runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-05-12:
Jeg vil starte med at sige tak til ministeren for at have læst vores beslutningsforslag, men jeg tror bare, at punkt 1 i forslaget er forbigået ministerens opmærksomhed.
Her skriver vi helt præcist, at vi ønsker, at det allerførste, der skal ske, er et udredningsarbejde, som skal belyse, hvilke nåleskove der kan sælges med udgangspunkt i et ønske om at bevare og styrke den biologiske mangfoldighed
de områder, der kun har ringe indvirkning på dette forhold, sælges først.
Ligeledes skal dette udredningsarbejde søge at skabe overblik over, hvor stort et areal der kan sælges, og hvor meget dette salg kan indbringe.
Det vil sige, at det, vi foreslår, er i første omgang et analysearbejde
, og grunden til, at vi foreslår det, er jo, at vi i modsætning til ministeren ikke har et helt ministerium til rådighed.
Det synes jeg måske er nok et bevis på, at det her er gået vældig, vældig hurtigt.
Det er i hvert fald besynderligt ikke at bruge de udmærkede ressourcer, der er i ministeriet.
Så vil jeg i øvrigt sige til ministeren, at da jeg i sin tid gik imod privatisering af skov, var det jo først og fremmest på grund af den diskussion, vi havde på det tidspunkt, nemlig at der skulle være mulighed for at bygge i skoven.
Ministeren var utrolig optaget af, at der skulle kunne laves nogle små parceller ude i skoven, og det er jeg inderligt imod, også selv om vi privatiserer den offentligt ejede nåleskov.
Når vi kan støtte tanken i dag, hænger det sammen med, at vi har en meget ringe biologisk mangfoldighed i nåleskoven.
Der er med andre ord ikke nogen grund til, at staten ejer disse skove, så lad os bruge disse penge målrettet på at købe anden natur og sikre en solid naturgenopretning.
Torben Hansen (S), 2003-05-12:
Det er meget godt, at naturen ligger Dansk Folkeparti meget på sinde, i hvert fald ifølge Dansk Folkepartis ordfører.
Ordføreren siger så også i indlægget, at under den tidligere regering fulgte pengene ikke med.
Det er jo en fuldstændig absurd påstand, når man ser på de besparelser, der her har været på Skov- og Naturstyrelsen, og på, at Dansk Folkeparti var med i et forlig på 50 mio. kr. sidste år.
I år er der så et eller andet løst, som vi nu har brugt et par timer på at diskutere.
Men det, jeg faktisk gerne vil have Dansk Folkepartis svar på, er, hvad man mener om princippet med vandløbsnære engarealer, om bufferzoner og om forstærket naturplejeindsats. Så lad os tage økonomidiskussionen væk.
Det kan vi godt gøre for min skyld.
Jeg vil bare gerne have at vide, hvad den principielle, politiske holdning fra Dansk Folkepartis side til det her er.
Hans Christian Schmidt (V), 2003-05-12:
Jo, hr. Jørn Jespersen får svar, men han kan bare ikke lide svarene.
Det er da helt klart, at jeg aldrig nogen sinde ville begive mig ud i at meddele en tids- og handlingsplan her fra talerstolen, for jeg mangler indspark fra dem, som skal give mig de værktøjer, jeg skal bruge til at lave den.
Det vil sige, at hvis jeg ikke får dem til sommer, eller det måske trækker 1 måned ud - hvad jeg ikke håber - kan jeg stå her og blive spurgt: Jamen hvorfor har du ikke levet op til de tidsterminer, du gav under debatten?
Jeg har været her i mange år
Når jeg har de værktøjer, jeg skal bruge, kan hr. Jørn Jespersen stille mig de spørgsmål, og så skal jeg nok svare på dem, for så kan jeg lave en tids- og handlingsplan.
Men jeg vil først have de værktøjer, jeg skal bruge, før jeg kan lave bygningen.
