runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2000-02-29:
Historien om spillestedsloven minder på mange måder om eventyret om Den Grimme Ælling, som også i en lang periode var ugleset og aldrig fik den anerkendelse, som andre fik.
Den gik meget igennem, den måtte igennem meget nød og genvordigheder, indtil den en sommerdag så sig selv i vandspejlet og opdagede
, at den ikke længere var sådan en grå, kluntet fugl, som så styg ud, men nu var en smuk hvid svane.
Og glad blev den selvfølgelig, da børnene i haven sagde til den: Se, der er kommet en ny svane.
Og så kaldte de på deres forældre og sagde: Den nye svane er den smukkeste.
Sådan tror jeg også, man kan sige om den rytmiske musik, forstået på den måde, at den rytmiske musik nu med loven her bliver anerkendt på lige fod med andre kunstarter, med litteraturen, med filmen og den klassiske musik.
Det synes jeg er flot at vi har fået igennem med spillestedsloven, og jeg synes bestemt, som også andre har gjort opmærksom på, at vi skylder musikmiljøet og ikke mindst Statens Musikråd, som har trukket i og samlet trådene til det oplæg, som danner grundlag for det lovforslag, som kulturministeren nu har fremsat, en tak.
Jeg er glad for, at der er en markant opbakning til den rytmiske musik, fordi vi med spillestedsloven får den anerkendelse, som jeg mener er rimelig, og som også er med til at sikre, at vi kan modvirke meget af den udenlandske musik, som kommer via den elektroniske formidling, og fremme den levende musik.
Jeg synes også, at spillestedsloven skal ses som en naturlig konsekvens af den store succes, det har været at etablere et velfungerende uddannelsessystem for rytmisk musik via musikskolerne, de musikalske grundkurser og konservatorierne, og en spillestedslov vil også være en støtte til de mange højt kvalificerede danske musikere og sikre dem nogle bedre arbejdsvilkår og bedre udviklingsmuligheder, hvilket igen bidrager til, at dansk levende musik udvikler sig og dermed styrker Danmarks placering i det internationale musikliv.
Og så som en krølle på halen vil jeg da også tro, at erhvervsministeren og ikke mindst skatteministeren og vel også i nødens stund finansministeren vil glæde sig over, at den investering, som vi via kulturområdet nu bidrager til, kommer tifold tilbage til glæde for samfundet som sådan. Jeg tror også, at der er mange ude omkring i det ganske land både på spillestederne og blandt folk, som deltager som publikum i den rytmiske musik - og måske ikke mindst deres forældre - som er glade for, at vi nu også kan fremme den levende danske musik, den rytmiske musik, uden at spillestederne i samme grad er afhængige af bardrift, som tilfældet har været tidligere.
Så med de bemærkninger vil jeg af naturlige grunde måske fremkomme med en meget uforbeholden støtte til lovforslaget.
Der kan være nogle små krøller i forbindelse med de høringssvar, der er kommet, men det kan kun være noget, som kan være med til at gøre spillestedsloven bedre, og for nu også at slutte i eventyrets sprog, ja, så var det jo sådan, den grimme ælling sluttede: Så megen lykke drømte jeg ikke om, da jeg var den grimme ælling.
Søren Hansen (S), 2000-02-29:
Der er områder, hvor man ikke har sådanne indtægter, og hvad så med dem?
I øvrigt er det i den her sammenhæng afgørende, at kunsten og kulturen i sig selv er en nødvendighed, hvad enten der er indtægter fra det ene, fra det andet eller fra det tredje sted.
Jeg vil gerne spørge, for jeg forstår, man skal stille et spørgsmål, om hr. Ole Sohn ikke er enig i denne udlægning af teksten.
Søren Kolstrup (EL), 2000-02-29:
Det har været en mærkesag for Enhedslisten at støtte de rytmiske spillesteder.
Vi ønsker at stimulere vækstlaget af unge talenter, men vi ønsker også at sikre en anerkendelse af den musik, som vi her har med at gøre, på linje med alle andre musikarter og kunstarter.
Det foreliggende forslag er med til at indfri det ønske. Men jeg synes også, det er vigtigt at sige, at vejen til forslaget har været lang og bugtet.
Det stammer helt tilbage fra et oplæg, som en arbejdsgruppe bestående af en række mennesker inden for musikområdet udarbejdede i 1995-96.
