runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Vagn Christensen (S), 2002-11-18:
Det bliver sjovere og sjovere.
Det, jeg har bedt om at få et svar på, er, om de er gået tilbage til lønmodtagerne.
Det har jeg fået at vide, at det er de ikke.
Ergo kan man ikke tro på det, som Dansk Folkeparti fremlægger her i Folketinget.
Det må være min konklusion på det, jeg her er blevet præsenteret for.
Derfor giver jeg ikke meget for, at vi kan komme til at snakke om nogle modeller, for når der som sagt ingen penge er i kassen, så er der jo ikke noget at snakke modeller om.
Bent Bøgsted (DF), 2002-11-18:
Jeg må jo nok indrømme, at jeg sad ikke med ved finanslovforhandlingerne.
Derfor kan jeg da selvfølgelig ikke redegøre 100 pct. for, hvad de her 150 mio. kr. er blevet brugt til.
Men det kunne jo tænkes, at de bl.a. er gået til at finansiere ældrechecken.
Det kunne jo tænkes.
Jeg siger ikke, de er det, men det kunne tænkes, og er det tilfældet, så er jeg da vældig godt tilfreds med, hvis der er nogle lønmodtagere, der på den måde har været med til at støtte måske deres egne forældre ad den vej.
Det kunne jo være, det var sådan.
Det er en af mulighederne, men der kan selvfølgelig være mange andre muligheder.
Man kan jo ikke se på pengene, hvor de lige nøjagtig kommer fra, når man skal sende dem ud.
Anders Samuelsen (RV), 2002-11-18:
Jeg mener altså at kunne erindre fra sidste års forhandlinger, at Dansk Folkeparti var rimelig oppe i gardinerne med at sige, at det her var altså ikke noget, der skulle laves om til en dårlig vane, at man skulle blive ved med hvert år sådan at hæve af lønmodtagernes penge.
Med den retorik i baghovedet så må det vel være rimeligt at spørge Dansk Folkepartis ordfører om, i hvor høj grad man har gjort sin indflydelse gældende i forbindelse med, at man accepterede det her.
Har man stillet nogen ultimative krav
til regeringen om, at nu skal der simpelt hen ske noget på det her område, eller har man bare accepteret?
Altså Dansk Folkeparti sidder jo med en indflydelse, som vi andre bliver grønne af misundelse over ikke at være i nærheden af.
Spørgsmålet er: Benytter Dansk Folkeparti sin indflydelse til noget som helst, eller har man siddet på hænderne?
Har man stillet nogen krav til regeringen i den her forbindelse?
Bjarne Laustsen (S), 2002-11-18:
Jeg vil prøve med et tredje ord.
Jeg vil kalde det et tyveri
ved højlys dag, som Dansk Folkeparti har medvirket til i de her forhandlinger.
Robin Hood tog jo også fra nogle, og han gav det til nogle andre.
Det har en erklæret politik om, at det er noget, man ikke bryder sig om, og har udtalt, hvor forarget man var over, at andre tog penge fra FerieKontoen og renteafkastet.
Hvad er det så, der har fået Dansk Folkeparti til denne her gang at gå ind i det her og anbefale det så stærkt, som man gør?
Hvad er det, de penge skal bruges til?
Hvorfor tager man 150 mio. kr.?
Det må vi da også høre om.
Hvad er det, de penge skal bruges til?
Bent Bøgsted (DF), 2002-11-18:
Så det vil jeg egentlig ikke kommentere.
Men jeg vil da godt sige, at det, vi gør ved de 150 mio. kr., er, at vi sender dem tilbage til nogle af borgerne i landet på en eller anden måde, i stedet for at de skal havne i en eller anden ferieinstitution et eller andet sted, der er til gavn for nogle få.
Den her redegørelse, der er kommet, vil jeg da ærligt indrømme at jeg ikke har studeret igennem juridisk, men som jeg kan se, står der noget med nogle modeller her bagi om, hvordan det kan gøres med ferieloven, men jeg har ikke læst det helt nøjagtigt igennem endnu, så det kan godt være, at jeg ser noget andet, når jeg har læst det igennem.
Anders Samuelsen (RV), 2002-11-18:
Jeg må også sige, at jeg synes, det er strålende, hvad Dansk Folkeparti præsterer på det her område.
Jeg erindrer, at Det Radikale Venstre har stået bag et beslutningsforslag, som fik klar og varm opbakning fra Dansk Folkeparti, indtil Dansk Folkeparti blev banket på plads af regeringen, men dog med den klamamse, at så var Dansk Folkeparti klar til krig igen, klassekamp, om man vil, når først regeringen var kommet med sin redegørelse.
