runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-05-17:
Allerførst synes jeg, det er meget at skulle høre Venstres ordfører stå her og tale om, hvem der lytter til FN, og hvem der ikke lytter til FN, i betragtning af situationen og det folkeretlige grundlag for den oprindelige intervention.
Men det kan være, vi vender tilbage til det.
Er det det, hr. Troels Lund Poulsen står og siger om den lange række andre lande, som arbejder indgående med de her ting?
Troels Lund Poulsen (V), 2005-05-17:
Først og fremmest noterer jeg mig selvfølgelig, at den socialdemokratiske udenrigsordfører for en gangs skyld kan være enig med en amerikansk forsvarsminister.
Det er da trods alt et vist skridt hen ad vejen, må man konstatere.
Men det, som man kan være enig med Socialdemokratiets ordfører om, er selvfølgelig, at jo, det er irakerne – som jeg også svarede hr. Per Kaalund – der skal være med til at sikre, at man får nedkæmpet de oprørsgrupper, der er.
Men det, vi også skal sikre, er jo, at irakerne har den kapacitet.
Det ville jo ikke være særlig fornuftigt at forlade Irak, uden at den irakiske hær har den kapacitet, som er nødvendig for at tage vare på landets sikkerhed fremover.
At sætte en bestemt dato på det er jo netop at give dem, der ønsker balladen, dem, der ønsker terrorisme, et carte blanche, og det synes jeg er forkert.
Jeppe Kofod (S), 2005-05-17:
Nu ved jeg ikke, om hr. Troels Lund Poulsen skal gøre sig til dommer over, hvem der lytter til FN, om det er regeringen eller oppositionen.
Der har vi jo set eksempler på tidligere, hvem der gjorde hvad.
Men det, jeg gerne vil stille spørgsmål om til Venstres ordfører, er jo som sagt den konkrete sikkerhedssituation i det danske område.
Der er et mål om at få opstillet de her bataljoner, hele denne her brigade, der er et mål om, at irakerne kan overtage ansvaret for egen sikkerhed, og der er et mål om – for at citere noget, som den amerikanske forsvarsminister sagde på et tidspunkt her i april måned – at det ikke er USA og koalitionsstyrkerne, der vil nedkæmpe oprøret, det bliver irakerne selv, og at man skal gøre dem i stand til selv at nedkæmpe oprørerne.
Jeg vil bare spørge hr. Troels Lund Poulsen, om han er enig i den analyse.
Troels Lund Poulsen (V), 2005-05-17:
For en gangs skyld må jeg erklære mig meget enig i, hvad Socialdemokratiet har sagt tidligere.
Og det er jo vigtigt at bruge de her lejligheder til det.
Jeg er meget enig med den linje, som Socialdemokratiet tidligere har haft om, at det er vigtigt, at man følger, hvad FN er med til at anbefale.
Derfor virker det fuldstændig bagvendt, at man nu her på forkant skal være med til at tage en politisk beslutning om en dato, uden at man har hørt FN, som Socialdemokratiet lægger stor vægt på at man skal lytte til, og uden at man har lyttet til den irakiske regering, som bliver valgt i december.
Det forstår jeg simpelt hen ikke, og det er der, jeg mener hr. Jeppe Kofoed går helt galt i byen.
Hvorfor ikke vente og se, hvad det nye FN-mandat kommer til at betyde?
Så er vi jo enige om, at de danske soldater selvfølgelig gradvis skal trækkes tilbage, når der gives mulighed for det, plus at vi skal sørge for, at der bliver brugt ressourcer på at uddanne de irakiske soldater, træningsressourcer, som jeg også var inde på i min ordførertale.
Men jeg synes, det er meget mærkeligt at starte med facit, uden at man kender alle mellemregningerne.
Jeppe Kofod (S), 2005-05-17:
Nu hørte jeg, at Venstres ordfører nævnte, at ordføreren havde været på besøg i Irak.
Det har jeg også, og jeg vil bare høre, om ordføreren ikke kan bekræfte, at i det danske område, vores ansvarsområde nær Basra, er forholdene forholdsvis rolige, og at det faktisk i høj grad er lykkedes de danske soldater at løse den meget vanskelige opgave, de er sat på.
Man har bl.a. sammen med briterne fået opbygget to bataljoner, og man får snart en tredje bataljon på plads her til august-september, så man har en hel brigade, og det skaber jo et perspektiv for, at man kan afslutte den militære tilstedeværelse i Irak i den form, vi kender i dag, med en dansk bataljon.
