runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Erik Dyrlund (S), 2001-01-24:
Jeg vil gerne beklage over for formanden på det her sene tidspunkt, at jeg alligevel gerne vil stille et enkelt spørgsmål eller to til hr. Ole M. Nielsen.
Der er jo andre, der i løbet af dagen har bidraget til, at det er blevet så sent.
Men der er altså noget, jeg har meget svært ved at forstå her, vil jeg sige til hr. Ole M. Nielsen.
Jeg havde hellere set, at der var tværfaglige a-kasser,
de kunne melde sig ind i,
sådan sagde hr. Ole M. Nielsen.
Men kæreste hr. Ole M. Nielsen, der findes i dag over 30 forskellige arbejdsløshedskasser, hvoraf en i hvert fald også betragtes som tværfaglig.
Hvad skulle der være til hinder for, at disse 400.000 mennesker i dag melder sig ind i en af de kasser?
Intet som helst set med mine øjne.
Der kommer en betragtning om, at de måske ikke har råd til at være medlem af en a-kasse.
Jamen skal kontingentet ikke være nogenlunde det samme?
Skal de have samme ydelser og samme rettigheder, skal ydelsen vel også være nogenlunde den samme.
Så kunne jeg godt tænke på eksempelvis Kvindeligt Arbejderforbunds a-kasse: Der er et medlem, der bliver slettet på grund af kontingentrestance, smidt ud af a-kassen
- det forekommer.
Skal sådan et medlem så umiddelbart herefter opkræves kontingent til den statslige a-kasse, eller hvordan hænger dét sammen?
Knud Erik Hansen (SF), 2001-01-24:
Der er jo kort tid til spørgsmål, så jeg vil godt lige bruge et par minutter på at kommentere et par af de ting, ministeren sagde, som jeg var glad for at høre, og som jeg også tror er vigtige.
Vi har ofte diskussion om IT, når vi snakker om at isolere det, fordi man nu snakker på anden måde, og jeg nævnte eksemplet med hjemmehjælpen.
Det er jo mange ting, der bliver ændret og så også betyder, at vi ændrer vaner, og at vi ændrer adfærd på enormt mange områder, men det er klart, når vi snakker om hjemmehjælp, så er det ikke alt.
Der var min kommentar, at så kan vi også komme i den grøft, hvor mange faktisk oplever, at bare vi rationaliserer, bare vi laver en ny indkøbsordning, hvor IT kan hjælpe, så er det nok.
Tilsvarende er det jo heller ikke nok, vi snakker om nettet, vi har også brug for at kunne snakke på anden vis.
Jeg vil godt kvittere over for ministeren for bemærkningerne om open source.
Jeg havde manglet det i redegørelsen og egentlig ønsket, det stod i redegørelsen, men jeg vil godt kvittere for det, ministeren sagde, og det glæder mig, at der er det engagement bag open source og også den forståelse. Jeg har tidligere stillet spørgsmål til et andet medlem
af regeringen, hvor jeg fik en fornemmelse af, at det var mere et spørgsmål om programmel, men jeg hørte egentlig, at det, ministeren siger, og det er også det helt essentielle i open source, er, at det er en måde at arbejde med udviklingen af programmel på, og det er i virkeligheden det, der er det fascinerende, og også det, der kan ligge en dynamik i.
Jeg er glad for, at vi er enige om, at det er det, der er perspektivet i det, og så håber jeg på, at vi kan få mere gang i anvendelsen af open source.
Jeg fik ikke noget svar på, hvorfor det er så vigtigt, at der er tre udbydere f.eks. på det her område, hvad det er for nogle kvaliteter, vi får ud af det.
en anden gang.
Det andet, jeg synes også virker lidt problematisk, som udviklingen foregår i øjeblikket, er, at det ser ud til, at de udbydere, der er i gang, ikke mener, der er marked for en løsning med kort, og kort vil alt andet lige give en bedre sikkerhed end en softwareløsning.
Vil ministeren gøre noget ved det, således at der i højere grad bliver udbredelse af kortsystemer i forbindelse med elektronisk signatur?
Thomas Adelskov (S), 2001-01-24:
Ja, jeg skal også spørge hr. Kristian Jensen, om den genindførelse af hjemme-pc-ordningen, som han efterlyser, er den, han var omtalt for i Computerworld i går, hvor jeg forstod, at det var en ekstra skrabet model.