Enhedslisten foreslog ved den lejlighed - det var i januar 1997 og under overskriften »Spil for spil« - at man med midler fra tips- og lotto-området igangsatte en længerevarende forsøgsordning.
Vi foreslog også, at der blev etableret en garantifond, der havde mulighed for at støtte op mod 50 pct. af udgifterne til musikhonorarer.
Flere og flere kom til og støttede ideen og kun godt for dét.
Perspektivet i det forslag, vi har foran os, er jo netop en anerkendelse af den rytmiske musik, og for os at se bør det medføre, at det smitter af i det kulturelle støttesystem som sådan, f.eks. ydelser fra Statens Kunstfond, hvor den rytmiske musiks udøvere ikke bliver tilgodeset som andre grupper.
Og der kan i forbindelse hermed også tages fat på at yde yderligere fritidstilbud til de unge.
Så alt i alt: Enhedslisten er utrolig glad for, at det nu er lykkedes at få bragt det her forslag frem, og at der er så kraftig en støtte til det, som vi oplever her.
Tove Videbæk (KRF), 2000-02-29:
Der vil være krav til såvel aktivitetsniveauet som arrangementernes kvalitet.
For Kristeligt Folkeparti er det også vigtigt, at forslaget kan medvirke til at frigøre det rytmiske musikmiljø fra et restaurationsmiljø, hvor overdreven alkoholindtagelse trives. Kristeligt Folkeparti vil gerne støtte forslaget, men ønsker samtidig at lægge vægt på, at der vil blive ført kontrol med, at restaurationsmiljøet ikke følger med. Vi støtter lovforslaget og ser frem til en positiv behandling af det i udvalget.
Birthe Skaarup (DF), 2000-02-29:
Jeg kan godt give fru Karen J. Klint ret i nogle ting hen ad vejen.
Men nu er der jo en bestemt embedslæge, der har været ude og klarlægge nogle ting på nogle plejehjem, og det skulle da være mærkeligt, hvis det var det eneste sted i det pågældende distrikt, der er den slags tilfælde.
Det er derfor, vi gerne vil have embedslægerne til at føre disse uanmeldte, regelmæssige tilsyn.
Ester Larsen (V), 2000-02-29:
Venstre kan tilslutte sig, at der gøres en ekstra indsats for den rytmiske musik.
Allerede da vi debatterede de rytmiske spillesteder den 12. januar 1999, tilkendegav vi, at vi var positivt indstillede over for initiativet.
Umiddelbart efter måtte vi dog advare mod, at man fra SF's side ville haste et beslutningsforslag igennem. Nu er vi imidlertid lidt skuffede over, at ministeren ikke selv tog hånd om opgaven og ikke selv sikrede den nødvendige økonomi i regeringens udspil til finanslov.
Jeg vil gerne understrege, at det jo ikke kun er staten repræsenteret ved Statens Musikråd, der skal yde et bidrag til spillestederne, også kommunerne og amterne skal aktivt med.
Jeg tænker her også på koordinering og på regelsæt.
Det er vigtigt, at den rytmiske musik oplever en helhed i projekterne.
Jeg vil godt ved denne lejlighed rose Statens Musikråd for et godt og gedigent stykke forarbejde.
Jeg tror, at dette materiale er en afgørende årsag til, at vi har et gennemarbejdet forslag liggende foran os i dag. Der er rundtomkring i kommunerne gjort et stort stykke arbejde for at udbygge og videreudvikle musikskolerne.
Det er godt.
Det medfører så også, at vi i endnu højere grad har brug for, at der gøres en særlig indsats på området vedrørende spillesteder.
Venstre vil gå aktivt ind i udvalgsarbejdet.
Vi vil særlig rette fokus mod, at der ikke i kølvandet på lovgivningen udvikler sig et bureaukratisk regelsæt, men derimod et enkelt og overskueligt sæt regler til gavn for den rytmiske musik.
Karen J. Klint (S), 2000-02-29:
Jeg har det sådan med tilsyn, at når tilsynet finder fejl, er det også meget rart, at det har kompetence til at rette sådanne fejl.
Jeg tror ikke, det er embedslægerne, der alene finder ud af, om der bliver givet dårlig pleje.
