runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Andersen (S), 2004-03-31:
Jeg skal bare henholde mig til Berlingske Tidende fra den 22. marts.
Der er også et medlem, ikke et folketingsmedlem, men fra organisationerne uden for Folketinget, som er med i rådet, netop direktør Michael Svane, der også her efterlyser det og også gentagne gange har efterlyst det.
Og så synes jeg bare, man skulle være så stor og beklage, at det ikke har været gjort, og så få samlet op omkring de ting her og få gjort noget ved de faktiske ting, for det tjener alles interesse at få gjort noget ved de kaotiske tilstande.
Jeg skal bare citere fra Berlingske Tidende den 22. marts, der har man åbenbart sendt pressechefen i byen: Det er rigtigt, at vi har været for lang tid om at få valgt en ny formand for Transportrådet, det beklager vi, siger pressechefen Jesper Dam.
Så jeg tror, der er al mulig baggrund for, at det, jeg har sagt her i dag, også står til troende.
Det har været diskuteret i udvalget, og det har været fremført mange gange i udvalget at få løftet op omkring problemerne.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-03-31:
Jeg kan sige til hr. Poul Andersen, at den oplysning, jeg har givet her i Folketinget, har jeg fået fra Trafikministeriet.
Trafikministeriet har oplyst, at ingen, ingen af Vejtransportrådets medlemmer over for Trafikministeriet har anmodet om afholdelse af møde siden december 2002.
Det er den oplysning, jeg har fået fra Trafikministeriet, og som jeg har videregivet til Folketinget i dag.
Jeg lader mig selvfølgelig gerne belære.
Hvis det skulle være en forkert oplysning, så skal den selvfølgelig korrigeres, men det er den oplysning, jeg har fået fra Trafikministeriet.
Og jeg må sige, at indtil det modsatte er påvist, så må jeg lægge til grund, at det er sandt, når Trafikministeriet oplyser, at ingen af Vejtransportrådets medlemmer over for Trafikministeriet har anmodet om afholdelse af møde siden december 2002.
Og så kunne hr. Poul Andersen ligesom hr. Peder Sass gå i delegation til det socialdemokratiske medlem af Vejtransportrådet for at høre, hvorfor den pågældende ikke har anmodet om møde.
Poul Andersen (S), 2004-03-31:
Jeg synes, det er beklageligt, at statsministeren ikke er klædt bedre på til at svare på spørgsmål her i dag.
Der har jo været anmodet om møde i det her udvalg, men udvalget har ikke kunnet holde møde netop med baggrund i, at regeringen ikke har fået udnævnt en formand.
Siden årsskiftet 2002 har der ikke været en formand til at varetage det udvalgsarbejde, trods det at flere medlemmer af Trafikudvalget har anmodet ministeren om med de gentagne forhold, der har været på området, at udvalget blev indkaldt.
Derfor vil jeg bare appellere til, at statsministeren stille og roligt går tilbage og får den rigtige historie om det her frem.
Så kan vi selvfølgelig være glade for, at man i forrige uge fik udnævnt en formand til udvalget, sådan at det er muligt at få indkaldt udvalget til et møde her efter påske.
Men det er jo den rigtige historie, og det havde klædt regeringen, at det var den historie, vi havde fået her i dag.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-03-31:
Svaret er meget klart, at hvis regeringen var af den opfattelse, at Vejtransportrådet var et overflødigt råd, så var det blevet nedlagt. Det næste er så, at det er meget karakteristisk, at når jeg svarer på spørgsmål her om onsdagen, så er der to former for reaktioner fra hr. Keld Albrechtsen.
Der er to former for reaktioner, det er fuldstændig fast onsdag efter onsdag.
Enten er hr. Keld Albrechtsen af den opfattelse, at jeg ikke har svaret på hans spørgsmål, eller hvis jeg giver et svar på hans spørgsmål, så er hr. Keld Albrechtsens opfattelse, at så har jeg sat denne eller hin minister på plads og kritiseret en minister i regeringen.
Det er to fuldstændig faste reaktioner. Dertil må jeg svare det samme, som jeg nu også fuldstændig fast har svaret hver onsdag, at den type konklusioner fuldstændig står for hr. Keld Albrechtsens egen regning.
