runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2006-05-11:
Når jeg dvæler lidt ved det, er det, fordi der har været afholdt mange konferencer her det sidste par måneder, og der har jo lydt meget, meget dybe suk fra erhvervene, også fra dem, der deltager i ministeriets arbejde om det her.
Hvis jeg skal skære det ned, vil jeg sige, at meldingen fra alle dem, der deltager i ministerens møder, er, at der ikke sker noget.
Det er derfor, vi har følt os foranlediget til, på vegne af erhvervet – for vi er meget bekymrede for udviklingen for erhvervene inden for godstransport – at forsøge at sætte en deadline, der ville gøre, at vi var sikre på, at ministeren fik lidt momentum i arbejdet, så han var sikker på at få den rigtige opbakning fra andre ministerier.
Det skal jo også til, for at ministeren kan gøre sit arbejde.
Må jeg spørge ministeren: Hvornår i 2007 forventer man at have en godsstrategi?
Så vil jeg sige, at jeg er meget forundret over de udtalelser, Martin Lidegaard kommer med, om, hvad erhvervet siger, for jeg har for nylig nedsat godstransportens tænketank, hvor jeg har samlet hele erhvervet, og det har man sat meget pris på, og det har man takket mig mange gange for.
Så jeg forstår slet ikke hr. Martin Lidegaards synspunkt.
Men naturligvis lytter jeg til det alligevel.
Nu blev jeg lidt forvirret.
Jeg forstod, at regeringen regnede med at have en godsstrategi klar i 2007.
Men det er jo præcis det, som forslaget indeholder et forslag til.
Og så foreligger der heller ikke nogen godsstrategi endnu.
Skulle vi så ikke forsøge at møde hinanden i en beretning, der fastsætter, hvad sådan en godsstrategi skal indeholde, sådan at vi kan samarbejde om den, og sådan at vi kan få et bredt flertal, så erhvervene ved, hvad de har at regne med og støtte sig til?
Der har vi i øvrigt også en god tradition for, at vi plejer at kunne nå hinanden netop på sådan noget som godsområdet.
Sagen er bare den, at vi har en godsstrategi, der hviler på tre ben, og den vil jeg fremsende til Folketinget.
Den drejer sig også om EU-området, og den tredje del af godsstrategien vedrører samspillet mellem transportformerne.
Alt det bearbejder vi, det behandler vi, og vi vil fremlægge et samlet udspil til en national godsstrategi for Folketinget til diskussion.
Det her er vores oplæg, som vi sender ud til Folketinget.
Lissa Mathiasen (S), 2006-05-11:
Ja, det er lige før, jeg tror vi er nødt til at have en teknisk gennemgang af et ellers, synes jeg, relativt overskueligt forslag i udvalget, for det burde ikke være så svært at forstå det her.
Det, der jo ligger i forslaget her, er, at vi vil have mellemmanden ud, så kommunerne skal ikke se, om der er en mellemmand, der kræver for høj en husleje.
Mellemmanden skal ud.
Det vil sige, at vi ønsker det, som der altid har været tanken, nemlig at et lejeforhold består af en udlejer og en lejer uden mellemmænd.
Så er der, for ikke at der skal være nogen tvivl, en undtagelse fra dette, når der er tale om specielle, legale formål som byfornyelse, flygtningehjælp m.v., men alle andre lejeforhold bør kun bestå af en udlejer og en lejer.
Rasmus Prehn (S), 2006-05-11:
Jamen det er heller ikke noget, vi vil.
Vi har konstateret, at det er sådan, at med den nuværende ordning er der i dag potentielt 600.000, der kan benytte sig af ordningen.
Med det forslag, vi har fremsat, er der altså kun 460.000, der kan bruge ordningen.
Så alt tyder på, at vi måske endda kan give en højere rabat, fordi der er færre, der vil søge ind på den her ordning.
Men det, vi siger, er, at når vi nu har det princip, at vi gerne vil realisere det her forslag provenuneutralt, må vi sige, at kommer der flere, så er vi villige til at kigge på procentsatsen.
Det er i øvrigt noget, jeg har forstået at Venstre også ved andre lejligheder har været positive over for.
Jeg tror ikke, det bliver aktuelt, men det er for at være mest muligt realistisk med de penge, vi nu engang har.
