runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2006-09-07:
Der er masser af fakta i de tal, vi bruger her, for det er fakta, der vedrører den finanslov, vi har lagt frem.
På børn og unge-området bliver der brugt 800 mio. kr. i 2007, hvis vi vedtager det finanslovforslag, som regeringen har fremsat, hvor de 300 mio. kr. netop går til at lave forbedringer i daginstitutioner.
Så jeg er helt sikker på, at når året er gået, vil vi se, at også på det område stod det ikke helt så slemt til, som den meget pessimistiske tilgang, som Enhedslisten i øvrigt har til alting, giver udtryk for; at vi vil se, at netop når vi giver flere penge til det kommunale område, kommer der også noget ud af de penge, så kommer der mere service, så vil borgerne komme til at opleve bedre velfærd, og det er sådan set hele ideen med det finanslovudspil, vi har lagt frem.
Morten Østergaard (RV), 2006-09-07:
Det, jeg vil sige, kommer sådan set fint i forlængelse af det, hr. Peter Christensen netop sagde, for jeg går ud fra, at vi kan være enige om, at den afgørende udfordring i de her gode tider er at sørge for, at flere kommer i arbejde, at beskæftigelsen øges, fordi det giver et råderum, som efterfølgende så ansvarligt kan bruges på den offentlige sektor, men ikke ved bare at pøse ud af det overskud, der er.
Derfor er det jo beklageligt, hvis vi f.eks. kigger på indvandrere og efterkommere, at de ikke har oplevet de gode tider, som hr. Peter Christensen taler om, fordi situationen er, at der i fjerde kvartal af 2001, da regeringen overtog, var ca. 16.500 ledige indvandrere og efterkommere, og i dag er der 3.000 flere ved udgangen af andet kvartal i 2006.
Så der er et problem.
Vil hr. Peter Christensen ikke være enig i, at det enestående og mest effektive redskab til at gøre noget ved beskæftigelsesproblemet er at lave en skattereform, ikke for at få flere indtægter ind, men for at få skatten ned på arbejde, så flere kommer i beskæftigelse og man dermed opnår en mere ansvarlig økonomi, fordi det er i gode tider, man laver reformer?
Formanden for Velfærdskommissionen har sagt, at de velfærdsreformer, der er lavet nu, løser cirka halvdelen af problemet.
Har vi ikke brug for en skattereform, vil jeg gerne spørge hr. Peter Christensen?
Peter Christensen (V), 2006-09-07:
Vi arbejder ikke for at skabe yderligere ulighed, det gør vi ikke.
Vi arbejder for, at alle mennesker skal få del i det opsving, vi har.
Det er en af grundene til, at der også er en satspulje, som der i år er rigtig, rigtig mange penge i: 1,2 mia. kr., der skal fordeles.
Grunden til, at der er så mange penge, er netop også, at der er gang i hjulene.
Det er jo sådan en lidt skør diskussion, at hvis man har to mennesker, der begge er ledige, så er de lige, men hvis den ene så får et job, er de ikke lige længere, og så er det pludselig et problem.
Der synes jeg da, vi i stedet for skulle arbejde for at sige, at vi vil have alle i arbejde, og at det er det mål, vi har sat os.
Dem, som så ikke er på arbejdsmarkedet, er vi parate til at give en ekstra hjælpende hånd i forbindelse med finansloven.
Frank Aaen (EL), 2006-09-07:
Det var altså et citat af hr. Peter Christensen, men så går jeg ud fra, at hr. Peter Christensen reagerede over for fagbladet, for det var et citat derfra.
Men det er lige meget, det skal vi ikke skændes om.
Det, der er sagt og også gentaget i dag, er nemlig, at Venstre og hr. Peter Christensen synes, at det er o.k. med en større ulighed i samfundet.
Så er det bare, jeg spørger: Hvad har statsministeren sagt til det?
For sidst en fra Venstre sagde sådan åbent, kom der jo en prompte reaktion fra statsministeren, og jeg går da ud fra, at statsministeren reagerede over for hr. Peter Christensen ved enten at sige: Det må du ikke, og hvis du gør det igen, bliver du fyret.
Eller: Det må du godt, for Venstre ved du, hvor du har, og vi har jo den politik, at uligheden i Danmark skal vokse, og derfor er det i orden, at du siger det.
En af de to ting må der være sket, det kan jo ikke passe, at statsministeren bare har ladet det passere, for det plejer statsministeren ikke at gøre.
