runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Christian Lilleholt (V), 2005-04-12:
En velorganiseret energispareindsats i Danmark har i mange år bidraget til at holde igen på energiforbruget.
Det er rent faktisk lykkedes trods massiv økonomisk vækst at holde et stort set uændret energiforbrug.
Med det her lovforslag gennemføres der en række opstramninger og også forenklinger, der har til formål at øge indsatsen endnu mere.
Vi implementerer et EU-direktiv på området, som sikrer bl.a. regelmæssig mærkning af mange bygninger, og vi sikrer, at der ved salg og udlejning og eftersyn af kedler og klimaanlæg og på andre områder sker væsentlige opstramninger.
Det er helt afgørende for Venstre, at spareindsatsen tilrettelægges så effektivt som overhovedet muligt, og også at de ordninger, der gennemføres, samlet over en årrække fører til lavere udgifter.
Derfor er det også vigtigt for os, at mærkningen ikke alene vurderer den energimæssige indsats, men også bliver et godt redskab til at gennemføre energibesparelser.
Det er en debat, som vi fra Venstre meget gerne deltager i, og som vi finder er særdeles vigtig.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Kristian Jensen (V), 2005-04-12:
Jeg kan bekræfte, at hvis der i den tidligere høringsrunde havde været høringssvar, der havde peget på huller i det tidligere lovforslag, havde vi naturligvis rettet det på et tidligere tidspunkt.
Vi har lavet et meget grundigt arbejde i den mellemliggende periode, også med inddragelse af personer uden for Skatteministeriet og uden for Told- og Skattestyrelsen, for at sikre, at vi med det lovforslag, der ligger her, er ude over de problemer, der var med det tidligere.
Men det skal ikke afholde mig fra også at gøre fornyede anstrengelser for at sikre, at vi med lovforslaget undgår problemer, for det er et rigtigt sigte.
Det er et godt formål at sikre, at virksomheder, der i den globaliserede verden, vi har, har deres hovedvaluta i en anden valuta end danske kroner, får mulighed for nemt og smidigt at aflægge et årsregnskab i fremmed valuta, men selvfølgelig med den grundlæggende forudsætning, at det ikke giver dem mulighed for at unddrage sig beskatning, der retmæssigt skulle være lagt her i Danmark.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Frank Aaen (EL), 2005-04-12:
Så takker jeg indtil videre.
Jeg vil bare sige, at det jo også kunne være, at de høringsparter, der nu får det, om jeg så må sige, nye lovforslag i høring for første gang, måske også vil være endnu mere påpasselige med deres høringssvar, end de var i første runde.
For så vidt jeg har forstået, og det kan skatteministeren måske bekræfte, var der ingen af høringsparterne, der opfangede de huller, som vi så senere afdækkede og Skatteministeriet selv erkendte, og som førte til, at man måtte lave lovforslaget om på nogle vigtige punkter.
Kristian Jensen (V), 2005-04-12:
Jeg er ikke helt enig med hr. Frank Aaens vurdering af, at det lovforslag, der ligger her, skulle være et fuldstændig andet end det lovforslag, som blev behandlet tidligere.
Ideen, sigtet og en række af metoderne er de samme, men det er klart, at der var nogle problemer med det tidligere lovforslag, som vi har fjernet, og det betyder selvfølgelig også, at det forslag, vi har her, er et på visse områder andet forslag end det tidligere.
Derfor er mit tilsagn til hr. Frank Aaen nu som tidligere, at jeg gerne vil give det en fornyet overvejelse, hvorvidt forslaget skal i en fuld høring, inden vi kommer videre i behandlingen i Folketingssalen.
Frank Aaen (EL), 2005-04-12:
Jeg kan selvfølgelig takke for den imødekommenhed, der lå i skatteministerens svar her til det forslag, jeg kom med, men jeg vil godt sige, at jeg synes, at vi lige så godt kan få afgjort med det samme, at det kommer i høring.
Det er så komplicerede sager, vi har med at gøre, og det har vi jo lige illustreret, ved at vi har været nødt til at lave det om bare i forhold til det lovforslag, der lå sidst.