Jeg vil da gerne indrømme, at hvis det er sådan, at Venstre kommer og som tillæg til det her forslag siger, at de gerne vil komme med nogle ekstra penge for ikke at forskelsbehandle nogen, eller for at rabatten ikke skal sættes ned, så vil vi ikke være direkte negative over for det.
Det vil vi gerne kigge på.
Men jeg tror bare ikke, Venstre kommer med sådan et forslag, og derfor prøver vi at lave om på forslaget inden for den ramme, der allerede er der nu.
Afstemning
Jacob Jensen (V), 2006-05-11:
Man har lige meget brug for pengene, siger ordføreren.
Men hvorfor er det så, at man faktisk vil stille de studerende, der er under 26 år i dag, og som har muligheden for at få rabatten, ringere med det forslag her?
For det er jo det, man vil.
Det var det, jeg kunne forstå på ordføreren, der for lidt siden sagde, at man fra Socialdemokratiets side var klar til at sænke rabatten for de studerende, der er under 26 år, for at give mulighed for dem, der er over 26 år, og som i dag ikke har rabatten.
Hvorfor er det, man vil lave den omfordeling, når der åbenbart, som ordføreren jo selv er inde på, efter Socialdemokratiets opfattelse er lige stort behov i de to grupper?
Rasmus Prehn (S), 2006-05-11:
Det her forslag handler på ingen måde om at straffe nogen.
Det her forslag handler om, at der er en sum penge, som er stillet til rådighed af Socialministeriet til at lave en rimelig rabatordning.
Vi vil gerne sikre, at de penge, der er stillet til rådighed, bliver brugt så rimeligt som muligt.
Og vi synes ikke, at de, der er over 26 år, har mere brug for de her penge end dem, der er under 26 år.
Vi synes, at begge grupper har lige meget brug for pengene.
Derfor vil vi gerne lave om på ordningen, sådan at de, der er over 26 år, og som er under uddannelse – som er studerende, lærlinge eller elever – også kan få rabatordningen.
Så det er et spørgsmål om at lave en ordning, der er mest muligt retfærdig.
Jacob Jensen (V), 2006-05-11:
For jeg går ud fra, at Socialdemokratiet mener, man har størst behov, når man er over 26 år, siden de fremsætter et forslag, som faktisk kan få den konsekvens, at der flyttes midler fra de unge studerende, de studerende, som gør sig hurtigt færdige, over til dem, som er længere tid om at gøre studiet færdigt, altså dem, som er over 26 år, og som i dag ikke har rabatordningen.
Jeg kan også forstå, at hr. Rasmus Prehn og Socialdemokratiet er klar til at sænke rabatten for dem, som er under 26 år, for at give økonomisk mulighed for nogle andre, som i dag er længere tid om at blive færdige med studierne.
Jeg forstår ikke, hvorfor Socialdemokratiet ønsker at straffe de unge studerende, som er hurtigt færdige med studierne, for at tilskynde til, at man skal være længere tid om at blive færdig med studierne, som konsekvensen jo vil være af det her forslag.
Rune Lund (EL), 2006-05-11:
Her taler vi om SU-modtagere, og vi snakker om lærlinge eller folk på elevløn.
Det er en god idé at udvide WildCard-ordningen, så den gælder for alle studerende, og den definition af studerende, som Socialdemokraterne foreslår, synes Enhedslisten og jeg umiddelbart er fornuftig.
Jeg synes, at kæden hopper af for forslagsstillerne, altså de gode intentioner, når man i sin iver efter at overholde et skattestop eller i sin iver efter at overholde et andet princip om, at det skal være provenuneutralt, vil fratage gruppen af unge fra 16 til 25 år, som ikke er under uddannelse, deres adgang til rabat på rejser, lige med undtagelse af psykisk syge kontanthjælpsmodtagere.
Hvorfor er man fra Socialdemokraternes side så forhippet på at lave noget, som er provenuneutralt?
Det har jeg altså meget svært ved at forstå.
Hvad med andre unge på nedsat kontanthjælp eller på halve dagpenge eller 16-18-årige med ungdomsløn?
Kollektiv transport er desværre for dyr, og sammen med boligområdet er det kollektive transportområde et af de områder, hvor befolkningen er mest ulige.
I Enhedslisten vil vi ikke være med til at tage fra de fattige for at give til de fattige; vi vil gerne tage fra de rige og give til de fattige.
