runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tove Videbæk (KRF), 2002-01-11:
Der ligger sikkert rigtig mange gode tanker bag det forslag, som Enhedslisten kommer med her, og et socialt, varmt hjerte, men der står også i forslaget, at pensionisterne siden 1994 er blevet snydt for nogle ting.
Sådan ser vi ikke på det i Kristeligt Folkeparti.
Vedrørende satspuljen og midlerne derfra ved vi, at midlerne derfra hvert år bliver givet til de allersvageste grupper i Danmark, og i år går næsten alle pengene til førtidspensionen.
Kristeligt Folkeparti er med i satspuljeforliget og vil naturligvis ikke bryde det forlig.
Man kan så også sige, at der helt aktuelt nu er forlydender om, at der skal afsættes milliardbeløb til hjælp til de allersvageste til hjemmehjælp.
Vi ved, der er indgået aftaler om, at der skal bygges flere plejeboliger, plejehjem, ældreboliger.
Vi ved også, der bliver afsat mere til sygehuse osv., og det synes vi fra Kristeligt Folkepartis side er rigtig super.
Det støtter vi, og det er vi rigtig meget glade for, fordi det er de svageste, det er de syge, det er dem, som ikke kan selv, dem, som vi er nødt til at hjælpe, der hermed får.
Men at hæve et beløb, som alle skal have, eller at sige, at alle skal have mere nu og her, kan vi ligesom ikke se at vi lige nu og her har penge til.
Vi ved, det er svært for folk, som kun har folkepensionen; de har kun meget lidt.
Men vi mener til gengæld ikke, at grundbeløbet til alle, til både de rige og de fattige, skal sættes op.
Det skal ikke hæves, men eventuelt kunne man i en senere omgang diskutere nogle løsninger, noget mere til dem, som kun har folkepension, så man på en eller anden måde kunne hjælpe dem eller lette dem.
Men det, som er foreslået her med en stigning i grundbeløbet til alle, kan vi ikke være med til.
Margrethe Vestager (RV), 2002-01-11:
Forslaget pålægger regeringen at fremsætte forslag om at øge folkepensionen med de 2.352 kr., som før har været nævnt, og det skal efter forslagsstillernes beregning kompensere for den mindre regulering på 0,3 pct., der har været gennemført, og som er grundlaget for satspuljeforliget.
Det er sympatisk at arbejde for bedre forhold for folkepensionister - det er også en del af Det Radikale Venstres dagsorden - men det bør for det første finansieres og for det andet selvfølgelig målrettes de folkepensionister, som har de svageste livsvilkår.
En del af pointen med hele satspuljeforliget er jo sådan set, at man kan lave en målrettet, men generel indsats for de grupper, som betaler til satspuljen, og forhåbentlig også sikre, at netop de svageste pensionister får nogle andre muligheder gennem den måde, satspuljen bruges på.
Det Radikale Venstre er en del af satspuljeforliget, og det er bestemt ikke forhadt af os.
Vi finder, at midlerne i hovedsagen bruges på en god og ordentlig måde, herunder jo også til førtidspensionsreformen, som vi venter os meget af i form af sociale forbedringer.
Det Radikale Venstre kan derfor ikke støtte forslaget.
Jørn Pedersen (S), 2002-01-11:
Nu vil jeg godt over for fru Aase D. Madsen gentage, at pengene til satspuljen ikke kun kommer fra folkepensionen.
Det er jo også klart, at når vi - et meget bredt flertal her i Folketinget - sidste år kunne lave en ny førtidspensionsreform, der er ret dyr, så er det netop også midler fra satspuljen, der er gået dertil, således at også den gruppe, der hedder førtidspensionister, der også er omfattet af den, jo også får nogle af pengene igen.
Men når man i sin tid blandt mange partier lavede en aftale om at bruge pengene på den måde, så var det for at få midler til at lave nogle socialpolitiske løft, faktisk at få løst nogle opgaver, vi nok næppe ville have fået løst, hvis vi alene skulle gøre det over finansloven.
Hvis man er misbruger i det her land, hvis man er sindslidende, alkoholiker, så vil man kunne se, at mange af de ting, der er kommet, faktisk er afstedkommet af, at vi har haft en satspulje og i bred enighed og stor forståelse har kunnet løse nogle problemer, vi ikke ellers fik løst.
Så vi fastholder, at vi gerne vil fortsætte satspuljesamarbejdet.
