runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Andreasen (DF), 1999-11-19:
Hr. Ole Vagn Christensen lægger enormt stor vægt på, at det er LO, der bestemmer, hvad der skal foregå på det danske arbejdsmarked, og at det er SiD, der har ret til at lave blokader.
Hr. Ole Vagn Christensen påstår, at der er så ringe vilkår i overenskomsten med Kristelig Fagforening, at det næsten er livsfarligt at være på virksomheden.
Jeg vil godt spørge hr. Ole Vagn Christensen, om han ikke kan dokumentere, at der er virksomheder, som er omfattet af aftaler inden for LO og DA, hvor man må udskyde sin frokost eller vente lidt med nogle andre gøremål, som man har frihed til ifølge overenskomsterne, og hvor man også arbejder over. Kan hr. Ole Vagn Christensen ikke dokumentere, at det foregår på nøjagtig samme måde, som det foregår i overenskomsten med Kristelig Fagforening?
Ole Vagn Christensen (S), 1999-11-19:
Jeg kan godt forstå, at sandheden er ilde hørt.
Den spinkle fabriksarbejder, som har udløst hele denne sag, var blevet lovet ved ansættelsen, at hun havde ret til to pauser, og det stod både i personalehåndbogen og i de almindelige aftaler.
Men der var jo ingen til at håndhæve det, der var jo ingen, som kunne sætte sig op imod, at hun ingen rettigheder havde, og derfor gik hun videre til en organisation, som havde retten til at kunne forhandle overenskomst.
Det er det, retten har slået fast, det er jo det, Arbejdsretten helt klart har givet et utvetydigt svar på, og derfor er der ikke tale om, at der er nogle, der vil have monopol.
Det, det handler om, er, at man har ret til at gå ud og tage de kampe og få de aftaler hjem, som der nu engang er lagt op til med den danske model.
Det er der ikke noget odiøst i, og det er der ikke noget mystisk i.
Der er sådan set kun tale om, at man styrker det, der hedder aftaleforholdene.
Jeg nævnte bare, at hvis det ikke var blevet gjort, var det aldrig kommet frem, at der havde været
sådan nogle elendige arbejdsforhold, som der er tale om her, og at man ikke ville overholde reglerne og ikke give folk deres rettigheder.
Det er vi altså nødt til at have respekt for, og jeg
spørger: Hvis det er sådan, at man ikke har ret til at lave konflikter, hvis man ikke har ret til at lave blokader, hvis man ikke har lov til at lave strejker, hvor er så retten til at kunne forfægte sine synspunkter?
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-11-19:
Jeg fik jo heller ikke svar på mine spørgsmål om monopolstillingen på arbejdsmarkedet, og det var sådan set dem, som hr. Kristian Jensen gentog, så vi kan selvfølgelig håbe på, at vi får et svar.
Men jeg vil spørge, om hr. Ole Vagn Christensen virkelig tror på, at en virksomhed indgår en aftale, der indebærer, at medarbejderne skal tisse på gulvet?
Hvis hr. Ole Vagn Christensen tror på det, rokker det ganske alvorligt ved hr. Ole Vagn Christensens dømmekraft om andre betingelser på arbejdsmarkedet og opfattelsen af arbejdsmarkedets betingelser.
Ole Vagn Christensen (S), 1999-11-19:
Det er jo nemt for forskellige ordførere at gå herop og sige, at jeg ikke svarer på spørgsmålene, når der rejses en haglbyge af spørgsmål.
Man er selvfølgelig nødt til at tage det, man finder er væsentligt - og undskyld, men det er altså mig, der må vurdere det ud fra alt det, der bliver sagt!
Der var alle de tillægsbemærkninger, hvor man ligesom prøver at sige, at det, der er aftalt i hovedaftalerne, og det, der er aftalt i Septemberforliget, kan vi da være ligeglade med, for nu skal vi køre i en bestemt retning, hvor vi sådan set skal undergrave nogle rettigheder, nemlig de rettigheder, der er givet i kraft af hovedaftalen.
Så bliver det lagt sådan op, at de, der respekterer, at situationen er, at hvis man ikke kan blive enig, har man retten til at kunne strejke, har man retten til at kunne lockoute, og har man retten til at kunne lave blokader - og det er da rigtigt, at LO og en lang række andre arbejdstagerorganisationer efterlever disse ting - ja, de laver en monopolisering.
Det sidste, der blev spurgt om, var, hvad der ville ske, hvis nu man også fra kristelig side lavede blokader over for virksomhederne.