Det er ikke noget, han kan konkludere på basis af, hvad jeg har sagt.
Det, jeg har sagt, er, at jeg ikke blander mig i Vejtransportrådets arbejde, men undrer mig i mit stille sind, siden man mener, det er så vigtigt, at der skulle holdes flere møder i Vejtransportrådet, over, at tre medlemmer af rådet så ikke har anmodet om det.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-31:
Vi må jo notere os, at statsministeren faktisk mener, at der er brug for Vejtransportrådet.
Der ligger jo også en indirekte kritik af trafikministeren i statsministerens svar, for den passivitet, der har været, har jo så altså været uheldig.
Det er det, vi kan udlede af statsministerens svar, når det gælder det konkrete spørgsmål om Vejtransportrådet.
Så vil jeg også godt spørge statsministeren, om hans besvarelse i dag er udtryk for, at regeringens leder herefterdags er ligeglad med, hvad der foregår i råd og nævn, for det er det indtryk, man får.
Det var jo noget, der tidligere optog statsministeren overordentlig meget, om der var råd og nævn, som var overflødige.
Og jeg kan altså forstå, at det ikke er noget, der optager statsministeren længere.
Han holder ikke øje med, hvad der foregår i råd og nævn længere.
Det er han sådan set stort set ligeglad med.
Det kan man overlade til andre.
Det er ikke længere en prioriteret opgave for regeringen at undgå overflødige råd og nævn.
Det kan vi bare konstatere og dermed konstatere, at det altså var noget, der skulle bruges ...
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-03-31:
Nu prøver hr. Keld Albrechtsen så at snakke om noget helt andet.
Men lad os da bare gøre det.
Lad mig lige allerførst slå fast, at efter det, der er oplyst over for mig, så har Vejtransportrådet altså holdt to møder, siden det blev etableret, og så vidt jeg ved, skal der holdes et nyt møde efter påske.
Jeg blander mig ikke i Vejtransportrådets mødeaktivitet, men jeg konstaterer, at i henhold til den forretningsorden, der gælder for Vejtransportrådet, så kan tre medlemmer af Vejtransportrådet anmode om et møde, og så skal der indkaldes til møde i Vejtransportrådet - altså såfremt tre medlemmer ønsker det.
Jeg undrer mig over, siden der nu lægges så stor vægt på denne her sag, at der altså ikke er tre medlemmer af Vejtransportrådet, der har anmodet om møde, hvis man har været utilfreds med, at der ikke blev holdt møder.
Jeg undrer mig over det og stiller mig selv det spørgsmål: Hvorfor er det ikke sket?
Men igen, jeg blander mig altså ikke i Vejtransportrådets arbejde.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-31:
Jeg synes, det er et meget mærkeligt skifte i regeringens politik, som vi er vidne til her i dag, for nu oplyste statsministeren, at han sandelig ikke fører nogen logbog, tror jeg han kaldte det, over, hvad der foregår i råd og nævn.
Det er fuldstændig ligegyldigt.
De kan være så overflødige, som de være vil.
De kan holde møder, de kan lade være med at holde møder.
Det interesserer ikke statsministeren længere.
Og at statsministeren derefter mistede enhver interesse for, hvad der foregår i råd og nævn?
Jamen det er det indtryk, statsministerens svar giver. Så siger statsministeren, at der skam er behov for Vejtransportrådet.
Men der er åbenbart ikke behov for, at det holder møder.
Jeg håber da, at statsministeren selv kan høre, at det overhovedet ikke hænger sammen, hvad statsministeren siger.
Jeg vil gerne spørge: Er statsministeren nu ligeglad med, om råd og nævn holder møder, og om de er overflødige eller ej?
Skulle de bare bruges i en valgkamp og så efterfølgende til at score et par billige point, og så gider statsministeren i øvrigt ikke beskæftige sig med den sag mere, fordi der sandsynligvis ikke er flere stemmer at hente der?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-03-31:
Jo, men altså helt ærligt, jeg forstår ikke, hvorfor hr. Peder Sass stiller spørgsmål til mig om arbejdet i Vejtransportrådet
Jeg har ikke noget med Vejtransportrådet at gøre, og jeg agter ikke at blande mig i Vejtransportrådets arbejde.
