runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Kolstrup (EL), 2000-12-01:
Det lovforslag, vi har foran os, giver jo grundlag for en auktion over tilladelser til 3. generations-mobilnet og er en udløber af et telepolitisk forlig, som vi har haft lejlighed
til at sige gentagne gange, at Enhedslisten ikke er med i
Vi har ikke været enige i udgangspunktet for forliget; det har været et liberalistisk forlig, det har vi hverken lod eller del i.
Hvis vi så ser på det foreliggende lovforslag og baggrunden for det, så må vi jo sige, at der tilsyneladende er et vældigt hastværk med at få det igennem i Folketinget.
Jeg ved ikke, om det er, fordi man ønsker hurtige kroner i kassen.
På den baggrund er det oprigtig talt ikke let at tage stilling til, idet følgerne ikke er særlig tydelige, men det er jo muligt, at der i forligskredsen ligger en masterplan af mere specifik karakter, som vi andre ikke har kendskab til.
Vi er generelt også bekymrede for det konkrete forslag.
Ud over at vi ikke har del i hele den verden, som det er en del af, så er vi også konkret bekymrede for det foreliggende
Hvis der, som man jo regner med, kommer en del kroner i kassen, hvordan vil forskningsministeren så sikre, at de formentlig ganske store summer, selskaberne måtte betale for disse tilladelser, ikke væltes over på forbrugerne?
Jeg bemærkede, at ministeren i bemærkningerne fra høringsnotatet udtrykker stor tillid til, at det skal markedskræfterne nok sørge for, men jeg ved ikke, hvem det er, ministeren sådan forlods kan tage i ed dér, eller hvad det er for en krystalkugle, ministeren har set i.
For os, der ikke har den samme tiltro til markedet som forskningsministeren, vil det være rart at høre, om ministeren har andre måder end just de rene markedskræfter til at sikre forbrugerne på.
Jette Gottlieb (EL), 2000-12-01:
Enhedslisten vil gerne støtte forslaget.
Vi er nemlig enige med forslagsstillerne i, at adoption af børn kan være et reelt alternativ til behandling mod barnløshed, og at økonomien i mindst muligt omfang skal være afgørende for, hvilken model man vælger, når man ønsker at stifte familie.
Derfor opfatter vi forslaget som et skridt i den rigtige retning, og vi støtter det.
Søren Kolstrup (EL), 2000-12-01:
Jeg takker ministeren for redegørelsen.
Jeg har forstået det sådan, at uanset om man bor på Anholt eller i København, har man de samme grundvilkår, og det lød selvfølgelig spændende.
Og derfor mener ministeren, at der er noget af min bekymring, som simpelt hen ikke er berettiget.
Men mit spørgsmål går så på: Tv-kabelnettet, der bliver omtalt - hvad er det for et?
Hvem forestår det?
Og hvilken udbredelse har dette net?
Kristian Jensen (V), 2000-12-01:
Jeg skal ikke blande mig i hr. Søren Kolstrups og ministerens debat ud over at sige, at der, hvor man har et kabel-tv-, har man jo et kabel-tv-net, så der har man udbredelsen.
Men grunden til, at jeg går op med en kort bemærkning, er, at ifølge Nudansk Ordbog betyder eksorbitant uhyrlig eller overdreven.
Og jeg tvivler på, at ejerne af Mobilix og Telia mener, at de har uhyrlige eller overdrevne overskud på deres investeringer i Danmark, og derfor vil jeg gerne rette den misforståelse, at der i hele telebranchen skulle være uhyrlige, overdrevne, eksorbitante overskud
Derimod kan man sige, at der skal være nogle eksorbitante investeringer i Danmark, hvilket vi som nation kan være glade for, at der er nogle, der vil gøre.
Og med hensyn til anvendelse af provenuet vil jeg sige, at jeg er meget enig med vismandsrapporten, der kom, og som netop anbefalede, at man i stedet for cigarkasser brugte pengene til at afdrage statens gæld, hvilket vil give en rentebesparelse, som så er i spil.
Søren Kolstrup (EL), 2000-12-01:
Vi er selvfølgelig interesserede i, at disse kroner bliver anvendt så godt som muligt bl.a. til fællesskabsprojekter.
Det tror jeg er et meget grundlæggende princip for anvendelse af sådanne midler.
Nej tak til drift, men ja tak til, at det kan være bredbånd, og at det kan være andre ting, som har noget med sektoren at gøre.
