runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2005-04-12:
Jeg er enig i de præmisser, som spørgeren lægger for spørgsmålet.
Det er også derfor, at det stadig væk er vores erklærede målsætning at privatisere TV 2 for at fremtidssikre TV 2, bl.a. af de årsager, som spørgeren nævner.
Vi har sagt til TV 2 – det står også i den aftale, der er indgået med dem – at de ikke må udvikle sig til en betalingskanal, altså opkræve enten det, man kalder pay per view, eller i det hele taget betaling for forskellige programmer, de sender.
Det må man så tage op i en medieaftale.
Vores udgangspunkt er, at det skal man ikke have lov til, men nu må vi se, hvordan udviklingen er.
Med hensyn til økonomien kan jeg kun sige, at min vurdering er, at økonomien i TV 2 er sund.
Den vurdering, som vi har fået fra TV 2's direktion og bestyrelsesformand, er, at der ikke er problemer med TV 2's økonomi.
Så er der jo scenarierne med, at man taber både statsstøttesager og rekapitaliseringssager.
Det er virkelig en stor udfordring og et problem, men det ville det jo være, uanset hvem der ejede stationen så at sige, og det tager vi fat på på det tidspunkt.
Vores udgangspunkt er, at vi vinder de sager, eller rettere sagt, at Kommissionen og TV 2 vinder de sager.
Hvis vi vinder de sager, er der jo ikke noget problem.
Hvis vi så taber dem, må vi tage stilling til den udfordring på det tidspunkt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Vibjerg (V), 2005-04-12:
Nu er der hverken vaklen eller talen med to tunger.
Der kunne godt være noget omkring de plus 60-årige, som gør, at der kunne være nogle uhensigtsmæssigheder, nogle ting, vi skulle justere for måske at sikre, at de har en tilskyndelse til at blive længere på arbejdsmarkedet frem for at vælge efterløn.
Så det er helt i tråd.
Hvis der er behov for reformer, hvilke reformer er der så behov for?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-04-12:
Da vi i fredags fik meldingen om aflysningen eller udsættelsen eller hvilken betegnelse, kulturministeren bruger i forhold til TV 2-salget, var det meget overrumplende for os.
Vi kunne også notere os, at det var overrumplende for ordførerne fra Venstre og Konservative.
Kulturministeren siger her i dag, at regeringen træffer en beslutning på baggrund af den rådgivning, man har fået osv
Derfor vil jeg gerne vide, hvem regeringen er i den her sammenhæng: Er det kulturministeren alene, eller har det været drøftet i regeringen som sådan eller i nogle af de fora, som regeringen koordinerer nogle af de her ting i?
Det er måske et svar, måske ikke, for som jeg umiddelbart forstår kulturministeren, ligger der i svaret her, at det ikke har været drøftet i øvrigt i regeringen eller i nogle af de fora, regeringen har, hvor man drøfter sådan nogle spørgsmål, men at det er kulturministeren alene, at det er kulturministeren selv, der på baggrund af den rådgivning, der er kommet eksternt fra, har truffet den her beslutning.
Kan det bekræftes?
Når jeg spørger og gerne vil have et svar på det her, er det, fordi det også er finanslovstof.
Derfor er jeg interesseret i og vil gerne have bekræftet, om det er sådan, som jeg umiddelbart forstod kulturministerens svar, nemlig at det faktisk er kulturministeren selv, der har truffet den her beslutning, og at det ikke har været drøftet de steder, hvor ministrene ellers mødes og træffer beslutninger i virkeligheden mere på hele regeringens vegne, hvis jeg må bruge det udtryk.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-04-12:
Jeg har et spørgsmål om vejafgifter.
Det er oppe i tiden nu, og næsten alle andre end ministeren har meldt ud om det.
Baggrunden er, at de store danske byer som f.eks. København og Århus har de her stigende trængselsproblemer.
Hvis vi kigger udeomkring, kan vi se, at problemet også har været andre steder.
Hvis vi kigger på London, kan vi se, at der dér er nærmest entydige gode erfaringer hele vejen rundt, også hos erhvervslivet.
Hvis vi kigger på den tyske MAUT, kan vi se, at der også er positive erfaringer.
Hvad vil ministeren gøre, for at vi i Danmark får lov til også at få nogle erfaringer?
