anerkender Menneskerettighedsdomstolen, vi anerkender menneskerettighederne.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-03-02:
Jeg er glad for, at hr. Jørgen Arbo-Bæhr kan bekræfte, at der ikke er nogen sager, som har ført til, at den danske udlændingepolitik er blevet underkendt juridisk.
Jeg synes, det er klart positivt, at vi nu får bekræftet, at det eneste, hr. Jørgen Arbo-Bæhr har at hænge det op på, er det politiske.
Når hr. Jørgen Arbo-Bæhr er så optaget af, at der skal ligge en dom, undrer det mig, hvorfor Enhedslisten så ikke vil støtte det lovforslag, når der ligger en klar dom, som siger, at eksklusivaftalerne er i modstrid med de europæiske menneskerettigheder.
Er det bare, fordi hr. Jørgen Arbo-Bæhr ikke bryder sig om ophævelsen af eksklusivaftaler, at han forsøger at finde en lille knage at hænge Enhedslistens bekymring på, eller er det egentlig ikke bare et udtryk for, at han helst så eksklusivaftalerne bestå, og for, at han sådan set er træt af, at der kommer en ifølge partiet politisk afgørelse, som man ikke bryder sig om?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-03-02:
Hvis det nu skal specificeres lidt mere for hr. Erling Bonnesen: Enhedslisten anerkender Menneskerettighedsdomstolen.
Vi anerkender i øvrigt også de danske domstole.
Der afsiges også nogle gange politiske domme, men vi anerkender, at sådan er det med et retssamfund og et internationalt retssamfund, punktum.
Erling Bonnesen (V), 2006-03-02:
Jeg hæfter mig ved, at Enhedslistens ordfører nævner, at Menneskerettighedsdomstolens afgørelse skulle være en politisk dom, sådan lidt underforstået, at man ikke vil respektere den.
Der har været andre ting i spil.
Man er ligesom kommet ind og har gjort det på et usagligt grundlag, og man prøver derved på en måde at se Menneskerettighedsdomstolen i et helt andet lys, fordi dommen ikke lige passer ind i ens kram.
Så jeg vil gerne prøve at dreje spørgsmålet ind på, at Danmark jo er et internationalt orienteret land, som er med i mange forskellige internationale sammenhænge og fora.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om man sådan generelt og helt principielt anerkender Menneskerettighedsdomstolen.
Jeg vil så vende tilbage med min næste bemærkning.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-03-02:
Nu må jeg altså sige, at hr. Bent Bøgsted må have siddet på ørerne.
Enhedslisten respekterer Menneskerettighedsdomstolens dom, uanset om vi er enige i den eller ej.
Vi mener, dommen skal implementeres i forbindelse med de kommende overenskomstforhandlinger, så arbejdsmarkedets parter inden for de aftaler, de har indgået, kan tilpasse situationen, så der ikke længere indgås eksklusivaftaler.
Vi mener derimod ikke, det kan være rigtigt, at man som lovgiver går videre og inddrager nogle helt andre spørgsmål, øjensynligt under dække af den dom, der er afsagt.
Derfor er vi imod lovforslaget, det er ikke, fordi vi ikke anerkender dommen fra Menneskerettighedsdomstolen.
Bent Bøgsted (DF), 2006-03-02:
Jeg kan egentlig kun tolke det, hr. Jørgen ArboBæhr siger, på den måde, at Menneskerettighedsdomstolen har blandet sig i noget, som Enhedslisten ikke mener den overhovedet skulle have blandet sig i, og derfor kan jeg ikke rigtig forstå det, hr. Jørgen Arbo-Bæhr siger om, at Enhedslisten respekterer den dom, der er afsagt ved Menneskerettighedsdomstolen, men alligevel er imod et lovforslag, der udspringer af den dom.
Det er lidt mærkværdigt at sige, at Enhedslisten respekterer Menneskerettighedsdomstolens afgørelse, men Enhedslisten vil egentlig ikke have, at Menneskerettighedsdomstolen skal blande sig her, fordi det er unødvendigt.
