runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Svend Erik Hovmand (V), 2003-11-04:
- er lykkedes at få en aftale, og at jeg håber, at den aftale kan bidrage til at sikre vækst, udvikling og dynamik i Øresundsregionen, for det er det, vi har brug for.
Vi har også brug for flere biler på broen, vi har brug for en højere grad af fleksibilitet i udnyttelsen af arbejdskraften og ikke mindst i udnyttelsen af de meget store investeringer, der er foretaget i infrastruktur, kulturanlæg osv.
Alt det synes jeg er vigtigt.
Så spørger hr. Morten Homann til en detalje, som ikke er en ligegyldig detalje, men en del af forliget.
Det drejer sig om fradrag for pendlerne, og det er ganske rigtigt et af de elementer, som indgår i aftalen.
Situationen er den, at aftalen indebærer, at man får en lempelse på omkring 50 kr. som bilist og omkring 8 kr. som togpassager.
Det er en ordning, som svarer til den ordning, der er indført på Storebælt, og det er vigtigt at nævne det, for også af konkurrencemæssige hensyn er det vigtigt, at der er en vis lighed her; det tror jeg at både EU's konkurrencekommissær og andre vil være meget opmærksomme på.
Jeg er overbevist om, at både bilpendlere og togpendlere vil være glade for denne ordning.
Morten Homann (SF), 2003-11-04:
Lad nu diskussionen om den skævvridning, der sker mellem bil- og togpendlere, ligge et sekund.
Den forsøgte ministeren at give en form for svar på.
Men det allermest interessante gik ministeren uden om, nemlig: Hvordan kan det være, at man i denne skatteaftale om befordringsfradrag over Øresund slet ikke har taget højde for dem, som vil benytte sig af færgeoverfarten mellem Helsingør og Helsingborg?
Jeg ved ikke, om man har nogen bud på, hvordan EU's konkurrencemyndigheder vil se på det, men jeg vil i hvert fald håbe, at man har en trafikpolitisk begrundelse for, hvorfor man laver en sådan skævvridning.
Svend Erik Hovmand (V), 2003-11-04:
Det er jo sådan, at der er en fradragsordning for færgeudgiften for pendlere, og den fortsætter.
Der er ingen problemer i det.
Tværtimod kan man sige, at de, som benytter sig af færger, har glæde af ordningen.
Det er jo først og fremmest på Helsingør-Helsingborgruten, men man kan også sige, at en anden del af Danmark også har glæde af den, nemlig Bornholm. Der er faktisk en del pendlere fra Bornholm, som benytter broen, benytter toget og benytter færgen fra Bornholm til Ystad, og også de får glæde af den.
Jeg vil sige, at uanset om man bruger færge eller tog eller bil, har vi faktisk opnået en aftale, som dels svarer til den aftale, vi kender i øjeblikket på Storebælt, dels sikrer en større konkurrencelighed mellem de forskellige trafikformer.
Det er i hvert fald det, der har været intentionen, men nu får vi jo lejlighed til at gennemgå det i detaljer i udvalget.
Jeg har haft lejlighed til at drøfte det, også med vores forligsparti om Storebæltsaftalen, nemlig Socialdemokratiet, og jeg tror, at vi finder en fornuftig løsning, som alle vil være tilfredse med.
Morten Homann (SF), 2003-11-04:
Så synes jeg, det kunne være spændende at høre skatteministeren, når skatteministeren siger, at både bilpendlere og brugere af tog og brugere af færgetrafikken vil få glæde af det her: Præcis på hvilken måde får brugerne af Helsingør-Helsingborg glæde af denne nye aftale?
Det fremgår ikke af aftalen, men det kunne være, at skatteministeren kan uddybe, hvordan de brugere får glæde af den.
Svend Erik Hovmand (V), 2003-11-04:
Jeg vil sige, at det aller-, allervigtigste i denne aftale er, at du får fuldstændig klarhed over din skattemæssige situation; at du som pendler ved helt præcis, hvordan din skattemæssige situation er.
Hvis du arbejder mest på den ene side af grænsen, er det dér, du betaler din skat, og gør du det på den anden side af grænsen, er det
dér, du betaler din skat.