Det er derfor, det er fornuftigt at sætte en dato, også for at vise irakerne, at vi har tillid til, at de kan løse sikkerhedsopgaverne, at de kan tage sagen i egen hånd, at der kan foregår den såkaldte irakisering, som er nøglen til at vinde freden i Irak.
Troels Lund Poulsen (V), 2005-05-17:
Til hr. Holger K. Nielsen: Det er jo, synes jeg, meget fint at gribe fat i det halmstrå, der er her, men jeg går ud fra, at hr. Holger K. Nielsen også deler den politiske opfattelse, at det også er i de irakiske flygtninges, der er i Danmark, interesse at kunne vende tilbage til det land, som de kommer fra
Det, som vi står over for nu, er, at Irak bevæger sig i den rigtige retning.
Der har været afholdt et succesrigt valg i starten af januar, og der er dannet en ny regering.
Det land, som er ved at blive opbygget nu, skulle da også gerne være i stand til på et tidspunkt at tage vare på de statsborgere, som ønsker at vende tilbage til Irak.
Her er vi da i en situation, hvor vi skal sørge for, at vi giver dem mulighed for det.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-05-17:
Det, jeg spørger om, er, om det ikke skurrer lidt i ørerne, også på hr. Troels Lund Poulsen, at det, efter at man har kørt en lang, lang retorik om, at det handler om, at man skal have fjernet Saddam Hussein og man skal skabe demokrati i Irak, i virkeligheden lige så meget handler om, at man skal leve op til nogle lusede krav fra Dansk Folkeparti om, at irakiske asylansøgere skal sendes hjem.
Troels Lund Poulsen (V), 2005-05-17:
Det her er jo ikke et spørgsmål om, hvorvidt man fra Dansk Folkeparti ønsker, at de irakiske flygtninge skal vende hjem.
Vi er vel alle sammen i den situation, at vi håber, at de irakiske flygtninge kan vende tilbage.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-05-17:
Jeg har læst det her beslutningsforslag og bemærkningerne ganske nøje.
Jeg vil godt høre, om det ikke er sådan lidt mærkværdigt og utidigt, at man på den måde blander den danske flygtningepolitik ind i hele denne her sag.
Troels Lund Poulsen (V), 2005-05-17:
Jeg vil gerne svare hr. Per Kaalund, at selvfølgelig gør det indtryk, men det, som jeg også synes er vigtigt at notere sig i den forbindelse, er jo, at når man spørger irakerne, som man har gjort for nylig, er der stadig væk et stort flertal, som ønsker, at der skal være en multinational sikringsstyrke så lang tid, der er behov for det.
Men det er klart, at den multinationale sikringsstyrke skal afløses af, at man uddanner irakerne til selv at tage vare på deres egen sikkerhed, for det er jo det, som gør, at Irak bliver et velfungerende eller mere velfungerende samfund, end det er i dag.
Derfor skal vi fra dansk side ikke være i Irak til evig tid.
Men det er vigtigt ikke at sætte en bestemt dato op på nuværende tidspunkt, for så er man med til at udstyre de terrorister og de grupper, som ønsker konfrontationen, med en mulighed for at sige, at hvis de kan være i den situation, at de nu forholder sig roligt frem til den dag, kan der være mulighed for at præge det land, som de mener skal udvikle sig i en anden retning.
Det er ikke noget, som den danske regering bakker op om, og det vil også være med til at forstyrre den demokratiske udvikling, der er i gang i Irak.
Vi har i Venstre, men også i regeringen, fra starten valgt at sige, og det er et svar til hr. Per Kaalund, at vi mener, det vil være forkert at udstyre de grupper, som ønsker konfrontation, og som står bag terrorismen i Irak, med en slutdato, for at de der kan se, at hvis de holder sig i ro frem til den dato, er der ellers frit spil bagefter.
Det er ikke den rigtige vej at gå.
Som jeg også nævnte i min ordførertale, er der to ting, der gør sig gældende: Vi venter på et nyt FN-mandat, som kommer i slutningen af det her år, som forlænger, må man formode, FN’s tilstedeværelse i Irak, plus at de får valgt et nyt irakisk parlament, efter at de forhåbentlig har fået vedtaget en forfatning.
De to ting, som jeg nævner, er i hvert fald vigtige ting, som bl.a. også betyder, at man skylder at se, hvordan FNmandatet vil blive, og hvordan den irakiske regerings sammensætning bliver, og hvad de måtte have af ønsker.
