runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2003-11-20:
Jeg er da glad for, at hr. Keld Albrechtsen har læst den politiske historie og har forstået, at vi i Det Konservative Folkeparti også har en social profil. I forbindelse med de lovforslag, vi behandler her, kan jeg berolige hr. Keld Albrechtsen.
Vi har ingen problemer med vores sociale profil i forbindelse med disse lovforslag.
Det er jo sådan, at lejelovens almindelige beskyttelsesregler er gældende, så der er altså ikke noget med, at lejerne falder ned i et sort hul, sådan som hr. Keld Albrechtsen forsøger at fremstille det.
Så siger hr. Lars Kramer Mikkelsen, at Arbejderbevægelsens Erhvervsråd - og dem kan man selvfølgelig altid stole på, de har jo ingen tilknytning til hr. Lars Kramer Mikkelsens parti, så vidt jeg har forstået, eller har de? - har lavet nogle prognoser over provenuvirkningerne af forslagene.
Det synes jeg der er al mulig lejlighed til at dykke ned i under udvalgsbehandlingen.
Jeg er i hvert fald ikke i stand til på 2 minutter at kunne kaste mig ud i en sådan prognose.
Men stigende arbejdsløshed foreligger der ikke nogen form for dokumentation for, ikke mindst under hensyntagen til, at de midler, der måtte blive sparet som følge af ordningen, jo ikke forsvinder i et eller andet dybt, mørkt hul, men bliver anvendt på andre områder inden for det offentlige, hvor der så vil være en stigende beskæftigelse.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2003-11-20:
Jeg ved ikke, om jeg skal beklage, men hr. Knud Erik Kirkegaard er jo en trænet parlamentariker, og jeg vil næsten sige, at han formentlig er mere vant til det her, end jeg er.
Derfor vil jeg tillade mig at stille et spørgsmål, men jeg skal gøre det meget generelt og ikke bore så meget i det faktuelle.
Arbejderbevægelsens Erhvervsråd vurderer, at forslaget ikke kun vil føre til besparelsen på de 215 mio. kr., men i virkeligheden til reduktioner på op til 400 mio. kr. med deraf afledte følger, bl.a. stigende arbejdsløshed.
Nu har regeringen jo udtrykt, at arbejdsløsheden i virkeligheden ikke er noget, der bekymrer regeringen voldsomt, men noget, man ser på, hvis det bliver slemt.
Er det noget, der bekymrer
De Konservative, når man kan se en voldsom stigning i arbejdsløsheden som følge af forslaget her?
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2003-11-20:
Da den konservative ordfører, fru Carina Christensen, ikke kan være til stede i dag, skal jeg på hendes vegne sige følgende: I Det Konservative Folkeparti ser vi meget positivt på den reform af byfornyelsen, regeringen her lægger op til.
Først og fremmest hilser vi det velkommen, at man nu skaber
et langt enklere og mere moderne regelgrundlag, som vil gøre det lettere og mere fleksibelt for kommuner og borgere at gennemføre en byfornyelse.
Ikke mindst er det positivt, at ejeren af en ejendom fremover vil kunne nøjes med at anvende ét regelsæt, da lejelovgivningens regler fremover også finder anvendelse, når arbejderne gennemføres efter byfornyelsesloven.
Et andet godt tiltag er, at ordningen med aftalt boligforbedring ophører som en selvstændig ordning og i stedet indarbejdes i den almindelige bygningsfornyelse.
Med forslagene lægges der også op til en modernisering af byfornyelsen, som reducerer den offentlige støtteindsats og forøger den private egenfinansiering.
Regeringen vil samtidig i fremtiden koncentrere den offentlige støtte mod de dårligste og de svageste områder, og vi er enige i den prioritering.
Det vil også øge de private bygningsejeres incitament til bygningsfornyelse, når kommunen samtidig gør en indsats for at løfte områdets fysiske og sociale miljø.
Som noget nyt vil støtten fremover grundlæggende blive udformet som et tilbud.
Ejeren vil få mulighed for at søge tilskud til at gennemføre byfornyelse og ikke som tidligere blive stillet over for et offentligt krav om byfornyelse.
Det vil være ejerens opgave at forbedre og vedligeholde sin ejendom, og kommunen skal så efter forhandling med ejeren kunne indgå aftale om et offentligt tilskud til nærmere aftalte arbejder på ejendommen.
