runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bodil Kornbek (KD), 2004-05-04:
Socialdemokratiet har fremsat to forslag, der skal skærpe straffen for arbejdsgivere, der beskæftiger illegal arbejdskraft.
Illegal arbejdskraft er selvfølgelig fuldstændig uacceptabel.
Den er jo med til at underminere hele arbejdsmarkedet.
Hele erhvervslivet, som følger reglerne, kan blive udkonkurreret ved illegal arbejdskraft, for ikke at tale om, at arbejdsledige har ringere mulighed for at få job.
Og så er der skatten og alle de andre ting.
Illegal arbejdskraft er uacceptabel. Derfor er vi selvfølgelig også enige med forslagsstillerne i, at vi må sikre os mod, at der bliver ansat illegal arbejdskraft i Danmark. Og vi er positive over for de her to forslag. Det ene forslag, L 217, vedrører bl.a. forhøjelse af strafferammen fra 1 til 3 år i de situationer, hvor en arbejdsgiver beskæftiger personer, der ikke har retskrav på opholdstilladelse i Danmark, og som heller ikke har arbejdstilladelse.
For de personer, der har retskrav på opholds- og arbejdstilladelse, men som ikke har den fornødne arbejdstilladelse, skærper man straffen fra 1 til 2 år.
Det er vi positive over for. Et andet element i det forslag er så spørgsmålet om objektivt ansvar, og det er vi ikke begejstrede for.
Men det skal jo ikke hindre os i, at vi under udvalgsarbejdet går meget konstruktivt ind i behandlingen af det, da vi mener, det er vigtigt, at der er fokus på det område.
Og vi ser gerne nogle stramninger.
Så der regner vi med at vi kan blive enige om et eller andet.
Det andet forslag, B 168, medfører, at arbejdsgivere, der gentagne gange beskæftiger illegal arbejdskraft, bliver frakendt retten til at udøve virksomhed.
Men der synes jeg, det er vigtigt, at vi får præciseret, hvor længe en frakendelse af retten til at udøve virksomhed skal vare.
Jeg mener, at der i forslaget står noget om, at det eventuelt kan vare op til 5 år.
Men jeg synes, det er vigtigt, at det nøjagtig bliver præciseret, hvad det er, vi taler om, også med hensyn til de arbejdsgivere, der nu vil komme i klemme i det her, sådan at de er klar over, at det er det her, der kræves, og at det er det her, straffen er.
Men det er sådan nogle småting, som vi gerne ser på under udvalgsarbejdet.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-05-04:
Jeg har ikke, som tidligere ordførere også har sagt at de ikke havde, foretaget personlig research på området.
Jeg må henholde mig til den statistik, der findes i politiets årsrapporter om, hvilke typer forbrydelse der florerer i samfundet, hvilke domfældelser der sker.
Og det er de eneste statistikker, jeg har at henholde mig til.
Per Dalgaard (DF), 2004-05-04:
Så vil jeg også spørge De Radikale, om de har et bud på, hvor stort et omfang det her, hvor der også er tale om reparation af carporte og huse i forbindelse med den svindel, der foregår på de førnævnte steder, egentlig har.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-05-04:
Naturligvis gør det det.
Loven gælder for alle, også for de pizzariaer, som hr. Per Dalgaard nævner.
Sådan er loven.
Per Dalgaard (DF), 2004-05-04:
om den fradømmelse af retten til at drive virksomhed også gælder de ejere af kiosker og pizzariaer, som svindler i ét væk i de store danske byer.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-05-04:
Det Radikale Venstre har grundlæggende en overvejende positiv holdning til de to forslag, der er fremlagt her: lovforslaget om ændring af udlændingelovgivningen og beslutningsforslaget
om frakendelse af retten til at udøve virksomhed for arbejdsgivere, der beskæftiger illegal arbejdskraft
Vi er for en øget strafudmåling.
Om det skal være helt op til 3 år, eller om det blot skal være en fordobling, som integrationsministeren nævnte, vil vi lade være op til forhandlingerne i udvalget.
Vi er, ligesom flere andre ordførere har nævnt,
også lidt betænkelige ved den sidste del, nemlig det objektive ansvar.
Vi er også lidt betænkelige ved det øgede skøn ved fortjeneste af bedømmelsen.
