runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Vagn Christensen (S), 2004-03-23:
Hvis man mener, at det er rettidig omhu at lade arbejdsløsheden stige og så derefter gribe nogle foranstaltninger, der gør, at man kan imødegå den, når man godt ved, at den politik, man har gennemført, faktisk er den, der er skyld i, at man ikke har vist rettidig omhu!
Lad mig tage vindmølleindustrien.
Det er da rigtigt, at den har problemer rundtomkring på verdensmarkedet, men der er jo ikke noget i vejen for, at vi sådan set kunne erstatte det, og at vi kunne være et hjemmemarked, der kunne bygge op og dermed holde beskæftigelsen i stedet for at sende disse mennesker ud i en arbejdsløshed, så vi kunne stå parat, når markedet var i stand til at aftage flere møller.
Det andet er da ikke at vise rettidig omhu.
Det, der sker omkring bølgeenergien, er, at dette projekt, fordi man ikke kan finde de fornødne penge til at iværksætte det i stor skala, så det virkelig kunne blive en fremdrift for Danmark, nu forsvinder ud af Danmark.
Det er da ikke bedre at mangle 50 mio. kr., som man gør til disse forsøg, og så i stedet for lade det gå over på arbejdsløsheden, lade den betale for det.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-03-23:
Det er da udpræget glædesløst at se på, at arbejdsløsheden stiger i det danske samfund, at den fra et lavpunkt i begyndelsen af 2002 nu er steget med 40.000.
Det har jeg da kigget på med bekymring, og regeringen har jo også løbende drøftet situationen, vi har løbende taget initiativer, vi har fremrykket investeringer, vi har gennemført skattelettelser, vi har bevilget yderligere penge til omskoling og efteruddannelse af medarbejdere.
Men desværre må vi jo sige, at den internationale afmatning, der har været i økonomien, også har kastet sine skygger ind over Danmark, sådan at vi ikke har haft den gang i økonomien, som vi kunne ønske os.
Derfor traf regeringen beslutning om, at vi nu ville sparke det opsving i gang, som vi har kunnet se tegn på, men som desværre er kommet langsommere og mindre kraftigt, end vi havde forventet.
Derfor sætter vi nu aktiviteter i gang, der medfører, at ledigheden i hvert af årene 2004 og 2005 reduceres med 22.000 personer.
Så jeg mener, at vi har udvist rettidig omhu på de her områder.
Vi har sikret, at vi har tilpasset vores indsats til de aktuelle muligheder, men da vi nu kunne se, at opsvinget kom senere, besluttede vi aktivt at gribe ind.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-03-23:
Nu hedder det jo en beskæftigelsesminister, men det, vi må konstatere er jo, at der har været en stigende arbejdsløshed under denne ministers epoke.
Derfor vil jeg godt tillade mig at stille det spørgsmål: Hvordan er det at sidde som minister og se på, at ens kollegaer ikke viser rettidig omhu omkring beskæftigelsen?
Lad mig lige komme med et par eksempler: Ser vi på de besparelser, regeringen har lavet angående vedvarende energi, kan vi konstatere, at med den politik, der har været ført, er vindmølleindustrien faldet fra 48,5 pct. til 43,5 pct. af verdensmarkedet.
Ser vi på sol og biomasse, kan vi konstatere, at Østrig og Tyskland er i vældig fremgang på disse områder.
Og ser vi på det sidste område, jeg skal trække frem i denne her forbindelse, nemlig bølgeenergien, er der måske 6.000 arbejdspladser, der, fordi der ikke er vist rettidig omhu, er på vej til at forsvinde væk fra Danmark. Er det tilfredsstillende for en beskæftigelsesminister at måtte konstatere, at politikken medfører en stigende arbejdsløshed - vel at mærke den politik, som ministeren er en del af?
Flemming Oppfeldt (V), 2004-03-23:
Jeg synes jo, at det er et tomt ord at bruge udtrykket minimalkrav.
Det er en tom floskel.
Det, regeringen har gennemført, er jo et frit valg, som i øjeblikket er ved at blive indført i kommunerne rundtomkring.
Det er erstatningshjemmehjælpen, og det er den fleksible hjemmehjælp, og så har vi puttet 500 mio. kr. ind i det arbejde.
Så det er da langt mere end tomme ord.