Eyvind Vesselbo (V), 2003-05-12:
Jeg er slet ikke i tvivl om hr. Jørn Jespersens store interesse for naturområdet, og han har ganske givet også gjort en stor indsats for at få tingene på dagsordenen, lige så snart det blev klart, hvordan tingene hang sammen.
Men der står alligevel ét spørgsmål tilbage.
I Wilhjelmudvalgets rapport fra 2001 er der bemærkninger om, at der sker en større og større forarmelse af dansk natur og danske naturværdier.
Jeg vil godt bede hr. Jørn Jespersen komme herop og fortælle sin egen mening om, hvorfor naturen var blevet mere og mere forarmet efter næsten 9 års socialdemokratisk styre med en socialdemokratisk miljøminister, som havde støtte fra SF.
Var det, fordi ministeren ikke klarede sit arbejde godt nok, eller var det, fordi SF ikke havde indflydelse nok, eller hvad?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-12:
Jeg forstod faktisk godt, hvad ministeren sagde - også hvad han sagde nu - og jeg kan bare konstatere, at vi er fuldstændig uenige om, hvad man skal bruge statsskoven til.
Ministeren vil tage noget af statsskoven, og så vil han sælge den, og så kan man stadig væk bruge sprøjtemidler efter de regler, som findes nu.
Jeg ønsker, man skal bruge statsskoven til at forhindre, at der bliver brugt sprøjtemidler, og bruge al den statsskov, vi har, til at gå foran og sikre et kæmpestort område, hvor der ikke udledes sprøjtegift, så vi får et betydeligt grundvandsreservoir.
Det er vi altså uenige om.
Det kan jeg forstå, og det er derfor, jeg er modstander af at sælge skoven, sådan som ministeren vil gøre det.
Jeg har desværre forstået indholdet
af ministerens svar.
Eyvind Vesselbo (V), 2003-05-12:
Det er jo rart med ærlige politikere, og hr. Jørn Jespersen taler ærligt ud af posen og konkluderer, at selv med det, som hr. Jørn Jespersen plejer at kalde det grønne flertal, lykkedes det at forarme naturen mere og mere op gennem 1990'erne.
Det er da fantastisk, at selv et grønt flertal ikke kan føre en politik, der forhindrer en forarmelse af dansk natur og miljø.
Vil det sige - det kunne hr. Jørn Jespersen jo komme herop og bekræfte - at den indsats, som den tidligere regering gjorde på miljøområdet sammen med SF, har været utilstrækkelig?
Og når der var et grønt flertal, hvorfor lavede man så ikke de nødvendige ting?
Jørn Jespersen (SF), 2003-05-12:
Når naturen var blevet forarmet på det tidspunkt og i øvrigt blev det op gennem 1990'erne, var der jo en lang række årsager til det: overgødning i landbruget, som det ikke var lykkedes at regulere stramt nok, et pesticidforbrug, som nok gik ned, men ikke hurtigt nok, landskabsdræning, som skabte store naturforringelser, osv., og man måtte bare konstatere, at de tiltag, der var et flertal for, var ikke tilstrækkeligt virkningsfulde.
Det, jeg glædede mig over dengang, var, at nu havde vi med Wilhjelmudvalgets rapport en baggrund for at gøre en indsats, og vi fik med forøgede finanslovbevillinger flere midler til at begynde at rette op på forholdene.
I det hele taget var der en klar og positiv tendens i slutningen af 1990'erne og i det første år af det nye årtusinde til at gøre en lang række indsatser på området, men det ophørte med den nye regering.
Den begyndende positive tendens til, at der nu blev gjort op med forarmelsen af naturtilstanden, blev meget brat ødelagt efter valget i november 2001, og nu er vi i en situation, hvor indsatsen ligger på et meget lavere niveau, og hvor alt er sendt i udvalg og til hjørnespark.
Der er nedsat udvalg, vi venter på DMU, vi ved ingenting endnu, og det er trist.
