runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Svend Aage Jensby (V), 2001-04-24:
Ja, hr. formand, det er rigtigt, jeg har ændret standpunkt.
Men det er nu ikke for at deltage yderligere i debatten, det er kun for at være høflig over for hr. Albrechtsen og henlede
hr. Albrechtsens opmærksomhed på, at hvad angår de bevillingsmæssige forhold vedrørende det, som optager hr. Albrechtsen og har gjort det længe vedrørende det så meget omtalte system i Hjørring, vil jeg henlede opmærksomheden på det svar, forsvarsministeren har givet til Finansudvalget den 20. marts 2001. Det drejer sig om spm. 9-13, og dem tror jeg hr. Albrechtsen har adgang til, de er jo helt officielle.
Ja, det var jo det jeg tænkte: hr. Albrechtsen kendte jo svarene - netop!
Og derfor ved hr. Albrechtsen godt, at der sondres mellem anlæg og drift.
Så skal vi da ikke bruge tid på at diskutere sådan noget.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-04-24:
Forespørgerne har ved efterhånden adskillige lejligheder rettet henvendelse til de ministre, der er til stede i dag, for at søge at få bekræftet eksistensen af et globalt aflytningssystem kaldet Echelon.
Echelon skulle angivelig være et samarbejde mellem flere af Danmarks nære partnere.
Regeringen har flere gange oplyst, at man ikke ud over den omtale, der har været i pressen og i rapporter fra eksempelvis Europa-Parlamentet, har kendskab til eksistensen af Echelon-samarbejdet.
I Socialdemokratiet finder vi ikke, der er grundlag for at drage de oplysninger i tvivl.
Vi finder, at det er helt i orden, at Forsvarets Efterretningstjeneste skaffer information om forhold i udlandet, der er af væsentlig betydning for danske sikkerhedsinteresser.
Heri indgår bl.a. sikkerheden for danske soldater, der deltager i de forskellige internationale opgaver, et aspekt, som jo ikke er blevet mindre betydningsfuldt i takt med Danmarks stadig stigende internationale engagement.
Socialdemokratiet har forståelse for, at det af hensyn til efterretningstjenesternes meget følsomme virksomhed ikke over for offentligheden kan oplyses, hvilke samarbejdspartnere man har.
Men på den anden side skal der selvfølgelig være en demokratisk kontrol af efterretningstjenesternes virksomhed.
Folketinget har i dag gennem folketingsudvalg vedrørende efterretningstjenesterne indseende med både Forsvarets Efterretningstjeneste og Politiets Efterretningstjeneste.
Socialdemokratiet vil desuden gerne understrege, at vi som forslagsstillerne også er optaget af, at danske borgere og danske virksomheder har mulighed for at kommunikere sikkert. Vi er enige i, at det drejer sig om at fremme brugen af stærk kryptering til støtte for sikker elektronisk kommunikation og handel.
Den nuværende danske politik, som bygger på en fri import og fri anvendelse af kryptering for borgere og virksomheder, støtter vi derfor fuldt ud.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-04-24:
Hr. Søren Kolstrup var jo endnu en gang oppe at svinge med de helt store ideologiske faner.
Jeg synes bare, han et par gange kom til at svinge sig lidt højere op, end benene kunne bære.
Et eksempel var, da hr. Søren Kolstrup sagde, at EU ikke er en del af løsningen, men en del af problemet.
Der er jeg helt, helt uenig. Er Enhedslisten ikke enig i, at kemikalieproblematikken er international?
At med de bevægelser vi har af varer, går kemikalier i varer altså også på tværs af grænser, og kan Enhedslisten overhovedet ikke i den hvidbog, der er nu, se nogle positive tanker, f.eks. at vi skal anvende forsigtighedsprincippet mere aktivt, f.eks. at industrien bliver gjort mere ansvarlig for at fremskaffe viden?
Er det slet ikke positivt, eller drejer det her sig bare om, at hr. Søren Kolstrup ikke bryder sig om EU?
Søren Kolstrup (EL), 2001-04-24:
Den socialdemokratiske ordfører har ret i én ting, nemlig at der i EU pågår italesættelser, og der kommer relevante input fra EU til drøftelser, f.eks. hvidbogen, men jeg synes også, det er relevant at tage fat i, hvad der sker, når den socialdemokratiske miljøminister endelig vil gøre noget.