Den redegørelse foreligger, og hr. Bent Bøgsted antyder, at han skal have kigget de fremlagte modeller nøjere igennem.
Jeg kan afsløre, at der ingen modeller er i det papir.
Det er et referat af, hvad vi vidste i forvejen.
Der er ingen modeller.
Hvad er Dansk Folkepartis selvstændige tanker på baggrund af det?
Har man tænkt sig at komme med noget selvstændigt, eller tager man bare til efterretning, at regeringen forsøger at overbevise Dansk Folkeparti om, at her er intet at komme efter?
Jeg synes heller ikke, at det var et helt tilfredsstillende svar.
Det er et Dansk Folkeparti på stærkt tilbagetog.
I første omgang skulle pengene gå til lønmodtagerne selv.
Nu er det godt nok, hvis de går til forældrene.
Næste gang bliver det jo et eller andet fætterkusinekomsammen, vi kommer til at tale om, og jeg troede egentlig, at det lå Dansk Folkeparti meget, meget fjernt at indgå i den slags ægteskaber.
Mit spørgsmål er så bare: Kan man få et løfte fra Dansk Folkeparti om, at nu er det i hvert fald sidste gang, at vi ser det?
Nu har vi jo set det to gange i træk med Dansk Folkepartis velsignelse.
Kan man forestille sig, at vi kan få et løfte på nuværende tidspunkt fra Dansk Folkeparti, eller skal vi, som man vel nok kunne forvente, regne med, at Dansk Folkeparti bliver banket på plads igen?
Hvornår viser Dansk Folkeparti, at det vil benytte sig af den indflydelse, det siger det faktisk har?
Ole Vagn Christensen (S), 2002-11-18:
Nå, jamen så raner man det hele.
Derefter siger hr. Bent Bøgsted på Dansk Folkepartis vegne, at de gerne vil se på, hvad der så er af muligheder.
Der er jo ingen muligheder.
De er jo - ranet.
Så vil jeg gerne gøre opmærksom på, at Merkur er både tyvenes og handelens gud, og det ene er jo legalt, og det andet er illegalt.
Men det er begge to ord, som man udmærket kan bruge.
Ja, man må jo tage humoren i brug her.
Først stjæler man det hele, og bagefter ...
Bent Bøgsted (DF), 2002-11-18:
Jeg skal gøre det kort.
Dansk Folkeparti støtter det her lovforslag.
Hr. Ole Vagn Christensen var inde på, hvad vi gør ved det.
Der er jo fremlagt en redegørelse fra det udvalg, der var nedsat til at se på ferieproblemerne, og vi skal jo lige have tid til at kigge det lidt mere igennem og se på de forskellige modeller.
Derefter tager vi stilling til, hvad der skal ske på området.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-11-18:
Op til 150 mio. kr. af renteafkastet fra FerieKonto skal i statskassen.
FerieKonto skal tjene som malkeko for regeringens kassebeholdning næste år, men hvad værre er også i årene fremover.
Da regeringen indførte ordningen, var Socialdemokratiet imod.
Det er vi fortsat.
Vi mener ikke, at regeringen skal tage lønmodtagernes penge permanent. Til forskel fra tidligere, hvor man i enkelte år har valgt at overføre penge fra FerieKonto, er der jo med dette forslag tale om en permanent ordning.
De penge har hidtil gjort gavn i form af forskellige feriemæssige investeringer rundtomkring i landet til glæde for alle danskerne.
Vi savner fortsat at få en redegørelse for, hvilke konsekvenser det vil få for disse investeringer, hvis dette lovforslag bliver vedtaget.
Sidste gang, Folketinget behandlede dette spørgsmål, fremkom den daværende ordfører fra Dansk Folkeparti, hr. Poul Nødgaard, med nogle principielle synspunkter om, hvem der havde ret til disse penge.
Det var Dansk Folkepartis ordførers opfattelse, at lønmodtagerne ud over deres feriepenge også burde have de renter, der løb på i løbet af et år.
Jeg slår fast, at ifølge de referater, vi har kunnet finde, lovede Dansk Folkeparti at arbejde videre med dette.
Så derfor vil jeg gerne spørge den nuværende ordfører for Dansk Folkeparti, om det fremsatte lovforslag er partiets indsats i den her henseende.
Hvordan synes Dansk Folkeparti, at forslaget harmonerer med, at pengene tilhører lønmodtagerne?