Jeg skal spørge hr. Kristian Jensen, om han ikke synes, der var mere IT-vision over at bruge det provenutab, man kan sige, at vi havde i staten på hjemme-pc-ordningen, på f.eks. andre IT-områder, IT i folkeskolen eller andre af de områder, hr. Kristian Jensen nævnte.
Var der ikke mere vision i det i stedet for at prøve at lave IT-visioner via vores skattelovgivning?
Kristian Jensen (V), 2001-01-24:
Nu er det jo faktisk sådan, at hjemme-pc-ordningen ikke er en ordning, der ligger regeringen fjernt.
Faktisk er det sådan, at pkt. 4 i det, der hed ventelisten i sidste års netværksredegørelse, netop var, at forskningsministeren foreslog, at man fra det offentliges side skulle bruge hjemme-pc-ordningen med bruttoløntræk til at få IT ud til lærere og undervisere.
Vi i Venstre mener, at hjemme-pc-ordningen er en vigtig del af en arbejdsmarkedspolitik, der kan omstille især ufaglærte og faglærte arbejdere til en verden, hvor IT bliver
en stadig stigende del
Og hvis man læser bilagene til rapporten, kan man se, at 69 pct. af de ufaglærte ikke kender eller ikke har brugt Internettet.
Det synes jeg er et skræmmende tal.
Derfor vil vi gerne indføre en hjemme-pc-ordning som en del af arbejdsmarkedspolitikken til at omstille arbejdsmarkedsstyrken.
Og vi vil også gerne afsætte nogle midler til, at man kan få kontanthjælpsmodtagere og folk i a-kasser løftet op.
De 70 mio. kr., der bliver sparet, kan nemlig sagtens bruges bedre.
Og det nytter ikke noget at sige, at de skal bruges på folkeskolen.
Venstre har været med til at sikre, at de 340 mio. kr., som andre ville have brugt på en heldagsskole, blev brugt til et IT-løft i folkeskolen.
Jeg synes, at hjemme-pc-ordningen, som er en treenighed af virksomhed, arbejdsgiver og lønmodtager, er den bedste investering, vi overhovedet kan lave.
Og det forslag, som Venstre har, er faktisk, at den skal gælde frem til år 2003, for på det tidspunkt må man forvente, at langt de fleste personer og husstande har en hjemme-pc, og det her skal være en introduktion til netværket, ikke en løbende udskiftning af ens udstyr.
Susanne Clemensen (CD), 2001-01-24:
Ja, jeg må godt nok sige, at jeg synes lige godt, det er strengt at høre hr. Kristian Jensen sige her fra talerstolen, at Venstre har været med til at sørge for, at IT og medier blev udbredt til folkeskolen.
Det var faktisk CD, der fik afsat 350 mio. kr. på finansloven til forsøg med en helhedsskole.
Da det desværre ikke kunne lade sig gøre, besluttede vi i kredsen af finanslovpartier, dvs. CD, SF og regeringen, at de penge skulle bruges til IT og medier i folkeskolen.
Og det var et ønske fra CD og ikke et ønske fra Venstre.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-01-24:
Vi er da ikke uenige i, at det at have en pc hjemme klart kan betyde en øget anvendelse af pc, og det kan være en god ting.
Men det, jeg forstod på hr. Kristian Jensen, er også, at Venstre faktisk er parat til også at give pensionisten støtte og de arbejdsløse støtte.
Venstre har så forsvaret den tidligere ordning meget, og vi har sagt, at vi godt vil være med til at afskaffe den, fordi der var en vilkårlighed i den, som vi ikke synes var rimelig.
Thomas Adelskov (S), 2001-01-24:
Ja, nu bliver man jo straks klogere på Venstres måde at lave skatteberegninger på, for de 75 og ikke 70 mio. kr., som hjemme-pc-ordningen betyder i provenugevinst for staten, er jo kun for år 2001, og det er, fordi der ikke kan indgås nye ordninger i år 2001.
Der er stadig væk eksisterende ordninger.
Alt i alt kan man sige, at der vil være tale om et langt, langt større beløb, måske helt op i nærheden af 300 mio. kr. på årsbasis, når nu de eksisterende ordninger er udfaset.
Og i givet fald: Hvordan kan man lægge navn til så store udtalelser om, at statsministeren løber fra sit nytårsløfte, i en situation, hvor man ikke selv i Venstres tilfælde har tænkt sig rent faktisk at genindføre den ordning, som blev afskaffet 1. januar?
