Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-10-03:
I denne skriftlige del af redegørelsen gives en kortfattet omtale af de lovforslag og forslag til folketingsbeslutning, som regeringen ved begyndelsen af det nye folketingsår forventer at fremsætte i løbet af folketingsåret.
Denne del af redegørelsen indeholder endvidere oplysninger om ministerredegørelser til Folketinget.
Regeringen indgik i juni 2006 en aftale med Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre om fremtidens velstand og velfærd og investeringer i fremtiden.
Regeringen indgik tillige en aftale med Dansk Folkeparti om fremtidig indvandring.
Forslagene er inden for hvert ministerområde samlet under en særlig overskrift.
Beskrivelserne af forslagene er endvidere standardiseret og sker med udgangspunkt i aftaleteksterne.
Det anføres således, hvilke afsnit m.v. i aftaleteksterne, der udmøntes i de pågældende lovforslag.
Lovprogrammet indeholder endvidere en række forslag, der udmønter regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005 og regeringens Globaliseringsstrategi »Fremgang, fornyelse og tryghed« fra april 2006.
Det anføres i forbindelse med beskrivelserne af de enkelte forslag, såfremt der er tale om en sådan udmøntning.
Jeg inviterer alle Folketingets partier til et godt samarbejde om det kommende folketingsårs lovgivning.
BESKÆFTIGELSESMINISTEREN
Forslaget ændrer reglerne om udbetaling således, at medlemmer kan få udbetalt et indestående i tilfælde af livstruende sygdom.
Forslaget skal ses i lyset af ønsket om senere tilbagetrækning samt en generel øget mulighed for fleksibilitet for den enkelte til at sammensætte og planlægge sit forsørgelsesgrundlag efter arbejdsophør.
Forslaget indeholder endvidere nogle tekniske justeringer bl.a. som følge af gennemført lovgivning på andre ministerområder.
Forslaget vedrører fælles opkrævning af
arbejdsgiverbidrag
FIB bruges som model for fællesopkrævningen.
Bidragene vil blive opkrævet samtidigt én gang i kvartalet.
Forslaget vil indebære betydelige forenklinger og lettelser af arbejdsgivernes administrative byrder.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Forslaget justerer lovens regler om godtgørelsesniveau m.v. i sager om overtrædelse af loven.
Forslaget skal særligt sikre, at der bliver en maksimumsgodtgørelse i sager, hvor manglen ikke har været væsentlig.
Forslaget indeholder justeringer bl.a. af bestemmelserne om udarbejdelse af arbejdspladsvurdering, indhentelse af ekstern sagkyndig rådgivning fra en autoriseret rådgiver, screening af virksomheder og smiley-ordningen.
Forslaget indeholder bl.a. ændringer med henblik på at give større incitament til at arbejde og medvirke til at afhjælpe forskelsbehandling af personer i samme økonomiske situation.
Forslaget indebærer, at der ydes et tillæg til den nedsatte kontanthjælp til unge under 25 år med psykiske lidelser således, at hjælpen svarer til niveauet for kontanthjælpsmodtagere over 25 år.
Forslaget fremsættes på baggrund af B 116 fra 2005/2006.
Der er nedsat to udvalg med henblik på at belyse mulighederne for et mere enkelt og retfærdigt arbejdsskadesystem, herunder bl.a. et bedre samspil mellem erstatninger og erhvervsevnetab og sociale ydelser. Der vil på baggrund heraf blive fremsat forslag til lovændringer. Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Formålet med forslaget er at styrke kommunernes kontrolmuligheder på kontanthjælpsområdet bl.a. ved udvidet mulighed for registersammenkøring.
Der er tale om tilpasninger af lovgivningen som følge af vedtagelse af lov om et indkomstregister i 2005/2006.
Der er tale om konsekvensændringer som følge af kommunalreformen.
Der kan også blive tale om ændringer som følge af nye certificeringsmodeller.
Forslaget indebærer, at der etableres et samlet klagenævn, der kan træffe afgørelse og tilkende godtgørelse i alle sager vedrørende overtrædelse af forbuddet mod forskelsbehandling på og udenfor arbejdsmarkedet.
Forslaget vil bl.a. indeholde regler om nævnets kompetence og sammensætning samt om, hvem der kan indbringe sager for nævnet.