Jeg deler da hr. Peder Sass' opfattelse af, at der har været mange meget alvorlige, særdeles beklagelige uheld og ulykker med både busser og lastbiler, og der er i højeste grad behov for at tage hånd om det problem, men om det skal ske ved møder i Vejtransportrådet, eller det skal ske ved initiativer i Folketinget eller på anden måde, vil jeg altså ikke blande mig i.
Så må jeg bare sige til hr. Peder Sass, at det er meget bemærkelsesværdigt, at efter det, der er oplyst over for mig, har end ikke det socialdemokratiske medlem af Vejtransportrådet sat sig selv i bevægelse for at få indkaldt til et møde i Vejtransportrådet.
Peder Sass (S), 2004-03-31:
Jeg går ud fra, at statsministeren er enig med mig i, at det giver stof til eftertanke, at lastbiler og busser i det seneste år har været indblandet i et stigende antal alvorlige ulykker, og at regeringens repræsentanter ikke er gået glip af det.
Faktisk viser undersøgelser, at i knap hver femte af de trafikulykker, der finder sted herhjemme på de danske motor- og landeveje, er der lastbiler involveret som den ene part.
Samtidig viser en anden undersøgelse fra Odense Universitetshospital, at politiet formentlig har opgivet et alt for lavt tal i forhold til antallet af trafikofre; der er registreret 9.000 af dem i Danmark.
Ifølge ulykkesanalysegruppen på Odense Universitetshospital burde tallet i virkeligheden nærmere være omkring 70.000
, hvis man tager de uheld med, hvor tilskadekomne kommer ind på skadestuerne.
Mener statsministeren, at Vejtransportrådet bør gøre sig overvejelser om, hvilke tiltag der skal tages i forhold til at forebygge ulykker på danske landeveje, og at netop det forhold, at der ikke har været møder i de sidste 15 måneder, er et klart udtryk for ...
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-03-31:
For det første må jeg sige til hr. Peder Sass, at hvis det havde været et overflødigt råd, så var det blevet nedlagt for længst, så der giver svaret sig selv: Nej, der er efter regeringens opfattelse behov for det pågældende råd.
Med hensyn til møder i rådet må jeg altså henvise til trafikministeren.
Det sorterer rent faktisk ikke under mig, og jeg agter overhovedet heller ikke på nogen som helst måde at blande mig i, hvor mange møder Vejtransportrådet holder.
Men når nu hr. Peder Sass synes, det er så vigtigt, at der skulle holdes møde i rådet, så synes jeg da, at hr. Peder Sass passende kunne stille spørgsmål til det socialdemokratiske medlem af rådet om, hvorfor der ikke er blevet anmodet om møde, for mig bekendt er forretningsordenen for rådet sådan, at tre medlemmer af rådet kan bede om et møde.
Efter det, der er oplyst over for mig, er der ingen, der har bedt om møde, så hr. Peder Sass kunne jo starte med at stille spørgsmål til sit eget partis medlem af rådet.
Peder Sass (S), 2004-03-31:
I skyggen af de alvorlige ulykker, der er sket med lastbiler og med busser inden for det sidste år, er det med en vis undren, at vi i Socialdemokratiet kan konstatere, at Vejtransportrådet overhovedet ikke har haft møder i 15 måneder.
Branchens repræsentanter har efterlyst møder og ønsker at få en skærpet lovgivning, hvorfor man finder det ærgerligt, at der ikke er sket noget for at forbedre færdselssikkerheden set i lyset af netop de mange ulykker, der har været. Mener statsministeren, at Vejtransportrådet er et overflødigt råd, og i modsat fald, hvad agter statsministeren at gøre for at sikre, at rådet lever op til sine forpligtelser?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-03-31:
Det er jo fuldstændig individuelt, hvor stort behovet for mødeaktivitet er i de enkelte råd og nævn.
Formål og opgaver er som bekendt meget, meget forskellige, og det er op til det enkelte råd og nævn, det pågældende ressortministerium eller eventuelt andre relevante parter at vurdere behovet for, hvor mange møder der nu er brug for.
Det gælder for Vejtransportrådet, og det gælder for andre råd og nævn.
