runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Peter Vernersen (S), 2001-09-06:
Fru Gitte Seeberg gav udtryk for, at man havde mangel på mod i regeringen og vel dermed formentlig også i Socialdemokratiet.
Jeg synes, det var interessant at høre det oplæg, selv om vi kendte meget af det.
så får man ikke nogen skattelettelse.
Hvis man tjener 275.000 kr., så får man ikke nogen skattelettelse ved det konservative skatteforslag.
Nu vil fru Gitte Seeberg måske sige, at jo, det gør man alligevel.
Men nu er der jo altså spurgt om det, og Skatteministeriet har regnet det ud.
Det er jo ikke sådan noget, skatteministeren sidder og fusker med.
Det er jo folk, som virkelig har gennemregnet det her i enhver detalje, som har beregnet, at hele mellemskatteområdet intet får ud af det her.
Og dér ved siden af giver man altså topdirektøren en skattelettelse på 50.000-75.000 kr. Jeg vil også godt lige tilkendegive, når man nævner det med spørgsmål om skatterne, at ved pinsepakken får almindelige LO-arbejdere fra næste år en skattelettelse på 300 kr. pr. måned.
Dagbladet Børsen skrev om det i forbindelse med offentliggørelsen af Økonomisk Oversigt.
Jørn Jespersen (SF), 2001-09-06:
Nu nævnte hr. Ole Sohn, at Det Konservative Folkeparti ønsker at spare godt og vel 3 mia. kr. på ulandsbistanden.
Jeg har jo bemærket, at man også ønsker at skære halvdelen af indsatsen til Mifresta-rammen, miljø-, freds- og stabilitetsrammen, væk.
Kan den konservative ordfører bekræfte, at vi hermed ikke alene har en besparelse på 3 mia. kr., men i virkeligheden, hvis man lægger det sammen, på godt og vel 6 mia. kr., og at det samlet set i forhold til det niveau, som vores samlede udviklingsbistand ville have været på i år 2005 uden beskæringer, svarer til, at Det Konservative Folkeparti foreslår afskaffet en tredjedel - en tredjedel - af Danmarks udviklingsbistand?
Hvordan tror Det Konservative Folkeparti, at det vil blive tolket internationalt, og hvordan vil det medvirke til at få andre lande til at yde den udviklingsbistand, som vi har lovet? Så kunne jeg egentlig godt tænke mig en forklaring på, hvordan det hænger sammen med et konservativt menneskesyn, at man i den rige del af verden vil skære så dramatisk i udviklingsbistanden.
Jeg troede, at det var noget med, at den, der har evnerne, også har forpligtelsen, men det er ikke konservativt mere.
Ole Sohn (SF), 2001-09-06:
Jeg har to korte spørgsmål til Det Konservative Folkeparti.
Det er kombinationen af Det Konservative Folkepartis ønske om skattelettelser og ulandsbistanden.
Jeg vil bare stille dette ganske enkle spørgsmål: Synes Det Konservative Folkeparti, at det ser smukt ud, at man kommer med et skattepolitisk udspil, som vil give en topdirektør eller tilsvarende med en årsindtægt på 1,5 mio. kr. en skattelettelse på 75.000 kr., og så skære ned med 3 mia. kr. i ulandsbistanden?
Er det et smukt billede?
Eller er det et udtryk for national selvtilstrækkelighed?
Det var det ene. Det andet spørgsmål er sådan lidt mere erhvervsøkonomisk.
Når man skærer 3 mia. kr. i ulandsbistanden, har Det Konservative Folkeparti så beregnet, hvor meget det belaster dansk erhvervsliv, for en stor del af den bilaterale ulandsbistand gavner jo også dansk erhvervsliv?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2001-09-06:
Roses den, der roses bør.
Det er der et gammelt ordsprog, der siger.
Og jeg vil godt sige, at jeg synes, man skal rose De Konservative for her i sandhed at være kommet med et rigtigt konservativt finanslovudspil. Der er ingen tvivl om, at dette udspil er, som konservativ politik i vores billede skal være: Tag fra de fattige, og giv til de rige.
