runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Jespersen (SF), 2002-02-01:
Jeg skal gerne medgive hr. Kristian Jensen, at både Den Grønne Fond og Den Grønne Jobpulje var med på den dødsliste, som Venstre offentliggjorde den 4. september. Det, der jo imidlertid er tilfældet på miljøpolitikkens område, er, at når man spurgte Venstre i valgkampen, hvad det havde af planer, så fik man at vide, at Venstre var enig i 97 pct. af den hidtil førte miljøpolitik.
Når vi andre sagde, at vi troede, der kunne komme drastiske ændringer i miljøpolitikken, så var det bare skræmmekampagner. Nu ser vi så meget drastiske nedskæringer, forringelser, af den samlede miljøindsats.
Det er indsatsen for rent vand, indsatsen for at fjerne luftforurening i fattige slumområder med en massiv overdødelighed på grund af lungesygdomme, det er det, man nu skærer ned på.
Hvorfor sagde Venstre ikke dét under valgkampen?
Hvorfor sagde
Venstre ikke dét under valgkampen?
Hvorfor sagde Venstre ikke dét under valgkampen?
Massive fyringer i Miljøministeriet med forringelser af miljøet til følge.
Hvorfor sagde Venstre ikke dét under valgkampen?
Tove Videbæk (KRF), 2002-02-01:
Men hvad med dødepakken, vil jeg spørge hr. Kristian
Vil Venstre eller vil Venstre ikke afskaffe dødepakken?
Kristian Jensen (V), 2002-02-01:
Til hr. Kristen Touborg kan jeg sige, at det er sådan, at den nye regering, efter at den tiltrådte, har haft et meget travlt program.
Jeg tror, at både ansatte i ministerier og i kommuner, folketingsmedlemmer og danskerne generelt set har syntes, at det er gået stærkt.
Jeg glæder mig lige så meget som hr. Kristen Touborg til den lovede redegørelse og forventer stærkt, at den kommer, lige så snart der bliver lejlighed til det, men der er selvfølgelig nogle ressortomlægninger, og der er nogle andre ting, der skal ske ved et regeringsskifte.
Jeg har noteret mig meget kraftigt, at den her regering har styrket mulighederne for mindre og mellemstore erhvervsvirksomheder, som typisk er de virksomheder, der er i det område, hr. Kristen Touborg og jeg kommer fra, nemlig de mere tyndtbefolkede områder af Danmark.
Jeg har også noteret mig, at miljøministeren har ønsket at indføre en opblødning af planlovgivningen, sådan at - for nu at tage et konkret eksempel - en mindre brugs, der har et tilsalg af hårde hvidevarer, men som under den nuværende planlovgivning får stoppet tilsalget, fordi det ikke er tilladt at have så stor en butik, fremover får bedre muligheder, sådan at der er overlevelsesmuligheder for de mindre butikker også i vores område af landet.
Til hr. Erik Mortensen: Hvis vi skal tage efter, hvad man klager over i avisen og tage alle aviserne som sandhedsvidner, så kan jeg sige, at på avisen Jyllands-Postens internetside var der i går formiddags en afstemning om, hvorvidt regeringen overholdt sine valgløfter, hvor over 60 pct. sagde: Ja, det gør den.
Vi kan tage dagbladet B.T. fra i går, hvor der på side 2 blev spurgt: Overholder regeringen valgløfterne?
Der var fire, der blev spurgt, og de tre sagde ja.
Sådan kan man altid tage et hvilket som helst punkt og se, at der er nogle, der klager, og der er nogle, der er tilfredse.
Jeg vil bare sige: Folk har ret til at stemme på præcis det parti, de ønsker.