Vi har slet, slet ikke dårlig samvittighed over for nogen i forhold til det.
Margrethe Vestager (RV), 2002-01-11:
Jeg tillader mig så i forlængelse af mit spørgsmål til Venstres ordfører at spørge fru Aase D. Madsen, om vi her har fundet et punkt, hvor Dansk Folkeparti er mere liberalt end partiet Venstre, idet man hellere ser den enkelte folkepensionist selv disponere, end at Folketingets partier disponerer over denne meget begrænsede del af folkepensionen.
Aase D. Madsen (DF), 2002-01-11:
Det kommer folkepensionisterne til at betale for.
Om vi kommer med eller ikke kommer med - vi vil selvfølgelig hellere have, at forslagene kommer ned i salen.
Pia Kristensen (DF), 2002-01-11:
I forbindelse med vedtagelsen af de nye sociallove, der trådte i kraft i 1998, gjorde Det Centrale Handicapråd i sine høringssvar opmærksom på, at der forskellige steder i lovgivningen optrådte aldersgrænser, der ikke var forenelige med kompensationsprincippet.
Man må jo sige, at det forslag, vi behandler i dag, er et lysende eksempel på aldersforskelsbehandling.
I dag er det således, at personer under 67 år og med en betydelig og varig nedsat fysisk og psykisk funktionsevne med et visiteret hjemmehjælpsbehov på over 20 timer om ugen kan få udleveret et kontant tilskud.
Den pågældende får hermed mulighed for selv at vælge en personlig hjælper.
Personer med varige, vidtgående fysiske handicap er i høj grad afhængige af andre til almindelige daglige funktioner, hjælp, pleje og omsorg.
I forhold til den traditionelle hjemmehjælp er det kendetegnende for en personlig hjælper, at brugeren får mulighed for at kunne tilrettelægge sin hjælp så hensigtsmæssigt og fleksibelt som muligt.
Det betyder, at den handicappede kan leve et liv, der nærmer sig det almindelige mest muligt.
Den mulighed ophører imidlertid brat, når personen fylder 67 år, og Dansk Folkeparti mener, at den bestemmelse i loven er udtryk for en forskelsbehandling på grund af alder. Vi har svært ved at se logikken, for den handicappede bliver jo ikke rask, fordi han eller hun fylder 67 år, og funktionsevnen bliver ikke bedre, så behovet er i høj grad stadig til stede, og det vil være det samme.
Det er også svært at se begrundelsen for ordningen.
Det kan ikke være af økonomiske årsager, da kommunerne aldrig er forpligtet til at udbetale mere end et beløb, der svarer til kommunernes faktiske udgifter. Dansk Folkeparti vil hellere end gerne være med til at fjerne den aldersbegrænsning - jo før, jo bedre - så vi støtter forslaget.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-01-11:
For Det Konservative Folkeparti er det vigtigt, at den enkelte får mulighed for frit at vælge, så vidt det er muligt.
Det gælder også for den personlige pleje.
Derfor ser vi meget positivt på forslaget, som giver mulighed for ældre mennesker til selv at være med til i større grad at beslutte, hvem der skal hjælpe dem med de meget intime ting, som den personlige pleje indebærer.
Vi er meget enige med forslagsstillerne i den urimelige og ubegrundede forskelsbehandling, der er på grund af alder i lovgivningen.
Derfor ser vi positivt på at ophæve denne aldersbegrænsning.
Disse mennesker har et særligt behov for hjemmehjælp, et
særligt behov, som er særligt intimt, hvilket er udtrykt i behovet for mere end 20 timers hjemmehjælp.
Derfor ser vi meget positivt på, at de i stort omfang er med til at beslutte, hvem der skal hjælpe dem.
Vi bemærker også, at der står i forslaget
, at det selvfølgelig er begrænset af, at den enkelte selv skal kunne administrere dette beløb, og det mener vi er meget vigtigt for forslaget.
Vi kan støtte forslaget.
Anne Baastrup (SF), 2002-01-11:
Da vores ordfører, hr. Villy Søvndal, ikke kan være til stede, skal jeg læse hans tale op: Ifølge SF giver det her forslag brugerne flere fordele: Der kan tages højde for behov for fleksibilitet ved fremmødetidspunkterne, der kan være behov for, at hjælpen ydes af én, der kender personen særlig godt, og det er svært at se begrundelsen for, at bestemmelsen kun skal gælde for personer under og ikke over 67 år.
