runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Glahn (RV), 2006-04-06:
Jeg skal jo ikke gentage, selv om vi har været lidt inde på historie her i dag, hvad Det Radikale Venstre sagde for et år siden om det her punkt.
Men hvis jeg skal komme med en kommentar, kan jeg bare konstatere, at hvis regionerne nu får en længere levetid, så er det ikke, fordi man har fjernet kommunalfuldmagten, så er det på trods af, at man har fjernet kommunalfuldmagten, så er det på trods af, at man fjerner retten til at udskrive skatter.
Vi ønskede jo, at der stadig væk skulle være en kommunalfuldmagt til de nye regioner, men vi må jo konstatere, at det er endt, og i betragtning af det indtager vi samme holdning i denne sag som Socialdemokratiet, nemlig at vi vil undlade at stemme til dette forslag.
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-06:
Det er jo yderligere et forslag i rækken, som ikke skal få mig til at forlænge debatten her, men pege på, som det fremgår af teksten, at det er for at sikre konkurrencemæssig ligestilling mellem egenproduktion og køb af ydelser hos eksterne leverandører; altså et godt forslag.
Det, man måske især vil hæfte sig ved, er, at lønsumsafgiften har været udsat for nogen debat og opmærksomhed, men det er faktisk et væsentligt element for at sikre denne konkurrencemæssige ligestilling, at den inddrages.
Dermed kan jeg helt indskrænke mig til at sige, at det opfatter vi i Venstre som en helt naturlig konsekvens af forløbet her, og vi kan støtte forslaget.
Arne Toft (S), 2006-04-06:
Det var jo netop derfor, vi alle sammen var enige om, at vi skulle have en udligning.
Og at den var blevet foretaget under alle omstændigheder, er jeg da helt sikker på.
Men når man nu ser på de kommuner omkring København, altså Vestegnskommunerne, har de da alle sammen en skatteprocent, der er lige så høj, som den er i de kommuner, jeg i sin tid repræsenterede, og det er jeg lidt overrasket over.
Det sker jo i Danmark, og det er dem, der er hårdest ramt.
Jeg vil så godt spørge hr. Ole Glahn: Er det ikke lidt naivt, når nu hr. Ole Glahn siger, at det her kun drejer sig om 2007?
Hr. Ole Glahn ved da udmærket godt, at når vi kommer til 2008, og der ikke er nogen, der vil sætte skatten ned, hvad jeg tvivler meget stærkt på, så er der heller ingen, der får lov til at sætte skatten op, det ved vi da alle sammen. Så kan De Radikale med hr. Ole Glahn i spidsen sige, at det ikke er sådan, trods det at man godt i dag ved, at sådan bliver resultatet.
Ole Glahn (RV), 2006-04-06:
Jeg kan sige, som den konservative ordfører sagde, at vi egentlig syntes, da vi forhandlede det her – jeg indrømmer, at det sådan set ikke nødvendigvis er en del af en udligningsreform, men det er jo meget naturligt, når vi nu havde fat i området, at vi så på det – at det var et godt forslag, vi havde her, fordi det sådan set sikrede alle kommuner, at de penge, som de blev stillet i udsigt, fik de, og hvis det beløb, de fik stillet i udsigt, viste sig at være et for lavt, så fik de kompensation 3 år efter.
Så blev vi også opmærksomme på, at vækstkommuner havde et problem, og derfor fik de mulighed for at låne, hvis de var i likviditetsmæssige problemer.
Det er derfor, vi også i bemærkningerne til lovforslaget har formuleret, at det tager vi op, og at vi overvejer at komme med et ændringsforslag, der indebærer, at man fortsat får mulighed for selv at fastlægge sit beskatningsgrundlag.
Arne Toft (S), 2006-04-06:
Det kan godt være, at der er mange, der har trykket hr. Ole Glahn i hånden og har takket ham for det her arbejde.
Der er altså også mange, der er kommet til mig, og som ikke har været så tilfredse, som hr. Ole Glahn giver udtryk for.
Det er jo således, at halvdelen af de penge, der reelt er delt ud, har store kommuner som Slagelse og Frederikshavn fået.
Og det er også helt i orden for mit vedkommende, for hvis kriterierne viste, at de skulle have dem, skulle de selvfølgelig også have dem.
