runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nicolai Wammen (S), 2003-09-09:
Jeg vil nu ikke gå ind i en lang polemik om det, men blot sige, at når det gælder 2010-planen, som finansministeren jo er optaget af og havde nogle kommentarer til Socialdemokratiet om, så må man altså konstatere, at regeringen ikke lever op til den, når det gælder beskæftigelsen, når det gælder gældsafviklingen.
Finansministeren har måske haft lejlighed til at se det Ritzautelegram, der kom ca. kl. 8.00 i morges, hvor der står: »25.000 færre ansatte hvis vækstmål skal holdes«, som er et telegram, der har det indhold, at hvis finansministeren skal overholde sine egne ekstremt stramme vækstmål for den offentlige sektor, så skal der fyres 25.000 mennesker. Jeg vil gerne høre finansministerens reaktion på det, og hvis finansministeren ikke har set det, skal jeg gerne give finansministeren papiret.
Henrik Vestergaard (V), 2003-09-09:
Hvis man bruger den argumentation, at alting er en samfundsopgave, og det så betyder, at alt lige pludselig skal finansieres herfra, så er det jo en skatteprocent på 100.
Vi kan jo godt være enige om, at opgaven er at sikre børn sunde madvaner, men det betyder jo ikke nødvendigvis, at man skal hæfte finansieringen op på, at det så skal via en omfordeling herinde for at sikre det, hvis man lige så godt kunne få skolebestyrelser, forældre og kommuner til at erkende, at der er en opgave omkring fedme og ernæring.
Hvis vi nu ser lidt bort fra finansieringen, for der er jo ikke noget, der hedder gratis måltider, tingene skal jo betales på den ene eller den anden måde, så har undervisningsministeren været ude i begyndelsen af august med et forslag til en ændring, så vidt jeg har forstået det, i folkeskoleloven om, at skolerne rent faktisk skal have lov til at tilbyde et sundt og ernæringsrigtigt måltid og godt må bede om fuld brugerbetaling, hvilket man ikke må i dag.
Støtter SF det?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-09-09:
I en række tilfælde har SF og Dansk Folkeparti jo været enige om, at det er godt at gå til en situation på landbrugsområdet, hvor det fungerer mere frit og uafhængigt af tilskud, men det er jo ikke ligegyldigt, hvordan man gør det.
Derfor vil jeg gerne bede hr. Ole Sohn om at gøre lidt mere klart for os, hvordan SF mener, det er muligt næste år at spare 1.870 mio. kr. på landbruget, altså rent nationalt i forhold til konkurrencesituationen over for andre lande, og hvordan det vil stille den enkelte landmand.
Altså jeg tænker på, at SF er meget optaget af arbejdsløshedssituationen.
Hvordan tror SF, landbrugets vilkår vil udvikle sig, hvis det næste år særskilt, uafhængigt af dem, vi konkurrerer med, skal aflevere 1.870 mio. kr., altså knap 1,9 mia. kr. ekstra til statskassen?
Ole Vagn Christensen (S), 2003-09-09:
Det svar, jeg fik før fra hr. Thulesen Dahl, var foranlediget af, at jeg havde snakket om det skænderi, som hr. Thulesen Dahl startede med. Jeg må jo konstatere, at på baggrund af det svar, som hr. Thulesen Dahl gav mig, var det ikke et unødvendigt skænderi, der havde været mellem regeringen og Socialdemokratiet om de supplerende dagpenge.
Faktisk var det sådan, at hr. Thulesen Dahl var meget enig med Socialdemokraterne om det væsentlige, nemlig at der skal være fleksibilitet, og der skal være effektivitet på arbejdsmarkedet, og at virksomhederne ikke skal have større udgifter, som på den måde undergraver konkurrenceevnen.
Jeg har et andet spørgsmål.
Det drejer sig om de her såkaldte udligningsreformer, som blev væk, og som Dansk Folkeparti jo har et ansvar for blev væk.
Det er jo dem, der gør, at der er blevet flere og flere svage kommuner i Danmark.
Sidste år fik vi det svar, at man kunne regne med, at nu havde man givet flere penge, så derfor var det problem blevet løst, men det, vi også kunne konstatere, var, at der var endnu flere kommuner, der var kommet i klemme, og udviklingen er jo fortsat.
Bjarne Laustsen (S), 2003-09-09:
Det kan være, at pausen har bibragt hr. Kristian Thulesen Dahl ny erindring.