Jeg synes, at skatteministeren skal give et utvetydigt tilsagn om, at det kommer i en høringsproces.
Ellers vil jeg bare sige, at vi så vil foranledige, at Skatteudvalget sender lovforslaget i høring.
Lars Christian Lilleholt (V), 2005-04-12:
Til hr. Martin Lidegaard vil jeg sige, at alle tiltag virker.
Energibesparelser medvirker også til, at Danmark kan nå de klimamål, som vi har forpligtet os til internationalt, og derfor bidrager forslaget her også til det.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-04-12:
Jeg tror, det var hr. Lilleholts partifælle, statsminister Anders Fogh Rasmussen, der sagde, at det, de andre kan gøre billigere, skal vi gøre bedre, så det, der undrer mig, er: Gælder det ikke på dette område?
Er det sådan på dette område, at bare det er billigt at reducere et andet sted, er det o.k. at lade være med at gøre det bedre her i Danmark, selv om det jo er sådan, at hvis vi ikke her i Danmark investerer i vedvarende energi og energibesparelse, mister vi den teknologi hen ad vejen?
Martin Lidegaard (RV), 2005-04-12:
Det er klart, at hvis vi laver energibesparelser, får vi forhåbentlig mindre CO2-udledning fra bygningerne, men hvis vi samtidig giver de energiproducerende virksomheder, altså kulkraftværker osv., lov til at opretholde den samme produktionskapacitet, hjælper det jo ikke så meget.
Men skal jeg forstå hr. Lilleholts sidste bemærkning sådan, at det er en selvfølge, at når regeringen skal lave energihandlingsplanen senere på året, skal de kvoter, som de energiproducerende virksomheder må udlede, selvfølgelig også reduceres kraftigt, så vi får en effekt af energibesparelserne i vores klimaregnskab?
Lars Christian Lilleholt (V), 2005-04-12:
I dag kan vi ikke komme tættere på, hvor store andele vi skal klare henholdsvis inden for landets grænser og uden for landets grænser.
Jeg kan i hvert fald ikke komme med det tal i dag, så det eneste, jeg kan love hr. Martin Lidegaard, er, at det bliver omkostningsbevidst.
Martin Lidegaard (RV), 2005-04-12:
Det er i forlængelse af hr. Per Clausens indlæg.
Jeg kan forstå på hr. Lars Christian Lilleholt, at han sådan set medgiver, at der må være en andel, vi tager ude, og en andel, vi tager hjemme, men at man fra Venstres side ikke har lagt sig helt fast på, hvor snittet skal ligge.
Et andet spørgsmål: Kan vi måske i det mindste blive enige om, at når vi i forbindelse med handlingsplanen skal lægge en strategi for hele Danmarks energipolitik de næste 20 år, er det væsentligt at få lagt snittet det rigtige sted?
Er vi ikke enige om det?
Lars Christian Lilleholt (V), 2005-04-12:
De færreste kender jo rent faktisk fremtiden, så det eneste, jeg kan love hr. Per Clausen her i dag, er, at vi lever op til de aftaler, Danmark har indgået.
De blev indgået af den tidligere regering, og man må jo sige, at de er ganske voldsomme og ganske store.
Men regeringen lever op til dem, og vi gennemfører de reduktioner både her i landet og uden for landets grænser, der er nødvendige for at nå målene.
Per Clausen (EL), 2005-04-12:
Nu skal jeg ikke trække debatten unødigt i langdrag, for der er nok nogle, der har en interesse i, at det ikke sker.
Men jeg er alligevel nødt til at følge en lille smule op, for jeg synes, det er lidt underligt, at vi skal vedtage lovforslaget uden at vide, hvad regeringen har tænkt sig med hensyn til omfanget af handel med CO2-kvoter i fremtiden.
Jeg synes faktisk, det er lidt underligt, for det betyder vel i realiteternes verden, at hvis man skal have mest muligt for pengene, og det skal være billigst muligt osv., er der ingen grænser.
Det synes jeg faktisk er et nyt skridt ud i noget, som vi grundlæggende er meget, meget kritiske over for.