Her har vi altså at gøre med en omfordeling, som foregår mellem nogle befolkningsgrupper, som er fattige, og det synes vi principielt er en forkert tilgang.
Jeg synes godt, at man kunne tænke lidt større og sige: Lad os gå ud og hente pengene et andet sted, så vi også kan lave en yderligere forbedring af WildCard-ordningen, men ved at tage penge et andet sted fra.
Det troede vi egentlig også var Socialdemokraternes udgangspunkt, og skulle regeringen i forbindelse med de nuværende velfærdsforhandlinger få held til at nedsætte de 25-30-årige ledige på halve dagpenge eller halv kontanthjælp, så bliver det jo endnu mere ulige, hvem der har mulighed for at bruge den kollektive trafik.
Enhedslisten vil afvise forslaget, sådan som det ligger her, men jeg vil samtidig sige, at vi er meget villige til at gå ind i en nærmere diskussion af, hvordan man kan forbedre den eksisterende WildCard-ordning.
Vi er meget interesseret i at diskutere det meget fornuftige, nemlig at man sørger for at inkludere studerende i gruppen af personer, der kan anvende WildCard-ordningen.
Vi har i øjeblikket et flertal her i Folketinget, som ikke er så meget for en styrkelse af den kollektive trafik, og det er en skam.
Men på et tidspunkt kommer der et nyt valg, og kommer der en ny regering, kommer der også en ny politik, og så er jeg rigtig sikker på, at vi kan sætte os ned sammen med Socialdemokraterne og lave noget, der er fornuftigt også på det her område.
Allerede nu glæder jeg mig til den dag.
Den kommer, der kommer en dag.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-05-11:
I SF er vi meget positive over for hensigten i det her forslag, hvor vi flytter vejkortet fra at være aldersbetinget til at være studiebetinget.
Der er selvfølgelig nogle spørgsmål om afgrænsningen i det, men tanken er rigtig, og hvis ikke det her forslag var kommet, var vi i virkeligheden nok kommet med et, der lignede.
Nogle af de bemærkninger, der er kommet i debatten, var interessante.
Specielt Venstre kom med nogle synspunkter om, at man også brugte det her til at pointere vigtigheden af, at unge kom hurtigt igennem studieforløbet.
I SF har vi det helt fint med, at unge tager et fjumreår.
Det er fint.
Vi vil godt have hele, modne, færdige mennesker ud af uddannelsessystemet.
Vi tror ikke på, at de skal jages igennem.
Vi tror faktisk på, at det er en kvalitet f.eks. at have rejst jorden rundt.
Det er en kvalitet at have taget et par års arbejde, før man begynder på sine studier eller at have taget arbejde imellem nogle forskellige studieforløb.
Det tror vi er en kvalitet for dem, der gør det.
Vi tror, at det er en kvalitet for samfundet, fordi vi får modne mennesker ud i den anden ende.
Derfor er det for os vigtigt, at man lægger det her ind til dem, der reelt studerer, det er en rigtig god idé.
Og det er en rigtig dårlig idé, at det faktisk er afgrænset til 26 år.
Provenuneutralitet er vi ikke så optaget af, for vi vil godt være med til at skaffe de penge, der måtte skulle bruges, hvis det viste sig ikke at være provenuneutralt.
Aktive studerende, det skulle vi have en afgrænsning af.
Det er rigtigt, at der er nogle, der kan have et studiekort i rigtig lang tid, og det er jo ikke hensigtsmæssigt, at de skulle have den ordning.
Det skal være til dem, der virkelig har behov.
SF er positiv over for forslaget.
Martin Lidegaard (RV), 2006-05-11:
Positive, fordi vi synes, det er rigtigt, at man skal støtte dem, der har behov, og ikke bare dem, der har en alder.
Det er grunden til, at vi hellere vil bruge 1 mia. kr. på at komme de socialt udsatte børnefamilier til hjælp i stedet for bare at sænke taksterne for de velbjærgede familier i Danmark.
Sådan har vi det også med det her.
Jeg synes, det er fornuftigt at overveje, om ikke vi i stedet for skulle bruge pengene på at hjælpe de studerende, som vi ved ikke har en stor indkomst.
Når vi alligevel er spørgende og vil være det under udvalgsarbejdet, skyldes det, at der er nogle ting, som vi er lidt i tvivl om, og det kan jo være, at forslagsstillerne kan hjælpe os med at komme af med den tvivl.