Det er det ene. Om jeg har været inde og se på en hjemmeside?
Nej, det har jeg ikke, men det kunne jeg jo gøre.
Tak for opfordringen.
Jeg ved ikke, om jeg bliver klogere dér.
Nej, nej, der bliver rystet på hovedet
Men det vil jeg da bestemt gøre brug af.
Det tredje var hr. Hækkerup, som spurgte, om vi havde andre metoder i forbindelse med det foreliggende forslag.
Det er jo en smuk ting.
Og derfor mener vi generelt som et grundprincip, at man ikke skal gå efter hurtige penge. Man skal først og fremmest sikre de langsigtede interesser og forbrugerne.
Det er sådan et meget grundlæggende princip, men det er jo det, vi spørger til.
Birte Weiss (S), 2000-12-01:
Det, der er vigtigt for mig at forklare hr. Søren Kolstrup, er, at den tid er forbi, hvor man alene ved hjælp af nedgravede kabler kan opnå det at få en bredbåndsdækning.
Med den nye teknologi vil der være en lang række andre muligheder, og nogle af dem vil vi i løbet af forholdsvis kort tid kunne give en samlet beskrivelse af, sådan at man i praksis kan se for sig, at det ikke er nødvendigt at tænke i den gammeldags teknologi, men at vi samlet kan få et billede af, hvordan vi kan få Danmark dækket med højhastighedsteknologi.
Jeg forbereder en redegørelse til Folketinget om det.
Jeg kan ikke helt datosætte den, men den vil komme i løbet af en overskuelig fremtid, og i hvert fald inden auktionen finder sted.
Så var der spørgsmålet om overskuddet, som hr. Kristian Jensen stillede.
Jeg kan ikke føje mere til end det, som jeg bemærkede tidligere, fordi jeg mener, at det rette tidspunkt til at tage stilling til det er, når vi er færdige med auktionen, og det er i øvrigt også det, som de partier, der står bag tillægget til teleaftalen, er enedes om.
Det er en integreret del af det flertal.
Søren Kolstrup (EL), 2000-12-01:
Jeg forstod, at ministerens pointe er, at der kommer en teknologi, som kan komme alle til gavn, og derfor er det altmodisch overhovedet at tale om kabler.
Og jeg går ud fra, at da ministeren så selv talte om tv-kanaler m.m., må det have været et fejlskud, for jeg har forstået af ministerens pointe, at alt det der med kabler og gravkøer er slut.
Derimod kommer der en ny fager verden, som vi får en redegørelse for, og den vil jeg selvfølgelig lytte spændt til.
Heller ikke jeg ønsker på nogen måde, at der foretages fejlinvesteringer.
Vi har jo rigeligt at bruge pengene til, så jeg kan jo bare forholde mig afventende og synes, det vil være interessant at læse om.
Birte Weiss (S), 2000-12-01:
Jeg synes, at det lykkes hr. Søren Kolstrup at gøre alting så forfærdelig firkantet.
Jeg har ikke sagt, at den tid er ubetinget forbi, hvor det nogle steder i landet vil være aldeles fornuftigt at grave kabler ned.
Det, jeg siger, er, at i fremtiden vil det være sådan, at det vil være en flerhed af teknologier, som tilsammen kommer til at betyde, at hele landet bliver dækket af højhastighedsnet.
Det vil sige, at nogle steder vil det formentlig være fornuftigt at grave, andre steder vil det ikke.
Tove Videbæk (KRF), 2000-12-01:
Fru Grete Schødts mener, at hensigten med det her forslag er, at det bare er private firmaer, der skal tjene penge.
Der vil jeg gerne minde om, at der står, at det eneste formål er at sikre, at hjemmehjælpsmodtagerne får den hjemmehjælp, de er visiteret til. Fru Grete Schødts siger, at det er lidt naivt at tro, at det hjælper med det forslag, vi har her.
Så vil jeg gerne spørge fru Grete Schødts, om hun er bekendt med en vejledning, som blev udsendt fra Socialministeriet i 1998 og i 2000, hvor der står, at muligheden for at vælge mellem forskellige leverandører netop kan være med til at sikre, at brugerne får den personlige og praktiske hjælp, de er tildelt.
Der står også, at en måde at tilrettelægge arbejdet på kan være, at brugeren får et klippekort osv.
Er fru Grete Schødts bekendt med det?