Det, det simpelt hen kører på, er jo spørgsmålet om, hvad man vil gøre ved de supplerende dagpenge.
Kan vi stole på Dansk Folkeparti i denne her sag?
Man kender ikke noget til det, man kender ikke indholdet af forliget »Flere i arbejde«, er det forligsbrud, eller hvad er det?
Og når det drejer sig om BST, så har man højt og helligt stået her i dette Ting og sagt: Det er kun et midlertidigt stop.
Vi skal nok være med til at sikre udbygningen, det skal vi lige forhandle lidt om, og nu skal vi lige se osv.
Når nu først Dansk Folkeparti vil sætte sig til forhandlingsbordet sammen med regeringen, hvad er der så tilbage af de supplerende dagpenge, når man er færdig?
Det går på samme måde, som man sagde før valget: Nu skal vi tage os af danskerne, og så skal vi sørge for, at der kommer en stor prop i hullet, så der ikke kommer flere fremmede ind, og vi skal sende så mange som muligt hjem.
I den mellemliggende periode er der blevet godt og vel 30.000 flere danskere arbejdsløse.
De ting, man har lovet, kan man ikke engang fastholde og sige: Selvfølgelig har vi lovet, at vi skal have et bedre arbejdsmiljø.
Det er i øvrigt sund logik, fordi det kan være med til at øge arbejdsstyrken og spare på de offentlige udgifter.
Anne Baastrup (SF), 2003-09-09:
Dansk Folkeparti har nu klart tilkendegivet, at man ikke har nogen konkrete svar på, hvordan man skal undgå, at veluddannede unge går ud i arbejdsløshed.
Man har ikke nogen konkrete svar på, hvordan man vil forhindre nedskæringerne på folkeskoleområdet.
Man har heller ikke nogen konkrete svar på, hvordan man vil forhindre, at 15-20 pct. af en ungdomsårgang ikke får en ungdomsuddannelse.
Jeg spurgte sidst, og jeg fik ikke noget svar.
Jeg vil så spørge Dansk Folkeparti: Vil Dansk Folkeparti tage initiativ til at forbedre mulighederne for at få praktikpladser på erhvervsuddannelserne, således at de unge derigennem kan fastholdes i erhvervsuddannelserne?
Nu vil jeg meget gerne bede om at få et svar.
De andre spørgsmål, jeg har stillet i de foregående korte bemærkninger, har kun bevirket, at jeg har fået skældud over, at jeg tillod mig at stille spørgsmålene.
Kan jeg få et svar: Vil Dansk Folkeparti i samarbejde med SF forsøge at finde muligheder for, at unge kan få en praktikplads?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-09-09:
Først lige til hr. Nicolai Wammen
: Sagen er, at jeg også tror, Socialdemokratiet har foreslået, at Nordsøolien skulle bruges til nogle driftsudgifter.
Man hvirvler altså rundt i tingene.
Jeg kan bare konstatere, at det er lidt sent, Socialdemokratiet finder ud af det, men jeg kan så derudover konstatere, at Dansk Folkeparti jo står i den bedste udgangssituation for en finanslovforhandling, man overhovedet kan, nemlig at vi har muligheden for at lave en aftale med regeringen.
Vi har også en mulighed for at finde flertal med andre for goder sager, hvis vi ikke skønner, at de indrømmelser, vi får fra regeringen, er tilstrækkelige.
Det vil jeg bare notere.
Det er dejligt.
Så vil jeg sige til hr. Vernersen fra før, som taler om det her med skattelettelsespakken og siger, at Socialdemokratiets skatteaftale hænger sammen, men Socialdemokratiet vil, som jeg har forstået det, bruge flere penge, fjerne regeringens besparelser og så i øvrigt betale mere af på gælden.
Det er meget svært at få til at hænge sammen, og det er, fordi det ikke hænger sammen.
Og der var heller ikke sat en eneste krone af til ekstra gældsafdragelse, selv om man klandrede, at der ikke bliver afbetalt nok på gælden.
Så det er altså en masse sniksnak og ikke særlig mange realiteter.
her med, at jeg faktisk var et sted i aftes
Jo, jeg var faktisk i en kommune, hvor man i statsrefusion næste år får 2,1 mio. kr. mindre ind i kassen som følge af, at der kommer færre flygtninge.
