runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Qvist Jørgensen (S), 2002-04-11:
Når det konservative folketingsmedlem gerne vil være med til at kigge på noget i et udvalgsarbejde, som ministeren har fastsat skal være afsluttet den 15. august, vil jeg i en venlig stund altså tolke det som en næsten overdreven naivitet.
Man kan ikke både sætte et udvalgsarbejde i gang, komme til at skylde forfatterne penge fra den 1. juli baseret på optællinger fra sidste år og prøve at bilde sig selv ind, at man får lejlighed til at få indflydelse på det i Folketingssalen.
Kvaliteten holder ikke, det tror jeg faktisk at i hvert fald ministeren vil være enig i.
Det andet, jeg vil sige, er, at med hensyn til at få indflydelse vil jeg opfordre den konservative ordfører til at overveje ganske nøje, gerne sammen med ministeren, at stemme for Socialdemokratiets, SF's, De Radikales, Enhedslistens og Kristeligt Folkepartis vedtagelsesforslag, for så får Camilla ...
Louise Frevert (DF), 2002-04-11:
Nu er det jo ikke svært for mig at mene det, Dansk Folkeparti mener, men jeg kan godt forstå, at det måske kan være svært for Socialdemokratiets ordfører at forstå, hvad Dansk Folkeparti mener, så det har jeg stor forståelse for.
Og jeg ved faktisk godt, hvad den øvre grænse er og kender hele Matthæuseffekten i biblioteksloven.
Men det var et af eksemplerne, hvor jeg sagde, at der kunne man godt skære ned, at den grænse kunne man gøre mindre.
Det var ét af stederne, og det var et af de eksempler, som jeg gav - og det var også lidt et svar til hr. Ole Sohn - på, at de grænser, både den nedre og den øvre, er nogle af de steder, hvor man kan gå ind og se, hvor man kan skære. Med hensyn til om Dansk Folkeparti vil fremlægge et nyt forslag til lov om en ny biblioteksafgift: Det tror jeg ikke bliver tilfældet lige på nuværende tidspunkt.
Vi venter og ser på, hvad der kunne blive udarbejdet af det udvalg, som ministeren har nedsat.
Naser Khader (RV), 2002-04-11:
Jeg kan på mange måder blot gentage de ting, jeg sagde om regeringens kulturpolitik.
Det Radikale Venstre er ikke enig i regeringens besparelser på litteraturområdet, og vi har været stærkt uenige i det aftalebrud, som regeringen begik ved at beskære biblioteksafgiften.
Man må overveje, om kulturministeren overhovedet har sat sig ind i, hvad der kendetegner forfattervirksomhed, og hvilke vilkår de fleste forfattere har, før de slår igennem.
Litteraturen er en meget vigtig del af vores demokrati, kultur og identitet.
Vi har en glimrende biblioteksordning, der gør litteraturen tilgængelig for hele befolkningen, og den skal vi værne om.
Men derfor bliver vi også nødt til dels at støtte de danske forfattere frem for at beskære de ordninger, der skal tilgodese dem, såsom Statens Kunstfond, og dels bliver vi fortsat nødt til at kompensere forfatterne over biblioteksafgiften. De frie markedskræfter kan ikke i sig selv bibringe os en litteratur, der er baseret på kvalitet.
Ca. 30 pct. af de såkaldte professionelle forfattere, som kulturministeren hele tiden refererer til, tjener faktisk under 50.000 kr. om året, og for de unge kunstnere, der forsøger at etablere sig som forfattere, og som må supplere indtægten på alle mulige andre måder, virker det som en hån at ville indføre en såkaldt bagatelgrænse på 5.000 kr.
I hvilke andre faggrupper vil en reduktion af den størrelsesorden blive accepteret? I stedet vil kulturministeren indføre en ny vækstpulje på 2 mio. kr., og det er da glimrende.
Men sammenholdt med, at der er sparet ca. 15 mio. kr. på biblioteksafgiften i år, når man fraregner de 10 mio. kr., kulturministeren alligevel fik op af lommen, er en vækstpulje på 2 mio. kr. jo ikke just nogen herregård, og hvordan stemmer den nye vækstpulje overens med besparelserne på Statens Kunstfond og det kommende kunstråd, der også fremover skal tilgodese litteraturen?
I øvrigt må vi holde fast i, at biblioteksafgiften er en kompensationsordning for forfatterne.