Forslaget handler tilsyneladende udelukkende om at malke penge ud af enhver kasse i skattestoppets hellige navn.
De uafhentede feriepenge skal indirekte være med til at betale regeringens bestræbelser på at forgylde de velbjærgede.
I vores øjne hører pengene ikke hjemme i den store røde bygning, som huser Finansministeriet.
Vi kan ikke stemme for det fremsatte lovforslag.
Jens Vibjerg (V), 2002-11-18:
Da Venstres ordfører på forslaget, hr. Freddy Dam, ikke kan være til stede i dag, skal jeg på hans vegne sige, at Venstre støtter lovforslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-11-18:
Så skal jeg forsøge at tale korrekt gammeldags denne gang.
Vi er jo enige om ikke at ville fastholde folk på passiv ydelse.
Det er jo ikke dér, uenigheden ligger.
Uenigheden ligger i metoden.
Ligesom vi er enige om, at vi gerne vil afskaffe ventelisterne til sygehusene, men vi er uenige i metoden.
Vi vil gerne have bedre uddannelse, men vi er uenige om, hvad det betyder.
Det er metoden, vi taler om.
Der er ingen af os, der ønsker at holde folk på passiv hjælp.
Så er vi også uenige om, hvad det er at hjælpe folk, og den uenighed er afgrundsdyb.
Når jeg gerne vil hjælpe folk, starter jeg ikke med at træde dem over tæerne ved at tage penge fra dem.
Jeg mener ikke, at det skaffer arbejde til de mennesker, der i dag står udenfor, at vi tager penge fra dem.
Jeg mener til gengæld, at det er en god idé, at man indfører, som det er gjort med denne her reform, en form for kompensation for, at man får arbejde, i modsætning til i dag, hvor det modregnes fuldt og helt.
Det er vi jo helt enige om.
Det har jeg ikke kritiseret.
Men at sige, at man hjælper folk, nogle af de fattigste i Danmark, ved at tage 1.000 kr. om måneden,
jamen dér er da en afgrundsdyb forståelseskløft mellem regeringen og Enhedslisten.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-11-18:
Tak skal De have, du!
Må jeg så godt lige sige, at det selvfølgelig er et forskelligt syn på, hvordan man kan hjælpe mennesker.
Jeg synes, det er forfærdeligt, at mennesker bliver låst fast i en situation, som med sikkerhed medfører, at de aldrig nogen sinde kommer ud på arbejdsmarkedet.
Her har vi gennemført en reform, der gør, at man med selv ganske få timer kan få en tilknytning til arbejdsmarkedet.
Og når vi fra undersøgelser ved, hvor meget det betyder, at man har trods alt nogen tilknytning til arbejdsmarkedet, synes jeg, det er noget flot at ville fastholde som et ideal, at mennesker for evigt skulle forblive på passiv forsørgelse.
Bjarne Laustsen (S), 2002-11-18:
Jeg ved ikke, om Folketinget forretningsorden åbner mulighed for det, men hr. Bent Bøgsted og hr. Poul Nødgaard burde bytte plads med hinanden, sådan at hr. Poul Nødgaard kunne have svaret på nogle af de spørgsmål her, for det ville jo selvfølgelig have været ret interessant, hvorfor man har skiftet holdning på et år.
Det lader ikke til lige at kunne lade sig gøre, og derfor bliver jeg nødt til at spørge hr. Bent Bøgsted
: Når man siger, at pengene skal gå tilbage til dem, man har taget dem fra, må det jo være nogle, der har været på arbejdsmarkedet. Hvis man så skulle sige, jamen der er nogle, der har fået noget, så har man jo brystet sig meget af en ældrecheck.
Kunne det tænkes, at nogle af feriepengene her skal bruges til det her område her?
De kan så ikke have været på
arbejdsmarkedet
Så ved vi også, at Dansk Folkeparti, efter hvad det selv siger, måtte give køb på, at ældrechecken også skulle gives til folk med ATP.
Det kom man heller ikke igennem med.
Det var jo så folk, der havde været på arbejdsmarkedet.
Hvad er det egentlig, man har fået for at stemme for de dér 150 mio. kr., som er tyveri ved højlys dag fra FerieKonto?
Lars Barfoed (KF), 2002-11-18:
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Vi mener, det er fornuftigt og forsvarligt endnu en gang at overføre midler fra forrentningen i fonden til statskassen og på den måde bidrage til de mange gode initiativer, der også er i det finanslovforslag, vi nu er i gang med at gennemføre, så den konservative folketingsgruppe støtter lovforslaget.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-11-18:
Vi klarer 1 år ad gangen.