Jeg har forstået historien om Kristelig Fagforening og Kristeligt Fællesforbund fra det synspunkt, at de mennesker, som mener, de hører hjemme i den samme menighed, skulle have det svært med at skulle slås med hinanden, og det er da noget, der er acceptabelt.
Men at gå ud og undergrave andre arbejdsgivere har jeg svært ved at skulle sige er acceptabelt.
Mogens Andreasen (DF), 1999-11-19:
Jeg vil sige til hr. Ole Hækkerup, at det er uomtvisteligt, at når man lægger afgifter på virksomhederne, så får de ringere konkurrencevilkår.
Og jo større afgifter, jo større skatter osv. man lægger på virksomhederne, desto ringere bliver konkurrenceevnen.
Og vi ved jo, der er erhverv, der ikke står så stærkt i eksporten, som de burde gøre.
Og som jeg sagde før: Regeringen har altså besvær nok med at få skaffet dem ud på arbejdsmarkedet.
Så jeg synes, det her helt klart viser, at man er ligeglad, om man gør konkurrenceevnen så ringe, at virksomhederne ikke kan køre med den arbejdskraft, der er på virksomhederne i dag.
Mogens Andreasen (DF), 1999-11-19:
Jamen nu er vi jo ikke med i finanslovforhandlingerne, så vi har ikke nogen mulighed for under disse forhandlinger at påvirke noget af det her.
Men det, jeg godt vil spørge hr. Ole Hækkerup om, er, om ikke dette her er en belastning for virksomhederne, som kan medføre, at der kommer flere ledige ud fra arbejdsmarkedet?
Erik Jacobsen (V), 1999-11-19:
Jeg vil gerne have en helt klar tilbagemelding om
Aage Frandsen (SF), 1999-11-19:
Det er ikke altid sådan, at et forholdsvis klart spørgsmål kan give et klart svar, for det afhænger meget af, hvor vi er henne.
Her har Post Danmark en forpligtelse omkring befordringen, når det drejer sig om breve - en forpligtelse.
Og det betyder så også, at de har en ret på det område.
Så må jeg spørge tilbage: Jamen er Venstre ikke enige i, at det er i orden, sådan som det ligger i øjeblikket?
For så er Venstre jo også uenige i det, der ligger som aftalestof.
Men vi er ikke tilhængere af, at der skal være fri konkurrence, når det drejer sig om brevbefordring.
Det er vi ikke tilhængere af.
Erik Jacobsen (V), 1999-11-19:
Nu nævner hr. Aage Frandsen forpligtelse vedrørende det offentlige.
Jamen denne forpligtelse kan ganske udmærket blive overført til det private erhvervsliv, og de skal nok leve op til deres forpligtelse.
Aage Frandsen (SF), 1999-11-19:
Hvis man i en konkurrence- og i en markedssituation påtager sig en forpligtelse, så stiller man selvfølgelig også nogle krav, så har man sin pris, og det har det private erhvervsliv sandelig også.
Når private byder ind på busområdet, så får de en rettighed til at køre, men de vil sandelig også have nogle rettigheder med hensyn til, at andre ikke kører på de pågældende strækninger.
Sådan ville det være.
Inden for det private område, f.eks. busbefordringen, er der jo ikke tale om fri konkurrence, når licitationen er foretaget.
Så kan alle jo ikke køre.
Jeg føler mig jo forpligtet i forhold til, hvad jeg har været med til at aftale.
Jeg kan ikke bebrejde hr. Donner ikke at kunne have den forpligtelse, men Venstre må jo i hvert fald føle den samme forpligtelse.
Det, det drejer sig om her, er, at Post Danmark har forpligtelsen, når det drejer sig om breve, og de har eneretten, når det drejer sig om breve.
Når det drejer sig om andre ting, har de jo ikke eneretten, og så har de heller ikke forpligtelsen.
Det er sådan set en glimrende illustration af, hvad der sker, hvis man siger, at nu må alle gøre det, for så er der ingen, der vil gøre det.
Ole Donner (DF), 1999-11-19:
Jeg vil godt sige til hr. Aage Frandsen, at selvfølgelig accepterer jeg, at SF er indgået i et forlig, og derfor forstår jeg også det svar, der blev givet.
Men med selve lovforslaget her er jeg jo i den situation, at jeg opbrugte min kvote af korte bemærkninger og fik udtrykt en hel del af de betænkeligheder, vi har omkring det her forslag.
Dette forslag drejer sig jo om en af de såkaldte hybridvirksomheder, som Folketinget har skabt.