Har kommunen så nedsat sine driftsudgifter
til udlændingeområdet med 2,1 mio. kr.?
Næ, det har den ikke.
Og derfor har den nu et efterslæb, den så skal have dækket på andre områder, og så er der - måske - et politisk flertal i den kommune, der vil prøve at finde dem andre steder, men det vil da ikke være fornuftigt.
Men en sådan berøringsangst gør altså, at sådan en kommune stiller sig i en dårlig situation.
Jeg må bare fastholde, at der samlet set er givet 2,7 mia. kr. ud for at gøre tingene bedre.
Det er i hvert fald et plusbeløb, det er ikke et minusbeløb, som man får indtryk af, når man hører udtalelserne her.
Og så lige til fru Pernille Rosenkrantz-Theil til sidst: I virkeligheden er det vel egentlig ikke staten, der skal fastlægge de enkelte takster.
Det, der var afgørende på det område,
var altså, at man i sin tid gav et tilskud.
Man fik ikke taksterne ned som følge af det tilskud.
Nicolai Wammen (S), 2003-09-09:
Ja, jeg er gået herop for tredje gang i et forsøg på en sidste gang at overtale hr. Kristian Thulesen Dahl til at sige ja til et forslag, der vil være godt for landets pensionister, at sige ja til vores forslag, som vil betyde, at en enlig pensionist i lejebolig med en ATP på måske omkring 15.000 kr. vil have 3.200 kr. mere om året, og hvis det er et ægtepar, så vil det være ca. det dobbelte.
Det er lige præcis de mennesker, der i dag ikke får den ældrecheck, som fru Pia Kjærsgaard og finansministeren aftalte en sen aften, og som vi støttede, fordi vi sagde: Lad os prøve det, lad os se, om det er fornuftigt, om det virker, men vi har nogle betænkeligheder, og de betænkeligheder har vist sig at være rigtige.
Og derfor siger vi: Lad os lave noget andet, lad os lave noget, som alle pensionister på nær dem, der ikke får pensionstillæg, får glæde af.
Jeg kan ikke forstå, at hr. Kristian Thulesen Dahl, når det er fuldt finansieret, ikke ved at pålægge erhvervslivet nye skatter, men ved at få en mere retfærdig beskatning af Nordsøolien, så ikke kan sige ja til det.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-09-09:
Det er da klart.
Jeg har da sådan set ikke beskyldt nogen for at proppe
de penge ned i egne lommer, så et andet sted må de penge jo være tilfaldet.
Det er nemlig et spørgsmål om prioritering.
Og det er sådan set det, mit spørgsmål går på, netop hvad det er, Dansk Folkeparti prioriterer.
Jeg ville sådan set være glad, hvis vi prioriterede sådan, at taksterne i den offentlige transport blev endnu lavere, end de er på nuværende tidspunkt, hvilket jo bestemt er endnu lavere, end de kommer til at være, når stigningerne træder i kraft.
Spørgsmålet er, hvad Dansk Folkeparti vil, om Dansk Folkeparti vil finde sig i, at de takster flyver til himlen, at de stiger og stiger.
Det er dem, der ikke har råd til at købe en bil.
Spørgsmålet er, hvad Dansk Folkeparti vil stille op med det problem - om Dansk Folkeparti vil tillade, at busbilletterne stiger, eller om Dansk Folkeparti ikke vil tillade det.
Villy Søvndal (SF), 2003-09-09:
Det er stadig væk i et forsøg på at få Dansk Folkeparti til at tage et ansvar for samfundsudviklingen.
Det er svært.
Det har man ikke stor lyst til, må jeg sige.
Hr. Thulesen Dahl har selv beskrevet, hvordan han var på rejse i Jylland i går i det samme amt, som jeg bor i.
Hvis man prøver at kigge ud i virkelighedens verden og spørger, hvad der sker f.eks. i de 16 største byer - der skæres.
Der skæres på børneområdet, der skæres på midlerne til de udsatte grupper, der skæres på handicapområdet, der skæres på skoleområdet, og der skæres på ældreområdet.
Det kan da ikke passe, at et rimelig begavet menneske som hr. Thulesen Dahl ikke har set det, vælger at lukke øjnene, tror, at nok så mange spindoktorer i den her verden er i stand til at tegne et andet billede.
Det er de ikke, for her er vi alt for tæt på folks dagligdags erfaringer.