For hvert år, der går, spilder vi nemlig et år.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-05-12:
B 147 drejer sig om genopretning og pleje af Danmarks naturområder, og det er selvfølgelig noget, der ligger Dansk Folkeparti meget på sinde.
Vi har jo sagt det mange gange før, og vi siger det gerne igen: Det er glædeligt at konstatere, at regeringen sammen med Dansk Folkeparti og Kristeligt Folkeparti allerede på nuværende tidspunkt har indgået en aftale om at undersøge, om man kan sælge nogle af de der såkaldte mindre nåletræsplantager, så vi på den måde kan frigøre nogle af de midler til netop naturen.
Det er selvfølgelig også glædeligt i den henseende at konstatere, at der er andre partier her i Folketinget, der ønsker at gå den samme vej.
Den forrige regering havde jo som sagt mange gode intentioner, men problemet var bare, at der næsten aldrig fulgte penge nok med, når de gode intentioner skulle føres ud i livet.
Nu har vi heldigvis fået udpeget nogle af de her nye områder, de såkaldte habitatområder, og sammen med den nye naturaftale skulle vi jo gerne få frigjort nogle midler til at gøre en særlig indsats for naturen i Danmark, så vi kan få oprettet den natur og pleje den naturtype, som findes i forskellige områder.
Dansk Folkeparti mener også, at vi skal være stolte af de naturområder, vi har i Danmark.
Derfor vil vi også gerne være med til at bevare dem rundt om i landet.
Sidste år var det 50 mio. kr., vi tilførte naturen, plus over 45 mio. kr., som Friluftsrådet har investeret i de gode projekter.
Igen i år blev der ligeledes afsat penge til naturformål, som vi synes det er meget vigtigt at vi fortsætter med i årene fremover.
Men det er også lige så vigtigt, at borgerne bliver inddraget i de forskellige projekter i årene fremover.
Nu er vi startet, og det tegner rigtig godt.
Der er mange, der gerne vil være med til at udforme bl.a. de nye naturparker, og den erfaring kan vi måske benytte ved andre naturprojekter.
Vi er i hvert fald åbne for at diskutere alle de her muligheder, som ligger foran os. Men det kan selvfølgelig også blive meget bedre.
Så derfor er det vigtigt, at vi bliver ved med at presse på i den retning, som vi ønsker at gå, og dermed sikre beskyttelse og genopretning og fortsat pleje af Danmarks naturområder.
Vi er først lige begyndt, og vi må ikke glemme, at den tidligere regering har haft mange år til at vise,
hvad den egentlig mente var vigtigt for naturen.
Jeg håber selvfølgelig på, at vi får en god debat om de her ting og også gode fremtidige debatter, for det ligger os meget på sinde, at naturen bliver ved med at bestå.
Jeg mener også, at vi alle sammen vil det godt for naturen og egentlig vil det samme, men på forskellig vis.
Men Dansk Folkeparti kan selvfølgelig ikke støtte dette forslag, som er fremsat her i dag, delvis også på grund af, at finansieringen, som vi synes er en utrolig vigtig ting for at kunne fortsætte den fortsatte naturgenopretning, ikke er i orden.
Eyvind Vesselbo (V), 2003-05-12:
Der kom ikke nogen tilkendegivelse om finansieringen af det her beslutningsforslag.
Det er jo ikke nok, at der bare står
i forslaget, at man vil give 400 mio. kr. Og vores naturprojekter, vores naturparker, vores naturgenopretning er jo fra Venstres side og fra regeringens side finansieret.
Der er jo indgået aftaler på det her område, som er fuldt finansierede.
Det er jo det, der er forskellen på Venstres og Socialdemokratiets opfattelse af forslag og økonomi.
Vi har planlagt de her ting, vi har prioriteret de her ting, sådan at vi ved, hvad vi gør, også fremtidigt.
KL. 14.40 Og med hensyn til 300 m bufferzone: Vi vil gerne have lov til at undersøge den ting.
Jeg mener, at ministeren jo her klart har sagt - og vi andre har i flere timer stået og sagt det - hvilke planer der kommer fremover.