Jeg vil også godt lige sige til hr. Ole Glahn: Jeg er enig med hr. Ole Glahn i, at det her ikke har noget at gøre med, at man skal udligne befolkningens udgifter; altså, har man større udgifter i København, skal man have mere der, det er vi helt enige om.
Men er hr. Ole Glahn så enig med mig i, at det, der er sket, jo netop er, at man har udlignet befolkningens penge?
Københavnerne og de, der bor omkring København, og de, der bor i Nordsjælland, hvor skatten bliver sat op, skal betale flere penge.
Der, hvor områder får penge, bliver skatten sat ned, og det vil sige, at de, der bor der, får penge.
Inger Støjberg (V), 2006-04-06:
Jeg tror, jeg har nævnt det før, men vi ville utrolig gerne i Venstre finde en løsning på det her felt.
Jeg vil bare sige, at det ændringsforslag, som oppositionen har lagt frem her, er ikke tilfredsstillende.
Det er simpelt hen ikke godt nok.
Derfor stemmer vi imod.
Vi vil ikke tvinge 110.000 selvstændige til at indbetale til en fond, som kun 1.000 af dem får gavn af, altså tvinge 109.000 selvstændige til at betale til noget, de ikke får gavn af.
Det er ærlig talt
ikke godt nok.
Derfor stemmer vi imod.
Men vi vil gerne se på mulighederne.
Det har jeg vist også nævnt før.
Jeg glæder mig meget over, at oppositionen sandsynligvis, tilsyneladende, vil tage den diskussion op positivt, når vi kommer så langt.
Ole Stavad (S), 2006-04-06:
Jeg må sige, at det var et lidt kryptisk svar af Venstres ordfører.
Det var vel næsten en bekræftelse af, at Venstres ordfører ikke kunne sige, at man var imod det her forslag, som skal sikre, at også selvstændige erhvervsdrivende kvinder bliver sikret økonomisk under barsel.
Jeg synes, det er dybt beskæmmende, men vi må jo tage det til efterretning, hvis afstemningen falder ud, som det ser ud til, nemlig at Venstre og Venstrefolketingsmedlemmer, at Konservative og konservative folketingsmedlemmer, at Dansk Folkeparti og Dansk Folkepartis medlemmer ikke mener, at man skal sikre selvstændigt erhvervsdrivende kvinder økonomisk under barsel, som resten af samfundet skal sikres.
Jeg synes, det er lidt beskæmmende, at man tilsyneladende fra de to øvrige partier ikke engang finder anledning til at gå op på talerstolen og forklare sig.
Inger Støjberg (V), 2006-04-06:
Jeg må bare sige til hr. Ole Stavad, at der kan være forskel på kulturerne i partierne.
I Venstre er det sådan, at der går vi ikke til aviserne og refererer, hvad der foregår på gruppemøder, det er sådan en aftale, vi har med hinanden.
Det kommer Venstres folketingsgruppe ved, og det kommer egentlig ikke den danske befolkning ved.
Jeg kan sige, at jeg ikke refererer fra de diskussioner, vi har haft i Venstres folketingsgruppe, men jeg kan garantere for, at det her er en sag, der optager Venstres folketingsgruppe.
Det optager medlemmerne i Venstres folketingsgruppe.
Det optager i øvrigt også Venstres vælgere, ved jeg, der er også mange iværksætterkvinder blandt Venstres vælgere.
Derfor er det også, vi gerne vil prøve at løse det her problem, derfor er det, vi gerne vil tage det her spørgsmål op inden for det næste års tid, når vi skal til at kigge på barselloven generelt.
Ole Stavad (S), 2006-04-06:
Jeg nægter et eller andet sted at tro, at det her spørgsmål har været ordentligt og ærligt diskuteret i Venstres folketingsgruppe, i den konservative folketingsgruppe og i Dansk Folkepartis folketingsgruppe.
Jeg nægter at tro på, at der ikke i de tre folketingsgrupper findes 7 medlemmer, hvad der skulle til for at ændre flertallet, som vil være med til at sikre, at også selvstændige erhvervsdrivende og kvinder, der vælger at være selvstændige erhvervsdrivende, skal have den samme økonomiske sikkerhed som andre, der er på arbejdsmarkedet.
Derfor vil jeg godt spørge Venstres ordfører: Har det her været lagt åbent frem og diskuteret i Venstres folketingsgruppe?