Jeg tror ikke, der var noget medie, jeg ikke var i i går, jeg var i hvert fald i begge tv-kanaler, kan jeg huske, og i radioavisen og i samtlige landets aviser i dag.
Så det er ikke korrekt, at jeg ikke har meldt ud, og jeg har endda også fået skældud for, at jeg har meldt meget markant ud.
Nogle spørger, om jeg dog ikke kunne tage det lidt mere afslappet.
Regeringens synspunkt er, at et kørselsafgiftssystem vil forøge det samlede afgiftstryk for bilister, og jeg og regeringen synes, at det er højt nok.
Derudover må man stille sig selv flere spørgsmål.
I Trafikredegørelse 2004, som er oversendt til Folketingets Trafikudvalg, siger en international undersøgelse, at problemerne i Danmark er relativt beskedne sammenlignet med alle andre lande.
London har jo været et kaos, det kunne tage timer at komme ind til London, og selv om der selvfølgelig er nuancer i det, må man sige, at problemerne i København er relativt små.
Dertil kommer, og det vil jeg gerne sige ganske højt og klart, at det samtidig vil give kommunerne en skrue at skrue på, hvilket jeg er meget betænkelig ved.
Hvis der indføres afgifter, kan man jo bare sætte dem til et beløb nu, og så kan man efterhånden skrue dem op, hver gang man skal lave budgetterne i kommunen.
Det vil jeg være meget betænkelig ved.
Så har jeg endda så sent som i går i en tv-duel, jeg var med i, hørt påstande om, at nogle kommuner overvejer kun at gøre det for mennesker udefra, der kommer ind i byen.
De, der bor i København, skulle ikke betale, og de, der kommer ind til København, skulle så betale.
Det virker fuldstændig grotesk på mig, og jeg er heller ikke sikker på, at det ligefrem er det, erhvervslivet og handelslivet i København sætter pris på.
Tina Petersen (DF), 2005-04-12:
Den redegørelse tager vi så til os, og så afventer vi, at ministeren kommer med et svar her i løbet af april måned.
Gør vi det sådan, er projektet heller ikke forsinket, og det er det, der er det vigtigste for mig.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 26
Jeg vil spørge ministeren, om han venligst vil redegøre for, hvilken løsning ministeren har tænkt sig med hensyn til den afsluttende etape nede i Svendborg på byggeriet af den planlagte motorvej A9 mellem Odense og Svendborg.
Svendborgmotorvejen har været præget af forsinkelser, som vi alle sammen ved.
Der har været mus og mænd, havde jeg nær sagt, og vi er nu på vej til at afslutte selve byggeriet.
Vi er godt i gang på Fyn, og det store udestående spørgsmål har været, hvilken løsning man skal vælge nede omkring indgangen til Svendborg.
Der har været diskuteret en ruderløsning og en B-løsning, og der er forskel i prisen på dem.
Der har i det hele taget været en ganske betragtelig fordyrelse af projektet.
Hvis vi anvender den dyreste løsning ved Svendborg og indregner prisforhøjelserne, nærmer vi os noget, der hedder 250-300 mio. kr.
Jeg har, også fordi det var inde i valgkampen, hvor økonomi- og erhvervsministeren udtalte sig, sagt til medierne, at vi er indstillet på at finde en løsning, og vi skal også finde den rigtige løsning.
I øjeblikket forhandler jeg til højre og venstre for at finde en finansiering af den rigtige løsning, også den, man ønsker i Svendborg.
Jeg har godt set og fulgt debatten i alle medierne på Fyn, men jeg er nødt til at vente med at melde ud, til jeg har fundet finansieringen.
Jeg regner dog med at finde den inden for en meget overskuelig fremtid.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-04-12:
Vi har holdt møder i dag, og jeg tror ikke, at der er nogen, der siger, at medieforliget er brudt.
Rettere sagt: Medieforliget er selvfølgelig ikke brudt, for alle forudsætninger i medieforliget er jo overholdt.
Alle de ting, vi har sat i søen med liberalisering på radioområdet, nye strukturer i Danmarks Radio og målet om at privatisere TV 2, er jo fastholdt.
Der er ingen som helst ændringer i det medieforlig, vi har lavet, det står vi ved, alle parter.
Vi har en masse projekter, vi stadig væk skal have løst i de kommende 1½ år.
Så tager vi her om et års tid fat på det nye medieforlig.
