runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2003-11-25:
Socialdemokratiets mål, når det gælder boligpolitikken, er, at alle borgere i Danmark skal have et godt og trygt sted at bo.
Der skal samtidig være et varieret udbud af boliger, som kan imødekomme de forskellige ønsker og behov, den enkelte har.
Netop derfor lægger vi vægt på at bevare andelsboligen som den unikke boligform, den udgør.
Kun derved bevarer vi den brede vifte af forskellige boligtyper.
Så meget mere er vi også optaget af at se, hvad der sker med denne boligform, når den offentlige støtte er helt udfaset.
Vi ønsker denne boligform bevaret.
I den sidste periode er der jo blevet bygget en del nye
andelsboliger til bl.a. seniorer
, og disse andele er ofte langt dyrere end andele i gamle andelsforeninger.
Denne udvikling har betydet, at det dels er blevet sværere, dels også dyrere at anskaffe sig en andelsbolig, hvilket i udgangspunktet er stridende mod andelsboligtanken, der skulle sikre ...
Morten Homann (SF), 2003-11-25:
Der var et enkelt element - det kan godt være, det var mig, der ikke hørte efter - som jeg savnede i Dansk Folkepartis ordførerindlæg, nemlig den problemstilling, som også var i den oprindelige betænkning, som handler om, hvad man kan bruge de her lån til, hvor der ligger en særlig problemstilling, hvis der åbnes op for at kunne lave generelle forbrugslån med pant i andelsboligen.
Vil hr. Freddie H. Madsen ikke lige prøve at uddybe, hvordan Dansk Folkeparti stiller sig til den oprindelige betænknings anbefaling af, at man udelukkende kan bruge det til anskaffelse, vedligeholdelse og forbedringer af selve boligen?
Freddie H. Madsen (DF), 2003-11-25:
Lovforslaget vil gøre det muligt for en andelshaver og -køber at låne penge til køb eller til forbedring af boligen ved indførelse af mulighed for at pantsætte.
Der gælder i dag lovmæssige forbud mod udlæg i andelsforeninger.
Der kan dog foretages udlæg i en andel, hvis vedtægterne for andelsforeningen åbner mulighed herfor. Ved køb af en andelsbolig betaler køberen overdragelsessummen kontant.
Lån uden sikkerhed er som regel dyrere, så derfor foreslås dette her.
Ved lovforslaget gives der mulighed for, at der stilles sikkerhed ved at give mulighed for at pantsætte.
Herved bliver det billigere for køberen og andelshaveren at låne pengene.
Som følge af pantsætningsmuligheden skal garantibestemmelserne ophæves i andelsboligloven.
Endvidere ophæves § 6 a i andelsboligloven, da der i fremtiden skal være mulighed for et udlæg i en andelsboligforening, hvis der er pant i andelshaverens lejlighed og denne ikke betaler af på lånet som aftalt med panthaveren. Forslaget berører ikke foreningens mulighed for at optage lån med sikkerhed i ejendommen.
Der oprettes en andelsbog eller lignende, som man har det med bilbogen.
Af lovforslaget fremgår det endvidere, hvordan et eventuelt tvangssalg skal foregå gennem foreningen, samt at foreningen har modregnet sine tilgodehavender til den fraflyttede andelshaver i forhold til panthaver og udlægshavers krav. Dansk Folkeparti mener, det er en god idé at gøre det
billigere for en andelshaver at låne til forbedringer og køb af en andelsbolig.
Af lovforslaget fremgår det, at der kan belånes op til 100 pct., og det er maksimumspriser.
Det fremgår også, at der kan lånes til andre forbrugsvarer.
Der er Dansk Folkeparti af den opfattelse, at 100 pct. nok er for meget.
Derfor vil vi nok i udvalget arbejde for, at det bliver omkring 80 pct., vi her tager stilling til.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2003-11-25:
Jeg skal bare lige være sikker på, at jeg hørte det helt korrekt.
Sagde ordføreren for Dansk Folkeparti, at det skulle være muligt for andelshavere at tegne realkreditlån?
For dette lovforslag giver kun mulighed for, at pengeinstitutter måske kan lave nogle billigere lånemuligheder.
Vi ved jo ikke med sikkerhed, om de vil gøre det.
Freddie H. Madsen (DF), 2003-11-25:
Til fru Sophie Hæstorp Andersen vil jeg godt sige, at man selvfølgelig ikke kan have et kreditforeningslån.