Hvis de er utilfredse med det, Venstre gennemfører, så stemmer de selvfølgelig på et andet parti, men jeg er sikker på, at næste gang, vælgerne skal til valgurnerne, er de også tilfredse med Venstre, ligesom de var ved valget. Til fru Karen J. Klint vil jeg bare sige: De 15 mio. kr.
er givet for at kompensere erhvervslivet for de omkostninger, det har ved at være med til at sikre en bedre lovgivningskvalitet.
Fru Karen J. Klint kan finde mange eksempler - også på erhvervsområdet - hvor denne regering har fjernet puljer, fjernet tilskud, fjernet styring, således at også erhvervslivet er blevet beskåret langt ud over de 15 mio. kr.
Erik Mortensen (S), 2002-02-01:
To korte spørgsmål til hr. Kristian Jensen: Jeg kan forstå, at hr. Kristian Jensen mener, at det var helt klart også før valget, hvad Venstre stod for, og hvad man havde lovet - åbenbart også på undervisningsområdet.
Betyder det så efter Venstres opfattelse, at disse unge mennesker ikke er særlig godt begavede, siden de ikke rigtig har opfattet budskabet? Det andet var i forlængelse af fru Pernille Blach Hansens citat fra første omgang om den studerende, der følte sig snydt og fik at vide, at han bare kunne stemme på et andet parti.
Skal det forstås på den måde, at det for fremtiden vil være sådan, at Venstre siger: Stem på et andet parti, for vi snyder jer også næste gang?
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-02-01:
Jeg er nødt til at vende tilbage til mit spørgsmål om uddannelser i verdensklasse, som Venstres ordfører selv nævnte i sit indlæg.
Vil Venstres ordfører ikke nok være venlig at forklare Folketingssalen og Københavns Universitet, hvordan man opnår uddannelser i verdensklasse, når man skal spare 100 mio. kr. til næste år?
Det kunne være interessant at få et svar på det.
Vil hr. Kristian Jensen ikke i samme åndedrag forklare: Hvordan uddanner man i det her samfund flere læger, som vi virkelig har behov for i sundhedspolitikken, samtidig med at man skærer i lægeuddannelsen til næste år?
Endelig vedrørende valgløfter, som hr. Kristian Jensen gjorde en del ud af: Fra Det Radikale Venstres side har vi jo ikke noget imod, at man indfrier valgløfter.
Men det, vi har noget imod, er, at man fortier konsekvenserne af sin politik.
Derfor vil jeg spørge hr. Kristian Jensen: Hvornår har partiet Venstre lovet befolkningen, at man ville skære i uddannelserne?
Kristen Touborg (SF), 2002-02-01:
Indtil den 20. november havde Venstre nogle mærkesager, som de kørte vældig meget op.
Det var landdistriktspolitikken, det var regionalpolitikken, og det var politikken vedrørende udflytning af statslige arbejdspladser.
Sammen pålagde vi den daværende regering at udarbejde en analyse om dette inden den 1. januar i år.
Hvor bliver den af?
Nu er Venstre så kommet i regering, og glemt er tilsyneladende alle afgivne løfter og tidligere mærkesager.
I stedet for at styrke landdistrikterne skærer man ned, f.eks. støtten til kollektiv trafik i de tyndtbefolkede områder og støtten til Folkecentret for Vedvarende Energi i Thy, men værst af det hele er den generelle nedprioritering af hele området.
Hvor er de initiativer, der skal styrke landdistrikterne og regionalpolitikken?
Jeg må spørge: Hvordan synes Venstre selv de lever op til de tidligere mærkesager?
Hvordan er det
med troværdigheden?
Carsten Hansen (S), 2002-02-01:
De signaler, man sender ud, vil jeg gerne sige til hr. Kristian Jensen,
er, at Arbejdstilsynet lukker på Fyn.
Hvornår har man i valgkampen sagt, at man ville lukke samtlige kontorer rundtomkring i amterne, der fører tilsyn med vores arbejdspladser?
Tager man slet ikke de 20.000 mia. kr. alvorligt, som et dårligt arbejdsmiljø koster?