Opfølgning Velfærdsaftalen
Forslaget indeholder endvidere en række justeringer ud over Velfærdsaftalen bl.a. på grundlag af erfaringerne med lovgivningen på området.
Forslaget udmønter dele af Velfærdsaftalens elementer under Senere tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet – Afvikling af aldersdiskriminerende barrierer på arbejdsmarkedet.
Forslaget udmønter endvidere dele af Velfærdsaftalens elementer under Flere indvandrere og efterkommere i arbejde – Målrettet løntilskud, Partnerskaber med virksomheder, Alle skal have samme ret til at blive aktiveret, Krav til opfyldelsen af de lediges ret til aktivering, Tilbud til selvforsørgende.
Forslaget udmønter også dele af dele af Velfærdsaftalens elementer under Ungdomsuddannelse til alle – Virksomhedspraktik eller uddannelse for 25-29 årige start- og kontanthjælpsmodtagere, Job eller uddannelse for dagpengemodtagere.
FINANSMINISTEREN
Staten yder i medfør af hjemmestyreloven et generelt tilskud til Færøernes hjemmestyre, som fastsættes ved lov.
Den gældende tilskudslov vedrører bloktilskuddet i 2003-2006.
Nærværende forslag fremsættes med henblik på fastsættelse af bloktilskuddet til Færøernes hjemmestyre efter 2006.
Der er indgået aftale om EU's budgetrammer for 2007-2013, herunder om systemet for opkrævning af midler til finansieringen af EU's udgifter.
Nærværende beslutningsforslag danner grundlag for Danmarks ratificering af systemet for EU-budgettets finansiering.
Forslaget fastlægger tilskuddet til Grønlands hjemmestyre for 2008-2009 på baggrund af forhandlinger mellem regeringen og Grønlands landsstyre.
FØDEVAREMINISTEREN
Der skabes hjemmel til at gennemføre foranstaltninger inden for 5 overordnede temaer for strukturpolitikken på fiskeriområdet.
Der er tale om rene tekniske justeringer af loven som opfølgning af kommunalreformen.
Lovforslaget omfatter bl.a. bestemmelser om rammer for puljefiskeri, delegation af visse beføjelser til producent- og brancheorganisationer samt indførelse af skærpede sanktioner for overtrædelse af regler for lyst- og fritidsfiskeri.
Forslaget, der er en nyskrivning af landdistriktsstøtteloven, skaber hjemmel til at gennemføre foranstaltninger i medfør af en ny EU-forordning om støtte til udvikling af landdistrikterne, der skal gælde for programperioden 2007-2013.
Den nye forordning betyder bl.a., at der skal udarbejdes en national strategiplan for landdistriktsprogrammet med sammenhæng til EU's landdistriktspolitik.
Der lægges efter den nye forordning op til en mere strategisk og sammenhængende tilgang til landdistriktspolitikken, ligesom mulighederne for at yde støtte til foranstaltninger til udvikling af landdistrikterne generelt forbedres.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Forslaget har bl.a. til formål at tilvejebringe hjemmel til at fastsætte regler om sporbarhed og lade hensyn til menneskers sundhed og sikkerhed og til miljøet indgå i kravene til gødningsprodukter.
Der vil herudover være tale om en modernisering af loven.
Forslaget indebærer en nedsættelse af behandlingsfristen efter det udvidede frie sygehusvalg til 1 måned.
Forslaget giver også kommuner adgang til at indgå i samarbejde
med regionerne på sundhedsområdet. Forslaget vedrører endvidere en øget central styring af sundhedsvæsenets IT-anvendelse i
forbindelse med implementeringen af elektroniske patientjournaler.
Der tilvejebringes hjemmel til, at læger og sygeplejersker kan indhente helbredsoplysninger m.v. fra de elektroniske patientjournaler, når det er nødvendigt i forbindelse med lægens eller sygeplejerskens aktuelle behandling af patienten.
Forslaget vedrører også medicinområdet, bl.a. reglerne om adgang til Medicinprofilen, reglerne om tilskudsberegning og beløbsgrænser for medicintilskud.
Forslaget om en nedsættelse af behandlingsfristen til 1 måned indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Forslaget indebærer bl.a., at området for salg af lægemidler til produktionsdyr liberaliseres.