Og der vil spørgsmålet om bufferzoner jo også indgå som et element.
Pernille Blach Hansen (S), 2003-05-12:
Så vidt jeg kan se af regeringens redegørelse om Danmarks natur, står der nu heller ikke noget om, hvor pengene skal skaffes her, men sådan er der jo så meget.
Jeg kan da sige, at et af de steder, vi har skaffet pengene, bl.a. er ved at skære i nogle tilskud til erhvervslivet, så det kan da være, at hr. Eyvind Vesselbo bliver mere tiltrukket af at få den melding.
Nej, vi holder ved i forhandlingerne om vandmiljøplan III.
Det vil vi gerne være med til fremover.
Vi vil gerne have en ambitiøs reform.
Nu må vi se, om regeringen også vil det.
Men jeg vil gerne bede hr. Eyvind Vesselbo forholde sig til det, vi diskuterer.
Hvad mener Venstre om at lave 300 m bufferzoner omkring særlig sårbar natur?
Så kan det være, jeg kan få bare ét svar.
Eyvind Vesselbo (V), 2003-05-12:
Fru Pernille Blach Hansen sagde jo intet om, hvordan det var finansieret, men sagde: Bare kig i finansloven, der kan I se det, hvordan de her 400 mio. kr. er finansieret.
Jamen hvorfor står det ikke i beslutningsforslaget, hvordan man finansierer det, man foreslår?
Det er da ikke seriøst.
Derudover må jeg jo så spørge, om det beslutningsforslag, der ligger her - hr. Torben Hansen sagde jo også meget rigtigt, at man havde indgået vandmiljøforlig med de forkerte - så er det første skridt til at have en argumentation for at trække sig ud af forhandlingerne om vandmiljøplan III.
For så vil vi gerne have en klar melding nu.
Så er der jo ingen grund til at spilde tid med at sidde med hinanden fremover.
Pernille Blach Hansen (S), 2003-05-12:
Jeg kan til hr. Eyvind Vesselbos beroligelse sige, at vores forslag selvfølgelig er fuldt finansieret.
Det kan man finde ved at kigge i vores finanslovforslag bl.a. fra indeværende år.
Vi gør nemlig det til forskel fra regeringen, at vi prioriterer på tværs af områder, så vi kan godt tage fra et andet område og give til Miljøministeriet.
Vi kunne også have gjort det modsatte.
Regeringen mener desværre, at alt, hvad der skal ske fra Miljøministeriet, skal gøres inden for Miljøministeriets eget budget, og resten af pengene fra Miljøministeriet forsvinder.
Det, jeg gerne vil spørge hr. Eyvind Vesselbo om, er: Hvordan forholder Venstre sig til de tre konkrete forslag, der ligger her, nemlig mere plads til naturen i kraft af 100.000 ha nye vandløbsnære engarealer, forstærket pleje af både private og offentlige naturarealer og en styrket indsats for at lave naturgenopretning, herunder ikke mindst de 300 m bufferzoner omkring særlig sårbar natur?
Og nej, vi står selvfølgelig fast på vores vandmiljøplan, alt andet ville også være ønsketænkning fra hr. Eyvind Vesselbos side.
Men vi mener, at der er brug for, at vi nu tager nogle ekstra skridt særlig i forhold til landbruget, og der venter vi da spændt på at høre senere i dag, om Venstre vil være med.
Men det vil nok være for meget forlangt.
Eyvind Vesselbo (V), 2003-05-12:
Så prøver vi på en anden måde.
Det er høj cigarføring, når man i et beslutningsforslag foreslår at afsætte 400 mio. kr. til naturgenopretning og til en naturplan osv., når man ikke ét eneste sted i forslaget beskriver, hvordan man vil finansiere det.
Det er høj cigarføring.
Det er simpelt hen at holde det røde flag så højt, at man slipper jorden.
Så derfor: Ja, det forslag, der ligger, er høj cigarføring, men Vilhjelmudvalgets rapport er jo ikke høj cigarføring.
