runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2001-01-24:
Jamen så vil jeg sige det sådan nu, at jeg synes, der består en uklarhed i statsministerens svar dels med hensyn til, hvad indholdet rent faktisk er i det forslag til forordning, dels desværre også med hensyn til den danske regerings endelige holdning til forslaget.
Men jeg vil følge statsministerens opfordring, og så vil jeg tage initiativ til, at trafikministeren bliver indkaldt i samråd i Folketingets Europaudvalg, således at vi kan komme til bunds i dette her forslag.
I Århus kan man jo med rette få den formodning, at når det nu forholder sig sådan, at Århus Sporveje er det eneste busselskab i Danmark, der mig bekendt endnu ikke er udliciteret og forhåbentlig heller aldrig bliver det, så er det vel rettet mod Århus.
Det er vanskeligt at få anden fornemmelse.
For det er i hvert fald det, det handler om.
Det handler simpelt hen om Århus Sporveje.
Dét er lovens emne, altså Århus Sporveje.
Men jeg vil følge det op, som statsministeren nærmest har opfordret mig til, og så må vi jo se at komme til bunds i sagen.
Men hvis statsministeren skulle have lyst til at give en lille smule klarere svar allerede nu, så ville jeg være dybt taknemlig.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-01-24:
Det kan jeg desværre ikke.
Jeg synes, at vi skal lade den minister, der har det her som ansvarsområde, drøfte det nøje med partierne i Folketinget og Europaudvalget, og lad os så følge tingene til dørs.
Jeg sagde i mit tidligere svar til hr. Keld Albrechtsen, at man kunne få det indtryk, at Kommissionen har fremsat det forslag med den særlige hensigt at fremtvinge et udbud af den kollektive trafik, der varetages af Århus Sporveje.
Sådan forholder det sig ikke.
Og jeg synes, at det er dét budskab, hr. Keld Albrechtsen kan bringe med hjem til Århus.
Jeg skal også gerne bringe det selv, for sådan forholder det sig ikke.
Så synes jeg i øvrigt, at vi skal bruge kræfterne på at følge forslaget til dørs.
Som jeg sagde før, også til hr. Frank Aaen: Jeg har de samme holdninger til forslaget her, som vi har til forslaget fra Venstre, som vi drøftede på et tidligere tidspunkt.
Frank Aaen (EL), 2001-01-24:
Nu er det jo desværre sådan, at der er en vis grad af tvangsudlicitering i de eksisterende EU-regler.
Lige så snart en kommune ikke selv driver sit offentlige transportselskab, så skal det i udlicitering.
Så hvis der var brug for en ændring, var det jo at fjerne den eksisterende tvang.
Jeg har et spørgsmål til statsministeren, for jeg forstod ikke helt det første svar til hr. Keld Albrechtsen
om, at hvis man ville sende det i udbud, så skal man følge nogle spilleregler.
Men sådan er reglerne allerede i dag.
Det er der ikke noget nyt i.
Derfor må man jo blive lidt betænkelig, når man hører, der er et nyt direktiv på vej.
Så kunne statsministeren ikke komme lidt tættere på, hvad det nye er, der er undervejs?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-01-24:
Jeg synes, at statsministeren efterlader en usikkerhed, som givet må give anledning til utryghed i hvert fald i Århus.
Der er jo ingen tvivl om Kommissionens hensigter.
Det er et forrykt synspunkt, der i hvert fald ikke er nogen i Århus, der vil kunne forstå.
Hvorfor skal vores sporveje ødelægges ved udlicitering?
Det vil i hvert fald være svært at forklare nogen i Århus.
Jeg forstår også statsministeren i dag sådan, at der skal være logik i tingene.
Det vil sige, at det, statsministeren sagde i sidste uge til Venstre og De Konservative - ingen tvangsudlicitering - stadig væk er regeringens grundlag.
Så vidt så godt.
Men jeg vil frygtelig gerne bede statsministeren om at præcisere, at den logik jo så altså også betyder, at hvis der er et element af tvangsudlicitering i EU's forordningsforslag, så vil Danmark ikke acceptere dette element af tvangsudlicitering.
Kunne vi ikke godt få det tilsagn?
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-01-24:
Nu følger vi sagen til dørs, og der skal selvfølgelig være logik i tingene.
Sagen handler om udlicitering, ikke sandt, og jeg må sige, at jeg synes, det rigtige i dag er, at nu forhandler vi vores interesser.
