runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Skaarup (DF), 2000-11-29:
»Vil ministeren sikre, at hygiejnestandarden på landets sygehuse bringes i orden?«
Spørgsmålet, som jeg stillede til ministeren, skal ses i lyset af, at der er ca. 100.000 tilfælde af sygehusinfektioner årligt, som er opstået efter patienters indlæggelse.
Disse ca. 100.000 sygehusinfektioner koster årligt samfundet over 1 mia. kr., og det er på grund af medicinudgifter, pleje, tabt arbejdsfortjeneste osv.
Ifølge Statens Serum Institut bruger de patienter, som rammes af denne sygehusinfektion, ca. 300.000 sygedage ekstra om året.
Sonja Mikkelsen (S), 2000-11-29:
Her til at starte med vil jeg gerne understrege, at ifølge Den Centrale Afdeling for Sygehushygiejne på Statens Serum Institut er hygiejnen på danske sygehuse ikke dårlig, som det ellers kan antydes i spørgsmålet.
Men selvfølgelig er der fortsat plads til forbedringer.
Som det bl.a. fremgår af mit svar på spørgsmål nr. S 72 fra den 24. oktober 1999, er der taget flere initiativer, som skal være med til fortsat at forbedre hygiejnen på sygehusene.
Blandt andet er der ved at blive udarbejdet en hygiejnestandard efter ISO 9000-konceptet, og det er Sundhedsministeriet, som finansierer det arbejde.
Projektet ledes af Statens Serum Institut og Dansk Standard.
Hertil kommer, at regeringen og amterne er enige om, at der snarest muligt skal etableres en ny uddannelse til hygiejnesygeplejerske.
Sundhedsstyrelsen har udarbejdet en redegørelse og retningslinjer for en uddannelse til hygiejnesygeplejerske.
Det blev offentliggjort i december
1999, og Sundhedsministeriet har udarbejdet en ny bekendtgørelse om en sådan uddannelse.
Amtsrådsforeningen og Hovedstadens Sygehusfællesskab er nu ved at foretage den konkrete planlægning af uddannelsen til hygiejnesygeplejerske, og det forventes, at det første hold sygeplejersker vil kunne begynde uddannelsen i 2001.
Endelig er Sundhedsministeriet ved at vurdere mulighederne for at forbedre registreringen af sårinfektioner, som er en af indikatorerne for kvaliteten af hygiejnen på sygehusene.
Statens Serum Institut har foretaget nogle forsøgsprojekter, som Sundhedsministeriet har støttet økonomisk, og det vurderes nu, hvordan projekterne skal følges op.
Birthe Skaarup (DF), 2000-11-29:
Jeg vil godt have ministeren til at svare på, om ministeren ikke mener, det er et ledelsesansvar, og at der er et svigt her.
For når man påpeger, at der er nogle problemer, og de så ikke bliver fulgt op, kan man jo roligt sige, at der må være et svigt.
Det er fremgået af en besvarelse, at der kun er 55 pct. af sygehusene, der har regler for, hvordan man skal registrere antallet af patienter, der får infektioner i deres sår efter en operation, og det er naturligvis ganske, ganske uacceptabelt.
Ca. 86,9 pct. registrerer ikke, hvor mange patienter der pådrager sig urinvejsinfektioner, og jeg vil naturligvis gerne have ministerens kommentarer til de her tal.
Sonja Mikkelsen (S), 2000-11-29:
Jeg vil gerne understrege, at jeg er enig med spørgeren i, at det naturligvis hører til som en central opgave for en ledelse på et sygehus at være sikker på, at der bliver taget hånd om hygiejnen på bedst mulig vis.
Men som sagt, og det vil jeg gerne understrege: Hygiejnestandarden på de danske hospitaler er ikke dårlig, men det kan gøres bedre, og derfor er de initiativer, som jeg her har beskrevet i mit svar, også taget.
