Lene Espersen (KF), 2006-02-23:
I beslutningsforslaget fra SF, Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og Enhedslisten pålægges regeringen at øge frekvensen af velfærdsbesøg i de danske kvæg- og svinebesætninger fra 5 til 10 pct. med virkning fra den 1. april 2006.
Jeg vil gerne starte med at sige, at regeringen grundlæggende har sympati for de tanker, der ligger bag beslutningsforslaget.
Også regeringen finder det således væsentligt, at der til stadighed arbejdes for at sikre et højt dyrevelfærdsniveau i de danske svine- og kvægbesætninger, og i den sammenhæng er stikprøvekontrollen uden tvivl et værdifuldt redskab.
Det skyldes bl.a., at ordningen giver myndighederne mulighed for at indgå i generelle drøftelser med branchen om de problemer, som på grundlag af stikprøvekontrollens resultater synes at være mere udbredt i erhvervet.
Derimod skal man efter min opfattelse være mere varsom ved at lægge for stor vægt på den isolerede betydning af den procentandel af besætninger, som kontrolleres, for også andre faktorer har betydning i denne sammenhæng.
Jeg vil i den forbindelse nævne, at den ændring i stikprøvekontrollen, som blev gennemført med virkning fra den 1. januar 2004 ikke alene betød en forhøjelse fra 2 til 5 pct. af de besætninger, som skal kontrolleres, omlægningen af stikprøvekontrollen indebar også, at besøgende overgik til som udgangspunkt at blive uanmeldte, ligesom udpegningen af de besætninger, der skal kontrolleres, nu i et vist omfang er risikobaseret.
Endvidere blev kontrollen udvidet fra kun at omfatte EU-regler til også at omfatte nationale regler.
Sammenligner vi resultaterne af velfærdskontrollen fra 2004 med resultaterne fra 2003, kan der konstateres en stigning i antallet af indskærpelser og politianmeldelser.
Denne stigning kan imidlertid ikke alene tilskrives frekvensforøgelsen fra 2 til 5 pct., men kan lige så vel hænge sammen med de andre ændringer af den måde, som kontrollen nu planlægges og udføres på.
Med beslutningsforslaget ønsker forslagsstillerne nu, at kontrolfrekvensen bliver yderligere forøget fra 5 til 10 pct. for så vidt angår kvæg- og svinebesætninger.
En forøgelse af frekvensen af velfærdsbesøg i de danske kvæg- og svinebesætninger vil imidlertid have en række økonomiske konsekvenser for de myndigheder, som står for kontrollen.
Jeg har i den forbindelse fået oplyst, at der efter Fødevarestyrelsens vurdering vil blive tale om merudgifter i regionerne og i styrelsen centralt til kontrollen på i alt mindst 3,2 mio. kr., hvis frekvensen for velfærdskontrollen i kvægog svinebesætninger hæves fra 5 til 10 pct.
Skal frekvensen af stikprøvekontrollen øges, vil det ikke blot kunne ske ved at flytte disse omkostninger over på erhvervet.
Det skyldes, at der ikke blev indført brugerbetaling for udførelsen af stikprøvekontrol, da det i et vist omfang vil bero på tilfældigheder, hvem der udsættes for kontrol og dermed pålægges brugerbetaling.
Omkostningerne ved et øget antal stikprøvekontroller vil derfor skulle bæres af det offentlige, og en eventuel forøgelse af stikprøvekontrollen må derfor i givet fald indgå i forhandlingerne om næste år finanslov.
Hertil kommer så vurderingen af det øgede ressourceforbrug set i forhold til det forventede dyrevelfærdsmæssige udbytte.
Som jeg nævnte før, betød den omlægning af kontrollen, som blev gennemført med virkning fra 2004 ikke alene, at frekvensen for kontrol af svine- og kvægbesætninger blev hævet fra 2 til 5 pct., men ændringen indebar også, at besøgene samtidig overgik til som udgangspunkt at blive uanmeldte, ligesom udpegningen af besætningerne i et vist omfang blev risikobaseret.
Endvidere blev kontrollen udvidet fra kun at omfatte EU-regler til også at omfatte nationale regler.
Fødevarestyrelsen har i den forbindelse oplyst, at en eventuel forøgelse af velfærdskontrollen til at omfatte 10 pct. af alle besætninger pr. år nok vil betyde en forstærket kontrol, men at udbyttet ved at øge kontrollen ikke vil have den samme velfærdsmæssige betydning, som ændringen fra 2 pct. i 2003 til 5 pct. i 2004 havde.
Fødevarestyrelsen har således vurderet, at gevinsten ved at øge velfærdskontrollen til at omfatte 10 pct. af kvæg- og svinebesætningerne ikke vil stå mål med de meromkostninger, som kontrollen vil medføre.
Som jeg nævnte indledningsvis, har vi fra regeringens side grundlæggende sympati for de tanker, der ligger bag beslutningsforslaget, og vi kan ikke være uenige med forslagsstillerne i, at der til stadighed skal arbejdes målrettet på at sikre et højt dyrevelfærdsmæssigt niveau for landbrugsdyr.
Det ændrer imidlertid ikke ved, at en eventuel forøgelse af stikprøvekontrollen som nævnt i givet fald må indgå i forhandlingerne om næste års finanslov, og at gevinsten ved den foreslåede forøgelse af velfærdskontrollen ifølge Fødevarestyrelsens vurdering ikke står mål med de meromkostninger, som den forøgede kontrol vil medføre.
Regeringen kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.