Det kan kun tolkes på den måde, at Enhedslisten kun respekterer Menneskerettighedsdomstolen, når det passer i Enhedslistens kram, men når den går imod Enhedslisten, er det ikke længere vores bord.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-03-02:
Jeg er meget glad for, at hr. Bent Bøgsted giver mig lejlighed til at sige, at Enhedslisten vil stemme imod lovforslaget, og det vil vi gøre af to gode grunde.
Den ene grund er, at det er fuldstændig unødvendigt og i øvrigt et indgreb i aftalefriheden, fordi aftaleparterne har sagt, at de vil ændre reglerne ved den næste aftalefornyelse, hvor de har mulighed for at gøre op, hvad de gav og fik i forbindelse med indgåelse af eksklusivaftaler.
Det bliver op til den normale model på arbejdsmarkedet, så derfor er forslaget jo fuldstændig unødvendigt.
Samtidig inddrager lovforslaget nogle spørgsmål, som ikke har noget med afgørelsen ved Menneskerettighedsdomstolen at gøre.
Det er udelukkende er et spørgsmål om at bruge lejligheden til at få inddraget flere spørgsmål, bl.a. retten til at indgå aftaler om en naturlig regulering af tilgangen af arbejdskraft til en virksomhed ved at anvise arbejdskraft gennem fagforeningen.
Det har intet at gøre med afgørelsen ved Menneskerettighedsdomstolen, men man har lige benyttet lejligheden til at skærpe reglerne og i øvrigt ændre det lovforslag, som regeringen fremsatte i 2003.
Det synes jeg er at vride skruen en gang for meget og i øvrigt misbruge afgørelsen til at få nogle yderligere interesser gennemført med lovforslaget.
Elisabeth Geday (RV), 2006-03-02:
Jeg vil godt spørge hr. Jørgen Arbo-Bæhr, om han vil hjælpe Det Radikale Venstre med at holde de borgerlige partier, Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti, fast på den store respekt, som man her giver udtryk for i forbindelse med Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols dom.
Og vil hr. Jørgen Arbo-Bæhr hjælpe Det Radikale Venstre, når vi jævnligt og nu om kort tid jo fører den her diskussion i forbindelse med flygtninge og indvandrere i Danmark?
Jesper Langballe (DF), 2006-03-03:
Jamen det var dog et forunderligt svar.
Hvem siger, at regeringen og Dansk Folkeparti ikke har orienteret sig i forskningslandskabet?
Det er den ene ting.
Den anden ting er: Hvem siger, at hr. Kulavig og alle de andre forskere, som forslagsstillerne har talt med, ikke kan søge på fuldstændig lige fod med alle andre, og at det måske bliver nogle af dem, der bliver ansat i centeret?
Jeg fatter det simpelt hen ikke.
Hvis der skal være nogen mening med den kritik af, at alle kan søge stillingen på lige fod, så må hr. Rasmus Prehn jo mene, at man på forhånd uden udbud skulle give det til nogle bestemte.
Kritikken er altså fuldkommen uforståelig.
Rasmus Prehn (S), 2006-03-03:
Det siger sig selv, at det ville jeg ikke have syntes, det ville Socialdemokratiet ikke have syntes.
Vi lægger meget vægt på, og det gjorde jeg også her i ordførertalen, at vi mener, at et sådant projekt skal udbydes.
Vi undrer os bare over, at der i landskabet findes forskere, som har kompetencen på det her område, så hvis man fra regeringens side, som vi har ønsket, havde valgt at lave et udbud, var der altså andre kvalificerede forskere, som kunne komme på tale, frem for at placere projektet på et Forsvarsakademi, som regeringen og Dansk Folkeparti vil; et Forsvarsakademi, som i første omgang var meget overrasket over at få opgaven og i næste omgang måtte erkende, at det ikke havde kompetencerne dertil.
Erik Kulavig er jo bare ét eksempel på, at der er mange kvalificerede forskere derude.
Vi kunne aldrig drømme om at styre politisk og sige, at det skulle være dén person eller dén gruppe forskere.