Jeg vil gerne sige, at regeringen ikke fører sådan en samlet logbog over møderne og er derfor ikke bekendt med, om der er andre råd og nævn, som ikke har holdt møder det sidste år, for det bliver der også stillet spørgsmål om.
Peder Sass (S), 2004-03-31:
Rådet træffer afgørelse i sager af principiel karakter om godskørsel og om erhvervsmæssig buskørsel og om tilladelse til busudlejling.
Det fastlægger vilkår for tilladelse samt varetager generelle rammefastsættelser vedrørende bus- og godskørselslovgivningen.
En af regeringens ministre har for nylig sagt: Det er også borgerlig politik, at man lytter til eksperter for at få
et kvalificeret input.
Derfor venter jeg med spænding på at høre, om statsministeren finder, at trafikministeren har levet op til dette udsagn, sammenholdt med det stillede spørgsmål.
»Anser statsministeren det for rettidig omhu, at der overhovedet ikke har været afholdt møder i Vejtransportrådet i 2003, og er statsministeren bekendt med, om der er andre råd og nævn, der heller ikke har anset det for nødvendigt at holde møder sidste år?«
Bendt Bendtsen (KF), 2004-03-31:
Jeg kan sige til hr. Keld Albrechtsen, at konkurrenceloven jo kræver, at Konkurrencerådet skal afgøre, om en fusion er lovlig, senest 3 måneder efter at fusionen er anmeldt, og hvis Konkurrencerådet ikke gør det inden 3 måneder, er fusionen automatisk godkendt.
Konkurrencerådet har således pligt til at behandle sagen og stille de krav, som rådet mener er nødvendige for at fjerne de skadelige virkninger af fusionen, og hvis det viser sig, at et eller flere af de tilsagn, som Elsam har afgivet, ikke kan opfyldes, må Elsam drøfte med Konkurrencestyrelsen, hvorledes man skal forholde sig.
Jeg er nødt til at sige, at det hverken er ministeren eller hr. Keld Albrechtsen, der styrer Konkurrencerådet.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-31:
Det er jo et andet hjørne af sagen, men jeg vil i øvrigt opfordre ministeren til, at når der skal laves lovgivning om det her, skiller man lovgivningen om vindmøller og vedvarende energi ud.
Fru Aase D. Madsen var så vred over den del, men den vil vi gerne være med i, og det kunne jo være flot, hvis der var enstemmighed i Folketinget om den del.
Det er klart, at vi ikke vil være med til en sammenkædning, der betyder, at vi skal acceptere, at forbrugerne mister deres indflydelse i elsektoren.
Det var den anden del af lovgivningen, som fru Aase D. Madsen desværre har accepteret, og det kan jo føre til, at man godkender en ny monopolopbygning i sektoren, bl.a. gennem Elsams opkøb af NESA.
Det synes jeg er overordentlig besynderligt.
Er Konkurrencestyrelsen blevet lovgivningsmagt her i Danmark?
»Kan Konkurrencestyrelsen fastlægge betingelser for elproduktionsselskabet Elsam's køb af distributionsselskabet NESA A/S, som forudsætter Folketingets efterfølgende godkendelse i form af ny lovgivning?
Skriftlig begrundelse
I sagen omkring ELSAM's opkøb af NESA-aktier har Konkurrencestyrelsen og Konkurrencerådet stillet en række betingelser, der i dag ikke er hjemmel til at opfylde.
Det indebærer, at Folketinget enten er presset til at vedtage lovgivning, der gør det muligt at opfylde aftalen for ikke at kaste handlen ud i usikre forhold, eller at ELSAM's aktionærer træffer beslutninger om at gennemføre handlen på ulovligt grundlag.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-03-31:
Jeg vil gerne sige til fru Aase D. Madsen, at Danmark har en stærk vindmølleindustri.
Der er meget stor eksport fra den, og tidligere har vi givet meget i støtte til vindmølleindustrien, men det er ikke længere tilfældet, nu hvor tredje generation kommer på banen. Såfremt denne aftale går til Vestjylland, sikrer den
Nu er det faktisk lykkedes at lave en aftale, der ikke koster elforbrugerne guld og grønne skove.