Du får et fradrag for din transportudgift - det har du gennem lang tid kunnet få på færgen, og det fortsætter vi med, men du kan altså også få et nyt fradrag for at benytte broen.
Derudover er det jo vigtigt for pendlerne i det område, at de f.eks. kan flytte en pensionsordning med fra den ene side af grænsen til den anden.
Jeg tror også, det er vigtigt for mange pendlere at vide, at her skabes der en situation, hvor arbejdsgiverne ikke længere behøver at kere sig om, hvorvidt bopælen er det ene eller det andet sted.
Som arbejdsgiver vil du altså kunne ansætte mennesker, uanset hvor de bor, fordi deres skattemæssige vilkår stort set er de samme.
For masser af mennesker er der en fordel i det her, simpelt hen fordi de skabes ligestilling, og det mener jeg også er en grundlæggende ting for integration.
Ønsker man integration, forudsætter det, at der ikke er væsentlige forskelle, enten du placerer dig på den ene eller den anden side af en grænse.
Det er sådan set en hovedregel for integration, for ellers kommer det ikke til at gå op på en fornuftig måde.
Morten Homann (SF), 2003-11-04:
Jeg sætter ikke spørgsmålstegn ved, at der er adskillige meget fornuftige elementer i den aftale, og at det er positivt, at folk i højere grad kan forudse deres skattemæssige situation.
Det punkt, jeg sætter spørgsmålstegn ved, er, hvorvidt det er hensigtsmæssigt, at regeringen endnu en gang laver en skævvridning til ugunst for den kollektive trafik og til ugunst for folk, som benytter færgeoverfart og lign., men til fordel for folk, som benytter sig af privatbilen.
Trafikpolitisk er det en uholdbar drejning af situationen, og jeg synes, det vil tjene regeringen til gavn, hvis den havde nogle bedre skattepolitiske argumenter for at gøre det.
Svend Erik Hovmand (V), 2003-11-04:
Punkt 1: Når det drejer sig om færgefarten, har du fradragsmuligheden.
Punkt 2: Når det drejer sig om togtrafikken, får du en lempelse, der svarer til 8 kr. for hver gang, du tager toget over broen.
Jeg synes altså, det er svært at se, at der er tale om nogen skævvridning i det, men lad os da se på det i udvalget.
Nu kommer forslaget frem, og så kan vi jo diskutere det.
Det, vi har stræbt efter her, er at lave en aftale, der svarer til den aftale, vi kender fra Storebælt, og jeg tror, hr. Homann vil opdage, at der faktisk er tale om en fornuftig løsning, som vil være til gavn for hele Øresundsområdet, og som vil være til gavn for både Helsingørområdet og Københavnsområdet og for pendlerne begge steder.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jeg vil slet ikke gå ind i hr. Vernersens jongleren med tal.
Det minder mig altså om ham, der spurgte: Er glasset halvt fuldt, eller er det halvt tomt?
Hvad er udgangspunktet for hr. Vernersens diskussion om tal?
Er det den socialdemokratiske skattereforms gennemførelse, eller er det de planlagte skattestigninger, som den tidligere regering opererede med, men som nu ikke bliver til noget, fordi vi har fået et skattestop?
Det er klart, at så vil skattestoppet jo betyde væsentlige tab. Mit udgangspunkt er ikke, at vi skulle have haft gennemført en række skattestigninger, grønne afgifter osv., sådan som vi oplevede den tidligere regering ville.
Det var ikke mit udgangspunkt.
Det har vi gjort, det har haft en klart positiv effekt for den enkelte borger, som nu oplever en skattelettelse med de skattekort, der allerede er sendt ud eller er på vej ud.
For første gang en reel skattelettelse, som betyder, at nu vil flere og flere opleve, at skattestoppet sikrer, at der faktisk kommer flere penge i omsætning i de lokale bysamfund, end der ellers ville være kommet. Jeg vil bare sige til hr. Vernersen, at det der med tal skal man være lidt forsigtig med.
Jeg er ganske fornøjet med, og jeg tror også, at befolkningen på længere sigt vil opdage værdien af, at man nu ikke længere skal stå op om morgenen og risikere, at der er en afgift eller en skat, der er steget. Det tror jeg vil betyde meget for mange mennesker.
Nu begynder vi så at sætte skatten ned, og det har jo også en positiv effekt.