Den er saglig, og det er forskellen.
Hr. Torben Hansen sagde, at det var nogle forkerte, man havde indgået vandmiljøforlig med.
Er det sådan, at hr. Torben Hansen her meddeler, at Socialdemokratiet trækker sig ud af vandmiljøforhandlingerne med den udtalelse?
Torben Hansen (S), 2003-05-12:
Vi kan åbenbart få en meget lang diskussion om forarmelse.
Hr. Eyvind Vesselbo siger, at han ikke udtaler sig på vegne af Socialdemokratiet.
Nej, det vil jeg sige at jeg også er meget taknemmelig for. Det har jeg sådan set været siden kl. 10 i formiddags.
Men stadig væk sagde hr. Eyvind Vesselbo i sin tale, at de tre punkter, der ligger i beslutningsforslaget, er høj cigarføring og grebet ud af den blå luft.
Det eneste, jeg egentlig beder hr. Eyvind Vesselbo forholde sig til,
Lad os nu lægge alt det andet til side.
Jeg vil bare gerne have Venstres miljøordførers svar på, om Vilhjelmudvalget er helt i skoven med deres rapport.
Man kunne jo bede hr. Jørn Dohrmann, og det vil jeg så gøre, om at forsøge at forholde sig til beslutningsforslaget, forholde sig til principperne i det.
og forstærket pleje
Kunne man ikke bare sådan få lidt at høre?
Hvad er Dansk Folkepartis politik på det her område?
Så kan vi tage den økonomiske diskussion og alle de andre diskussioner siden hen.
Men nu vil jeg jo egentlig meget gerne have at vide: Hvad er den principielle holdning til det her fra Dansk Folkepartis side?
Det må være det første, inden vi overhovedet kan komme i gang med en diskussion, hvor jeg kan høre på Dansk Folkepartis ordfører, at det drejer sig om alt muligt andet end lige netop det forslag, der ligger på bordet her.
Jeg vil da gerne have lov til at gentage over for hr. Eyvind Vesselbo, at det, der ligger i beslutningsforslaget om, at Folketinget opfordrer regeringen til at arbejde for 100.000 ha vandløbsnære arealer, for bufferzoner, for at forstærke naturplejen, stort set, som det står her, er taget direkte ud af Wilhelmudvalgets rapport.
Det er det, jeg beder hr. Eyvind
Vesselbo forholde sig til.
Forarmelsen har hr. Jørn Jespersen i sit tidligere indlæg i forespørgslen jo klart gjort rede for.
Der var nogle ting, der simpelt hen ikke var gode nok.
Vi ved jo også godt, hvor vi i sidste ende skal sende en del af det politiske ansvar, der ligger, hen.
Men der ligger så bestemt også et ansvar ude, havde jeg nær sagt, i det åbne land.
Men endnu en gang: Mener hr. Eyvind Vesselbo, at Wilhjelmudvalgets anbefaling, som vi her har taget nogle af, er høj cigarføring og grebet ud af den blå luft og uden faglig sammenhæng?
Og det er det, jeg beder hr. Eyvind Vesselbo forholde sig til.
Eyvind Vesselbo (V), 2003-05-12:
Næh, det var netop det, jeg sagde.
Derfor er det klart, at jeg understreger betydningen af Wilhjelmudvalgets rapport.
Så jeg forstår ikke helt, at der skulle være sat spørgsmålstegn ved Wilhjelmudvalgets rapport.
Det, jeg sætter spørgsmålstegn ved, er jo den miljøpolitik, som den socialdemokratiske regering førte op gennem 1990'erne, og som jo åbenbart efter Socialdemokratiets opfattelse førte til en forarmelse af naturen.
Torben Hansen (S), 2003-05-12:
Der blev sagt høj cigarføring, og at der totalt mangler argumenter, men det er jeg stensikker på at de ærede medlemmer af Wilhjelmudvalget bliver meget kede af.