Også dette vil øge ejerens motivation for selv at finansiere byfornyelsesarbejder, ikke mindst fordi støtten fremover ikke længere vil være givet på forhånd.
Forslaget betyder også, at de særlige regler for huslejefastsættelse i byfornyelsesloven afskaffes, og at lejelovens almindelige regler fremover anvendes som udgangspunkt for lejefastsættelsen i udlejningsboliger.
Fra konservativ side ser vi positivt på, at man hermed stiller lejere i de forskellige typer ejendomme lige.
Vi er også tilfredse med, at kommunerne som kompensation for eventuelle huslejestigninger vil kunne yde en særlig indfasningsstøtte over 10 år. Regeringen har indgået en aftale med Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Kristendemokraterne om denne reform.
Vi er glade for, at der står mange partier bag aftalen, og vi kan hermed give vores tilslutning til disse lovforslag.
Lissa Mathiasen (S), 2003-11-20:
Jeg vil også godt kvittere for, at vi under udvalgsarbejdet får lavet adskillige regnestykker, det synes jeg er godt.
Jeg vil omvendt også godt sige, at det altså ikke er nok, for selv om det selvfølgelig ikke er rart at få en debat her i salen, for åben skærm også, hvor det sort på hvidt bliver påvist, at man fra regeringens side laver et eklatant løftebrud over for lejerne, er det ikke sådan, at ministeren eller regeringen skal tro, at vi har tænkt os, fordi vi får nogle udregninger under udvalgsarbejdet, at det så ikke skal komme for dagens lys.
Lejerne og den danske befolkning skal selvfølgelig også have mulighed for at finde ud af, hvad det er for et løftebrud, der rent faktisk finder sted.
Der blev givet klare signaler før valgkampen i november 2001 og senest i februar i år, så jeg synes i den grad, at befolkningen også har krav på at få det at vide.
Det er grunden til, at jeg har taget det frem i dag, for det er dybt, dybt alvorligt for de mennesker, det går ud over.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-20:
Jeg synes, det er positivt, at ministeren går ind i debatten med et tilsagn om, at vi skal have regnet de konsekvenser meget omhyggeligt igennem.
Men det kan godt overraske mig lidt, at der kommer sådan en melding fra ministeren, for den kritik, som vi har fremført, har vi jo fremført på basis af de tal, som fremgår af ministerens lovforslag, og de er ubehageligt enkle og klare i teksten. Nu siger ministeren så, at det ikke er så slemt, og vi skal få at se i udvalget, at det er ikke så slemt.
Det havde måske været klogt af ministeren, hvis det, ministeren nu siger, er rigtigt, at man så havde gjort noget ud af at belyse disse konsekvenser noget mere, men o.k., det har man så ikke.
Så vil jeg bare spørge ministeren: Hvis det nu viser sig, at der alligevel er tale om meget betydelige huslejestigninger - det er altså det indtryk, man får, når man læser tallene, anderledes er det ikke - skal ministerens ord så fortolkes sådan, at regeringen er indstillet på, at lovforslaget selvfølgelig må ændres?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2003-11-20:
Det vil jeg selvfølgelig gerne kvittere for.
Jeg synes, det er glimrende, at ministeren nu griber ind og forsøger at dæmpe gemytterne i forbindelse med debatten om huslejestigningerne.
Det et vi da glade for, for det er det, der gør os bekymrede.
Så jeg synes, det er flot nok, at ministeren griber ind og siger, at det bliver vi nødt til at se på.
Vi stiller gerne med nogle af de udkast til beregninger, som vi har fået.
Men jeg er nødsaget til at sige, at det altså ikke er os, der slynger om os med huslejestigninger.
Det gør ministeren sådan set i det lovforslag, som han har fremsat, og det er det, der har bekymret os, og det er i virkeligheden det, der har bragt vores sind i kog.
Og det tror jeg gælder
en ganske stor del af de danske lejere, som før valget har lyttet til råd og vejledning, var jeg lige ved at sige, inden de skulle stemme, både fra den nuværende statsminister og fra andre: Lejerne kunne trygt stemme på V og K. Det skal jeg lige love for!
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-20:
Det er til debatten om de her massive huslejestigninger.
Står vi med huslejestigninger i de størrelsesordener, som bliver fremdraget, så lad os se eksemplerne.