Sådan en omvendt Robin Hood-politik, og det er sådan, De Konservatives finanslovudspil er her.
Det er de ledige, det er udviklingsbistanden, det er integrationspolitikken i Danmark, som må holde for.
Flygtningene må tage hjem.
Det er der såmænd ikke rigtig noget nyt i.
Og der er yderligere et element, som jeg kunne forstå
også ligger i udspillet: Nu skal flygtninge ikke have lov til at tage hjem.
Er det den chilenske flygtning, som kom til Danmark i 1970'erne, som ikke må tage hjem, eller betyder det, som i øvrigt er eksisterende politik i dag, at man selvfølgelig ikke kan komme til Danmark og få flygtningestatus og så rejse hjem en måned efter, at man har fået flygtningestatus?
Den internationale indsats skal nedskæres, udviklingsbistanden skal nedskæres.
Hvordan pokker - undskyld formand - tror De Konservative, at det her kommer til at hænge sammen med den udviklingsstrøm, som er på flygtningeområdet?
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-09-06:
Jeg kan sådan set bare sige, at jeg er fuldstændig enig i det udsagn, hr. Jeppe Kofod kom med, og jeg er enig i de spørgsmål, han stiller.
Mener Det Konservative Folkeparti virkelig, at problemerne i eksempelvis sygehusvæsenet herhjemme er et spørgsmål om kroner og øre?
Mener Det Konservative Folkeparti ikke, at det handler om struktur og organisationsproblemer? Nu er der jo snakket så meget om udviklingsbistanden.
De Konservative foreslår også begrænsning af Mifresta-rammen: Det var ærgerligt, at den konservative ordfører ikke var med på den tur, vi havde, og studerede vores miljøindsats i Østeuropa her i juni måned. Det arbejde, vi gør der, er så mangesidet, og så behøver vi overhovedet ikke at være gode for at gøre det arbejde.
Vi behøver kun at være selvgode.
Der er så mange indtægter i det for os, idet vi er ude at skaffe os venner med den indsats, vi gør, samtidig med at vi forbedrer miljøet for dem, hjælper dem med at kvalificere sig til EU, og dermed stabiliserer vi Europa osv.
Der er så mange sider af den indsats, vi gør, at det er så kortsigtet og så snæversynet at komme med nedskæringer på de her områder.
Hvornår får vi råd til at gøre noget, der ligger uden for vores egen interesse?
Thomas Adelskov (S), 2001-09-06:
Skattelettelser efter De Konservatives syn skal altså ligge i toppen hos de velhavende.
Det er klare svar.
Jeg vil gerne stille mit spørgsmål igen, som jeg ikke fik svar på tidligere.
Hr. Thor Pedersen sagde under debatten, da vi havde Venstres ordførerindlæg, at i Københavns Kommune kunne man ikke støtte - og det kunne man så generelt ikke - yderligere tilskud til hjemmeplejen, fordi man ikke gav frit valg-muligheden, altså fordi man ikke oprettede en form for privat hjemmehjælp.
Derfor ville man ikke i Københavns Kommune være med til at yde ekstra 8l mio. kr.
Mit spørgsmål til Det Konservative Folkeparti er: Har de ligesom Venstre den samme ideologiske indgang til ekstra hjemmehjælp, at man altså ikke vil være med til at yde, medmindre man får den ideologiske kæphest om privatiseringer med på dagsordenen?
Margot Torp (S), 2001-09-06:
Fru Gitte Seeberg siger, at De Konservatives barselorlovsforslag er neutralt i forhold til arbejdsmarkedet, i forhold til at trække medarbejdere ud af arbejdsmarkedet.
Ifølge min logik betyder det så også, at børn rent faktisk ikke får mere tid med deres mor og far.
Og et eller andet sted havde jeg altså forestillet mig, at det var det, der var det egentlige mål med barselorlovsforbedringen.