Jeg vil også spørge den konservative ordfører, hr. Jakob Axel Nielsen, som ikke har valgt at tage ordet endnu: Har Det Konservative Folkeparti konkret taget stilling til, at man ikke ønsker, at selvstændige erhvervsdrivende kvinder skal sikres økonomisk under barsel?
Inger Støjberg (V), 2006-04-06:
Jeg vil give hr. Thomas Adelskov fuldstændig ret i, at selve den barselfond, som vi har oprettet på det private arbejdsmarked, og selve det, som lovforslaget jo indeholdt fra begyndelsen, og det, som vi nu snart stemmer igennem ved tredjebehandlingen, næste gang vi skal stemme om det, går ud på at udligne skellet mellem kvinder og mænd på det private arbejdsmarked.
Når man sidder som arbejdsgiver og skal ansætte enten en kvinde eller en mand, så har man måske nogle gange desværre haft en tilbøjelighed til at ansætte manden for netop at slippe for de udgifter, der var til barsel.
Så ja, det er jo intentionen bag L 102, som vi behandler her i dag, og ja, det er det, som vi gennemfører.
Så ønsker oppositionen at udvide det her til også at inddrage de selvstændige og tvinge dem ind i den her ordning.
Det er det, vi tager op inden for det næste års tid, og det ser jeg meget frem til og glæder mig i øvrigt også over, at jeg kan høre, at oppositionen på det tidspunkt jo så vil være villig til at gå ind i en diskussion om det her.
Thomas Adelskov (S), 2006-04-06:
Jeg skal lige bede Venstres ordfører bekræfte, at det her lovforslag, som bliver andenbehandlet i dag, betyder, at nogle virksomheder, som kun har mandlige ansatte, kommer til at bidrage til virksomheder og brancher, hvor der er mange kvindelige ansatte.
Der kan sagtens være virksomheder, der bidrager til den her ordning, hvor der kun er mænd ansat, og derfor er det jo noget vrøvl og noget vås at stå og påstå, at det her er et spørgsmål om, at man nu ikke finder, at der med hensyn til de selvstændige er det her udligningsbehov.
Venstre taler om, at nu vil man kigge på det her endnu et år.
Vi har diskuteret det i Folketinget i adskillige år.
Der har ligget en stor redegørelse, som har handlet om barseludligning.
Der har ligget et lovforslag igennem et stykke tid, og regeringen har endda – synes jeg meget velvilligt af oppositionen – fået lejlighed til at gå og tænke lidt mere over den her sag med de selvstændige, og så er den kommet frem til, at den ikke kan finde en model, hvor man trækker de selvstændige med ind og udligner.
Vi er af den klare opfattelse, at både af ligestillingsmæssige årsager og for at få flere selvstændige kvindelige erhvervsledere herhjemme i Danmark er vi nødt til også at lade kvinder få mulighed for at være en del af en barseludligningsordning.
Jeg forstår simpelt hen ikke Venstres nølen på området.
Pia Gjellerup (S), 2006-04-06:
Det var karakteristisk at høre Venstres ordfører tale om, hvad det er for en udligning, man har lagt vægt på fra Venstres side.
Hr. Leif Mikkelsen taler alene om indkomster og ser fuldstændig bort fra, at det jo ikke alene er et spørgsmål om, hvad man tjener i den enkelte kommune og har mulighed for at have af indkomster i den enkelte kommune, men jo i meget høj grad er et spørgsmål om at få pengene derhen, hvor der er de tunge kommunale opgaver, f.eks. på det sociale område.
Jeg synes, det var karakteristisk, at det helt blev forbigået, for deri er jo også et af de afgørende problemer ved den udligningsreform, nemlig at den udligner en stor kommunalreform, som vi ikke kunne få noget at vide om økonomien på, da den skulle vedtages.
Nu kan vi jo ikke lave om på kommunalreformen, selv om vi i sammenhængen kan se, at økonomien faktisk er uacceptabel, men vi kan se, at de kommuner, som ligger i toppen med at overtage tunge sociale opgaver, det store flertal af dem, mister på den her reform.
Så det er det omvendte af en social profil, og det synes jeg hr. Leif Mikkelsen skal have en mulighed for at forholde sig til.
Inger Støjberg (V), 2006-04-06:
I Venstre går vi selvfølgelig ind for ligestilling, og jeg er meget glad for, at det også er gået op for Socialdemokraternes ordfører.