Regeringen har selvfølgelig også fået regnet på det her: forskellige kvadratmeterpriser efter de nuværende regler, inklusive en byfornyelsesboligsikring i 4 år, inklusive en byfornyelsesboligsikring i 9 år, maksimal indfasningsstøtte med nye regler, forskellige beløb og lign.
Lad os nu få det regnet igennem.
Som vi kan se det, skønnes den permanente husleje at ville stige i størrelsesordenen 15 pct. efter lovforslaget, og det er altså huslejestigningen og ikke huslejen, der øges med 15 pct., hvilket bevirker, at i det skøn, jeg står med, er der tale om en begrænset stigning i huslejen.
Men der er jo masser af eksempler, og jeg synes faktisk, at vi i stedet for, at ordførerne slynger om sig med massive huslejestigninger i øst og vest, skal få det regnet igennem.
Og så er der altså også det i det, at er der folk, der har en lav indkomst, er der jo også mulighed for at få 60-75 pct. af stigningen dækket via boligstøtte.
Lissa Mathiasen (S), 2003-11-20:
Så vil jeg godt spørge, om hr. Freddie H. Madsen er enig med mig i - det står i hvert fald i lovforslaget - at man fra starten af har mulighed for at få særlig støtte til hjælp til huslejen, men hvad skal man så gøre, når de 10 år, som er den maksimale mulighed for at få støtte, er gået? I øvrigt fases den ud over den 10-årige periode, og hvad skal de mennesker så gøre?
De får nok ikke flere penge.
Hvis det nu er en enlig pensionist, så får vedkommende altså ikke flere penge over den årrække der.
Hvad skal den pensionist gøre?
Førtidspensionister får heller ikke flere penge.
Hvad mener hr. Freddie H. Madsen, at de skal gøre?
Så vil jeg i øvrigt sige, at den der med, at hvis vi er oppe på omkring 1.000 kr., får de bare en erstatningsbolig, holder ikke.
Sådan er det her lovforslag ikke skruet sammen.
Jeg glæder mig, og jeg glæder mig endda meget, til vi under udvalgsarbejdet kan få det her afdækket, for jeg synes, det er meget væsentligt, at også Dansk Folkeparti finder ud af, hvad det egentlig er, man her stemmer for.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-20:
Da hr. Knud Erik Kirkegaard ikke er ordfører på området til daglig, skal jeg nøjes med et helt principielt spørgsmål, som jeg til gengæld synes er væsentligt.
Spørgsmålet bygger på, at Det Konservative Folkeparti jo i modsætning til Venstre ikke er et liberalistisk parti, men netop et konservativt parti, og derfor ligger det ikke i de konservative rødder, at man absolut skal lade markedskræfterne bestemme alt, herunder store huslejestigninger.
Man må godt tage f.eks. sociale hensyn, og det ligger ikke i det liberalistiske partis tankegang.
Man kom godt nok til at love det i valgkampen, men det ligger ligesom ikke i blodet.
Derfor undrer det mig, at Det Konservative Folkeparti med sit anderledes udgangspunkt for social tankegang tilslutter sig en lovgivning, der jo er asocial i sin virkning og forrykker den sociale balance her i samfundet voldsomt.
Jeg synes også, det er en lidt kraftig udtalelse, når Kristendemokraterne åbenbart mener, at den hidtidige byfornyelsesindsats har været forfejlet.
Jeg kan ikke huske, at vi har hørt det synspunkt fremført tidligere i dag, så det må være en tanke, der pludselig er dukket op hos ordføreren.
Men jeg vil da godt have eksempler på det.
Så vil jeg godt supplere det spørgsmål, hr. Kramer
Mikkelsen stillede, og spørge, om det f.eks. har været indsatsen i andelsboligerne, hvor der er installeret toilet og bad og den slags ting, som har været forfejlet.
Det har der været mulighed for indtil nu, men nu vil det ikke længere kunne lade sig gøre i de lejligheder, der ikke har det.
Har den indsats været forfejlet, og er det nu mere korrekt at have en målsætning, der går ud på, at beboerne i de lejligheder ikke skal have ordentlige badeforhold?
Det må det jo være.
Jeg må indrømme, at jeg synes, det er et mærkeligt
og uforståeligt udsagn, og jeg håber, vi kan få en uddybning af det.