Det er den ene ting.
Den anden ting, jeg vil sige, er, at når man skærer ned på ulandsbistanden og miljøhjælpen til de dårligt udviklede lande, er man altså med til at hælde benzin på det bål, der hedder handel med kvinder til prostitution i vores lande.
Hvis man havde været med Miljøudvalget i Rumænien og Moldova og havde set, hvordan vi er med til at lægge vand ind i en lille landsby, hvor man ellers skal bære vandet hjem til sit hus i metertykt mudder om efteråret, vil man forstå, hvorfor en af måderne at minimere handelen med kvinder på er at sikre, at der er nogle livsomstændigheder i de lande, som gør, at kvinderne også bliver der og lever dem igennem og sørger for, at deres samfund bliver bedre.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-09-06:
Det drejer sig igen om barselorloven.
Jeg vil da gerne rose fru Gitte Seeberg, fordi hun jo er et sanddrueligt og ordentligt og hæderligt konservativt menneske og svarer ud fra sin konservative overbevisning, men jeg opfattede svaret nærmest som en tilståelsessag.
Man indrømmer, at man har påført erhvervslivet nogle ubehageligheder, som de helst ville have været fri for.
Det bliver dog ikke så slemt, som det kunne have været, fordi man samtidig afskaffer forældreorloven.
Men problemet er jo, at erhvervslivet gerne vil have afskaffet forældreorloven og bibeholdt den nuværende barselorlov og ikke forlænget denne.
Hvis man ser på det med konservative eller med erhvervsvenlige øjne, med erhvervslivets øjne, må man jo nu konstatere, at De Konservative foreslår, at man laver noget, som i forhold til den nuværende barselorlov er lidt værre, en hel del dyrere, giver permanente, forøgede udgifter og er meget usikkert finansieret.
Gitte Seeberg (KF), 2001-09-06:
Til hr. Lars Kramer Mikkelsens spørgsmål om, hvordan det vil gå med flygtningestrømmen: Jeg tror altså ikke på, at det, at vi fra dansk side skærer lidt i ulandsbistanden, ændrer noget på det globale plan.
Det, der ændrer noget, er, hvis flere lande kommer med.
Danmark kan ikke løse alt, det må man altså se i øjnene.
Så bliver der henvist til, at vores forslag indebærer nedskæringer i dagpenge og andet, og at vi har en idé om, at folk ikke gider arbejde, forstod jeg.
Så må jeg sige, at det jo heller ikke ligger denne her regering fjernt, der i dag sidder og laver arbejdsmarkedsreformer.
Vi har dog lavet et par arbejdsmarkedsreformer sammen, hvor der er strammet op i forhold til de ledige.
Og det, vi siger i Det Konservative Folkeparti, er, at kombinationen med fortsatte stramninger på arbejdsmarkedspolitikken i en periode, som vi har nu, hvor der er næsten fuld beskæftigelse, kombineret med skattelettelser, jo nok kan få måske de sidste, som vi kommer til at mangle, ud på arbejdsmarkedet.
Så spørger fru Karen Klint til, at vi skriver det her med tjenestemænd, og hvor mange vi mener der skulle være i det.
60 år, skal trække sig tilbage
Jeg synes, det strider mod den politik, vi gerne vil føre i øvrigt på arbejdsmarkedet, og der synes jeg, at tiden er inde til at lave nogle mere fleksible regler på det område. Jeg tror ikke, at jeg kan komme hr. Ebbe Kalnæs' spørgsmål tættere.
Jeg har faktisk besvaret det, mener jeg i hvert fald selv, i mit svar til hr. Lars Kramer Mikkelsen.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-09-06:
Fru Gitte Seebergs afsluttende svar til mig i forhold til ulandshjælpen var, at vi skulle få de andre til at hæve deres.
Jeg vil gerne spørge fru Gitte Seeberg direkte: Er der nogen særlig sandsynlighed for det, hvis Danmark sender et signal, der er lige modsat?