Men det ændringsforslag, som oppositionen har stilet her, synes jeg ikke, synes Venstre ikke, og synes regeringen ikke er særlig godt.
Det gør vi ikke, fordi det vil betyde, at 110.000 selvstændige vil komme til at betale ind til en fond, som kun 1.000 vil få gavn af.
Det synes jeg sådan set er et meget enkelt svar på det.
Der er en rimelighedsbetragtning ind over, og vi synes ikke, dette er rimeligt.
Det betyder jo ikke, at vi ikke gerne vil prøve at kigge på mulighederne for at lave en ordning for iværksætterkvinderne på sigt, men det vil vi vente med at tage op, til barselorloven generelt skal revideres om et års tid.
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-06:
Nu er virkeligheden jo den, at der i den her udligningsreform er lagt en række kriterier ind, hvor der lige præcis er taget hensyn til kommunernes udgiftsbehov.
Der er taget hensyn til de tunge sociale udgifter, som går ind med en vægtning, og dermed er virkeligheden jo den – uanset hvem der nu mister eller taber her i startfasen – at man nu tager højde for, at pengene går derhen, hvor behovene er.
Så til det med: Hvem mister, og hvem taber?
Der er jo store forskelle på udgiftsniveauet fra kommune til kommune i dag, og nogle af dem, der mister, har måske haft en økonomisk situation, hvor man har øget sine omkostninger i kommunen, så man ligger langt over landsgennemsnittet – det er der en række eksempler på – og andre har haft det meget svært.
Det er det, der rettes op på, og der lægges elementer ind nu, så der tages hensyn til de sociale omkostninger, som jo vil være stigende, hvis de er en del af kommunens udgifter.
Så den er fremtidssikret, og der er en god balance.
Jeg skal så alligevel kommentere det, for nu kom fru Pia Gjellerup til at sige, at Socialdemokraterne ikke var inviteret.
Det er helt eventyrligt.
Ved lejlighed kan jeg læse højt af den.
Det her er en meget fin invitation, som jeg er villig til at læse op for fru Pia Gjellerup, hvis hun har glemt, at hun har modtaget den.
Jeg går ud fra, at vi er helt færdige med at høre om, at Socialdemokraterne ikke var inviteret.
Og derfor kunne man jo have øvet indflydelse med hensyn til de bekymringer, som fru Pia Gjellerup giver udtryk for her.
Hvis de havde nogen gang på jord og havde noget hold i virkeligheden, så burde man have lagt sig i selen for at øve indflydelse.
Vi inviterede Socialdemokratiet, fordi det er et væsentligt parti i det kommunale landskab, og derfor er det helt urimeligt, at man, da nu Socialdemokratiet kunne få øje på alle de her fejl, som fru Pia Gjellerup udreder, ikke sad ved forhandlingsbordet og førte dem ind.
Det synes jeg faktisk man bør bebrejde Socialdemokratiet, hvis de er så vigtige.
Jeg må bare sige, at jeg er helt overbevist om, at der er lavet en god udligningsreform, og at der er taget de hensyn, der skal, og hvis Socialdemokratiets stemme manglede, falder det præcist tilbage på Socialdemokratiet.
Det står tydeligt i papiret i min inderlomme.
Jytte Wittrock (S), 2006-04-06:
Nu kan jeg høre, at hr. Leif Mikkelsen er meget optaget af virkelighedens verden.
Det er ikke det, man ønsker på Lolland.
Så jeg spørger bare hr. Leif Mikkelsen: Hvordan kan det være, at ambitionsniveauet for regeringen og aftalepartnerne har været så lavt, at man ikke har kunnet finde en løsning, der også har kunnet klare problemet på Lolland, et meget kendt problem?
Vi har snakket om det i al den tid, jeg i hvert fald har været herinde.
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-06:
Nu er det jo et virkelighedsfjernt billede, fru Line Barfod tegner af det her.
Det er jo ikke rigtigt.
Det er sådan set indregnet i den kommunale økonomi og de økonomiaftaler, der er.
Vi ved godt, at de borgere er der, og vi ved godt, at de ældre er der, sådan er det, og det er ikke udligningsreformen, der skal løse den sag.
Den skal løses på sigt, så kommunerne har råd til at give de ydelser til borgerne, der skal til.