Vi har allerede sat afgifterne ned på en række grænsehandelsvarer, nu sætter vi så skatten ned med virkning fra 1. januar, og jeg tror, at det vil få en ganske positiv effekt også på udviklingen i det hele taget i vores samfund.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-11-04:
Det Konservative Folkeparti har haft landsråd her i weekenden.
Det burde jo ikke være et anliggende for skatteministeren, men nu melder man fra De Konservatives landsråd, at mellemskatten og topskatten skal fjernes formentlig på ret kort sigt.
Jeg vil godt spørge, om det er regeringens politik, for det er jo også meldt ud af den konservative formand, økonomi- og erhvervsminister Bendt Bendtsen, og dermed må det jo have en vis vægt og være noget, man vil have drøftet i regeringen.
Det synes jeg godt jeg vil have skatteministerens redegørelse for.
Der er jo ikke noget mærkeligt i, at skatteministeren siger, at det er noget, der skal ske i fremtiden.
Jeg har heller ikke stillet spørgsmålet sådan, at man kunne forestille sig, at det skulle være bagudrettet.
Jeg må sige, at den fantasi havde jeg altså ikke.
Jeg synes, det er vigtigt at få det oplyst, og nu siger skatteministeren jo også, at lige efter et valg måtte man have disse planer om at fjerne topskatten og mellemskatten. Hvis man sådan ser på det samlede billede af det, som skatteministeren administrerer, ja, så betyder det skatteforslag, der er vedtaget, at man mangler ca. 10 mia. kr. Skatteministerens frynsegoder løber op i en 4 mia. kr., før man har kigget sig omkring, og fjernelse af topskat og mellemskat løber op i en 30 mia. kr. Jeg går ud fra - men der er jo noget, der tyder på, at det ikke passer - at man godt vil finansiere velfærdssamfundet, for det er jo sådan set det, det drejer sig om.
Hvordan skal vi betale daginstitutioner, hvordan skal vi betale for ældrepleje, og hvordan skal vi betale for sundhedsvæsenet, hvis det er sådan, at man fjerner disse store beløb, som der her er tale om?
Svend Erik Hovmand (V), 2003-11-04:
Ja, hvad det sidste angår, beror det jo også på hr. Vernersens eget parti, som jo er med i finanslovforhandlingerne, og som jo også står, går jeg ud fra, bag målsætningen om 2010, så der er vi jo sådan, hvad skal vi sige, i en fælles situation.
Hvad det andet angår, så forholder jeg mig altså til, at det er den skatteaftale, som er indgået - hverken mere eller mindre.
At hvert enkelt parti også i regeringen har nogle tanker, nogle ideer, nogle synspunkter om den fremtidige udvikling, synes jeg er helt fint, det ville da være mærkeligt andet, det er jo forskellige partier.
Det var jo også sådan i den tidligere regering, at Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet ikke var 100 pct. enige om alt muligt, og slet ikke når det drejede sig om fremtiden.
Sådan skal det vel heller ikke være i et pluralistisk samfund, hvor man har forskellige opfattelser.
Jeg har overhovedet ingen bebrejdelser at gøre Det Konservative Folkeparti for nogen af de udtalelser, der er kommet.
Hvorfor skulle jeg have det?
Jeg synes da, at både hr. Vernersen og andre må være åbne over for, at forskellige partier har forskellige opfattelser.
Det, der imidlertid er afgørende, er, at når man har indgået en aftale, så overholder man den. I den periode, den aftale varer, respekterer de fleste partier her i Folketinget indholdet af den.
Der kan være en enkelt undtagelse, men ikke blandt de partier, der har været nævnt i vores dialog her.
Jacob Buksti (S), 2003-11-04:
Nu taler skatteministeren om fremtiden.
Det kan jeg sådan set godt forstå.
Så vil jeg godt høre skatteministeren, om skatteministeren dermed er enig i de udtalelser, som jeg blev præsenteret for i en debat med fru Charlotte Dyremose, konservativ skatteordfører, på et møde i fredags, hvor hun sagde, at skattestoppet kun gælder i den her valgperiode.
Er det regeringens opfattelse, at skattestoppet kun gælder i den her valgperiode?
Det er det, som bliver sagt fra konservativ side.
