Frank Jensen (S), 1999-11-11:
Jeg vil gerne takke ordførerne for den positive modtagelse af lovforslag nr. L 37.
Som flere ordførere har påpeget, indgik det jo som et vigtigt tema i valgkampen op til valget den 11. marts, efterhånden jo for halvandet år siden, at vi skulle forbedre velfærden for en række af vore landbrugsdyr.
Det første initiativ i udmøntningen af det løfte, vi gav fra regeringens side til vælgerne, nemlig at vi ville sørge for det, var lovforslaget om de drægtige søer og gyltene, hvor Folketinget jo allerede har vedtaget de bestemmelser, der har givet en række dyrevelfærdsmæssige forbedringer for de drægtige søer og gyltene.
Nu følger vi så op på det store område, der er inden for svineavl, nemlig slagtesvinene.
Danmark producerer jo omkring 20 mio. slagtesvin om året, og her er det virkelig, at vi tager fat på forbedringer for en meget stor del af svineholdene i de danske svinestalde, både for smågrisene og for avls- og for slagtesvinene.
Jeg er glad for, at flere ordførere har peget på, at Danmark her som en stor producent af slagtesvin også går i front, bliver foregangsland i forhold til at tænke dyrevelfærdsmæssigt i forbindelse med indretningen af staldsystemer. Så tak for den positive modtagelse, og jeg ser også frem til med de mange positive tilkendegivelser, der er kommet, at det bliver en meget bred vedtagelse, vi får i Folketinget.
Det er jo i sig selv også et godt initiativ, at det kan nyde bred fremme i Folketinget.
Fru Else Marie Mortensen var inde på, at det er et skridt i den rigtige retning, og det er der flere andre ordførere der også reflekterer over.
Vi tager altså et skridt, og jeg anerkender, at der var mange af os, der kunne ønske, at vi kunne gå endnu hurtigere frem og måske endda også med større skridt, men jeg synes, det er rigtigt at konstatere, at her tager vi en række skridt i den rigtige retning.
Der er altid for os politikere et balancepunkt, der er flere hensyn, vi skal varetage, ikke alene dyrevelfærdsmæssige hensyn, men selvfølgelig også hensyn til, at der kan være en produktion her i Danmark, at vi kan have en stor primærproduktionssektor, og at vi også kan have en stor forædlingsindustri inden for fødevareområdet.
Derfor er der også taget de tilstrækkelige konkurrencemæssige hensyn, og som også fru Elisabeth Arnold var inde på, vil en 15-års-overgangsperiode give landbruget mulighed for at realisere det her inden for nogle fornuftige driftsøkonomiske og konkurrencemæssige rammer.
Alt i alt er det her jo et lovforslag, der følger op på anbefalingerne fra Det Dyreetiske Råds rapport om hold af svin, og også anbefalingerne fra den fælles arbejdsgruppe, som fødevareministeren og jeg nedsatte i 1998.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at takke de folk, der har taget plads i vores arbejdsgruppe. Jeg vil også godt benytte lejligheden til specielt at takke Dyrenes Beskyttelse.
Det er jo en organisation, som udadtil skal have en meget høj profil, og jeg er glad for, at de, på trods af, at det er en interesseorganisation, der er sat i verden netop af hensyn til dyreværn alene, så også er i stand til at kunne fremme konkrete resultater, der kan omsætte sig i handling, i lovgivning, som får konsekvenser ude i staldene.
Flere ordførere har påpeget, ikke mindst Enhedslistens ordfører, at der også er behov for at se på arealkrav.
Når vi har valgt ikke at gå enegang med yderligere regler eller yderligere stramninger vedrørende arealkrav over for landbruget, så hænger det sammen med, at her er vi virkelig inde og røre ved noget, der har helt afgørende betydning for, om vi kan have en produktion af svin her i landet, hvis vi skulle gå hurtigere frem end det, der ville være fælleseuropæiske krav.
Jeg vil godt love Folketinget, at regeringen vil gå i front, ikke alene når det drejer sig om at fremme arealkravene.