Det, der er tale om her, er, at der kan lånes på alle mulige andre områder, undtagen på kreditforeningsområdet, så det skulle ligge helt fast.
Det vil jo f.eks. alt andet lige gøre det nemmere for et ungt ægtepar, som skal ud på markedet og købe et andelsbevis af nogle ældre mennesker, som måske har et andelsbevis, der svarer til 400.000 kr. eller 600.000 kr.
De kan så nu, hvis det her lovforslag går igennem, gå ud og belåne andelsbeviset, således at de på en billigere måde kan låne pengene til at købe andelsbevis for.
Det er også muligt at låne penge til modernisering og forbedring af selve lejligheden, men det er også muligt at låne penge til andre forbrugsgoder, private forbrugsgoder.
Sådan er det nu engang, når man låner penge, og det skal der selvfølgelig heller ikke være nogen restriktioner i her.
Morten Homann (SF), 2003-11-25:
Men vil hr. Freddie H. Madsen, som i øvrigt havde nogle fornuftige betragtninger om det her forslag, ikke medgive, at der var nogle fornuftige afvejninger i den betænkning, som ligger til grund for lovforslaget, af, hvorfor man faktisk endte med at anbefale, at der ikke skulle kunne lånes til hvad som helst, men at det faktisk skulle målrettes til vedligeholdelse og anskaffelse?
Hvis man netop er i den situation, som Dansk Folkepartis ordfører også peger på, at man står og ikke kan finansiere købet af en andelsbolig, kan man låne til det, men der skal ikke åbnes op for en generel kapitalisering af andelsboliger, og der holdes stadig fast i det unikke andelsboligerne.
Carina Christensen (KF), 2003-11-25:
I Det Konservative Folkeparti synes vi, at det her er et rigtig godt forslag. Formålet er at lette omsætningen af private andelsboliger og at fremme muligheden for, at andelshavere kan få finansieret en modernisering af deres bolig.
Andelshaver får herved mulighed for at optage lån i f.eks. pengeinstitut mod sikkerhed i andelen og den dertil knyttede boligret.
Alle andelshavere får denne ret, og andelsboligforeningerne kan ikke beslutte at begrænse eller udelukke adgangen til at pantsætte andelen.
Der vil heller ikke være begrænsninger i finansieringsformålet.
Alt dette ser vi fra konservativ side positivt på.
Et velfungerende system for pantsætning af andelsboliger vil betyde en væsentlig forbedring af mulighederne for at udnytte andelsboligernes potentiale som kreditgrundlag.
Freddie H. Madsen (DF), 2003-11-25:
Til hr. Morten Homann vil jeg bare sige, at vi i Dansk Folkeparti er af den opfattelse, at folk, der låner penge til et eller andet, selv skal have lov til at bestemme, hvad de bruger pengene til.
Således er det nu.
Søren Gade (V), 2003-11-25:
Jeg skal bare stilfærdigt gøre opmærksom på, at vi diskuterer L 51, og at det ikke er en generel debat om foreningsfriheden.
Vi mener som sagt i Venstre, at det er en god idé, at den enkelte andelsindehaver kan belåne sit bevis, således at vedkommende kan sælge sit bevis.
Vi får en større omsættelighed i boligbeviserne.
Vi får mulighed for, at unge mennesker kan erhverve sig nogle passende boliger.
Der gør vi ved at ligestille alle andelsbolighavere i Danmark, ved at det bliver muligt for disse mennesker at optage et lån i et pengeinstitut.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2003-11-25:
Nu var Socialdemokraterne selv med til at nedsætte den arbejdsgruppe, der er kommet med den betænkning på området, der er baggrund for det lovforslag, vi behandler her i dag.
Men vi må jo også konstatere, at betænkningens konklusioner ikke følges af regeringen og heller ikke af partiet Venstre sådan til fulde og til punkt og prikke. Bl.a. synes regeringen tilsyneladende, at det er helt o.k., at man overruler, altså fuldstændig tilsidesætter de enkelte andelsboligforeningers vedtægter om, hvornår man skal tillade pant og udlæg i andelsboliger.
Synes Venstre ikke, at det er et problem, og et demokratisk problem, når man også ser på, at man jo hidtil har anerkendt, at andelsboligforeninger har et demokratisk selvstyre, som man sætter sin lid til?