Kim Behnke (FRI), 2000-12-01:
Hr. Kolstrups bekymring for, om nu vi når ud til hver eneste lille ø, er berettiget i Danmark, som - ud over de store - består af omkring 500 småøer.
Det er ikke dem alle, der er beboede, men alligevel.
Tager man et land som Norge, er udstrækningen og geografien jo en helt anden.
Deroppe besluttede man sig på et meget tidligt tidspunkt for at lade være med at lægge lyslederkabler ud til hver eneste ejendom, for det ville være uoverskueligt.
Derfor har de det, der hedder den asynkrone model, hvor man henter sine signaler ned fra en satellit, og når man så skriver på computeren, går det via telefonnettet.
Er hr. Søren Kolstrup opmærksom på, at et sådant abonnement vil han også kunne tegne, når han tager i feriehus på Anholt, og dermed være online, som det hedder på nudansk, med hele verden fra sit feriehus?
Anders Samuelsen (RV), 2000-12-01:
Forslaget lægger op til, at de eksisterende tilbud om tilskud til personer, der ønsker at adoptere et udenlandsk barn, afløses af en model, hvor staten kontraherer og betaler midlerne til internationale adoptioner.
Forslaget lægger dermed reelt op til, at det skal være en offentlig opgave at tilvejebringe adoptionsmuligheder, om end opgaven foreslås udliciteret til formidlingsorganisationerne; i sig selv et lidt interessant hjørne af et SF-forslag på den måde at lægge vægt på udlicitering.
I Det Radikale Venstre finder vi ikke, at det er en offentlig opgave at sørge for adoptioner af udenlandske børn; det hverken kan eller bør det offentlige være ansvarlig for.
Men vi har megen sympati for personer, der ikke har mulighed for at få børn, og jeg mener, at adoption af udenlandske børn er en god måde at stifte familie på.
Men vi mener altså ikke, at det fuldt og helt skal være en offentlig opgave, og jeg skal på den baggrund meddele, at Det Radikale Venstre ikke kan støtte forslaget.
Ole Hækkerup (S), 2000-12-01:
Der er allerede stillet flere gode spørgsmål, som jeg også ser frem til besvarelsen af, men jeg skal bare tilføje ét: Hvorledes havde Enhedslisten eller hr. Søren Kolstrup ellers foretrukket, at vi havde organiseret det her, hvis den måde, man i det foreliggende lovforslag har gjort det på, er helt forkert?
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-12-01:
Jeg vil blot spørge Enhedslistens ordfører om en enkelt ting:
Tove Videbæk (KRF), 2000-12-01:
Samtidig er det også sådan, at ca. 15 pct. af alle voksne i Danmark ikke selv kan få børn, og mange af disse mennesker ønsker at adoptere.
Men i dag er adoption blevet en meget kostbar affære, som nærmest er forbeholdt de privilegerede, de velhavende, der har 100.000 kr. tilovers, eller som kan låne et tilsvarende beløb.
Kristeligt Folkeparti mener, det bør være sådan, at alle, der ønsker det og er fundet egnede, bør have mulighed for at adoptere et barn.
På tirsdag fremsætter
Kristeligt Folkeparti selv et forslag om udjævning af den økonomiske forskel mellem kunstig befrugtning og adoption.
og det håber vi naturligvis bliver vedtaget.
Vi ved, at det offentlige p.t. bruger 35 mio. kr. hvert år på adoption, mens der bruges 80 mio. kr. hvert år på kunstig befrugtning, og det forhold mener vi der må ses på.
SF's forslag synes vi er positivt, men om det er den rigtige model, der bliver foreslået, vil vi gerne være med til at diskutere i udvalget.
Tom Behnke (FRI), 2000-12-01:
Det er altid interessant at være ordfører om fredagen, for der sker altid spændende ting i Folketinget.
Man kan under den ene debat om det ene forslag høre partierne skille sig og bruge argumenter til den ene og den anden side, men ved det næste forslag kan de samme partier vende argumenterne fuldstændigt, 180 grader.
Vi har tidligere i dag diskuteret udlicitering og stykprisfinansiering osv.
Det ville SF og Enhedslisten overhovedet ikke høre tale om, det ville man ikke være med til, og så er det jo imponerende, at SF fremsætter et forslag, der netop handler om stykprisfinansiering.