Det andet, jeg vil sige, er, at det da er rigtigt, at danske virksomheder på mange områder er gode på dette område.
Men det er vel også rigtigt, at det faktisk er sådan, at vi står over for nogle ret store udfordringer, hvis vi også her i Danmark skal være i stand til at yde en indsats for at begrænse CO2-udslippet.
Der er måske grund til at opmuntre virksomhederne til også at fokusere på det.
Lars Christian Lilleholt (V), 2005-04-12:
Jeg vil sige til hr. Per Clausen, at danske virksomheder rent faktisk bruger meget energi på at være energibevidste.
Der er i Danmark gennemført mange tiltag, danske virksomheder er på energispareområdet blandt verdens absolut bedste, og det skal vi fortsat være.
Det giver jo også et godt bidrag til at sikre, at vi når de mål, vi skal nå på CO2-området, at vi er i front, at vi er en nation, som er med helt fremme, og at danske virksomheder med lovforslaget får mulighed for at overføre noget af den viden og ekspertise, de rent faktisk har, så den kan anvendes uden for landets grænser, når man gennemfører disse projekter.
Så vil jeg sige, at vi endnu ikke har lagt os fast på, hvor stor en andel det kan udgøre; det må vi se på i fremtiden.
Men det er et vigtigt element til at sikre, at vi løser den opgave, vi har påtaget os, så billigt og effektivt som overhovedet muligt.
Per Clausen (EL), 2005-04-12:
To spørgsmål i forlængelse af det, ordføreren siger.
Det første er: Hvordan sikrer det her lovforslag, at det stadig væk er sådan, at det, der handler om salg af de her kvoter, også fremover skulle blive et supplement, som jeg har forstået, at det skulle være aftalen, altså så man ikke siger, at man grundlæggende kan løse Danmarks problemer på det her område ved at få det hele eller det meste ordnet i udlandet?
Det andet spørgsmål er, om ordføreren ikke kan være enig med mig i, at ved at fokusere på mulighederne for at afsætte disse kvoter, købe kvoter osv. og gå efter at finde nogle måske umiddelbart billige løsninger, så forsvinder alt det, man kunne opfatte som et meget positivt element i det her, nemlig at få omlagt produktionen i Danmark, sådan at danske virksomheder blev førende, når det handlede om at være energibesparende og reducere sin udledning, og bliver erstattet af en afdeling for handel med kvoter.
Jeg synes måske, der ville være meget mere perspektiv i, hvis danske virksomheder også brugte energi på selv at forsøge at forbedre den måde, man udnytter energien på i Danmark.
Lars Christian Lilleholt (V), 2005-04-12:
For Venstre er det helt afgørende, at vi med klimaindsatsen sikrer, at vi får mest mulig reduktion af klimagasserne for de penge, som vi bruger på området.
Danmark har i EU påtaget sig en meget stor opgave og en meget stor målsætning, og om end den er stor, står regeringen og Venstre ved den.
Men skal det lykkes at nå den, er det også helt afgørende, at der er mange strenge at spille på.
Med lovforslaget her i dag får virksomhederne endnu en streng og endnu en mulighed at spille på, nemlig ved at kunne gennemføre projekter, såkaldte CDM- og JI-projekter og -kreditter, i ulande og i østeuropæiske lande.
Det giver virksomhederne mulighed for at opfylde deres forpligtelser med færrest mulige omkostninger.
Klimaforandringerne er et globalt anliggende, og ved at indføre de her kreditter sikrer vi, at vi får mest mulig CO2-reduktion for pengene.
Sammen med kvoterne er CDM- og JI-kreditterne de vigtigste virkemidler til at sikre, at vi når de mål, som vi har sat os.
Men det er også en kendsgerning, at de rene danske løsninger er en meget dyr vej at gå alene, og derfor er det også nødvendigt, at vi tager andre redskaber i anvendelse.
Det er en kendsgerning, at der både i Østeuropa, i endnu højere grad i ulandene og også i Kina er enorme muligheder for at reducere udslippene af CO2 og andre klimagasser.
Venstre kan støtte det her lovforslag.