Embedslægerne kan være gode til noget af det sundhedsmæssige, men når det drejer sig om den almene pleje og det sociale liv, tror jeg, det er meget vigtigt, at man inddrager andre fagkundskaber end den traditionelle, sundhedsorienterede fagkundskab, og det var også derfor, jeg prøvede at adskille tingene og sagde, at livet leves hele døgnet.
Det er faktisk den gode omsorg, der er vigtig, og det er den gode omsorg, der skal føres tilsyn med.
Inge Refshauge (DF), 2000-02-29:
Selvfølgelig har der helt sikkert været skandaler før 1991.
Det tror jeg da sikkert.
Men vi bliver jo mere og mere oplyste om de ældres situation, om plejehjemmene, og hvordan midlerne bliver brugt ude i kommunerne.
Så jeg synes da nok, at vi er blevet klogere i løbet af 10 år, og det ved jeg da også at fru Yvonne Herløv Andersen er.
Birthe Skaarup (DF), 2000-02-29:
Såfremt der mangler ressourcer på plejehjemmene, og det vil jo så vise sig, er Dansk Folkeparti villigt til at kigge på det.
Det, vi godt vil have, er først og fremmest det uvildige embedslægetilsyn - uvildigt, uanmeldt og upartisk - og det tror vi at vi i første omgang kan få ved det her.
Inge Refshauge (DF), 2000-02-29:
Vi har set nogle eksempler på, hvorledes nogle plejehjem ikke fungerer godt nok, hvor man ikke har levet op til god standard for pleje og omsorg over for vore ældre borgere.
Vi vil samtidig understrege, at vi naturligvis ikke ønsker at give udtryk for, at det er alle plejehjem i landet, der generelt giver en dårlig service over for de ældre.
Men det, vi ønsker med forslaget, er, at der tages initiativer til en opprioritering af tilsynsforpligtelsen, således at de uanmeldte tilsyn fra embedslægernes side igen bliver en realitet, at tilsynsforpligtelsen bliver fagligt korrekt, samt at den udøves af mennesker, der har ansvarsfølelse og forståelse for ældre mennesker.
Tilsynsopgaven skal således ikke overlades til personale eller institutioner, der i forvejen varetager udførelsen af opgaverne på plejehjemmene.
Vi skal have værdigheden og menneskeligheden tilbage på vore plejehjem.
Det handler om, hvorledes vi skal behandle mennesker og ikke mursten, og vi skal og bør sætte grænser.
Respekten for det enkelte menneske skal i højsædet, og respekt koster faktisk ikke rigtig noget.
Vore alderssvækkede og demente skal hjælpes og støttes, og vi skylder vore ældre medborgere tilbudet om en tryg alderdom, også når de anbringes på en institution.
Der skal tages udgangspunkt i de ældres behov for menneskelig omsorg og pleje.
Der er blevet lavet en hurtig rapport fra KL om, hvorledes forholdene på og tilsynet med plejehjemmene praktiseres i en række kommunalbestyrelser.
Her kommer det frem, at det sker med en dialog mellem det politiske niveau og det udførende led, men hvorledes tilsynene reelt foregår, får vi intet at vide om, for det er jo således, at hvert lille plejehjem er et uafhængigt sted, hvor det er ledelsen og ansatte, der bestemmer kulturen og sætter normen.
Derfor er det soleklart, at der er behov for et forbedret, uvildigt, regelmæssigt, uanmeldt tilsyn fra en uafhængig instans.
Det er ikke betryggende for de svageste ældre, at det er overladt til kommunerne selv at føre tilsyn med indholdet af deres egne tilbud.
Som tidligere omtalt påhvilede det tidligere embedslægeinstitutionen at føre et egentligt tilsyn med alle forhold af sundhedsmæssig interesse for pleje- og behandlingsinstitutioner, som så senere er blevet afgrænset til kun at omfatte sundhedsfaglig rådgivning.
Vi håber, at de øvrige partier kan se det nødvendige i at få skærpet plejehjemstilsynene, og vi foreslår derfor, at vi igen får embedslægeinstitutionen til regelmæssigt at foretage de uanmeldte plejehjemsbesøg.
Der er behov for en opstramning og en præcisering af reglerne, og det har vi da også hørt at nogle af de andre partier er med på, og jeg kan forstå, at der kommer andre forslag.