Så tilføjer hr. Villy Søvndal i sin tale: Desuden er det underligt i forhold til servicelovens § 77, hvor personer med betydelig og varig nedsat funktionsevne kan få dækket udgifter ved ansættelse af hjælpere til pleje, og hvor der netop ingen øvre aldersgrænse er, at det ikke gælder her.
SF støtter forslaget.
Margrethe Vestager (RV), 2002-01-11:
Den oprindelige ordning blev gennemført for at sikre, at mennesker med en betydelig og varig nedsat fysisk og psykisk funktionsevne får mulighed for et liv, der nærmer sig det almindelige mest muligt, eller måske rettere giver bedre muligheder for selv at skabe sig et liv, der skal være det almindelige for den enkelte.
I dag er ordningen betinget af, at den, der tilkendes hjælp,
er under 67 år.
Forslaget vil fjerne denne aldersmæssige betingelse for at være omfattet og i øvrigt fastholde de betingelser og muligheder, der er knyttet til ordningen.
Det kan Det Radikale Venstre støtte.
Line Barfod (EL), 2002-01-11:
Enhedslisten er imod diskrimination og også aldersdiskrimination, og derfor kan vi støtte det forslag, der ligger.
Det forekommer både ulogisk og urimeligt, at bl.a. ledsager- og hjælpeordninger ophører, bare fordi man bliver folkepensionist.
Handicaphjælperordningen, der startede i Århus Kommune, blev til bl.a. efter et massivt ønske fra Muskelsvindfonden. Vi synes, det er vigtigt, at mennesker, der er afhængige af andres hjælp, nogle gange i døgndrift, har mulighed for selv at vælge disse hjælpere, ofte skal hjælperne jo bo deltids i den handicappedes hjem.
Vi er i øjeblikket i dialog med handicaporganisationerne med henblik på at få udarbejdet et forslag, der indebærer, at handicaphjælpere får en almindelig tryghed i ansættelsen, får opsigelsesvarsler osv., og at det bliver kommunen og ikke den handicappede, der skal stå for det administrative med lønudbetaling, ATP, arbejdsskadeforsikring m.v.
Det skal selvfølgelig sikres, at det stadig er den handicappede, der suverænt vælger sine hjælpere, men for mange er det et stort bøvl at skulle være arbejdsgiver og tage alt det papirarbejde, der følger med.
Derfor prøver vi at se på, om ikke det er muligt at finde en ordning, så kommunen tager sig af det.
Enhedslisten kan støtte det forslag, der ligger her.
Tove Videbæk (KRF), 2002-01-11:
Jeg vil simpelt hen sige tak for en helt enorm positiv debat og for den enstemmige støtte til Kristeligt Folkepartis forslag B 3.
Jeg er rigtig meget glad i dag.
Det er en virkelig god dag for mennesker over 67 år med betydelig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne. Disse mennesker har måttet leve med bevidstheden om, at de, indtil de blev 67 år, har fået lov til selv at vælge deres hjælpere, og derefter var det hele lidt uvist for dem.
Kristeligt Folkeparti har set det som en grel og grim form
for aldersdiskrimination, og vi er enormt glade for, at denne aldersdiskrimination nu skal høre op.
Jeg siger tak for støtten fra samtlige partier i Folketinget.
Det er en rigtig glad dag for os alle sammen i dag.
Tak skal I have.
Henriette Kjær (KF), 2002-01-11:
I beslutningsforslaget foreslås, at folkepensionen forhøjes med 2.352 kr. på årsbasis.
Det vil koste 1,7 mia. kr., hvis forhøjelsen skal lægges på grundbeløbet.
Forslagsstillerne har ikke i beslutningsforslaget anvist, hvordan de vil finansiere denne merudgift.
Forslagsstillerne anfører som begrundelse for forslaget, at forhøjelsen skal kompensere pensionisterne for det beløb, de ikke har fået siden indførelsen af satsreguleringsordningen, og den blev indført i 1991 og ikke i 1994, som anført i bemærkningerne til forslaget.
Da satsreguleringspuljen som bekendt anvendes til fordel for de samme grupper, som har bidraget til puljen, mener jeg, at det nævnte grundlag for beslutningsforslaget er urimeligt og forkert.