Men hvor tidligere ordførere har brugt disse betænkeligheder til at tage afstand fra forslaget, vil vi gerne bruge det som et afsæt til at sige, at vi grundlæggende er positive over for forslaget. Vi vil gerne diskutere de her ting i udvalget, og hvis det skal være muligt at skaffe et flertal, hvad meget tyder på, så vil vi gerne være med til at udforme nogle ændringsforslag, som gør, at disse betænkeligheder, jeg har nævnt her, kan blive manet i jorden. Noget af det, der har generet os meget i den forløbne tid, er selvfølgelig, at bøderne eller de økonomiske afsavn, som en arbejdsgiver har måttet lide efter at være blevet afsløret i at beskæftige illegal arbejdskraft, ikke har stået i et rimeligt forhold til den fortjeneste, arbejdsgiveren har kunnet få, og derfor er der stadig væk incitament til at ansætte illegal arbejdskraft.
Det, der har været problemet, er jo, at bødeniveauet har været for lavt eller konfiskationsmulighederne har været for svage.
Pengepungen er nu engang den ømmeste legemsdel på de fleste arbejdsgivere, og derfor er det dér, vi skal sætte ind og sørge for, at det ikke kan betale sig; så vil incitamentet selvfølgelig forsvinde.
Vi medvirker meget gerne til en positiv fremdrift i udvalget i forbindelse med det her forslag.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-04:
Ja, håbet er jo lysegrønt, men de vurderinger af, hvor mange der kommer, er jo vurderinger af, hvor mange der kommer legalt.
Det er jo ikke vurderinger af, hvor mange der kommer illegalt.
Og det er sikkert rigtigt, at der ikke er mange, der vil komme legalt, bl.a. fordi deres mulighed for at få arbejde til overenskomstmæssig løn sikkert vil være relativt begrænset, men der vil jo stadig væk være en efterspørgsel.
Man vil altså have to problemer.
Det ene problem, man vil have, er nogle rige danskere, som godt vil have udført noget arbejde billigt, og det andet problem, man vil have,
er nogle fattige østeuropæere.
Det bliver der jo ikke ændret på.
Jeg må indrømme, at jeg nu nok synes, at hr. Langballe padler lidt uden om det, der er det centrale, for
vil hr. Langballe ikke erkende, at selv hvis Dansk Folkeparti havde fået det præcis, som Dansk Folkeparti ønskede, nemlig en 7-årig overgangsordning, ville der stadig væk have været tre problemer tilbage: Der ville have været problemet med den udstationerede arbejdskraft, udstationeringsdirektivet, som den 7-årige overgangsordning ikke ville have ændret; der ville have været problemet med den illegale arbejdskraft, der kunne være kommet på et turistvisum; der ville have været problemet om, hvad der skulle ske, når de 7 år var gået. Vil hr. Langballe ikke erkende, at på de tre kæmpemæssige problemområder ville Dansk Folkepartis forslag ikke have hjulpet en tøddel?
Jeg forstår ikke, hvorfor ministeren mener, at det er vigtigt
at have nogen erfaring med østarbejdskraften.
Hvad er sammenhængen?
Jan Petersen (S), 2004-05-04:
Det er her, hr. Jesper Langballe går forkert i byen i kritikken af lige præcis den aftale, der er lavet, og som giver adgang til det danske arbejdsmarked.
Det eksempel, hr. Jesper Langballe holdt frem, nemlig anvendelsen af udsendelsesdirektivet, kan vi ikke regulere.
Det kan vi kun blokere via faglig aktivitet, og det kan hr. Jesper Langballe ikke tale uden om.
Så hvis hr. Jesper Langballe vil have en løsning, der svarer til hans forventning, skulle han i det hele taget have været imod tiltrædelsestraktaten og have afstået fra at foreslå en national overgangsordning, for den vil ikke løse hr. Jesper Langballes problem. Men må jeg stille et yderligere spørgsmål, og det er, om hr. Jesper Langballe mener, om de her arbejdstilladelser, der nu skal udføres, skal omgås, om vi skal skærpe sanktionerne for dem.
For jeg forstod sådan set, at det var det, hr. Jesper Langballe gav tilsagn om, og vil det også gælde de illegale forhold, der kan opstå, hvis folk indgår et arbejdsforhold uden en arbejdstilladelse i Danmark?
Freddy Dam (V), 2004-05-04:
Nu vil jeg godt rette den fejltagelse, at jeg skulle have sagt, at bødestørrelserne ikke betyder noget.
Selvfølgelig betyder bødestørrelserne noget, men det er efter min opfattelse ikke det primære.
Det, som efter min opfattelse er det primære, er måske i langt højere grad opdagelsesrisikoen.