For Venstre har det aldrig været planen, at vi skal blive i Irak i resten af vores liv.
Men som situationen er nu, taler vi om et mandat, der skal forlænges 8 måneder, og så må vi vurdere situationen igen, når det skal forlænges i januar måned.
Men det er vigtigt at sige, at vi har en opgave at løse, og derfor ønsker vi ikke at sætte nogen slutdato på.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-05-17:
Så vidt jeg husker, var det nu et lavere beløb.
Jeg tror nok, vi sagde 200 mio. kr., og vi talte om en omdirigering af de penge, der bliver brugt i forvejen.
Det var ikke nye penge.
Hvad får den enkelte forbruger ud af en varmesparefond?
Det, der er ideen med en varmesparefond, er, at nogle af de midler, der bliver brugt, og der bliver jo brugt over 400 mio. kr. i øjeblikket på området, lægger vi ind i en fond, og den fond giver vi nerve- og muskelkraft, så den rent faktisk kan udbyde energispareløsninger, energisparepakker, altså noget, der er let og sådan set lige til at købe for den enkelte forbruger.
Vi lægger en finansieringsprofil med, så den enkelte forbruger kan se, at hvis han optager et realkreditlån på 20 eller 30 år, så er det her faktisk en god investering for ham fra dag et, fordi han får overskud på det.
Men vi mangler simpelt hen nogle, der skaber det her marked af energispareordninger, som den enkelte boligejer eller den enkelte bygningsejer kan gå ind og investere i og få en god økonomi ud af.
Det er det, der er en del af ideen i en varmesparefond.
Per Kaalund (S), 2005-05-17:
Nu har der været diskuteret meget omkring en slutdato for det danske engagement i Irak, og det er jo bekendt, at flere lande har trukket sig ud, og at nogle har besluttet at gøre det på et senere tidspunkt.
Hvad er partiet Venstres argumentation for ikke at sætte en slutdato på?
Frank Aaen (EL), 2005-05-17:
Nu kan man vel ikke, set med en Venstremands øjne, være mere nuanceret, end når man citerer Forsvarets Efterretningstjeneste.
Det fremgår altså her helt klart, at den stigning, der sker i angreb i øjeblikket, understøttes af, »at den sunniarabiske gruppe i det centrale Irak er blevet yderligere marginaliseret ved valget.
Det er altså ikke ekstremisterne, vi taler om her, det er sunnierne.
Så står der i sætningen efter, at de sunniekstremistiske netværk »står bag et mindretal af angrebene i Irak«.
Det er derfor, at den måde bare at karakterisere al den modstand, der er mod besættelsesstyrkerne, som terror fra ekstremister, i virkeligheden er helt ved siden af også i forhold til den måde, som Forsvarets Efterretningstjeneste vurderer tingene.
Når jeg synes, det er lidt vigtigt at opholde sig ved det her, er det jo, fordi det sætter spørgsmålstegn ved, om det middel, man skal bruge, er det, som vi så i Falluja, og som vi har set i den seneste aktion, »Matador«, hvor det bare er en militær indsats, eller om det i virkeligheden ikke er et spørgsmål om, at der er nogle politiske og demokratiske problemer, der skulle tackles på en anden måde end bare militært.
Troels Lund Poulsen (V), 2005-05-17:
Først og fremmest kan jeg sige til hr. Frank Aaen, at jeg har haft mulighed for at besøge Irak.
Det er i hvert fald en vigtig forudsætning, tror jeg, for at man forstår, hvordan Irak er som land.
Det betyder selvfølgelig ikke, at man ikke kan diskutere Irak uden at have besøgt Irak, men jeg tror, at for at have et mere nuanceret forhold til Irak er det en god idé, at Enhedslisten også på et tidspunkt ønsker at aflægge Irak et besøg.
Til spørgsmålet om, hvorvidt der er kommet flere eller færre terrorister: Det er jo ikke noget, som man umiddelbart kan gøre op.
Vi har konstateret, at antallet af terrorangreb har været dalende i foråret, men så har vi i løbet af den seneste måned kunnet se en optrapning.
Men generelt er jeg af den klare opfattelse, at sikkerhedssituationen, hvad angår terrorisme, har bevæget sig i den rigtige retning, om end der stadig væk finder terrorangreb sted, og selv om man ved de terrorangreb går efter at dræbe flest muligt civile.