Det synes vi er fint, og at stykprisfinansieringen indbefatter, at man går til en privat organisation og på den måde sørger for, at den del af opgaven bliver udført af et privat firma og oven i købet giver stykprisfinansiering, kunne ikke være skrevet bedre af os selv.
Frihed 2000 støtter selvfølgelig forslaget 100 pct., det er der slet ingen tvivl om, for det er jo netop det, vi ønsker på en lang række punkter.
Forslagsstillerne har jo ret
i, at som det fungerer i dag, hvor det offentlige giver tilskuddet til de kommende forældre, som så indbetaler det til den formidlende organisation, sker der typisk det, at hvis tilskuddet til forældrene bliver forhøjet - vupti, så stiger budgetterne bare i de formidlende organisationer, så forhøjelsen bliver spist op lige med det samme.
Der gik 14 dage, så var alle gebyrer hos bedemændene steget med 1.200 kr., og det er jo helt skørt.
Så hjælper det jo ingenting.
Derfor er modellen, som her forslås af SF, den rigtige model, og jeg glæder mig til, at vi i den kommende tid på flere og flere områder kan mødes med sunde, liberale holdninger sammen med venstrefløjen og få ændret lovgivningen og ordningerne her i landet.
Det ser vi frem til, men nu skal jeg selvfølgelig passe på, at jeg ikke får skræmt hr. Villy Søvndal helt væk fra denne idé ved at stå og rose ham for meget.
Det element, som netop er det væsentlige for os, er, at man fra myndighedernes side hvert år diskuterer: Hvad skal tilskuddet størrelse være i år pr. barn?
Dermed har man hånd i hanke med økonomien, og det bliver ikke sådan, som vi hørte ministeren sige, at med dette forslag aner vi overhovedet ikke, hvad udgifterne bliver i fremtiden.
Det er jo ikke rigtigt.
Udgifterne skal netop forhandles år efter år, så de ligger på et rimeligt fornuftigt leje, og derefter fordeles midlerne, alt efter hvor mange børn der bliver formidlet af den enkelte organisation.
Vi støtter forslaget.
Ole Hækkerup (S), 2000-12-01:
3. generations mobilnettet adskiller sig fra den mobiltelefonteknologi, vi kender i dag, ved at der bliver tale om et mobilt multimedieprodukt, dvs. Internet, videoklip, og hvad ved jeg, på mobiltelefonen.
Med dette lovforslag laves der regler for etablering og drift af det nye mobilnet, og tilladelserne til at etablere og drive det nye net vil blive sendt ud i auktion.
At gøre det ved at sende tilladelserne i auktion
er noget, der har givet anledning til en vis debat, og det skyldes selvfølgelig, at nogle tilsvarende auktioner i andre lande har indbragt nogle endog meget store beløb.
På den baggrund har der her i Danmark været nogle mere eller mindre fantasifulde ideer om, hvor meget en sådan auktion kunne indbringe her i Danmark.
Mange af dem, der har prøvet at gætte, teleanalytikere eller markedsanalytikere, er kommet med nogle efter min bedste overbevisning helt vilde skøn, og jeg tror, mange af dem vil blive skuffet, når auktionen er overstået.
Til gengæld vil det stå klart bagefter, at formålet med auktionen er at sikre, at tilladelserne til at drive det nye net vil gå til de selskaber, der ser de største forretningsmæssige muligheder i det, og det falder jo fint i tråd med den generelle telepolitik i Danmark om at sikre den bedste og billigste service via en markedsdrevet udvikling.
Men den markedsdrevne udvikling er kun noget værd, når den giver bedre og billigere produkter til forbrugerne, når udviklingen i Danmark er så dynamisk, at vi er med helt fremme, og frem for alt: når udviklingen fremmer en komplet geografisk dækning, så der ikke er nogen, der lades i stikken.
Det er de virkelige gevinster med den udvikling, der sker på teleområdet i dag.
Dette lovforslag er et af flere skridt på vejen, men også et af de vigtigste skridt i udviklingen, og jeg skal derfor på vegne af Socialdemokratiet anbefale det til vedtagelse.
Egil Møller (DF), 2000-12-01:
Jeg lagde mærke til, at den socialdemokratiske ordfører, hr. Ole Hækkerup, var meget engageret, og jeg tror såmænd også nok, at han selv tror på det, der blev sagt heroppefra.
af lovforslaget, både de positive og de negative
Der står, at auktionen forventes at indbringe en indtægt til staten, og så mangler jeg noget, der var kommet med, hvis jeg skulle have skrevet lovforslaget, nemlig at man kunne nedbringe en del af statens gæld med den forventede indtægt.