Line Barfod (EL), 2004-03-23:
Uddannelse er fint.
Hvis man så også fjernede den brugerbetaling, regeringen har sat kraftigt i vejret, kunne det blive endnu bedre. Men det, jeg spurgte til, var, om regeringen vil sende endnu flere ud i tvangsaktivering i projekter som på Bodum og andre steder, hvor de kommer til at sidde og lave noget arbejde, som ellers blev udført af folk, der fik en ordentlig løn, og hvor man dermed flytter stillinger fra folk, der har ordentlige løn- og arbejdsvilkår, over på folk, der skal sidde til underbetaling, som vi har set det tidligere, og hvor man dermed netop laver hele det her tvangsarbejde, som ministeren lige før talte så meget imod, men som regeringen altså intet har gjort for at stoppe.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-03-23:
Jeg er da fuldstændig enig med fru Line Barfod i, at folk da ikke bare skal kastes ud i formålsløs aktivering.
Det, jeg synes er en af hovedgevinsterne ved »Flere i arbejde«-reformen, som vi lavede, er, at mennesker kan komme i praktik i rigtige job på rigtige virksomheder, i modsætning til tidligere, hvor man kun kunne komme i job, som ellers ikke ville blive udført.
Og alle ved vel, hvor demotiverende det er at udføre et job, som ellers ikke ville være blevet udført af nogen andre.
Så jeg mener, at vi med reformen »Flere i arbejde« har sikret, at der skal være perspektiv i aktiveringsindsatsen.
Den skal aftales med den ledige selv, og der skal være et perspektiv i det job, man kommer ud og får.
Og det mener jeg vi har sikret med »Flere i arbejde«.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jeg vil gerne sige indledningsvis, at alle de skattelettelser, der er gennemført, er fuldt finansierede.
Det kan jeg godt forstå er overraskende for oppositionen, som jo altid har været vant til, at hvis man giver en skattelettelse på ét område, så kræver man det flerfold igen på andre områder.
Men her har vi altså en fuldt finansieret skattelettelse, hvor der ikke kommer nogen regning bagefter, men hvor meningen jo er, at vi skal give den danske økonomi et skub.
Vores pakke indeholder fire elementer.
Det første element er en suspension af opkrævningen af det særlige pensionsbidrag.
Det bidrag blev indført i sin tid for at dæmpe konjunkturerne.
Nu har vi en lav konjunktur, og derfor suspenderer vi indbetalingen af penge.
Det er folks egne penge, det er slet ikke nogen gave fra staten, det er folks egne penge, som de selv sparer op, og hvor vi nu suspenderer tvangsopkrævningen af de midler. Det andet element er fremrykning af skattelettelser, fuldt finansieret, som jeg sagde.
Det fjerde er, at vi over de næste år afsætter godt 500 mio. kr. til efteruddannelse og videreuddannelse af de ledige.
Vores forårspakke indeholder fremrykkede investeringer, skattelettelser, suspension af tvangsindbetalinger og hjælp
til de ledige til omskoling og efteruddannelse
, så man kan sige, at vi sætter ind over et bredt felt. Økonomerne har så sagt, at virkningen af det her er, at ledighedskøen med udgangen af 2004 vil være 22.000 lavere, end den er i øjeblikket.
Jacob Buksti (S), 2004-03-23:
Under førstebehandlingen udtrykte vores ordfører, hr. Jens Peter Vernersen, som ikke er i stand til at være til stede i dag, betænkelighed ved dette forslag, ikke bare fordi det er meget kompliceret, men også fordi vi simpelt hen ikke har tillid til, at skatteministeren på betryggende vis kan håndtere skattepolitikken i det her land.
Det skyldes de dårlige erfaringer, vi har med, at vi næsten hver dag kan se nye skattehuller vælte ud af skabet, nye dårlige sager for ministeren, og helt i statsministerens ånd, fra da han selv var skatteminister, og hvor han ifølge en af landets førende skattejurister, advokat Finn Thomsen, skabte et eldorado for lykkejægere, fusentaster og plattenslagere.
Sådan har vi det også med den nuværende skatteminister.
Derfor må vi også konstatere, at behandlingen af det her forslag har været ganske utilfredsstillende.