Det, som hr. Frank Aaen så også spørger om, er Forsvarets Efterretningstjenestes vurdering.
Den har jeg også haft mulighed for at læse.
Frank Aaen (EL), 2005-05-17:
Jeg har to spørgsmål.
Det ene er: Når hr. Troels Lund Poulsen siger, at det, der sker i Irak, går ud på at bekæmpe terror, vil jeg gerne vide, om der efter Venstres opfattelse er kommet flere eller færre terrorister, siden krigen startede.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er: Det er jo vigtigt, at man kan analysere en situation korrekt, specielt når man skal tage stilling til at sende soldater ud i verden.
Jeg lagde mærke til, at hr. Troels Lund Poulsen sagde, at stort set alle angrebene kom fra dem, der er fjender af demokrati, altså fra fundamentalisterne.
Jeg ved ikke, om hr. Troels Lund Poulsen inden i dag har haft tid til at læse vurderingen fra Forsvarets Efterretningstjeneste – den er med som bilag til beslutningsforslaget – hvor der står, at det sunniekstremistiske netværk står bag et mindretal af angrebene i Irak.
Troels Lund Poulsen (V), 2005-05-17:
Venstre kan fuldt ud tilslutte sig en forlængelse af det danske mandat, således at de danske militære styrker fortsat stilles til rådighed for en multinational styrke i Irak, der skal være med til at sikre fred og stabilitet i landet.
Venstre noterer med stor tilfredshed, at der i det nye mandat lægges vægt på en stigende grad af træning og uddannelse af de irakiske sikkerhedsstyrker som bidrag til NATO’s træningsindsats i Irak.
I forbindelse med forlængelsen af det danske mandat har der været en debat om en slutdato for den danske styrke.
Det er bestemt ikke en opfattelse, som Venstre deler, at vi i dag eller for den sags skyld ved den næste forlængelse nødvendigvis skal sætte en slutdato.
Venstre vil gerne give irakerne og FN muligheden for i slutningen af 2005 at afgøre, hvordan fremtiden skal se ud i Irak.
Det vil ikke være den rigtige rækkefølge i denne her debat at sætte en dato for en tilbagetrækning af de danske soldater, inden vi kender FN’s nye mandat, der jo først vedtages i december, og inden vi kender den nye irakiske regerings holdning.
Som bekendt er det sådan, at irakerne efter planen igen skal til stemmeurnerne for at vælge et nyt parlament i slutningen af 2005.
Irak er midt i en svær proces i øjeblikket, en proces for at etablere sig, som går fra at have været et diktatur til at blive et demokrati.
Næste milepæl er at få vedtaget en forfatning for Irak, og derefter følger det planlagte parlamentsvalg i slutningen af 2005 i overensstemmelse med den køreplan, der er lagt.
Det er den almene vurdering, at Irak tiltrækker terrorister fra andre dele af verden.
Det er helt afgørende, at vi håndterer denne trussel både af hensyn til vores egen og irakernes sikkerhed.
Kampen mod terror har flere fronter, og det er klart, at Irak er en af dem.
Vi må være med til at støtte den irakiske regering i forsøget på at drive en kile ind mellem fundamentalisterne og de moderate kræfter, og derfor skal vi sikre, at de danske soldater er med til at udvikle et Irak, der bevæger sig i den rigtige retning, et moderne og demokratisk Irak, som lever i fred med sine omgivelser og kan blive et eksempel for det øvrige Mellemøsten.
Jeg mener, at en sådan udvikling kan være med til at forebygge terrorisme i fremtiden.
For Venstre er strategien soleklar.
Vi vil bekæmpe terrorismen uden tøven, men også uden at kompromittere de værdier, der er bærende for vores samfund, ellers risikerer vi at miste det, som vi vil beskytte.
Konkret i forhold til Irak er den danske regering med til at understøtte skabelsen af et frit og moderne Irak med en flerstrenget strategi, som bygger på at fremme sikkerhed og stabilitet, at gennemføre den politiske proces og at genopbygge og sikre en humanitær indsats.
Vi har afsat et betydeligt beløb hertil.
Fra 2003 og frem til 2008 er der afsat 600 mio. kr. til udvikling af et nyt Irak, og derfor er Venstre også meget tilfreds med den klare vægtning af blød sikkerhedspolitik, som B 89 også indeholder.
Med disse betragtninger vil jeg på vegne af Venstre anbefale det fremsatte beslutningsforslag.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-05-17:
Det er jeg overhovedet ikke enig i.