Peter Christensen (V), 2006-09-07:
Jeg vil bare sige, at jeg synes, det er helt fint, at man har en debat, hvor man også driller, men jeg synes ikke, det er fint at begynde at læse citater op, som ikke er mine.
Det synes jeg ikke er en rimelig måde at debattere på.
Med hensyn til det, jeg har skrevet, vil jeg gerne sige, at det er, at vi har den situation, at når folk kommer i beskæftigelse, så vil den statistiske ulighed stige.
Jeg håber da ikke, at der er nogen, der har noget imod, at folk kommer i arbejde.
Det er ikke ensbetydende med, at man ikke skal være parat til også at løfte alle dele af samfundet.
Det er jo netop det, vi gør med den her finanslov.
Men som sagt: Jeg synes ikke, det er fint at bruge citater, som ikke er mine.
Der kommer flere og flere penge ud til kommunerne, og det er også en af grundene til, tror jeg, at KL ikke beder om, at vi genforhandler aftalen; at de siger, at de har en aftale, og den står de ved.
Jeg synes jo, det er mærkværdigt, at vi skulle åbne en aftale, hvor vi har sendt flere penge ud, og hvor de, vi har indgået aftalen med, er tilfredse med den.
Så derfor er det ikke noget, som jeg mener vi skal bede om – under ingen omstændigheder. Med hensyn til det med, om der skal flere penge ud, så har der med hensyn til nogle sociale institutioner, der bliver overført fra amterne til kommunerne, været en debat om, hvorvidt det beregningsgrundlag, der var for dem, nu var korrekt.
Og der synes jeg da, at det er en meget, meget fin melding, der er kommet fra regeringen, som siger, at hvis det er et forkert grundlag, man har overtaget en institution på, ja, så er den parat til at foretage en vurdering af det.
Alt andet vil jo også være urimeligt, fordi hele princippet i kommunalreformen jo har været, at man netop, hvis man overtog opgaven, så også overtog de penge, der før blev brugt til opgaven.
Line Barfod (EL), 2006-09-07:
I mange uger har vi jo hørt borgmestre fortælle om, at det står rigtig galt til med økonomien ude i kommunerne, at der mangler penge.
Regeringen har afvist det den ene gang efter den anden, og vi har hørt finansministeren fortælle om, hvordan der er masser af penge i kommunerne.
Nu har man så fuldstændig lagt kursen om.
Indenrigsministeren siger, at der er behov for flere penge, at man skal sende noget mere ud, at der faktisk er større udgifter.
Hvorfor så ikke tage det længere skridt at genåbne kommuneaftalen og sende de penge ud, der er behov for?
Ude i kommunerne sidder man nu og diskuterer budgetterne for næste år, altså diskuterer, at der er færre ældre, som skal have hjemmehjælp; diskuterer, at de ældre, der hidtil har fået varm mad en gang om dagen, fremover får syv pakker frossen mad en gang om ugen, og at børnene skal til at have bleer med i vuggestuerne.
Hvorfor ikke sende penge med ud, så man slipper for de nedskæringer?
Peter Christensen (V), 2006-09-07:
Jeg synes jo, det er en interessant diskussion, at vi, når vi netop sender så mange penge ud til kommunerne, også kan få en større gennemsigtighed, med hensyn til hvad borgerne kan forvente af service af den pågældende kommune.
Det er et godt styringsredskab for den enkelte kommune, men jeg synes også, at det må være afgørende for den enkelte borger, at man får den gennemsigtighed.
Det håber jeg at vi kan forvente af de nye kommuner, nemlig at man kan få det klare billede.
Jeg tror ikke på, at de bare forsvinder og bliver til ingenting.
Det er vores kommunalpolitikere rundtomkring i det danske land alt for fokuserede til.
Jan Petersen (S), 2006-09-07:
Det betyder, at hr. Peter Christensen, når han siger, at serviceniveauet gennemsnitligt vil blive højere, hermed også vil konkludere, at når vi gør kommunaløkonomien op for 2007, sådan som den ser ud, når budgetterne er vedtaget, så bliver der gjort oftere rent hos de ældre i det danske samfund, så bliver der udvidede åbningstider i daginstitutionerne, så bliver der bedre normeringer i daginstitutionerne, så bliver der flere undervisningstimer, og så bliver der flere lærere.