Er det en mangel ved forslaget?
Eller hvordan hænger det sammen?
Kristian Jensen (V), 2000-12-01:
Nej, jeg kan godt forstå, at hr. Søren Kolstrup er nervøs
, eftersom man på sand liberalistisk vis her går ud og bortauktionerer et statsligt aktiv til dem, der har lavet den bedste business case og dermed fået den største profitindtjening.
Så jeg har forståelse for hr. Søren Kolstrups ideologiske kvababbelser.
Det, jeg ikke har forståelse for, er, at hr. Søren Kolstrup spørger om en skjult dagsorden, eftersom de telepolitiske teleaftaler er offentliggjort via Internettet. Jeg vil bare spørge, om hr. Søren Kolstrup har været inde og kigge efter dem.
Ole Hækkerup (S), 2000-12-01:
Så vidt jeg kunne høre, var der i virkeligheden to spørgsmål, og det første gik lidt på størrelsen af den indtægt, man kunne forestille sig ville komme ind.
Det synes jeg er utrolig svært at gisne om, som jeg også sagde, men jeg lytter naturligvis gerne, hvis hr. Egil Møller har et godt og kvalificeret gæt på, hvad der kunne komme ind.
Det andet var spørgsmålet om, hvad man skal bruge pengene til, når de er kommet ind, og det er selvfølgelig et spørgsmål, der skal afgøres blandt de partier, der er med i teleforliget.
Aftalen er, at hvis partierne kan blive enige, kan de fordele pengene, men det er altså under forudsætning af enighed, og hvis man ikke kan blive enig om anvendelsen af nogle af pengene, skal de under alle omstændigheder gå til afdrag på statsgælden.
Pia Christmas-Møller (KF), 2000-12-01:
Da den konservative ordfører, hr. Brian Mikkelsen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne sige følgende: I forbindelse med tillægsaftalen fra april 2000 blev det aftalt, at der skal afholdes auktion over tilladelserne i det danske samfund til at drive 3. generations mobilnet, altså det, vi kalder UMTS.
Branchen har for at sige det mildt ikke været begejstret for aftalen, som de mener vil hæmme netværksudviklingen i Danmark, men det er vi ikke enige i.
For det andet tror vi, at incitamenterne for de teleselskaber, der vinder auktionen, vil være meget store, fordi selskaberne ønsker at forrente deres investering.
Vi har på mange møder drøftet det endelige forslag i forligskredsen, og en af de ting, vi har slået meget på, har været gennemsigtigheden og medinddragelsen af virksomhederne i alle faser af processen.
Televirksomhederne skal vide, hvad de i fase 1, altså tiden før auktionen starter, og hvor konsulentfirmaet arbejder med udbudsbetingelserne, har at gøre med, og det er vigtigt at inddrage televirksomhederne i denne fase.
I fase 2, selve afholdelsen af auktionen, skal åbenheden være udtalt, for teleselskaberne har krav på at vide, hvad der foregår i auktionsfasen.
Alt i alt et glimrende forslag, som Det Konservative Folkeparti støtter.
Det er fremadrettet og kan også ajourføre netværkssamfundet.
Aage Frandsen (SF), 2000-12-01:
Det interessante ved dette lovforslag er formentlig ikke selve forslaget, men det, som det giver mulighed for, nemlig at bruge det, som kaldes 3. generations mobilnettet, på en sådan måde, at det bliver til gavn for hele samfundet.
Det bliver til gavn for os på den måde, at en række af de teknologier, vi hidtil har kendt, nu er blevet overflødige i forbindelse med en hel masse investeringer for at nå frem til en række ting, man gerne vil gennemføre med hensyn til bredbånd, net og udbredelse af kabel og sådan nogle ting.
De ting løses nu på anden måde, og det vil sige, at den teknologiske udvikling har gjort, at vi nu kan gøre noget, som vi for nogle år siden troede ville koste ganske mange penge.
Derfor er det rigtigt og godt, at vi nu giver mulighed for, at man kan gå i gang med at udnytte 3. generations mobilnettet.
Så er spørgsmålet, hvordan vi skal gøre det, og lovforslaget lægger op til, at vi skal benytte os af auktionsmodellen.