Karen J. Klint (S), 2000-02-29:
Vi ser faktisk meget alvorligt på, at tilsynsvirksomheden fungerer seriøst og objektivt og til de ældres bedste.
Det, jeg gerne vil spørge Dansk Folkeparti om, er, hvorfor det er så vigtigt, at det lige nøjagtig er embedslægen, der skal udføre en del af tilsynet eller hele det uanmeldte tilsyn, for de mennesker, der bor på et plejehjem, er jo netop gjort færdige i det sundhedsmæssige regi og er kommet i en social bolig, hvor de skal leve 24 timer i døgnet.
Hvad er det, der gør embedslægerne til de bedste i verden til at se, om de ældre kommer for lidt i seng, for meget i seng, om de bliver vasket for lidt, om de slet ikke bliver vasket, om det er en blå, en grøn eller hvilken farve ble de nu skal have på, om der skal væskestandsmåler i bleen, så den kan holde 24 timer i døgnet?
Hvad er det, der udmærker specielt embedslægerne til at se på alle de sociale forhold på et plejehjem?
Inge Refshauge (DF), 2000-02-29:
Jeg kunne godt høre på fru Karen Klint, at hun i hvert fald er en faglig person, men fru Karen Klint kan altså ikke forlange, at jeg skal svare på alle de der faglige udtryk.
Når vi mener, det skal være embedslægeinstitutionen, er det, fordi vi mener, det er en uafhængig institution.
Selvfølgelig kan en embedslægeinstitution ikke holde øje med alt det, fru Karen Klint lister op her, og vi kan da også støtte, at der kommer en eller anden bestyrelse.
Vi ved da også godt i Dansk Folkeparti, at vi ikke kan kontrollere alt ned til en lille bitte ting som en vandstandsmåler.
Var det ikke vandstandsmåler?
Det er der ingen der kan kontrollere.
Det er kun de faglige personer, der er på plejehjemmet, der kan det.
Karen J. Klint (S), 2000-02-29:
Det her er faktisk meget politisk, for hvem er det, der skal føre tilsyn med politisk fastsatte standarder og med politisk fastlagte budgetter, når de omsættes til praktisk handling?
Jeg tror faktisk, at de ældre har mere brug for, at der netop er nogle, der har mulighed for og evne til at vurdere de små detaljer, for for dem er det jo vigtigt, hvornår de kommer i seng, og hvornår de kommer op, og ikke kun, om der er rent og pænt.
Så det er også detaljen, der skal holdes et fagligt tilsyn med.
Inge Refshauge (DF), 2000-02-29:
Jamen der kan Dansk Folkeparti da give fru Yvonne Herløv
ganske ret.
Det er nemlig den kliniske måde, det bliver lavet på på plejehjemmene.
De ældre skulle langt mere med i dagligdagen, med i det sociale samvær på plejehjemmene.
Fra Dansk Folkeparti har vi været nogle stykke ude at se Plejehjemmet Lotte på Frederiksberg, og dér er de virkelig med i dagligdagen.
Man føler, at det er deres hjem, og de er alle sammen ansvarlige for det hjem, og selv de, der har det allerallerdårligst, er med.
Birthe Skaarup (DF), 2000-02-29:
Fru Karen J. Klint opridsede en hel del af de ting, som allerede gøres for at holde tilsyn med plejehjemmene.
Nu har der jo vist sig en hel del sager, og man kan så kalde dem enkeltsager, men vi synes bare i Dansk Folkeparti, at det netop er den slags sager, der viser, at det tilsyn, der sker i øjeblikket, ikke er godt nok. Der var engang, som vi også har nævnt i vort forslag, at embedslægerne havde tilsynsforpligtelsen, nemlig de uanmeldte plejehjemstilsyn.
Jeg vil godt spørge fru Karen J. Klint, om hun ikke synes, det ville være en god idé at indføre dem igen, til trods for at fru Karen J. Klint argumenterede for, at flere kommuner fører den slags tilsyn.
Kommunerne har jo bare lov til at lave tilsyn, men de har ikke kompetence til at sige, at nu skal der udelukkende foretages uanmeldte plejehjemstilsyn, sådan som vi gerne vil have det med vort forslag.