Vi laver en indfasningsordning over nogle år, sådan at vi ikke får de store udsving i den kommunale økonomi.
Det er ganske fornuftigt, og det er ikke et spørgsmål om, at pengene ikke må bruges til det, de skal.
De bliver brugt til det, de skal bruges til over tid.
Nu har vi en indfasningsperiode, der sikrer, at økonomien er i balance.
Så det er et falsk billede, fru Line Barfod tegner, det er en udligningsreform, der har en god profil.
Jeg forstår godt, det er svært at kritisere, og derfor skal man ud i den der sang om, at folk har det svært, og at der ingen er, der kommer i bad osv., som er ret virkelighedsfjern.
Vi har hørt den før, og vi får den sikkert at høre flere gange i dag.
Line Barfod (EL), 2006-04-06:
Hvis regeringen virkelig flyttede penge til de svageste områder til at sikre, at man der kunne have et godt serviceniveau, ville vi også synes, at det var en god del af udligningsreformen.
Men problemet er jo, at man siger, at pengene skal gå til privatforbrug i stedet for til det hårdt tiltrængte offentlige forbrug.
For der er jo sket en enorm vækst i antallet af børnehavepladser og vuggestuepladser i Danmark, og derfor er antallet af børn pr. voksen steget.
Og mange vil altså gerne have, at der er lidt flere voksne til at tage sig af børnene.
Tilsvarende omkring ældre er der jo mange, der gerne vil have, at der er tid til hjemmehjælp lidt oftere, at man ikke kun får gjort rent hver 3. uge, og at man kan komme i bad lidt oftere end hver 14. dag osv.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor borgerne ikke skal have lov til at bestemme det, og at pengene skal gå til skattelettelser, så de, der i forvejen har, kan købe sig et fjernsyn eller en udenlandsrejse mere.
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-06:
Nu er virkeligheden den, at på grund af den politik, der er ført, er kommunerne i en situation, hvor børnene har gode forhold, og hvor der er gode uddannelser osv.
Det er der, væksten er sket i den offentlige sektor, og det går faktisk ganske fremragende.
Og det er indtænkt, at der er råd til den række serviceydelser.
Den her udligningsreform flytter alene penge fra de bedst stillede områder til de dårligst stillede områder.
Dermed gives der også i fremtiden muligheden for, at de kommuner kan løse den opgave i stedet for at få det vanskeligere og vanskeligere, når der er negativ befolkningstilvækst og afvandring, og hvad ved jeg.
Så jeg synes, man skal anstrenge sig meget for at kritisere det her, og det overrasker mig, at Enhedslisten ikke er lidt begejstret for, at vi virkelig hjælper de svageste områder her.
Det burde virkelig flugte med det billede, fru Line Barfod er tæt på at tegne, nemlig at her retter vi op på noget, som tidligere regeringer ikke har rettet op på, nemlig ved at pengene virkelig flytter.
Så jeg undrer mig meget over, at Enhedslisten nu kritiserer ved at sætte den velkendte plade om, at det er så svært, og at der ingen penge er, på.
Det er jo ikke rigtigt.
Den offentlige sektors udvikling økonomisk set er sket i kommuner og amter, mens vi i denne omgang har haft den borgerlige regering.
Line Barfod (EL), 2006-04-06:
Det er måske svært for hr. Leif Mikkelsen at forestille sig, men faktisk er der jo en del borgere, som hellere vil bruge pengene på offentligt forbrug; på at sørge for, at der er børnehaver med gode pædagoger til at tage sig af deres børn; på, at der er plads; borgere, som gerne vil have, at de ældre i kommunen kan komme i bad en gang imellem; som gerne vil have, at man i det hele taget sørger for en god offentlig service; og for hvem det er vigtigere end at få råd til at købe endnu et fjernsyn eller tage på endnu en udlandsrejse.
Hvorfor er det ikke efter Venstres opfattelse længere noget, som borgerne i kommunen demokratisk kan diskutere?
For det er jo det, der er spørgsmålet, nemlig at Venstre her dikterer, at pengene skal bruges til skattelettelser og altså til at øge privatforbruget for dem, der har mest i forvejen, og ikke må bruges til, at man på demokratisk vis beslutter, at man gerne vil have ordentlig service; at man gerne vil have, at de ældre får ordentlig hjælp; at man gerne vil have, at børnene har gode forhold.