Der har været en hel del diskussion om, hvorvidt man skulle gøre det eller ej, og det kan jo ikke være overraskende, at branchen, som måske forventer, at der er nogle penge at tjene her, gerne vil hente hele gevinsten til sig selv.
Men der har vi - og »vi« betyder kredsen af partier bag forliget om telepolitikken - været enige om, at det også var rimeligt, at fællesskabet fik sin del, og det vil i den forbindelse sige, at staten får sin del af den gevinst, som vi forventer, der er på området.
Hvor stor eller lille gevinsten bliver, er der ingen, der ved på indeværende tidspunkt, men det er heller ikke det, der er afgørende.
Det er med hensyn til forsyningssikkerhed og kvaliteten i det hele taget, at det også skal sikres, at de forskellige aktører, der nu kommer ind på markedet, også kan fungere i et samarbejde.
Der er altså en række hensyn, som skal tages, og det betyder også, at i forhold til nogle af de auktionsmodeller, der har været anvendt andre steder, kan det godt være, at udbyttet bliver mindre.
Men det skyldes, at der er stillet nogle krav og nogle betingelser til gavn for brugerne og forbrugerne, og derfor kan vi i SF varmt støtte dette forslag, som er udtryk for, at vi i fællesskab, uanset hvilken ideologisk tilgang vi har til tingene, mener, at der er tale om en teknik, som vi kan være enige om.
Egil Møller (DF), 2000-12-01:
Det er Dansk Folkepartis klare opfattelse, at danskerne skal have optimale forhold for at opnå adgang til netværkssamfundet.
At der skabes de bedste forhold for erhvervslivet og den brede befolknings brug af moderne teknologi bør være et klart mål for tidens lovgivere, men samtidig bør det dog sikres, at alle, selv i de yderst svagt befolkede egne af Danmark, bliver tilgodeset.
Dansk Folkeparti lægger vægt på, at Danmark er på forkant med udviklingen inden for udbud af højhastighedstjenester til slutbrugerne på den betingelse, at der er reel konkurrence på markedet.
På baggrund af indhøstede erfaringer fra udlandet er det derfor forståeligt, at vi ligeledes her i landet forsøger os med auktionsmodellen med den kommende tildeling af radiofrekvenser til 3. generations mobilnettet. Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-12-01:
Det Radikale Venstre er en del af det telepolitiske forlig og derfor med i den kreds af partier, der står bag den oprindelige aftale, og vi kan selvfølgelig også støtte lovforslaget om at anvende auktionsmodellen i forbindelse med 3. generations mobilværktøjer og licenser.
Som det tidligere er sagt af andre ordførere, har det jo været et kontroversielt punkt, og det er ikke noget, branchen som helhed ligefrem klapper i sine hænder over.
Vi finder også, at der på betryggende vis er taget hensyn til minimumskravene, eksempelvis geografisk udbredelse, på en sådan måde, at vi kan gå med på auktionsprincippet.
En lille advarsel: Man kan ikke bare tage det store provenu, det høje provenu, som eksempelvis den engelske auktion indbragte, og dividere med 12 og derefter tro, at vi får et tilsvarende provenu i Danmark.
Meget vil afhænge af udviklingen på de respektive mobilmarkeder, men vi er selvfølgelig også spændte på, hvor stort et provenu det her vil give anledning til.
Vi kan støtte forslaget fra radikal side.
Tove Videbæk (KRF), 2000-12-01:
Dette lovforslag er resultat af et forlig mellem en række partier i Folketinget.
Kristeligt Folkeparti er ikke blandt disse, men derfor mener vi alligevel, at forslaget er godt.
Målsætningen med forslaget er at stimulere udbudet af højhastighedstjenester til slutbrugerne.
Målsætningen er også at få skabt reel konkurrence på markedet og også yderligere at stimulere konkurrencen på mobilmarkedet.
I forslaget er der endvidere beskrevet nogle overordnede telepolitiske målsætninger, og hvorledes disse opfyldes via anvendelse af auktion.
Som vi i Kristeligt Folkeparti ser forslaget, er det progressivt og kan være et skub fremad til 3. generations-mobilnettet i Danmark, så Danmark igen kan være med helt fremme på dette område.
Det, som sælges via afholdelse af disse auktioner, er knappe samfundsressourcer, og derfor vil vi i Kristeligt Folkeparti have det godt med, at overskuddet fra disse auktioner går til afbetaling på statsgælden.