Hvem var det?
Var det ministeren, der spændte ben for sig selv?
Var det ministeren, der skød sig selv i foden?
Var det fru Pernille Blach Hansen, der skød ministeren i foden?
Nej, nej, det var den centralmagt, som, og det er ikke bare en indrømmelse, for det har jeg også selv været med til at sige, er kommet med relevante italesættelser, helt klart, for EU er jo mange ting.
Men det er bare interessant, hvem der, som en tysker vil sige det, »in letzter Linie« kommer og siger noget.
Jytte Wittrock (S), 2001-04-24:
Det er naturligt, at vi som forbrugere er interesserede i, at oplysninger om kvalitet og pris holder stik.
I dag har vi faktisk bedre muligheder end tidligere for at hente informationer.
Vi kan bl.a. orientere os på de nye prisguides på Internettet, og på Forbrugerinformationens hjemmeside kan vi også finde frem til den billigste forhandler af en vare, som vi ønsker at købe.
Men der er også forbrugere, der ikke betjener sig af IT, og for dem er det vigtigt at kunne stole på de priser, som forhandlerne annoncerer med, og det er vigtigt, at der er en information, som de også kan få fat i, så Internettet ikke kun er den ekstra informationskilde, de har.
Anvendelse af vildledende og urigtige salgsfremmende udtryk er forbudt ifølge markedsføringsloven, og denne lovs overholdelse fører Forbrugerombudsmanden tilsyn med.
Vi er ikke enige i, at prisfusk skal løses gennem en håndfast regulering i prismærkningsloven.
De forhold, der peges på, er allerede reguleret i markedsføringsloven, nemlig ved at de faktiske forhold omkring priser skal kunne dokumenteres. Ministeren har meget grundigt givet en redegørelse for, hvordan både redegørelsen og Forbrugerombudsmandens vejledning kan administreres i praksis.
Det vil jeg ikke yderligere kommentere, men vi mener i Socialdemokratiet, at det ville føre til meget mere bøvl, hvis vi fulgte forslaget.
Hvem skulle i givet fald føre tilsyn?
Vi synes, markedsføringsloven giver de rammer, der er brug for, og i paragrafferne om god markedsføringsskik og om vildledningsforbudet fastsættes rammerne for erhvervslivets markedsføring.
Vi mener hermed, at vi som forbrugere er tilstrækkeligt dækket ind med den nuværende lovgivning.
Selv om vi er så enige i, at vi skal have en forbrugeroplysning, der er så reel som overhovedet mulig, så mener vi ikke, at vi kommer videre ad den vej, vi gerne vil gå, ved at følge dette forslag, så vi kan ikke anbefale det.
Svend Erik Hovmand (V), 2001-04-24:
Hvem går ikke ind for en god, en sund og en hæderlig og redelig forbrugeroplysning?
I Venstre gør vi i hvert fald.
Vi synes, det er utrolig vigtigt, at forbrugerne får en ordentlig information, og vi har altid været talsmænd for en ordentlig forbrugeroplysning.
På det her område, som vi nu diskuterer, synes vi imidlertid, at man er gået for vidt, fordi man her foreslår en række ting, som i et vist omfang allerede eksisterer, markedsføringsloven, Forbrugerombudsmanden, og som derudover vil være utrolig svære at kontrollere. Jeg synes, at eksemplet, som nævnes i bemærkningerne til beslutningsforslaget, taler for sig selv.
Det vil være en meget, meget svær opgave, hvis man skulle gå ud og kontrollere det her, og så er der i øvrigt også noget, der hedder markedskræfter i dette land.
Det er måske til syvende og sidst den bedste reguleringsmekanisme, vi overhovedet har. Så med disse bemærkninger vil jeg afvise forslaget.
Tom Behnke (KF), 2001-04-24:
Da vores ordfører, fru Pernille Sams, er til møde et andet sted i huset, har jeg lovet på hendes vegne at fremføre følgende: Dette forslag er med al respekt helt ude i hampen, som det hedder på nydansk.