Tove Videbæk (KD), 2003-11-20:
Disse lovforslag er en del af et forlig mellem regeringen, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Kristendemokraterne, som blev indgået den 5. november i år. Formålet med lovforslagene er at gennemføre en gennemgribende forenkling og modernisering af byfornyelsen.
Helt overordnet skal den offentlige støtte målrettes de steder, hvor behovet er størst, og byfornyelsen skal ske ad frivillighedens vej.
Det er en målsætning at inddrage privat finansiering i byfornyelserne, og reglerne skal forenkles, så det bliver lettere for såvel kommunerne som borgerne at gennemskue, hvad der kan søges støtte til, og hvad der ikke kan søges støtte til.
Lovforslagene er omfattende og indeholder rigtig mange delelementer, og overordnet betragtet mener Kristendemokraterne, at der er tale om gode og fornuftige forslag.
Det anerkendes, at der stadig er brug for en byfornyelsesindsats, dvs. at der fortsat er områder og ejendomme, hvor den ønskede udvikling ikke uden videre sker på markedsvilkår, og byfornyelsesindsatsen har til formål at kompensere de steder, hvor investeringer på markedsvilkår ikke kan sikre en rimelig boligstandard.
Der er altså ikke tale om, at byfornyelsesprogrammet nedlægges.
Det fornys og målrettes derimod, så pengene bruges de steder, hvor der er størst behov, og ikke alle mulige andre steder.
Når der er tale om offentlige tilskudsordninger, er det vigtigt, at pengene anvendes med tanke og omhu.
Vi må nok erkende, at boligmarkedet er blevet en sand jungle af regulering og forskellige former for tilskud, som dels er vanskelige at gennemskue for den enkelte borger og dels rammer alt for bredt, og derfor er Kristendemokraterne enige med Byfornyelsesrådet, der i et høringssvar har tilkendegivet, at der er et tiltrængt behov for en byfornyelsesreform.
Når det så er sagt, er der en række knaster
eller områder, som der er behov at kigge på og arbejde videre med i udvalgsarbejdet
Det er der allerede blevet gjort opmærksom på her i debatten
, og fra Kristendemokraternes side vil vi selvfølgelig følge nøje med i og tage positiv del i arbejdet. Jeg kan slutte med at sige, at Kristendemokraterne støtter forslagene.
Niels Helveg Petersen (RV), 2003-11-20:
Jeg vil gerne sige hr. Lars Kramer Mikkelsen tak for de sidste bemærkninger, og som jeg sagde i mit første indlæg, mener jeg i øvrigt, det er vigtigt, at vi i udvalget nøje ser på, hvorledes vi bedst sikrer, at midlerne kommer til de svageste områder, sådan som det er nævnt i bemærkningerne til lovforslaget.
Lad os se på, hvordan vi bedst sikrer det.
Til hr. Homann vil jeg bare sige: Vi har jo haft mange diskussioner, og jeg tror ikke, der er mange partier, der er så uenige om meget af boligpolitikken som SF og Det Radikale Venstre.
Vi har altså ikke det syn på boligpolitikken, at det gælder om at regulere alting mest muligt.
Vi tror, at der kan opnås en række gevinster ved at smidiggøre og liberalisere boliglovgivningen en hel del.
Morten Homann (SF), 2003-11-20:
Hr. Niels Helveg Petersen klynger sig til det argument, at der er nogen regelforenkling i forslaget.
Men der er jo ikke nogen tvivl om, at hvis man ser bort fra den generelle beskæring af byfornyelsesrammen, får forslaget størst betydning ved, at mange mennesker kommer til at opleve ganske voldsomme huslejestigninger som konsekvens af forslaget, og at de mennesker, som kommer til at sidde i den situation, mister muligheden for at trække i nødbremsen med en vetoret.
Kan hr. Niels Helveg Petersen ikke prøve at forklare, hvorfor lige netop de to ting er positive set med Det Radikale Venstres øjne?
Hvorfor vil Det Radikale Venstre fjerne vetoretten og sætte huslejerne op?
Det må der være nogle gode argumenter for.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2003-11-20:
Hr. Niels Helveg Petersen er begejstret for, at der nu er mulighed for at koncentrere indsatsen om de dårligste og de svageste områder, og jeg tror i virkeligheden, det er det eneste element i lovforslaget, vi sådan set synes, der kan være nogen fornuft i.
Det er en fornuftig ændring.