Det er jo det, de mest ædruelige opgørelser, der findes, viser, at det koster.
Effektiviseringer og omprioriteringer betyder altså fyringer og lukninger.
90 medarbejdere fik fyresedlen i går.
Det betyder sådan set, at der i det område, hvor jeg kommer fra, faktisk ikke er en eneste fra Arbejdstilsynet til stede mere; vi skal serviceres via Vestsjælland.
Det er da rystende, vil jeg gerne sige til hr. Kristian
Jensen
Er det den måde, vi skal føre arbejdsmiljøpolitik på i fremtiden?
Jan Petersen (S), 2002-02-01:
Det er selvfølgelig glædeligt, at hr. Kristian Jensen nu har opdaget, at BST ikke kontrollerer, men vejleder, hjælper og giver råd.
Men det er for let så at nøjes med at sige, at den offentlige sektor og offentlige myndigheder af sig selv skal sørge for et godt arbejdsmiljø.
Det mål kan man da godt have, og det kan man da godt blive ved med at have, men det er ikke virkeligheden.
Det er ikke den virkelighed, hjemmehjælperen eller børnehavepædagogen f.eks. har.
Jeg tror heller ikke, det er en virkelighed, der vil kunne findes i alle landets kommuner på én gang.
I en helt anden sammenhæng og alligevel ikke er hr. Kristian Jensens regerings socialminister jo ude at arbejde for et forslag, hvorefter man skal kunne kontrollere, om hjemmehjælpen er i orden for den ældre.
Det burde den offentlige myndighed da sørge for af sig selv, vil jeg gerne sige til hr. Kristian Jensen, lige så vel som en offentlig myndighed ifølge hr. Kristian Jensen af sig selv skulle sørge for et godt arbejdsmiljø.
Men sådan er virkeligheden ikke. Derfor står spørgsmålet ubesvaret: Hvornår får hjemmehjælperen og pædagogen i den offentlige sektor, og hvornår får de privatansatte, jeg nævnte i mit tidligere indlæg, sikkerhed for, at de kan få de råd, den hjælp og vejledning, de har brug for via BST?
For man har aflyst det.
Lene Jensen (S), 2002-02-01:
Der er altså et stykke vej fra bageste række, når man ikke lige ved, at man skal på.
Det var bare, fordi vi jo havde en lille ordveksling om, hvad der gør indtryk, og hvad der ikke gør indtryk, og så vil jeg egentlig bare fortælle hr. Kristian Jensen, hvad der gør indtryk på mig.
Noget, der gør meget stort indtryk, er, når rektoren for Københavns Universitet i dag sidder i morgen-tv og illustrerer de besparelser, som Københavns Universitet alene skal finde, ved at sige, at det svarer til, at man nedlægger forskningen i folkesundhed og i kræft, eller at man nedlægger jurastudiet med 4.000 studerende og 400 ansatte.
Det gør ret stort indtryk.
Det gør også indtryk på mig, når hun siger, at det allerede i år har skadevirkninger og vil føre til forskerflugt.
Og hvad der gør et vældig positivt indtryk på mig, er, når Venstres forskningspolitiske ordfører ved selv samme lejlighed sådan ca. kl. 07.40 siger, at det er hun for så vidt enig i, og at det må vi se på.
Kristian Jensen (V), 2002-02-01:
Jeg kunne aldrig drømme om at påstå, at fru Margrethe Vestager skulle stå heroppe med en narrehat, men jeg vil i øvrigt gerne se fru Margrethe Vestager i et hvilket som helst karnevalskostume, hun måtte vælge.
Jeg tager imod den opfordring til forhandlinger, som der ligger i fru Margrethe Vestagers svar.
Det var også det, jeg sagde i min ordførertale: Der er indbudt til forhandlinger i Finansministeriet startende allerede på mandag, hvor vi bl.a. skal diskutere de penge, som fru Margrethe Vestager sagde var taget ud af den blå luft, hvilket ikke er helt forkert, da de stammer fra salg af telelicenser.