Det er simpelt hen for tidligt at sætte punktum.
Lad os nu kæmpe for sagen og lad os så se, hvordan tingene ser ud, når vi er kommet igennem den lange forhandling.
Jeg har ikke ændret mine holdninger generelt til spørgsmålet om udlicitering.
Det er et instrument, der kan bruges med omtanke i Danmark.
Vi kender desværre ret mange dårlige eksempler på det seneste, som understreger dét, jeg har sagt hele tiden, nemlig at vi skal være meget, meget varsomme og omhyggelige, når vi skal bruge dette instrument.
Når vi så går op på det europæiske niveau, jamen da er mit svar: Lad os nu se, hvordan de forhandlinger kommer til at foregå.
Vores grundholdninger til sagen er uændrede.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-01-24:
Jeg vil godt spørge statsministeren: Det kan vel ikke være så svært at tage stilling til, om den danske regering vil acceptere eller ikke vil acceptere, at der indføres tvangsudlicitering?
Nu siger statsministeren så, at det er nogle procedurer.
Men er det ikke korrekt, at de procedurer faktisk vil tvinge Århus Sporveje ud i udlicitering?
Og hvis det er korrekt, så er det jo der, sagen starter.
Men jeg er tilfreds, hvis statsministeren i dag kan give tilsagn om, at hvis der er tale om et element af udlicitering i dette forslag til forordning, som vi selvfølgelig teknisk skal gennemgå meget grundigt - det er jeg enig med statsministeren i - så vil den danske regering ikke acceptere det. Er det i øvrigt ikke også korrekt, at der er andre lande, som faktisk er modstandere af det forslag til forordning, som nu foreligger?
Men jeg vil i dag være tilfreds, hvis bare vi fra statsministeren kan få det tilsagn, at hvis der er et element af tvangsudlicitering, så vil Danmark ikke acceptere det.
Jens Rohde (V), 2001-01-24:
Det synes jeg ville være velgørende.
Karsten Nonbo (V), 2001-01-24:
Ja, jeg vil blot spørge ministeren lige så forsigtigt for ikke at få for store ambitioner og forventninger, om det er sådan, at man ved de her udenlandsrejser i det mindste afgrænser udenlandsrejsen til kun at gælde lande, som vi i hvert fald i det mindste har udleveringsaftaler med, såfremt de indsatte eventuelt skulle flygte fra fra kurset, når de er udenlands?
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-01-24:
Det er et stort spørgsmål, som desværre næppe lader sig besvare fyldestgørende på den tid, der er afmålt os, men lad mig slå et par ting fast.
For det første synes jeg, det er vigtigt at understrege, at danskerne som grundholdning ikke nærer mistillid til det danske sundhedsvæsen, og det er vigtigt i samme øjeblik at slå fast, at vi har et utrolig dygtigt personale i det danske sundhedsvæsen, som udfører en kæmpeopgave hver eneste dag.
Vi har fået det bekræftet i gentagne undersøgelser.
Sundhedsministeren har senest også til hr. Jørgen Winther fremsendt vores patientundersøgelse fra amterne, sygehusejerne, som jeg synes er umådelig opmuntrende, offentliggjort den 10. januar, som viser stor tilfredshed med landets sygehuse, især tilliden til det faglige niveau på sygehusene er meget høj.
Jeg skal også pege på en ny analyse af danskernes ønsker
til sundhedsvæsenet, som Rockwool Fonden offentliggjorde i november sidste år, som viser, at befolkningen i meget høj grad bakker op bag de grundlæggende principper i vores sundhedsvæsen.
Så er der selvfølgelig altid ting, man kan ønske at gøre bedre, ting, man ønsker går hurtigere, og ting, man ønsker forstærkes.
Jeg synes, at sundhedsministeren, hr. Arne Rolighed, har sat en rigtig god dagsorden for det nye år.
Jeg synes virkelig, vi her oplever et menneske og en minister, der i sundhedsdebatten har samlet al sin viden for at få bragt sundhedsdebatten ind i det faglige spor, som sundhedsdebatten, sygehusdebatten bedst er tjent med.
Jeg synes, sundhedsministeren har nævnt nogle emner, som er utrolig væsentlige, og som selvfølgelig alle sammen handler om at forbedre forholdene, sikre den varme, hjælpende hånd, sikre, at mennesker, som kommer til behandling, også kan være sikre på et sammenhængende behandlingsforløb, at der er en genoptræning bagefter, som vi i regeringen jo er i fuldt sving med at realisere, samt at sikre en lang, lang række andre fremskridt, der alle sammen handler om at sætte patienten først, altså patienten i centrum.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-24:
Jamen, jeg kunne godt tænke mig lige at få uddybet, om det sidste, som ministeren svarer her, kan bekræftes.