De to linjer, der præsenterer forslagets idé, er sympatiske nok for en overfladisk betragtning at være, men når man så læser forslagets bemærkninger, tyder det på, at uanset hvad der eventuelt måtte komme af konkret udmøntning af de to første linjer, vil det være helt uspiseligt i virkelighedens verden.
Så vi står af og stemmer nej.
Det Konservative Folkeparti tror ganske simpelt ikke på, at der kan laves et fornuftigt forslag, som kan bruges i praksis ud fra de opstillede retningslinjer fra SF's side.
Svend Aage Fauerholdt (DF), 2001-04-24:
Da vores ordfører på området, hr. Egil Møller, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre følgende: Dansk Folkeparti kan følge SF i intentionerne om, at forbrugerne sikres reel forbrugerinformation. Den gældende lovgivning på området findes bl.a. i markedsføringsloven, jf. bekendtgørelse af lov om markedsføring nr. 699 af 17. juli 2000.
Her bestemmes i § 2, at de handlende ikke må anvende urigtige, vildledende eller urimeligt mangelfulde angivelser ved bl.a. udbud af varer.
Såfremt denne bekendtgørelses bestemmelse overholdes, er det ikke nødvendigt med yderligere opstramning af loven.
I øvrigt ville SF's beslutningsforslag medføre, at f.eks. tøjbutikker og skobutikker skulle ændre prismærkningen på alle sine varegrupper, hver gang forretningerne vil ændre prisen.
både for den pågældende forretning at prismærke og for den enkelte forbruger at følge med i disse prisændringer.
Set gennem Dansk Folkepartis briller er det herefter alene et spørgsmål, hvordan man håndhæver loven.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Morten Helveg Petersen (RV), 2001-04-24:
Fair og gennemskuelige priser er til gavn for alle, både erhvervsdrivende og forbrugere, og jeg vil medgive forslagsstillerne, at det som forbruger somme tider kan være endog særdeles svært at gennemskue priser ved udsalg, særlige kampagner m.m., men efter Det Radikale Venstres opfattelse er der ikke nogen grund til at opfinde den dybe tallerken to gange, når det rent faktisk forholder sig sådan, at den eksisterende markedsføringslov tager højde for de forhold, som forslagsstillerne påpeger.
Markedsføringsloven forbyder i forvejen urigtige, vildledende eller urimeligt mangelfuld angivelse af priser i markedsføringen.
Forbrugernes garant mod vildledende priser er Forbrugerombudsmanden, som fører tilsyn med, at erhvervsdrivende overholder lovens krav.
Forbrugerombudsmanden har i en vejledning fra december 1997 præciseret, at handlende bør kunne dokumentere, at normalprisen har været gældende i en længere periode.
Markedsføringsloven giver altså Forbrugerombudsmanden det fornødne værktøj til at gribe ind over for vildledende priser, og det ville være uhensigtsmæssigt med alt for stramme regler, således som forslagsstillerne mener.
Derfor finder Det Radikale Venstre, at de gældende regler er gode nok, og vi kan derfor ikke støtte forslaget.
Børge Klit Johansen (KRF), 2001-04-24:
Inden for visse brancher går udviklingen stærkt.
Intentionen med forslaget er godt, for det er svært at huske, hvad der er normalpris, og hvad der ikke er normalpris, men vi synes alligevel, at det bliver bureaukratisk, og det bliver mærkningsmæssigt uoverskueligt, hvis man i hvert fald inden for visse brancher skal følge de udsving, der kan være i priserne på en vare over en periode.
Spørgsmålet er, om man har brug for det i dag, om det, man har brug for, i virkeligheden ikke er mere bevidste forbrugere, end det er flere regler.
Jeg ved, at hr. Ole Sohn og hans parti også har været med til at arbejde på at bevidstgøre forbrugere på det her område.
Og jeg mener, at forbrugeroplysning, herunder oplysning om, hvor man kan finde sammenlignelige priser på nettet og andre steder, er en god måde at gøre det på.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-04-24:
Det skal ingen hemmelighed være, at vi jo gerne havde set, at der havde været et flertal i Folketinget, men så vidt vi kan tælle, er der det ikke.
Det havde vi selvfølgelig gerne set, bl.a. i lyset af statsministerens nytårstale, hvor vi jo også hørte noget om svinefarme, og at vi skulle gøre noget for, at naboer og svinefarme kunne have et godt naboskab med hinanden.