Dansk Folkeparti har det ansvar, at man tilrettelægger den overordnede politik sammen med manden, der nu er på vej over for at hjælpe hr. Thulesen Dahl, nemlig finansministeren, og så får Dansk Folkeparti lov til at drysse små ting rundtomkring og sige: Nøj, hvor vi altså gungrer.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-09-09:
Til hr. Ole Vagn Christensen
: Årsagen til, at vi kunne sige ja til kommuneaftalerne, var jo lige præcis, at man dér gav et løft, altså til den pulje, der skal gå til de dårligst stillede kommuner.
Det kæmpede vi jo for hele foråret, fordi det lige præcis var et omdrejningspunkt for at kunne acceptere, at den store udligningsreform ikke blev gennemført fra 1. januar 2004 som ellers aftalt og ellers lovet.
Det var jo klokkeklart, og det har vi haft massevis af diskussioner om. Der er ikke nogen hemmeligheder omkring det.
Sådan var det.
Det er sådan set almindelig sund fornuft, så man ikke skal sætte en masse bureaukrater til at arbejde unødigt.
Det går vi sådan set ikke ind for.
Vi går ind for, at deres arbejdskraft skal bruges bedre.
Så i forbindelse med supplerende dagpenge, både til hr. Christensen og hr. Laustsen: Jeg har sagt meget tydeligt, hvad vores holdning til spørgsmålet om besparelser på supplerende dagpenge er.
Jeg tror, at begge de herrer var til stede i salen, og der er ikke noget i vejen med de herrers opfattelsesevne, så der er ingen tvivl om, at det også er forstået.
Vi er dybt, dybt kritiske over for, om man kan spare, som regeringen har foreslået, uden at ødelægge systemet, så det hele tiden virker motiverende for ledige til at komme i job.
Regeringen har på sin side peget på nogle bestemte, synes den, urimeligheder, nogle hjørner, hvor den siger, at der er nogle konkrete urimeligheder, hvor systemet kan udnyttes.
Så er det regeringens opgave over for os at sandsynliggøre, at man kan gøre noget ved det uden at ramme det, vi ikke vil ramme.
Det er jo klokkeklar tale, så der er ikke noget at være i tvivl om.
Om BST: Nu har Socialdemokratiet altså tidligere været beskyldt for, det var så, mens man var i regering, nærmest at være støbt i beton.
Her kan jeg så forstå, at det er Socialdemokratiet, der kommer med beskyldninger.
Det, vi har sagt, er, at vi ikke vil hænge os fast i en bestemt model.
Det afgørende for os er, at vi får et forbedret arbejdsmiljø.
Det er målsætningen, der er afgørende her, og så må vi se på, om der er bedre måder at nå derhen til end den måde, Bedriftssundhedstjenesten har været skruet sammen på indtil nu.
Vi har så sagt, at det vil vi gerne forhandle, det vil vi gerne se på.
Vi har taget vel imod det udspil, regeringen kom med i forsommeren, og det vil vi da forhandle på grundlag af.
Og så må jeg sige til fru Anne Baastrup, at det er... Kan jeg nå det?
Jens Peter Vernersen (S), 2003-09-09:
Det er jo muligt, at hr. Thulesen Dahl ikke kan huske, at da man havde debatten for 1 år siden om ældrechecken, stod man uden for døren og fortalte foran snurrende kameraer, at alle ældre, der kun har folkepension og ATP, skulle have en ældrecheck.
De, som fik, var 40.000.
Kassedamen får en skattelettelse på 125 kr. om måneden.
De ældre får ingen skattelettelser, folkepensionister får ingen skattelettelser, førtidspensionister får ingen skattelettelser, SU-modtagere får ingen skattelettelser.
De får derimod alle sammen flere udgifter: dyrere madpriser, dyrere billetter osv.
Er det virkelig det, som Dansk Folkeparti står for? Så skal vi høre igen, at Socialdemokratiets plan ikke hænger sammen.
Den hænger fuldstændig sammen.
Det, som hr. Thulesen Dahl har som problem, er, at regeringen har fremlagt en finanslov, der tager som udgangspunkt, at vi skal have skattelettelser, også ufinansierede.
Det er jo problemet.
Det er jo det problem, vi står med.
Det er jo derfor, som det også er dokumenteret gang på gang af hr. Morten Helveg Petersen herfra, at der bliver mindre til afdrag, fordi man har fremlagt den her plan.