Og vil ministeren så tage et initiativ til at sikre, at det ikke kan lade sig gøre at komme til lande, hvor der ikke er udleveringsaftaler?
Må jeg minde om, at f.eks. i forhold til Spanien var det jo sådan, at den rederidirektørs skæbne, som mange har diskuteret, blev afgjort af, at pågældende ikke kunne udleveres til Danmark.
Altså, man kunne ikke få fat i den pågældende i Spanien på det pågældende tidspunkt, selv om vedkommende stod til retsforfølgelse i Danmark.
Det er jo Ole B. Hansen, vi taler om her.
Og det lykkedes ham faktisk at undslå sig, fordi der var en frist, som han skulle udleveres inden for, og det nåede man så ikke.
Svend Auken (S), 2001-01-24:
Som jeg sagde før, har vi en særlig styreordning for ordningen omkring støtte til renere produkter, hvor nogle af de mest fremtrædende eksperter fra dansk erhvervsliv sidder, og det er dem, der konkret behandler de kriterier osv., der ligger til grund. Som jeg oplyste under det tidligere spørgsmål, er der ikke tale om, at man har stoppet dette projekt under Miljøstyrelsen, og der er altså heller ikke tale om nogen ny praksis i det her spørgsmål.
Hele sagen hviler på en misforståelse.
Jens Kirk (V), 2001-01-24:
Jeg kan forstå, og forskningsinstitutionerne kan forstå, at i fremtiden, hvis man søger støtte til et forskningsprojekt, 2-, 3- eller 5- eller 7-årigt, så skal man ud at søge
hvert år.
Man kan umuligt søge over en 4-årig periode.
Og det vil sige, at når vi har et forskningsprojekt, også det før omtalte i forrige spørgsmål, som nok må have været inde at vende om Miljøstyrelsens bord, så tager man kun hensyn til det første år, og de næste år interesserer man sig ikke for.
Svend Auken (S), 2001-01-24:
Næh, det kan man ikke lægge i det.
Jeg har kun beskrevet sagen, som den foreligger.
Hvis hr. Kirk beder mig om 10 kr., og jeg giver ham 2 kr. og siger, at han må nøjes med 2 kr., så må han nøjes med 2 kr., uanset hvad han har skrevet i sine egne budgetter, eller hvad han lader gå rundt. Så der er ikke tale om en ny praksis eller nye ejendommelige forhold.
Hvis jeg ville have givet hr. Kirk 10 kr., så havde jeg givet ham 10 kr.
Jens Kirk (V), 2001-01-24:
Nu vil jeg ikke vende daleren en gang mere.
Men synes miljøministeren ligegodt ikke, at det er et mærkeligt tilfælde, at nu oplever vi, ifølge et blad - det er fra den 5. januar - at sådan er tilfældet, og vi kunne gå ind og læse på hjemmesiden, hvor man har regnet med et budget.
Så er der nogle, der mener, at man er fejlciteret.
Men er det ikke almindelig praksis, at hvis man kommer med et projekt, så skal man i Miljøstyrelsen fremlægge beviser for, hvordan man vil skaffe kapitalgrundlaget de næste 3, 4 eller 5 år?
Synes miljøministeren ikke, at det er lidt mærkeligt, at man har til ét år, og så må man stoppe forsøget, fordi man ikke har til flere år?
Svend Auken (S), 2001-01-24:
Man kan jo ikke andet end føle sympati med hr. Kirk, der bliver ved med at løbe med en pølsepind uden nogen som helst form for fast næring knyttet til den.
Jeg må sige, at der er tale om, at man har søgt i henhold til et budget, man har fået bevilget til en fase og fået at vide, at det er det, man kan regne med, og ikke mere.
Og det har man siden hen telefonisk bekræftet over for os, at sådan forholder sagen sig.
Så kan der altså ikke spindes mere på den sag.
Jens Kirk (V), 2001-01-24:
Jeg kan altså konkludere, at der ikke er tale om nye retningslinjer for Miljø- og Energistyrelsen som sådan, men at man sådan set skal sikre sig år for år ud i fremtiden, og at man kan sige med hensyn til det at have ammoniakken som største fjende, at det har man nok, men ligesom at gribe om ondets rod er man ikke villig til at stille midler til rådighed til.