Forslaget indeholder endvidere initiativer, der har til formål at skabe større klarhed og gennemsigtighed ved rabatordninger m.v. på medicinområdet, at videreudvikle liberaliseringsinitiativerne i sektoren samt at styrke indsatsen for fødevaresikkerhed og dyrevelfærd.
Lovforslaget implementerer EU-direktiv 2005/29/EF om virksomheders urimelige handelspraksis over for forbrugerne på det indre marked på sundhedsområdet.
Forslaget indebærer, at den nuværende epidemilovs anvendelsesområde udvides til også at omfatte andre alvorlige overførbare sygdomme end smitsomme sygdomme.
Det foreslås endvidere, at Sundhedsstyrelsen tillægges en instruktions- og vejledningskompetence, samt at der foretages en mindre justering af sammensætningen af de regionale epidemikommissioner.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Forslaget indebærer, at frigivelsen af deponeret overskudslikviditet udskydes med et år, og at den eksisterende deponeringsordning for forsyningsområdet forlænges.
Ændring af lov om kommunernes styrelse m.fl. love
Forslaget vedrører nærmere regler om kravene til den kommunale revisions uafhængighed og sagkundskab, herunder eventuelt krav om, at den kommunale revision skal udføres af en statsautoriseret eller registreret revisor.
Forslaget vil endvidere udmønte eventuelle forslag fra et igangværende udvalgsarbejde om de styringsmæssige relationer mellem kommunalbestyrelser og kommunale selskaber.
JUSTITSMINISTEREN
Det foreslås, at der indføres regler om gruppesøgsmål i dansk ret.
Gruppesøgsmål er en særlig procesform, hvor flere personers krav behandles samlet under én retssag, uden at de pågældende deltager som parter i retssagen.
Gruppesøgsmål er navnlig udformet med henblik på behandling af et større antal ensartede krav, f.eks. flere forbrugeres eller virksomheders ensartede krav mod en erhvervsdrivende. Forslaget bygger
Forslaget gennemfører det femte motorkøretøjsforsikringsdirektiv i dansk ret.
Forslaget indebærer bl.a., at man som forsikringstager vil kunne få en skadesattest fra sit forsikringsselskab, så man kan dokumentere sit skadesforløb gennem de seneste fem år, og at man som skadelidt også vil kunne få erstattet tingsskade, når der udbetales erstatning for personskade, der er forvoldt af ukendte motorkøretøjer.
Forslaget indebærer en styrkelse af behandlingsindsatsen over for stofmisbrugere i fængslerne.
Desuden foreslås en bestemmelse om, at undersøgelse i fængsler m.v., der indebærer afklædning af en indsat, kun må foretages af en person af samme køn.
Med henblik på gennemførelse af en EU-rammeafgørelse om forenkling af udvekslingen af oplysninger og efterretninger mellem medlemsstaternes retshåndhævende myndigheder indebærer forslaget en udvidelse af adgangen til at videregive oplysninger fra Det Centrale DNAprofilregister til udenlandske myndigheder.
Forslaget har til formål at gennemføre dele af Europarådets reviderede rekommandation om svin, og forslaget bygger endvidere på Dyreværnsrådets anbefalinger i en udtalelse om udleveringsrum- og vogne.
Det foreslås bl.a. at indføre hjemmel til straf for overtrædelse af kravet om fyldigt foder.
Lovforslaget indebærer, at reglerne om varetægtsfængsling i isolation ændres med henblik på at nedsætte antallet og varigheden af isolationsfængslinger.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra 2005.
Det foreslås samtidig at ophæve den særlige nordiske udleveringslov og ændre udleveringsloven således, at reglerne om udlevering for strafbare forhold samles i én lov.
Det foreslås bl.a. at forbyde befordring af børn under 5 år på motorcykel og trehjulet knallert, hvor der ikke er sikkerhedssele.
Forslaget indeholder endvidere regler om, at politiet får hjemmel til at måle og veje børn som led i at sikre, at gældende regler om sikkerhedsudstyr overholdes.
Desuden foreslås der regler om vejbestyrelsers og vejmyndigheders adgang til at reservere parkeringspladser til bestemte køretøjer, der anvendes af personer med handicap, samt ændrede regler om betalingsprocedurerne i forbindelse med pasansøgninger.