Vi har en masse skibe i søen, det kører godt og konstruktivt, og vi har forandret det danske medielandskab til et bedre og mindre styret medielandskab.
Så der er ikke nogen ændringer i de forudsætninger, og der er altså ikke noget håb for Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet om at komme med i en ny medieaftale.
Man kunne være været kommet med, da vi indbød til det, da vi indgik medieaftalen i sommeren for 3 år siden.
Man ville ikke med, så derfor indgik regeringen en rigtig, rigtig god aftale med Dansk Folkeparti, som vi står ved, og som har betydet mærkbare og gode ændringer for medielandskabet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 24
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-04-12:
Jeg er selvfølgelig glad for, at kulturministeren vil sikre kvaliteten i TV 2.
Det tror jeg er noget, der kan være bred opbakning til i hele Folketinget.
Men hvis det nu er sådan, at Dansk Folkepartis medieordfører, hr. Poul Nødgaard, får held med at overbevise sin folketingsgruppe om, at medieforliget er brudt, kan vi så forvente, at Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre vil blive indkaldt til brede forhandlinger om et nyt medieforlig i den nærmeste fremtid?
Brian Mikkelsen (KF), 2005-04-12:
Jeg har kun henholdt mig til, at vi har truffet en afgørelse på baggrund af den rådgivning, der har været.
Vi mente, at vi var inde i et fornuftigt forløb, som ville sikre en kvalitet af TV 2 i fremtiden på samme høje niveau, som det er i dag.
Der vil ikke være nogen ændring i forhold til strukturen i dag.
TV 2 vil fortsætte det gode arbejde, som de har gjort.
Vi skal så lave en ny kontrakt med TV 2 næste år i forbindelse med næste medieforlig, og der vil vi selvfølgelig tage højde for de udfordringer, der også er for TV 2.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-04-12:
Kulturministeren kom i forhold til det med TV 2's privatisering også lige kort ind på hele grundlaget for medieforliget.
Der synes jeg da, at det kunne være interessant lige at få kulturministerens kommentar her i Folketingssalen til, at Dansk Folkepartis medieordfører, hr. Poul Nødgaard, har været ude at sige, at man må overveje, om hele medieforliget i virkeligheden er brudt med den tilbagetrækning af TV 2's privatisering, der nu er sket.
Er det også kulturministerens opfattelse?
Brian Mikkelsen (KF), 2005-04-12:
Processen i og grundlaget for hele medieforliget er jo, at vi vil privatisere TV 2 for at sikre TV 2 nogle fornuftige samarbejdspartnere, strategisk og udviklingsmæssigt set.
Det er jo der, hvor rådgivningen kommer ind i forhold til rådgiverne, som siger, at vi vil få for lav en pris, hvis vi forfølger det her spor.
Der må vi så følge det råd, der er fra rådgiverne om at stoppe processen.
Jeg kan også her oplyse, hvilket jeg også nævnte indledningsvis, at der har været en masse myter fremme i pressen om, hvad folk har gjort, og hvad de ikke har gjort.
Vi er selvfølgelig drevet af nogle fortrolighedsklausuler, så staten er en ansvarlig samarbejdspartner.
Vi vil aldrig oplyse noget om, hvad man har budt ind.
Der er otte bydere, hvoraf de seks ikke siger noget som helst, mens to af byderne er meget aggressive og meget offensive i det her forløb, og det er sådan set også fair nok.
Vi vil ikke røbe noget om de forhold.
Men fordi der kom en forkert oplysning i Ekstra Bladet i dag om, at den ene af byderne skulle have budt 500 mio. kr. mere end de andre, har vi følt os foranlediget til at sige, at det ikke er korrekt.
Det er altså ikke korrekt, at nogen af byderne har budt så meget mere end de andre.
Alle buddene ligger i nogenlunde samme størrelsesorden, så det er ukorrekte påstande, der har været fremført.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-04-12:
Jeg kan forstå, at TV 2 stadig skal privatiseres, når nu engang alle de verserende sager er overstået.
Sådan har jeg i hvert fald forstået det på kulturministeren.
Der har været forlydender rundtomkring om, at visse af byderne i virkeligheden er kommet med så høje bud, at det har været svært at tage visse kvalitetsmæssige krav med ind, når man skulle beslutte sig for, hvilken af byderne der skulle ende med at få lov til at købe TV 2.