Det er bare det, jeg kan konstatere.
Og så ved jeg ikke, om en støttepædagog eventuelt kan supplere.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-01-24:
Kunne miljøministeren ikke få den grumme tanke, at Venstre i dag fokuserer så utrolig meget på et konkret projekt, fordi man netop ønsker at aflede opmærksomheden fra det, der i virkeligheden er problemets sande årsag, nemlig landbrugets masseproduktion af svin, gylleproduktionen, som i dag er en af de største trusler mod nogle af vores mest sårbare naturtyper, og at Venstre i den sammenhæng måske ikke burde skyde på miljøministeren, som netop arbejder med et forslag til en ammoniakhandlingsplan, der forhåbentlig kan gå ind og løse nogle af de her problemer?
Og den burde Venstre måske i virkeligheden bakke op.
Svend Auken (S), 2001-01-24:
Jeg har ikke mere at sige til hr. Kirk.
Jeg tror, jeg har forklaret sagen.
Til fru Blach Hansen vil jeg kun sige, at man kan naturligvis få den mistanke, som hun giver udtryk for, men det har jeg ikke villet give udtryk for.
Jeg har følt, at det var rigtigt at svare på hr. Kirks spørgsmål og rette den misforståelse, som har bragt hr. Kirk i affekt og gjort, at han har stillet de spørgsmål, som han har gjort.
Og nu håber jeg, at han er kommet ned på jorden igen, og at vi så i fællesskab kan diskutere, hvad vi gør for at løse det meget alvorlige forureningsproblem, som fru Blach Hansen talte om, og som statsministeren talte om i sin nytårstale.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Kirk (V), 2001-01-24:
»Vil ministeren redegøre for, hvorfor licensfinansierede radio- og tv-programmer er berettiget til/underlagt støtte fra Miljø- og Energiministeriet, herunder for, hvilke radio- og tv-programmer der får tilskud fra diverse puljer underlagt Miljø- og Energiministeriet?«
Skriftlig begrundelse
Der henvises til begrundelsen for spørgsmål nr. S 1106.
Er det normalt, at tv, licensbetalt, også skal ud at søge midler i fonde under Miljøstyrelsen?
Er det et problem med de 300 mio. kr. eller endnu flere, der skal afleveres, der gør, at man også giver til licensbetalt radio og tv?
Svend Auken (S), 2001-01-24:
Ja, vi kommer jo vidt omkring.
Jeg har aldrig set en mand blive ledt så meget på vildspor af en enkelt artikel, som hr. Kirk er blevet det.
Og hvis jeg kan redde ham ud af det morads, vil jeg meget gerne gøre det også.
Vi giver ikke over støtten til renere teknologi penge til informationsvirksomhed via radio og tv. Det gør vi i kraft af andre bevillinger.
Og det er selvfølgelig vigtigt, at vi har oplysninger, gode oplysninger til befolkningen om miljø- og energispørgsmål også i de elektroniske medier.
Men der er det et helt afgørende princip, at vi aldrig blander os i den redaktionelle linje, men giver til uafhængig formidling af oplysninger om miljø- og energiområdet.
Så vi skal altså passe på, at vi ikke blander tingene sammen på det her felt.
Jens Kirk (V), 2001-01-24:
Det er vi fuldstændig enige om.
Men hvis jeg betaler licens til en radiovirksomhed eller tv-virksomhed, som jo har et budget, så må man vel gå ud fra, at hvis det budget ikke holder, så skulle der næsten være sort skærm.
Man kan vel ikke gå ud fra, at man så kan gå ud og søge nogle penge i Miljøstyrelsen f.eks., som kunne dække de huller, man har, hvor man mangler penge.
Mener ministeren det?
Jens Rohde (V), 2001-01-24:
Jeg vil da gerne vide, hvor mange penge der egentlig er givet til vores public service-stationer fra de offentlige kassers side til programmer.
Svend Auken (S), 2001-01-24:
Jamen det er én stor misforståelse, men jeg vil gerne nævne nogle af de projekter, som vi har givet tilskud til.
Der er givet tilskud til en tv-film om natur- og miljøproblemer i Litauen, til Verdensnaturfonden, to tv-programmer og radioudsendelser om bæredygtig udvikling og Agenda 21-arbejde i praksis til lokalradioer.