Er der nogen særlig sandsynlighed for det?
Så vil jeg for øvrigt gerne sige noget om Mifresta, og hr. Jørn Jespersen har udmærket anskueliggjort, hvad det er for nogle beløb, vi taler om, og hvad det er for en tendens, vi taler om.
I Sydafrika f.eks., hvor vi med Danced og andet laver nogle ganske fornuftige programmer, bor der 40 millioner mennesker. De 25 millioner er stadig væk i en dyb nød, næsten en steppebrand af epidemi i forhold til aids.
De lever i byer, eroderede områder rent miljømæssigt, hvor det næsten er umuligt at bo.
De bor i huse og papkasser, som vi ikke engang ville gide brænde af i vores pejs.
Det med miljøet er en stor fare, men muligheden for folkevandringer, muligheden for, at de her ting brænder sammen, er langt, langt større, og en langt, langt større fare, og derfor er signalet så vigtigt.
Karen J. Klint (S), 2001-09-06:
Jeg vil gerne sige tak til fru Gitte Seeberg for det meget klare svar, nemlig at det er privathospitalerne, der har det frie valg til valg af patienter, og ikke patienter, der har
det frie valg på sygehusområdet.
Jeg håber, der er nogle fra Venstre, der tager det med til Venstres sundhedsordfører.
Så har jeg et andet meget lille spørgsmål, jeg kan nå at stille her.
Så går mit spørgsmål på: Hvor mange mandeårs arbejdskraft er der i det?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2001-09-06:
Jamen det gør jeg også.
Blot lige for at vi er enige.
Det er sådan, at i dag kan en flygtning ikke tage hjem på ferie, sådan bare hvis man lyster det, for så vil ens sag kunne blive genoptaget.
Det er altså ikke tilfældet, og det vil det heller ikke være fremover.
Men jeg roste jo før De Konservative for at have valgt en helt stringent ren, jeg var næsten ved at sige det ord, som jeg ikke skal sige, men i hvert fald en konservativ linje, og jeg holder fast i, at det er det der omvendte Robin Hood-princip.
Der tænker jeg på eksempler som flygtningestrømme, som vi var inde på.
Hvordan vil det gå, når man nu skærer i udviklingsbistanden?
Hvordan vil det gå med flygtningestrømmen?
Jeg synes også, det kan undre, at man går ind og stiller forslag om at beskære i dagpenge og i de lediges rettigheder.
Integrationspolitisk vil det give en kæmpepåvirkning.
De sidste ledige, der skal i gang med at komme ind på arbejdsmarkedet, vil man nu forringe vilkårene for, åbenbart ud fra en forudsætning om at disse mennesker i virkeligheden ikke gider arbejde.
Det må være det, der er en forudsætning hos De Konservative, siden man siger, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Derfor hugger man nogle af deres dagpenge.
Gitte Seeberg (KF), 2001-09-06:
Til hr. Jørn Jespersen: Jeg tror faktisk ikke, at jeg kan sige det klarere, end jeg allerede har gjort, for vi synes ikke, at vores forslag er uanstændigt med hensyn til besparelser på ulandsbistanden.
Vi vil stadig væk ligge blandt de lande, som betaler det højeste bidrag til ulandshjælp.
Hr. Jørn Jespersens beregninger er rigtige nok.
Når vi når frem til omkring år 2005, vil beløbet være i størrelsesordenen 5 mia. kr.
Det kan jeg bekræfte.
Til hr. Ole Sohn vil jeg sige: Jeg må simpelt hen opfordre til at læse vores skattepolitiske oplæg og vores finanspolitiske oplæg, for det, der bliver sagt af ham, er simpelt hen ikke rigtigt. For den gruppe - det havde jeg også med i mit ordførerindlæg - som ikke vil få glæde af det konservative forslag om en gradvis afvikling af mellemskatten, har vi afsat en pulje på 2 mia. kr., som vi også har finansieret i vores finanspolitiske oplæg.