Søren Gade (V), 2003-11-25:
Så meget desto mere kan det måske glæde den socialdemokratiske ordfører, at Venstre også støtter den del af lovforslaget.
Vi går jo netop ikke ind og blander os i, hvilken form for lån den enkelte andelsboligbevisindehaver tager.
Der er tale om et banklån og ikke et realkreditlån.
Det er en mulighed, man giver den enkelte andelsboligindehaver, og vi synes, det er helt på sin plads, at de bliver ligestillede.
Hvorfor skulle nogle foreninger beslutte sig for, at den enkelte indehaver ikke kan optage lån og dermed måske ikke kan omsætte netop sit bevis?
Fordi de i den enkelte forening har besluttet sig for, at det vil de ikke tillade, så bliver den enkelte indehaver af et andelsboligbevis stillet ringere end i den forening, hvor de har givet mulighed for, at man kan optage et pant og dermed banklån.
Naser Khader (RV), 2003-11-25:
IAS-forordningen pålægger børsnoterede virksomheder at anvende de internationale regnskabsstandarder IAS ved udarbejdelsen af deres koncernregnskab for regnskabsår, som starter den 1. januar 2005 eller senere.
For små og mellemstore virksomheder indebærer lovforslaget en række lempelser, som gør det lettere at aflægge årsrapport.
Lempelserne støttes af et stort flertal i Regnskabsrådet og indebærer to ændringer:
Derved stiller man danske virksomheder bedre i konkurrencen ved at fjerne en ekstra administrativ byrde, som ikke findes tilsvarende i en række af de lande, vi konkurrerer med.
Samlet vurderes de foreslåede lempelser at sænke de administrative byrder for disse virksomheder med ca. 50 mio. kr. pr. år.
Det Radikale Venstre er positivt indstillet over for dette forslag, bl.a. fordi forslaget frigør små og mellemstore virksomheder for en række administrative byrder i form af oplysningskrav, som Regnskabsrådet bl.a. har vurderet ikke står mål med nytten af de pågældende oplysninger.
Forslaget stemmer godt overens med en traditionel radikal erhvervspolitisk prioritering af bedre forhold for små og mellemstore virksomheder.
Jann Sjursen (KD), 2003-11-25:
Jeg skal ikke komme ind på alle enkeltdetaljer i det, for de er gennemgået af flere ordførere indtil nu,
men jeg vil sige, at det, der især for os er vigtigt, er, at man nu lemper vilkårene for de små og mellemstore virksomheder.
At lempe deres arbejdet er godt, ikke bare for dem, men også for Danmark.
Selv om det er en lille ting i forbindelse med årsregnskabsaflæggelsen, så synes vi, at det er en vigtig ting, som bliver forenklet, især til gavn for disse virksomheder.
Så vi kan støtte dem med de gode ting, der i øvrigt er i lovforslaget.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-25:
Jeg vil gerne sige tak til ordførerne for den positive modtagelse, lovforslaget har fået.
Det er rigtigt, at der sker nogle skærpelser for de børsnoterede selskaber og så en lempelse for små og mellemstore virksomheder.
Det er vi fra regeringens side tilfredse med, og vi ser frem til en positiv udvalgsbehandling.
Lissa Mathiasen (S), 2003-11-25:
Nu må Venstres ordfører beslutte sig for, hvad man står for i Venstre.
Man kan ikke både sige, at man står for foreningsfriheden og man står for demokratiet, og at man støtter det her lovforslag.
Det her lovforslag går altså ud på, at man fratager andelsboligforeningen retten til selv at bestemme.
Jeg hørte lige hr. Gade sige, at den ret vil man gerne give dem, men i det lovforslag, der er fremsat, er det ikke sådan, at den enkelte andelsboligforening selv kan få lov til at bestemme.
Vil man foreningsfriheden?
Eller vil man, at det er lovforslaget her, der skal gennemføres?
Søren Gade (V), 2003-11-25:
Så vidt jeg kan se, har man i det fremsatte lovforslag stort set fulgt den nedsatte arbejdsgruppes anbefalinger, dog således at man ikke har imødekommet anbefalingen om, at den enkelte andelsboligforening skal have ret til at sige, at de i netop den andelsboligforening ikke kan optage pant i det enkelte andelsboligbevis.
Det er simpelt hen gjort ud fra en betragtning om, at alle andelshavere i Danmark skal ligestilles, og hvorfor nu det?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2003-11-25:
Jeg synes faktisk, det er et rigtig dårligt argument, som ordføreren for Venstre kommer med, for de boligforeninger, der i forvejen har store andele og panter, har også i deres vedtægter nogle regler for, hvem der kan blive indstillet til en andelsbolig.