Der er ingen grund til at reducere biblioteksafgiften til en bevidstløs kulturstøtteordning præget af pengekasseautomatik uden prioritering, som kulturministeren kalder det i dag i Jyllands-Posten.
Forfatterne har leveret værker, som de stiller til rådighed, og det skal vi selvfølgelig betale dem for.
Det kan betale sig at udvikle den danske litteratur, og det gør vi bedst ved at støtte kunstnerne direkte.
Selv om det er kulturministerens intention, mener Det Radikale Venstre ikke, at regeringens politik vil resultere i en masse kunstneriske sommerfugle, der kan flyve frit og kaste støv og unikke oplevelser over det danske kulturliv, som kulturministeren så poetisk udtrykker det.
De frie markedskræfter frisætter ikke de danske forfattere, for hvis det var så nemt at tjene penge på at skrive, havde de nok gjort det for længst.
Ester Larsen (V), 2002-04-11:
Jeg finder, at der er tale om en total forvirring og sammenblanding.
Bibliotekerne står bl.a. for kulturformidling.
Biblioteksafgiften understøtter ikke kulturformidlingen.
Det er to adskilte opgaver, og det er to adskilte systemer.
Carina Christensen (KF), 2002-04-11:
Jeg skal altså ikke kunne svare på, hvilke større overvejelser der ligger bag, at det lige blev 5.000 og ikke 5.500 eller 4.500 kr., men der er sat en bundgrænse på 5.000 kr., og vi synes, det er et godt niveau.
Og angående dem, der er berettigede til det, altså dem, der tjener mere end 5.000 kr., synes jeg, vi i fællesskab skal finde ud af, hvordan vi ønsker at fordele de penge til dem.
Ole Sohn (SF), 2002-04-11:
Ja, jeg må hellere prøve en gang mere, så jeg kan lære at udtrykke mig korrekt.
Jeg vil gerne spørge fru Carina Christensen, om jeg ikke har forstået det korrekt: at man faktisk har taget stilling.
Man har jo taget stilling til, at de personer, som får mindre end 5.000 kr., ikke skal have noget.
Man har truffet et valg, og så må man da også have gjort sig nogle overvejelser.
Det er vel ikke bare en tilfældig grænse.
Hvorfor er den ikke 10.000 kr. eller 2.000 kr. eller et hvilket som helst andet tal?
Man må da have gjort sig overvejelser om, hvorfor det lige skulle være 5.000 kr.
Det skulle vel ikke hænge samme med, at man skulle sætte grænsen netop dér, så man var sikker på, at de, der lå over den, kunne få de samme procenter oven i?
Var det ud fra det?
Er det den kulturpolitiske overvejelse, der ligger bag, at det skal være 5.000 kr.?
Poul Qvist Jørgensen (S), 2002-04-11:
Ja, det er rigtigt, hr. formand.
Jeg havde ellers anstrengt mig for ikke at blive fanget, men o.k.: Så får medlemmet chance for at få nogen indflydelse.
Kom med over og stem rigtigt, så er den hjemme.
Carina Christensen (KF), 2002-04-11:
Vedrørende hvem vi mener, der skal have pengene, synes jeg sådan set ikke, det er noget, vi fra konservativ side skal sige, for det er jo det, vi skal i gang med at kigge på nu.
Der er igangsat et udvalgsarbejde, og jeg forventer, at vi alle i Kulturudvalget her i Folketinget skal bidrage til at definere det.
Vi har nogle penge, og vi kan se, at der kommer flere og flere berettigede modtagere ind under puljen, og hvis vi ønsker at gøre noget ved det, må vi selvfølgelig kigge på, hvordan vi vil prioritere det.
Så det mener jeg egentlig er en fælles opgave for os alle sammen.
Ole Sohn (SF), 2002-04-11:
Indledningsvis en kort forbrugeroplysning.
Man må gerne kalde de 13.000, der får mindre end lige præcis de 5.000 kr., forfattere.
Altså hvis man har skrevet en bog, så har man forfattet den, så den titel er sådan set rigtig nok.
Når jeg stillede spørgsmålet om eksemplet med en skønlitterær forfatter, der får under 5.000 kr., og en, der får 300.000 kr., så er det ikke, fordi jeg ønsker en overgrænse.
Jeg synes, at den der degression med, at man får mindre, jo flere bøger man har på biblioteket, såmænd er fair nok, og den er også aftalt.