Vi har fået styr på hele vores energiinfrastruktur, og der er blevet taget godt imod denne pakke hele vejen rundt, lige med undtagelse af hr. Keld Albrechtsen, og jeg kan praktisk talt ikke se nogen i den danske presse, som synes, det er en dårlig pakke.
Det er en god pakke for Danmark, for de danske virksomheder og for den danske elforbruger.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Aase D. Madsen (DF), 2004-03-31:
Ja, man kan jo godt få det til at se ud, som om det er udgiftsneutralt, men alt andet lige: Uden den gavepakke til hr. Svend Auken på elforbrugernes regning havde elforbrugerne fået en fordel på 300-400 mio. kr., måske 500 mio. kr.
Man kan ikke regne det ud på den anden måde.
Så vil jeg samtidig sige: Er det ikke også paradoksalt, at når vi nu øger forbrugernes tilskud til vedvarende energi, skal der betales CO2-afgift af CO2-fri el, som der i forvejen er betalt tilskud til?
Ud over det scorer staten et merprovenu, for oven i alt det andet skal der også betales moms, og det vil sige, at den pakke, som ministeren har aftalt med hr. Svend Auken, giver i virkeligheden staten et merprovenu på elforbrugernes regning.
Det regnestykke synes jeg altså vi lige skal se på, hr. minister.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-03-31:
Vi kan jo godt starte en større energipolitisk redegørelse
her i Folketinget i dag, men det, det drejer sig om, er jo, at det forlig, der er indgået - det består i øvrigt efterhånden af tre pakker, nemlig den store, brede aftale om energiinfrastrukturen, som Dansk Folkeparti er med i, aftalen om vindenergi og decentrale kraft-varme-værker, som vi også skulle have på plads, og aftalen med ELFOR om at løse kapitalsagen - rummer så store strukturrationaliseringer og så store effektiviseringer af energiinfrastrukturen, at vi vurderer i ministeriet, at det giver et provenu i nærheden af 400 mio. kr. Samtidig får vi en del vedvarende energi ind i den danske energisektor, og det er korrekt, at det har vi beregnet til en pris på omkring 370 mio. kr. Vi får altså en pakke, der er udgiftsneutral for borgerne, gennmeført i Folketinget.
Tidligere har enhver forbruger skullet betale, hver gang der blev opstillet havmøller og lignende, men nu udmønter vi en aftale, som giver en infrastruktur, der er gearet til den fremtid, vi vil opleve i Europa.
Man kan have mange holdninger til, hvordan tingene skal hænge sammen, men jeg synes, det er for tidligt at tage diskussionen i dag.
Vi har en energipolitisk debat inden ret længe, så jeg synes, vi skal tage diskussionen her.
Aase D. Madsen (DF), 2004-03-31:
Jeg vil også gerne spørge lidt til den gevinst, som elforbrugerne får med den aftale, Dansk Folkeparti er med i.
Det er vi meget tilfredse med, og det er bl.a. derfor, vi er gået med i aftalen.
Men jeg synes ikke, ministeren var helt klar i sin tale, da ministeren meldte ud til medierne.
Ministeren sagde, at aftalen sådan set ville gå i nul, men ministeren glemte at sige, hvorfor aftalen går i nul, og hvorfor elforbrugerne ikke får nogen gavn af den.
Det er jo på grund af den aftale, ministeren samtidig har lavet med oppositionen om havvindmøllerne, for den æder jo hele den gevinst op, der ligger i den store aftale, man har lavet med bl.a. Dansk Folkeparti.
Vil ministeren ikke sige helt klart her, at det drejer sig om to pakker, hvoraf den sidste pakke med oppositionen fuldstændig æder elforbrugernes fordel på
måske 500 mio. kr. op
Bendt Bendtsen (KF), 2004-03-31:
Jeg må blot konstatere, at jeg ikke kan stå inde for alle de konklusioner, hr. Keld Albrechtsen drager på mine vegne i denne sag.
Sagen er den, at et bredt flertal i Folketinget - regeringspartierne, Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre, Kristendemokraterne og Socialistisk Folkeparti - er enigt om, at det er nødvendigt at få en mere enkel prisregulering, så der ikke krydssubsidieres og ikke er de usikkerheder om fri og bunden egenkapital, som der er i dag, hvor det praktisk talt er umuligt for et uafhængigt energitilsyn at fastsætte en indtægtsrammeregulering.