Vi foreslår, at den på en eller anden måde bliver udmøntet til de beskæftigede, som tjener mindst.
Altså til de beskæftigede.
Det vil jeg gerne lægge vægt på.
Jeg synes, at det er vigtigt, at det er de beskæftigede, der får skattelettelsen.
Vi er parate til at forhandle om, hvordan man kan udmønte den pulje.
Til hr. Søren Kolstrup: Jeg skal ikke her i dag lægge mig fast på, hvad der skal ske inden for de forskellige offentlige institutioner.
Jeg tror godt, at vi kan overlade til institutionerne selv, om der nogle steder skal ske fyringer.
Det kan være.
Eller der kan være andre steder, der skal effektiviseres.
Jeg vil gerne igen understrege, som det fremgik af den sidste budgetredegørelse, at produktiviteten i den offentlige sektor over de sidste omkring 10 år er faldet omkring 10 pct. Det i sig selv burde jo i virkeligheden sige det hele.
Søren Kolstrup (EL), 2001-09-06:
Den offentlige sektor skal effektiviseres, og det kan være ved bedre arbejdstilrettelæggelse.
Tilbage bliver spørgsmålet
: Hvis det ikke er ved bedre arbejdstilrettelæggelse, er det så ved, at alle de, der skal hjælpe vore syge, der skal hjælpe vore ældre, skal løbe hurtigere, eller ved at der regelret skal fyres folk inden for hospitalsverdenen og inden for ældreforsorgen?
Jeg synes, det er interessant at få det at vide, da mantraet om, at vi skal effektivisere og effektivisere, kører, og det er bare sådan noget, man skal sige.
Det er sådan noget, de fleste partier mener at man skal sige.
Derfor er det så utroligt vigtigt, hvordan man vil praktisere det.
Hvem er det, der skal fyres?
Ole Sohn (SF), 2001-09-06:
Lige en kort forlængelse af hr. Jørn Jespersens bemærkning: Fru Gitte Seeberg var inde på, at dansk ulandsbistand er vokset fra 11 mia. kr. til 18 mia. kr.
Det er korrekt.
Mens vi bliver rigere og rigere, så bliver de fattige lande altså fattigere og fattigere.
Behovene bliver større og større.
Det var det ene.
Det andet er spørgsmålet om skattepolitikken.
Det er rigtigt - det er også bekræftet af fru Gitte Seeberg - at de bedst lønnede får de højeste skattelettelser.
Men ved en beregning af Det Konservative Folkepartis skatteoplæg er det faktisk sådan, at de ufaglærte får en skatteforhøjelse.
Så det er socialt set meget, meget uansvarligt.
Jørn Jespersen (SF), 2001-09-06:
Det har jeg stor forståelse for at man har det meget skidt med.
Men skulle vi ikke prøve at være enige om, hvor stor beskæringen rent faktisk er?
Fru Gitte Seeberg prøver at sige: Arh, det er en lille smule til næste år, så lidt mere til næste år osv.
Er det ikke rigtigt, at det, man vil frem til i år 2005, er en beskæring med en fjerdedel, 25 pct., svarende til cirka godt og vel 3 mia. kr. på den fattigdomsorienterede udviklingsbistand og en tilsvarende besparelse på miljø- og freds- og stabilitetsrammen.
Alt i alt er det en besparelse i størrelsesordenen 6-7 mia. kr. i en treårsperiode.
Kan vi ikke bare få den indrømmelse, at det er det, man vil.
Så er spørgsmålet derudover: Hvordan indgår det i en international strategi?
Har man tænkt på, hvad det kommer til at betyde?
Til foråret har vi en konference om finansiering af udvikling i Mexico.
Har Det Konservative
Folkeparti gjort sig nogen som helst tanker om, hvad det vil indebære i den sammenhæng, at vi skulle møde op og sige, at vi lige har skåret ned med en fjerdedel på vores udviklingsbistand?
