Ole Vig Jensen (RV), 1997-11-05:
Enhedslistens forslag til ændringer af folkeskolens styrelsesregler drejer sig for størstedelens vedkommende om spørgsmål, som Folketingets partier har taget stilling til ved vedtagelsen i juni i år af ændringer i folkeskoleloven. Styrelsesreglerne må nu med de ajourføringer, der blev gennemført for kun fire måneder siden, have tid til at virke.
Jeg mener ikke, at der er behov for at ændre styrelsesreglerne på nuværende tidspunkt, og jeg må derfor
allerede også af den grund afvise Enhedslistens forslag.
Om de enkelte bestemmelser i lovforslaget vil jeg kort bemærke, at mange af dem med hensyn til deres indhold ligger tæt op ad de vedtagne nye bestemmelser.
Det gælder med hensyn til skolebestyrelsens forpligtelse til at udarbejde en årsberetning og til at forelægge den for forældrekredsen.
Det gælder ligeledes med hensyn til skolelederens forpligtelse til at inddrage elevrådet i spørgsmål om elevernes sikkerhed og sundhed, og endelig gælder det med hensyn til ønsket om at fremme et samarbejde mellem kommunalbestyrelsen og skolebestyrelserne.
Det sker ikke ved at gøre de fælles rådgivende organer obligatoriske, således som Enhedslisten foreslår, men ved at fastsætte en forpligtelse for kommunalbestyrelsen til at afholde to årlige dialogmøder, hvis der ikke er oprettet et fælles rådgivende organ.
Derimod er der ikke sket ændringer af reglerne om skolebestyrelsens sammensætning, således som Enhedslisten ønsker det.
Forældrene har fortsat flertallet, og jeg mener, at det er helt afgørende at fastholde dette.
Når forældrene har 5 eller 7 repræsentanter, er baggrunden, at der er tale om en brugerbestyrelse.
Når medarbejderne har 2 repræsentanter, hænger det sammen med, at de ansatte har medindflydelse gennem de samarbejdsudvalg, som findes på de fleste skoler.
Lærergruppen kan få indflydelse på principper om skolens virksomhed m.m. ved, at de gennem pædagogisk råd stiller forslag herom til skolebestyrelsen.
Jeg henleder desuden opmærksomheden på, at det er den enkelte lærer, der i samarbejde med eleverne tilrettelægger den daglige undervisning.
Når eleverne ligesom lærerne har 2 repræsentanter, hænger det selvsagt sammen med, at forældremyndighedens indehavere træffer mange beslutninger også i forhold til skolen på elevernes vegne.
Der skal imidlertid ikke være tvivl om, at elevdemokratiet ligger både mig og regeringen meget på sinde, og det er baggrunden for de forslag til ungdomspolitiske initiativer, herunder vedrørende det repræsentative demokrati i uddannelsessektoren, som er iværksat.
Jeg forventer i nær fremtid at komme med en redegørelse til Folketinget herom.
Foreløbig kan jeg med hensyn til folkeskolen henvise til, at der ved lovændringen fra juni i år er tillagt elevrepræsentanterne i skolebestyrelserne automatisk stemmeret.
Tidligere var det op til den enkelte kommunalbestyrelse at beslutte, om eleverne skulle have stemmeret eller ej.
Desuden er det nu i bekendtgørelsen fastsat, at eleverne skal have diæter m.m., hvis der ydes forældrene vederlæggelse.
Afsluttende skal jeg bemærke følgende om Enhedslistens forslag om at genindføre beboerafstemninger om skolenedlæggelser:
Reglerne om beboerafstemninger er blevet ophævet i 1990 efter et kommunalt ønske og er erstattet af regler, der på anden vis skal sikre borgernes medindflydelse på forslag om skolenedlæggelser.
Baggrunden var, at navnlig det dalende elevtal i skolerne dengang gjorde det nødvendigt at ændre skolestrukturen i mange kommuner.
Der er derfor i de seneste år kun blevet nedlagt ganske få skoler, og sådan vil det nok også være i de kommende år.
Fremgangsmåden ved skolenedlæggelser er derfor kun i meget begrænset omfang af aktuel betydning, og jeg finder derfor ikke behov for at optage forhandlinger med de kommunale organisationer om at ændre denne bestemmelse.