Bjarne Laustsen (S), 2002-11-18:
Jeg skal ikke forlænge debatten, men jeg spurgte jo helt tydeligt, om der var lavet en aftale med hensyn til formue, renteafkast i fremtiden og med hensyn til feriepengene.
For det er jo tydeligt at se nu, at i forhold til det beslutningsforslag og den udmøntning, der var tidligere, hvor der var et meget stort flertal, der sagde, at man skulle kigge på hele det forhold her, kan vi nu se, at tre partier er på vild flugt fra det.
Så det, der er spørgsmålet, er: Er der lavet en aftale i forbindelse med det her, der rækker ind i fremtiden?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-11-18:
Nu består politik jo i prioritering, og jeg går ud fra, at det, vi har foretaget her, er udtryk for, hvordan vi synes, at de penge anvendes bedst muligt.
Men ingen af de projekter, der er i Feriefonden, bliver nødlidende.
Vi sikrer stadig, at man kan leve op til de målsætninger, der er.
Og andet svar er der sådan set ikke på det.
Det er udslag af en prioritering, og der har vi følt, at de 100 mio. kr. gør bedre gavn på den måde, vi anvender dem i finansloven, end ved at stå dér.
Så det tror jeg er det enkle svar på det spørgsmål.
Bjarne Laustsen (S), 2002-11-18:
Det er jo, fordi der er noget udvikling i sådan en sag her, og derfor vil jeg selvfølgelig gerne spørge, om Feriefondens midler, formue og renteafkast udelukkende er blevet et forhold, som Venstre og De Konservative og Dansk Folkeparti nu tager sig af og bestemmer hvordan skal bruges. Foreligger der en aftale om, hvordan og hvorledes det skal være i fremtiden med hensyn til feriepengene på baggrund af det her, eller er det bare en enestående, en sidste gang, hvor Dansk Folkeparti har fået penge til f.eks. en ældrecheck?
Vi kunne jo ikke få at vide, hvad Dansk Folkeparti skulle bruge de 150 mio. kr. til.
Nu blev den presset mod sin vilje til at give den her ældrecheck, og hvis ikke den havde skullet give den, så havde den heller ikke haft behov for at tage pengene i Feriefonden eller renteafkastet.
Hvordan hænger de her ting sammen?
Er der en aftale, der gælder ind i fremtiden?
Anders Samuelsen (RV), 2002-11-18:
Jamen dengang var der sådan set ikke brug for argumenter, for da gik Det Radikale Venstre jo åbent ind for de ordninger, beskæftigelsesministeren forsøger at henvise til her, fordi man på det tidspunkt ikke var i stand til rent teknologisk at komme med en løsning på den problemstilling, som vi står over for.
Men det er man i dag.
Vi har ATP's ord for, at man sagtens kan løse de problemer, som Dansk Folkeparti har ønsket skulle løses, så forklaringen er ikke god nok.
Derfor må jeg endnu en gang efterlyse et svar på, om der har været andre argumenter, og ellers må jeg tage til efterretning, at man ikke engang har været i en situation, hvor det har været nødvendigt at banke Dansk Folkeparti på plads, fordi der kun har været meget lidt modstand.
Jamen der var ingen problemer med at høre, hvor lidt regeringen havde lovet Dansk Folkeparti.
Fru Pernille Rosenkrantz-Theil citerede jo direkte fra Dansk Folkepartis ordførertale fra februar i år, hvor Dansk Folkeparti klart gav udtryk for, at det var en engangsforeteelse og ikke noget, man kom til at opleve igen.
Men nu står vi her få måneder efter og oplever det én gang til, så der må da have været nogle argumenter på banen, som har kunnet skubbe Dansk Folkeparti på plads i folden.
Bent Bøgsted (DF), 2002-11-18:
Jeg kan kun konstatere, at Det Radikale Venstre, inklusive hr. Anders Samuelsen, og Dansk Folkeparti har forskellige høreapparater på, for vi forstår ministerens tale på forskellig måde.
Det er kun en konstatering og ikke andet.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-11-18:
Jeg er ked af at måtte konstatere, at mine evner til at udtrykke mig er kommet til kort i dette tilfælde, for jeg mener faktisk ikke, at der er noget med at sætte nogen på plads.