Gitte Seeberg (KF), 2001-09-06:
Jeg kan kort sige til hr. Jeppe Kofod, at jeg ikke selv har set fru Lene Espersens hjemmeside, men Det Konservative Folkepartis politik på det her område er rimelig klar.
Til hr. Ole M. Nielsen vil jeg sige, at jeg og Det Konservative Folkeparti er meget enige i, at der skal strukturændringer til i sundhedsvæsenet og på sygehusområdet, og vi har faktisk offentliggjort et oplæg for nogle måneder siden, hvor vi har forslag til, hvordan man kan drive sygehusvæsenet på en bedre måde.
Her foreslår vi konkret, at det bliver lagt i tre regioner i stedet for at ligge i amterne.
Det mener vi vil være mere fornuftigt.
Vi mener ikke, at pengene i sig selv nødvendigvis kan gøre det, og det er også det, vi vil arbejde for bliver løsningen i sidste ende. Til hr. Jens Peter Vernersen: Jeg må sige, at det jo ikke var det, jeg sagde her fra Folketingets talerstol.
Det, jeg sagde, var, at når man giver skattelettelser på skattesatserne, vil en sænkning af bundskatten jo også give en skattelettelse hos den, der tjener mest, medmindre man hæver nogle andre skatter.
Det er jo det, regeringen har gjort med pinsepakken.
Jeg må sige, at jeg tager
skarp afstand fra pinsepakken, for pinsepakken har gjort lige det modsatte af det, der var nødvendigt.
Det er da meget sympatisk, at man ønsker at sænke skatten for alle, men problemet er, at det jo ikke hjælper på det arbejdsmarkedspolitiske område.
At man nedsætter skatten for alle, tilskynder jo ikke den, som er ledig, til at søge sig et arbejde.
Jens Peter Vernersen (S), 2001-09-06:
Jeg vil godt fortsætte, hvor vi slap sidst: Fru Gitte Seeberg sagde, at disse her skattelettelser var målrettet til dem, der tjente virkelig høje lønninger, en halv til en hel million og derover.
Det havde fru Lene Espersen måske ikke forstået?
Det, som vi jo havde vedrørende pinsepakken, var jo netop hele diskussionen om, at det skulle kunne betale sig at gå på arbejde.
Derfor løftede man skatten også fra bunden af.
Det stemte De Konservative imod.
Følgen af, at vi lavede disse skattelettelser på personskatterne, var - det synes jeg måske skulle interessere lidt i denne her debat - at nu ligger vi ikke højest på personbeskatningen mere, langt fra.
Vi ligger faktisk på en 8. plads med hensyn til personbeskatningen, fordi vi har lavet det sådan, at det kan betale sig at arbejde.
Det er ikke nogle tal, man har fundet på i Skatteministeriet, men det er tal, der er beregnet af OECD.
Det er altså helt klare oplysninger om, at det, vi lavede på det tidspunkt, virker.
Det kan betale sig at arbejde nu, og det har De Konservative stemt imod.
Morten Helveg Petersen (RV), 2001-09-06:
Jeg vender tilbage til spørgsmålet om skattestoppet.
Der er altså noget, jeg ikke forstår, og bevar mig vel, det kan være min fejl, men i givet fald er der også noget, som Det Konservative Folkeparti har misforstået, og i givet fald er der også noget, Kristeligt Folkeparti har misforstået, i og med at de på deres udspil til finansloven jo netop går ind og siger: Vi er nødt til at skaffe finansiering for at kunne tage nogle skatter og afgifter ud af regeringens finanslovforslag.
Med andre ord, vil jeg gerne sige til hr. Thor Pedersen: De her 1,8 mia. kr. skal jo findes næste år, og vi har stadig væk ikke fået anvist, hvor pokker den finansiering skal komme fra i Venstres tilfælde.
En forklaring udbedes.