Vi synes jo, at på denne her måde efterlader vi altså de forskellige landmænd i den situation, at hvis de gerne vil have lov til at flytte deres gyllebeholder ud på marken, dér, hvor gyllen skal ud, ja, så har de ikke længere mulighed for det. Vi vil godt kvittere for, at vi synes, ministeren er gået et stykke af vejen, men at det blev lagt helt ud på markerne, afskærmet af træer osv., med naturlig hensyntagen, havde vi gerne set.
Vi er selvfølgelig glade for, at næsten et flertal i Folketinget bakker op om det, men vi havde altså gerne set, at vi havde gjort den indrømmelse særlig til gavn for de mennesker, der skal leve sammen ude i landområderne.
Det synes vi er kedeligt.
Det er et synspunkt, vi selvfølgelig vil forfølge ved en senere lejlighed, men som det ligger lige nu, må vi jo konstatere, at der desværre ikke er flertal.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-04-24:
Jeg håber naturligvis, at ministrene i dag vil komme med svaret på deres kendskab til det amerikanske aflytningssystem, som også kendes under betegnelsen Echelon.
Men på det punkt er jeg ikke særlig optimistisk, skal jeg straks indrømme, for det har jo tidligere været regeringens holdning, at man ikke vil indrømme noget som helst kendskab
til det.
Til gengæld håber jeg, at vi i dag kan få startet en afklaring af de aflytningsaktiviteter, som foregår på de store lyttecentraler, som også findes her i Danmark, og som er under opbygning, bl.a. i Skibsbylejren ved Hjørring, hvor Forsvarsministeriet er i gang med at etablere et anlæg, der er langt større, end hvad der kan begrundes i den officielle forklaring om, at der her er tale om at sikre kommunikationen med danske styrker i udlandet.
I forbindelse med det nye anlæg, disse store radomer ved Hjørring, ønsker vi at få undersøgt, hvilke aftaler danske efterretningstjenester har med USA's og Englands efterretningstjenester med hensyn til at udveksle oplysninger, der fremkommer fra den aflytning, der foregår fra disse store lyttecentraler, altså også her i Danmark.
Enhedslisten har i det sidste døgn foretaget en overvågning af dem, der overvåger inde på lyttestationen i Hjørring, og det har haft det bizarre resultat, at man inde fra lyttestationen har fotograferet de journalister, som var mødt frem.
Så overvågningen er ret gennemført, må man sige, også fra efterretningstjenesternes side.
Jeg synes, der er mange dunkle punkter, også om, hvorvidt ministeren overhovedet har hjemmel til at bygge sådan en lyttestation som den i Hjørring.
Det er i hvert fald ikke i de svar, der er kommet nu, lykkedes ministeren at dokumentere, at han har hjemmel til at bygge en sådan stor lyttestation. Han har sådan set, så vidt jeg kan se, simpelt hen taget pengene af kassen.
Det er jo ikke så godt.
Jeg ved godt, at vi med de taletider, der er i dag, ikke får alle spørgsmål forklaret til bunds i den her debat, men jeg håber så, at vi til gengæld kan blive enige om, at regeringen om meget kort tid skal fremlægge en redegørelse om disse her ting for Folketinget.
Det vil jeg vende tilbage med et forslag om på et senere tidspunkt under debatten.
Besvarelse
Jan Trøjborg (S), 2001-04-24:
Jeg vil besvare forespørgsel F 38 samlet, det vil sige også på vegne af justitsministeren og IT- og forskningsministeren.
Det er tidligere blevet oplyst, at vi ikke har kendskab til det såkaldte Echelon-samarbejde ud over de oplysninger, som har været fremme i pressen, og de rapporter fra bl.a. Europa-Parlamentet, som også har været omtalt i medierne.
Der er ikke noget nyt at tilføje i forhold til det spørgsmål.
Men jeg vil gerne understrege, at de fleste lande er i stand til at gennemføre elektronisk aflytning, og det er sandsynligt, at de gør det.
Jeg vil også understrege, at vi ikke kan bekræfte eksistensen af det såkaldte Echelon-samarbejde, men vi kan på den anden side heller ikke afvise, at det eksisterer.