Birthe Skaarup (DF), 2000-11-29:
Derfor vil jeg alligevel høre ministeren, om der ikke er noget problem, om ministeren ikke mener, at der har været en for slap holdning til det her område på hospitalerne?
På 6 ud af 10 hospitaler ved man ikke, hvor mange af patienterne der vil få infektioner i deres sår efter operationer, og jeg mener helt klart, at der er et eklatant svigt her.
Derfor spørgsmålet her.
Sonja Mikkelsen (S), 2000-11-29:
Ja, jeg tror ikke, jeg har voldsomt meget ekstra at tilføje ud over det svar, som kommer til det næste spørgsmål, som jo bl.a. har at gøre med opfølgningen af den kontrol, der faktisk foregår i forhold til sygehusene.
Men jeg vil gerne understrege igen, at det selvfølgelig er et ledelsesansvar at sørge for, at hygiejnestandarden er i orden på det enkelte sygehus, og Statens Serum Institut bistår selvfølgelig hospitalerne, bl.a. med udarbejdelsen af den omtalte standard.
Birthe Skaarup (DF), 2000-11-29:
Jeg vil også godt lige høre ministerens kommentar til følgende: Min tese er, at der ikke skal bruges ret mange millioner kroner her til at opveje, hvad det koster, nemlig over 1 mia. kr., med hensyn til hygiejneforholdene på landets hospitaler.
Er det også ministerens indstilling?
Sonja Mikkelsen (S), 2000-11-29:
Jeg har helt klart den opfattelse, at det under alle omstændigheder er en god investering at investere i god hygiejne på vores hospitaler, både af hensyn til samfundsøkonomien, men i høj grad også af hensyn til patienterne.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Birthe Skaarup (DF), 2000-11-29:
»Vil ministeren sikre, at resultaterne af de på hospitaler, klinikker eller lignende foretagne kontrolbesøg vedrørende hygiejneforhold offentliggøres?«
I forbindelse med fødevareministerens forslag om, at fødevarebutikker og restauranter skal offentliggøre resultater af fødevareregionernes kontrolbesøg, har jeg fået den tanke, at sundhedsministeren måske ville svare på, om hun ikke synes, at det er en god idé at indføre det også på sygehusområdet og selvfølgelig også hos de private klinikker.
Så vidt jeg husker, så bliver hvert år - som jeg også nævnte før - ca. 100.000 mennesker syge af at være på hospitalet, så hvorfor ikke kræve en kontrol af og offentliggørelse på hospitaler, klinikker osv.?
Jeg synes, det her spørgsmål må være meget vigtigt.
Når man tænker på gode fødevarer, så må man også tænke på, at patienterne skal have en ordentlig og effektiv behandling, når de kommer ind på et sygehus, og de skal være sikre på, at de ikke går derfra mere syge og med flere sygdomme, end da de blev indlagt.
Peter Hansen-Nord (V), 2000-11-29:
Der står jo udtrykkeligt i loven, at ubrugte beløb overføres til næste år.
Det er ikke alene noget, jeg påstår.
Jeg vil godt henvise til et notat fra Justitsministeriet
til Miljø- og Energiministeriet fra december 1999
om Rigsrevisionens synspunkter på det her.
Rigsrevisionens synspunkt er, at det opkrævede beløb skal anvendes til Elsparefonden, og det er anført, at de opkrævede midler skal anvendes til formålet.
Karen Jespersen (S), 2000-11-29:
Det har jeg overhovedet ikke nogen kommentarer til, ikke andet, end at det er Socialdemokratiets politik at overholde de internationale konventioner, og det har overhovedet ikke været til diskussion.
Det, jeg konstaterer, er også, at det hidtil også har været Dansk Folkepartis politik, og på den måde er vi i samme situation, når vi skal vurdere, hvad man kan gøre ved de her mennesker, som vi jo er enige om er et meget stort problem, og hvor jeg stadig væk håber på, at den her indsats betyder, at de holder sig væk, og at vi på den måde slipper for problemet.
