Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-04-12:
Der er over 1 million ufaglærte i den danske arbejdsstyrke.
Det er over en tredjedel af den samlede arbejdsstyrke, og over halvdelen af de ufaglærte har aldrig nogen sinde prøvet efteruddannelse.
Ufaglærtes uddannelsesfrekvens er faldende, på trods af at vi snakker om vidensamfund i dag.
Danske KAD-kvinder er blandt Europas mindst efteruddannede.
Den udfordring, vi står over for, når snakken går om voksen- og efteruddannelsen, er, at der er en meget stor gruppe mennesker i det danske samfund, der har et stigende behov for voksen- og efteruddannelse, og det er et behov, der ikke bliver dækket i dag.
Det er faktisk sådan, at mange kortuddannede ikke får efteruddannelse overhovedet.
Uddannelsesaktiviteterne har netop for denne her gruppe været faldende som den eneste de seneste år.
I det hele taget er antallet af uddannelsesaktiviteter styrtdykket i de her år for de ufaglærte grupper.
Det skyldes bl.a. virksomhedernes mindre forbrug af efteruddannelse til de kortuddannede.
Det skyldes, at den tidligere regering lavede en arbejdsmarkedsreform med massive besparelser på løn og materialer og efteruddannelse af lærere osv. i forhold til AMU-kurserne og Åben Uddannelses-kurserne, og så også selvfølgelig den faldende arbejdsløshed og de voldsomme indskrænkninger i de lediges rettigheder til at få uddannelse.
Samtidig må vi så konstatere, at efteruddannelsessystemet i dag simpelt hen ikke giver gode nok tilbud til de ufaglærte.
Lad mig bare nævne, at 75 pct. af deltagerne på et AMU-kursus i forvejen har en eller anden form for erhvervsuddannelse, og at 80 pct. af deltagerne på Åben Uddannelse har en eller anden form for erhvervsuddannelse.
Der er altså et efteruddannelsessystem, som er lavet primært til ufaglærte, men det er bare ikke den gruppe, der primært bruger det, eller også får de ikke lov at bruge det af arbejdsgiverne. Det her forslag handler så om med vold og magt at sammenlægge AMU-centrene og de tekniske skoler.
Jeg vil gerne have lov til at spørge, om man mener, det her forslag vil få de kortuddannede til at uddanne sig.
Vil det gøre det lettere for de kortuddannede at efteruddanne sig, for det må vel være hele pointen?
Jeg synes egentlig, at det er ret svært at forestille sig.
Lovforslaget handler nemlig ikke om, hvordan uddannelserne kan udvikle sig, eller hvordan de bliver bedre.
Og der synes jeg, at det måske er en lillebitte smule absurd, at man kan kalde det en reform af efteruddannelse, uden at man overhovedet går ind og kigger på det indholdsmæssige.
Så er der selvfølgelig det her forhold med, at først så sparer man penge på finansloven, godt 55 mio. kr., og så laver man en ny struktur for uddannelserne, og det skal så bare bankes igennem nu.
Til sidst kommer der en analyse, hvori indhold og målsætninger diskuteres.
Det er altså en omvendt verden.
Det er simpelt hen at lave tingene i den forkerte rækkefølge.
Og alene af den grund er det lidt svært at se, hvordan lovforslaget skulle skabe bedre betingelser for de kortuddannede.
Indholdsdiskussionen ligger simpelt hen for sent i denne her proces.
Den skal komme før nedskæringerne, så man kan gå ind og lave en reel vurdering af, hvilke ressourcer der er behov for.
Lovforslaget vil så sammenlægge AMU-centrene og de tekniske skoler, og lovforslaget argumenterer for ressourceudnyttelse.
For det første kan man spørge, hvor meget ressourceudnyttelse der er tale om.
Så vidt vi er orienteret,
er det kun en række metalkurser, hvor der har været tale om et decideret overlap i udbud af kurser for på den ene side SiD og på den anden METAL.
Ellers er der altså tale om to-tre helt forskellige uddannelsesinstitutioner med helt forskellig målgruppe, forskellige lærerkræfter og forskellig pædagogik.
Med samme logik, som vi har bag det her lovforslag, kunne man tale om at sammenlægge daghøjskoler, handelshøjskoler og universiteter, og så kunne man spare en enkelt lærer hist og her.
Så er der måske til gengæld et tomt lokale, fordi det lidt mister sit indhold at være der.
For det andet ville jeg synes, det var rart, hvis ministeren i dag kunne fortælle os, om ministeren kender nogle eksempler på fusioner, der her og nu giver store besparelser, for det er jo det, ministeren regner med, eftersom man har sparet godt 55 mio. kr. på finansloven.
Derfor vil jeg gerne bede ministeren om bare ét eksempel på en fusion, der ikke som udgangspunkt har givet en meromkostning - bare ét eksempel.
Så kan det da godt være, at der på længere sigt vil komme besparelser i forbindelse med de her rationaliseringer.
Men alle fusioner koster som udgangspunkt ekstra ressourcer.
Det er min påstand.
Så er det min bekymring, at der er tale om to helt forskellige pædagogiske tilgange.
I AMU-centrene er det voksenpædagogik med vægt på en gruppe, som bl.a. kan have meget store læsevanskeligheder
, og de tekniske skoler er primært ungdomspædagogiske.
Vi mener, det er helt centralt, at der er et voksenpædagogisk miljø, som er gearet til at tage hånd om voksne ufaglærte.
Ved den her tvangsmæssige fusion er der stor sandsynlighed for, at AMU-centrenes kultur og pædagogik bliver slugt af de tekniske skoler, ikke nødvendigvis af ond vilje, men simpelt hen som en konsekvens i løbet af nogle få år.
Og det vil betyde, at man smadrer det voksenpædagogiske miljø, der eksisterer i dag.
Det er i hvert fald vores frygt, og det vil altså være en katastrofe for voksen- og efteruddannelsesmulighederne.
For Enhedslisten skal jeg sige, at vi vil en lidt anden vej.
Jeg synes, at det generelt er et lidt dårligt lovforslag, men det kan man nok høre af min tale.
Vi vil gerne sikre folks ret til efteruddannelse, så de ikke nægtes det af presset fra en arbejdsgiver, og det skal bl.a. ske ved at oprette uddannelsesudvalg på alle virksomheder.
Så mener vi, at det skal være obligatorisk, at man laver uddannelsesplaner for de enkelte virksomheder, og at man skal have ret til et vist antal efteruddannelsesuger pr. år.
Men jeg synes nu, at den store opgave ligger i at finde frem til nogle elementer til en ny pædagogisk tilgang til efteruddannelse og voksenuddannelse, og det her lovforslag går i den forkerte retning.