Ministeren har nævnt noget af det.
Det er selvfølgelig økonomien i det: Hvor store grupper snakker vi om, og kan tingene matche hinanden?
Så har vi en overvejelse om unge mellem 16 og 19 år, som ikke er begyndt at læse endnu.
Det her kan faktisk blive en ganske stor udgift for familier, der har børn i den alder, og hvor de ikke er ved at tage en uddannelse.
Det er der altså en hel del, der ikke er.
Hvis man har tre børn – det kunne et af medlemmerne i min folketingsgruppe berette – ville det koste hende ca. 1.000 kr. ekstra om måneden, hvis man gennemførte det her, fordi hun har børn lige præcis i den alder.
Det er måske en overvejelse værd, om man kan undgå det.
Så er der spørgsmålet om administrationen af det, som DSB har udtalt sig skeptisk om, og hvor forslagsstillerne skriver, at man skal kunne få den her rabat ved fremvisning af gyldigt studiekort.
Det, at man har et studiekort, er jo ikke nødvendigvis ensbetydende med, at man modtager SU.
Der er mange medlemmer af Folketinget, der er i besiddelse af et studiekort til f.eks. Københavns Universitet, så man skal nok på en eller anden måde supplere det.
Så helt enkelt er det alligevel nok ikke, når det kommer til stykket.
Der er et par ting, som vi synes man bør overveje ganske nøje.
Vi går derfor positivt spørgende ind i udvalgsbehandlingen.
Henriette Kjær (KF), 2006-05-11:
Der var jo ikke noget spørgsmål her, men en kritik af det, jeg havde svaret.
Det er det, jeg mener med, at så går tingene i selvsving, og jeg vil stadig væk godt have lov til at fastholde, at det jo nogle gange sker.
Det er også helt i orden.
Jeg synes, det her er rigtig, rigtig ærgerligt, nemlig at Socialdemokraterne, der har fremsat det her forslag, er ved at kritisere os, der er positive over for det.
Vi siger, at vi ikke vil stemme for, for vi mangler lige lidt.
Socialdemokraterne er ved at tale sig fra os.
Magnus Heunicke (S), 2006-05-11:
Jeg er selvfølgelig meget ked af, at ordføreren ikke gider det her folketingsarbejde, men sådan er det bare at være i Folketinget.
Man må jo stille op, og når man er med i et regeringsparti, må man også en gang imellem tage ansvaret for, at vi har en opposition, som altså ikke er enig i alt, regeringen laver.
Ordføreren ved godt også fra sin tidligere erfaring som minister og andet, at sådan er det i Folketingssalen, men det er selvfølgelig trist, at det er så hårdt for De Konservative at være med i regeringen, at de ikke orker at høre på spørgsmål fra oppositionen.
Man kommer med eksempler, som vi spørger ind til: Hvad er det for tanker?
Vi har jo ikke kunnet få svar fra regeringen, ministeren eller andre om, hvad man synes om vores forslag.
Så taler man om nogle andre forslag.
Så spørger vi: Hvad betyder de så?
Der orker man så ikke at tage debatten op.
Derfor er det jo svært at have en demokratisk debat om noget som helst i det her hus.
Henriette Kjær (KF), 2006-05-11:
Jeg vil godt tillade mig at sige det, når jeg synes, at debatten begynder at gå i selvsving.
Så kan man jo mene noget andet, og man mener, at man har lov til at stille sine spørgsmål.
Jeg mener, at debatten er gået i selvsving nu.
Jeg kommer med et eksempel, og lige pludselig begynder hr. Magnus Heunicke at køre det op, som om det er et stort forslag, De Konservative har lanceret.
Jeg siger, at der kan være mange forskellige modeller.
Jeg nævner fradragsmodellen som én model, der kunne komme ud af det her arbejde, man sidder med i Socialministeriet nu.
Og jeg gider ikke det der, for at sige det ligeud.
Lad os nu se de forslag, der kommer fra det udvalg, der arbejder.
Så vi kommer det ikke nærmere her.
Magnus Heunicke (S), 2006-05-11:
Sådan tror jeg også at ordføreren godt vil have det skal være, og sådan bliver det ved med at være.
I forbindelse med alle de forslag, vi fremsætter, vil vi selvfølgelig tage ordet og forfægte, hvorfor vi synes, de er fornuftige.