Kan hr. Peter Christensen bekræfte det?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-09-07:
Somme tider er det helt ufatteligt her i Folketingssalen, hvor langt der er fra talerstolen og ned til spørgerne.
Eller også er det et eller andet med, at man spørger om et eller andet, og så sætter man sig ned og holder sig for ørerne og venter, til svaret er givet, og så rejser man sig op og konkluderer, hvad man i øvrigt lige har lyst til at konkludere.
Der var ingen som helst, ikke en flig af sammenhæng mellem det, fru Anne Baastrup forsøgte at konkludere til sidst, og det, jeg svarede for et øjeblik siden.
Og i stedet for bare at gentage mit svar en gang til, så synes jeg, at fru Anne Baastrup skulle gøre sig den ulejlighed, når vi nu får det på tryk, at læse, hvad mit svar var.
Det var faktisk meget klart, hvad Dansk Folkeparti mener om sygehuspolitikken.
Det er ligegodt pokkers, at det ikke bliver hørt.
I mit ordførerindlæg tror jeg endda, at jeg fik nævnt noget om sundhedscentre og om vores bestræbelser på at understøtte oprettelsen af sundhedscentre.
Det kunne også være et godt eksempel.
Det var da noget mærkeligt noget at sige.
Jan Petersen (S), 2006-09-07:
Hr. Peter Christensen tager udgangspunkt i, at der er penge nok derude.
Derfor fører det jo direkte til spørgsmålet: Får vi et højere serviceniveau i 2007 i landets kommuner, får vi et uændret serviceniveau, eller får vi et lavere serviceniveau?
Vi, der beskæftiger os lidt med, hvad der foregår netop i kommunerne, kan se, at intet tyder på, at vi får et uændret serviceniveau og slet ikke et højere serviceniveau.
Det eneste, der er sikkerhed for, sådan som besparelsesblokkene ligger, er et lavere serviceniveau i danske kommuner på de store velfærdsområder.
Men hvad tror hr. Peter Christensen det bliver?
Bliver det bedre, bliver det uændret, eller bliver det dårligere?
Peter Christensen (V), 2006-09-07:
Som jeg sagde før, kan man se, at der er ansat flere og flere mennesker til at levere den her service.
Det er jo rigtigt – det vil jeg medgive – at man lige nu sidder og kæmper i mange kommunalbestyrelser i de nye sammenlægningskommuner med at få budgetterne på plads.
Nu er budgetarbejde altid en udfordring, men den er jo særlig stor i år, fordi man skal få de forskellige niveauer i kommunerne til at passe; man skal finde et nyt gennemsnit.
Og det betyder, at nogle borgere på et enkelt område, måske på skoleområdet, oplever et løft, og så på et andet område oplever et fald.
Sådan er det, og det er den prioritering, kommunalpolitikerne er i gang at foretage ude lokalt.
Den synes jeg bestemt ikke vi skal blande os i.
Og det hører jeg også KL sige.
Vi har lavet en aftale, siger KL.
Vi har fået de penge med ud til de nye opgaver, lad os nu passe vores eget arbejde.
Ole Sohn (SF), 2006-09-07:
Jamen hvad er det for en verden, hr. Peter Christensen lever i?
Læser Venstres ordfører ikke aviser?
Har han ikke kontakt til nogen kommuner?
Kommunerne sidder i de her uger og finder ud af, hvor mange færre pædagoger der skal være i børnehaverne, hvor mange flere elever man skal putte ind i folkeskolen, og hvor meget mere hjemmehjælperne skal gøre for at kunne nå rundt til de ældre, der har hjælp behov.
De skærer ned, den ene kommune efter den anden, og hvorfor? Fordi de ikke har fået kompensation for de store sammenlægningsudgifter, og fordi vi i øvrigt ikke har fået økonomi til at sikre en ordentlig velfærd.
Derfor er det eneste reelle, regeringen kan gøre, hvis den mener noget med sin politik, at genåbne kommuneaftalerne og sikre, at kommunerne får den økonomi, der er nødvendig, så de undgår de nedskæringer, regeringen har gang i.
Peter Christensen (V), 2006-09-07:
Der er ikke tale om nedskæringer.
Jeg synes, at vi i stedet for sådan at tale abstrakt om det, skal gå ned i tallene og se på, om man har kunnet ansætte flere mennesker, uden at der er kommet flere penge til området.