Og de vedtægter ønsker man vel ikke at røre ved med det her lovforslag.
Så at en andelsbolig skulle afholde nogle folk fra at komme ind af økonomiske årsager, når de i princippet kan forhindres i det gennem vedtægter på demokratisk vis, synes jeg er en forkert måde at sige tingene på.
Søren Gade (V), 2003-11-25:
Det er således, at det fremsatte lovforslag øger omsætteligheden i andelsboligmassen, idet der kan optages pant i det enkelte andelsboligbevis, således at også mindrebemidlede kan få mulighed for at købe et andelsboligbevis. Jeg har haft den glæde og mulighed at besøge nogle andelsboligforeninger, hvor det faktisk er et problem, idet de ejer et andelsboligbevis, der repræsenterer en værdi på 700.000 kr., og det er ikke muligt at finde unge købere til de her andelsboligbeviser.
Derfor synes vi, det er et godt lovforslag.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2003-11-25:
Jeg tror, at Venstres ordfører prøver at misforstå debatten.
Vi mener sådan set, at der kan være god grund til at tillade pant og udlæg i andelsboligforeninger, men vi siger, at det skal være op til den enkelte andelsboligforening at afgøre, om det skal være muligt, frem for bare herinde fra Folketingets side at sige at det skal være en ret for alle andelshavere i det her land at lave pant og udlæg i deres boliger.
For den boligforening, som ordføreren for Venstre netop nævner, har jo netop et incitament til at tillade pant og udlæg for at få kunder i butikken, hvis man kan sige det på den måde, altså for at få folk ind for at købe deres andele.
Søren Gade (V), 2003-11-25:
Derfor synes vi, at netop den formulering, der er i lovforslaget, er en sikring af, at alle ligestilles, og det har vi ikke noget imod.
Lissa Mathiasen (S), 2003-11-25:
Jeg synes egentlig, det er mærkeligt at høre Venstres ordfører stå og forfægte de her synspunkter, at Venstre, der godt vil slå sig op på højskoletanken og så fremdeles, forfægter et synspunkt og støtter et forslag, som rent faktisk knægter foreningstanken, knægter det, der er grundlæggende for vores demokrati, knægter den mulighed, at en andelsboligforening fremover skal kunne få retten til selv at beslutte, hvorledes de vil have det, om de vil have pantsætning, eller om de ikke vil have pantsætning.
Det er at knægte foreningstanken.
Hvordan er det foreneligt med det billede, som Venstre også gerne vil tegne af partiet Venstre?
Søren Gade (V), 2003-11-25:
I Venstre er vi tilfredse med regeringens fremsatte lovforslag om pant og udlæg i andelsboliger.
Andelsboliger er en populær boligform i Danmark med over 170.000 andelsboliger for nærværende.
En yderligere stigning i antallet af andelsboliger vil også finde sted i de kommende 10 år.
Et af problemerne med andelsboliger i dag er, at det ved køb er svært specielt for ubemidlede og derved mange unge mennesker at få finansieret deres andelsboligkøb på fornuftige økonomiske vilkår.
Dette skyldes bl.a. den manglende mulighed for pantsætning af andelsboligbeviset, et forhold, som er med til at hindre omsætteligheden i andelsboligerne.
Færre har simpelt hen lyst og mulighed for at erhverve sig et andelsboligbevis og dermed en andelsbolig
med de nuværende betingelser
Det fremsatte lovforslag imødegår disse problemer, idet der nu åbnes op for, at en andel kan pantsættes i f.eks. et pengeinstitut.
Her er det vigtigt at bemærke, at der ikke kan optages et realkreditlån, idet der kun kan optages pant i den del af andelsboligforeningens formue, som det enkelte andelsboligbevis repræsenterer, altså ikke i selve ejendommen.
Det fremsatte lovforslag giver også de enkelte andelshavere mulighed for at optage lån til f.eks. vedligeholdelse og forbedringer.
Derved kan vi måske indhente noget af det vedligeholdelsesmæssige efterslæb, der i dag findes i andelsboligmassen i forhold til ejerboligerne.
Med andre ord sikrer det fremsatte lovforslag øget omsættelighed i andelsboligmassen og større valgfrihed for de i dag godt 170.000 andelshavere.