Derfor sætter jeg bl.a. min lid til det netværkssamarbejde, der nu er aftalt, og som er på vej til at blive sat i værk imellem politimestrene og Told og Skat og arbejdsmarkedets parter.
Jeg tror, at det i den her sammenhæng er ligesom ude på landevejen, nemlig at det, som virkelig batter noget, er risikoen for at blive opdaget.
Og så har selvfølgelig bødens størrelse, når man endelig er opdaget, også en betydning, men jeg tror ikke, at det er det vigtigste.
Lissa Mathiasen (S), 2004-05-04:
Tror hr. Freddy Dam ikke, at der er en sammenhæng, hvis det kan betale sig at ansætte illegal arbejdskraft?
Det er jo indiskutabelt med de lønninger, der bliver betalt, og indiskutabelt, hvis ikke de bliver taget.
Det var jo også grunden til, at regeringen - ikke med sin gode vilje - blev presset til at få lavet de netværk, som netop skal prøve at få fanget op på alle de mange illegale, der rent faktisk er ansat under arbejdsgivere her i landet.
Hvis ikke man kan tjene på det, hvis det derimod kommer til at koste så meget, så det aldrig kan betale sig at beskæftige illegal arbejdskraft, har det så ikke en effekt?
Tror man ikke det i Venstre?
Freddy Dam (V), 2004-05-04:
Nej, umiddelbart synes vi i Venstre ikke, at det er hensigtsmæssigt overhovedet, at der eksisterer illegalt arbejde.
Men jeg kan da være noget i tvivl om, hvorvidt bødestørrelsen i sig selv vil afholde arbejdsgiverne fra at beskæftige illegale arbejdere.
Lissa Mathiasen (S), 2004-05-04:
Hr. Freddy Dam siger, at hvis der er behov, så medvirker Venstre gerne til stramninger.
Jeg vil godt spørge, om det er sådan, at Venstre finder det, der foregår for øjeblikket, acceptabelt.
Er Venstre tilfreds med de bødestørrelser, vi ser bliver givet?
Finder man i Venstre, at det her har den præventive effekt, som jeg formoder var afgørende for den indsats, som vi rent faktisk har været enige om at ville gøre på det her område?
Synes man selv i Venstre, at det her går godt nok?
Bertel Haarder (V), 2004-05-04:
Vi opfatter forslaget som et konstruktivt problemkatalog.
Vi vil overveje hvert eneste punkt i forslaget, og på visse punkter kan jeg allerede nu sige at vi vil komme med noget, der ligner forslaget.
Det er jo lidt sværere at være regering end at være opposition, og derfor skal regeringer somme tider have lov til at have lidt længere tid, før de springer ud og siger ja til nye lovparagraffer.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-04:
Skal det forstås på den måde, at ministeren ikke mener, at der er et problem i dag?
For hvis ikke der er noget problem i dag, så kan jeg jo godt forstå, at man siger: Vi venter og ser tiden an.
Men hvis man anerkender, at der er et problem i dag, så er det jo fuldstændig ligegyldigt, hvor meget større problemet vil blive på grund af østarbejdskraften.
Så er der behov for at gøre noget her og nu.
Det er ikke specielt i forhold til østarbejdskraften, for det er jo ikke dem, der ligesom bliver straffet med de her forslag.
Det er jo arbejdsgiverne, det er jo danskere, det er jo pæredanskere, der begår ulovlighederne.
Bertel Haarder (V), 2004-05-04:
Jamen så tror jeg da, at jeg vil svare med et modspørgsmål.
Regeringen forstår ikke, hvorfor det er så afgørende, at det lige præcis gennemføres nu.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2004-05-04:
Nu har hr. Freddy Dam jo en større indsigt i det juridiske, end flere af vi andre har.
Derfor undrer det mig også, at Venstre så kategorisk afviser det her.
Mit spørgsmål er selvfølgelig til Venstre: Hvis nu Socialdemokratiet belært af de erfaringer, som Venstre her tilkendegiver, kan få skruet nogle ændringsforslag sammen, så også Venstres ønsker kan blive opfyldt, hvorfor vil Venstre så ikke være med til, at vi kan få vedtaget forslaget i den her samling?
Bertel Haarder (V), 2004-05-04:
Vi har givet tilsagn om, at vi gerne til efteråret vil øge strafferammerne.
Vi synes, det er en fordel, at vi til den tid har lidt erfaring med omfanget af østarbejdskraften og dermed problemets omfang.
Og alt, hvad jeg har sagt, skal opfattes positivt, og de måneder, der går frem til efteråret, kommer vi jo nok igennem.