Jeg redegjore for, at som en udløber af finanslovaftalen med Dansk Folkeparti for 2002 overvejer vi i øjeblikket i fællesskab, hvordan vi i højere grad kan sikre, at de uhævede feriepenge udbetales til de pågældende lønmodtagere selv.
Det er en opfyldelse af den aftale, vi havde, og jeg forventer, at de overvejelser slutter meget snart, så vi kan komme med konkrete initiativer på området.
Anders Samuelsen (RV), 2002-11-18:
Ja, man må da sige, at det er noget af en markant offentlig ydmygelse af Dansk Folkeparti, vi lige har været vidne til.
Det er da klare linjer, må man sige, men man kunne jo spørge sig selv, hvordan Dansk Folkeparti har det med at høre den form for ydmygelse, som vi lige har været vidner til.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge beskæftigelsesministeren, hvilke hårdtslående argumenter som har været taget i anvendelse.
Kunne Folketinget få oplyst, hvilke argumenter der har været taget i anvendelse for at få banket Dansk Folkeparti på plads?
Bare for ét år siden var de så markante i deres understregning af, at det her måtte ikke gentage sig. Dansk Folkeparti må have råbt og skreget og slået sig i tøjret, før de kunne gå med til det her, så det kunne være interessant at vide, også som en belæring, hvilke typer argumenter regeringen har taget i anvendelse for at få dem banket på plads.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-11-18:
Jeg vil gerne takke de ordførere, der har støttet lovforslaget.
Når regeringen for andet år i træk foreslår, at renteafkastet af FerieKonto skal tilfalde statskassen i stedet for Arbejdsmarkedets Feriefond, sker det, for at det skal bidrage til finansieringen af de udgiftskrævende initiativer i næste års finanslov, hverken mere eller mindre.
I den forbindelse vil jeg blot henvise til, at den nuværende regering selv var med til at stemme for den revision af ferieloven, som blev foretaget under den tidligere regering. Som en udløber af finanslovaftalen med Dansk Folkeparti for 2002 overvejer vi i øjeblikket sammen med Dansk Folkeparti, hvordan vi i højere grad kan sikre, at de uhævede feriepenge udbetales til de pågældende lønmodtagere selv.
Der skal dog i den forbindelse sikres mod dobbeltforsørgelse, og derfor skal staten fortsat have del i de ikke hævede feriepenge, når pengene kan henføres til personer, som i stedet for at afholde ferie har modtaget offentlig overførselsindkomst.
om feriepengesystemet til Arbejdsmarkedsudvalget.
Redegørelsen blev lovet under andenbehandlingen i juni 2002 af det ikke vedtagne beslutningsforslag om feriepengesystemet, og den beskriver principperne i det nuværende feriepengesystem og de forhold af økonomisk, statsfinansiel og overenskomstretlig karakter, som man skal være opmærksom på, hvis man efterfølgende ønsker ændringer i systemet.
Tove Videbæk (KRF), 2002-11-18:
LO efterlyser en langsigtet plan for Arbejdsmarkedets Feriefond frem for vilkårlige lovindgreb, hvor renteafkastet af FerieKonto i stedet tilfalder statskassen.
Kristeligt Folkeparti er helt enig i udtalelserne fra både FA og LO.
Vi mener, at der må være mere sammenhængende initiativer på området, så Kristeligt Folkeparti kan bestemt ikke støtte dette forslag.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-11-18:
Nu har jeg et problem, fordi et bestemt ord også optræder her, så jeg fik fat i Nudansk Ordbog for at være korrekt, og her står nogle pænere udgaver: tage, hugge, nalle, rapse, hole, nole, negle, neme og tyvstjæle.
Det var, hvad jeg kunne komme på, og så må vi se, hvilke af dem der går an.
I hvert fald er det det, der foregår, og det er lønmodtagernes penge, det går ud over.
Det er sikkert ud fra borgerlig logik ganske fikst at finde frem til diverse smarte metoder til at lukke huller i statskassen, når det såkaldte skattestop og illusionen om regeringens sociale ansvarlighed skal opretholdes; men ikke desto mindre er det asocialt.
Jeg får associationer til satspuljen - så har jeg igen problemet, men jeg vil lade være med at remse op igen - og de nedsatte ydelser til kontanthjælpsmodtagerne, som vi tidligere i dag har været igennem.
Det er selvfølgelig ikke helt det samme, men det ligner.
Da vi i forbindelse med finansloven for 2002 behandlede et enslydende forslag, fremhævede regeringspartierne og ikke mindst Dansk Folkeparti, at der var tale om en engangsforeteelse.