Ole Hækkerup (S), 2001-01-24:
Hvis nu vi tænker den tanke til ende - og jeg skal nok lade være med at komme med alt for mange advarsler, uhyggeligt er det jo ellers, alt det dér - at regeringsmagten skiftede ved valget, så ville Venstre afskaffe fradrag, siddende formentlig i regering, hvis nu man fik magt, som man havde agt.
Det ville selvfølgelig betyde, at man indkrævede nogle flere penge i skat.
Når man afskaffer nogle fradrag, får man flere kroner i kassen.
Derfor er mit spørgsmål på baggrund af det her med, at man vil afskaffe hjemme-pc-ordningen i 2003, om fradrag er omfattet af Venstres skattestop.
Kristian Jensen (V), 2001-01-24:
Til fru Susanne Clemensen: Det er rigtigt, at det ikke var penge, som Venstre var med til at afsætte i første omgang, men hvis Venstre og Kristeligt Folkeparti ikke havde stået fast på det folkeskoleforlig, der var, så er det jo rigtigt, at pengene så ikke var gået til IT.
Så var pengene gået til et heldagsforsøg.
Det var, fordi Venstre og Kristeligt Folkeparti stod fast på det folkeskoleforlig, der er, at pengene nu er afsat til IT og medier.
Med hensyn til hr. Knud Erik Hansen er det ikke vores holdning, at det her er noget, som skal udbredes til alle på alle tidspunkter, ligesom vi jo heller ikke siger, at arbejdsløshedsunderstøttelse eller aktivering, hvis man er arbejdsløs, skal gives til alle befolkningsgrupper. Vi mener, at det her er et vigtigt redskab i opgraderingen af den danske arbejdsstyrke, fordi det netop gør, at nogle personer, der ikke har kendskab til IT, får lidt kendskab til IT.
Det er jo også det, der har været meget udbredt.
Hvis man læser dk21, står der, hvis jeg husker ret, på side 36 eller 35, at for IT-nationen Danmark er det vigtigt for udfoldelsesmulighederne, at man får udbredt IT hurtigt.
Og derfor er det, vi har sagt, at det her gerne skal gives til den arbejdsgruppe, der er, og så skal vi støtte de folk, der er uden for arbejdsmarkedet, til at få nogle IT-kvalifikationer, så de kan komme med.
Til hr. Thomas Adelskov: Jeg må gå ud fra, at når det er sådan, at ministeren i sin lov skriver, at der kan spares 70 mio. kr. på at afskaffe hjemme-pc-ordningen, så er det 70 mio. kr., der kan spares.
Ellers synes jeg, at hr. Thomas Adelskovs partifælle, skatteministeren, har et problem. Til hr. Ole Hækkerup og hans mange bekymringer omkring Venstres skattestop er det jo sådan, som det er slået fast flere gange, men som det åbenbart er lidt svært for hr. Ole Hækkerup at forstå, at i Venstres skattestop hedder det sig, at hvis man hæver en skat ét sted, så skal præcis det samme beløb gå til at sænke skatten et andet sted.
Det vil sige, at hvis vi får gennemført en hjemme-pc-ordning nu, så kan fradraget godt stoppe ved udgangen af 2003, eller hvornår det nu stopper efter de 3-årige ordninger, der er, hvis det samlede provenu gives tilbage til borgerne et andet sted.
Så selvfølgelig kommer Venstre ikke med nogen forslag, der strider mod vores skatteløfte.
Så var der spørgsmålet omkring de store ord fra statsministeren.
Det er jo utroligt, at den regering, som netop igen og igen har slået på, at udbredelse af IT er vigtig, fjerner den ordning, som alle eksperter siger har været en succes.
Det er nok også derfor, der har været så
mange hidsige kommentarer fra tillidsmænd og fagforeninger rundtomkring, fordi den her ordning netop hjalp de folk på gulvet, der ikke havde IT i deres hverdag.
Thomas Adelskov (S), 2001-01-24:
Det er, hvad hjemme-pc-ordningen koster.
Det, der står i bemærkningerne i det bilag, der blev oversendt til Skatteudvalget, som hr. Kristian Jensen formodentlig også refererer til, var, at i år 2001 betyder
det en provenugevinst på 75 mio. kr. Og det er ganske rigtigt, også ud fra den beregningsmodel, som jeg er kommet med, i og med at der stadig væk er hjemme-pc-ordninger, som løber, og der bliver ikke tegnet flere nye. Jeg skal spørge hr. Kristian Jensen, om han kan bekræfte det, og om hr. Kristian Jensen ikke stadig væk mener, at det vil være mere visionært at foretage de store investeringer for så mange penge andre steder i det danske samfund.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-01-24:
Det er to bemærkninger.