Ole Sohn (SF), 2003-09-09:
Jeg konstaterer, at der er forskel på danske lønmodtagere og lønmodtagere fra andre EU-lande.
Jeg kan også konstatere, at Dansk Folkeparti ikke agter at fremlægge forslag til bedre integration på arbejdsmarkedet i finanslovforhandlingerne.
Så prøver vi et tredje emne: Vil Dansk Folkeparti støtte den slagtning af hjemmeserviceordningen, som regeringen har lagt op til, som vil medføre, at hårdtarbejdende børnefamilier får sværere ved at få hjælp til rengøring, og at der bliver kastet et sted mellem 600 og 800 ud i arbejdsløshed, som så i øvrigt gør, at besparelsen fuldstændig fordufter?
Det sidste emne, jeg synes man skal tage op, er: Vil Dansk Folkeparti i finanslovforhandlingerne medvirke til at forhindre, at mangfoldigheden og den demokratiske debat bliver stækket, ved at gå imod det forslag, regeringen har, om at fjerne portostøtten til blade?
Sandy Brinck (S), 2003-09-09:
Jeg synes, man må notere sig, at det er en noget mere afdæmpet ordfører, vi har fra Dansk Folkeparti i år.
Hr. Kristian Thulesen Dahl afværger ethvert spørgsmål med tekniske, indviklede forviklinger om, hvordan tingene hænger sammen.
Det var i hvert fald en noget teknisk forklaring, jeg fik på, hvordan 1 mia. kr. til pensionisterne i løbet af bare 3 måneder er blevet til 0,5 mia. kr. Jeg måtte dybest set forstå det sådan, at der står et eller andet med småt på side
Men det var jo ikke det, man sagde til pensionisterne.
Man sagde jo til pensionisterne glad og frisk for rullende kamera: Her er 1 mia. kr., bliver I så ikke glade?
Det er fuldstændigt parallelt til det forløb, vi så med ældrechecken, hvor de jo også blev lovet guld og grønne skove.
Jeg skal hilse og sige, at de meget skuffede forventninger simpelt hen ligger i stakkevis på mit kontor, og jeg vil tro, at samtlige socialordførere har haft samme oplevelse.
Vi stemte for i sin tid, fordi vi er enige i, at der er et problem, men alle vores bekymringer er desværre til fulde blevet virkelighed.
Derfor lægger vi et andet forslag frem, som jeg ville ønske at Dansk Folkeparti ville være med til at bære igennem.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-09-09:
Det er jo rørende.
Sikke da en omklamring, der lige pludselig finder sted fra det parti, der i sin tid var så træt af overhovedet at skulle kigge ned på de stolerækker, hvor Dansk Folkepartis repræsentanter sad.
Det er jo rørende.
Den ældreydelse, som vi fik kæmpet igennem, og som nu i den grad skal lægges for had, kan jeg forstå på hr. Nicolai
Wammen,
stemte vel stort set - med undtagelse af måske 3-4 stykker - hele den socialdemokratiske folketingsgruppe for. Det er altså op og ned og frem og tilbage, og det er ikke til at finde hoved og hale i den socialdemokratiske politik.
Så skulle vi sige ja til at lægge en lønsumsafgift ud på virksomhederne for at finansiere noget andet.
Vi vil da meget hellere prøve at finde vej ad en anden kanal, prøve at finde en mere holdbar vej til at få et løft til pensionisterne end de der mærkelige renden frem og tilbage-holdninger, som Socialdemokratiet præsterer.
Nu kan jeg forstå, at det, man selv stemte for omkring ældreydelsen, synes man nu var helt tosset.
Så må jeg sige til fru Anne Baastrup, der siger, at ungdomsarbejdsløshed er vi ligeglade med, folkeskolen er vi ligeglade med, pasning af børn er vi ligeglade med, at det dog er en værre spand kul, der skal hældes ud.
Så sent som i aftes sad jeg på et helt jordnært borgermøde i min landsby, Thyregod, hvor jeg bor, og argumenterede imod besparelser på børnepasning.
Hvor er vi da henne?
Det ville jo være fuldstændig kugleskørt, hvis jeg nu havde den holdning, som fru Anne Baastrup lægger til grund.
Det var noget med, at børnene skal sendes fra dagpleje til børnehave, når de er to år og ni måneder, i stedet for når de er tre år.
Det tror jeg ikke er særlig godt i forhold til barnets udvikling og det stade, det er på osv.