Også når det drejer sig om at få de andre europæiske lande til at tænke de velfærdsmæssige forbedringer med, som vi tager ind i vores lovgivning med det her lovforslag, nemlig forbud mod fuldspaltegulv, overbrusningsanlæg til at regulere kropstemperaturerne på svinene, og det, at vi kan fremme dyrenes almindelige adfærd ved at have beskæftigelses- og rodemateriale i staldene, i forbindelse med at vi skal forhandle EU-Kommissionens ventede, ja, længe ventede direktiv i forhold til det direktiv, vi har i dag om fastsættelse af mindstekrav til beskyttelse af svin.
Jeg har en forventning, en stærk forventning om, at Kommissionen snart får fremmet den sag.
Jeg mener også, at EU-Kommissionen har en egen interesse i, at de også kan tage initiativer, der viser, at Kommissionen tænker dyrevelfærdsmæssigt, og vi vil fra den danske regerings side presse på, når vi får gang i forhandlingerne om et nyt direktiv.
Det vil vi gøre på mindstekravsområdet i EU.
Hr. Nonbo og hr. Sjursen var inde på de krav, vi stiller til overbrusningsanlæg i staldene.
Som de fleste ordførere jo er bekendt med, eller måske alle ordførere er, så kan en gris alene regulere sin kropstemperatur ved at svede gennem trynen og ikke andre steder på kroppen.
Det stiller krav om, at de kan regulere deres kropstemperatur ved at få overbrusningsanlæg.
Det er jo det, vi kan gøre, når vi ikke kan give dem mulighed for, som det jo er dyrets normale adfærd, at søle i et vandhul og støvbade, og hvad de ellers kan, hvis de går i fri natur.
Når vi har valgt at sætte grænsen her på de 20 kg og ikke 30 kg, som ordførerne fra Venstre og Kristeligt Folkeparti var inde på, så hænger det sammen med, at vi har drøftet det med de fremmeste forskere på Foulum, og det er rigtigt, at ved at gå ned på de 20 kg og ikke de 30 kg får vi altså givet dyrevelfærdsperspektivet endnu større vægt.
Vi kunne godt have sat det til 30 kg, men så må man sige, at så var det en skrabet dyrevelfærdsmæssig skillelinje, vi havde lagt.
Ved at tage de 20 kg er det også et hensyn til, at dyr med vægt på mellem 20 og 30 kg har behov for at kunne fremme deres kropstemperaturregulering gennem et overbrusningsanlæg.
Det er da noget, jeg er indstillet på at vi kan drøfte under udvalgsbehandlingen.
Jeg synes ikke, det her i dag er et egnet sted til at gå i detaljer med hensyn til de forskningsmæssige resultater inden for området, men vi vil selvfølgelig stille os til rådighed under udvalgsbehandlingen med hensyn til yderligere at skabe både dokumentation og også politisk at drøfte det spørgsmål.
Man kan sige til Venstres ordfører, at vi går altså betydelig længere end det, Venstre har spillet ud med i valgkampen, nemlig at grisene skulle have en bold at lege med i staldene.
Til dem, der måtte spekulere i spørgsmålet om rodemateriale, om det er tilstrækkeligt at lægge en bold, uanset om den er rød eller blå eller grøn, vil jeg sige, at en bold i stalden tilfredsstiller ikke det krav, som lovgivningen her vil få efter en overgangsperiode på fem år om, at der skal være halm eller andet rodemateriale i staldene.
Hr. Touborg var oppe og spørge til fravænningsalderen
for smågrisene.
Jeg forstår til fulde det ønske, SF har om en senere fravænningsperiode.
Jeg tror ikke, det er noget, vi på kort sigt kan imødekomme.
Det hænger sammen med, at de staldsystemer, vi har i dag i farestaldene, gør, at de også fremmer en tidligere fravænningsperiode.
Det er noget, som jeg er enig med hr. Touborg i at der må forskes betydelig mere i, vi må have flere forskningsmæssige resultater, end vi har for nuværende, og jeg har i øvrigt tilkendegivet over for fødevareministeren, at jeg meget gerne ser, at man fremmer landbrugsforskningen netop i relation til de her staldsystemer, ikke mindst i forhold til farestaldene, hvor vi altså har en tidlig fravænningsperiode på 3 uger.
Med de ord ser jeg frem til en konstruktiv og god udvalgsbehandling af forslaget og også til en vedtagelse af forslaget i indeværende samling.