Jeg forstod på hr. Kristian Jensen, at det, der var vigtigt, var arbejdsstyrken.
IT breder sig jo og bliver en del af vores dagligdag også for dem, der er uden for arbejdsmarkedet.
Så har jeg svært ved at se, at vi skal lave et socialt skel, således at det er dem, der primært er på arbejdsmarkedet, der får denne her støtte.
Det er så let at sige skattelettelser, men hvis det er beløb i størrelsesordenen 100 mio. kr., 200 mio. kr., måske endda 300 mio. kr., var det så ikke rimeligt at tage en måske alvorlig diskussion om, hvorledes vi praktisk og strategisk sætter ind, således at vi får en god anvendelse af de penge i stedet for at overlade det meget til nogle tilfældigheder?
for en populistisk holdning, for det er klart, at det da hjælper en hel masse mennesker, når man forærer dem penge, men det kan godt være, det ikke er den mest fornuftige måde at bruge pengene på, hvis det er 300 mio. kr.
Ole Hækkerup (S), 2001-01-24:
Formålet var jo ikke at lave et arrangement, sådan at arbejdstageren skulle gå ned i løn for at modtage en pc.
Det var jo ikke formålet med loven i 1997, og derfor er jeg meget enig, når hr. Kristian Jensen i Computerworld har kaldt det en skattefidus.
Nu er der så en retstilstand, som er i overensstemmelse med intentionen i 1997-loven, og derfor skal jeg spørge, om ikke det i virkeligheden er sådan, at hr. Kristian Jensen og Venstre er enig med os i, at ordningen skal afskaffes, og at det eneste, der så i virkeligheden reelt kommer til at adskille, bliver, at Venstre har sagt, at de gerne ville have en lidt anderledes, lidt modereret ordning, der løb en anelse længere.
Det betyder jo så også, at der er grænser for, hvor meget man kan slå sig op på afskaffelsen af hjemme-pc-ordningen, hvis man i virkeligheden deler fuldstændig samme intention med os og også har den samme grundholdning som os, nemlig at ordningen skal afskaffes.
Kristian Jensen (V), 2001-01-24:
Det nytter jo ikke noget at tro, at tingene bliver bedre, bare fordi man sætter IT foran eller bagved, der skal også være noget politisk handlekraft bag, og derfor er jeg ikke helt tilfreds, når ministeren siger, at forskellen mellem ministerens holdning og Venstres holdning til hjemme-pc-ordningerne blot er en detalje.
Jeg tror ikke, de mange mennesker, der havde planlagt at få gennemført en pc-ordning her i 2001 og de kommende år, synes, at det er en detalje, at regeringen så pludseligt fjernede den ordning, som ministeren selv for et års tid siden under redegørelsesdebatten havde med i sine visioner.
Jeg synes, at hr. Knud Erik Hansens spørgsmål om digital signatur er meget vigtigt, og jeg synes også, det er vigtigt at få sat noget gang i det virtuelle universitet.
Nu har vi masser af gange i Digital Danmark-rapporten, i dk21, i netværksredegørelsen sidste år, i netværksredegørelsen i år og i investeringsplanen, som lige er blevet præsenteret, set det virtuelle universitet.
Nu glæder vi os faktisk til at se nogle uddannelser på det virtuelle universitet.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-01-24:
Jeg vil gerne kommentere nogle af ministerens bemærkninger senere i ordførerrunden, men jeg har et enkelt spørgsmål, for det er rigtigt, at vi langt hen ad vejen er enige om mål og midler. Men der er ét område, hvor jeg oplever, at der har været lidt divergens, og hvor jeg synes, billedet står lidt uklart, og det er omkring digital signatur.
Jeg har lidt svært ved at forstå fordelen i, at vi skal have tre eller flere systemer.
Vi har kun brug for ét system, og det ville være ganske enkelt at sige, at hvis kommuner, amter og stat var gået sammen og havde brugt sygesikringsbeviset, så kunne man meget let have lavet et digitalsignatursystem, som vi alle sammen kunne have brugt, og som private virksomheder også ville kunne bruge, og så ville vi være kommet hurtigt i gang med den her opgave. Jeg har svært ved at forstå, hvorfor vi skal have de her, og at markedet skal fungere.