Jeg vil bare spørge kulturministeren, om det fortsat er regeringens opfattelse, at prisen er underordnet visse kvalitetsmæssige krav til byderne.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-04-12:
Jeg skal jo ikke kunne afgøre, hvor man har siddet og disponeret over de ting.
Jeg har i hvert fald ikke siddet og disponeret over dem.
Jeg sidder godt nok i regeringens Koordinationsudvalg og Økonomiudvalg, og jeg har ikke siddet og disponeret over de penge.
Men jeg kan sige det så klart, som jeg overhovedet kan: Det er klart, at en ansvarlig regering ikke kan sidde et råd fra kammeradvokaten og vores rådgivere overhørig.
Lige så snart vi får det råd, bliver vi nødt til at tage skridt til at implementere det råd.
Der er ikke nogen andre muligheder, hvor frustrerende det ellers er, i forhold til hvor mange af os der gerne vil privatisere TV 2.
Der er ikke noget at sige og gøre, når der kommer et så klart råd fra kammeradvokaten.
Det bliver vi nødt til at følge.
Spm. nr. US 23
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-04-12:
Jeg takker for den sidste afklaring, fordi det så nu er modsat af det, som jeg forstod i det første svar, så det her er en sag, der forud for beslutningen eller offentliggørelsen af beslutningen i fredags har været drøftet i regeringen som sådan, og at det ikke alene er kulturministeren, der har truffet den her beslutning, men regeringen.
Jeg har så selvfølgelig også det synspunkt, at der nok er nogle, der burde have viftet kulturministeren noget om næsen med, at det så ikke er sådan en beslutning, man bare lige offentliggør, fordi det jo er en beslutning, der provenumæssigt har nogle konsekvenser.
Afslutningsvis kan jeg måske bare bede kulturministeren om at bekræfte, at det faktisk forholder sig sådan, og at han også er bekendt med, at det provenu, man regner med kommer ind ved salg af TV 2, er et provenu, man har siddet og disponeret over i andet regi.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-04-12:
Jeg kan kun gentage, at det forvaltningsstrukturelt jo er sådan, at når kulturministeren udtaler sig, er det på vegne af hele regeringen.
Men jeg kan også røbe over for spørgeren, at når det er vigtige beslutninger, så drøfter kulturministeren det selvfølgelig også med resten af regeringen.
Så denne her beslutning er truffet på vegne af hele regeringen, fordi vi bliver nødt til at følge den rådgivning, vi får fra kammeradvokaten.
Det er klart, at jeg, når regeringen træffer en beslutning, udtaler mig som ressortminister på hele regeringens vegne.
Så det er en beslutning, regeringen har truffet, når jeg udtaler mig.
Den beslutning er truffet på baggrund af den rådgivning, vi har fået fra de rådgivere, vi har, som i det her tilfælde er kammeradvokaten og vores økonomiske rådgivere og andre juridiske rådgivere.
Det er jo en beslutning, som vi må stå til ansvar for, da vi ikke vil fortsætte ad et spor, som kammeradvokaten har frarådet os.
Ole Sohn (SF), 2005-04-12:
Der er ikke nogen, der taler om større reformer i efterlønsordningen.
Der har været to meget konkrete forslag: dels at man skulle stoppe diskriminationen af ældre, der fylder 60 år – jeg tror i øvrigt, at det er i strid med EU-reglerne og det direktiv, vi netop har implementeret – og dels det andet meget konkrete forslag, som er rejst i 2001 af SF og i 2005 af både SF og Socialdemokraterne om, at man netop skulle give specielt lavtlønnede mulighed for at tjene op til 30.000 kr.
De to ting gav statsministeren positivt tilsagn om, og nu er man løbet fra det.
Jeg har bare et spørgsmål: Hvad er det så, man vil diskutere?
Hvad er det for nogle hjørner, man vil diskutere?
Man har jo haft et møde med Socialdemokraterne efter valget, hvor man fejede det af bordet.
Altså på et eller andet tidspunkt må I jo sige til vælgerne: Vi sagde godt nok noget i valgkampen, men det var, fordi vi gerne ville have nogle stemmer.
Her efter valget siger vi til de ældre: I kan rende ...
Der skal ikke laves noget, der gør, at man giver et incitament til de lavtlønnede.
I dag har man fjernet incitamentet for lavtlønnede for at tage ekstra timer.