Det er jo fantastisk, at vi ved førstebehandlingen kan konstatere, at ordførerne fra Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti udtrykker stor tillid til det her lovforslag, at de har forstået det hele. Lidt efter kan vi fra Foreningen af Statsautoriserede Revisorer få en henvendelse, hvor man gør opmærksom på, at man i hvert fald ikke er i stand til at overskue, hvad det er, der sker med det her forslag, og at man mener, at det åbner for en lang række huller.
Det fører til, at skatteministeren fremkommer med ikke mindre end 34 ændringsforslag - 34 ændringsforslag til et forslag, som regeringspartierne nærmest mente skulle skamroses.
På trods af det må vi så konstatere, at vi i dag 4 timer før andenbehandlingen har modtaget en yderligere henvendelse fra PriceWaterhouseCoopers med yderligere spørgsmål og præciseringer
Jeg må gå ud fra, at forudsætningen for, at vi er i stand til at tredjebehandle det her forslag på torsdag, er, at der foreligger fyldestgørende svar fra Skatteministeriet inden da.
Jeg skal ikke lægge skjule på, at det har været en meget svær afvejning for Socialdemokratiet i den her sag.
Vi finder ikke, at der er skabt den nødvendige klarhed.
Men vi mener med den opstilling, der er sket af, hvor der er stramninger, og hvor der er lempelser, at vi vil kunne stemme for forslaget, men med den klare, klare understregning, at vi præciserer, at det altså er skatteministerens ansvar at sørge for, at den tekniske kvalitet af lovforslagene er i orden, og at der ikke åbnes muligheder for utilsigtet udnyttelse af lovforslaget, som resulterer i, at vi senere skal til at lukke huller.
Derfor er det her ikke bare kompliceret, det er utilfredsstillende, og det er et udtryk for, at vi har en skatteminister i det her land, som ikke er i stand til at håndtere skattepolitikken på betryggende vis.
Flemming Hansen (KF), 2004-03-23:
Det ville være manipulation, hvis jeg bestemte, hvad der står i den rapport, der kommer.
Jeg aner ikke, hvad der kommer til at stå i rapporten.
Jeg har bedt ministeriet undersøge årsagerne til de meget store prisstigninger, der har været indtil nu, og derfor forventer jeg ikke, at rapporten indeholder noget som helst om udviklingen i 2005.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-23:
Så vil jeg blot spørge ministeren her til sidst, om det så vil være sådan, at de forventede prisstigninger i januar 2005 vil indgå i den rapport, således at der bliver lavet en oversigt over, hvad der kan forventes i de forskellige trafikselskaber.
Vi ved jo fra Århus Amtskommune f.eks., at den stigning, der bliver en konsekvens af bortfaldet af det statslige taksttilskud, ikke er slået fuldt igennem endnu, den slår først igennem i januar 2005.
Vi ved også, at der i HUR-området, i hovedstadsområdet, vil være meget betydelige stigninger ud over, hvad der er på pris- og lønstigninger.
Men jeg vil godt spørge, om det vil fremgå af rapporten, således at vi, når vi så vender tilbage efter påske til en debat om de ting, hvad enten det bliver direkte forhandlinger med ministeren eller det bliver her i Folketingssalen under forespørgselsdebatten, har det talmateriale som grundlag for den debat.
Flemming Hansen (KF), 2004-03-23:
Jeg må gentage, at hr. Keld Albrechtsen må forstå, at jeg ingen forudsætning har for at vide, hvordan prisstigningerne vil være i den kollektive trafik i 2005.
Jeg har ikke set nogen udmeldinger om, hvordan den vil være.
Jeg har godt set nogle mennesker udtale sig om, at der vil komme visse prisstigninger, men det har jeg slet ingen forudsætning for at vurdere endnu.
Og stadig væk vil jeg ikke hverken af- eller bekræfte nogen ting, før jeg får den rapport, der danner grundlag for den fremtidige diskussion.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-23:
Nej, det synes jeg er fornuftigt, der er jeg enig med ministeren, vi skal ikke konkludere på ministerens rapport, før vi har læst den.
Men vi ved nu, at hvis vi ikke foretager os noget, så bliver der uacceptabelt store taktstigninger i januar 2005.
Det ved vi, og det går jeg ud fra at ministeren også kan bekræfte her.
Der kommer taktstigninger i januar 2005 i en lang række amter, som ligger ud over de almindelige pris- og lønstigninger.
Jeg vil gerne spørge, om ikke det er korrekt.