Nej, vi vil have et udbud, som vi også nævner det i dette beslutningsforslag, det er vores politik, det står fuldstændig klart.
Det her handler om principper for forskning, og derfor kunne vi aldrig drømme om at sætte spørgsmålstegn ved det eller pege på nogen.
Vi nævner det som et eksempel, det synes jeg står lysende klart af det, jeg sagde i mit ordførerindlæg.
Jesper Langballe (DF), 2006-03-03:
Jamen nu slap der jo så lidt mere af katten ud af sækken.
Jeg kan forstå – det havde jeg måske nok en anelse om – at det er Erik Kulavigs model, som alle forslagsstillerne simpelt hen har overtaget.
Korriger mig, hvis jeg tager fejl, men sådan måtte jeg opfatte det.
Og så vil jeg da stille det samme spørgsmål til hr. Rasmus Prehn, som jeg stillede til hr. Troels Lund Poulsen.
Troels Lund Poulsen (V), 2006-03-03:
Det er der sådan set et meget klart svar på, og det har hr. Rasmus Prehn fået.
Og derudover vil jeg bare konstatere, at det, der jo er interessant, er, at man skaber et nyt center, som har fokus på den faglige del.
Det betyder også, at man ved åbne opslag ansætter de bedst kvalificerede, fuldstændig ligesom jeg går ud fra, at man i Socialdemokratiet støtter, at det er ved åbne udbud, man kan søge forskerstillinger.
Det er lige præcis det, der sker her, så jeg tror sådan set ikke, at afstanden er så stor.
Jesper Langballe (DF), 2006-03-03:
Vi har et par gange hørt venstrefløjen fremhæve Syddansk Universitet og den model, som sådan helt uofficielt er kommet derfra.
Og nu vil jeg da gerne spørge: Kan det ikke undre hr. Troels Lund Poulsen?
Her er der tale om et centerprojekt, som er fuldstændig efter bogen, der er ikke noget at sætte en finger på, det stemmer overens med forskningsrådsloven.
Og så kritiserer man det på den måde, at man taler meget om armslængdeprincippet og vil have, at regeringen skulle kaste sig i armene på et privat initiativ og sige til en lærer på Syddansk Universitet: Vil du gerne være leder af et koldkrigscenter?
Jamen det skal du sandelig da også være, min gode ven.
Tror hr. Troels Lund Poulsen ikke, at vi, hvis det gik sådan til, så ville få på hattepulden?
Og jeg vil sige med rette.
Rasmus Prehn (S), 2006-03-03:
Mener Venstres ordfører, at man i princippet lige så godt kunne placere det et andet sted, på et universitet, hvor man har det faglige miljø, og hvor man også har de administrative og fysiske rammer til det?
Det spiller åbenbart ikke nogen rolle, at det lige er i Forsvarsakademiet, det placeres, kan jeg forstå.
Det virker, som om det er rent tilfældigt, og så kunne det lige så godt ligge et andet sted.
Hvad angår svaret på det med forsvarsministeren, så er det jo et svar om, at det er hans økonomi osv., det her område hører til, men det er jo et rent teknisk svar.
Hvad er den holdningsmæssige begrundelse for, at man vælger at drage forsvarsministeren ind i det her?
Troels Lund Poulsen (V), 2006-03-03:
Der bliver jo også udpeget to medlemmer fra Det Strategiske Forskningsråd i forbindelse med det, ordføreren spørger om.
Derudover er det jo sådan, at fordi det ligger under forsvarsministerens økonomiske ressort, er det derfor også ham, som har tilsynsforpligtelsen.
Det er svaret på det.
Derudover spørger hr. Rasmus Prehn om Forsvarsakademiet.
Jeg har aldrig sagt, at det er Forsvarsakademiet, der har kompetencen, det er jo en bevidst fejlslutning, at det er det.
Jeg tror sådan set ikke, at der sker noget ved, at det ligger i Forsvarsakademiet.