Med hensyn til varmesparefonden har vores forslag været, at vi tog af de midler, der allerede bliver afsat til det her.
Der var altså ikke tale om nye midler.
Det er en mærkningsordning, hvor alle huse bliver energimærket med en frekvens, der hedder 8 år.
Samtidig skal der med det energimærke følge en finansieringsoversigt, så den enkelte forbruger, hvad enten det er hr. Lars Lilleholt, mig eller en helt tredje, fjerde eller femte, kan se, at man ved at realkreditfinansiere sine energibesparelser faktisk får en god forretning ud af det fra dag et, for en af de helt store barrierer i dag er, at det kan man ikke se, det er simpelt hen usynligt for os.
Derfor er jeg selvfølgelig ikke enig i, at det her er penge ud af lommen på forbrugeren, det er faktisk at gøre det meget synligt, at forbrugeren kan tjene på det.
Troels Lund Poulsen (V), 2005-05-17:
Som det er hr. Frank Aaen bekendt, er det ikke et enten-eller, men et både-og.
Det er også det, der sker.
Der er både en politisk forhandlingsløsning med de kræfter, som ønsker en politisk forhandling, og så er det jo desværre også nødvendigt at sætte militær magt bag.
Når hr. Frank Aaen ønsker at have en lang debat om, hvad der står i Forsvarets Efterretningstjenestes vurdering, som jeg også har, er det jo også vigtigt at slå fast, at det også bliver nævnt, at en del af de ekstremister, som kommer, bl.a. kommer fra udlandet.
De kommer rejsende til Irak for at være med til at bekæmpe det, som de opfatter som den amerikanske imperialisme.
Det er også en del af sandheden, at vi oplever mange komme rejsende til Irak for at tage del i den frihedskamp, som de mener det er, og som jeg definerer som terrorisme.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-05-17:
For hvis det drejer sig om at få så meget som muligt for pengene, hvilket jeg tror var hr. Jørn Dohrmanns ord, burde Dansk Folkeparti jo være dette Folketings største fortaler for øststøtten, altså den støtte, der bl.a. går til at rense ud i en række alvorlige miljøproblemer i Østeuropa.
Men Dansk Folkeparti har lagt stemmer til den meget, meget voldsomme besparelse, regeringen har foretaget netop på det felt, der både var en ekstremt god investering i at løse nogle store miljømæssige problemer, der også påvirkede os i Danmark, og samtidig faktisk gav arbejdspladser i Danmark, fordi vi fik flere penge i kassen end dem, vi gav ud.
Så hvis der skal være nogen mening i ordene, kan Dansk Folkepartis ordfører så ikke forklare mig, hvorfor man har støttet den meget voldsomme besparelse?
Steen Gade (SF), 2005-05-17:
Det var jo ikke det mest opmuntrende svar, men jeg tror heller ikke, at miljøministeren er enig.
Men tilbage til tilskud og afgifter.
Er det noget, som Venstre godt kan se er nødvendigt for at få bygget det her op?
Jeg kan huske en tv-debat i dansk tv for et år siden, hvor Klaus Töpfer, direktør for UNEP, FN’s miljøprogram, havde en diskussion med Lomborg, hvor han forklarede Lomborg, som jo tror på, at det kommer af sig selv, at da man skulle begrænse luftforureningen i Europa, skulle der politiske beslutninger til, og derefter begyndte man så at skabe et marked for rensningsteknologi.
Nogle gange skal vi lave tilskud f.eks. for at få solfangerproduktionen virkelig i gang i Danmark, og andre steder skal vi bruge afgifter, som f.eks. var med til at fremme udviklingen af Rockwool.
Martin Lidegaard (RV), 2005-05-17:
Jeg synes da, at vi skal fortsætte debatten.
Men på et tidspunkt er det også godt at gribe til handling, og derfor håber jeg, at vi kan få en dialog om det.
Dansk Folkeparti har jo indikeret, at de vil stemme imod vores forslag om at omlægge afgiftssystemet.
Dansk Folkeparti er tilsyneladende også ved at indgå en aftale med regeringen og Socialdemokratiet om at sænke taksterne på Storebælt for lastbiler, men ikke for gods på bane, og sådan kunne jeg blive ved om konkrete tilfælde, som går i stik modsat retning af, hvad man sådan set burde i øjeblikket.
Men det kan jo bero på, at hr. Jørn Dohrmann ikke har haft lejlighed til at kigge ordentligt på sagerne.