Til fru Yvonne Herløv Andersen: Vi har gjort vores forslag så enkelt som muligt, fordi vi synes, det er nogle enkle håndtag, der skal til, for at vi kan få det her uvildige, uanmeldte plejehjemsbesøg af embedslægerne.
Så spørger fru Yvonne Herløv Andersen, hvordan vi så sikrer os, at når vi går hjem, bliver de ældre behandlet ordentligt.
Jamen det er så op til ledelsen, og det er så op til personalet, at det har den rette indstilling.
Der er jo nogle plejehjem, der har det således, at de ikke ser så meget på uddannelsen; de ser på, hvor hjertet sidder hos dem, der skal pleje de ældre.
På et af de plejehjem, jeg har besøgt, var det ikke store, forkromede ansøgninger, der skulle til; det var samtaler med lederen.
gjorde ikke noget.
Det var det at have hjertet på rette sted, der skulle til, og det var det, der gjorde, at de ældre følte sig godt tilpas i det daglige.
Det, vi fremlægger for regeringen, og som vi beder regeringen tage hånd om, er en lovgivning om embedslægernes funktion, og man kunne så give en henstilling til kommunerne.
Som jeg har sagt før, kommer der flere forslag her, hvor man vil gå ind og oprette nogle råd.
Man skal bare tænke på, at de råd skal have den rette sammensætning, og så skal man selvfølgelig også fortælle ledelsen, hvad det er, man ønsker.
Det, vi helt klart ønsker fra Dansk Folkepartis side, er, at der sker en opprioritering på det her område, så vi ikke ser de tilfælde, som vi har set.
Vi har set nogle tilfælde, der har været grelle, for ikke at sige ganske uacceptable.
Der er ikke nogen her i denne sal, der vil finde sig i at blive behandlet således, når vi bliver ældre, og jeg tror, mange i denne sal selv har været på besøg på plejehjem, eventuelt selv har nogle, der er på plejehjem, og helt klart kan se nogle ting, som vi heller ikke ønsker at opleve, når vi bliver gamle.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2000-02-29:
Hørte jeg rigtigt?
Ønskede fru Birthe Skaarup egentlig dybest set at have fremsat et bredere forslag, som også tager højde for de andre ting, vi har debatteret her i dag?
Birthe Skaarup (DF), 2000-02-29:
Det allerallervigtigste for os er det uanmeldte plejehjemsbesøg: Dér, hvor man kan gå ud fra, at nogle kompetente personer - og vi mener, at det er embedslægerne, som det har været før - går ud og foretager disse uvildige plejehjemsbesøg.
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-02-29:
Anstændige forhold for de ældre, der bor på plejehjem, er efter vores opfattelse helt centralt, og vi er heldigvis overbeviste om, at forholdene på langt de fleste plejehjem er i orden, og at kvaliteten er, som den skal være.
De steder, hvor forholdene ikke er, som de burde være, skal der naturligvis sørges for, at der rettes op på forholdene, og det er også derfor, at kommunerne allerede i dag har en række muligheder for at kigge efter, om forholdene er, som de skal være, og om kvaliteten er, som den skal være.
Så man kan sige, der er behov for, at loven overholdes, og der er behov for en ordentlig kvalitet i behandlingen, i plejen af vores ældre.
Indførelse af uanmeldt plejehjemstilsyn på baggrund af enkeltsager og et utilstrækkeligt vidensgrundlag er ikke nødvendigvis vejen frem.
Derfor synes vi fra radikal side, at der er megen fornuft i regeringens planer om først at få klarhed over, hvor problemerne er, i stedet for at lade sig styre af enkeltsager.
Derefter kan det være relevant at tage stilling til, hvilke initiativer det så er nødvendigt at tage.
Men på den baggrund kan vi fra radikal side ikke støtte forslaget.
Birthe Skaarup (DF), 2000-02-29:
Det er da udmærket, tror jeg, at vi har fået den debat her i dag.
Og jeg kan høre fra alle partier, at det er noget, der skal gøres noget ved.
Sådan har jeg i hvert fald opfattet det.
Og det, man skulle opnå, som vi har sagt flere gange her fra talerstolen, er at gå ud uanmeldt og kigge på plejehjemmene.
Det er jo det, der har vist sig at give nogle resultater.