Samarbejdet med udenlandske efterretningstjenester er i sagens natur meget følsomt, og det er ikke muligt her at komme ind på de nærmere detaljer i forbindelse med samarbejdet.
Det finder sted på regeringens ansvar, og jeg modtager løbende informationer om tjenestens samarbejdsaftaler.
På tilsvarende vis kan jeg på vegne af justitsministeren oplyse, at de opgaver, som Politiets Efterretningstjeneste skal varetage, forudsætter et samarbejde med andre landes efterretningstjenester eller sikkerhedstjenester.
Det er her en almindelig forudsætning, at der ikke gives nærmere oplysninger om samarbejde.
Det er derfor i sagens natur ikke muligt at give oplysninger herom i salen. Vedrørende kryptering oplyser IT- og forskningsministeren, at det som bekendt er regeringens ønske at fremme IT-udviklingen mest muligt.
En væsentlig forudsætning herfor er, at der skabes tillid til sikkerheden i anvendelse af elektronisk kommunikation.
Et vigtigt redskab til at højne sikkerheden i kommunikationen er brugen af kryptering.
Det er derfor regeringens holdning, at den nuværende danske krypteringspolitik, som er baseret på fri anvendelse og import af kryptering, skal fastholdes.
Regeringen vil ikke gennemføre reguleringer med nøgledeponering.
Regeringen vil aktivt fremme brugen af kryptering som middel til at øge sikkerheden i kommunikationen mellem borgere og myndigheder.
Det er initiativer, hvor det offentlige gennem sin efterspørgsel fremmer opbygningen af den nødvendige infrastruktur og udbredelse af standardiserede krypteringsprodukter. For så vidt angår danske myndigheders samarbejde med USA og Storbritannien om retningslinjer for kryptering,
kan jeg på vegne af IT- og forskningsministeren oplyse følgende: De internationale beslutninger vedrørende eksportkontrol med krypteringsprodukter finder sted i eksportkontrolregime Wassenaar, hvor Danmark, USA og Storbritannien er blandt medlemslandene. Beslutninger implementeres i Danmark ved ændringer i EU-forordningen om udførsel af bl.a. krypteringsprodukter.
Retningslinjer for borgernes og virksomhedernes anvendelse og import af krypteringsprodukter fastsættes af det enkelte lands regering.
Den internationale udvikling på området overvåges løbende af regeringens følgegruppe om kryptering.
Følgegruppen blev nedsat i december måned 1998.
Der foregår ikke i det regi et samarbejde med USA's og Storbritanniens regeringer og myndigheder om spørgsmål vedrørende kryptering.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-04-24:
Det er ved at blive gentagelser, og jeg synes også, det er gentagelser fra den borgerlige side.
Det omkvæd, man hører, er, at vi har et efterretningsvæsen, der skal beskytte os, og det skal vi ikke røre ved.
Det kan vi så diskutere, og vi kan også diskutere de konkrete forhold i Danmark.
Så vil jeg godt prøve med et mere hypotetisk spørgsmål
til hr. Helge Adam Møller
: Hvis vi nu er i en situation, hvor et efterretningsvæsen i et eller andet land faktisk har en teknik, så de kan lytte på kanaler, hvor der foregår både militær kommunikation og civil kommunikation, og det sker i meget stort omfang, ville det så ikke være rimeligt, at vi som et demokrati sagde, at borgerne skal have oplyst, hvad det er for en aflytning, der muligvis foregår?
Det er ikke sikkert, at vore efterretningstjenester gør det, men det kan være, de andre gør det, og der kan også være nogle banditter, der gør det.
Ville det ikke være rimeligt, at borgerne fik oplysning om, hvad det er, der er muligt, også i det danske samfund?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-04-24:
Når ministeren siger, at det forslag til vedtagelse, som Enhedslisten har fremsat, ville umuliggøre efterretningstjenestens arbejde, så vil jeg svare, at det ikke er tilfældet, medmindre der foregår ting i efterretningstjenesten, som ikke burde foregå.
Ellers ville udarbejdelsen af sådan en redegørelse, som vi har foreslået, jo på ingen måde skabe problemer.
