runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Homann (SF), 2003-05-09:
Altså det er jo ikke overraskende, kan man sige, at Ældre Sagen ikke synes, der er nogen grund til at lave om på en ordning, som kun gavner ældre.
Hvis man derimod spørger Kommunernes Landsforening, kan de godt se problemet i, at der er indefrosset 2,2 mia. kr. i ejendomsskatter til en favørrente, man ikke kan få noget som helst andet sted i samfundet, og som skal betales af nogle udgifter, som ellers kunne bruges til at lave bedre hjemmehjælp til de svage ældre eller bedre skoler til unge eller noget lignende. Så der er problemer forbundet med det her, og det er selvfølgelig klart, at jo dyrere en ejendom, man har, jo større et hus, man sidder i, jo mere velstående er man typisk også, og jo større fordel har man af den her ordning, hvor man kan få et lån til en fuldstændig favørrente.
Jo, det kan bruges, og det bliver brugt af velstående ældre, og det er jo ikke det, der er meningen.
Det skal gavne folk, der har økonomisk behov, ikke bare fordi de har en bestemt alder.
Uno Larsson (DF), 2003-05-09:
Som jeg sagde, der er ingen dokumentation for, at det er nødvendigt at lave det her.
Og som sagt, de ældre vil aldrig misbruge det her.
Selv Ældre Sagen siger også, at der på ingen måde er grund til at komme med det her, for de ældre misbruger som sagt ikke ordningen.
Morten Homann (SF), 2003-05-09:
Det gælder sådan set også alle de andre danskere, som er pensionister, men ganske velstående, som benytter sig af de her muligheder; der var hr. Mærsk McKinney Møller kun et enkelt eksempel.
Så vil jeg godt tilbyde fru Gudrun Laub den diskrete oplysning - hvis vi kan lade det blive i det her rum - at der ikke er nogen lov, der forbyder ældre, heller ikke selv om de er pensionister, at optage lån.
Altså det kan de på lige fod
med unge.
Det her drejer sig om, om man vil give et stort privilegium til en gruppe mennesker, alene fordi de er ældre, uanset hvilke økonomiske behov de har, eller om man vil se på, at man skal give nogle muligheder til folk, som har økonomiske problemer.
For det, der vil være konsekvensen, når fru Gudrun Laub fastholder de her optjente privilegier, er jo, at man fastholder den der ungdomsfjendske linje, som regeringen og Venstre har kørt siden regeringsskiftet, når det drejer sig om at give privilegier til den ældre generation, og så samtidig gennem boligpolitikken, skattepolitikken og uddannelsespolitikken fratage de unge mulighederne.
Det vil det her forslag gøre op med, og derfor kan det selvfølgelig være ærgerligt nok, at fru Gudrun Laub ikke kan støtte det, men det er da en voldsomt usympatisk tanke, at man skal støttes, alene fordi man er gammel, i stedet for at blive støttet, fordi man har et behov.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-05-09:
Så ville jeg gerne spørge fru Gudrun Laub, om det er Venstres holdning, at man til pensionister, der sidder gældfrit i et hus, altså har en rimelig formue, skal udlåne offentlige midler, og det endda til under markedsrenten.
Gudrun Laub (V), 2003-05-09:
Ja, så får vi de unge og de ældre blandet godt sammen her.
Og når hr. Morten Homann siger, at det er en ungdomsfjendsk linje, må jeg sige, at jeg synes snarere, at det her forslag først og fremmest er et meget ældrefjendsk forslag, og jeg kan slet ikke forstå, at SF kan tage det ind, hvis man ellers siger, at man vil gå ind for at støtte svage grupper. Til hr. Mogens Nørgård Pedersen: Der er jo ikke tale om, at kommunen specielt skal låne penge ud til hvilken som helst pensionist, der ønsker det.
Det her forslag er jo helt specielt baseret på, at ældre mennesker, som sidder i et hus og gerne vil være fri for at skulle betale ejendomsskatten, når de har en friværdi, kan lade skatterne stå i huset, og det vil så sige, at når de måske skal på plejehjem eller den ene dør eller begge dør, så forfalder ejendomsskatten, så er der pant i ejendommen, og så får det offentlige, hvad det skal have.