Og nu står der ganske vist i forslaget, at trafikministeren skal føre tilsyn, og det kan jo lyde meget betryggende, medmindre det skal gøres på samme måde, som man har ført tilsyn med Combus f.eks., hvor man også som eneaktionær har haft både tilsyn og ansvar og ansatte med i bestyrelsen.
Den database er også uhyre vigtig for alle andre end selve postvæsenet, og vi finder, at det er helt urimeligt, at postvæsenet skal have så mange fordele på det konkurrencemæssige område.
Selv forbrugerorganisationerne går jo ind og siger, at det er konkurrenceforvridning, det, der finder sted, og det kan ikke være rigtigt.
Den database kunne man med fordel lægge hen i en uafhængig institution, så andre også kunne anvende basen.
Bl.a. er Forbrugerrådet inde på - og det er der også andre, der siger i høringssvarene - at man kunne flytte den f.eks. til Posttilsynet eller til en neutral virksomhed, så man kunne få glæde af basen.
Hvis det var et regulært aktieselskab, som Venstre og De Konservative og Dansk Folkeparti går ind for, jamen så var de underlagt fuldstændig de samme regler som andre børsnoterede selskaber, og så kunne enhver gå ind og se på regnskaberne og få alle de oplysninger, som de ønskede. Men jeg har lanceret, at vi kommer med ændringsforslag på de her områder, og vi håber selvfølgelig så, at der kan blive flertal for dem.
Men hvis De Konservatives konklusion bliver, at det her er forligsstof, ja, så må vi jo finde os i, at så har man jo nok ikke forhåbninger om, at De Konservative vil stemme for ændringsforslaget, og så må vi selv påtage os at lave arbejdet med det.
Det gør vi også gerne, for vi vil ikke risikere at lægge det over til De Konservative og det så ikke bliver stillet, fordi man kun vil stå og fløjte hernede og sige, at sådan og sådan burde være, og sådan og sådan skal det være, og det og det er forkert.
Det er præcis de samme ting, vi siger, men vi har så tænkt os at gøre noget ved det.
Derfor håber vi på, at nogle tilslutter sig de her ændringer.
Endelig kan man sige, at hvis ikke man ligefrem har aftalt de her forandringer eller ændringer i forligspartierne, så kan jeg ikke se, at det er forligsstof.
Det, at man har lavet en lov nogle partier i forening, gør selvfølgelig, at den ikke kan ændres, uden man er enig om det.
Men hvis ikke man har talt om det her, og det er et rent forslag fra Trafikministeriet og fra regeringens side, jamen så kan jeg ikke se, at det er forligsstof.
Men det må de enkelte partier selvfølgelig afgøre med sig selv.
Arne Melchior (CD), 1999-11-19:
Det vil sige, at udvalget de facto har fra den 23. november til den 9. december, for da skal betænkningen jo være afgivet, til at behandle dette forslag.
Der kan komme en hel del deputationer her, og debatten, vi har hørt, viser jo, at der er mange problemer i dette forslag, og jeg kunne godt tænke mig allerede i dag at få et svar fra ministeren på, hvilke eventuelt dårlige konsekvenser det vil have, hvis forslaget ikke nås gennemført, inden vi når til nytår.
Så vil jeg sige noget om konkurrence, det går jeg ind for, det er helt fint.
Mennesket er et konkurrencebetonet væsen, og det har som regel gode resultater, hvis det sker under lige vilkår.
Og der har allerede været talt om, at til ret hører altså også pligt.
Må jeg gøre opmærksom på, at vi ved en konference i Landstingssalen forleden dag om jernbanevirksomhed hørte om erfaringer med privatiseringer fra England og Sverige, og de var ikke særlig gode.
Jernbanekvaliteten er ikke blevet bedre i de lande, fordi man har givet anledning til den konkurrence.
Og jeg må altså gentage min gamle traver - jeg ved godt, jeg har sagt det mange gange før, men der kan jo være nye ordførere, og jeg synes, det skal mejsles ind: Hvem bringer brevet fra Gedser til Skagen, fra Nykøbing Mors til Nykøbing Falster eller fra Rønne til Rømø til en solidarisk pris, og med den kvalitet, som det sker her i landet?
Hr. Graversen efterlyste ros til postvæsenet, det kan jeg deltage i, som han også selv kunne.
Danmark har verdens bedst fungerende postvæsen, verdens bedste!
I sådan et frit land som USA fungerer posten elendigt sammenlignet med den danske.
Vi er langt forud.