Svend Erik Hovmand (V), 2003-11-04:
Ja, nu har jeg jo ikke haft fornøjelsen af at være til stede i det udmærkede møde, går jeg ud fra, som hr. Buksti har deltaget i sammen med fru Charlotte Dyremose, og derfor tilkommer det mig sådan set ikke at kommentere udtalelser, som jeg slet ikke har hørt.
Ole Stavad (S), 2003-11-04:
Jeg kan oplyse, at jeg heller ikke var til stede under det konservative landsrådsmøde.
Jeg bliver også i tvivl om, hvorvidt jeg har nærlæst det, men det forstår jeg at skatteministeren har.
Derfor vil jeg da godt spørge skatteministeren, ikke hvad De Konservative mener, men om, hvilket år den aftale, som skatteministeren henholder sig til, udløber.
Fra hvilket år vil Det Konservative Folkeparti kunne gå i gang med at realisere sine skatteplaner?
Jeg synes, det er lidt centralt, om det er et meget langt perspektiv, eller det er et kortere perspektiv.
Skatteministeren ved jo i hvert fald - går jeg ud fra - hvilken aftale han har indgået med Det Konservative Folkeparti, så fra hvilket år kan De Konservative begynde at realisere deres planer?
Svend Erik Hovmand (V), 2003-11-04:
I 2007 er ordningen fuldt gennemført.
Morten Homann (SF), 2003-11-04:
Det er jo interessant nok at høre skatteministeren referere Det Konservative Folkepartis synspunkter, men jeg kan ikke forstå skatteministeren på anden måde, end at regeringens juninorpartner får vendt tommelfingeren nedad fra skatteministerens side, at Det Konservative Folkeparti ikke skal regne med skatteministerens opbakning til at gennemføre dets politik.
Er det et punkt, hvor De Konservative kan forvente at få Venstreskatteministerens opbakning, eller er det også en skat, som må ligge brak indtil 2007 eller længe derefter?
Svend Erik Hovmand (V), 2003-11-04:
Det er jeg meget glad for at få lejlighed til at sige et par ord om.
Hr. Vernersen har jo af gode grunde ikke haft mulighed for at være til stede ved De Konservatives landsråd, forstår jeg, men jeg går ud fra og håber selvfølgelig, at hr. Vernersen har nærlæst de referater, der har været, og opdaget, at det, man taler om her, er, hvad der skal ske i fremtiden.
I øjeblikket har vi jo, som hr. Vernersen er bekendt med, en skatteaftale, der er indgået mellem Det Konservative Folkeparti, Venstre og Dansk Folkeparti, og i den periode, den virker, er der ikke nogen, der angriber den.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-11-04:
I sit sidste svar til mig sagde skatteministeren, at vi er enige i, at vi skal nå det mål frem mod 2010 med afviklingen af den offentlige gæld.
Skatteministeren må vel indrømme, at det bliver meget vanskeligere, når man udtynder det på den måde, som der lægges op til fra regeringens mindste parti.
Der kommer til at mangle 10 mia. kr. på skattereformen; skattestoppet udhuler indtægterne med 15 mia. kr.; frynsegoderne, som ikke betyder noget, 4 mia.; top- og bundskat tæt på 30 mia.; omkring 6o mia. kr. i alt.
Det er da ikke ligegyldigt i forhold til at betale vores gæld, så næste generation, de unge, ikke skal betale, og det er da heller ikke ligegyldigt, når vi skal finansiere skoler og daginstitutioner og ældrepleje og sygehuse, om man mangler
60 mia. kr.; det er jo ikke et lille beløb.
Det synes jeg da godt at skatteministeren må forholde sig til, når det nu bliver lanceret så markant af en konservativ partner.
Svend Erik Hovmand (V), 2003-11-04:
Hvad er det for regler, der er uhensigtsmæssige?
Er det alkoholafvænning?
Er det den, der skal afskaffes?
Er det udbredelsen af it?
Der er jo en lang række positive elementer i det her.
Jeg synes oprigtig talt, at man må sige: Der er her tændt nogle advarselslamper, og vi er fuldt opmærksomme på problemstillingen.
Vi vil også have lejlighed til nu at drøfte det med de politiske partier, men indtil dette øjeblik har vi altså ikke draget nogen konsekvenser.