Det er ikke nogen speciel låneforretning som sådan, det er kun en mulighed for, at pensionister kan blive fri for det bøvl og de bekymringer, der ligger i, at man pludselig bliver tvunget til en flytning i en høj alder, hvor man ikke ønsker det, og så er der altså givet den specielle mulighed, hvor det offentlige ikke taber, og hvor pensionisterne til gengæld får et mere trygt liv.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-05-09:
Til fru Gudrun Laub: Har jeg ikke ret i, at det offentlige lader penge stå?
De låner måske ikke penge ud, men de lader i hvert fald være med at inddrive penge i en vis udstrækning hos pensionister, som har meget friværdi i deres ejendom.
Har jeg ikke ret i, at det offentlige har pengeudeståender til en meget lav rente?
Gudrun Laub (V), 2003-05-09:
Det er jo så spørgsmålet om, hvordan man formulerer det, om man synes, det er positivt eller negativt, alt efter hvordan man vender ordene.
For det offentlige har et krav på pensionisten om at få ejendomsskatterne betalt.
Det krav lader man altså stå i ejendommen, og så bliver de først inddrevet på et senere tidspunkt.
Altså alt i alt er det en glimrende ordning for pensionisterne.
Jeg vil spørge hr. Ole Stavad, om man med svage pensionister og svage personer, som man gerne vil tage særligt hensyn til, da kun tænker på økonomi.
Men når hr. Ole Stavad så blander sin egen mor ind i det, må jeg så sige, at det jo ikke er alle, der er så heldige at have en søn, der er sparekasseuddannet og tidligere skatteminister.
Og der er jo altså pensionister, som simpelt hen har behov for den tryghed, der ligger i, at de ikke behøver at skulle til at tænke på en flytning eller lånoptagning, men stille og roligt kan blive boende i den bolig, som de nu har og er glade for.
Det er det, denne lovgivning uden SF's forslag tilsikrer, det er formålet med den, og jeg synes, vi skal lade det blive ved det og ikke gå ind i at udvide den til noget helt andet.
Ole Stavad (S), 2003-05-09:
Jeg beklager sidebemærkningen med min mor; det var ikke for at drage hende ind i debatten her.
Hun havde i øvrigt kun sin blanke folkepension uden én eneste krone ved siden af.
Men holdningen var i den generation, at man ikke ville forgælde huset; der skulle jo også være noget til børnene.
Men det, jeg vendte mig imod, var det, som jeg synes stadig væk fylder for meget, at man siger, at bare man har en aldersgruppe, som bærer titlen pensionist, er de svage.
Jeg glæder mig i stedet for over, at vi har dejlig mange stærke pensionister.
Vi har nogle, der er stærke både økonomisk og på anden vis, men også nogle, der ikke er særlig økonomisk stærke, men alligevel meget stærke.
Det, vi snakker om her, er økonomisiden.
Og hvis vi skal gå ind og give nogle særlige økonomiske muligheder - det er det, vi taler om her - så bør det være for de pensionister, som har et økonomisk behov, der adskiller sig fra andre.
Det vil vi stadig væk holde fast i.
Men det, at man er fyldt 65 eller 67 år, gør ikke én til svag; det skal vi glæde os over.
Gudrun Laub (V), 2003-05-09:
Jamen heldigvis er der da mange stærke ældre mennesker over 65, og de vælger måske også helt andre løsninger; det kan man jo frit gøre - heldigvis.
Men jeg vil da meget gerne have, hr. Ole Stavad anerkender, at der kan være andre former for svaghed, end hvad lige præcis den økonomiske opgørelse viser.
Man kunne forestille sig en 80-årig, der bliver enke eller enkemand, og som egentlig gerne vil være fri for at skulle spekulere så meget over det, og det er også en form for svaghed, som bliver tilgodeset med loven, som den ligger.
Det er jo lovens formål, som den er nu, og som det er helt urimeligt at udvide eller lave om på for at tilgodese nogle helt andre hensyn.
Den lov er god, som den er.
Uno Larsson (DF), 2003-05-09:
Ja, som sagt, lov om ændring af lov om betaling af ejendomsskatter - der skulle måske have stået grundskyld i stedet for.