Så kan der sagtens dukke nye problemer op, men vi har trods alt fundet en procedure, som vi kan håbe på kan holde det her problem i ave.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ole Donner (UP), 2000-11-29:
Jeg vil godt spørge ministeren, om ikke ministeren er en lille smule overrasket over, at fru Pia Kjærsgaard og Dansk Folkeparti endnu ikke er kommet med det forslag, som fru Pia Kjærsgaard lancerede på årsmødet i 1999, nemlig at hvis én begik kriminalitet, så skulle indtil flere generationer udvises.
Jeg var godt nok i den situation, at jeg advarede lidt imod det i fjernsynet, måske fordi jeg var i tvivl om, hvorvidt det var grundlovsstridigt eller ej, men er ministeren ikke overrasket over, at forslaget endnu ikke er kommet til behandling?
Har jeg ikke ret i, at hvis det lovforslag, som fru Pia Kjærsgaard lancerede dengang, var blevet vedtaget, så havde problemet slet ikke været der?
Pia Kjærsgaard (DF), 2000-11-29:
Undskyld, fru formand.
Så må jeg så sige, at det jo ikke er Dansk Folkeparti, der, som ministeren sagde, har sagt, at vi bare kunne blæse på konventionerne.
Men så må jeg spørge ministeren - det ligger nok lidt udenfor, men jeg tror ministeren kan besvare det alligevel -
Jeg fornemmer, at ministeren selv synes, at det er pibende galt, og der vil jeg så blot opfordre ministeren til, at den mulighed også bliver undersøgt.
Det skulle være nemt, for det er inden for Socialdemokratiets egne rækker.
Vi andre vil også gerne undersøge det, men jeg kan forstå - og det vil jeg også gerne have bekræftet - at Socialdemokratiet har en proces i gang.
Karen Jespersen (S), 2000-11-29:
Ja, hvis man er anbragt i Sandholmlejren, så er det rigtigt, men hvis man har begået noget kriminelt, så man er varetægtsfængslet eller får en fængselsdom, så sidder man ikke i Sandholmlejren.
Så sidder man i arresthus eller i Vestre Fængsel.
Så når jeg understregede det, så var det for at sige, at det ikke er sådan, at alle kriminelle asylansøgere ender i Sandholmlejren.
Og det var også derfor, jeg understregede, at det altså kan være asylansøgere, der er til ulempe for deres omgivelser på mange forskellige måder, der geråder i slagsmål, der chikanerer de andre beboere på centret osv., sådan at det ikke er, hvad skal man sige, meget håndfast kriminalitet.
Jeg tror, det er meget vigtigt, at man ikke får det indtryk, at de bliver lempeligere behandlet.
Men hvis man bor i Sandholmlejren, er det rigtigt, at så kan man komme og gå, som man vil, men med de særlige former for overvågning, der er etableret dér: døgnbemanding og politistationen i Sandholmlejren, som jo har en meget stærk præventiv virkning.
Svend Auken (S), 2000-11-29:
Det forklarede jeg allerede i går.
Hvis fru Henriette Kjær havde været til stede, så har jeg allerede forklaret det og sagt, at der var en unøjagtighed i formuleringen, ikke i loven, ikke i behandlingen, ikke i den efterfølgende serie af drøftelser, vi har haft med forligspartierne inklusive fru Henriette Kjærs parti, men uden at fru Henriette Kjær selv har kunnet være til stede.
Vi begår alle fejl.
Jeg gør i hvert fald.
Det tror jeg også fru Henriette Kjær gør.
Men jeg svarede på det allerede i går.
Med hensyn til hr. Hansen-Nord er det rigtigt, at der har været en ordtvist mellem Rigsrevisionen med kritiske spørgsmål og de pågældende ministerier.