Vi er villige til at diskutere, hvordan de midler skal bruges, og vi er også villige til at lave en prioritering, der målrettet går mod forskning og universiteter.
Lad os tage den diskussion bl.a. på mandag og i de kommende dage.
Til fru Lene Garsdal vil jeg bare sige, at jeg specifikt nævnede i mit indlæg, at der var en lang række steder, hvor man fortsat forskede i arbejdsmiljø, fordi fru Lene Garsdal sagde, at vi nu vil fjerne forskningen i arbejdsmiljø.
Det er ikke sandheden.
Sandheden er, at vi samler for at prioritere forskningsindsatsen og de midler, vi har, bedst muligt.
Jeg må sige, at jeg synes, det er forkert, hvis det er sådan, at de offentlige myndigheder ikke af sig selv sikrer, at der er et godt arbejdsmiljø for bl.a. hjemmehjælperen.
Det er jo sørgeligt, for hvis man kigger på statistikkerne, kan man se, at det netop er offentligt ansatte, kommunalt ansatte og især hjemmehjælpere, der bliver ramt af nedslidning.
Så skal jeg sige, at jeg naturligvis er klar over, at BST også er et rådgivningsorgan, og at man som virksomhed kan have en interesse i at tilmelde sig BST-ordningen for derigennem at vise både samarbejdspartnere og medarbejdere, at man tager arbejdsmiljøet alvorligt.
Og så kan jeg absolut ikke bekræfte det, fru Karen Jespersen sagde.
Jeg har netop stået heroppe og sagt, at ud over satspuljemidlerne bliver der lagt til fordeling blandt de allermest udsatte, de svageste grupper, ekstra 20 mio. kr.
i indeværende år.
Med hensyn til hvordan midlerne fordeles, er det rigtigt, at det skal vi diskutere i kredsen bag satspuljeforliget, og der regner jeg med, at også Socialdemokratiet vil bidrage for at målrette midlerne mod de svageste.
Det går jeg ud fra også er socialdemokratisk politik.
Undskyld det med lampen.
Karen Jespersen (S), 2002-02-01:
Hr. Kristian Jensen bekræftede, at regeringen ikke har en eneste ny krone til de dårligst stillede grupper, men hr. Kristian Jensen sagde så: Nej, men regeringen vil målrette det til de allerdårligste.
Og hr. Thor Pedersen har sagt, at det betyder de sindslidende, de hjemløse og narkomanerne.
Betyder det, at Venstre mener, at de dårligst stillede pensionister og børnefamilier overhovedet ikke skal have del i de penge?
Størstedelen af satspuljen kommer jo fra
pensionister
Skal pensionisternes penge udelukkende gå til narkomaner, sindslidende og hjemløse og ikke til de dårligst stillede pensionister, f.eks. de demente?
Lene Garsdal (SF), 2002-02-01:
Jeg spurgte i mit tidligere indlæg til forskningen i arbejdsmiljø, og hr. Kristian Jensen svarede med at sige, at der jo blev forsket andre steder end på Arbejdsmiljøinstituttet.
Men når jeg ser finanslovforslaget, kan jeg ikke se, at der nogen af de steder, som hr. Kristian Jensen nævnte, er øgede bevillinger, så jeg vil gerne have bekræftet, at der bliver skåret ned i forskningen i arbejdsmiljø. Det andet, jeg nævnte, var, at man standsede udbygningen af BST, Bedriftssundhedstjenesten, og at det ville gå ud over bl.a. hjemmehjælperne.
Dertil svarede hr. Kristian Jensen, at der ikke er behov for kontrol, og at man godt kan lave et ordentligt arbejdsmiljø uden kontrol.
Nu er det sådan, at Bedriftssundhedstjenesten ikke er et kontrolorgan.