Nej, det kan ikke lade sig gøre.
Her har vi en situation, hvor antallet af ansatte på det kommunale område og i de gamle amter er steget med 14.000 personer.
Hvor er de kommet fra?
Hvordan kan de ansættes, hvis der ikke er kommet flere penge?
Så selvfølgelig er der kommet flere penge.
Det har været en bevidst prioritering fra regeringens side at sige, at vi hellere vil have, at der ikke er vækst på statens område, altså at væksten sker derude, hvor folk møder servicen, nemlig i skolerne og i daginstitutionerne.
Der, hvor borgerne oplever offentlig service, skal der være plads til vækst.
At der så på administrationssiden og i centraladministrationen rundtomkring ikke sker en vækst, jamen det er jo en bevidst politisk prioritering fra vores side.
Ole Sohn (SF), 2006-09-07:
Jeg synes, man kan sige om hr. Peter Christensen, at han udstråler en vis portion humor og en vis portion mod, og det er altid godt for en politiker.
Jeg synes, det er flot, at man har en politiker, der tør tale om øget ulighed, tale om bedre forhold i daginstitutionerne, vel vidende at det sikkert giver ballade internt i Venstre, for statsministeren og i øvrigt også fru Pia Kjærsgaard har jo sagt: Ulighed er ikke noget, man taler om; det er noget, man gennemfører.
Og sådan er virkeligheden jo også under den her regering.
Men hvis hr. Peter Christensen kigger ud af vinduet, så vil han kunne se, at stort set alle kommuner skærer over for de dårligst stillede – børnene, folkeskolen og de ældre – altså lige nøjagtig de grupper, som hr. Peter Christensen mener skal have det bedre.
Hvordan kan det være, at der er en forskel på den magi, som finansministeren er i stand til at indpode i Venstres ordfører, og så den virkelighed, kommunalbestyrelserne sidder i?
Peter Christensen (V), 2006-09-07:
Jeg er klart nødt til at afslå tilbuddet.
Men med hensyn til de omkostninger, der må være ved at lave sammenlægningerne mellem kommunerne, har vi jo hele tiden anerkendt, at der er særlige udgifter forbundet med at sammensmelte kommuner, især på it-området.
Derfor lavede vi jo en stor låneramme, hvor kommunerne kunne gå ind og låne til de udgifter, de havde her og nu, og hvor vi ved, at gevinsten ved at lave den her fusion måske ikke kommer samme budgetår, men senere, altså at man kunne låne pengene.
Den låneramme er slet ikke brugt op, så derfor er der sådan set stadig væk penge til rådighed for kommunerne, hvis de mangler penge i forbindelse med sammenlægningerne.
Jeg må altså sige, at det, hr, Morten Helveg Petersen tilbyder på skatteområdet, ikke er særlig attraktivt, for vi ved, at når De Radikale snakker skattepolitik, så er summen af det, at der bliver skattelettelser.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-09-07:
Jeg tror bare, at det er en anden verden, man oplever i kommunerne i øjeblikket, for nu at sige det meget mildt.
Venstres ordfører står her og siger, at der følger penge med, men sandheden er vel, at regeringen ikke har villet regne på, hvad den her reform egentlig medfører af udgifter, der har ikke været lagt regnestykker frem i tide, der belyste, hvad udgifterne er til omstilling i forbindelse med den her kæmpereform.
Og så vælger man at sige: Jamen det er så kommunerne, der i øvrigt har penge nok til at håndtere alt det her.
Det virker, som om det er en anden virkelighed, Venstres ordfører lever i, end den virkelighed, som er ude i kommunerne nu.
Endelig vil jeg sige til Venstres ordfører: Kunne vi ikke være enige om, uagtet at regeringen har en meget spændende diskussion med sig selv om skat og skattepolitik, at en egentlig skattereform kunne være med til at sikre flere hænder på arbejdsmarkedet, sikre mere beskæftigelse og ad den vej være med til at give kommunerne en hjælpende hånd?
Jeg må sige, at når man hører Venstres ordførers tale, så kan man blive lidt i tvivl om, hvad der er virkelighed ude i verden, hvordan virkeligheden er ude i kommunerne.
Mit spørgsmål til Venstres ordfører går på, om ikke ordføreren er enig i, at de tiltag, vi ser fra regeringens side, i stigende grad går i retning af topstyring og centralisering, og i, at der ikke følger penge med eksempelvis til den her store strukturreform, som regeringen har været bannerfører for.