Nej, det var bare for at komme frem til, at der jo må ligge nogle objektive kriterier.
Jeg kan også sige det på den måde: Jeg fornemmer, at der ikke ligger nogen objektive kriterier, men i jeres argumentation ønsker I, at der skal være en eller anden form for kulturpolitisk vurdering af, hvem der har behov for og krav på at få bibliotekspenge.
Så kom jeg bare med et eksempel på, at det jo kunne være en af de skønlitterære forfattere, som man gerne vil støtte, og hvis det nu er en skønlitterær forfatter, der har fuldtidsjob og måske tjener en halv million og har en god pension, skal vedkommende så have støtte, eller skal man kun have støtte, hvis man intet job har?
Carina Christensen (KF), 2002-04-11:
Først til hr. Ole Sohn.
Vedrørende det første spørgsmål vil jeg svare kort: Det Konservative Folkeparti står stadig bag biblioteksloven, den var vi med til.
Jeg kunne også forstå, at der blev spurgt vedrørende bundgrænser og en overgrænse.
Vi er meget tilfredse med den bundgrænse, der er blevet indført af de årsager, jeg nævnte.
Om man på et tidspunkt skal ind og kigge på en overgrænse, kan jeg ikke tage stilling til her, men vi vil da være interesseret i at kigge på det under et udvalgsarbejde.
Med hensyn til hr. Naser Khader og mit regnestykke
så har jeg været inde og kigge på de tal fra 1997 og den årlige stigning, og der har været en årlig stigning på ca. 5 pct. Jeg ved godt, at man ikke kan fremskrive sådan noget.
Men der har virkelig været en stor stigning.
Hvis man ser 20 år tilbage, mener jeg, det var 4.000 mennesker, der fik bibliotekspenge.
Og vi er altså oppe på 18.000 i dag.
Det er en betydelig stigning, og vi må jo gå ud fra, at den vil fortsætte.
Jeg kan i hvert fald ikke se nogen tegn i sol, måne og stjerner på, at det ikke vil fortsætte, medmindre vi gør noget ved det.
Så det er sådan set den måde, jeg er kommet frem til det på.
Og det er altså ikke flere hundrede tusinde, det var 42.000, jeg sagde - i år 2020.
Og hvad ved vi om de her 13.000 forfattere, eller hvad vi skal kalde dem, som så falder under 5.000 kr.s-grænsen?
Der er lavet en undersøgelse, der viser, at i hvert fald de fleste af dem har job ved siden af, og jeg vil også sige, at de ikke kan leve særlig fedt, hvis de kun har de her 5.000 kr., som de får i forfatterindtægt.
Jeg har lige set nogle andre tal, som viser, at der rent faktisk er knap 1.200 mennesker, som får mellem 0 kr. og 25 kr. Det er lige før, jeg tror, at portoen og selve administrationen er dyrere end at sende de der mellem 0 kr. og 25 kr. af sted.
Med hensyn til fru Mette Frederiksen og hvad vi vil gøre for at fremme læsningen, så vil vi meget gerne være med til at se på, hvordan vi kan iværksætte læsekampagner på skolerne for at få flere børn og unge i gang.
Bibliotekerne står for os som noget helt centralt, og dem vil vi meget gerne være med til at videreføre og udvikle.
Mette Frederiksen (S), 2002-04-11:
Nu har vi jo tidligere i dagens debat diskuteret, i hvor høj grad det er den offentlige støtte, og i hvor høj grad det er læsevaner, der så at sige er afgørende for forfatternes arbejdsvilkår.
I Socialdemokratiet tror vi sådan set, at det er begge dele, der gør sig gældende.
Nu har vi ligesom fået en afklaring på, hvad Det Konservative Folkeparti mener i forhold til den offentlige støtte.
Man har godt nok nogle intentioner på litteraturområdet, som ikke helt opfyldes via finansloven, men det gør sig jo gældende for hele kulturområdet, så lad nu det ligge.
Det spørgsmål, jeg så kunne tænke mig at stille fru Carina Christensen, er: Hvilke initiativer - det kunne vi nemlig ikke få afklaret hos Venstre tidligere i debatten - kan man se hos Det Konservative Folkeparti i forhold til at stimulere læsningen, altså det at få flere børn og unge til at læse og i det hele taget give større adgang til litteraturen?
Hvordan ønsker man at fremme dansk litteratur som en naturlig del i de danske hjem så at sige?