Det synes jeg da I skal sige offentligt.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-04-12:
Regeringen mener ikke, at det er en statslig forpligtelse at drive kommerciel medievirksomhed.
Det er en af årsagerne til, at regeringen i et medieforlig sammen med Dansk Folkeparti har besluttet sig til at ville privatisere TV 2. Årsagen til, at det ville være en god idé, er, at man kunne få nogle strategiske samarbejdspartnere ind i TV 2, at man kunne få nogle ind, som ved, hvordan det er at drive virksomhed.
I dag er det Kulturministeriet, som står så at sige som ejere af TV 2, og jeg kan roligt sige, at vores forudsætninger for at drive TV 2 er ret minimale i forhold til folk, der ellers er ude på markedet.
Derfor vil vi gerne have nogle andre ejere ind, som kunne være med til at udvikle TV 2 i fremtiden.
Men der er ingen problemer for TV 2 i dag og i den horisont, vi kan se foran os.
De vil blive ved med at udvikle sig, de vil finde nye partnerskaber og nye aktører, de kan samarbejde med, udvikle nye produkter og blive ved med at være danskernes foretrukne tv-station i årene frem.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 20
Jens Vibjerg (V), 2005-04-12:
Der er overhovedet ikke uoverensstemmelse mellem det, vi siger, og det, vi gør.
Vi vil nu i forligskredsen kigge på, om der er nogle hjørner.
Der kan også godt være nogle ting i forhold til de lavestlønnede, hvor der kan være nogle incitamenter, det skal jeg ikke kunne afvise.
Om det forslag, der har været om, at man kunne tjene 30.000 kr., har jeg sagt i min ordførertale, at jeg umiddelbart ville advare mod at hoppe på det, fordi almindelig hovedregning viser, at det for utrolig mange mennesker ville betyde, at det ville være bedre at gå på efterløn og tjene de 30.000 kr., end det ville være at være fuldtids på arbejdsmarkedet.
Vi må nok sige, at der jo ikke er nogen tegn i sol og måne på, at samfundet har brug for, at vi sender tusindvis af mennesker, som rent faktisk har lyst til at gå på arbejde, på efterløn.
Men hvis man bliver belønnet for at trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet, kunne der jo godt være en og anden, der kunne fristes til det.
Per Clausen (EL), 2005-04-12:
Nu var det jo lige før, at det blev et klart svar her til sidst.
Men jeg vil spørge hr. Bjarne Laustsen, om det ikke er rigtigt forstået, at det på trods af statsministerens udtalelser i valgkampen var sådan, at man fra regeringens side i første omgang var meget afvisende over for det her forslag fra Socialdemokratiet; at det faktisk først var, efter at den her debat blev annonceret og man kunne konstatere, at der med Dansk Folkeparti formentlig ville være et flertal for at gennemføre denne ændring, at regeringspartierne var indstillet på at forhandle.
Hvad vil hr. Bjarne Laustsens reaktion være på det, hvis det nu bare viser sig at være en syltekrukke?
Bjarne Laustsen (S), 2005-04-12:
For resten af befolkningen er det måske lidt christiansborgsk, men det er jo sådan, at man respekterer det, hvis man har et forlig på området, og så respekterer man også, at vi har visse spilleregler forligspartierne imellem.
Derfor er jeg selvfølgelig meget tilfreds med, at forligspartierne er blevet enige om en dagsorden, der hedder, at forligspartierne kigger på det her.
De, der har været med til at tage slæbet i 1998, de, der har bakket ordningen op undervejs – så sent som i går morges så jeg, at skatteministeren også bakkede op omkring efterlønsordningen – er den kreds, der nu sætter sig sammen for at se, om man kan finde en løsning på det her.
Det er derfor, at vi støtter det dagsordenforslag, som Venstres ordfører, hr. Jens Vibjerg, læste op.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-12:
Jeg vil godt lige vende tilbage til det, ordføreren skøjtede meget let hen over, nemlig det forslag til vedtagelse, som vi har fremsat sammen med SF.
De har ikke sagt noget om det, men jeg har alligevel mellem linjerne hørt, at det ikke er et forslag, som Socialdemokraterne vil støtte.
Det undrer mig egentlig, fordi forslaget for det første ikke lægger op til at bryde med noget forlig, blot at forhandlingerne skal åbnes mellem Folketingets partier, og for det andet gør det klart, at der er en målsætning, som hr. Mogens Lykketoft har formuleret, nemlig målsætningen om, at man skal kunne tjene 30.000 kr. uden modregning i efterlønnen.