Lån til betaling af ejendomsskatter gives i dag til alle, som er fyldt 65 år, altså pensionisterne kan få indefrosset deres ejendomsskat.
Så i praksis fungerer ordningen som en låneforanstaltning for pensionisterne, fordi denne gruppe kan få lån til særdeles favorable renter, og det er godt for dem.
At SF vil have en særordning, kan DF ikke stemme for.
Og hvis SF tror, at der er masser af velhavende ældre, der vil benytte dette, må man tro om igen.
Og der er da heller ingen dokumentation for, at de vil gøre det.
Dels vil det ofte betale sig for denne gruppe at bruge mere likvid kapital frem for at stifte gæld, man kan sagtens sætte sine penge i andre ting.
Indefrysningen er en ufleksibel finansieringsform sammenlignet med et nedsparingslån, hvor de løbende udgifter kan tilpasses individuelt efter behov. Endelig er muligheden for en gevinst for ældre og velhavende så stærkt begrænset, at hvis en enkelt alligevel fandt på at benytte ordningen, ville det næppe kunne betegnes som misbrug. Jeg må tilkendegive - det skal have lidt ros med på vejen trods alt - at forslaget angående rentefordelingen vil give en besparelse rent kommunalt.
At man vil give de unge mennesker samme vilkår, køber Dansk Folkeparti ikke.
Vi skal ikke til at gældsætte unge mennesker, så de derefter får en usikker fremtid.
Og som hr. Ole Stavad sagde: Børnene skal jo have noget at arve.
Morten Homann (SF), 2003-05-09:
Nu har unge mennesker jo ganske rige muligheder for at gældsætte sig allerede i dag.
Og en stor gæld også fra ejendomsskatter kan vel være et lige så stort problem for en pensionist, som det kan for en ung.
Så jeg synes, vi skal lægge den der sådan lidt bedrevidende holdning fra os og sige: Jamen det må vi også give folk nogen frihed til at bestemme.
Der, hvor vi skal prioritere, er, når vi siger, at f.eks. i dag er der indefrosset næsten 2,2 mia. kr. i ejendomsskatter.
Hvem er det så, der skal have gavn af den mulighed?
Er det folk, som, uanset hvor velstående de er, bare har nået en bestemt alder, eller er det folk, som har nogle bestemte økonomiske behov?
Der er ikke nogen tvivl for os om, at der er det behovene, der skal gælde.
Pointen er jo netop, at der ikke er tale om misbrug af den her ordning i ordets egentlige forstand.
Det er sådan set fuldt legalt, selv om man har en millionindkomst, at benytte sig af denne ordning.
Men det er jo ikke det, der er meningen
med det.
Så folk kan bruge den her ordning, de kan bruge den her ordning med fordel, fordi det er markedets suverænt laveste rente på et lån.
Derfor er det kun for at tilpasse ordningen, så den bliver mere målrettet til folk, der har et økonomisk behov, i stedet for til folk, der bare har en bestemt alder.
Gudrun Laub (V), 2003-05-09:
Til hr. Morten Homann: Altså unge mennesker kan da selvfølgelig komme i vanskeligheder, men de kan jo også optage lån i kreditforeninger osv. Denne specialordning for pensionister er netop for at tilgodese pensionisterne, og det synes vi i Venstre er en fortræffelig ordning, som vi ønsker
at holde fast i.
Til hr. Mogens Nørgård Pedersen: Det er da selvfølgelig rigtigt, at pensionister, som får indefrosset deres ejendomssskatter, jo stadig væk skal kunne fungere fuldt ud, men det er jo også en fordel for pensionisterne, at de ikke behøver at bekymre sig så voldsomt om økonomiske transaktioner, at man stille og roligt kan blive boende i det hus, hvor man har boet og haft det godt, og altså ikke skal tvinges ud i nogle flytninger eller økonomiske transaktioner alene på grund af ejendomsskatterne, hvis man er i den situation, at man ønsker at blive boende, men altså har problemer med at betale de penge.
Og til hr. Morten Homann: Jeg tror ikke, det er Mærsk McKinney Møllers første problem at få indefrosset sine ejendomsskatter, og det er i øvrigt sagen ganske uvedkommende.
Jette Jespersen (DF), 2003-05-09:
Dette beslutningsforslag har til hensigt at sikre størst mulig tryghed og sikkerhed i forbindelse med fødsler, som det pointeres i bemærkningerne.