Der er givet tilskud til en programserie med titlen »Miljø med mere« til Danmarks Radio og til tre tv-udsendelser under fællestitlen »Mærk miljøet og miljømærkning og renere produkter«, der er blevet vist i DR 2. Der er givet tilskud til DR til et undervisningsprogram med titlen »Miljø over grænser« om dansk miljøbistand i Asien og Afrika og tilsvarende til et program om et udviklingsprojekt i Thailand.
Så er der blevet givet tilskud
til færdiggørelsen af udsendelse om Det grønne islæt, der er givet til netværket Det grønne islæt.
Så er der givet tilskud
til programserien »Landzonen« i Danmarks Radio. Der er givet tilskud til program om gæs, til faunafilm og til en film om Washingtonkonventionen, CITES, til dk4, og til udsendelsesrækken med titlen »Som landet ligger«. Der er givet tilskud til dansk av-produktion og endelig til produktion af en film om danske møller til Dansk Mølleforening.
Der er også givet støtte til det DANCED-støttede projekt Zackenberg i Nordøstgrønland til at lave en oplysningsfilm om det.
Hvis man kan få en skummel historie ud af disse pæne og ordentlige projekter, synes jeg, det er imponerende.
Jens Kirk (V), 2001-01-24:
Vi har overhovedet ikke tænkt os, at vi ville få en skummel historie ud af det her.
Vi vil bare sådan set have at vide, hvor stor en del af de budgetter, man har i licensbetalt radio- og tv, man kan søge over Miljøstyrelsen.
Hvor mange
Er det et tocifret, et trecifret beløb?
Er det 200, 300 eller 400 mio. kr., man kan regne med bliver kanaliseret derover, eller hvor meget er det?
Vi er jo lidt betænkelige ved - med al respekt for miljøministeren - at der måske skulle være en vis klausul på, at det også skulle være noget om miljø, og det er helt i orden, men der skulle jo gerne være en nuanceret vinkel på det hele, og det forventer vi selvfølgelig at der er.
Jens Rohde (V), 2001-01-24:
Altså én ting er, hvad ministeriet giver til forskellige private radio- og tv-stationer, det kan vi såmænd ikke blande os så forfærdelig meget i, jo, det kan man godt, men når man ser på vores vores public service-stationer, har de jo et lovgivningskrav om, at der her er tale om upartisk programvirksomhed.
Og der vil jeg godt høre ministeren, hvordan man fra Miljøministeriets side sikrer sig, at der også er tale om alsidighed, saglighed og upartisk programvirksomhed med hensyn til de programmer, der bliver sendt ud på vores public service-stationer. Så vil jeg gerne vide, om der fra offentlige myndigheders side har været en indholdsmæssig bistand i form af forskellige oplysninger og andre ting, som man kunne have vejledt producenterne af udsendelserne med.
Svend Auken (S), 2001-01-24:
Hvis der er talmæssige oplysninger, man ønsker, så beder jeg om, at man stiller skriftlige spørgsmål.
Så skal jeg selvfølgelig sørge for at få dem oplyst.
Princippet for os er, at vi aldrig blander os i den redaktionelle linje, uanset hvem det er, der arbejder med det.
Vi bruger daglig meget store ressourcer på at hjælpe alle medier, ligesom vi hjælper alle politiske partier i Folketinget med alle saglige spørgsmål vedrørende miljø- og energipolitik.
Vi mener, at fuld åbenhed, fuld offentlighed og fuld inddragelse af befolkningen er forudsætningerne for en aktiv politik på de her to helt afgørende områder.
Frank Jensen (S), 2001-01-24:
: Det foregår for egen regning.
Også i det konkrete tilfælde her er det foregået for egen regning.
Det lever fuldt op til de forudsætninger, der er for den straffuldbyrdelseslov, som er vedtaget her i Folketinget i maj måned sidste år, og som træder i kraft her til sommer.
Det er altså fuldt i overensstemmelse med reglerne.
På trods af det har jeg så indskærpet over for Direktoratet for Kriminalforsorgen, at i fremtiden skal det altså ikke bare være et væsentligt led, men det skal også være et nødvendigt led i uddannelsen.
Og i den konkrete sag er der altså administreret ud fra de gældende regler.
I fremtiden skal man administrere ud fra, at det skal være ekskursioner, der er et nødvendigt led i den pågældendes uddannelse.
Til hr. Nonbo vil jeg tilkendegive, at det jo ikke er sådan, at alle indsatte i fængslerne under deres udslusning kommer på ekskursioner i udlandet.