Og hvis ministeren kan bekræfte, at det er korrekt, vil jeg vende tilbage til det helt principielle spørgsmål, nemlig om ministeren så ikke finder, at vi har en bunden opgave, der består i at få lagt et loft over den prisudvikling.
Flemming Hansen (KF), 2004-03-23:
Jeg tror, hr. Keld Albrechtsen vil have fuld forståelse for, at når rapporten kommer, vil regeringen bruge god tid på at læse den igennem og sætte sig ind i den og så komme med sit eventuelle udspil, afhængig af hvad rapporten giver baggrund for.
Hvad slags forlig, der så bliver om det, hvis der skal laves noget, kan jeg af gode grunde ikke svare på, før jeg ser rapporten.
Det kan jo være, at den slet ikke giver anledning til ændringer.
For at gentage, hvad jeg svarede hr. Keld Albrechtsen før, så er det rigtigt, at jeg fandt takststigningerne meget betydelige fra 1999 til 2003, og det er jo netop baggrunden for, at vi har sat undersøgelsen i gang, og derfor kan jeg altså ikke konkludere på den, før jeg ser resultatet af undersøgelsen.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-23:
Jeg anser skam ministeren for at være en meget tænksom mand, og derfor ville det have overrasket mig meget, hvis ministeren havde meddelt, at han ikke havde tænkt over det.
Jeg vil gerne sige tak for meldingen om, at vi får det materiale, og at det skulle være her inden påske.
Betyder det så, at ministeren vil indbyde til forhandlinger om takstforhøjelserne, inden vi skal have den forespørgselsdebat, som jeg har den ære at være forespørger på, som netop tager sit udgangspunkt i den rapport, der er på vej?
Jeg vil nemlig godt gentage det helt principielle spørgsmål, som jeg mener ministeren sådan set godt kan besvare uden at have alle mulige rapporter som baggrund, nemlig om ministeren finder, at takststigningerne generelt er for store, og om vi også kan forudse, at de bliver for store til næste år til januar, og at vi derfor politisk har en bunden opgave, der består i at få dem nedsat?
Flemming Hansen (KF), 2004-03-23:
Jeg takker hr. Keld Albrechtsen, fordi der også var et spørgsmål til mig.
Jeg skal sige, at vi jo hen over vinteren, januar, februar måned, har haft en, kan man roligt sige,
meget heftig debat om taksterne i den kollektive trafik.
Det sætter selvfølgelig mange tanker i gang ...
... og det har det altså gjort.
Men det er lige så klart, at uanset om hr. Keld Albrechtsen bruger alle sine fire spørgerunder her til at stille det samme spørgsmål, så vil mit svar være, at jeg er nødt til at afvente den rapport, jeg selv har bestilt.
Som jeg svarede på et spørgsmål fra hr. Keld Albrechtsen, jeg tror, det var i februar,
vil jeg gerne vide, hvad der er opad, og hvad der er nedad i den debat, der kørte både i januar og februar måned. Så vil regeringen overveje, hvilke muligheder vi har.
For det er da klart, at de prisstigninger, der har været i den kollektive trafik fra 1999 f.eks., er meget, meget høje og efter min mening urimeligt høje, og det er netop derfor, jeg har sat undersøgelsen i værk.
hr. Keld Albrechtsen om, at den skulle være færdig her i næste uge.
Den bliver færdig formentlig lige inden påske.
Det har været lidt svært at få alt materialet frem til ministeriet, men immervæk må man sige, at med så stort et materiale har det alligevel kun taget 6 uger at foretage
undersøgelsen, fordi regeringen har et oprigtigt ønske om at komme til bunds i sagen.
Så når jeg får spørgsmålene fra hr. Keld Albrechtsen efter påske, kan jeg også svare helt konkret på spørgsmålene; før kan jeg ikke.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-23:
Jeg vil gerne spørge ministeren, hvad han mener om den diskussion om loft over priser på busbilletter, som er startet med en artikel i Politiken i går?
Det fremgår nemlig af den Politikenartikel, at ministeren er positiv over for en sådan idé.
Det vil jeg da gerne prøve at spørge ministeren lidt nærmere om i dag, om der er konkrete tanker på bedding i regeringen, i Trafikministeriet, på det punkt.