Naser Khader (RV), 2002-04-11:
Kan fru Carina Christensen ikke forklare det regnestykke?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Hvad ved fru Carina Christensen om de 13.000 forfattere, der er blevet ramt i forhold til deres indkomster?
Ole Sohn (SF), 2002-04-11:
Jeg vil gerne spørge fru Carina Christensen, om Det Konservative Folkeparti er enigt med Dansk Folkeparti i, at bibliotekerne alene skal fokusere på bøgerne, eller om man står ved og fortsat står bag den bibliotekslov, som blev vedtaget, jeg kan ikke huske, om det var sidste år eller forrige år, og som netop har udvidet biblioteksbegrebet.
Det synes jeg er meget interessant at få afklaret.
Det andet spørgsmål er: Når man nu siger, at en forfatter, der får mindre end 5.000 kr. i biblioteksafgift, nok kan undvære det, at beløbet skal fordeles mellem de øvrige, finder Det Konservative Folkeparti det så fair, at en skønlitterær forfatter, der får 4.500 kr., ikke skal have, hvorimod en skønlitterær forfatter, som får 300.000 kr. og måske har sit fuldtidsjob og pension ved siden af, skal have mere?
Hvorfor ikke bare sige det, som det er?
For at undgå at få ballade med nogle forfattere, har man simpelt hen skåret bunden væk.
De fattigste af forfatterne får lov at betale.
Det er jo det, det drejer sig om.
Poul Qvist Jørgensen (S), 2002-04-11:
Men der er altså også drejet på de andre skruer.
En af de ting, som udvalget i sin tid foreslog - jeg skal ikke trætte med en opremsning af alle udvalgets forslag, som blev gennemført - var jo også, at man simpelt hen sagde, at det problem, vi havde i den tidligere ordning med arvingerne, fik vi også taget hånd om, så dér kunne man også dreje på en skrue.
Så der er i virkeligheden ikke så meget at lære os.
Der er jo nogle ikke nedfældede bemærkninger om, hvor lang tid man kan være ny, og hvor lang tid man kan påberåbe sig gamle dage eller tage afstand fra gamle dage.
Jeg noterede mig, at fru Frevert var meget talende omkring nogle ting, som faktisk er indført i forhold til den ordning, der blev lavet i 1999, nemlig den såkaldte omvendte Matthæuseffekt.
Så der er altså faktisk skruet på den skrue, der siger, at de, som tjener mest eller får mest for deres stillen materiale vederlagsfrit til rådighed på bibliotekerne, ikke får så meget som de mindst tjenende.
Så den er altså bragt i anvendelse. Men det, jeg egentlig gik herop for, skal jeg gøre hurtigt, og det kan jeg også: Skal jeg forstå det svar, fru Frevert gav lige før, således, at Dansk Folkeparti nu i løbet af kort tid kommer med et forslag til ændring af biblioteksloven?
Mette Frederiksen (S), 2002-04-11:
Jeg synes sådan set også, det er interessant, at ministeren blander sig i debatten, og derfor skal der lyde to spørgsmål, som sådan set burde kunne besvares forholdsvis hurtigt og enkelt:
Forfatterforeningens henvendelse, som man selvfølgelig kan have delte meninger om, rejser jo i hvert fald en begrundet tvivl om måden, hvorpå ændringerne af biblioteksafgiften er foregået.
Jeg skal derfor spørge ministeren, om ikke ministeren er enig i, at tekstanmærkninger, der vedrører i hvert fald et delvist livsgrundlag for så mange mennesker, er problematisk, idet det selvfølgelig medfører en uigenneskuelighed i forhold til lovgivningen, og at det måske i virkeligheden bryder med den danske tradition, der er for en forsvarlig lovbehandling af ændringer på det pågældende område. Dernæst, om det ikke er problematisk, nøjagtig som Forfatterforeningen påpeger det, at vi i en finanslovdiskussion - behandling og beslutning - laver lovgivning med tilbagevirkende kraft, når det gælder økonomiske forhold.
Naser Khader (RV), 2002-04-11:
Jeg vil gerne spørge kulturministeren, hvordan bagatelgrænsen skal sættes konkret, hvorfor lige 5.000 kr.?
Hvad er kriteriet for, at det skal være 5.000 kr.?
Er mange af dem ikke unge nystartede forfattere med en årsindtægt på under 50.000 kr.?