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-06:
Nu er virkeligheden jo den, at de steder, hvor pengene vandrer hen, og hvor man nu på grund af udligningen skal sænke skatten, i øvrigt er der, hvor vi har de højeste skatteprocenter i dagens Danmark.
Så vi retter faktisk delvis op på en anden skævhed med den her ordning, således at man der, hvor skatten er høj, får mulighed for at få den sænket eller skal sænke den, og så man der, hvor den er lavere, så kan hæve den.
Så vi retter op på den skævhed, som er kommet af, at vi har haft en udligningsordning i flere år, hvor de, der har haft det sværest, kun har haft én løsning, nemlig at sætte skatten op.
Så vil jeg om Frederikshavn Kommune sige, at jeg går ud fra, at den er meget tilfreds med den udligningsordning, som den så skal indfase over få år, inden den må bruge pengene til forbrug.
Det tror jeg at fornuftige politikere i Frederikshavn er fint tilfredse med.
Jeg tror faktisk, de er glade i Frederikshavn, fordi vi har en regering, der har lavet en udligningsreform, der retter op på de skævheder, der var.
Thomas Krog (SF), 2006-04-06:
Jeg vil konstatere, at når nu der er så gode muligheder i kommunerne, så må de kommunalpolitikere, som er valgt rundtomkring, være nogle af Danmarks dummeste folk.
Er det ikke konklusionen på det, Venstres ordfører siger?
En af konklusionerne er i hvert fald, at eksempelvis en kommune som Frederikshavn, som får rigtig mange penge med det her lovforslag, jo også har været ramt, så der er god grund til det.
Kommunens borgmester var da også i gang med at juble, indtil han fandt ud af, hvor lidt han egentlig måtte bruge på den service, der er hårdt tiltrængt.
I sådan en kommune har man faktisk været så langt ude, at man har været ved at vride lovgivningen til at sige, at der maks. må være 28 timers hjemmehjælp i den enkeltes bolig, og man har lavet nogle cirkulærer om, hvad folk nu må få af hjælpemidler.
Og det er jo ikke sådan, at kommunalpolitikere – heller ikke Venstres kommunalpolitikere – er dumme i Frederikshavn Kommune, men man har en virkelig, virkelig stram økonomi.
Så kommer der en fornuftig udligningsordning, som der har været behov for.
Man får nogle penge, og så skal man give dem til skattelettelser til de mennesker, som egentlig klarer sig fint i forvejen, i stedet for at hjælpe dem, der virkelig har behov for hjælp.
Er det fornuftigt?
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-06:
Nej, det er jo ikke korrekt, fordi udligningsreformen er til udligning.
Vedrørende spørgsmålet om kommunernes økonomi vil jeg sige, at virkeligheden jo nu er den, at kommunernes økonomi i den tid, vi har haft en borgerlig regering, konsekvent har været udsat for stigninger.
Den økonomiske stigning i den offentlige sektor har fundet sted i kommuner og amter, og den politik fortsætter.
Det vil sige, at det jo er kendt stof, hvilke omkostninger man har, og det vil sige, at der har været plads til aktivitetsudvidelse.
Det er virkelighedens verden.
Så det er ikke sådan et spareprojekt.
Jeg er glad for, at SF ligesom anerkender, at der er meget godt i det her.
Thomas Krog (SF), 2006-04-06:
Jeg synes jo, at Venstres ordfører sagde nogle fornuftige ting i sin ordførertale om, at en udligningsreform er nødvendig.
Det er helt sikkert.
Han sagde også, at det er godt, at udligningen øges, og det kan vi i SF også godt støtte.
Så kom der nogle bemærkninger om, at kommunerne alle steder skal kunne yde en ordentlig kommunal service.
Det kan jeg love for, at vi i SF også støtter.
Spørgsmålet er så, hvad det har med det her lovforslag at gøre.
Som Venstres ordfører lige har redegjort for, skal de kommuner, som får glæde af det her, sætte skatten ned ud over de 0,2 pct., mens andre kan hæve den.
Det vil jo sige, at man samlet set langt fra får stoppet den bølge af nedskæringer, som er i gang i kommunerne på grund af den stramme økonomi, der er.
Tværtimod øger man jo nedskæringerne, fordi det samlede budget til serviceniveau i kommunerne bliver mindre med den her lov.
Er det ikke korrekt?