Bedriftssundhedstjenesten er virksomhedernes egen arbejdsmiljørådgiver, så jeg vil gerne have besvaret mit spørgsmål en gang til.
Margrethe Vestager (RV), 2002-02-01:
Jeg er meget, meget glad for og nysgerrig over at modtage belæring fra Venstres ordfører.
Men hvis hr. Kristian Jensens oplæg er, at de 400 mio. kr. skal gå direkte til universiteterne, og at vi kan lave en 4-, 6-, 8-årig aftale om dem, glæder vi os over det, og så går vi meget gerne til forhandlinger.
Kristian Jensen (V), 2002-02-01:
Til fru Lene Jensen kan jeg nu gentage, hvad jeg sagde for ca. 1 time og 3 kvarter siden, nemlig at vi lægger op til fordomsfrie forhandlinger med alle partier, der ønsker indflydelse på finansloven - naturligvis også på undervisnings- og universitetsområdet og på forskningsområdet.
Vi mener det, når vi siger, at vi vil have et skattestop.
Vi ønsker at prioritere kerneydelserne i velfærdssamfundet, vi ønsker at prioritere sundhedsvæsenet, så ventelisterne kommer ned, vi ønsker at prioritere børnefamilierne, så en nybagt mor eller far har mulighed for at gå hjemme det første år af barnets levetid, og vi ønsker at prioritere valgfriheden for de ældre.
Netop valgfriheden for de ældre er jo det, der er kernen, vil jeg gerne sige til hr. Jan Petersen.
Kommunerne kan jo ikke gå ud og kontrollere, hvad den gamle, der sidder hjemme, ønsker.
Kommunen kan gå ud og kontrollere et arbejdsmiljø, men ikke, om ønskerne for den enkelte er opfyldt.
Derfor er vi nødt til at give valgfrihed, for vi kan ikke vide, hvad fru Jensen, hr. Petersen og alle de andre sidder og ønsker.
Jeg synes, man skulle lære af alle de kommuner, der har indført valgfrihed: Gentofte, Odense, Herning f.eks. Til hr. Carsten Hansen vil jeg bare sige, at den arbejdsmiljølov, som vi havde tidligere, bl.a. har ramt møbelfabrikken Montana Møbler A/S, Haarby på Fyn - jeg regner med, at hr. Carsten Hansen kender den - som faktisk var en virksomhed, som den tidligere arbejdsminister Ove Hygum roste for det gode arbejdsmiljø.
Men med den ordning, hr. Carsten Hansens parti indførte, blev de ramt af bøder og afgifter på 400.000 kr., på trods af at de havde et arbejdsmiljø, der var så godt, at den tidligere arbejdsminister fremhævede dem som et glimrende eksempel.
Ole Sohn (SF), 2002-02-01:
Jeg tror, den forrige taler kom til at udtrykke sig forkert, da hun refererede til, hvad fru Hanne Severinsen siger.
Nej, det var, hvad hun sagde, for det var nemlig før valget.
Men mit spørgsmål går mere i retning af hr. Kristian Jensens bemærkninger om den kommunale økonomi.
Jeg vil gerne spørge, om Venstres ordfører kan bekræfte, hvad hr. Jens Rohde har sagt til en af dagens aviser, at kommunerne selvfølgelig skal overholde de indgåede aftaler, og at der kan blive tale om, at man må inddrive den ca. 1,2 mia. kr., som de bruger for meget.
Og kan hr. Kristian Jensen bekræfte, at en tredjedel af kommunernes udgifter går til ældre? Hvis man skal inddrive dem igen, så skal kommunerne altså reducere deres indsats over for ældre med 400 mio. kr., hvilket stort set svarer til, hvad man giver i ældrepakken.
Kan det bekræftes?
Til hr. Kristian Jensen vil jeg sige: Vi er enige om, at det er det her eksemplar blandt flere, vi diskuterer i dag?