Det er vi i Venstre tilfredse med, og vi støtter derfor forslaget.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2003-11-25:
Jeg vil bare høre fru Carina Christensen, om hun ikke kan se et problem i, at man i fremtiden bare kan benytte pant og udlæg i en andelsbolig til en generel kreditværdighed, der handler om at købe biler, stereoanlæg og møbler.
Havde der ikke været en idé i at sikre, at pant og udlæg kun blev brugt til netop boligforbedringer?
Det er sådan, at en andelsboligforening ofte på demokratisk vis skal tage beslutninger om, at man skal renovere et tag, at man skal have kig på skimmelsvamp nede i kælderen.
Der er en lang række renoveringer af selve boligen, som ikke kun henhører til lejligheden, men som henhører til hele fællesskabet, hele byggeriet, hvis man kan sige det på den måde.
De beslutninger bliver sværere at tage i en forening i fremtiden, hvis alle andelstagere som udgangspunkt allerede har pantsat hele boligen, udnyttet alle deres lånemuligheder i boligen til at købe biler og stereoanlæg og lave boligforbedringer.
Kan man ikke se, at det er et problem?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-25:
Der er ikke tale om, at det her skulle være et ideologisk forslag fra regeringens side.
Der skal skabes bedre mulighed for at fremme privat finansiering af moderniseringsarbejder i andelsboliger.
Flere mennesker med mindre indkomster får mulighed for at købe en andelsbolig.
Høringssvarene har overvejende været positive over for en ordning om pant og udlæg i andelsboliger.
Der er nogle, der mener, at det også fremover bør være overladt til andelsboligforeninger selv at beslutte, om andelene i foreningen skal kunne pantsættes.
Det er imidlertid væsentligt for regeringen at sikre, at alle andelshavere får adgang til at udnytte de finansieringsmuligheder, der åbnes for med lovforslaget.
Til de betragtninger, der kom fra Kristendemokraterne her på talerstolen om, at man vil benytte udvalgsarbejdet til at se, om der er nogle utilsigtede situationer, som man bør kigge på, vil jeg blot sige, at det vil udvalgsbehandlingen jo afdække.
Der kan stilles de spørgsmål til forslaget.
Men jeg vil gerne til sidst understrege, at regeringen har den holdning, at det skal være alle andelshavere, der får mulighed for at udnytte de finansieringsmuligheder, der ligger her i dag.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2003-11-25:
Som jeg gjorde opmærksom på i min ordførertale, er det i dag sådan, at omkring halvdelen af alle andelsboligforeninger ikke udnytter den maksimale pris, som de kunne få for deres andele.
Det er der nogle årsager til.
Årsagerne kan være forskellige, men nogle af dem er, at man gerne vil sikre, at andelstagerne har råd til at komme ind i andelsboligforeningen, men selvfølgelig også, at de bagefter har råd til at tage del i andelsfællesskabet, hvor der kan være alle mulige typer af vedligeholdelse, forbedringer og nye initiativer.
Kan fru Carina Christensen ikke godt se et problem i, at hvis andelsboligforeningerne nu i fremtiden tager maksimalpriser, hvis andelshaverne som udgangspunkt har pantsat alt til indskud og derefter til biler og forbrugsgoder, der jo i øvrigt falder bort efter en periode modsat varige forbedringer af boligen, vil der blive et problem dels med forbedringer, dels med byfornyelse, som regeringen jo så også skærer i på et andet område?
Elisabeth Arnold (RV), 2003-11-25:
Da Det Radikale Venstres ordfører på området, hr. Niels Helveg Petersen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne sige følgende om L 51: Forslaget hænger sammen med det samtidig af justitsministeren fremsatte forslag L 56 om andelsboligforeninger m.v. Forslagene har til formål at gøre det muligt at belåne andel og gøre udlæg i dem.
Det overordnede formål er i følge bemærkningerne at lette omsætningen af private andelsboliger.
Det Radikale Venstre medgiver, at det kan være et problem, at en andel i en andelsboligforening ikke kan gøres til genstand for belåning, og at der ikke kan foretages udlæg i en boligandel.
Der er angiveligt eksempler på, at folk har kunnet så at sige flygte ind i en andelsboligforening med deres gæld med det resultat, at kreditorerne ikke kan inddrive gælden, fordi andelen er beskyttet mod udlæg.