Det var jo derfor, sagen blev forelagt Justitsministeriet, og de kom til den konklusion, som jeg citerede fuldt ud til hr. Hansen-Nord.
Pia Kjærsgaard (DF), 2000-11-29:
Jo, jeg er helt på det rene med den del af ministerens besvarelse, der går på, at det fortrinsvis er kriminelle asylansøgere, som har hærget byområder med en eller anden form for ballade, stjålet i forretninger, sådan så forretningslivet i de byer, det er gået ud over, virkelig har følt sig groft forulempet, der findes i Sandholmlejren.
Det er jo ministeren selv, der har lagt op til debatten, og jeg kan bare citere fra Politiken den 26. august 2000, hvor ministeren taler om at oprette særlige afsidesliggende flygtningelejre for kriminelle asylansøgere, f.eks. på en øde ø.
Jeg synes, at det godt nok er løbet lidt ud i sandet med denne her øde ø, og derfor vil jeg selvfølgelig godt have langt mere konkretiseret, hvad det egentlig betyder at sidde i Sandholmlejren.
Henriette Kjær (KF), 2000-11-29:
Jeg synes, det var et meget arrogant svar.
Nu ved ministeren jo, at man kan være optaget af andre ting her i huset og derfor ikke kan følge debatten hele tiden her i salen. Det kan godt være, ministeren mener, han har formuleret sig forkert under førstebehandlingen i 1996, men så synes jeg
da, det er lidt mere relevant at forklare, hvordan det kan være, den misforståelse opstod dengang i 1996, hvordan ministeren kunne fortale sig på den måde
Det er da let nok at komme her og sige undskyld i dag for, at man har begået en fejl, men når man læser lovforslaget og dets hensigter tilbage fra 1996, var der jo ingen tvivl om, at Folketinget betragtede det her sådan, at de penge, der blev opkrævet, skulle gå direkte til at finansiere Elsparefonden.
Jeg bliver altså nødt til at få en ordentlig forklaring.
Peter Hansen-Nord (V), 2000-11-29:
I mit forrige indlæg var mit citat måske ikke helt korrekt.
Jeg vil gerne citere helt korrekt over for ministeren, hvad Rigsrevisionens synspunkt var i 1999 om denne her problematik: »Det er Rigsrevisionens opfattelse, at der ved indførelse af elsparebidraget i lov nr. 1211 af 27. december 1996 om ændring af lov om afgift på elektricitet er tale om en formålsbestemt afgift.« Jeg vil gerne bede ministeren om at kommentere det synspunkt fra Rigsrevisionen tilbage fra 1999.
Svend Auken (S), 2000-11-29:
Det var netop det spørgsmål, der blev forelagt, før man foretog dispositioner fra Justitsministeriet, der kom til det modsatte resultat af Rigsrevisionen.
De er altså simpelt hen ikke enige med Rigsrevisionen, og det er jo også det, der har ligget til grund både for bevillingerne på finansloven og for den tekstanmærkning, der er kommet til senere. Jeg er meget ked af, at det virkede arrogant, men når fru Henriette Kjær spørger mig, om jeg i dag vil oplyse noget, er det jo meget nærliggende at sige, at det gjorde jeg allerede i går.
Den eneste fejl, jeg har begået, er, at jeg har sagt, at pengene passerede uden om statskassen; det gør de rent faktisk ikke, heller ikke ifølge lovforslaget.
Ifølge lovforslaget indbetales de til statskassen, og så står der i selve loven, at det bliver fastsat hvert år, hvilket bidrag der skal tilføres Elsparefonden.
Det skal besluttes ved
finansloven
Men man kan altså, når man giver en teknisk beskrivelse af en ting - navnlig når det er under en debat og ikke et spørgsmål og svar, som man har tjekket efter - komme til at begå en fejl, og som jeg siger, vil jeg bestemt ikke udelukke, at jeg har begået andre fejl. Og så er der ikke nogen fare forbundet med at have bare et minimum af humoristisk sans i det politiske arbejde.