Det er jo et sted, hvor man også har mulighed for ud fra de andre forskningsgrene, der er på Forsvarsakademiet, at det center ikke bliver et frit center, men at der er et fagligt miljø, hvilket også er vigtigt.
Rasmus Prehn (S), 2006-03-03:
Jeg har to ting.
Først vil jeg gerne vende tilbage til det med de faglige kompetencer, der findes på Forsvarsakademiet.
Går man ind på hjemmesiden, står det klart at læse, at man har fokus på strategi og militære operationer, militærpsykologi og ledelse samt militærhistorie.
Derudover er det noget idræt og noget fjernundervisning.
Kan Venstres ordfører pege på, hvor Forsvarsakademiet specifikt skiller sig ud som et særlig godt sted at placere sig med hensyn til at lave samfundshistorie om den kolde krig?
Med hensyn til forsvarsministerens rolle bliver der snakket meget om, at der bliver en fri konkurrence; at man kan byde ind.
Hvorfor blander man forsvarsministeren ind i det her?
Hvorfor har forsvarsministeren en helt særlig kompetence til at skulle udpege denne styringsgruppe, hvorfor ham og ikke det fine, rådgivende system, vi har i forbindelse med forskningen, som også fru Margrethe Vestager var inde på?
Jeg synes, den er ganske forståelig, jeg synes, det fremgik meget klart af min ordførertale, hvad kritikken handler om.
Vi har, som også min kollega fra De Radikale, fru Margrethe Vestager, gav udtryk for, netop vedtaget en ny lovgivning for forskningsrådgivning, og dér ville det have været helt naturligt, at man lagde denne opgave, således at man fik en fuldstændig fri konkurrence på det her område.
Det er jo sådan set regeringen og Dansk Folkeparti, der selv lægger op til den mistænkeliggørelse, når man laver alverdens krumspring, sætter forsvarsministeren til at begå forskning, og placerer det i Forsvarsakademiet, hvor man har helt andre kompetencer end dem, man gerne vil have skal indgå i det her projekt.
Det havde været meget nemmere at holde sig til den gældende procedure på området.
Troels Lund Poulsen (V), 2006-03-03:
Jo, det vil jeg da håbe at vi vil få, vil jeg sige til hr. Jesper Langballe.
Ole Sohn (SF), 2006-03-03:
Når jeg tager ordet, så er det mere, fordi det, når man er i en folketingsdebat, hvor Dansk Folkeparti og hr. Jesper Langballe indgår, kan være meget vanskeligt for eventuelle lyttere og seere at følge med i, hvad det egentlig er, der foregår, for hr. Jesper Langballe har øjensynligt slet ikke læst det forslag, som vi har til behandling.
Derfor vil jeg gerne bede hr. Rasmus Prehn om enten at korrigere mig eller bekræfte, at der i det forslag, som hr. Rasmus Prehn er medforslagsstiller til, står: »Forslagsstillerne påtænker instituttets oprettelse og placering udbudt via enten Det Strategiske Forskningsråd eller Grundforskningsfonden, således at det bedst kvalificerede miljø får tilført midlerne.«
Indledningen var bare en konstatering af, at oppositionens forslag går i retning af at gå et spadestik dybere, i og med at vi ønsker at etablere et samarbejde med de andre nordiske lande.
Det er det ene.
Og det andet er det med at afsætte flere midler til det, end regeringen og Dansk Folkeparti har gjort.
Jeg er sådan set meget glad for det første svar om utrygheden ved SF, for det giver sådan set svaret, nemlig at man ikke kan lave uafhængig forskning, når man har en politisk styring af den bestyrelse, der bliver nedsat.
Så forsvinder armslængdeprincippet.
Det er derfor, oppositionen er så optaget af at sikre, at det bliver sendt i udbud, så det bliver det bedst kvalificerede forskningsprojekt, der nyder fremme, og at der ikke bliver en politisk styret bestyrelse, som skal finde frem til det.
Det bekræftede hr. Jesper Langballe ganske flot, og jeg roser hr. Jesper Langballe for så åbenlyst over for seerne og lytterne at redegøre for, at der er tale om en politisk styret proces.