Det sidder man og argumenterer for.
Så kommer man herover i Folketinget og får at vide, at man er fuldstændig ligeglad med det hele.
Det er godt nok utroligt.
Så siger fru Pernille Rosenkrantz-Theil, at jeg skal anerkende, at det, at man tager et tilskud fra amterne, som blev givet for at sætte taksterne ned - hvilket de ikke blev, nu tager man så tilskuddet fra dem, så sætter de taksterne op
- gør, at så har vi ansvaret for, at de sætter taksterne op.
Jamen det er jo også at vende det hele på hovedet.
Og så bruger man undskyldningen, at staten tager et tilskud, til i øvrigt at sætte det meget mere op.
At vi så har brugt pengene i den aftale, vi har lavet, til en anden del af den kollektive trafik, vil man slet ikke anerkende.
Det er, som om de er blevet væk op i den blå luft.
De penge er jo brugt andre steder i den kollektive trafik, og det synes jeg også man burde anerkende.
Nicolai Wammen (S), 2003-09-09:
Så vil jeg prøve igen.
Jeg spurgte hr. Kristian Thulesen Dahl for kort tid siden, om han ikke ville være med til at give et løft på pensionstillægget, som vil komme ca. 90 pct. af pensionisterne til gode.
Her er der et forslag.
Det ligger klart.
Hr. Kristian Thulesen Dahl taler om, hvad der er sket for flere år siden.
Hvorfor ikke kigge frem?
Hvorfor ikke have et bud til pensionisterne i dag, et bud, der rækker ind i fremtiden?
De pensionister, som jo i øvrigt blev snydt, dengang hr. Kristian Thulesen Dahl lavede en skatteaftale med finansministeren.
Der fik de jo heller ingenting.
Er det ikke på tide, at man gør noget for de mennesker, man snakker så meget om? Her er der endda en mulighed.
I er meget velkomne.
Vi vil gerne gå sammen med jer hen til finansministeren og gøre noget ved det.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-09-09:
Jeg vil såmænd blot vende lidt tilbage til det her med den kollektive trafik.
Det synes jeg ikke vi fik afsluttet helt heroppefra.
Jeg er sådan set enig med hr. Kristian Thulesen Dahl i, at nogle amter benytter situationen til at lade taksterne stige endnu mere end nødvendigt er.
Men situationen er jo også, at det er nødvendigt overhovedet at spare, eftersom man indgik en aftale med regeringen i forbindelse med sidste års finanslov.
Jeg vil blot bede hr. Kristian Thulesen Dahl herfra bekræfte, at den aftale, Dansk Folkeparti indgik med regeringen sidste år, betyder, at taksterne kommer til at stige i amterne.
Jeg beder ikke hr. Kristian Thulesen Dahl bekræfte, at man er skyld i den fulde stigning, jeg beder blot hr. Kristian Thulesen Dahl bekræfte, at Dansk Folkeparti er medvirkende til, at bustaksterne stiger i det ganske land.
Anne Baastrup (SF), 2003-09-09:
For lige at færdiggøre diskussionen om, hvor mange penge man sparer på Socialministeriets budget, så har vi i hvert fald i Folketingets Socialudvalg fået at vide, at der fjernes 69,1 mio. kr., og de fjernes målrettet fra det beløb, der går til nedsættelse af bl.a. 65-billetterne.
Det var i hvert fald det, vi fik at vide.
Men tilbage til spørgsmålet om, hvordan Dansk Folkeparti prioriterer ungdomsarbejdsløsheden.
Det er ikke nogle, der konkurrerer med østarbejderne.
Jeg må bare konstatere, at Dansk Folkeparti i lighed med Venstre er fuldstændig ligeglad med, at vi har en lang række veluddannede unge, som ikke kan få arbejde.
Jeg kan også konstatere, at Dansk Folkeparti er fuldstændig ligeglad med, om folkeskolerne har brug for renovering, om ungerne har brug for nye gode undervisningsmaterialer.
Det er ikke et prioriteret område.
Er Dansk Folkeparti så også enig med regeringen, når regeringen hele tiden holder fast i, at de er fuldstændig ligeglade med, at der er 15-20 pct. af en ungdomsårgang, der ikke får en ungdomsuddannelse?
Er det også Dansk Folkepartis politik?
Eller hvad agter Dansk Folkeparti at gøre ved det?