Peter Hansen-Nord (V), 2000-11-29:
Jeg ved ikke, om vi kommer for langt væk fra spørgsmålet,
men vil ministeren så være så venlig i hvert fald at anskueliggøre for os andre, hvorfor man netop i år og ikke tilbage for 2000 og 1999 og 1998 har en tilsvarende bemærkning eller anmærkning i finansloven, som der ligger i år?
Svend Auken (S), 2000-11-29:
Det er jo i øvrigt ejendommeligt, at den avis, der har rejst hele sagen og kritiseret mig mest, først kritiserer mig for at lade penge hobe sig op, og når det så viser sig ikke at være sandt, så kritiserer man mig for at bruge af de penge, der ellers skulle have været hobet op.
Det er altså ikke nemt, vil jeg sige til hr. Hansen-Nord, med den branche, vi to har valgt os.
Det er ikke nogen nem branche.
Jeg tror, hr. Hansen-Nord forstår dilemmaet. Jeg kan ikke tilføje noget ud over det, jeg allerede har sagt, andet end at tekstanmærkningen ikke ændrer noget; den forklarer, hvad det er, der er sket på området.
Man kan altid diskutere, om den også skulle have stået der i forbindelse med finanslovforslaget for 2000, men nu står den der, og den ændrer ikke noget. Hermed sluttede spørgsmålet.
Peter Hansen-Nord (V), 2000-11-29:
Er ministeren enig i professor, dr.jur. Jens P. Christensens udsagn i Jyllands-Posten den 21. november 2000 om, at »loven om Elsparefonden giver ikke belæg for at opkræve et beløb, der ikke tilbageføres til fonden«?«
Skriftlig begrundelse
Professoren henviser i denne forbindelse til lovmotiverne - herunder til miljø- og energiministerens præciseringer i Folketinget.
Svend Auken (S), 2000-11-29:
Jeg er ikke enig i professor Jens Peter Christensens udsagn som refereret i Jyllands-Posten den 21. november om, at besparelserne i bevillingerne til Elsparefonden er i strid med loven om Elsparefonden, og jeg er slet ikke sikker på, om han er rigtigt citeret, eller om han har haft lejlighed til at gennemgå alle forholdene.
Som nævnt i mit svar på spørgsmål nr. S 596, fremgår det udtrykkeligt af § 1, stk. 4, i loven om Elsparefonden, at statens årlige tilskud til Elsparefonden fastsættes på finansloven - altså ikke nogen automatik.
De hidtil foretagne besparelser i Elsparefondens bevillinger har enten vedrørt den generelle dispositionsbegrænsning for 1998 eller udmøntning af udmeldte sparekrav i forbindelse med de årlige finanslovforslag.
Det er altså finansloven, som jo er en lov ligesom den her lov, det drejer sig om. Der er altså ikke tale om, at midlerne er overført til anden anvendelse, uden at Folketinget eller partierne bag loven om Elsparefonden er blevet underrettet herom.
Bemærkningerne i finanslovforslaget har ikke til formål at lovliggøre en lovstridig handling.
Der er, som jeg sagde det før, alene tale om en klargørelse.
Ja, netop i forbindelse med finanslovforhandlingerne har de partier, der oprindelig stod bag - og det er fuldstændig rigtigt hverken hr. Hansen-Nords eller fru Henriette Kjærs - haft lejlighed til at diskutere de her spørgsmål, og det er ikke sket.
Det, jeg synes, man skal bruge kræfter på nu - det er også det, jeg vil prøve at samle tilslutning til i Folketingets Energiudvalg i dag - er, at vi ser fremad og ser, hvad vi kan gøre for at styrke indsatsen på disse områder.