Tak for det.
Søren Krarup (DF), 2006-03-03:
Vi er nogle stykker, der har en meget levende fornemmelse af, hvad hele sagen drejer sig om, og hvad det er, der for enhver pris ikke må omtales, ikke må komme frem.
Hr. Rasmus Prehn taler om, hvad der er naturligt i denne sag, og jeg vil stille et meget enkelt spørgsmål: Er det ikke simpelt hen lovmedholdeligt i henhold til forskningsrådsloven, hvad der er foretaget?
Er der noget som helst ulovligt i det, der er sket?
Jeg kan forstå, at hr. Rasmus Prehn ønsker noget andet og kalder det for det naturlige.
Jeg har en meget naturlig forklaring på hr. Rasmus Prehns sym- og antipatier i denne sag.
Rasmus Prehn (S), 2006-03-03:
Det kan også være forunderligt, når vi netop har vedtaget en ny forskningsrådgivningsprocedure, at man så bryder med den.
Man kan sige, at det er aparte, overraskende, ubegrundet, at man gør det her, men derfor behøver det ikke at være ulovligt.
Men der er bare ingen grund til at gøre det på den her måde med så mystisk en konstruktion, hvor man sætter en forsvarsminister til at drive forskning.
Det giver ingen mening, og det er det, som er vores kritik.
Om det er lovligt eller ikke lovligt, er sådan set den her sag uvedkommende, for det er stadig væk principielt forkert at gøre det.
Søren Krarup (DF), 2006-03-03:
Jeg synes, det er ganske morsomt at høre hr. Rasmus Prehn sige, at der ingen grund er til det, at det ingen mening giver.
For hvem?
Hvem er det, der måske har en interesse i, at der ikke skal være nogen mening i at udføre en virkelig fri og uafhængig forskning af koldkrigsperioden, hvor der måske er forskellige ubehagelige sandheder, der kommer for en dag?
Men jeg synes altså, at det er et ganske morsomt svar på mit spørgsmål, nemlig at det ikke er ulovligt, at det er inden for lovgivningen, men at det altså alligevel på en eller anden måde er uheldigt, fordi det strider mod den mening, hr. Rasmus Prehn selv har.
Kan hr. Rasmus Prehn ikke selv høre, hvordan sådan noget simpelt hen er så svagt sagligt som argument, at det ikke kan holde?
Rasmus Prehn (S), 2006-03-03:
Jeg kan derimod høre, at det er meget stærkt sagligt.
Vi har vedtaget en procedure for, hvordan man skal forholde sig til forskningsrådgivningen.
Den kan man vælge at følge, så man netop får en garanti for, at der er fri konkurrence, at de mest kvalificerede forskere kommer til, så der ikke er nogen, der efterfølgende kan komme og så mistillid til det resultat, der kommer, eller kan beklikke, at man har fundet frem til sandheden, kan beklikke objektiviteten.
Det er derfor, vi er samledes om en procedure for det her område.
Det er den procedure, som Dansk Folkeparti og regeringen vil bryde med nu og dermed bringe sig i en situation, hvor de åbner op for mistro, mistænkeliggørelse, og hvor man kan beklikke, at det, der kommer frem, nu er objektivt.
Dansk Folkeparti og regeringen har bragt sig i en ualmindelig grim situation, hvor det resultat, der kommer frem, meget let kan blive beklikket, fordi man har brudt med den procedure, som har været for de her ting.
Så jeg synes, at det er uforståeligt.
Hvis målet er at få sandheden frem, skal man holde sig til proceduren frem for at finde på krumspring som at sætte en forsvarsminister til at drive forskning.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-03-03:
Jeg mener, at det var sådan, det blev udtrykt.
Jeg vil egentlig gerne høre hr. Rasmus Prehn uddybe, hvordan man kan udlede af det her, hvor man skaber et uafhængigt miljø med frit stillingsopslag for de forskere, der skal deltage i det, at det er forsvarsministeren, der skal være forskeren.
Det har jeg meget vanskeligt ved at forstå.