Lad mig citere fra hr. Poul Nødgaards ordførertale den 7. februar:
»Dansk Folkeparti vil medvirke aktivt til, at dette forslag, som kun gælder for år 2002, dette understreger jeg, gennemføres.«
I dag kan tilhængerne af forslaget bare bytte år 2002 ud med år 2003 og næste år med år 2004.
Det er ikke så underligt, at det er en lille bitte smule svært at have tillid til løfter, der uden blusel brydes fra det ene år til det andet. Jeg synes, det klart fremgår, at Enhedslisten ikke kan støtte forslaget.
Anders Samuelsen (RV), 2002-11-18:
Det nuværende feriepengesystem har længe været, hvad man kunne kalde en fed fidus for arbejdsgiverne, staten og Feriefonden, der har stærke alliancer med sammenfaldende interesser.
I dag er det så statens tur til at tage en luns på 150 mio. kr.
Forslaget drejer sig nemlig reelt om inddragelse af renterne af den del af lønmodtagernes feriepenge, som indbetales på FerieGiro og administreres af Arbejdsmarkedets Feriefond.
Det vil vi ikke være med til i Det Radikale Venstre.
Her skal jeg sige, at der står et ord i min tekst, som jeg ikke må bruge, om formynderiet og tendensen til at optage langfristede lån uden udsigt til tilbagebetaling fra statens side af lønmodtagernes penge.
Vores beslutningsforslag er én gang blevet sparket til hjørne af regeringen med hjælp fra Dansk Folkeparti.
Men vi vil ikke være med til, at spørgsmålet syltes i yderligere tamt udvalgsarbejde, og derfor genfremsætter vi inden for de nærmeste dage et beslutningsforslag om et enkelt og mere rimeligt feriepengesystem.
Vi stemmer selvsagt imod det lovforslag, som ligger her, og håber så i det kommende arbejde at få støtte fra Dansk Folkeparti, dersom hvis såfremt ifald Dansk Folkeparti ikke selv kan komme i tanker om rigtige måder at gøre det på.
Ole Sohn (SF), 2002-11-18:
For ikke at glemme pointen skal jeg lige starte med at sige, at vi stemmer imod forslaget.
Men jeg vil gerne i lyset af debatten sidste år og i år rejse et forhold, som jeg har tænkt mig at bringe op, når vi kommer til udvalgsbehandlingen, for jeg kender godt den situation, Dansk Folkeparti er blevet bragt i og givetvis ikke af lyst.
Under en finanslovforhandling bliver man pludselig i den sidste nattetime påduttet et eller andet, som man måske inderst inde er imod som f.eks. dette forslag, som Dansk Folkeparti rent principielt er meget imod, men så siger man ja til det, fordi det indgår i en helhed.
Den situation kender jeg godt fra før valget
, så for at undgå, at man kommer i en lignende situation nu, vil jeg stille forslag om, at vi laver en beretning fra Arbejdsmarkedsudvalget, hvor vi tager hul på, hvad der skal ske med Arbejdsmarkedets Feriefonds fremtid og også lægger nogle retningslinjer for, hvordan vi mener, man kan gøre brug af pengene.
Jeg kan konstatere ved en optælling, at det er der et flertal for i Folketingssalen, altså at oppositionen samlet set har den opfattelse, at feriepengene skal bruges til formål, der vedrører lønmodtagernes ferieforhold.
Det mener jeg vi skal have stadfæstet, og det kan vi gøre i form af en beretning.
Sådan er spillets regler, det kan man så være sur over, og det er vi, og derfor stemmer vi imod.
Men vi kan gardere os imod, at regeringen kommer ud i noget snavs en gang til næste år.
Det kan vi gøre ved en beretning, så det vil jeg anbefale at vi gør i forbindelse med behandlingen af lovforslaget, for så har vi lavet det, der vistnok på nudansk hedder damage control.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-11-18:
Til hr. Anders Samuelsen vil jeg sige, at jeg tror, det var de samme argumenter, finansministeren benyttede over for Det Radikale Venstre i 1993, 1997 og 2000.
Bent Bøgsted (DF), 2002-11-18:
Det undrer mig lidt, at hr. Ole Vagn Christensen kører meget på miljøet og på, hvorfor hr. Lars Barfoed ikke har taget miljøet med ind i arbejdsmarkedsreformen, eftersom Socialdemokraterne slår hårdt på, at de har lavet den her arbejdsmarkedsreform.
Hvorfor har de så ikke selv taget det med ind?