Jeg synes, at forslagsstillerne skal være glade for, at regeringen tager så positivt imod forslaget, som den gør.
Jeg lover at komme med forslag til lovændring til efteråret, og jeg har antydet, at der kunne blive tale om en fordobling af strafferammen, og jeg har svaret, at det naturligvis også skal have konsekvenser for bødestørrelserne. Så har jeg påpeget et par mere problematiske elementer.
Dem håber jeg vi kan få afklaret, men regeringen vil altså gerne tage det med først i oktober.
De måneder kommer vi nok igennem, og til den tid har vi så også lidt flere erfaringer med hensyn til, hvor stort problemet er med østarbejdskraften.
Og det er måske meget nyttigt for Folketingets behandling af sagen til efteråret.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2004-05-04:
Jeg synes da, at den modtagelse, ministeren gav det her forslag fra Socialdemokraterne, var positiv.
Hvorfor kan vi ikke sætte os sammen og se på, om vi kunne få lavet ændringer, som kunne indgå i det her lovforslag, sådan at vi kunne få det her vedtaget inden sommerferien i stedet for at trække det endnu ½ år?
Bertel Haarder (V), 2004-05-04:
De skal samtidig have et niveau, som svarer til, hvad man normalt giver af bøder i tilsvarende situationer.
Det er jo den balance, der skal findes.
Lissa Mathiasen (S), 2004-05-04:
Jeg kan godt undre mig over, at ministeren mener, at det er store bødestørrelser, hvis ikke ministeren samtidig ser det i forhold til, at vores bedste vurdering er, at det her er noget, der eskalerer.
Vi ser faktisk flere og flere, og vi har ikke mindst en frygt for, at vi måske også ville se endnu flere i betragtning af, at der nu er mulighed for, at man kan komme fra de nye EU-lande og være her og få lov til at søge arbejde.
Derfor undrer det mig lidt, hvis ministeren ikke mener, at der er behov for at hæve bødestørrelserne op på et niveau, så det har en så afskrækkende effekt, at vi simpelt hen undgår det.
Hvad er det, ministeren er betænkelig ved?
Bertel Haarder (V), 2004-05-04:
Regeringen vil naturligvis også overveje at skærpe bødestraffene - naturligvis.
Det ville være unaturligt andet, hvis man skærper strafferammen.
Men jeg kan hverken sige ja eller nej til det niveau, som her bliver nævnt.
Det forekommer mig ret voldsomt, men vi vil gerne overveje i hvert fald en skærpelse af rammen for bødestraffe.
Lissa Mathiasen (S), 2004-05-04:
Jeg synes, der var et område, som ministeren ikke rigtig bevægede sig ind på.
Nu lægger vi i forslaget her op til nogle bødestørrelser, som langtfra nærmer sig det, man har i Tyskland, som er helt oppe på 500.000 euro.
Vi lægger op til at udgangspunktet skal være 160.000 pr. mand pr. måned.
Det vil jeg da godt bede om ministerens kommentar til.
Bertel Haarder (V), 2004-05-04:
Hvis man ser gennem fingre med illegal arbejdskraft, så belønner man de uærlige på bekostning af de ærlige, man gør uærlighed til en konkurrencefordel, og sådan må det ikke være i et retssamfund.
Derfor er regeringen enig med forslagsstillerne om, at der bør ske en skærpelse af strafniveauet for beskæftigelse af udenlandsk arbejdskraft, som ikke har opholdstilladelse, eller hvor man ikke overholder de betingelser, som opholdstilladelsen er givet på. Ganske vist skærpede Folketinget allerede så sent som for 4 år siden strafniveauet, men Rigsadvokatens afgørelse fra juli 2002 viste desværre, at reglerne ikke helt virker efter hensigten.
Sidste år blev der så efter vedtagelse nr. V 51 her i Tinget iværksat en række initiativer, bl.a. oprettelse af netværk mellem fagforeninger og arbejdsgivere, politi og andre offentlige myndigheder.
Men der er næppe tvivl om, at der også er brug for en skærpelse af strafniveauet.
Der er imidlertid i det forslag, vi behandler, nogle elementer, som gør regeringen betænkelig, f.eks. indførelse af objektivt strafansvar i forbindelse med beskæftigelse af ulovlig arbejdskraft.
Det betyder jo altså, at man straffes uden hensyn til, om man har større eller mindre andel i det ulovlige, der er foregået, og det er problematisk ud fra et retssikkerheds- og proportionalitetssynspunkt.