Jens Christian Lund (S), 2005-04-12:
Jeg vil gerne takke ministeren for indlægget her.
Det glædede mig meget, at det med energi var så væsentligt for regeringen.
Jeg synes, at der må være gode muligheder for, at ministeren vil følge op på en række af de forslag, der er kommet her, således at det bliver bedre.
Specielt med den farve, som regeringen har, må regeringen jo være meget interesseret i, at industrien får nogle væsentlige og gode vilkår, og derfor håber jeg, at ministeren vil tilkendegive her, at de forslag nøje vil blive vurderet og fulgt i udvalgsarbejdet.
Så er der også andre ting, der er forslag om at ændre, og det er jo efter min bedste overbevisning og mange års medlemskab af Folketinget nøjagtig det, vi har udvalgsarbejdet til.
Her må vi prøve de ting af.
Der bliver stillet spørgsmål til mig, og jeg svarer på dem, og så ser vi, hvor langt vi kan komme med hensyn til at nå hinanden.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-04-12:
... at vi kommer ud af takt med det her forslag og de øvrige forhandlinger om energispareplanen.
Det tror jeg nemlig vil være uhensigtsmæssigt.
Nu siger ministeren så også, at ministeriet faktisk har vurderet, hvad det ville koste at lave sådan en bilsynsmodel, hussynsmodel, og de tal har jeg ikke hørt før.
Jeg er jo ikke ude efter, at det her skal være rasende dyrt, jeg er ude efter, at det skal være effektivt.
Men det er jo sådan nogle ting, jeg synes ville være relevant at have til diskussion nu og her, inden vi afslutter behandlingen af det her forslag.
Vi behandler to i dag, og vi ved jo, at der kommer flere forskellige planer osv.,
som alle ordførerne eller de fleste i hvert fald har været ovre at diskutere med mig.
Først vil jeg sige tak til ministeren, fordi han står og siger, at han vil stræbe efter at få en fælles aftale på energispareområdet.
Så vil jeg spørge ministeren, om det så også indebærer, at han vil få sat skub i de forhandlinger, vi skal have, sådan at vi ikke står i en situation, hvor vi først skal vedtage det her lovforslag og så bagefter til ligesom at forhandle, for så tror jeg ...
Martin Lidegaard (RV), 2005-04-12:
Da De Radikales ordfører ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne fremsige følgende fra Det Radikale Venstre: Vi indgår naturligt i ethvert initiativ, der kan fremme energibesparelser i Danmark, således også i det lovforslag, der ligger foran os.
Men som flere ordførere allerede har været inde på, synes vi, det er værd at hage sig fast i, at direktivet er et minimumsdirektiv, og det vil sige, at Danmark kunne, og at Danmark bør gå langt længere end det, forslaget umiddelbart lægger op til.
Vi mener som flere andre, at det at forlænge energimærkningers varighed fra 3 til 10 år er en forringelse.
En anden ting, vi har kig på i lovforslaget, er, at bestemmelsen kun omfatter offentlige bygninger under 1.000 m2 ved salg.
Det synes vi er for uambitiøst.
Der er jo mange store bygninger, som det kunne være relevant at kigge på i denne sammenhæng, også meget energiforbrugende bygninger.
Det er en anden ting, vi gerne vil diskutere under udvalgsbehandlingen.
Den tredje ting er, at regeringen lægger op til at undtage militært klassificerede bygninger og sommerhuse.
Det synes vi måske også er en diskussion værd, om vi ikke i en tid, hvor vi ved, at mange mennesker bruger deres sommerhuse hele året rundt, ser på, om vi også kan stramme lidt op her.
Derfor skal det for os at se være allerallerhøjest på dagsordenen i de kommende forhandlinger om en energihandlingsplan, at vi kigger på, hvordan energibesparelser reelt og markant kan hjælpe os til dels at opfylde vore Kyotoforpligtelser, dels reelt at nedsætte energiforbruget i Danmark.
Det er jo klart, at det altid er godt for miljøet at spare på energien, men i forbindelse med Danmarks Kyotoforpligtelser hjælper det ikke noget, hvis vi med den ene hånd giver lov til øget eksport for kulkraftværkerne, samtidig med at vi selv sparer på energien.