Det kan Dansk Folkeparti kun respektere.
Når det så er sagt, undrer vi os lidt over indholdet af forslaget.
For det første findes der allerede i dag en lov, som stort set dækker, hvad forslaget indeholder.
For det andet tror vi i Dansk Folkeparti ikke, at det er her, skoen trykker.
Vi er ikke uenige i, at det ikke fungerer efter ønske på dette område.
Jordemoderforeningen har i marts i år foretaget en undersøgelse med den konklusion, at lukning af de små fødesteder er hovedårsagen til problemet.
Og det er Dansk Folkeparti helt enig i.
Man kan jo spørge sig selv, hvor trygheden er henne, når den gravide skal rejse mellem 100 og 150 km eller mere til det nærmeste jordemodercenter og i værste fald 200 km til et fødested.
Det er umenneskelige afstande.
Men at føde et barn er jo ikke en sygdom, og langt de fleste graviditeter går jo lige efter bogen.
For Dansk Folkeparti ville det være ønskeligt, om der kunne skyde fødeklinikker op rundt om i landet, eventuelt på de nu desværre mere eller mindre nedlagte sygehuse.
Herigennem ville der naturligvis opnås en langt bedre kontakt
til jordemoderen både før, under og efter fødslen.
Også den tendens, at flere og flere foretrækker hjemmefødsler på grund af angst for de store kørselsafstande, giver vel stof til eftertanke.
Men også dette indebærer problemer, da jordemoderen tit og ofte har svært ved at nå frem - igen på grund af den store afstand.
Og så er der jo kun én ting at gøre, nemlig at tilkalde egen læge.
Her ville et fødested i nærområdet være betryggende. I 1986 var der 69 fødesteder i Danmark, i dag 44, og næste år vil der være 35, kort sagt: en halvering.
I Dansk Folkeparti mener vi, at det er den vej, vi skal gå, for at forbedre forholdene for de fødende.
Loven er der, men rammerne mangler.
Det kan jeg da kun give fru Line Barfod ret i.
Men så vidt jeg har forstået, er det ikke jordemødre som sådan, der mangler.
For jeg hørte jo, at jordemoderuddannelsen har søgning af mange, mange flere, end de kan optage.
Så jeg må indrømme, at jeg er blank på det område.
Men det er da ude i amterne, det er rigtigt.
Naser Khader (RV), 2003-05-09:
Jeg kan konstatere, at Dansk Folkepartis ordfører ikke har forstået vores forslag.
Hvad har Røde Kors med det at gøre?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er på baggrund af, at ordføreren for Dansk Folkeparti siger, at hun har fået oplyst, at ventetiden er på under 1 år.
Jeg vil gerne have at vide, hvem kilden til denne oplysning er.
Det tredje spørgsmål er: Har ordføreren for Dansk Folkeparti læst rapporten, der er udgangspunkt for de forslag, der blev fremsat af den tidligere regering?
Den tidligere SR-regering indgik nemlig en aftale med Amtsrådsforeningen om at indføre behandling inden for sygehusloven, men den nuværende regering, VK-regeringen, har nedprioriteret området lovgivningsmæssigt.
Lone Møller (S), 2003-05-09:
Det har de gjort, før de flygtede fra deres hjemland, og det skal de fortsætte med at gøre i Danmark.
Vi skal derfor have en asylpolitik, der giver asylsøgerne et aktivt liv.
Det giver asylsøgerne de bedste forudsætninger for at forsørge sig selv og blive integreret i samfundet.
De har på et tidspunkt været udsat for tortur.
For dem, der har oplevet tortur, er det vigtigt, at de og deres familier tilbydes en tidlig og effektiv krisebehandling, så de får overskud til at blive en del af det samfund, de nu opholder sig i. Samtidig er det vigtigt at sikre, at følgerne af de voksnes traumer bliver så små som muligt, så de ikke overføres på børnene.
Hvis det kan lade sig gøre, er det vigtigt, at de eksisterende sundhedstilbud og tilbud om krisebehandling styrkes markant, og at ansvaret for behandling af traumatiserede flygtninge er klart og giver muligheder for en bedre behandling.