Det vil jeg gerne have et svar på.
Poul Qvist Jørgensen (S), 2002-04-11:
Meget kort.
Der var altså fra den, der var formand for udvalget dengang, en klar advarsel imod de her ting.
Hvordan forestiller ministeren sig nogen som helst form
for rimelig balance i forhold til, at 12.000 lovligt berettigede ophavsrettighedshavere skal fordele 2 mio. kr. og helst skal gøre det før 1. juli? Jeg hørte ministeren i sit indlæg opfordre til samarbejde.
Jeg skal spørge, om det så er samarbejde på den måde, som det blev skitseret under den forrige forespørgselsdebat, for så lyder det da ikke særlig spændende.
Ole Sohn (SF), 2002-04-11:
Jamen jeg synes, det er dejligt, at ministeren også går ind i debatten, det giver en lidt mere levende debat.
Men jeg vil gerne stille et par sådan opklarende spørgsmål som grundlag for debatten.
Hvordan ser ministeren på EU's udlejnings- og udlånsdirektiv, som jo taler om, at hvis bibliotekerne udlåner bøger, skal der også gives en vis form for kompensation?
Hvordan forestiller ministeren sig, smagsdommeriet skal vælge ud, hvem der er fundet værdig til en højere eller lavere afgift?
Der må jo være en eller anden form for smagsdommeri, for hvem skal ellers afgøre, hvad der er et væsentligt bidrag til dansk kultur?
Hvis ministeren ønsker, at man specielt understøtter fuldtidsforfattere, er der så ikke en selvmodsigelse i at sige, at man så samtidig vil fjerne støtten til de efterlevende?
For det er jo sådan, at hvis man er fuldtidsforfatter, så har man ikke nogen pensionsopsparing, så ligger pensionsopsparingen i de bøger, man har på biblioteket.
De er også til udlån, efter at man ikke selv er til stede på Jorden længere.
Det er den form for pensionsopsparing, der så kan gives til de efterladte.
Er det også her, regeringen vil spare?
Brian Mikkelsen (KF), 2002-04-11:
Det er vigtigt, at man får udryddet nogle af myterne i debatten.
Se, sagen er den, at vi har verdens bedste og mest generøse ordning med hensyn til biblioteksstøtte.
Den er helt uden lige i hele verden.
Der synes jeg, at det er vigtigt, at man tør tage en prioritering, så man kobler automatpiloten fra og ser på, hvordan vi får mest muligt ud af de penge.
Så mange danske forfattere er der ikke.
Det kan jeg godt som dansk kulturminister betro hr. Poul Qvist Jørgensen.
Derfor synes jeg, det er vigtigt, at man får kigget på prioriteringen, og det er det, regeringen har lagt op til.
Hvis vi kigger på mindstegrænsen, så tager vi fat med de 2 mio. kr., og det er som svar på det konkrete spørgsmål, for at diskutere med Litteraturrådet og forfatterforeningerne, hvordan man bedst kan bruge de penge.
Vi har ikke fundet frem til en fornuftig løsning på det endnu.
Jeg synes, at vi lige så godt bruge lidt tid på det.
Men vi finder ud af det relativt hurtigt, så vi får målrettet
de 2 mio. kr. til talenterne, til vækstlaget blandt dem, som ligger under de 5.000 kr.
Jeg tror på, at man kan få meget fornuftigt ud af bibliotekspengene, jeg tror på en kvalitetsorientering af pengene, og jeg ser meget frem til, at udvalgsarbejdet tør tage de problemstillinger op, som jo består i - og jeg vil godt gentage det - at de skønlitterære forfattere får under 20 mio. kr. af bibliotekspengene, og at fagforfatterne kun får 28 mio. kr.
Det vil sige, at fag- og skønlitterære forfattere får under 50 mio. kr.
Det er lidt over en tredjedel af de penge, vi giver i bibliotekspenge, og det viser, at der er uanede muligheder for at prioritere og der er uanede muligheder for at få noget fornuftigt ud af pengene.
Med hensyn til henvendelsen fra Dansk Forfatterforening er det jo den holdning, man hele tiden har haft.
Vi lytter selvfølgelig til Dansk Forfatterforening i regeringen, for øvrigt også til de skønlitterære foreninger, som har anerkendt perspektivet i denne her ordning og går konstruktivt ind i forløbet.