Det er blot et spørgsmål om, at regeringen forlader den ikkehøre- og ikkese-linje, som den har valgt at indtage, og i stedet for begynder at samarbejde med Folketinget og offentligheden om at få så stor en åbenhed omkring de her spørgsmål, som det er muligt, og som kan gennemføres i langt højere grad, end det er tilfældet i dag, uden at nogle danske soldater af den grund kommer i fare, eller der på anden vis opstår nogen som helst problemer.
Jeg synes, det er symptomatisk for det hemmelighedskræmmeri, der opretholdes, at man ikke på nogen som helst måde vil gå ind i en forklaring på, hvorfor man opfører et så enormt anlæg som det, der er tale om i Hjørring, som jo helt åbenlyst ikke er nødvendigt til det formål, man selv siger, at det har.
Men vi må altså konstatere, at man ikke ønsker den åbenhed.
Man ønsker ikke at gå så langt, som det er muligt for regeringen i henseende til at informere.
Det synes jeg er beklageligt, for det er jo klart, at der kan være nogle forhold, som i sagens natur er fortrolige, men det er jo ikke det, der er regeringens linje.
Regeringens linje er i realiteten, at man slet ikke ønsker at løfte en flig for noget som helst på det her område, og derfor tillader man en udvikling, hvor der opbygges et overvågningssamfund, som indebærer en stor risiko for borgernes retssikkerhed, uden at man fra dansk side gør noget som helst ved det, eller samtidig med at man måske endda fra dansk side sidder og deltager i fortrolige drøftelser om, hvordan man kan bryde krypteringskoder, installere såkaldte bagdøre osv.
Det er det, der bl.a. foregår med udgangspunkt i det såkaldte ILET's-samarbejde og i Wassenaar, og man har også valgt at indtage den linje over for det, at det skulle Folketinget og offentligheden ikke have noget at vide om.
Jeg kan sige fra forespørgernes side, at det selvfølgelig efter vores opfattelse er en uacceptabel tilstand, men det vil jo ikke lykkes regeringen i det lange løb at blive ved med at lægge låg på den her debat.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-04-24:
Jeg tror, der var en ting, vi alle sammen kunne blive enige om, nemlig at der ikke kom meget nyt frem i denne her debat.
Det, vi så, var det sædvanlige billede af en regering, der sådan lidt panisk siger, at vi endelig ikke skal røre efterretningsvæsenet, og den gør det her til primært en sag om efterretningsvæsenerne, hvad det jo ikke er.
Det her er primært en sag for det civile samfund, fordi efterretningsvæsenerne nu har teknikker, som gør, at de går ind og lytter på civil kommunikation.
Derfor bliver det i virkeligheden en debat om demokrati og også om borgernes rettigheder og borgernes sikkerhed, langt mere end det bliver en debat om efterretningsvæsenerne.
Jeg synes, der har været en del debat også om kryptering, og det er trods alt et skridt på vejen.
Men det har været, som om man er blevet glad, fordi vi nu er kommet fra en tilstand, hvor kryptering var forbudt, til, at kryptering nu er fri, og det skulle så være nok.
Man mener, at man så har gjort nok, fordi man nu siger, at kryptering er fri.
Det fungerer jo ikke.
Det kræver, at man aktivt går ind og er med til at sørge for, at kryptering også bliver brugt og kan bruges.
Det svarer til, at man sagde, at der var fri ret til at etablere kollektiv trafik i Danmark, og vi så hver lavede vores jernbane.
Hvis kryptering skal fungere, kræver det, at man i fællesskab har nogle systemer, som man er fælles om.
Og det, man kan se, er, at hele efterretningsvæsenets påvirkning fra USA's politik jo har betydet, at det programmel og det, vi anvender normalt, ikke har indbygget de sikkerheder, der skal anvendes og skal til, for at vi kan få sikkerhed for, at vi kan kommunikere frit.
Derfor er der brug for, at der er andre, der går ind og aktivt arbejder for, at kryptering også bliver anvendt, og at det sker med åben kildekode.
Der er brug for langt mere end det, regeringen har gjort nu.
Der er i virkeligheden brug for en offentlig indsats, som gør, at det offentlige både går ind og er med til at organisere og arbejde og i virkeligheden bygge en infrastruktur op til sikker kommunikation af elektronisk kommunikation.