Dansk Folkeparti kan vel nå at skifte holdning.
Så var der lige spørgsmålet Lissabonmålsætningerne: Hvordan forholder Dansk Folkeparti sig til dem?
Er man enig i de målsætninger, eller er man ikke?
Pernille Blach Hansen (S), 2005-05-17:
Jeg synes nu nok, at Venstres ordfører, når vi snakker om vindmølleeventyret, har smykket sig lidt med lånte fjer, når man tænker på, hvad regeringen startede med at gøre ved sin tiltrædelse.
Men det, jeg vil spørge ind til, er nu noget lidt andet: Når vi snakker virkemidler og tilskud, så synes jeg, at et af de steder, hvor vi fra dansk side har haft allerstørst succes med at kombinere løsningen af store globale miljøproblemer og at skabe danske arbejdspladser, netop var øststøtten, altså den støtte, der blev givet til, at man kunne løse nogle konkrete miljøproblemer i Østeuropa.
Det, der var det særlige, var jo bl.a., at det faktisk genererede flere penge i ordrer til danske virksomheder, end statskassen måtte ryste op med for at løbe de her projekter i gang.
Derfor har det undret mig meget, at det er et af de områder, hvor regeringen har skåret meget, meget voldsomt ned.
Lars Christian Lilleholt (V), 2005-05-17:
Ting tager tid.
Fonden etableres foreløbig med 3 mia. kr. Over de kommende år kommer der endnu flere penge i fonden, og forhåbentlig lykkes det at få fonden gjort rigtig stor og rigtig stærk, således at den kan bidrage til at sikre forskning i international klasse.
Martin Lidegaard (RV), 2005-05-17:
Jeg tror nu alligevel, at hr. Lars Christian Lilleholt vil yde en meget stor service både over for Folketinget og måske også over for de danskere, der sidder og kigger på det her, hvis han sådan kunne løfte sløret for, hvor mange penge sådan en fond på 3 mia. kr. giver i starten, og hvor mange penge den uddeler om året, hvis man finder de 16 mia. kr. i løbet af 10 år – bare så vi har sådan en idé om det.
Det er jo et beløb, der skal deles mellem nanoteknologi, bioteknologi, og hvad man har af mærkelige discipliner, havde jeg nær sagt.
Hvor meget vil den her fond rent faktisk komme til at uddele?
Det går jeg ud fra man har styr på, når man sådan bryster sig af henholdsvis 3 mia. kr. i grundfonden og 16 mia. kr. i grundfonden.
Hvor stor en del forestiller Venstres ordfører sig, at man kan bruge på ny teknologi?
Det kan vel ikke være svært at svare på.
Lars Christian Lilleholt (V), 2005-05-17:
Fonden er en begyndelse, og det er klart, at i startperioden er der ikke så mange penge at uddele, men over årene, når fonden bliver større og større, ændres dette, og der bliver forhåbentlig i 2012 mere end de 16 mia. kr., som er vores målsætning.
Det handler om hele tiden at sikre sig, at der kommer flere penge i fonden, bl.a. gennem salg af offentlige virksomheder.
Når vi sælger DONG og sælger andre offentlige virksomheder, bliver der mulighed
for med de penge, der kommer ind den vej, at sikre, at den fond bliver større og endnu stærkere.
Ved at etablere fonden har regeringen vist og dokumenteret, at vi har en vilje til og et ønske om at satse på det her område, at vi ønsker forskning i Danmark af international standard.
Martin Lidegaard (RV), 2005-05-17:
Jeg tror, at Venstres ordfører måske også skylder SF’s ordfører svar på, om han er enig i, at det med at give tilskud til udvikling og til at lave et marked også gælder teknologier som sol og bølge, altså nogle af de nye teknologier.
Jeg vil gerne slå ned på det, som Venstres ordfører lagde særlig vægt på i sin tale, nemlig forskningen og det, som især har været bannerføreren for regeringens politik, nemlig Højteknologifonden.
Nu kunne det være spændende i dagens anledning at få at vide: Der blev afsat 3 mia. kr. i 2005 til denne fond, hvor mange penge vil denne fond samlet set uddele i 2006, og hvor stor en del af de midler vil gå til miljøteknologi?
Når jeg tillader mig at stille spørgsmålet, er det, fordi der mildest talt har været lidt divergerende udmeldinger i det spørgsmål.
Først var miljøteknologien slet ikke med, og nu har formanden så sagt, at det er med.