Det er dog værd at holde fast på.
Og jeg vil da gerne sige, at i CD betragter vi postvæsenet som en af juvelerne i statsapparatets krone, der skal sikre den solidariske mulighed for mennesker og for forsendelser af enhver art for at komme fra ethvert sted i landet til ethvert andet sted til den billigst mulige pris, så sikkert, som det lader sig gøre, og så hurtigt, som det lader sig gøre.
Jeg er konkret vidende om, at udenlandske investorer i Danmark sætter meget stor pris på, at postvæsenet fungerer så godt, som det gør i Danmark, så det skal vi altså omgås med lidt forsigtighed.
Jeg skal i øvrigt også erindre om, at Danmark jo er forud for EU-reglerne.
Vi har kun eneret til postvæsenet for breve op til 250 g, skønt vi har lov til at have det op til 350 g efter gældende EU-regler.
Ja, der ligger mange knaster i det her lovforslag.
CD skal ikke vanskeliggøre en færdiggørelse til den ønskede dato.
Vi støtter forslaget i al væsentlighed.
Men vi må sikre, at der ikke sjuskes med sagen, og derfor afventer jeg med interesse ministerens svar på, hvad der vil ske, hvis det ikke nås i december måned.
Ole Donner (DF), 1999-11-19:
Jeg er meget glad for hr. Arne Melchiors indsigelser mod den korte behandlingstid, der er til rådighed for udvalget.
Jeg må i øvrigt sige, at jeg som regel er enig med vores formand for Trafikudvalget i hans måde at administrere de her ting på, og derfor synes jeg, at det er godt, når det er formanden for Trafikudvalget, der rejser problemet.
Derfor vil jeg opfordre til, når forligspartierne nu mødes igen - jeg kan forstå, at der har åbenbart været nogle problemer med, om alle har været der eller, om alle har været enige i de ting, der er forelagt der - at man så kunne foreslå, at man udskød ikrafttrædelsestidspunktet en lille smule.
For jeg synes heller ikke, det er rimeligt.
Der er kommet mange indsigelser imod det her, og de bør have mulighed for at komme i deputationer; der bør være rimelig tid til at fremsætte de ændringsforslag.
Holger Graversen (S), 1999-11-19:
Tak til hr. Arne Melchior for et godt indlæg om Post Danmark.
Jeg vil godt sige med hensyn til tiden og tidsfrister: Jeg synes ikke, man kan bebrejde nogen noget i den retning, helt ærligt.
Forslaget har ligget i udvalget siden august, og da det netop bygger på et bredt forlig blandt de fleste borgerlige partier, regeringspartierne og SF, så synes jeg ikke, man kan forvente, at lovforslaget skulle kunne tage ret lang tid at gennemføre.
Jeg håber stadig væk og vil anbefale, også de andre borgerlige partier, der fortsat, håber jeg, står bag forliget, at man vil være med til at fremme lovforslaget, sådan at det kan træde i kraft til 1. januar.
Jeg synes ikke, vi kan være andet bekendt.
Thorkild B. Fransgaard (FRI), 1999-11-19:
Hr. Arne Melchior siger heroppe fra talerstolen, at postvæsnet i USA fungerer langt elendigere end i Danmark.
Hr. Arne Melchior brugte udtrykket »langt elendigere«.
Jeg vil gerne spørge hr. Arne Melchior, hvad han bygger det på?
Vi har meget forbindelse til USA, der kan somme tider gå en dag ekstra, det er såmænd det hele, kan jeg sige, men det er også et langt større land.
Jeg vil gerne spørge hr. Arne Melchior, hvad han bygger det på, at det er langt elendigere i USA end i Danmark.
Ole Hækkerup (S), 1999-11-19:
Hvis man ser på, hvordan forholdene har udviklet sig for det danske erhvervsliv siden 1993, så tror jeg, det er meget, meget vanskeligt på nogen som helst måde at finde belæg for, at den politik, der har været ført, har været en belastning for dansk erhvervsliv.
Tværtimod, det er aldrig gået så godt for dansk erhvervsliv, som det er gået fra 1993 og frem til nu.
Drivkraften i det opsving, der har været - og det har været en bevidst politisk prioritering -
har været en fremgang i den private beskæftigelse.
Så har væksten i den offentlige beskæftigelse fulgt væksten i den private beskæftigelse.
Det har hele vejen igennem været vores klare strategi, og det er selvfølgelig også kun derigennem, at man har opnået den forbedring af de offentlige finanser.