Det fremgår ikke klart af redegørelsen, hvad det er, der så er på vej, og hvad det er, regeringen faktisk gør for at sikre, at det ikke bliver det kaos, som jeg nævnte.
For det vil blive kaos, hvis vi skal have forskellige systemer og de ikke kan kommunikere ordentligt sammen, hvis vi alle sammen skal lægge flere forskellige programmer ind, for at det kan fungere og vi kan snakke med andre, sende mails til andre og dekryptere mails fra andre.
Så det, der er helt afgørende, er, at vi får et system, hvor vi som brugere kun behøver én signatur og kun behøver at lægge tingene ind én gang i vores maskiner, og så kan vi kommunikere med andre.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-01-24:
Da Kristeligt Folkepartis ordfører på området, fru Tove Videbæk, ikke kan være til stede, skal jeg oplæse hendes tale.
Regeringen bør roses for mange gode initiativer samt for den samlede og overordnede strategi, der skal sætte Danmark i stand til på bedste måde at udnytte IT-teknologien.
Det er også rosværdigt, at regeringen så klart satser på en bred udnyttelse af teknologien, således at så mange som muligt kommer med i udviklingen.
Det er vigtigt på den måde så vidt muligt at undgå en skadelig opdeling af samfundet i et a-hold og et b-hold på IT-området.
Kristeligt Folkeparti finder det imidlertid meget væsentligt, at diskussionen om IT-området også knytter an til debatten om de grundlæggende værdier i samfundet.
Det er jo klart, at en af de helt store udfordringer i forbindelse med netværkssamfundet er den enorme informationsstrøm.
Hvis man skal kunne orientere sig i denne voldsomme strøm af informationer og kunne styre forandringen både samfundsmæssigt og individuelt, er det afgørende at have en forankring i fundamentale og medmenneskelige værdier.
Ministeren antyder faktisk dette forhold i redegørelsen på side 1, hvor der tales om, og jeg citerer, »de traditioner og værdier fra den gamle verden, som vi ikke vil sætte over styr«.
Meget mere end antydninger bliver det imidlertid ikke til i redegørelsen, når det gælder denne problemstilling.
Det er beklageligt.
Netop i en tid med mange og hurtige forandringer er det uhyre vigtigt at reflektere over og besinde sig på den værdimæssige forankring.
Kristeligt Folkeparti vil derfor stærkt opfordre ministeren til at styrke værditænknigen og den etiske tænkning i forbindelse med debatten om IT-samfundet.
Her kunne en værdikommission, som Kristeligt Folkeparti jo tidligere har foreslået, have været et væsentligt redskab.
Kristeligt Folkeparti vil også opfordre ministeren
Søren Kolstrup (EL), 2001-01-24:
Det var jo et meget personligt spørgsmål.
Ja, jeg vil gerne deltage i en samfundsdebat, men nu får jeg et meget personligt spørgsmål, og ordføreren skal da selvfølgelig have et svar.
Det vil jeg da sådan set gerne give.
Svaret er såmænd nej.
Kim Behnke (FRI), 2001-01-24:
Jeg forstod på hr. Kolstrup, at han var ideologisk indigneret over at skulle benytte software fra dette amerikanske, jeg tror, hr. Kolstrup kaldte det monopol, nemlig Microsoft, og mit spørgsmål til hr. Kolstrup er derfor: På den computer, hr. Kolstrup selv har, hvilken software er der installeret dér?
Har hr. Kolstrup foretaget det positive fravalg og et andet tilvalg, sådan at der ligger en anden slags software end den fra Microsoft?
Det kunne f.eks. være StarOffice, som er en gratis software, der tilbydes fra Sun, og som kan en række af de andre ting.
Har hr. Kolstrup i sin egen hverdag vist, at han ønsker at frigøre sig fra Bill Gates?
Kristian Jensen (V), 2001-01-24:
Allerførst til hr. Knud Erik Kirkegaard, eller undskyld, hr. Knud Erik Hansen, jeg beklager over for begge.
Hvis det er sådan, at vi giver folk, der er på arbejdsmarkedet og eventuelt er arbejdsløse, et tilbud om, at de kan få kurser til at opgradere deres viden, skal vi give dem til alle, ellers er det jo et socialt skel.
Hvis vi giver et befordringsfradrag til folk, der går på arbejde, skal vi give befordringsfradrag til alle, uanset om de skal på kursus eller hvad, for ellers laver vi sociale skel.