Den tidligere socialdemokratisk-radikale regering indgik i 2001 en aftale med amterne om at sikre flere og bedre geografisk dækkende behandlingstilbud til traumatiserede flygtninge.
Samtidig var der enighed om at give amterne det nødvendige økonomiske råderum til at gå i gang med en gradvis udbygning i de kommende år.
Målet var dels at sikre, at amterne, der i dag har ansvaret for en lang række andre sundhedsopgaver, også fik ansvaret på dette område, dels at sikre frit valg for den enkelte traumatiserede flygtning - det er jo så moderne med frit valg i disse tider - til at vælge det behandlingssted med den bedste kvalitet og den laveste ventetid.
De eksisterende centre for torturofre skulle som institutioner ind under sygehusloven.
Konsekvensen af regeringens og indenrigs- og sundhedsministerens manglende tiltag på området har medført, at ventetiderne på behandlingstilbud i dag er helt oppe på 2 år, og at der stadig væk ikke er frit valg til at vælge behandlingssted for den enkelte flygtning.
Det betyder, at flere flygtninge fremover vil være hensat til passiv forsørgelse uden muligheder for at varetage et job eller tage sig af deres familie.
Behandling og integration af traumatiserede flygtninge skal i stedet sættes i centrum og tilpasses de enkeltes mentale tilstand, så de hurtigst muligt kan blive ressourcestærke personer, der tager ansvar for sig selv og deres nærmeste.
Derfor kan Socialdemokratiet støtte De Radikales forslag.
Jens Christian Larsen (V), 2003-05-09:
Det fremgår også, at forslaget er i overensstemmelse med de anbefalinger, som en arbejdsgruppe om rehabilitering af traumatiserede flygtninge i 2001 har afgivet.
Yderligere fremgår det, at den manglende realisering af tilbuddet ikke er lykkedes på grund af uenighed mellem parterne om finansiering af udgiften.
Det er således ikke lovgivningen, der forhindrer en gennemførelse i alle landets amter.
Vi hilser derfor med tilfredshed, at indenrigs- og sundhedsministeren vil inddrage spørgsmålet i de forestående økonomiforhandlinger med amterne om aftalen for 2004.
Vi anser det derfor unødvendigt med en vedtagelse af
forslaget
Kim Sejr (RV), 2003-05-09:
Jeg siger tak til indenrigs- og sundhedsministeren for at erkende, at der er behov for en indsats på området, og at vi selvfølgelig skal sørge for, at de traumeramte flygtninge kommer til at fungere.
Det er vigtigt, at de bliver tilbudt behandling.
Men når ministeren så siger, at det ikke er nødvendigt at forpligte amterne i forhold til at komme det ind under sygehusloven, så er der noget, jeg ikke forstår.
Når ministeren nævner, at en række amter endnu ikke er gået i gang med nogen indsatser på det her område, så er det helt korrekt.
Der er faktisk 4-5 amter, der slet ikke har foretaget en indsats på det her område, som det ellers oprindelig var aftalt.
Line Barfod (EL), 2003-05-09:
Men så blot en bemærkning om ministeren: Det ærgrer mig lidt, at ministeren ikke havde tid til at være med til eksperthøringen.
Det er selvfølgelig klart, at ministeren har
meget travlt, det ved jeg, men jeg håber, at ministeren så vil kunne få noget mere viden på det her område, som jo er en anden del end resten af sundhedsvæsenet. Der er nogle andre forhold, der gør sig gældende, og derfor kan et af problemerne jo netop være, at når amterne sidder og diskuterer sundhedsvæsen og sygehuse, så gør de det ud fra nogle helt andre forhold end dem, der gør sig gældende i forhold til fødsler og svangreomsorg, og at man netop kan få en fornuftig arbejdstilrettelæggelse, hvis man laver decentrale enheder.
Og så har jeg svært ved at se, at kravet om at have en jordemoder til stede under hele fødslen skulle være et processuelt krav.
Ligesom man har krav på at få sat sit ben sammen, når det er brækket, uden at vi behøver at have det i lovgivningen, så må det at have en jordemoder til stede under fødslen også være helt essentielt for fødslen.