Både folkepensionister og andre modtagere af overførselsindkomster har tværtimod haft glæde af, at satsreguleringspuljen har muliggjort en lang række nye initiativer til fordel for disse grupper.
Hertil kommer forbedringer og udbygninger af serviceydelser til f.eks. demente, som retter sig mod modtagere af overførselsindkomster.
Det kan i denne forbindelse også bemærkes, at de serviceydelser, som finansieres via satsreguleringspuljen, i mange tilfælde ikke er skattepligtige i modsætning til overførselsindkomster.
Der står et stort flertal i Folketinget bag satsreguleringsordningen, herunder satsreguleringspuljen.
Puljen har gjort det muligt at iværksætte nogle målrettede initiativer til fordel for folkepensionister og andre.
Dermed har vi kunnet tilgodese særlig svage grupper, men puljen har også bidraget til generelt at forbedre indsatsen for folkepensionister og andre modtagere af overførselsindkomster.
Ud fra de argumenter kan vi ikke støtte forslaget.
Flemming Oppfeldt (V), 2002-01-11:
På tre punkter mener Venstre, at vi samlet kan gøre mere for pensionisterne, end vi kan gøre gennem det forslag, som Enhedslisten her lægger frem.
For det første mener vi, at såvel pensionister som andre grupper får gavn af de såkaldte satspuljepenge.
Der er jo indgået forlig her.
Enhedslisten er ikke med i aftalen og dermed heller ikke med til at give dette løft bl.a. for de demente ældre.
Men den måde, man anvender satspuljepenge på i dag, og det er jo det, der er en del af diskussionen, har været med til at give bl.a. de ældre et løft.
For det andet har regeringen i sit grundlag fremlagt en lang liste over konkrete forbedringer, som vil komme i den nærmeste fremtid, bl.a. forbedringer af hjemmehjælp og frit valg af plejehjem og plejebolig.
Der afsættes ½ mia. kr., altså 500 mio. kr. til det formål. For det tredje mener Venstre, at det afgørende for de fleste pensionister vel ikke så meget er, hvad de får i folkepension, men hvad de har tilbage, når der er betalt skat, afgifter og de mange nye grønne afgifter.
Her har regeringen indført et skattestop, som i høj grad værner folkepensionisterne.
Alene stoppet for de vilde grønne afgifters himmelflugt vil være med til at værne de små indkomsters pengepung, og det vil være af allerstørste betydning.
Desuden er de finansieret.
Det er Enhedslistens forslag ikke.
Derfor kan vi ikke støtte Enhedslistens forslag.
Margrethe Vestager (RV), 2002-01-11:
Idet jeg vil takke Venstres ordfører for de gode ord om satspuljeforliget, vil jeg spørge, om Venstres ordfører ikke er enig med mig i, at satspuljeordningen er en hensigtsmæssig måde at indskrænke det frie valg på, i forhold til at den enkelte selv disponerer over sin disponible indkomst, nemlig ved at Folketingets partier disponerer over en meget begrænset del af den til fælles bedste.
Jørn Pedersen (S), 2002-01-11:
Vi må jo konstatere, at Venstre tier og samtykker.
Til det konkrete forslag vil jeg da gerne sige, at det absolut er en smuk tanke fra Enhedslistens side.
Men når man læser beslutningsforslaget igennem, må man jo sige, at det sådan set er satspuljen, Enhedslisten går ind og piller ved og siger, at det er dårligt.
Jeg vil godt sige, at det er det
Jeg skal ikke her gentage, hvad der er sagt tidligere
under forhandlingen, men der er skabt virkelig mange gode fremskridt via satspuljen, også for den gruppe, som Enhedslisten vil tilgodese med det her beslutningsforslag. Jeg vil godt overordnet sige, at jeg ikke tror, at den vej, man anviser her, nemlig et konkret beløb til samtlige folkepensionister, er vejen at gå.
Jeg tror på den måde, som vi også via satspuljen har tilgodeset det på i de senere år, hvor vi siger, at det først og fremmest er de svageste grupper, vi tilgodeser.
Det ser jeg ikke i det forslag, der ligger til debat her i dag, og derfor tror jeg sådan set ikke, at det er den rette vej at gå.
Men jeg vil da gerne sige, at hvis vi senere under nogle finanslovforhandlinger skulle komme i den situation, at vi skulle diskutere højere pensioner, vil vi gerne være med til at diskutere det. Men jeg er ikke sikker på, at profilen skal være lige netop den, der bliver anvist her, nemlig med et fast kronebeløb til alle. Jeg vil hellere være med til en model, der tilgodeser dem, der har mindst, så de får de største beløb.