Det foreslås, at man kan skønne, hvor stor en økonomisk fordel der har været for arbejdsgiveren ved ansættelse af ulovlige medarbejdere.
Det er jo ikke en måde, hvorpå man plejer at behandle den slags.
Der er også nogle uklarheder i forslaget.
Hvornår er det f.eks. meningen, at den strengeste af strafferammerne skal eller ikke skal finde anvendelse? Der tales jo om 2 år eller 3 år, det står ikke helt klart.
Der er i hvert fald muligvis en overlapning.
Så vil jeg i øvrigt oplyse, at det er sådan i særlovgivningen, at man ikke må operere med strafferammer på over 2 års fængsel.
Men det skal ikke ændre ved, at regeringen er tilhængere af intentionen i forslaget, og vi vil gerne til efteråret vende tilbage med et forslag til ændring af udlændingeloven, som øger strafferammerne til f.eks. det dobbelte, altså fra 1 til 2 år.
Lene Espersen (KF), 2004-05-04:
Jeg vil sige til fru Lissa Mathiasen, at jeg indgår meget gerne i en dialog om, hvordan praksis er.
Det er fuldstændig korrekt, at der ikke har været konkrete sager indtil videre.
Til gengæld har Rigsadvokaten trods alt gravet det spadestik dybere og sagt, at han ikke kan udelukke, at der er en mulighed for også med de nuværende regler at få en sag om rettighedsfrakendelse, men jeg tror, at det bedste så er, at vi under udvalgsarbejdet arbejder videre på at få belyst problemstillingen fuldt ud.
Helt grundlæggende vil jeg gerne tilkendegive, at regeringen naturligvis deler det, der sådan er det mere principielle synspunkt, som kommer fra Socialdemokratiet, at der i de meget, meget, meget grove tilfælde, bør være - og er - en mulighed for rettighedsfrakendelse, og jeg synes naturligvis, det bør stå klart, også efter et grundigt udvalgsarbejde, at den mulighed er der, også selv om lovgivningen ligger i særlovgivning og ikke ligger, hvor den traditionelt ligger, inden for mit ressortområde.
Lissa Mathiasen (S), 2004-05-04:
Jeg ved godt, at hr. Søren Søndergaard er meget optaget af det problem, og det er også fair nok.
Men jeg tror også, det er årsagen til, at hr. Søren Søndergaard kun hører det, han vil høre, for jeg sagde ikke det, jeg nu er blevet citeret for.
Jeg henviste til, at de mennesker, der måtte komme hertil fra de nye EU-lande og får arbejdstilladelse, har krav på at få den samme løn som danske lønmodtagere, og at der derfor ikke er nogen forskel, så en arbejdsgiver kan slippe billigere.
Lønnen skal være den samme.
Jeg kender udmærket godt østaftalen, som blev vedtaget i forrige uge, men hvis man bliver afskediget, har man ret til at søge et nyt arbejde, og det vil sige, at man ikke bliver smidt ud af vagten, som hr. Søren Søndergaard siger.
Man får lov til at blive her, hvis man er arbejdssøgende.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2004-05-04:
Jeg må altså indrømme, at jeg har svært ved at forstå det sidste, at det måske er nyttigt at se, hvor mange illegale arbejdere vi får ind i landet.
Jeg synes da, det var rart, hvis vi her faktisk fra starten kunne fortælle dem, hvad spillereglerne er her i Danmark, og hvad det er, de ligesom går ind til.
Er det regeringen, der skal være afklaret med sig selv?
Det ville da være rart for os andre at vide, også med henblik på det arbejde, vi måske skal lave i forbindelse med det her forslag frem til en kommende samling.
Og agter ministeren at inddrage os i det?
Freddy Dam (V), 2004-05-04:
Jeg synes jo, at jeg i min tale faktisk har signaleret en åbenhed i forhold til at kunne få løst problemet.
Jeg synes ikke, at det er så enkelt, som fru Anne-Marie Meldgaard vil gøre det til.
Jeg har tilkendegivet, at Venstre finder, at der er væsentlige retssikkerhedsmæssige problemer, noget som, hvis det skal ændres, i virkeligheden måske helt ændrer karakteren af lovforslaget.
Så hælder vi selvfølgelig vores hoved noget til, at integrationsministeren jo har stillet i udsigt, at på et tidspunkt senere på året vil man i givet fald komme med et lovforslag, som vi så regner med at vi naturligvis får indflydelse på.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2004-05-04:
Så kan jeg selvfølgelig godt se sammenhængen og afklaringen
af det der.