Jeg synes heller ikke, det burde være nødvendigt, men når det nu viser sig, at amterne ikke lever op til det, så er det, vi har følt, det var nødvendigt at lovgive om det for at sikre, at det kan komme til at foregå på den måde.
Jens Christian Larsen (V), 2003-05-09:
Det er fru Line Barfods bemærkninger om virkeligheden, der kalder mig herop.
Som medlem af sundhedsudvalget i Nordjyllands Amt vil jeg gerne give fru Line Barfod den oplysning, at sundhedsudvalgets budget netto er tilført 60 mio. kr. mere i 2002, og det er vel at mærke før de ekstra millioner, som sundhedsministeren netop lige har omtalt.
Det var et bud fra virkeligheden.
Line Barfod (EL), 2003-05-09:
Uanset hvor meget ministeren og andre fra regeringen og regeringspartierne prøver at benægte det, så har alle de, der befinder sig ude i virkeligheden, opdaget, at der bliver sparet i kommuner og amter, og at der bliver skåret ned på sygehusene osv.
Jeg tror, det er svært at ændre på, at det er den udvikling, som folk møder.
Det burde ikke være nødvendigt at bruge ½ år på det.
Vi burde meget hurtigt kunne få afklaret, om det virkelig står
så galt til, som de undersøgelser, der hidtil har været lavet, viser.
Lone Møller (S), 2003-05-09:
Nu kommer sundhedsministeren og jeg jo fra samme amt, og det lyder da fantastisk, når sundhedsministeren heroppe står og fremfører, at man i amtet er ved at indføre gratis fødselsforberedelse.
Derfor vil jeg da gerne spørge sundhedsministeren, om sundhedsministeren måske ikke kunne få den tanke, at når man er ved at indføre den i Frederiksborg Amt, er det ikke for at højne servicen for de fødende.
Det er selvfølgelig for at bevare de fødende kvinder i amtet og dermed spare penge, så man ikke skal betale for udenamtsfødende.
mange rapporter, der er mange undersøgelser, der er mange vejledninger, og alligevel sker der ikke noget i dagligdagen.
Det er vel det, der frister lidt til at sige: Så må vi altså have lovgivet, så de vejledninger, som er anbefalet af de fagligt yperste i dette land, også bliver indført.
Men jeg vil gerne høre ministeren, om han overhovedet ikke har haft den tanke, at man indfører gratis fødselsforberedelse i Frederiksborg Amt for at spare lidt penge.
Line Barfod (EL), 2003-05-09:
Det er fuldstændig rigtigt, at man kunne uddanne flere jordemødre, hvis man ville, for der er nok kvalificerede ansøgere til uddannelserne.
Det, der er problemet, er, at amterne ikke ansætter jordemødre nok, at der simpelt hen er for få jordemødre på fødestederne, og at den enkelte jordemoder derfor skal klare flere fødsler på en gang. Hvis der ligger tre fødende kvinder, så kan man ikke tage sig ordentlig af dem alle tre på en gang, og det er det, der fører til, at det så nogle gange går galt. Som systemet er i dag, bliver det den enkelte jordemoders problem, hvor det jo burde være amternes problem, og hvor de burde have et lovkrav om, at de skal sikre, at der er ansat jordemødre nok, til at der kan være en jordemoder til hver enkelt fødende kvinde.
Det er det, vi foreslår med det her forslag.
Jeg vil godt høre, om Dansk Folkeparti ikke vil være med til at sikre, at man kan have en jordemoder til stede under sin fødsel.
Jette Jespersen (DF), 2003-05-09:
Det ville vi da meget gerne, men jeg vil nu også sætte min lid til ministeren her, som har lovet at undersøge forholdene.
Derefter synes jeg, vi skal komme tilbage til det.
Line Barfod (EL), 2003-05-09:
Betyder det så, at hvis nu ministeren, når han kommer tilbage med sin undersøgelse - jeg håber, vi får svar på, hvor hurtigt han kan gennemføre den - og den så viser, at de er rigtige, de tal, vi er bange for ude fra amterne, så vil Dansk Folkeparti godt være med til at se på, hvordan vi kan sikre, at der kommer jordemødre nok, at kvinderne får de her rettigheder ude i de enkelte amter?
Jette Jespersen (DF), 2003-05-09:
Det vil jeg gerne sige ja til.