Derfor ser vi frem til den debat, vi skal have om handlingsplanen, og vi håber, regeringen fra starten vil satse ambitiøst, så det hele indgår i en større helhed.
Som man kan høre, går vi altså positivt ind i en drøftelse af tingene.
Men der er nogle punkter, vi skal have rettet op på, før Det Radikale Venstre kan tilslutte sig forslaget.
Charlotte Dyremose (DF), 2005-04-12:
Da min ændring fra skatte- til energiordfører ikke har gjort min stemme meget bedre, vil jeg også her gøre det forholdsvis kort og henvise til de tidligere bemærkninger fra både Venstres og Dansk Folkepartis ordførere.
Vi har i Det Konservative Folkeparti bemærket, at dette forslag ser ud til at give en samlet reduktion af CO2-udledningen, og at det ser ud til at kunne føre til betydelige besparelser.
Derudover bemærker vi, at det vil føre til besparelse af energi i både beboelses- og kontorbygninger, mindre tab i olie- og gaskedler samt besparelser af energi til f.eks. ventilation og kølingsanlæg, og vi kan på den baggrund støtte forslaget.
Tina Petersen (DF), 2005-04-12:
Dansk Folkeparti ser positivt på dette forslag, som i sin enkelhed vil fremme energibesparelserne og øge effektiviteten inden for anvendelse af energi i bygninger.
Lovforslaget skal ses som en del af en fornyet handlingsplan, hvor man implementerer de dele af EU-direktivet, som vedrører bygningers energimæssige ydeevne, og direktivet medfører derfor en udvidelse af den eksisterende ordning, vi kender i dag.
Lovforslaget indfører en forbedret og styrket konsulentordning og styrker samtidig tilsynet og kontrollen med ordningerne.
Dette er selvfølgelig afgørende for, at ordningerne vil blive troværdige, og at borgerne kan have tillid til dem, og i den sammenhæng vil Dansk Folkeparti nøje se på, og selvfølgelig også spørge til, hvorvidt den nye ordning kan have økonomiske konsekvenser for den enkelte borger.
Dansk Folkeparti er opmærksom på, at ministeren i bilaget understreger, at hensigten med den nye ordning er at opnå bedre og billigere rapporter til gavn for forbrugerne, hvilket selvfølgelig glæder Dansk Folkeparti.
Med disse ord tilslutter Dansk Folkeparti sig lovforslaget.
Lars Christian Lilleholt (V), 2005-04-12:
Det kommer vi sikkert til at se i de kommende år, når vi skal implementere planerne for nedbringelse af CO2, så de også kommer til at bidrage.
Men jeg er sikker på, at samlet set vil det, vi vedtager her, sammen med den energispareindsats, vi skal drøfte i Folketinget i løbet af de kommende måneder, medføre en nedbringelse af omkostningerne og energibesparelser.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-04-12:
Lad mig kvittere for, at også Det Radikale Venstre vil deltage i den her diskussion.
Det er jeg glad for.
Jeg glæder mig til at deltage i diskussionen sammen med De Radikale.
Vi venter på, at sagen modnes, sådan at vi alle sammen kan diskutere det, og så det ikke kun er De Radikale og De Konservative, der har den her opfattelse.
Jeg kan bekræfte, at Det Konservative Folkeparti ikke bare er en del af regeringen, men en meget glad deltager i den her regering.
Det, vi venter på, er, at Velfærdskommissionen kommer med sin endelige rapport, hvorefter vi skal have en bred diskussion blandt alle partier.
Det, vi også må indse, er, at der altså i denne her regering er tale om to forskellige politiske partier, som er enige om mangt og meget, og derfor er de glade i regeringen sammen, men her vil vi Konservative altså gerne gå lidt hurtigere frem, end Venstre vil.
Det har vi aldrig lagt skjul på.
Men lad mig også sige, at vi som ansvarligt politisk parti lever op til politiske forlig, og der er altså nogle aftaler om, at vi venter til Velfærdskommissionen har talt.