Nu laver vi en meget, meget enkel prisregulering, hvor det er spottimeprisen på den nordiske elbørs og et administrationsbidrag, som er det afgørende, og det er da til at forstå.
Ja, undskyld - det er lige før, jeg bliver udiplomatisk, men det er altså en aftale, der er bred enighed om i et bredt flertal i Folketinget, og hr. Keld Albrechtsens parti er det eneste, der ikke kan indse, at det er en god aftale for forbrugerne i Danmark.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-31:
Ministeren har mange undskyldninger, men han erkender altså, at inden for den prisramme, som bare sikrer, at priserne ikke eksploderer fuldstændig, kan der altså scores en gevinst for de nye ejere - en gevinst, som ellers ville være tilfaldet forbrugerne - og er det ikke rigtigt, at ministeren i sin tid påstod, at elliberaliseringen ville føre til et prisfald for forbrugerne?
Nu har vi jo en tilståelsessag.
Ministeren erkender her i Folketinget i spørgetiden i dag, at der ikke er udsigt til noget prisfald, og at den rationaliseringsgevinst, som er i sektoren, skal bruges til at fodre Preussen-Elektra, eller hvem der nu ellers kommer på markedet for at købe.
Jo, jo, sådan er det hr. minister.
Det er godt nok indviklet, men når man først har læst koden og fundet nøglen, er det altså til at gennemskue, hvad det er, der foregår.
Det er et stort udsalg af vores fælles forbrugerejede arvesølv, der her finder sted, og jeg må sige til ministeren, at jeg i hvert fald vil bore meget videre i den prissag og i spørgsmålet om forbrugernes mulighed for at kontrollere tingene.
Når ministeren allerede i dag er nødsaget til at indrømme, at effektiviseringsgevinsten kan snuppes af de nye ejere, viser det jo, hvor mange problemer, der allerede er, og det her er jo kun et af de mange problemer, jeg har koncentreret mig om.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-03-31:
Jeg er nødt til at sige til hr. Keld Albrechtsen, at det jo er svært at forklare, hvad hele energiaftalen indeholder, på få minutter.
Det er rigtigt, at hvis firmaerne efterhånden kan blive mere effektive, er der nogen forrentning i det, det er jeg fuldstændig enig med hr. Keld Albrechtsen i.
Men når der er tale om en regulering af forsyningspligten, indebærer det jo netop, at prisen vil blive fastsat på grundlag af den såkaldte spotpris, som er den offentlige prisnotering på den nordiske elbørs, og det vil sige, at med denne aftale sikrer vi, at større elforbrugere ikke vil kunne opnå en bedre pris på bekostning af mindre forbrugere. Med hensyn til den meget stramme prisregulering, som bliver lagt ind, betyder den, at vi slipper for en hel masse retssager, hvor der skulle diskuteres bunden kapital og fri kapital.
Nu laver vi en indtægtsrammeregulering, der er meget stram, og det er spotprisen på det nordiske elmarked og administrationsbidraget.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-31:
Jeg lagde jo mærke til, at ministeren faktisk ikke svarede på mit spørgsmål.
Og den fortjeneste, der ligger, har hidtil kommet forbrugerne til gode, og hidtil har forbrugerindflydelsen sikret, at priserne blev holdt nede i takt med omkostningerne.
Men det har vi ikke længere garanti for, fordi forbrugerne næsten er uden indflydelse i den fremtidige selskabsopbygning.
Forbrugerne ejer jo ikke noget mere.
Når det her er gennemgået, så bliver det hele jo solgt, og nogle hurtige gevinster bliver scoret af borgerne i Gentofte Kommune osv. Jeg vil godt bede ministeren besvare mit spørgsmål: Har jeg ret i, at den gevinst, som under det nuværende system ville tilfalde forbrugerne, kommer til at tilfalde de nye ejere, også selv om der er det loft, som ministeren henviser til?
Det er jeg i øvrigt ret skeptisk over for, for det baserer sig jo på frivillige aftaler og ikke på bindende aftaler.