Jamen det er meget rart at vide, for jeg savner stadig væk et svar på både mit og fru Pia Gjellerups spørgsmål, nemlig om hr. Kristian Jensen her fra talerstolen vil sige eller bekræfte, at tilskuddet til amterne til sygehusbehandlingen er et engangstilskud, mens finansieringen af dette engangsbeløb er fortløbende, også opskrevet i finansloven som fortløbende nedskæringer på ulandsbistanden.
Det er det ene.
Det andet er ældreområdet.
Kan man ikke bekræfte, at der bliver skåret 122 mio. kr. i personlige tillæg?
i forhold til de fattige pensionister end den, Folketinget har ønsket.
Og Venstre har ønsket, at det skulle annulleres.
Nu fastholder man besparelsen.
Når man nu vil sige til kommunerne - og det har man gjort - at de skal overholde budgetaftalen, så har man sagt, at der skal spares 1,2 mia. kr., og en tredjedel af det beløb går til ældre.
Ergo er der et minus i det, man samlet giver til de ældre i samfundet.
Jacob Buksti (S), 2002-02-01:
Jeg var også en af dem, der lagde mærke til, at hr. Kristian Jensen sagde, at det, det går ud på for regeringen, er, at nogle områder skal slankes og effektiviseres, for at vi kan styrke nogle andre.
Det, jeg kan forstå, er, at noget af det, der kan slankes er skattekontrollen.
Der må det jo være sådan, at der er alt for mange ansatte, siden man kan afskedige 330 i år stigende til 1.250 i 2005.
Spørgsmålet er, om man virkelig tror, at man kan lave en fedtsugning på et legeme, der i forvejen er affedet.
Kan man garantere, at der kan foretages
en effektiv kontrol?
Er det sådan, at hr. Kristian Jensen er uenig med Ligningsrådets tidligere formand, professor Ole Bjørn, der i dagens nummer af MetroeXpress peger på, at de planlagte besparelser på Told og Skat udelukkende kommer til at ramme selve kontroldelen af det danske skattesystem.
Man kan ikke save i den gren, man selv sidder på.
Det er et kortsigtet og et dumt forslag.
Er hr. Kristian Jensen enig i, at det er et kortsigtet og et dumt forslag?
Pia Gjellerup (S), 2002-02-01:
Når man hører Venstres ordfører, tror man heller ikke, at det er de samme ordbøger, vi har.
Målretning betyder i Venstres mund, at man skyder efter alt, der bevæger sig.
Jeg vil gerne spørge hr. Kristian Jensen, om han kan svare mere præcist på det spørgsmål, som hr. Ole Sohn stillede tidligere, nemlig om det er rigtigt, at de 1,5 mia. kr. til sygehusene er 1,5 mia. kr. i år 2002 en gang for alle, og at de betales med, som Venstre sagde under valgkampen, en beskæring på 1,5 mia. kr. fra de fattige i udviklingslandene, men dette er ikke en midlertidig besparelse, som Venstre sagde under valgkampen, men en besparelse på de fattige udviklingslande, som løber gennem årene, og som i øvrigt bare i dette finanslovforslag med budgetoverslagsår når op på næsten 10 mia. kr.
Det vil jeg gerne have at hr. Kristian Jensen bekræfter.
Kristian Jensen (V), 2002-02-01:
Til hr. Aage Frandsen: Jeg kan ganske roligt bekræfte, at vi hæver taxameteret til handelsskoler på hhx med 50 mio. kr.
- det er cirka, som vi lovede, der kan være nogle afrundingsområder - desuden bliver den pulje, der er til nødlidende erhvervsskoler, som under den tidligere regering var på 30 mio. kr., forhøjet med 70 mio. kr, så puljen til nødlidende erhvervsskoler i alt i det finanslovforslag, der ligger nu, er på 100 mio. kr.