Vi vil bruge mange flere penge end dem, der kommer ind i elsparebidraget, til at gøre godt med inden for energibesparelser, men vi har altså måttet konstatere, at de formål, vi har lagt over til Elsparefonden i hvert fald i de første år, ikke førte til, at man kunne bruge bevillingerne fuldt ud.
Jeg tror, at hvis man skal tale om en besparelse, er det med henblik på aktiviteterne i 2001, og det er selvfølgelig beklageligt, men det er som led i den almindelige prioritering og nedbringelse af statens udgifter, at dét er sket.
Peter Hansen-Nord (V), 2000-11-29:
Skal jeg opfatte det her som et tilsagn om, at ministeren nu vil komme med et nyt lovforslag om elsparebidraget, der synliggør de her ting, som forligspartierne, der stemte for det i sin tid, også er enige i?
Svend Auken (S), 2000-11-29:
Nej, tværtimod; det var ikke det, jeg sagde.
Jeg sagde, at vi har haft mulighed for at behandle det her både ved finansloven, ved tillægsbevillingsloven i 1998, ved finansloven i 1999, ved finansloven i 2000; vi har haft rig lejlighed til at behandle det.
Det, vi derimod skal behandle i fremtiden, er en handlingsplan for energibesparelser, hvor også hr. Hansen-Nords parti vil blive inddraget, hvor vi skal diskutere, hvad vi kan gøre for at styrke indsatsen på det her område, og det vil jeg meget gerne lægge op til.
Men der er ingen tvivl om, at juraen er på plads i denne her sag.
Man kan altid diskutere, om Folketinget handlede rigtigt, da vi vedtog de ændringsforslag, jeg har stillet, men juraen er der efter min mening ingen tvivl om.
Det, det derfor handler om, er, at vi i stedet for at pinde i det her - som jo lidt er et polemisk felttog fra et enkelt dagblads side - ser fremad og prøver at løse problemerne med hensyn til fremtiden.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Henriette Kjær (KF), 2000-11-29:
»Vil ministeren redegøre for, hvorledes pengene i Elsparefonden er anvendt?«
Skriftlig begrundelse
Som det har været fremført i medierne på det seneste, bl.a. i Jyllands-Posten den 24. november 2000, anvendes midlerne afsat til Elsparefonden ikke fuldt ud til dens formål.
Jeg vil godt lige begrunde det, for jeg synes, det er utrolig vigtigt, at borgerne, når man laver sådan nogle grønne afgifter, som det her vel er, kan være sikre på, at pengene nu også går til det, der er formålet.
Ellers mister man jo fuldstændig befolkningens forståelse for, at det er nødvendigt af miljøhensyn at opkræve et ekstra bidrag, som det er sket her.
Derfor synes jeg, der er behov for en meget grundig forklaring på, hvad pengene egentlig er anvendt til.
Peter Hansen-Nord (V), 2000-11-29:
Jeg må spørge ministeren: Når alle partier og især selvfølgelig dem, der støttede forslaget i sin tid - hvad jeg ikke gjorde - er enige om og har den klare opfattelse, at pengene, der kommer ind ved elsparebidraget på ca. 90 mio. kr. om året, skulle gå til Elsparefonden, var det så ikke en idé, at man så i hvert fald genfremsatte forslaget eller kom med nogle lovændringer eller på anden vis fik synliggjort over for sine allierede på det her område, hvad det her drejer sig om?
Svend Auken (S), 2000-11-29:
En minister kan ikke flytte rundt med nogen penge - jeg tror, det er en misforståelse - fra den ene konto til den anden. Hvis det skal ske, så skal det ske efter et aktstykke, som bliver behandlet i Folketinget, og så kan det kun ske, hvis det har Finansudvalgets tilslutning. I det her tilfælde er det oven i købet sket i de seneste finanslove ved simpelt hen, at man har gjort opmærksom på det i finansloven, i år oven i købet med en klargørende finanslovbevilling. Mit indtryk er - men jeg kan selvfølgelig tage fejl på marken et eller andet sted - at der har været penge nok til de formål, man har ønsket, indtil nytår i år. Det er fra den 1. januar i år, at der bliver reelle problemer i forhold til, om man er nødt til måske at omprioritere, og det har jeg klart redegjort for, og det har vi en diskussion om.