Så synes jeg, at hr. Mogens Andreasen slap lidt let om det ved at sige, at Dansk Folkeparti jo ikke var med i forhandlingerne.
Det er jo ikke sådan, at man kan sige: Da vi ikke er med i forhandlingerne, behøver vi ikke at have en mening om spørgsmålet.
Arne Melchior (CD), 1999-11-19:
Jeg er ked af, at alle spørgsmål var så nemme at svare på.
I Danmark har postvæsnet et mål om, at enhver forsendelse, når den er sendt den ene dag, skal være fremme inden middag den næste dag.
Målet går ud på at opfylde dette i 97 pct. af tilfældene.
Det sker i 95-96 pct. af tilfældene.
Et brev i Danmark kan altså med 95-96 pct. sikkerhed påregnes at være fremme hos adressaten næste formiddag.
I Los Angeles, inden for Los Angeles, i New York, inden for New York, i Washington, inden for Washingtons areal - det har altså ikke noget med landets størrelse at gøre - tager det i gennemsnit 3 dage.
Det kan også tage 4 dage, men 3 er det officielle gennemsnit, og det er uafhængige firmaer, der kontrollerer disse ting, og det er en kendsgerning, og det hjælper ikke at ryste på hovedet, for hr. Thorkild Fransgaard må først sætte sig ind i det, før kan have nogen mening om det.
Jeg har sat mig ind i det.
Det vil jeg ikke svare på, før jeg hører ministerens svar på, hvilke eventuelle konsekvenser det må have.
Vi skal jo være hjælpsomme, så tingene kan fungere.
På den anden side er jeg stadig væk kritisk indstillet over for, at vi får så kort tid.
Jeg synes, det er meget utilfredsstillende.
Og hvis der har været en aftale mellem forligspartierne, jeg erindrer det ikke selv, men hvis der har været det fra juni måned, så forstår jeg ikke, hvorfor det forslag først kommer til fremsættelse den 27. oktober. Folketingssamlingen startede, så vidt jeg husker, den 6. oktober.
Da burde det forslag have ligget fremme, så havde det været behandlet i første halvdel af oktober her i huset, og så havde vi haft en rimelig tid til en sag, der har så stor betydning, og som er så indviklet.
De her få uger, der nu levnes, det er i hvert fald ikke tilfredsstillende, og vi kan kun medvirke, hvis vi af ministeren hører, at der vil være meget beklagelige konsekvenser af en udsættelse.
Jeg vil gerne kvittere med tak for venlige ord fra hr. Ole Donners side i et par af hans indlæg.
Og må jeg så oplyse rent konkret, at efter snart 25 års erfaring herinde mener jeg med sikkerhed at kunne sige, at Folketinget har et forslag fra den dag, det er fremsat, det er 27. oktober, men udvalget har slet ikke forslaget, før førstebehandlingen har fundet sted. Der kan hverken stilles spørgsmål eller modtages deputationer.
Ja, det kunne der teoretisk, men de melder sig jo ikke, før de har hørt, hvordan førstebehandlingen forløber, så der kan slet ikke herske tvivl om, at der levnes os her knappe tre uger til behandlingen af dette forslag.
Vibeke Peschardt (RV), 1999-11-19:
Ja, også til hr. Arne Melchior: Det er sjovt, jeg skal indlede alle mine taler her i dag med en bemærkning til hr. Arne Melchior.
Jeg skal selvfølgelig ikke spå om, hvad konsekvenserne kan blive ved at udsætte et lovforslag af den her type, men det, lovforslaget handler om, er jo ATP-bidrag, hvor Post Danmark nu på linje med andre erhvervsvirksomheder skal overtage arbejdsgiverdelen.
Det kan da godt være, det får nogle konsekvenser i hvert fald for Post Danmark og for likviditet og for den slags ting, altså pengestrømme.
Det andet, forslaget handler om, er noget, jeg slet ikke vidste eksisterede, det er utilregnelighedspensioner for tjenestemænd, hvor det så også overtager forpligtelserne.
Om forslaget generelt vil jeg sige på Det Radikale Venstres vegne, at vi synes, det er et meget fornuftigt forslag.
Det er en måde til, at man nu i lidt større omfang - ikke ret meget, men lidt mere - vil sidestille Post Danmark med andre, private erhvervsvirksomheder, og det kan vi da godt støtte.
Altså jeg ved godt, at vi ikke har fået konsekvenserne her, men for mig lyder det altså mere end almindelig mærkværdigt, at det ikke skulle kunne lade sig gøre at færdiggøre det her forslag nu.