Ikke mindst fordi vi jo lige har lyttet til en debat, hvor man har givet ufinansierede skattelettelser til de mennesker, der tjener over 20.000 kr. om måneden.
Derimod får de, der tjener under, ingenting, og det er jo typisk dem, der kører i bus.
De får til gengæld enorme takststigninger.
Det er den sociale profil i regeringens politik.
Derfor kunne det være interessant, om regeringen i det mindste vil lappe lidt og sætte et plaster på der, hvor det gør ondt med bustakststigningerne.
Ole Sohn (SF), 2004-03-23:
Ministeren glemte at svare på det meget centrale, nemlig om en liberal regering vil give borgerne frit valg, med hensyn til om man ønsker skattelettelser ved hjælp af SP nu, eller om man vil lade sin SP, altså Særlig Pensionsopsparing, blive stående for at sikre sig en bedre pension.
Det er det ene. For det andet er det, der står i udspillet om kloakkerne, jo ikke noget nyt.
Det skaber beskæftigelse på Malta, eller hvor man tager hen, og i Korea.
Jeg forsøger bare at anholde, at regeringen siger, at de kommer med en jobpakke, når det dybest set er den dårligst tænkelige måde.
Hvis det er den vinkel, der er på, er jeg fuldstændig enig.
Der er meget ideologi i det, og det kan tyde meget på, at vi får et valg hen over sommeren, når de nye skattekort kommer ud.
Men job skaber det ikke.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-03-23:
Nu giver tiden mig desværre ikke mulighed for at læse op af regeringens pakke.
Men lige præcis det, som hr. Ole Sohn efterlyser, at man tager fat på kloakområdet, er jo omtalt på side 18 i denne her publikation, så også dér gør vi noget ved at fremrykke investeringer.
Må jeg så have lov til at sige til hr. Ole Sohn: Vi er jo politikere, og derfor må vi også påtage os nogle politiske ansvar.
Til det formål bruger vi også, ud over fremrykning af investeringer, skattelettelser helt i tråd med regeringens politik.
Ole Sohn (SF), 2004-03-23:
Jeg vil gerne stille et meget konkret spørgsmål: Betyder det, at regeringen vil tilbyde borgerne den mulighed at lade deres penge blive stående i SP-ordningen?
Det er jo en fantastisk opsparingsordning. Hvorfor skal man tage dem ud og lægge administrationen over til banker og diverse andre?
Vil beskæftigelsesministeren give tilsagn om, at man vil spørge borgerne, inden skattekortet sendes ud, om man vil have pengene stående i SP og så få dem, når man har brug for dem som pensionist, eller om man vil have dem ud i dag?
Så har man jo frit valg.
Jeg går ud fra, at regeringen som en liberal regering vil give borgerne den valgfrihed.
Det er det ene.
Det andet er, at Finansministeriets økonomer både før valget under den forrige regering og under den nuværende regering har sagt, at den dårligst tænkelige måde at skabe nye job på er via skattelettelser.
Og ministeren siger, at SF jo bare vil have al mulig offentlig beskæftigelse.
Der vil jeg gerne spørge ministeren, om ministeren ikke mener, at det er rimeligt, at vi får repareret vores kloakledninger, vores vandledninger, som er ved at gå til, mener ministeren ikke, at det er rimeligt, at vi har nogle ordentlige daginstitutioner, nogle folkeskoler, der fungerer, en ordentlig ældrepleje?
Er det dér, ministeren er uenig?
Det er jo det, vi foreslår, man skulle bruge pengene til, netop til de ting, der er behov for, til nogle opgaver i samfundet, der skal løses før eller siden.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-03-23:
Når man er i regering, må man også påtage sig et politisk ansvar, og vi har derfor påtaget os det ansvar, at vi nu vil sætte skub i opsvinget og nedbringe den alt for høje ledighed.
Til det formål har vi fremsat vores forårspakke med de elementer, jeg omtalte før.
Vi ved, hvad virkningen er.
Der er ingen økonomer, der har bestridt, at den får de effekter, som regeringen siger.
Så er der nogle, der synes, det er for tidligt, der er nogle, der synes, det er for sent, der er nogle, der synes, det er unødvendigt osv.
Men hvis der har været kritiske kommentarer, har de jo snarere gået på, at det fører til for høj aktivitet i det her samfund.