Vi kan ikke gå ind for det nuværende forslag, men vi er villige til en debat om pensionisterne og også om deres økonomiske vilkår.
Aase D. Madsen (DF), 2002-01-11:
Jeg vil gerne spørge Socialdemokratiets ordfører, om det ikke er korrekt, at der via satspuljemidlerne er sket en udhuling af folkepensionen.
Der bliver mindst tilbage til pensionisterne af denne pulje.
Det er pensionisterne, der får mindst ud af det i forhold til de andre på overførselsindkomster.
Jørn Pedersen (S), 2002-01-11:
Ja, man må jo et stykke hen ad vejen undskylde Dansk Folkeparti, for de er jo ikke med i satspuljeaftalen og kan derfor heller ikke i alle detaljer have kendskab til, hvordan pengene fordeles.
Men jeg vil gerne sige, at hvis vi kigger på nogle af de meget store klumper, vi har lavet i de senere år, så er det netop gruppen af ældre, der har fået mere, f.eks. helbredstillægsordningen, hvor vi har hentet en del penge; ægtefælleafhængigheden er blevet gjort mindre.
Det er faktisk alle på overførselsindkomster, og derfor er man også, når man deler pengene ud, nødt til at tilgodese samtlige grupper.
Vi sidder ikke med en eller anden millimeterretfærdig løsning og regner ud: De har leveret så meget, så skal de have så meget igen.
Men jeg vil gerne slå fast - og det er uomtvisteligt, at det er sådan - at vi er meget, meget bevidste om, at det også er gruppen af ældre, der skal tilgodeses.
Vi har været meget bevidste om, at det især er gruppen af de svageste ældre, vi vil tilgodese med det her.
Så kan man jo diskutere det og sige, at det er ærgerligt, man ikke selv er med.
Jeg ved ikke, om Dansk Folkeparti og Enhedslisten kommer med på noget tidspunkt.
Hans Andersen (V), 2002-01-11:
Efter de nuværende regler kan personer under 67 år med betydelig og varig nedsat psykisk eller fysisk funktionsevne få udbetalt et kontant tilskud til selv at antage hjælp, når personen har behov for mere end 20 timers personlig og praktisk hjælp om ugen.
Fra Venstres side støtter vi helhjertet, at de ældre, der får hjemmehjælp, i langt højere grad skal have mulighed for selv at vælge, hvordan hjemmehjælpen skal tilrettelægges.
Der skal efter Venstres mening generelt gives langt flere valgmuligheder til de ældre, og de skal sikres en større indflydelse på den hjælp, de modtager.
Da dette forslag ikke umiddelbart vil koste kommunerne ekstra penge og der efter min mening ikke er nogen andre forhindringer for gennemførelsen, håber jeg, at vi hurtigt kan få forslaget behandlet og vedtaget.
Søren Søndergaard (EL), 2002-01-11:
Søgaard, det er ham billardspilleren.
Det er ikke mig.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-01-11:
Ifølge den danske grundlov er der religionsfrihed i Danmark.
Det betyder, at alle folk uanset religion er velkomne i Danmark, at alle danskere, alle som bor i Danmark har ret til at vælge den religion, de ønsker at tilhøre, og de har også ret til at vælge ikke at tilhøre nogen religion.
Derfor er det klart, at man synes, det er nogle lidt underlige toner, der kommer fra hr. Søren Krarup i denne forbindelse. Det, der især skurrer i mine ører, er, at der bliver sagt, at der er stor forskel på afrikaneres og araberes kultur sat over for den danske.
Ja, men der er også stor forskel på asiater eller latinamerikaneres kultur i forhold til den danske, og der er også en meget stor forskel på den italienske kultur over for den danske.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor det skal gøres til et så stort problem, for jeg mener, at for 200 år siden var forskellen mellem den danske og den tyske kultur lige så stor, som forskellen mellem den danske og den latinamerikanske kultur er i dag.
Man må undskylde, at jeg synes, der er racistiske undertoner, når man tager afrikanske og arabiske kulturer ud for sig selv, og hr. Søren Krarup lægger så stor vægt på, at han synes, det er forfærdeligt at være vidne til, at der hvert år tildeles statsborgerskab til et stort antal afrikanere og arabere; det er jo dét, hr. Søren Krarup siger.
