Aage Frandsen (SF), 1999-03-24:
Diskussionen om 10. klasse tog for alvor fart sidste sommer, bl.a. på baggrund af den rapport, som blev udgivet af et tværministerielt udvalg, og som havde titlen »Kvalitet i uddannelsessystemet«.
Her anskuede man uddannelsessystemet ud fra en økonomisk tankegang og nåede dermed frem til, at det var et problem, at der var så mange i 10. klasse.
Vi har den opfattelse i SF, at det er umuligt at sige på forhånd, hvor mange unge man synes det er rimeligt fortsætter i 10. klasse, eller hvor mange der skal gå direkte fra 9. klasse til en ungdomsuddannelse.
Det er noget, som de unge sammen med deres forældre og deres vejledere må finde ud af.
Det er et eksempel på, at folk, uanset hvad man gør fra lovgivningsmagtens side, stemmer med fødderne og bruger de muligheder, de har i den forbindelse.
Men det siger sig selv, at vi selvfølgelig har en interesse i at lave love vedrørende uddannelse, som gør det så attraktivt som overhovedet muligt at kvalificere det, der ligger i uddannelsen, uanset om man vælger den ene eller den anden mulighed.
Vi er enige i, at 10. klasse er en del af overgangen mellem grundskolen og ungdomsuddannelserne, og vi er også enige i den tankegang, at fagene dansk, matematik og engelsk skal indgå med betydelig vægt i 10. klasse.
Men efter vores opfattelse er det også helt afgørende, at der er betydelig fleksibilitet i det, man tilbyder i 10. klasse.
Det gælder selvfølgelig i folkeskolen, men det gælder naturligvis i endnu højere grad for de frie skolers og efterskolernes vedkommende, fordi de er anderledes og skal være anderledes - det er en del af deres profil.
Derfor afviste vi også fra diskussionens start, at brobygning skulle være obligatorisk.
Brobygning er udmærket, det er fornuftigt, men det skal ikke være tvungent.
Det afhænger af, hvad der passer den enkelte bedst.
Vi mente heller ikke, at der i det udspil, vi så i starten, var taget tilstrækkeligt hensyn til, at 10. klasseeleverne er meget forskellige; at der er mange elever, der er meget lidt boglige, men også har brug for andre udfordringer.
Derfor er SF meget godt tilfreds med det forslag til en ny 10. klasse, som er blevet resultatet af forhandlinger mellem regeringen og forligspartierne bag folkeskoleforliget, herunder SF. Den nye 10. klasse kommer til at rumme stor fleksibilitet.
Brobygning er en mulighed, men ikke obligatorisk.
Fagene dansk, engelsk og matematik skal fylde ca. halvdelen af undervisningstiden, men det kan ske på mange måder; det kan ske via projektarbejde, det kan ske via anden form for undervisning, og når det drejer sig om de frie skoler - ikke mindst efterskolerne - kan man lære dansk, engelsk og matematik i forbindelse med det samvær, som er på disse skoler.
Det er også helt afgørende, at undervisning i disse fag kan og skal foregå på mange forskellige niveauer efter de pågældende unges behov.
De frie skoler, herunder efterskolerne, bevarer deres frihed, bl.a. ved at det fremhæves, at disse skoleformers undervisning skal stå mål med undervisningen i folkeskolen, men at det ikke dikteres, hvordan det skal foregå.
Hvordan disse skoler gør det, er op til dem selv, og netop på efterskoler er der masser af muligheder for alternativ indlæring i forhold til det, som foregår i folkeskolen - netop fordi det er en heldøgnsskole, og fordi der foregår både undervisning og samvær, og at de er lige vigtige.
Det betyder, at det, vi har fået ud af det i forhold til det, det hele startede med i begyndelsen af sommeren 1998, er noget helt andet, og det er vi vældig godt tilfredse med.
Derfor er det sådan set også forståeligt og i og for sig også glædeligt, at der er nogle, der reagerer negativt på forslaget, f.eks. Dansk Arbejdsgiverforening og LO, fordi de netop ønsker noget helt andet; de ønsker vel dybest set, at 10. klasse blev afskaffet.
Derfor er det selvfølgelig også dejligt at konstatere, at Det Konservative Folkeparti har store forbehold over for lovforslaget.
Det vidner om, at det er ganske udmærket, og det er vi godt tilfredse med.