Så kompliceret ser det ikke ud, og af høringssvarene kan man jo se, der er én brancheforening, som er utilfreds med noget, men det er da ikke en skov af deputationer, vi kan vente her.
Arne Melchior (CD), 1999-11-19:
Jeg synes jo nok, debatten har vist, at der er lidt at snakke om, og der kan ske meget undervejs.
Vi skal have konstateret, om det er forligsstof eller ej.
Punkt 3, som den radikale ordfører selv var inde på,
er ret kontroversielt - når man tager konkurrenceproblematikken op, så er det kontroversielt. Men rent principielt er det da ikke rimeligt, at et forslag, som siges at være forelagt for forligsparterne i juni måned i år, først ligger på Folketingets bord i trykt tilstand den 27. oktober.
Hvorfor ikke den 6. oktober?
Det kan jeg ikke forstå.
Jeg skal så i øvrigt tilføje, at jeg har sagt, at vi vil
gerne medvirke, så vidt det er muligt, til at det nås.
Men må jeg ikke erindre om, at i forrige samling havde vi et forslag, som også kommer til første behandling om et øjeblik her vedrørende flysikkerhed.
Det så også så enkelt ud, men det viste sig, at det var det slet ikke.
Det måtte tages af bordet og bliver nu genfremsat i helt anden form.
Der er noget at tale om, og det kan ikke være rimeligt, at en regering ikke giver Folketinget passende tid til at behandle et forslag.
Der skal også være tid til at tænke sig om.
Brian Mikkelsen (KF), 1999-11-19:
Den sidste bemærkning fra hr. Arne Melchior kan jeg kun give hr. Arne Melchior fuldstændig ret i.
Det er altid rart at kunne tænke sig om.
Det synes jeg også vi skal have mulighed for i den her sag med de tvivlsspørgsmål, der er.
Det må vi jo så diskutere både i salen, i udvalget og i forligskredsen.
Fru Vibeke Peschardt nævnte den berømte database, og det er sådan set omdrejningspunktet i hele denne debat.
Lad os glemme de andre ting og lad os spørge: Hvad handler det om?
Det handler om, at man giver Post Danmark en udvidet ret til at bruge databasen, hvor situationen er den, at der står en masse virksomheder, der meget gerne vil have adgang til databasen for at sikre sig mulighed for at gå ud og udøve nogenlunde den samme virksomhed.
Altså vi opretholder en monopolvirksomhed, og det er der så forskellige meninger om, fair nok for det, men det bør vel også være et princip, at andre virksomheder får adgang til det samme marked.
fuldstændig ihjel.
Det er helt utænkeligt, så stærke ord kunne man godt bruge, at andre virksomheder overhovedet kan komme ind på det marked, når de ikke har adgang til den database.
Det er derfor, at den er så vigtig.
Vibeke Peschardt (RV), 1999-11-19:
Jamen det der kan man jo have mange holdninger til.
Sådan som jeg har læst det lovforslag her, så er meningen med at give den udvidede adgang, at man gerne vil være med til at optimere driften i Post Danmark, og det synes jeg sådan set er i orden.
Og så ligger alt det her jo inden for de aftaler, som regeringspartierne har lavet med andre, så hvis der skal ses yderligere på det, så kunne man jo godt gøre det, men jeg har ikke hørt det rejst i den debat, der har været, bortset fra her i dag.
Jette Gottlieb (EL), 1999-11-19:
Det her lovforslag indeholder nogle småændringer, som Enhedslisten rent faktisk ikke kan se nogen særlige problemer i, men når vi alligevel har tænkt at stemme nej til forslaget, skyldes det, at en støtte fra os til lovforslaget samtidig ville blive opfattet som en støtte til selve selskabsdannelsen i Post Danmark, og det vil vi i hvert fald ikke have vores fingre ned i.
Som det vil være nogle bekendt, stemte Enhedslisten i 1998 imod oprettelsen af Post Danmark, fordi det indgår som led i en borgerlig ideologi om størst mulig privatisering af offentlige enheder.
Med lovforslaget her lægges der op til, at Post Danmark-modellen videreføres med enkelte justeringer, og det var jo et spørgsmål om, at man skulle tage hele forslaget op til vurdering: Hvordan er det gået?
Så hvis vi kom til at stemme for det her, ville vi jo samtidig komme til at bekræfte, at det var en vældig god idé at lave Post Danmark, og det kunne vi i hvert fald ikke drømme om.
Så Enhedslisten stemmer imod.