På den anden side er det en principielt meget kompliceret sag, om en andelshaver skal have lov til at belåne en del af en forenings fælles frie formue.
En andel i en boligforening er ikke kun et anliggende for den enkelte andelshaver, men en fælles sag.
Det er altså ikke ligegyldigt, om man som andelshaver misligholder sin andel eller belåner den helt vildt til skade for fællesskabet.
Disse modstridende problemer ses ikke at være fuldt ud belyst i lovforslaget, hvorfor Det Radikale Venstre vil forholde sig skeptisk til forslaget.
Vi vil konstruktivt søge at få belyst tvivlsspørgsmålene i udvalgsarbejdet.
Disse bemærkninger gælder også for det efterfølgende forslag fra justitsministeren, nr. L 56.
Tove Videbæk (KD), 2003-11-25:
Dette forslag vil gøre det muligt for en person at låne penge til køb af en andelsbolig samt for en andelshaver at finansiere en eventuel modernisering af den.
En undersøgelse har vist, at den gennemsnitlige anskaffelsessum for hele landet er 141.000 pr. bolig, når det er traditionelle andelsboliger, vi taler om, mens det for de støttede andelsboliger er 250.000 pr. bolig.
Ifølge dette lovforslag vil alle andelshavere få mulighed for at pantsætte andelen uanset vedtægtsbestemmelser i en given andelsforening, så derved ligestilles alle andelshavere.
Arbejdsgruppen, som har lavet en del forarbejde til dette lovforslag, har også overvejet muligheden for, at der skulle sættes begrænsninger for, til hvilke formål en andelshaver skal kunne pantsætte eller belåne andelen i sin andelsbolig.
Et flertal i arbejdsgruppen mener dog ikke, at der skal sættes begrænsninger, mens et mindretal mener, at en person kun bør kunne pantsætte eller belåne andelen, hvis vedkommende ønsker lån til finansiering af køb af andelen eller til forbedringer i andelsboligen.
Denne overvejelse synes jeg er meget vigtig.
Den er sympatisk og også socialt ansvarlig.
Det er på en måde en beskyttelsesbestemmelse, vi her taler om.
Men på den anden side kan man også sige, at det måske er mest fair og rimeligt over for alle parter, at der ikke stilles andre krav til belåning og pantsættelse af en andelsbolig, end der f.eks. stilles til belåning og pantsættelse af ejerboliger.
Når alle disse overvejelser er tilendebragt, er Kristendemokraterne mest positive over for forslaget, men vi vil naturligvis være meget opmærksomme over for eventuelle utilsigtede situationer.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-11-25:
Det lovforslag, vi behandler nu, er en udløber af det lovforslag, som lige er blevet førstebehandlet.
Derfor vil jeg ikke knytte mange kommentarer til forslaget, også fordi forslaget er af meget teknisk karakter.
Jeg vil dog lige nævne, at lovforslaget indebærer, at der oprettes en særlig andelsboligbog, hvor pantsatte ejendele registreres. I øvrigt vil jeg henvise til de bemærkninger, som Venstres ordfører kom med til det tidligere behandlede lovforslag nr. L 51, og sige, at Venstre også støtter dette lovforslag.
Per Dalgaard (DF), 2003-11-25:
L 56 ligger i naturlig forlængelse af L 51, hvori det gøres muligt at pantsætte, eller at der foretages udlæg i andelen af andelsboligen.
L 56 vil yderligere indføre tinglysning i et centralt edb-register, der i kombination med BBR, dvs. bygnings- og boligregistret, indeholder de data, der skal til.
Til registeret skal andelsboligforeningen afgive en erklæring om, at den andel, som f.eks. ønskes pantsat, giver brugsret til den konkrete lejlighed.
Tinglysningen foreslås at omfatte pantsætning og retsforfølgning.
Der er også i lovforslaget taget hensyn til, at panthavere og erhververe af andelsboligen skal have sikkerhed for, at der ikke er skjult pant eller udlæg i lejligheden.
Der vil dog ikke blive stillet krav om en systematisk registrering - kun ved pantsætningshandlingen.
Lovforslaget indeholder mange specifikke regler af ret teknisk art.
En regel om at kunne foretage udlæg i et andel, selv om skyldneren ikke møder i retten, finder Dansk Folkeparti er et fremskridt i dansk retspraksis.
Det kunne man måske med fordel anvende andre steder.
Vi kan støtte forslaget, sådan som det ser ud nu.