De tre anbefalinger, der ligger i de tre punkter i beslutningsforslaget, er - som miljøministeren så snedigt har regnet ud - jo rent faktisk noget, som står i Wilhjelmudvalgets rapport, og jeg tror ikke, medlemmerne betragter det som høj cigarføring og grebet ud af den blå luft.
Mener hr. Eyvind Vesselbo, at det, der ligger i Wilhjelmudvalgets rapport generelt, er høj cigarføring?
Grebet ud af den blå luft uden sammenhæng med virkeligheden?
Er det virkelig Venstres svar på det meget seriøse stykke arbejde, som Wilhjelmudvalget afleverede i september 2001, hvor alle parter, alle spillere inden for hele naturområdet rent faktisk var blevet enige omkring de her anbefalinger.
Er det virkelig Venstres svar?
Høj cigarføring og grebet ud af den blå luft?
Jørn Jespersen (SF), 2003-05-12:
Der skal da ikke herske nogen tvivl om, at efter SF's opfattelse var den naturpolitik, som det grønne flertal førte, helt bestemt utilstrækkelig.
Der var nogle meget stærke udviklinger i erhvervslivet, hovedsagelig i landbruget, som det ikke lykkedes at dæmme godt nok op for via den lovgivning, der blev gennemført.
Udtrykket utilstrækkelig på det grønne område vil være alt for mildt, for udviklingen er direkte kontraproduktiv.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-12:
Jeg vil blot foreslå hr. Jørn Jespersen, at han måske udtrykker det mere direkte og kontant over for hr. Eyvind Vesselbo.
Sagen var jo, at da man f.eks. lavede Vandmiljøplan II, havde den daværende regering to muligheder.
Mere indviklet er det jo ikke.
Eyvind Vesselbo (V), 2003-05-12:
Det er jo et problem, når man går op og svarer på det spørgsmål, der bliver stillet, at det så bare bliver stillet igen, fordi hr. Torben Hansen ikke kan lide svaret.
Jeg må nok sige til hr. Torben Hansen: Jeg kan altså ikke svare på den måde, hr. Torben Hansen gerne vil have det.
Jeg er Venstres miljøordfører, så derfor repræsenterer jeg jo ikke Socialdemokratiets synspunkter.
Derfor kan jeg heller ikke udtale mig på Socialdemokratiets vegne, og derfor kan jeg ikke udtale mig, som Socialdemokratiet gerne vil have. Men jeg kan så åbenbart forstå, at det nu er svært at finde ud af, hvem der egentlig har skylden for forarmelsen af den danske natur.
Hr. Jørn Jespersen sagde, at de i SF gerne ville gå meget længere, og nu siger hr. Torben Hansen: Ja, det er jo et problem med den forarmelse, som skyldes den miljøpolitik, der er blevet ført af den socialdemokratiske regering.
Jamen hvem har skylden?
Socialdemokratiet og SF havde jo flertallet sammen med Det Radikale Venstre.
Ester Larsen (V), 2003-05-13:
Når denne forespørgsel bliver stillet nu, har det sammenhæng
med det arbejde, der for tiden pågår i en arbejdsgruppe under Sundhedsstyrelsen. I Danmark har kvinder i risikogruppe fået tilbudt fosterdiagnostik siden 1970, men man afgrænsede tilbuddet til gravide over 35 år og til par med særlig risiko for arvelige sygdomme.
Tilbuddet er også givet til kvinder, der er angste
for at få et misdannet barn.
Metoden med undersøgelse af fosterceller fremskaffet ved fostervandsundersøgelser bruges, senere kom moderkageundersøgelser til.
Den metode har den fordel, at den kan foretages tidligere, i 10. til 12. uge, men begge metoder har en risiko for at fremkalde en uønsket abort, en risiko på ca. 1 pct.
Det relativt store antal uønskede aborter fremkaldt af selve undersøgelsen er bekymrende.