Man kan synes, det er en luksus, men o.k., jeg tillader mig den luksus at grave et spadestik dybere og sige: Lad os nu give det her en ekstra omtanke.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bent Bøgsted (DF), 2003-11-04:
Spørgsmålet er bare, hvordan det skal gøres: om vi er det rette forum til det, om vi skal fastlægge en eller anden procedure for, hvordan det skal gøres.
Jeg vil godt se, hvad der kommer.
Vi ved jo, at der var forligspartier, der gik sammen om at lave efterlønsbeviset, og dem er vi ikke en del af.
Derfor er mit syn på sagen også, at i første omgang er det de partier, der står bag efterlønsbeviset, der skal komme med en løsningsmodel til, hvordan det skal laves.
Det synes jeg vil være meget fornuftigt, og kommer de partier med en model til, hvordan problemet kan løses, er det klart, at så vil jeg også være med til at se på det.
Med hensyn til G-dagene tror jeg nok, at vi er flere, der er i gang med at se på de problemer, der er med G-dagene.
Det er jeg i hvert fald.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-11-04:
Jeg vil takke for svaret, men jeg vil godt prøve at konkretisere spørgsmålet lidt.
I den vedtagelse fra hr. Ole Sohn m.fl., som jeg også går ud fra at hr. Bent Bøgsted har fået, står der: »Idet Folketinget konstaterer, at arbejdsløshedslovgivningen er overordentlig bureaukratisk og indviklet, opfordres regeringen til med inddragelse af arbejdsmarkedets parter og A-kassernes Samvirke at arbejde for en forenklet administration og en forenkling af regelsættet vedrørende arbejdsløshedsforsikringens forvaltning bl.a. med fokus på ...« - og så kommer fokuspunkterne.
Jeg kan forstå, at hr. Bent Bøgsted gerne vil være med til at se på efterlønsbeviset.
Men hvis hr. Bent Bøgsted afviser den vedtagelse, får jeg altså den opfattelse, at hr. Bent Bøgsted ikke mener, det er nødvendigt at få set på det, så jeg vil godt vide, hvordan man vil håndtere sagen fra Dansk Folkepartis side.
På den ene side står man heroppe på talerstolen og siger, at det vil man gerne være med til at se på, men på den anden side går man sammen med de partier, som sådan set afviser at gøre noget ved det.
Bent Bøgsted (DF), 2003-11-04:
Jeg sagde netop, at jeg synes, det ville være meget fornuftigt, at det var de partier, der står bag efterlønsbeviset, som kom med et input til, hvordan spørgsmålet kunne løses.
Jeg synes faktisk ikke, at jeg skal fortælle de partier, der står bag efterlønsbeviset, hvordan de skal løse opgaven.
Der må være nogle i de partier, der kommer med en fornuftig løsning, og det kan de jo godt gøre, selv om det ikke står i vedtagelsen.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-11-04:
Jeg forstår godt den klemme, hr. Bent Bøgsted er kommet i, for det, der er sandheden om det her, er jo, at hvis hr. Bent Bøgsted ikke havde bakket op om den vedtagelse, som hr. Freddy Dam kom med, men havde holdt sig neutral, kunne vi have løst opgaven, sådan som hr. Bent Bøgsted foreslår.
Det er jo Venstre, der står frem og siger, at de ikke vil være med, men de kan ikke give nogen forklaring på, hvorfor de ikke vil være med.
Det har vi ikke kunnet høre fra denne talerstol, så derfor er konsekvensen, at det bliver afvist, og at det er hr. Bent Bøgsteds parti, der har givet mandaterne til, at det har kunnet afvises.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-11-04:
Vi fik et nyt element præsenteret her af hr. Lars Barfoed, nemlig årsindkomsten.
Skyldes det, at hr. Lars Barfoed ikke selv tror på, at man i den digitale verden med de digitale redskaber kan nå frem til, at man kan få de fornødne oplysninger om indkomstforholdene, eller er det, fordi man regner med, at der kan laves en besparelse ved at indføre en årsindkomstmodel?
Det er selvfølgelig en helt anden diskussion, og det er også en diskussion, som vi får senere.