Thor Pedersen (V), 2001-09-06:
Lige igen til hr. Lars Kramer Mikkelsen om København: Jeg ved blot, at vores forudsætning er, at den enkelte pensionist får ret til at vælge selv, og det giver vi ½ mia. kr. til.
Det er rimelig enkelt at forstå.
Jeg ved ikke, hvad man har vedtaget i Københavns Kommune i går, jeg kender ikke debatten, og den vil jeg ikke bindes op på.
Sådan må det nu engang være.
Så vil jeg sige, at jeg mener i virkeligheden, fejlen er, at de, der hjælper, stiller alt for få krav om, at for at blive programsamarbejdsland eller på anden vis indgå bindende aftaler forudsætter det demokrati og menneskerettigheder og bekæmpelse af korruption.
Det må jeg sige.
Jeg taler jo ikke om nødhjælp.
Jeg taler om de tilfælde, hvor man officielt siger, at det egentlig er regimet, man indgår aftaler med.
Det er ikke ngo'erne, det er regimet, man indgår aftaler med, og her signalerer man ikke i tilstrækkelig grad, at forudsætningen er, at man skal overholde regler om demokrati og menneskerettigheder og opføre sig ordentligt.
Det skulle Mugabe have fået at vide for meget længe siden, for et år siden.
Det er mærkeligt, at nu kan man godt se, at det, vi sagde for et år siden, jo er rigtigt, og at han er en bandit.
Og de, der bekæmper ham i Zimbabwe, siger også at man skal lade være at støtte landet.
Og det er ikke bare dér.
Burkina Faso fører krig i nabolandene om diamantminer, og Kenya og Vietnam har et etpartisystem, der også undertrykker menneskerettigheder og har korruption.
Der må altså være nogle principper, der er gældende for, hvordan vi egentlig bruger skatteydernes penge, og det har jo ikke noget at gøre med nødhjælp, hvor folk her og nu står i akut nød og har brug for bistand.
Må jeg sige til hr. Søren Kolstrup, at det med forurening altså var meget morsomt, altså at vi ikke ønsker et rent miljø, hvor fuglene synger.
Det er mærkeligt, at det er ude, hvor landmændene er, at man taler om, at nu skal man bevare og opretholde det, som det har været i 200 år.
Ude i Ørestaden har man ingen krav om, at det skal være, som det har været inden for de sidste 200 år.
Hvor er det, man pumper vandet op?
Er det under byerne?
Er det i erhvervsområderne?
Næh, det er ude hos landmanden, der har gået og passet på sin bedrift og sin jord og sit grundvand.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-09-06:
Ja, når hr. Thor Pedersen ikke fik besvaret spørgsmålet omkring satsreguleringspuljen, så var det selvfølgelig, fordi der ikke var tid til det.
Derfor markerede jeg for at give hr. Thor Pedersen muligheden for at få noget ekstra taletid, så vi også kunne få det svar, for det er jo et svar, som vi i Dansk Folkeparti også er meget interesserede i.
Vi vil meget gerne rose Venstre for at have taget initiativ til en debat om nævn og puljer i al almindelighed, som er vildtvoksende, om, hvordan det skal placeres, og kan man spare nogle penge, og er der noget, der ikke skal fungere videre?
Men er det ikke mindst lige så relevant at tage
sådan en debat om satsreguleringspuljen?
Hvor mange år skal der egentlig gå siden 1990 med bare at fortsætte og fortsætte?
Der er endda et parti, der har været ude af Folketinget, er kommet ind igen og så er blevet lukket ind i forligsvarmen igen, og der skal være konsensus om alle beslutninger, dvs. alt godt fra havet kan komme ind under den der satsreguleringspulje.
Og det er jo rigtigt, som det er påpeget, at finansieringen af de her ting kommer ved, at man ikke regulerer bl.a. i folkepensionisters pensioner, som man ellers skal efter den almindelige prisregulering.
Så vi kunne også godt tænke os et svar på, om ikke det var et område, man burde tage mindst lige så hårdt fat på som de andre ting, der har været nævnt fra Venstres side.