Det er et løft til erhvervsskoleområdet samlet set på 120 mio. kr. og dermed i og for sig langt mere end lovet.
Det er også rigtigt, at vi på erhvervsskoleområdet, som på alle andre områder, regner med, at vi gennem bedre ledelse, nye ledelsesværktøjer, øget ansvarsfordeling kan lave en mere effektiv offentlig forvaltning, end den tidligere regering kunne.
Derfor er det her område præcis, som det står i Venstres finanslovoplæg fra september måned, også indeholdt, idet vi forventer, at det bliver 1 pct. mere effektivt. Fru Bodil Kornbek spørger, om uddannelser i verdensklasse kan klares alene gennem besparelser, og svaret er naturligvis nej.
Men vi har sagt, at vi i år tager og kigger på de muligheder, der er for at samle og styrke, bl.a. på erhvervsskoleområdet, hvor vi samler erhvervsskolerne og AMU-centrene for at spare administrationen og styrke undervisningen.
Vi har for mange dobbeltområder, der administrativt bliver klaret to steder, hvor vi i stedet for vil målrette mod at styrke undervisningen.
Kl. 9.40 Til Enhedslisten vil jeg bare sige: Det kan godt være, at Enhedslisten har den indstilling, at når man bliver 48 år, hører man til en svag gruppe, der ikke længere kan komme ud på arbejdsmarkedet og derfor er nødt til at have et tilskud i halen for at komme i beskæftigelse.
Den nedvurdering af folk oppe i årene har vi ikke i Venstre.
Vi tror på, at vi gennem en målrettet indsats - vi får også Beskæftigelsesministeriet til at kigge på, hvordan får vi flere i arbejde - kan få de mennesker ind i ordinære job uden at have den ordning, der alligevel var udset til at udløbe ved nytår.
Line Barfod (EL), 2002-02-01:
Som flere andre er jeg også i tvivl, om det er den samme finanslov, hr. Kristian Jensen har læst, som vi andre har læst.
Jeg undrede mig endnu mere, da jeg hørte hr. Kristian Jensen sige i sin ordførertale, at det, regeringen gør, er, at man omprioriterer fra nogle områder, som man mener skal slankes, til nogle andre områder, som man mener skal styrkes.
Og så nævner hr. Kristian Jensen ældreområdet.
Venstre har jo under valgkampen og også efter valget talt meget om, at man vil opprioritere ældreområdet. Det er da også rigtigt, at man giver 500 mio. kr. til ældreområdet, men samtidig fjerner man hele servicejobtilskuddet, hvor folk, der er arbejdsløse, får mulighed for at komme i arbejde primært inden for ældreforsorgen.
Det er 7.000 servicejob med et tilskud på 100.000 kr. hver.
Så kommer vi altså op på 700 mio. kr.
Samtidig fjerner man 100 mio. kr. til uddannelse af servicejobbere netop rettet mod ældreomsorg.
Det er 800 mio. kr., man dermed tager.
Så giver man altså 500 mio. med den anden hånd.
For mig giver det et minus.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-02-01:
Regeringen har jo bebudet faglig opstramning, når det gælder folkeskolen, og vi hører nu i hr. Kristian Jensens tale, at vi skal have løftet uddannelserne til verdensklasse, vi skal have uddannelser i top.
Men kan alt det, regeringen vil på uddannelsesområdet, klares med massive besparelser?
Under valgkampen hørte vi også Venstre gøre en hjertesag
ud af at nævne de svage i samfundet
Men hvilke muligheder har de udsatte i samfundet for at øge deres kompetencer, når man netop har massive besparelser på daghøjskoleområdet, på aftenskoler, AMU, på den frie ungdomsuddannelse, man kunne blive ved med at nævne områder?
Hvad er det egentlig, Venstre vil på dette område?
Når man hører Venstres ord og så ser realiteterne, må det være ganske svært at leve op til det, Venstre selv har sagt.