Men det rigtige er jo selvfølgelig, at de partier, der står bag finansloven, taler med hinanden om det. Det er fuldstændig normalt, at vi i forbindelse med tilskudsordninger har en øvre økonomisk ramme.
Det er fuldstændig normalt, at man kan give tilskud indtil et vist punkt
Så laver vi kriterier, som giver en retfærdig prioritering osv.
Men man har ikke noget retskrav, fordi der eksisterer en tilskudsordning, på altid at få sine penge.
Det ved enhver, der har henvendt sig med hensyn til tilskud.
Der kan gives tilskud inden for den økonomiske ramme, der gælder.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Henriette Kjær (KF), 2000-11-29:
Men nu er der jo så altså nogle afløbsproblemer, som jeg tror, man kalder det i Miljøministeriet, hvor man ikke mener, at man kan få brugt alle midlerne.
Men har jeg ikke ret i, at det er miljøministeren, der bestemmer, hvem det er, der kan opnå tilskud?
Peter Hansen-Nord (V), 2000-11-29:
Kan ministeren bekræfte, at man i indeværende år nu, for at kunne holde året ud, er løbet tør for midler, således at man ikke længere er i stand til at give tilskud til energibesparende foranstaltninger?
Svend Auken (S), 2000-11-29:
Nej, det er faktisk fonden selv, der giver tilskud, og det er på fondens ansvar.
Den laver også kampagner, og det er jo en af de ting, fonden formentlig med rette betragter som sin fordel, at den kan tage nogle lidt mere friske initiativer, end jeg, måske bundet af mere snærende bureaukratiske bånd, kunne træffe.
Og det er jo også derfor, der har været en betydelig sympati for fondens arbejde her i Folketinget.
Så det er altså den, der træffer afgørelsen.
Jeg er ikke bekendt med, at der er problemer for år 2000.
Jeg tror, at de beretninger, jeg har fået, samstemmende taler om den besparelse, der sker i 2001.
Vi har ikke problemer med afløb på vores tilskudsordninger.
Tværtimod er en lang række af vores tilskudsordninger på energiområdet stærkt overbelastet.
Jeg tror, hr. Hansen-Nord vil kende til talrige henvendelser, f.eks. når det drejer sig om biogasanlæg osv., hvor vi langtfra har penge nok.
Så det er desværre ikke det, der er tilfældet.
Tværtimod er vi jo nødt til at vende hver en krone, og det er også derfor, at vi, hvis der er ubrugte midler i en tilskudsordning, så må flytte dem over i en anden, også for at undgå, at vi hober kapitaler op i ministeriet, hvad der jo ikke er formålstjenligt.
Jens Rohde (V), 2000-11-29:
Giver det ikke ministeren bare den mindste smule dårlige samvittighed over for de borgere, der har investeret i tillid til, at de kunne få de her tilskud, og som så får afslag?
Og så står man bare der med hatten i hånden og siger: Hvad kan vi gøre?
Vi kan ikke gøre noget, fordi kontoen er tom.
Giver det ikke bare en anelse dårlig samvittighed hos miljøministeren?
Peter Hansen-Nord (V), 2000-11-29:
Jeg har også forstået ministerens tidligere svar således, at hvis der kom et forslag om at fjerne tekstanmærkningen på side 1946, så ville det jo ikke være noget problem at være med til at fjerne den tekstanmærkning, fordi man jo tidligere har administreret pengene lovligt.
Pia Kjærsgaard (DF), 2000-11-29:
Jamen skal jeg opfatte ministerens besvarelse som et ja til det, jeg spørger om, altså at de faktisk kan komme og gå,