Men jeg er bare nødsaget til at sige, at det altså er sådan, at kommunerne fratages værktøjet til at løse problemerne
de steder, hvor de værste ejendomme findes, dvs. de steder, hvor ejerne ikke har villet samarbejde osv., Kommunerne får en lang næse af regeringen, fordi kommunerne får at vide, at de ikke længere skal have et værktøj til at pålægge en ejer at gå i gang med at lave forbedringer.
omkring ejendommene.
Jeg vil godt sige, at vi er sådan set enige med Det Radikale Venstre med hensyn til beskæftigelsen.
Der er forskel på den ledighed, vi har nu, og den, der fandtes dengang,
men problemet er bare, at der ikke bliver gjort noget ved den, og det synes vi er et alvorligt problem.
Niels Helveg Petersen (RV), 2003-11-20:
Til hr. Homann vil jeg sige, at jeg føler mig ikke specielt i defensiven.
Det er helt naturligt, at når man bliver angrebet, må man svare, og så er man selvfølgelig i defensiven, men det er ikke en følelse, der gennemtrænger mit følsomme sind.
Hvad vi får i gevinst?
Jeg tror, at nogle af disse regelforenklinger vil betyde, at der kommer flere private midler i byfornyelsen, og det synes jeg vil være en gevinst.
Det kan vi jo ikke konstatere, før den er indtruffet, men det er min vurdering, at samlet set betyder det, at flere private interesser går ind i byfornyelsen, og det er altså vores prioritering.
Vi sad i en konkret forhandling om finansloven, hvor vi kunne få gennemført en stor jernbanepakke og få indflydelse på den, hvis vi var med til at skaffe finansieringen, og jeg mener, vi lavede en rigtig god handel.
: Jeg tror desværre, at de beskæftigelsesproblemer, vi står over for i øjeblikket, er af en lidt anden art, og den løsning, regeringen mener at have fundet på dem, er jeg i øvrigt ikke spor imponeret af.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2003-11-20:
Dengang i 1993 i SR-regeringens glorværdige dage var der behov for at få sat gang i beskæftigelsen med de 3 mia. kr. til byfornyelsen.
50.000 færre i beskæftigelse og 10.000 flere på overførselsindkomst under denne regering.
Mit tal ville have været, at der er i alt fald 40.000 flere ledige, og jeg vil sige, at det er ikke fair at sige til de mennesker, at i virkeligheden vil vi gerne give jer en håndsrækning og få gang i beskæftigelsen igen, når man kunne have anvendt midlerne rigtig godt til byfornyelse frem for at lave en beskæring. Man kunne have taget pengene et andet sted.
Det havde sådan set været fair nok, men i virkeligheden er mit spørgsmål: Når vi ser på regelændringerne og indholdet af byfornyelseslovforslaget, hvad mener Det Radikale Venstre så, de har fået ud af at lave aftalen med regeringen?
Jeg taler ikke om jernbaner, men om byfornyelsesloven.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-20:
Jeg vil godt spørge hr. Niels Helveg Petersen om den sammenhæng, forslaget indgår i.
Som hr. Niels Helveg Petersen konstaterer, er Enhedslisten og Det Radikale Venstre ikke enige, men Enhedslisten vil alligevel godt prøve at forstå Det Radikale Venstres gerninger, også fordi vi håber, at vi på andre områder stadig kan samarbejde med Det Radikale Venstre fremover.
Det undrer mig, at man nu står i en situation, hvor man ved, at man ikke får mere jernbane ved at tage de penge fra byfornyelsen.
Ingen regering kunne være sluppet af sted med at lave mindre jernbane end det, der ligger i aftalen, for så kunne togene jo ikke køre, så Det Radikale Venstre havde overhovedet ikke behøvet at røre en finger eller betale så meget som en krone.
Men nettoresultatet er, at Det Radikale Venstre ingenting har opnået, men har betalt med 200 mio. kr., som skulle gå til byfornyelse.
Det er da en dårlig handel, og det er bare det, jeg gør opmærksom på.
Ulrik Kragh (V), 2003-11-20:
Det er jo en ærlig sag, at SF ønsker at prioritere penge anderledes, end regeringen gør.
Nu er det jo således, at der, ikke i forbindelse med denne finanslov, men den forrige finanslov, var en væsentlig omprioritering, hvor vi fik fokus på at få bygget en masse nye boliger.
Det er jo også noget af det, der skal ses i den sammenhæng, når man nu tager den samlede reduktion i rammen.