De ekskursioner, der bliver afholdt, går som hovedregel til de nordiske lande, og vi har en nordisk retsenhed, så dér vil både fuldbyrdelse af straf, idømmelse af straf for forbrydelser, der måtte være begået i pågældende lande, kunne dømmes også over for vores statsborgere på samme vis, som vi kan gøre det mod nordiske statsborgere her i landet, og der er også udleveringsaftaler.
Så hvis der skulle være eksempler på, at der kan være indsatte i fængslerne, der har deltaget i udlandsophold med uddannelsesmål og -sigte i andre lande, vil jeg naturligvis tage det op med Direktoratet og drøfte det.
Anita Bay Bundegaard (RV), 2001-01-24:
Jeg vil gerne sige, at man ikke kan konkludere noget som helst.
Vi følger den her situation meget tæt, og vi gør det også kritisk, og vi er nødt til at tage konkret stilling til, hvordan udviklingen er.
Lige for øjeblikket ved vi ikke, hvordan det udvikler sig.
Hvis jeg nu f.eks. kunne få lov til at svare på de næste spørgsmål, så kunne jeg også give hr. Rohde de relevante svar.
Vi er nødt til at følge situationen, før vi tager nogle endelige afgørelser.
Jeg vil bare gentage, at det, der er regeringens væsentligste bekymring, sådan set er, hvordan det går de mennesker, der er i de her lande, og ikke så meget, hvordan regeringslederne nu måtte opføre sig.
Hvis f.eks. alle donorer trækker sig ud af Zimbabwe, så risikerer vi at ende i en nødhjælpssituation.
Er det bedre?
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Rohde (V), 2001-01-24:
Hvis det er regeringens holdning, så er det jo et meget farligt signal at sende.
For det gør det meget vanskeligt at stille nogle krav til ansøgerlandene, hvis man bliver ved med henstillinger, og man så alligevel siger: Nå, men der sker jo ikke noget alligevel.
Jeg vil godt spørge ministeren, om det generelt er acceptabelt, at man bruger 2 pct. at sit BNP til at føre krig for.
Anita Bay Bundegaard (RV), 2001-01-24:
Jeg vil gerne sige vedrørende det her med at lade hammeren falde: Hvem er det egentlig, vi skal lade hammeren falde over?
Er det de ledere i de lande, som vi ikke bryder os om, eller skal hammeren falde over de mennesker, som nyder godt af vores bistand?
Jeg mener ikke, at de mennesker, som har brug for de penge og de projekter, vi laver i de lande, skal bøde for, at deres regeringsledere - om jeg så må sige - fører krig i andre lande, og at de behandler dem dårligt.
Det er jo det, vi prøver at rette op.
Jens Rohde (V), 2001-01-24:
Det lyder jo meget betryggende, at regeringen mener, at de to lande skal trække sig ud, men hvornår har man så tænkt sig at drage konsekvensen, hvis det ikke sker?
Vil man blot blive ved med at lave nogle hensigtserklæringer og nogle henstillinger til de to lande om, at de bør gøre sådan og sådan, eller hvornår falder hammeren?
Jens Hald Madsen (V), 2001-01-24:
Vi har jo lavet en »Strategi 2000«, og det var en meget vellykket tid, hvor man gennemgik de forskellige problemstillinger.
Der blev holdt mange flotte taler om, at hvis man havde programsamarbejdslande, når man gav bistand i det hele taget, så var det jo for, at man gav det til nogle, som overholdt menneskerettighederne, og man ville virkelig overvåge de lande, som man gav bistand til, og nøje gennemgå, hvordan landene i det hele taget havde tænkt sig at samarbejde med os.
Det er min drøm, at det at være programsamarbejdsland med Danmark betyder en blåstempling, en blåstempling af, at man hører med til eliten af de lande, som mangler ressourcer, men har politisk vilje til at gå hen imod værdier omkring menneskerettigheder, demokrati, ytringsfrihed osv.
Vi ved, at Uganda har soldater i Congo.
Vil det så ikke have nogen konsekvenser, eller hvad?
Jens Kirk (V), 2001-01-24:
Er det normalt, hvis man søger til et forskningsprojekt under Miljøstyrelsen og det er et 4-årigt projekt, at så skal man søge hvert år?
Det vil sige, at man bør jo sådan set søge et år i forvejen for at være sikker på, at man kan fortsætte projektet.
Er det en normal praksis i Miljøstyrelsen?