Vi vil prøve at overbevise eller i hvert fald udæske, hvorfor regeringen ikke kan støtte.
Nu kan jeg forstå, at De Konservative har arbejdet med en model med et fradrag.
Jeg håber ikke, at det er en model, som indgår i det udvalgsarbejde, vi har hørt foregår i Socialministeriet, for hvordan skulle man nogen sinde kunne kontrollere, hvor meget en person har rejst?
Jeg vil gerne have et svar på: Hvordan forestiller man sig, at den model kunne virke i praksis?
Henriette Kjær (KF), 2006-05-11:
Jeg tror nu ikke, at det ville blive et bureaukrati.
Jeg tror, at det vil blive en meget, meget nem ordning at lave et fradrag.
At trykke det på skattebilletten er næsten noget af det nemmeste, man kan, så er det klaret på den måde.
Men igen må jeg altså sige, at det her beslutningsforslag kommer i dag, men regeringen er allerede i gang med at se på problemstillingen, så der er ikke så meget at diskutere, og vi kommer ikke længere.
Jeg synes, at det er en lidt barnlig debat.
Socialdemokraterne har fået at vide, at vi ikke kan støtte det her forslag.
Socialdemokraterne ved også godt, at de ikke får os overtalt i løbet af de her fire spørgsmål, de to repræsentanter har tilsammen.
Jacob Jensen (V), 2006-05-11:
Jeg er for så vidt enig med spørgeren i behovet for, at vi kigger på en samlet strategi, hvor alle transportformer er indbefattet både enkeltvis og i samspil med hinanden, så jeg kan sådan set ikke sige andet, end at det er vi enige i.
Vi ser også frem til, at vi får de udspil fra regeringen og den samlede strategi, som regeringen også lægger op til, og som vi nu har fået lovning på af ministeren.
Rasmus Prehn (S), 2006-05-11:
Når det her spørgsmål overhovedet er blevet en del af de overvejelser, der er i Takstkommissionens arbejde, er det jo på grund af, at vi har stillet en række spørgsmål her i salen til transportministeren, så han på et møde tidligere på året har tilkendegivet, at han ville lade det her indgå i Takstkommissionens arbejde.
Så det er altså ikke regeringen, der er kommet med det her forslag.
Men så tilbage til en anden ting, som ordføreren nævnte, nemlig hele fradragsmuligheden.
Jeg synes, at vi lige pludselig er ude i flere forskellige forslag her.
Med hensyn til fradraget er der det problem, at det jo, hvis vi kigger på WildCard-ordningen, er meget sporadisk, hvornår man bruger den.
Det kan være, at man én måned rejser én gang, og en anden måned rejser man ti gange.
Jeg tror, at det ville blive et vældigt bureaukrati, hvis man skulle gennemføre en fradragsordning.
Har den konservative ordfører tænkt igennem, hvilket bureaukrati det kunne blive, hvis man skulle erstatte WildCardordningen med en fradragsordning?
Martin Lidegaard (RV), 2006-05-11:
Men så er vi jo enige om rammen for det her.
Må jeg så spørge Venstres ordfører, om han er enig i, at vi så også skal have en fordomsfri proces i den forstand, at hvis nu erhvervene kommer ud, og det tror jeg de gør, og siger, at de gerne vil have, at vi overvejer at indføre kørselsafgifter for dem, sådan at de får de samme konkurrencevilkår som deres udenlandske konkurrenter, og sådan at de får nogle midler, som de kan bruge til de investeringer, der skal laves på godsområdet – eller hvad man nu måtte få af anbefalinger fra dem, der skal forsøge at tjene penge på det her – så kigger vi fordomsfrit på det.
Så lægger vi vores sådan politiske skyttegravskrig lidt væk og kigger fordomsfrit på det indhold, sådan en strategi bør have for at tilgodese erhvervet.
Tak for den overvældende positive behandling, vores forslag har fået hele vejen rundt.
Jeg tror godt, jeg kan sige på forslagsstillernes vegne, at det næsten var mere, end vi havde turdet håbe på.
Venstre vil gerne have, at forslaget fremmes, så vi kan få strategien hurtigere på plads.
Socialdemokraterne nævner forskellige ting, som jeg er meget enig i, herunder vindmøllerne.