Men når det nu er sådan, at vi bruger færre penge - det kan man jo se i finanslovsforslaget og af det, der bliver vedtaget - er det så ikke relevant, at vi får mere effekt af de penge, der bruges?
Er det ikke relevant, at den byfornyelseslov, vi får efter denne reform, bliver mere enkel, bliver mere ubureaukratisk, således at vi får mere for pengene?
Er det ikke relevant?
Nå, det kan godt være, det ikke er relevant i SF-optikken.
Det er i hvert fald relevant i borgerlig optik.
Der er jo en fuldstændig ensretning af reglerne i det reformforslag, vi står med her, sammenlignet med lejelovgivningen.
Morten Homann (SF), 2003-11-20:
Det bliver jo ikke mindre defensivt, og det ender vel med, at hr. Niels Helveg Petersen på et tidspunkt må sige undskyld i sin besvarelse af de korte bemærkninger, for der er godt nok ikke meget at være stolt af.
Hr. Niels Helveg Petersen bliver ved med at vende tilbage til, at i hvert fald kan dette her bruges til at skaffe nogle penge, som kan bruges i Trafikministeriets regi.
Vi kan altid vende tilbage til, om de i virkeligheden bliver brugt til noget derovre, men lad det nu ligge.
Jeg vil godt spørge hr. Niels Helveg Petersen rent positivt: Hvad er gevinsten for Det Radikale Venstres politik? Hvad er gevinsten for Det Radikale Venstre, ved at der nu bliver højere huslejer i byfornyet byggeri?
Hvad er gevinsten set med De Radikales øjne, ved at lejerne nu mister den indflydelse, der ligger i at have vetoret i forbindelse med byfornyelse?
Det Radikale Venstre må vel have nogle positive argumenter for at gå med i denne aftale, bortset fra at der skal findes nogle penge til at lappe nogle huller hos trafikministeren.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2003-11-20:
Jeg tror, det på engelsk hedder »those were the days«.
Beskæftigelseseffekten var stor, vi fik 200.000 mennesker i arbejde i SR-regeringens tid, bl.a. ved at bruge penge på byggeri og byfornyelse og selvfølgelig også andre anlægsopgaver.
Men her er argumentationen ikke at gavne beskæftigelsen.
Ifølge Arbejderbevægelsens Erhvervsråd kommer der faktisk flere arbejdsløse ud af det, og jeg forventer selvfølgelig, at Arbejderbevægelsens Erhvervsråd kan finde ud af det, for de har lavet beregninger i årevis.
Jeg er ret sikker på, at de også har regnet ud, at der selvfølgelig kan sættes nogle andre ting i gang for de penge, sådan som hr. Niels Helveg Petersen også var inde på, men hvis det bare drejer sig om at skaffe finansiering af den aftale, som Det Radikale Venstre har indgået, hvorfor skal man så fjerne lejernes vetoret og en række andre ting?
Vetoretten er udhulet ved aftalen om boligforbedring, siger hr. Niels Helveg Petersen.
Jamen når lejere og ejere har lavet en aftale, er det jo sådan set ikke afgørende, at vetoretten er til stede.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-20:
Hr. Niels Helveg Petersen bruger den undskyldning for at deltage i det her, at der skulle findes nogle penge til jernbanerne.
Men den triste kendsgerning er jo, at der var en trafikminister, der tog nogle penge fra Banestyrelsen, og så skulle han finde nogle andre penge at putte ned i det hul, så derfor har det ikke noget med jernbanerne at gøre.
Det er for at løse et problem, trafikministeren har skabt i Banestyrelsens kasse.
Hvorfor i alverden skal Det Radikale Venstre påtage sig ansvaret for at løse det problem, som regeringen har skabt ved netop den uansvarlige omgang med statens midler, som hr. Niels Helveg Petersen ellers så udmærket har kritiseret regeringen for?
Hvorfor i alverden skal Det Radikale Venstre hjælpe til i lige nøjagtig den sag?
Det er da helt utroligt, og jeg ved altså ikke, om hr. Niels Helveg Petersen kan forklare det.
Så siger hr. Niels Helveg Petersen, at 200 mio. kr. kan jo næppe måles, det er så lidt.
Men hvis det giver sig udslag i en ekstra huslejestigning på 1.000 kr. om måneden, kan det så ikke måles af den enkelte beboer?