Så der er jo ingen overhovedet, der har bestridt, at det får den virkning, at ledighedskøen nu bliver kortere, og det er jo det, der har været hovedformålet for os.
Så har vi selvfølgelig mellem os en politisk forskel, nemlig den forskel, at hr. Ole Sohn gerne vil have, at så meget som muligt går ind over de offentlige kasser, at vi kan sidde og administrere menneskers penge.
Dér har vi altså den opfattelse, at der skal være et større økonomisk råderum.
Vi har så regnet til den forsigtige side, nemlig sagt, at der nok er flere, der vil spare op. Til hr. Ole Sohns punkt om pension vil jeg sige, at der jo ikke er noget, der forhindrer mennesker i at bruge deres skattelettelse, at bruge deres udbetalte SP-midler til at sætte ind på en pensionsordning.
For mig ville det være helt fint, og der er jo ingen, der forhindrer det.
Ole Sohn (SF), 2004-03-23:
Det er klart, at regeringens økonomer siger, at det her vil give 22.000 nye job.
Det giver jo 1.700 arbejdsløse i år, og det giver 5.200 nye arbejdsløse næste år, og det skal jo trækkes fra de 22.000; de 6.000 er
aktivering.
Jeg forstår slet ikke, hvorfor ministeren ikke siger til fru Line Barfod: Nej, i stedet for aktivering tilbyder vi nogle ordentlige, sunde job som rengøringsassistenter på Helsingør Sygehus.
Det kunne man have gjort, hvis man ville skabe regulære job.
SP-ordningen er jo en likviditetsgevinst, det er jo nogle penge, som man kommer til at mangle til sin tid, og det vil sige, at folk får dårligere pension, der bliver udgifter til øget folkepension til den tid - det har regeringen jo ikke regnet ind.
Så når man skal gøre op, om man vil bruge x antal milliarder - for skattelettelserne er jo ikke fuldt finansierede, det er de kun under forudsætning af, at beskæftigelsen stiger, at man altså opfylder 2010-målsætningen, og det gør man ingenlunde - burde regeringen jo, hvis man ønskede at skabe beskæftigelse, have gjort det, som finansministeren har sagt.
Hvis man bruger 1 mia. kr. til skattelettelser, så giver det kun 200 nye job, men investerer man dem i offentligt forbrug, altså i forbedring af den offentlige service, så giver det 1.700 nye job.
Så jeg fatter simpelt hen ikke, hvorfor regeringen har valgt den absolut dårligst tænkelige metode at bruge pengene på.
Jeg vil gerne starte med at rose regeringen.
Så blev der spidset ører!
Jeg synes, det er godt, at der er kommet en jobpakke.
Man kan selvfølgelig sige, at den er kommet lidt for sent, men det er godt, at den er kommet.
Men den har måske - set med mine øjne - fire svagheder.
For det første skaber den for få job.
For det andet er de job, der bliver skabt, alt for kostbare.
For det tredje er den fordelingsvirkning, der er af jobpakken, forårspakken, urimelig, fordi den fattigste del af befolkningen intet får, mens regningen bliver sendt videre til fremtidige generationer.
Og for det fjerde indeholder den ingen miljøforbedring.
Hvad er egentlig grunden til, at regeringen har valgt den absolut dårligste model til at skabe nye job?
Og det er jo ikke noget, jeg forsøger at påstå.
Det er jo noget, Finansministeriet selv har beregnet: Den dårligste metode til at skabe nye job er skattelettelser, specielt når de er ufinansierede og man sender regningen videre til næste generation.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-03-23:
For en politiker er hr. Ole Sohns indlæg her meget beskedent, idet det er uideologisk. Der ligger ingen politiske ønsker bag hr. Ole Sohns forslag, det er ren teknik, man kan slå op i tabeller osv. For os har det været vigtigt, at vi kan fremrykke investeringer, at vi giver skattelettelse, og at vi suspenderer SP-ordningen, samtidig med at vi afsætter over 500 mio. kr. til efteruddannelse og opkvalificering af de ledige.
Det, vi gør med SP-ordningen, er, at vi suspenderer indbetalingerne, og det vil sige, at folk, der vil spare op, må finde et andet sted, deres bank, deres arbejdsmarkedspensionsordning, eller hvor det er, og anbringe de midler.
Det er der fuld frihed til.
Hermed sluttede spørgsmålet.