Risikoen for, at fostre har kromosomfejl, stiger med den gravide kvindes alder, men fagfolk hævder med stigende styrke, at 35-års-reglen forekommer mere og mere tilfældig.
Andre undersøgelsesmetoder er kommet til, og det er derfor ikke unaturligt, at der blev nedsat en arbejdsgruppe, der skulle se nærmere på metoderne.
Man ønskede en teknisk rapport.
Arbejdet skal munde ud i en teknisk rapport, som kan danne baggrund for en mulig revision af Sundhedsstyrelsens vejledning.
Selv om kommissoriet alene sigtede på en teknisk rapport, har arbejdsgruppen gjort sig nogle overvejelser om det samfundsmæssige formål med fosterdiagnostik.
Gruppen peger på, at der bør skabes klarhed over, om formålet er at forhindre fødsel af børn med alvorlige sygdomme eller handicap, eller om det er at bistå en gravid kvinde til at træffe egne valg.
I et samfund, der i stigende grad bygger på individets selvbestemmelse, er det naturligt, at fosterdiagnostik skal understøtte kvindens eget valg.
Men jeg vil gerne totalt afvise det synspunkt, som fru Tove Videbæk præsenterede i sin indledning: at et menneske kun skulle være noget værd, hvis det var til nytte for samfundet.
Det menneskesyn finder ingen genklang overhovedet i Venstres folketingsgruppe.
Jeg skal ikke udtale mig på andre gruppers vegne, men jeg tror, at situationen er den samme.
Inden vi lægger os fast på, i hvilket omfang nye undersøgelsesmetoder skal indføres, bør man overveje, at selvbestemmelse ikke er det samme som frit valg fra alle hylder med ubegrænset adgang.
Så spørgsmålet om en mindstegrænse for risiko bør nok overvejes.
Vi skal give gode tilbud om at opspore sygdomme og misdannelse, helst skånsomme tilbud, som ikke medfører tab af et uforholdsmæssigt stort antal raske børn.
Men vi skal nok også holde en rimelig balance, så vi ikke ender med at svigte de syge ved at bruge uforholdsmæssig mange kræfter på at undersøge flere og flere raske for at forvisse os om, at de er raske.
Når høringsfasen om arbejdsgruppens tekniske rapport er afsluttet, ja, så er tiden inde til at finde de tilbud, som nyttiggør den nye viden.
Det er ikke tiden i dag at tage konkret stilling til de eksisterende tilbud, selv om meget tyder på, at de trænger til fornyelse.
Tove Videbæk (KRF), 2003-05-13:
Kristeligt Folkeparti har ønsket denne forespørgsel om fosterdiagnostik på baggrund af en aktuel rapport fra en arbejdsgruppe under Sundhedsstyrelsen, der er kommet med forslag til de fremtidige retningslinjer for fosterdiagnostik.
I rapporten bliver der bl.a. sat spørgsmålstegn ved, hvad der egentlig er formålet med samfundets tilbud til gravide om fosterdiagnostik.
Sundhedsstyrelsens rapport er nu sendt i høring, hvorefter Sundhedsstyrelsen træffer sin beslutning om de fremtidige retningslinjer på området.
Her er det så, at Kristeligt Folkeparti gerne vil høre regeringens holdning til, hvad der er eller skal være formålet med fosterdiagnostik m.v.
I Kristeligt Folkeparti mener vi, at det ikke skal være en rent sundhedsfaglig afgørelse, hvem der skal tilbydes fosterdiagnostik.
Vi mener, at rammerne for fosterdiagnostik ikke kun skal tegnes op af Sundhedsstyrelsen.
Problemfeltet omkring fosterdiagnostik handler nemlig i høj grad også om det menneskesyn, vi som samfund skal bygge på.
Det er svært at tage stilling.
Men det fritager nu engang ikke os politikere fra at se problemerne i øjnene og være med til at bestemme, hvor grænserne skal gå.
Derfor ser vi frem til ministerens svar og håber på en åben og modig debat her i dag.
Besvarelse