Men jeg er nødt til at spørge hr. Lars Barfoed: Hvad er det, der gør, at man ikke kan se på de administrative regler for efterlønsbeviset?
Og ligeledes: Hvad er det, der forhindrer, at man kan se på arbejdsgiveres og a-kassernes administration af de gældende G-dags-ordninger?
Hvad er det, der gør, at man sådan set ikke har viljen til også at prøve at lave et stykke arbejde her?
Lars Barfoed (KF), 2003-11-04:
Det var en meget videbegærlig spørger, og der er jo kort tid til at svare, men jeg starter fra en ende af.
Tror Det Konservative Folkeparti ikke på, at digitalisering kan hjælpe, siden vi vil have en årsindkomstmodel?
Jo, jeg tror da bestemt, at digitalisering er vejen frem, og det mener jeg også fremgik af mit indlæg.
Men det er klart, at en årsindkomstmodel ville gøre alting betydelig lettere, ikke mindst selve kontrolarbejdet, fordi skatteforvaltningen allerede har foretaget kontrollen.
Så blev jeg også spurgt, om det er sådan, at det er for at opnå besparelser, jeg foreslår en årsindkomstmodel.
Nej, det er egentlig ikke det primære, selv om der er besparelsespotentiale i det.
Men for det første kan man forenkle administrationen, og det er i sig selv en værdi, og den besparelse kan vi være enige om er fornuftig. Derudover kunne der som følge af en sådan ordning også komme besparelser på dagpengeudbetalingerne, fordi det kunne betyde en mere skrå profil af dagpengeforløbet.
Men til det vil jeg sige, at her bør man også overveje, om man i stedet for eller i hvert fald til en vis grad i stedet for en sådan besparelse burde øge niveauet i den første del af ledighedsperioden.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-11-04:
Når jeg spurgte, om hr. Lars Barfoed ikke troede på det, er det sådan set, fordi i de lønregnskaber, jeg kender til fra mine mange år som tillidsmand, er det jo opgjort, hvor meget
man har tjent, og det er også opgjort, hvor meget man har betalt i skat.
Det er derfor, jeg spørger, om en digitalisering af lønsedlerne ikke er nok for hr. Lars Barfoed til at sige, at på den måde har man den fornødne kontrol. Jeg mener, det er en lige så god kontrol som den, hr. Lars Barfoed foreslår, men den kan selvfølgelig ikke kontrollere, om man har tjent penge i den samme målestok hele året igennem eller tilfældigvis har tjent mere eller mindre i perioder.
Men det vil altså også sige, at det, man går efter, mere er at ramme de arbejdsløse med årsindkomstmodellen end at ramme kontrollen.
Anders Samuelsen (RV), 2003-11-04:
Det er såmænd den sidste melding fra De Konservatives ordfører, som bringer mig herop, for jeg må sige - hvis den konservative ordfører har tid - at den er som læst op af Det Radikale Venstres udspil fra vores seneste sommergruppemøde, nemlig at indføre en årsindkomstmodel mod til gengæld - som den konservative ordfører også var inde på - at starte på et højere niveau, så man egentlig ikke går efter en besparelse med fremlæggelsen af en sådan model.
Det synes jeg var meget interessant, og jeg vil bare høre: Hvis det er sådan, at Det Radikale Venstre fremlægger et sådant forslag i Folketingssalen, vil den konservative ordfører så stå ved sine ord og bakke op om det?
Ole Vagn Christensen (S), 2003-11-04:
Før spurgte jeg hr. Freddy Dam, hvad det var, der sådan set kunne manifestere, hvorfor der var to forskellige vedtagelser, og jeg fik et svar, som jeg sådan set også kan læse ud af den vedtagelse, jeg selv er med til at fremsætte, fordi det også står i den.
Men jeg fik ingen svar på, hvad det er, der forhindrer, at man kan kigge på de administrative regler for efterlønsbeviset eller på de administrative regler for G-dagene, og derfor vil jeg gerne stille Dansk Folkepartis ordfører, hr. Bent Bøgsted, dette spørgsmål: Hvad er det i den vedtagelse, som er fremsat af Socialdemokratiet, SF og De Radikale, som gør, at hr. Freddy Dam kan afvise at være med til at kigge på efterlønsbeviset og på G-dagene?