Kunne Venstres ordfører ikke være med på en genåbning af de her kommuneaftaler, så man kunne adressere de økonomiske problemer, som kommunerne vitterlig har i øjeblikket som følge af de ting, som regeringen vælger at gennemføre?
Line Barfod (EL), 2006-09-07:
Når nu regeringen anerkender, at den beregning, man har lavet på en del af kommunalreformen, er forkert, hvorfor så ikke også anerkende, at der også kan være mange fejl andre steder, og at det derfor er fuldstændig korrekt, at der er brug for flere penge?
KL's formand, Erik Fabrin, der mig bekendt stadig er medlem af Venstre, sagde den 16. august i Politiken, at der skal gøres bedre plads i den kommunale økonomi.
Vi kan ikke holde til det længere, sagde Fabrin.
Vi får meldinger fra den ene borgmester efter den anden om, at det ikke hænger sammen længere.
Man har jo ikke fra KL's side accepteret rammen, det er blevet klart, at det er et diktat – det er sagt meget klart fra KL's side, og det blev også indrømmet af finansministeren og hr. Kristian Thulesen Dahl her i foråret, at det er regeringen og Dansk Folkeparti, der har skabt rammen og dikteret den til kommunerne.
Når man nu fra regeringens side anerkender, at den ramme er for stram, hvorfor så ikke tage skridtet fuldt ud og sikre, at ældre og børn kan få ordentlige vilkår i kommunerne?
Ole Sohn (SF), 2006-09-07:
Jeg er sådan set en lille smule optaget af de forhandlinger, som Socialdemokraterne havde med regeringen under velfærdsforhandlingerne vedrørende efterlønnen.
Nu er det jo en kendt sag, at Socialdemokraterne også ønskede at hæve efterlønnen, og når man ser, at hele det finanslovforslag, som er fremlagt, finansieres enten af lejerne, de kommende efterlønsmodtagere eller de fattigste i samfundet, er jeg lidt optaget af Socialdemokraternes holdning under forhandlingerne.
For det viser sig, at der er brugt en forældet udgave af befolkningsprognosefremskrivningen, den såkaldte DREAM-model, og det, jeg synes er lidt interessant, er at få frem, om Socialdemokraterne, i øvrigt også Dansk Folkeparti, er blevet snydt af finansministeren, ved at der bevidst er brugt en ældre model, som ikke giver så høj en efterlønsalder i virkeligheden, eller om man har vidst det og dermed snydt vælgerne.
Der er to muligheder: Enten er man blevet snydt af finansministeren, eller også er man med til at snyde vælgerne.
For efterlønsalderen bliver jo ikke 62; den bliver i virkeligheden højere med den automatik, der er indlagt i ordningen.
Det synes jeg er lidt interessant at få frem.
Peter Christensen (V), 2006-09-07:
Fru Line Barfod hører ikke efter, hvad jeg siger.
Vi mener ikke, at rammen er for stram.
Den samlede ramme ligger fast fra 2010-planen, men det har jo aldrig været den ramme, som kommunerne har skullet møde, det er jo aldrig den virkelighed, som har været derude, hvor den borgernære service er.
Der har væksten i det offentlige forbrug, altså i den service, man kunne tilbyde borgerne, været langt, langt højere, netop fordi vi har villet reservere den dertil.
Det er ikke det krav, der er blevet stillet fra KL's side.
Jeg synes ikke, at det er en lav vækst, der har været ude i kommuner og amter, og jeg synes, at det kan ses netop ved, at der er brugt 22 mia. kr. mere på offentlig service, end da vi trådte til i 2001.
Jeg er helt med på, at det i socialdemokratisk optik jo ikke er penge, der er værd at snakke om.
Jeg har set, at man har smidt alle ansvarlige tøjler.
Man har meldt ud, at den 2010-plan, som skulle sådan være den ansvarlige kurs – man var selv med til at lave den – er smidt i papirkurven, og nu er der et udspil fra Socialdemokratiet på en vækst på 1,6 pct., og man skulle oven i købet ikke lægge mere i det, end at den godt kunne blive højere.
Så jeg synes bestemt ikke, den er lav.
Frank Aaen (EL), 2006-09-07:
Jeg vil godt lidt tilbage til det spørgsmål om ulighed.