Det er jo det, embedslæge Kate Runge har høstet så stor erfaring ved: Det at kunne gå ud og pege på nogle ting, uden at der er sendt bud efter hende.
Og det er det, der skal til. Jeg vil så sige, at jeg synes, det er en udmærket idé, at man også laver nogle nævn af nogle personer på nogle plejehjem, hvor der eksempelvis er en pårørende med, hvor der er en politiker og eksempelvis en fra kommunen og så nogle af de frie fugle, dem, der har virkelig indsigt i, hvad det er, der er godt for de ældre.
Det synes vi er en god idé.
Der er så nogle, der siger, at embedslægerne har så rigeligt at lave.
Men embedslægerne har jo netop fået frataget nogle opgaver her i den senere tid, og derfor var det da udmærket, at de gik ind igen og optog disse uvildige plejehjemsbesøg, som der er behov for.
Nu må vi så se, hvad der sker i udvalget, men det er da helt klart, at flere af ordførerne har været inde og påpeget problemerne, og jeg takker fru Tove Videbæk, der var helt afklaret i denne her sag: At embedslægerne skal ind, og at forslaget her fra Dansk Folkeparti var et helt rigtigt forslag.
Men vi glæder os da til en udvalgsbehandling, og for os er det soleklart, at der er behov for en forbedret indsats, nemlig at embedslægeinstitutionen går ind igen på disse uvildige, men regelmæssige og uanmeldte tilsyn som en uafhængig instans.
Det skal være sådan, at det er betryggende for de svageste ældre, at det ikke overlades til kommunerne at føre tilsyn med noget, som de faktisk selv bestemmer indholdet af.
Og endnu en gang vil jeg advare mod, at det er de praktiserende læger.
Ikke fordi vi har noget imod praktiserende læger, men det skal altså være nogle, der ikke har deres daglige gang på et plejehjem.
Men tak for modtagelsen, for jeg kan høre mellem linjerne, at forslaget her har en vis effekt.
Sådan har vi i Dansk Folkeparti i hvert fald opfattet det.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2000-02-29:
Når nu fru Birthe Skaarup fortæller mig om forskellighed på plejehjemsområdet, så er det jo heller ikke, fordi man mangler regler.
I realiteten kan man jo altså gøre det godt.
Det er nok snarere et spørgsmål om, hvor stor forskellighed
man vil acceptere der er i de enkelte kommuner i forvaltningen af de regler, som vi så har lavet herindefra.
Det betyder jo så, at Dansk Folkeparti må stramme lovgivningen om det.
Charlotte Antonsen (V), 2000-02-29:
Jeg vil gerne spørge den socialdemokratiske ordfører, hr. Bjarne Laustsen: Er den tankegang, der ligger i forslaget, helt fremmed for Socialdemokratiet, at man netop for at få plads til de ufaglærte, bl.a. herunder nye danskere eller tosprogede, da er nødt til at rykke de mennesker, der er på arbejdsmarkedet, op i nogle mere kvalificerede job gennem efteruddannelse? For det mener jeg er helt afgørende, hvis vi skal have de sidste, der er uden for arbejdsmarkedet, ind på arbejdsmarkedet.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2000-02-29:
Jeg anerkender, at det somme tider er utrolig svært for oppositionen at være med til at tage et ansvar for den økonomiske politik.
Jeg vedkender mig mit ansvar for at være med til at føre den økonomiske politik i regeringen.
Det var sådan i den her sammenhæng, hvad jeg også offentligt tilkendegav, at det ikke var muligt i det første forslag til finansloven at komme igennem med en økonomisk støtte til de rytmiske spillesteder, men det var ikke ensbetydende med, at den mulighed ikke kunne opstå på et senere tidspunkt.
Jens Peter Vernersen (S), 2000-02-29:
Jeg synes måske, det var rart, om Dansk Folkeparti havde skabt lidt mere klarhed.
Der må jo være forskel på at drive en erhvervsmæssig virksomhed med fortjeneste og så - som f.eks. en kommune - drive et sportscenter, hvor der ikke er tale om nogen erhvervsmæssig fortjeneste.
Og når man har en erhvervsvirksomhed, der på ganske almindelige vilkår driver en sådan virksomhed og skaffer sig en fortjeneste, må det også være klart, at det så er momsreglerne, der er gældende.