Jeg vil godt høre ordførerens bemærkninger til, hvorfor man ikke kan støtte et forslag, som blot er en konstatering af det, som Socialdemokraterne og hr. Mogens Lykketoft sagde under valgkampen.
Bjarne Laustsen (S), 2005-04-12:
Jeg kan roligt sige til Enhedslistens ordfører, hr. Jørgen Arbo-Bæhr, og resten af samfundet for den sags skyld, at Socialdemokratiet vil have langt, langt større muligheder for at bevare efterlønnen end et parti, der har valgt at holde sig udenfor.
Vi vil gøre alt, hvad vi kan, for at sørge for, at regeringen bliver på sporet i denne sag.
Uanset hvilke storme der vil rejse sig i forbindelse med Velfærdskommissionen, og uanset hvilke udtalelser der kommer, vil der stadig væk for os være en efterlønsordning i fremtiden.
Det grundlag, vi skabte i 1998, er man først nu næsten færdig med at implementere.
Derfor har vi syntes, at det var halsløs gerning at begynde at ændre det i en meget, meget stor udstrækning, som nogle har talt om.
Vi synes, at der her er et par områder, der vil styrke efterlønnen, og som på en række strækninger i forhold til frit valg og modregning er vældig relevante at få kigget på allerede nu.
Derfor fremsætter vi forslagene.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-12:
Jeg må indrømme, at det sidste svar fra hr. Bjarne Laustsen var meget foruroligende.
Når nu det er sådan i bagklogskabens lys, at man begynder at forsvare forringelser af efterlønsordningen i 1998 med, at den ellers nok bare var blevet afskaffet.
Jeg vil selvfølgelig godt have hr. Bjarne Laustsen til at bekræfte, at det ikke kommer til at ske: at der ikke kommer til at ske forringelser af efterlønsordningen med socialdemokratiske stemmer med det argument, at den ellers bliver afskaffet.
Bjarne Laustsen (S), 2005-04-12:
Det, der skal siges om den sag, er, at det kunstneriske indtryk godt kunne have været bedre.
Men de ting, der kom ud af det, skulle til for at sikre efterlønnen.
Jeg tror helt, jeg deler hr. Frank Aaens opfattelse af, at de daværende borgerlige partier, hvis de havde vundet valget i 1998, simpelt hen havde sat en proces i gang, der hed afvikling af efterlønnen.
Nu gik vi ind og fik de borgerlige partier med til at sige ja.
Bevares, der kan da være elementer heri, men vi arbejder også – modsat Enhedslisten – konstruktivt på at få forbedret nogle forhold, f.eks. var der slet ikke noget grundbeløb i modregningen.
Det fik vi trods alt med ved at gå ind i det her arbejde, også efter at der var indgået et forlig.
Det fik vi med ind, så småsparerne blev holdt fri.
Det var bare en enkelt lillebitte positiv ting, der kom efterfølgende, og derfor synes jeg godt, at Enhedslisten kunne have tilsluttet sig efterlønsforliget.
Frank Aaen (EL), 2005-04-12:
Grunden til, at jeg bad om ordet, var selvfølgelig for at rette den misforståelse, der var tidligere i debatten, nemlig noget med, at venstrefløjen i sin tid var imod efterlønsordningen.
Vi var jo for efterlønsordningen, og vi sloges for en bedre efterlønsordning, hvilket vi har gjort lige siden og gør den dag i dag.
Jeg vil så spørge hr. Bjarne Laustsen: Er det ikke lidt at slå plat på en politisk diskussion at skose venstrefløjen for, at vi ikke støttede det efterlønsforlig, der blev indgået i 1998 midt om natten ovre i Finansministeriet mellem den nuværende statsminister, hr. Anders Fogh Rasmussen, og den tidligere finansminister, hr. Mogens Lykketoft, altså et forlig, som jeg ved at hr. Bjarne Laustsen måske uden for talerstolen vil indrømme ikke var så godt; at skose os for ikke at være med til det, som udløste en af de største protestbølger i dansk fagbevægelse imod Socialdemokratiet?
Er det ikke at være lidt plat at sige, at vi bare kunne have tilsluttet os det forlig, som var en forringelse?