Kamal Qureshi (SF), 2005-04-12:
Jeg skal bare kort herfra tilkendegive, at SF's tillægsbetænkning, hvor vi har fortalt, at vi ville stemme for forslaget, vil vi gerne ændre, så vi undlader at stemme for forslaget.
Afstemning
Morten Østergaard (RV), 2005-04-12:
Men kan ministeren forstå, at det kan virke en lille smule fattigt, at ministeren i sit første svar giver det indtryk, at regeringen er meget positiv over for den verdensomspændende aids-dag, og at den så efter 16 år vælger at fjerne tæppet under den organisation, som netop skal udføre aktiviteten i Danmark?
Det kan virke lidt mærkeligt, ja, måske endda dobbeltmoralsk, at regeringen på den ene side synes, at det er meget positivt, at der er en sådan dag, men at den på den anden side efter 16 år bestemmer sig for ikke længere at støtte den.
Kunne man forestille sig, at ministeren eventuelt ville tage op, om der var andre ministre, der i deres budgetter kunne finde en anledning til at støtte dagen, hvis det ikke bare skal være varm luft, når regeringen udtrykker, at det er meget positivt, at der er en verdensomspændende aids-dag, der sætter fokus på det her problem, som jo altså ikke, modsat i øvrigt bevillingerne til aids-oplysning, er dalende, men derimod er i stadig vækst?
Hvis man forfølger det som en vedvarende strategi, ender man med at være fattig.
Det er sådan set ikke det, der er regeringens ambition.
Regeringens ambition er, at vi bruger de ressourcer, vi har, optimalt.
Der har vi altså en rollefordeling, hvor det er Sundhedsstyrelsens Center for Forebyggelse, der administrerer og prioriterer de ressourcer, der er inden for rammerne af den strategi og overordnede politik, som jeg tager ansvaret for og i nogen grad også i et samspil med Folketingets Sundhedsudvalg.
Der er jeg orienteret om, at Sundhedsstyrelsen i indeværende år har fundet, at det var mere fornuftigt at bruge ressourcerne på andre områder under den paraply, der hedder seksuelt overførbare sygdomme, end ved at støtte aidsdagens aktiviteter i Danmark i indeværende år.
Det har jeg sådan set taget til efterretning.
Jeg har ikke grund til at omgøre den beslutning, Sundhedsstyrelsen her har truffet.
Det får jeg sidst på året, og så vil jeg holde hr. Morten Østergaard og andre orienteret om sagen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 28
Ole Sohn (SF), 2005-04-12:
Nu er det jo ikke første gang, vi drøfter efterlønsordningen.
Vi gjorde det bl.a. kort efter valget i 2001, hvor Venstres formand, hr. Anders Fogh Rasmussen, gav tilsagn til hr. Holger K. Nielsen om, at man ville se på spørgsmålet, eksempelvis om de 30.000 kr., eksempelvis om nogle af de diskriminerende regler.
Det løb man fra umiddelbart efter sidste valg.
Det blev rejst igen i denne her valgkamp både af SF og af Socialdemokratiets formand, hr. Mogens Lykketoft, og da sagde statsministeren nøjagtig det samme, at det skulle man se på.
Efter valget har der været et møde mellem regeringen
og Socialdemokratiet, hvor man har fejet det af bordet.
Hvad er så grunden til, at hr. Jens Vibjerg her fra talerstolen siger, at vi da godt kan se på, om der skulle være nogle hjørner?
Man har jo afvist det.
Man har sagt ét før valget og gjort noget andet efter valget.
Det er stik imod, hvad man normalt siger fra regeringens side, hvor man normalt har den opfattelse, at det, man siger før valget, gennemfører man efter valget.
Her har man gjort en undtagelse.
Her har man faktisk været hyklerisk over for vælgerne og ikke turdet sige sandheden.
Man har simpelt hen sagt: Vi vil ikke røre ved efterlønsordningen efter valget.
Men før valget: Jo, hvis vi kan forbedre den, vil vi gerne.
Hvad er årsagen til denne vaklen og talen med to tunger?