Jeg kunne godt tænke mig at få at vide af hr. Peter Christensen, hvad statsministeren har sagt til ham i den anledning.
Jeg tænker på de meget ærlige udtalelser i Politiken i mandags i et læserindlæg, som jo blev uddybet i 3F's fagblad: Det gør ikke noget, at den økonomiske forskel på bankdirektøren og bistandsmodtageren vokser og vokser.
Det er ikke, fordi jeg synes, det er overraskende udtalelser, for det er jo Venstres politik.
Det ser vi i praksis; det ser vi, når vi læser, hvad statsministeren tidligere selv har skrevet; og det ser vi i udtalelser fra landets socialminister: at ulighed ikke er noget, Venstre er imod, tværtimod.
Når jeg så spørger til, hvad statsministeren har sagt til hr. Peter Christensen, er det selvfølgelig, fordi der, sidst det her tema var oppe, nemlig efter socialministerens udtalelser, jo kom en prompte og meget skarp reaktion.
Og jeg kunne da godt tænke mig at vide, hvad for en reaktion hr. Peter Christensen fik.
Peter Christensen (V), 2006-09-07:
Jamen der er ikke noget råderum til skattelettelser, og Venstre lægger sig ikke fast på, hvordan skattelettelser ser ud, hvis der ingen penge er til en skattelettelse.
Der har været en diskussion om, hvilke effekter der ville være ved at gøre forskellige ting i forhold til skatten.
Og det er ikke til stede nu.
Et råderum handler jo også om, hvorvidt der overhovedet er plads i økonomien.
Vi ønsker ikke, som Socialdemokratiet nu har gjort med deres finanslovudspil, at bidrage til at nærme os en overophedning, som økonomerne alene med det udspil, vi kom med, sagde at vi nu nærmede os.
Så jeg tror, at de økonomer skal sætte sig ned, når de begynder at nærlæse, hvad Socialdemokraterne har spillet ud med.
Carsten Hansen (S), 2006-09-07:
Det var interessant at høre, om hr. Peter Christensen var enig med sin skatteminister.
I en tid med fuld beskæftigelse handler det om at skaffe et incitament til at arbejde mere, og det gør man ved at sænke topskatten.
For mig er det ikke et enten-eller, men et både-og.
Jeg vil sige til hr. Peter Christensen, at han i stedet for at stå og fraskrive sig retten til at sænke skatten og alt muligt andet så dog skal stå ved det.
Stå dog ved, at det er en skattelettelse, man sparer op til.
Eller løber hr. Peter Christensen nu fuldstændig fra sit eget udsagn i Fyens Stiftstidende?
Det her var nemlig ikke noget med at tro, det var noget med at vide, kunne jeg se.
Så er hr. Peter Christensen enig i sin udtalelse fra den 15. juli 2006 i Fyens Stiftstidende?
Peter Christensen (V), 2006-09-07:
Jeg synes, det var et enormt dejligt konkret spørgsmål.
Nej, det er ikke Venstres og regeringens politik at skabe en mindre offentlig sektor.
Det er jo derfor, vi putter flere penge ud til mere offentlig service – helt klart.
Om jeg er enig med skatteministeren i det, han tror?
Jeg synes måske, det er sådan lidt sværere at svare på, om jeg er enig med skatteministeren i det, han tror.
Men jeg kan sige, at vores skattepolitik jo er helt klar.
Den drejer sig først og fremmest om skattestoppet.
Folk kan regne med, at der ikke er nogen skatter og afgifter, der bliver sat op.
Så har vi sagt, at vi, hvis der opstår et råderum, også er parate til at sætte skatten ned på arbejde.
Men der er jo ikke noget råderum til stede nu.
Carsten Hansen (S), 2006-09-07:
Se, min far sagde altid til mig, at det der med at tro var noget, man skulle gøre i kirken, mens det der med at vide var noget, man skulle gøre, når man diskuterede.
Men jeg kan se, at skatteministeren den 25. februar i Børsen siger: Jeg tror, det er muligt at gennemføre yderligere skattelettelser på arbejde i denne periode.
Jeg vil høre, om hr. Peter Christensen er enig med sin skatteminister i denne udtalelse, og om hr. Peter Christensen vil vedstå det, der også har stået i Venstres politik, nemlig at der skal være en mindre offentlig sektor og en større privat sektor, og om ikke det er regeringens politik at gennemføre den, og om ikke det er det, man er i gang med i øjeblikket.