SF nævner – og det er jeg personlig enig i, men det er jeg til gengæld ikke sikker på gælder hele salen – at det er et spørgsmål om tid, før vi også skal have Maut i Danmark; det er også et stort ønske fra erhvervet, tror jeg.
Enhedslisten nævner, at de ikke ønsker en fair konkurrence over for udlandet.
Jeg tror, det er et element, vi bliver nødt til at tage med, og jeg håber også, Enhedslisten har bemærket, at vi netop lægger vægt på miljø, trængsel og beskæftigelse.
Det vil altså sige, at vi har miljøet med.
Jeg glemte Dansk Folkeparti et øjeblik, men jeg kunne dårligt nok selv have forelagt forslaget bedre, end hr. Walter Christophersen gjorde, så jeg er også glad for støtten herfra.
Jeg mener, at den måde, vi kan komme videre med sagen på, er, at nu vi sætter os sammen i Trafikudvalget og prøver at se, om ikke vi kan skrive en beretning, hvor vi kombinerer det arbejde, ministeren nu har sat i gang, med nogle af de intentioner og ønsker, vi har, og fastsætter en dato primo 2007.
Til den tid kan vi så gå videre og samle handsken op, når der kommer et udspil fra ministeren.
Med disse ord vil jeg gerne takke for en velvillig behandling af forslaget.
Afstemning
Rune Lund (EL), 2006-05-11:
Det er jo en lidt sjov debat, vi har her.
Der bliver fremsat et forslag om at udarbejde en national strategi for godstransport, og så får jeg at vide, at sådan en er på vej, og det er jo sådan set godt og positivt, kan man sige.
Med hensyn til forslaget er Enhedslisten meget positiv.
Vi finder det vigtigt, men vi har også en række kommentarer.
Som på energiområdet er det vigtigt at have en langsigtet strategi, og det skal man selvfølgelig have.
Det gælder også transportområdet, det gælder for gods, og det gælder, at det skal være den mindst miljøbelastende transportform, der bliver fremmet.
Og der er det jo, at Enhedslisten ser verden sådan, at det jo ikke altid er foreneligt med ønsket fra forslagsstillerne om ikke at forvride konkurrencesituationen, som den måles i dag mellem forskellige godstransportformer.
Der må jeg da også sige fra Enhedslistens side, at vi er meget villige til at se på, hvordan vi kan fremme den mindst forurenende transportform, også selv om det måtte forrykke balancen i forhold til konkurrencen mellem, hvad der bliver transporteret på lastbil, på gummihjul, og hvad der i dag bliver transportere på skinner.
Vi mener faktisk, at med den måde, prisstrukturen er lavet på i dag, betyder det, at godstransporten står i en ringere konkurrencesituation, end den egentlig burde gøre.
Det er ikke totalt klart, men det er selvfølgelig noget, som vil indgå i nogle diskussioner om at lave en strategi på transportområdet for gods.
Jeg vil særlig hæfte mig ved behovet for en ny infrastruktur på jernbaneområdet, behovet for terminaler til omlastning af gods fra jernbane til skib, lokale omlastningsmuligheder for jernbanegods, lokal transport med coaster og også at få set på nye transportmidler f.eks. på jernbaneområdet, der kan gøre det muligt at have mere lokal transport af gods på jernbane og at gøre det mere miljøvenligt.
Et andet aspekt er, hvordan Danmark skal leve op til egne og EU-målsætninger om at øge godstransporten på jernbane.
Det kræver bedre godskapacitet, og det kræver, at den nuværende forsømte infrastruktur genoprettes, så nogle af de selskaber, der rent faktisk gerne vil køre med gods i Danmark, også kan komme til det.
Den misligholdelse af lokale jernbaner, som er realiteten i dag, ville aldrig være blevet accepteret, hvis det var vejforbindelser, der var tale om, men løsningen er måske, at man i fraværet af private transportører, der ikke finder det tilstrækkelig rentabelt, giver de lokale togselskaber mulighed for at køre mere gods rundt i landet.
Der er i hvert fald også nogle muligheder her, som vi mener man kan kigge på.
Med de ord vil jeg sige, at Enhedslisten selvfølgelig er positivt indstillet over for at udarbejde en national strategi for godstransport.
Det mangler vi i høj grad, og det kan heller ikke gå for hurtigt med at få lavet en sådan strategi.