Men kan det slet ikke bekymre hr. Freddy Dam, at der i den periode, der går fra nu og frem til, lad os bare sige nytår, eller måske endda ind i det nye år, inden et nyt forslag kan vedtages, faktisk kan ske en form for illegalt arbejde, som slipper nemmere igennem i forhold til vores, går jeg ud fra, fælles holdninger til illegalt arbejde?
Ville det ikke være ærgerligt, hvis vi ikke havde sørget for, at der var et lovgrundlag, som kunne samle op allerede på nuværende tidspunkt, inden vi ser tilfælde, som kunne have medført den strafudmåling, som vi formoder må komme fra et kommende forslag?
Freddy Dam (V), 2004-05-04:
Jeg vil da bestemt ikke afvise, at der kan være en risiko for, at problemstillingen eskalerer, som det også tidligere har været nævnt her i dag.
Men det er jo svært for nogen overhovedet at sige noget fornuftigt og realistisk om det på det her tidspunkt.
Jesper Langballe (DF), 2004-05-04:
Det er klart, at når jeg påpeger det misforhold, der er mellem Socialdemokraternes ildhu i det her forslag og så størrelsesordenen af de problemer, som folketingsflertallet altså selv er skyld i, så er det jo antallet, jeg taler om.
Det er netop en sammenligning mellem, hvor det vejer tungt.
Hvor drejer det sig om noget?
Hvor mange bliver der tale om?
Det kan vi kun gætte på.
Men vi har simpelt hen et rimeligt grundlag for at gætte på, at det vil blive rigtig, rigtig mange.
Der kunne den 7-årige overgangsperiode komme ind.
Det siger da sig selv, at man kan have en 7-årig periode, hvor man kan se, hvordan det her nu spænder af, og hvor man gør ligesom Tyskland og Østrig, altså siger: Nu venter vi med at sætte arbejdskraftens frie bevægelighed i gang.
Jan Petersen (S), 2004-05-04:
Jeg synes, det er rart, at hr. Jesper Langballe vil være med til at fremme det, der ligger bag det her lovforslag, og jeg forstod også, at det gjaldt væsentlige konkrete elementer i lovforslaget.
Men så vil jeg alligevel gå ind i hr. Jesper Langballes hønsegård og spørge, om ikke han er klar over, at hvis dette Folketing i stedet for havde vedtaget en 7-årig overgangsordning, så ville det tilfælde, hr. Jesper Langballe selv fremhævede med den udstationerede lønmodtager, også være muligt.
7-års-ordningen, som Dansk Folkeparti har foreslået, havde ikke løst det problem, hr. Jesper Langballe gjorde til problemet, nemlig at en polsk arbejdsgiver kan komme her til landet med sine egne medarbejdere udstationeret og udføre opgaver.
Det, der kunne være løsningen på det problem, er, at hr. Jesper Langballe tilslutter sig, at i de situationer må man blokere en virksomhed og kræve overenskomst.
Det er sådan set det, der er løsningen i det tilfælde.
Men hr. Jesper Langballes 7-års-overgangsordning havde ikke løst noget som helst der, for der er simpelt hen ikke hjemmel til det i tiltrædelsestraktaten.
Freddy Dam (V), 2004-05-04:
Nej, det var snarere en beretning fra virkeligheden, vil jeg sige.
Det er sådan, at vi, der har set også mindre håndværksmestre gå konkurs og kæmpe for deres overlevelse,
jo godt ved, at nogle af dem fristes til at omgive sig med ulovligheder.
Jeg vil gerne slå helt fast for det tilfælde, at fru Anne Baastrup skulle være det mindste i tvivl: Jeg er ingen tilhænger overhovedet, og Venstre er ikke tilhænger overhovedet af nogen former for ulovligheder, snarere tværtom.
Klarere kan det vel ikke siges.
Anne Baastrup (SF), 2004-05-04:
Jeg synes, at ordføreren på et tidspunkt sagde, at der er visse typer situationer, hvor små håndværkere har det så skidt, at de bliver nødt til at begå kriminalitet af den her type.
Så vil jeg godt høre: Hørte jeg rigtigt eller hvad?
Hvad siger hr. Freddy Dam?
Var det rigtigt, at hr. Freddy Dam udviser stor forståelse for, at man kan komme i en situation, hvor man begår kriminalitet af den her type?
Og hvilke andre typer af kriminalitet mener hr. Freddy Dam så, at man kan acceptere?