Men mener hr. Søren Krarup, at det kun er forfærdeligt at være vidne til tildeling af indfødsret til afrikanere og arabere, eller er det ligeledes et problem med asiater og latinamerikanere?
Og hvordan er det med europæere?
Er der forskel på kristne arabere og muslimske arabere, eller er det udelukkende et spørgsmål om hudfarve?
Jesper Langballe (DF), 2002-01-11:
Fru Birthe Rønn Hornbech siger nu ganske i overensstemmelse med, hvad fru Birthe Rønn Hornbech sagde i fjernsynet, at forlig og aftaler ikke kan binde et kommende Folketing. Jamen min sjæl, hvad vil du mere?
Dermed er det hele jo sagt.
Dermed bortfalder al den slags efter et folketingsvalg.
Så vil jeg sige til integrationsministeren med hensyn til den bundne samvittighed, at det jo er rigtigt, at den har
vi uden at have en ydre koran til at slå os i hovedet med, men den bundethed betyder samtidig frihed til at tale Roma midt imod, og frihed betyder mod.
Kamal Qureshi (SF), 2002-01-11:
Jeg vil gerne spørge hr. Søren Krarup, om han mener, at det, at ansøgerne har arabiske eller afrikanske navne, i sig selv er en problemstilling, som Dansk Folkeparti gerne vil gøre det til.
Jeg vil meget gerne have uddybet, hvorvidt Dansk Folkeparti mener, at hvis folk har mellemøstlige eller japanske eller andre fremmede navne, har Dansk Folkeparti tænkt sig at fremsætte noget om en differentiering efter efternavne eller efter, hvilke dele af verden ansøgerne kommer fra.
Søren Krarup (DF), 2002-01-11:
Jeg må svare, at det er et karakteristisk, retorisk spørgsmål, som i virkeligheden er uden relevans.
Ministeriet hedder Integrationsministeriet, og integrere betyder »smelte sammen med«; integer betyder hel på latin.
Og det er klart, at skal der overhovedet være realitet i talen om integration, må forskellene ikke være for store.
Det burde ikke være vanskeligt at forstå, at arabere og afrikanere er så fremmede for dansk kultur og tradition og sprog, at det vil være meget, meget vanskeligere for dem end for andre at kunne integreres i Danmark.
Det er underligt, at man i fuldt alvor på dette sted skal sige noget så elementært og selvfølgeligt, som en forrykt abstrakt problemstilling gør til noget meningsløst.
Det er klart, at arabere og afrikanere er så fremmede for dansk tradition og kultur, at de naturligvis er meget vanskelige at integrere, og naturligvis er landet forpligtet til at tage det med i overvejelserne.
Kamal Qureshi (SF), 2002-01-11:
Jeg må konstatere, at det er glædeligt, at jeg som læge har lært en lille smule lægelatin i sin tid.
Jeg vil meget gerne spørge hr. Søren Krarup endnu en gang: Vil Dansk Folkeparti i lovforslag eller andre forslag fremsætte konkrete tiltag, som differentierer ansøgerne efter oprindelsesland ved tildeling af statsborgerskab?
Ellers er der jo ikke nogen mening i at stå heroppe og påpege nogle åbenlyse problemer, som hr. Søren Krarup mener eksisterer, og det er vel heller ikke det, vi skal bruge taletiden til.
Men hvis der er nogle konkrete politiske tiltag på vej fra Dansk Folkeparti, hvor man vil gøre forskel på afrikanere og arabere i forhold til ansøgere fra resten af verden, vil jeg meget gerne høre om det.
Søren Krarup (DF), 2002-01-11:
Jeg synes da, det er rørende, at hr. Kamal Qureshi vil bekymre sig for, hvad vi skal diskutere.
Det er jeg glad for at få at vide, for det var jeg åbenbart ikke helt klar over.
Nu diskuterer vi det spørgsmål, der er til behandling, altså indfødsret, og her er det klart, at selvfølgelig skal der differentieres.
Det burde være en selvfølge, og man skal som sagt være mere eller mindre hjernevasket af en ren abstrakt tænkning, hvis man ikke er i stand til at se de forhold i øjnene.
Som sagt: Det er ikke noget konkret politisk, men jeg udtaler en mening, der er så selvfølgelig, at også hr. Kamal Qureshi burde kunne forstå den.