Det er sådan, hr. Knud Erik Hansen stiller tingene op, og sådan hænger tingene ikke sammen.
Hjemme-pc-ordningen er for Venstre et godt arbejdsmarkedsredskab til at opgradere vores arbejdsstyrke til en højere kvalifikation inden for det vigtige område, der hedder IT.
Venstres hjemme-pc-ordning, som vi gerne ville se den, går, som vi også sagde, før den blev afskaffet, ud på, at eksemplerne på fryns, som f.eks. at digitale kameraer er med i ordningen, skal fjernes.
Den går ud på, at virksomhederne skal bidrage med mindst 25 pct. af den samlede ordnings udgifter, at der skal være et krav om uddannelse, så vi sikrer, at de folk, der får en hjemme-pc-ordning, også lærer at bruge den, og så at der, som vi ser det, gerne må være den treenighed af offentlig hjælp, af virksomhederne og af modtageren selv.
Til hr. Ole Hækkerup: Det er den dårligste undskyldning nogen sinde for at afskaffe en ordning, at det har været en succes, som man ikke havde regnet med.
Det er den dårligste undskyldning nogen sinde for at stoppe et projekt, der var godt, at det regnede man ikke med, at det ville blive.
Men det er faktisk det, der er hr. Ole Hækkerups undskyldning.
Man regnede ikke med, at hjemme-pc-ordningen med den lovændring, der blev vedtaget i 1997, ville komme til at fungere, som den gjorde.
Den blev en succes, men man regnede ikke med det, og derfor måtte man hellere afskaffe den.
Det er en meget, meget dårlig undskyldning, og hvis hr. Ole Hækkerup lytter til det, han selv har sagt, så tror jeg også, han vil indse det.
Nu kan jeg se, at der er en rød lampe, der lyser.
Så jeg vil bare referere til, at folk selv kan læse hele artiklen i Computerworld og dermed få fat i, hvad Venstres holdning på det her område er.
Anita Bay Bundegaard (RV), 2001-01-24:
Fra dansk side er der over for Uganda og Zimbabwe udtrykt stor bekymring over det militære engagement i Congo, og vi har opfordret de to lande til at gøre deres yderste for at gennemføre Lusaka-aftalen.
Vi har givet udtryk for, at det er dybt bekymrende, at der i disse lande er officerer, som profiterer på krigen og udnytter Congos naturressourcer.
Vi er ikke alene om den kritik.
Der er stigende kritik internt i Uganda; fra civilsamfundet, oppositionen og fra dele af præsidentens egen bevægelse.
Præsident Museveni har derfor gjort tilbagetrækning af tropper fra Congo til et af sine valgløfter under kampagnen til præsidentvalget, der finder sted den 6. marts.
Konsekvenserne for den danske udviklingsbistand i krigen har været, at der ikke som tidligere ydes gældsslettelse eller betalingsbalancestøtte til Uganda.
Jeg ønsker, at Danmark fortsat skal være blandt de mest kritiske røster i de to lande, men det, der i sidste instans skaber en vis forhåbning og forventning om, at både Uganda og Zimbabwe trækker sig ud, er faktisk den voksende interne utilfredshed.
Man kan jo sige, at vores udviklingsbistand til Uganda i de forløbne år har været med til at skabe betingelserne for, at kritikken overhovedet er opstået og er kommet så markant frem.
Vi har netop støttet bl.a. en fri presse, parlamentet og menneskerettighedsgrupper, og det samme kan i øvrigt siges
for Zimbabwes vedkommende.
Jeg tror udmærket, hr. Hald Madsen ved, at Danmark stiller krav til de programsamarbejdslande, vi har.
Der er ikke undladt at gøre opmærksom på, at Danmark mener, at både Zimbabwe og Uganda bør trække sig ud.
Jeg kunne komme tilbage med de her svar.
Der er jo flere spørgsmål, jeg skal svare på, som hr. Hald Madsen også har stillet.
Det vil jeg komme tilbage til.
Men jeg kan lige nu nævne, at det, der jo er sagen i Congo, er, at FN har lavet en resolution, som siger, at tropperne skal trække sig ud af Congo, men det anbefales ikke, at man gør det, før der kan sættes en FN-styrke ind.
Det har ikke været tilfældet indtil videre, og dermed er sagen, som den er.
Jens Hald Madsen (V), 2001-01-24:
»Kan ministeren redegøre for, om det vil have konsekvenser for de lande, der modtager bistand af Danmark, såfremt disse er involveret i den spændte situation i Congo?«