Så vi samarbejder med de to forfatterforeninger, og jeg er sikker på, at udvalgsarbejdet vil resultere i noget fornuftigt, som jeg også håber at Socialdemokratiet vil være med til at føre ud i noget fornuftig lovgivning.
Poul Qvist Jørgensen (S), 2002-04-11:
Når vi har rejst denne ret specifikke forespørgsel om biblioteksafgift m.v., skyldes det, at vi i Socialdemokratiet finder det så mærkeligt, så betænkeligt og så uretfærdigt over for forfatterne og over for bog- og litteraturverdenen i øvrigt, hvad vi har set udtalt og gennemført fra kulturministerens side.
Jeg vil ikke referere til, hvad kulturministeren og andre borgerlige sagde før valget.
Det er faktisk for pinligt, og vi har jo allerede hørt en del af disse citater tidligere på dagen.
Men jeg vil nøjes med at påpege den kæmpe forskel på, hvad ministeren sagde omkring sin tiltrædelse og de realiteter, vi - det er jo så forfatterne, det nu går ud over - oplever.
Lige knap 13.000 rettighedshavere, forfattere m.v. mister i kraft af ministerens nyindførte og ikke forhandlede bagatelgrænse på 5.000 kr. deres »vederlag forstået som kulturstøtte til forfattere, der skriver på dansk«. Jeg har valgt at citere fra en tidligere konservativ kulturminister, fru Grethe Rostbøll, der i maj 1991 måtte påtage sig det store arbejde i et godt samarbejde med forfatterne og Folketingets partier at få biblioteksafgiftsproblematikken på plads.
Jeg er gået ud fra, at den nuværende kulturminister er enig, måske endda helt enig, med sin forgænger fra sit eget parti.
Er det nu rigtigt opfattet, vil jeg spørge ministeren?
Knap 20.000 rettighedshavere må finde sig i at få en beskæring på godt 16 mio. kr. i forhold til sidste års finanslov.
Er det rigtigt, eller er det forkert, vil jeg spørge ministeren?
Ministeren har sagt, at han vil skaffe 8 mio. kr. og 2 mio. kr. til kompensation, angiveligt 10 mio. kr. af de midler, der er tiltænkt kulturen i øvrigt, altså kulturens del af tipsmidlerne.
Ministeren fodrer altså hunden med dens egen hale.
Der er rejst mange spørgsmål.
Jeg har blot nævnt nogle af de store.
Vi venter spændt på tilfredsstillende svar.
De henvendelser, der er kommet i dag fra Forfatterforeningen, det er det juridiske responsum m.v.,
er vi lidt spændt på, og vi afventer en vurdering og en reaktion fra ministeren.
Så er vi selvfølgelig også spændt på, hvad Folketingets Præsidium vil gøre ved henvendelsen. Besvarelse
Bodil Kornbek (KRF), 2002-04-11:
Jeg mener altså ikke, det er helt fair, når ministeren siger, at vi nærmest bare har talt om økonomi.
Det mener jeg ikke er rigtigt.
Jeg har prøvet at tale meget netop om udviklingen og om også at få vækstlaget med.
For det er også dem, der tegner fremtiden i dansk kultur.
Skal vi tale om økonomi, er vi ikke blege for i Kristeligt Folkeparti også at tage et ansvar dér.
Vi tør godt.
Det er jo ikke sikkert, at vi prioriterer eller vil lægge helt den samme linje som ministeren, men det er ikke et udtryk for, at vi ikke er ansvarlige på nogen som helst måde.
Men man bør tænke både visionært og langt frem i tiden.
Jeg tror da på - det håber jeg i hvert fald - at ministeren hellere end gerne vil være med til at støtte vækstlaget i dansk kultur.
visioner.
Det er ikke kun økonomi.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-11:
Jeg kan gøre det kort.
Jeg skal blot meddele, at Enhedslisten af to grunde vil stemme imod det forslag, som regeringspartierne har fremsat.
Den ene grund er, at vi er imod indholdet, som er den her fradragsordning til virksomhederne.
Men den anden grund er, at det er en uskik, at man pakker tingene ind i ord, som tilsyneladende slet ikke har noget med sagen at gøre.
Jeg vil godt opfordre regeringspartierne til uanset alle andre politiske uenigheder, at de, når de fremover fremsætter beslutningsforslag, så skriver det, de handler om, i teksten, således at folk, der ser teksten, har mulighed for at forholde sig til, hvad indholdet går ud på.