Lovforslaget, der bygger på en rapport om hold af heste afgivet af en arbejdsgruppe under Justitsministeriet, har til formål at gennemføre en samlet regulering af forskellige forhold, som har særlig betydning for hestes velfærd.
Forslaget indeholder en række mindstekrav bl.a. om hestes opholdsrum og opholdsarealer, adgang til fold, tilsyn, uddannelse af personer, som beskæftiger sig med heste, samt fodring og vanding.
Lovforslaget indeholder forslag til en ny arvelov, der bl.a. indebærer en udvidelse af testationsadgangen og en styrkelse af den længstlevende ægtefælles arveretlige stilling.
Forslaget, der bygger på betænkning nr. 1473/2006 fra Arvelovsudvalget, indeholder ændringer af forsikringsaftaleloven og pensionsopsparingslovens regler om indsættelse af begunstigede i forsikrings- og pensionsordninger.
Forslaget indeholder desuden ændringer af bl.a. dødsboskifteloven og retsafgiftsloven som følge af forslaget til en ny arvelov.
Lovforslaget vil indeholde ændringer af retsplejelovens regler om advokater, og forslaget vil bl.a. vedrøre advokaters møderetsmonopol i civile sager, medlemskab af Advokatsamfundet, behandlingen af klager over advokater, ejerskabsforholdene i advokatvirksomheder og advokaters grund- og efteruddannelse.
Forslaget vedrører bl.a. SIS II's formål og opbygning, medlemsstaternes og fællesskabsorganernes forpligtelser og ansvar i relation til SIS II, adgangen til at foretage indberetninger og søgninger i systemet samt databehandling.
De generelle forældelsesfrister på 5 og 20 år foreslås generelt forkortet, med enkelte længere frister for visse særlige typer af fordringer.
Forslaget vil i vidt omfang bygge på betænkning nr. 1460/2005 fra Justitsministeriets Forældelsesudvalg.
Forslaget indeholder ændringer af en række forældelsesregler i særlovgivningen som følge af forslaget til en ny generel forældelseslov.
Endvidere foreslås visse ændringer af købelovens reklamationsregler, herunder en ophævelse af den særlige reklamationsfrist ved køb af byggematerialer.
Forslaget har til formål at skabe grundlag for en mere effektiv og hensigtsmæssig behandling af konkursboer og vil bl.a. indeholde ændringer af reglerne om kuratorsalærer m.v.
Forslaget vil bygge på en kommende betænkning fra Konkursrådet som opfølgning af arbejdet i Globaliseringsrådet om en strategi for at få flere såkaldte vækst-iværksættere.
Endvidere indeholder forslaget bl.a. nogle mindre justeringer af retsplejelovens regler om en forenklet inkassoproces i lyset af de praktiske erfaringer med ordningen.
Formålet med forslaget er at indføre en forbedret retsstilling for ofre for forbrydelser før og under straffesagen mod gerningsmanden i det omfang, dette er hensigtsmæssigt ud fra hensynet til ofrene og straffesagens behandling.
Denne del af forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Forslaget indebærer desuden en hjemmel for politiet og anklagemyndigheden til at indhente oplysninger fra det kommende e-indkomstregister.
Lovforslaget vedrører hjemmel for politiet til i visse tilfælde at foretage såkaldt skanning af telekommunikation.
Forslaget herom er et led i regeringens handlingsplan for bekæmpelse af terrorisme, og det vil bygge på en udtalelse fra Strafferetsplejeudvalget.
Der vil i lyset af Tv-overvågningsudvalgets anbefalinger i en kommende betænkning og høringssvarene over betænkningen blive taget stilling til udformningen af et lovforslag om bl.a. privates adgang til tv-overvågning på frit tilgængelige steder og kommuners adgang til tvovervågning med henblik på forebyggelse af kriminalitet.
Den gældende færdselslov for Grønland svarer i vidt omfang til den færdselslovgivning, der var gældende i Danmark indtil 1991.
Lovforslaget har til formål at gennemføre en række af de ændringer, der er foretaget i den danske færdselslovgivning siden 1991.
Det drejer sig bl.a. om en nedsættelse af promillegrænsen, forbud mod at benytte håndholdt mobiltelefon under kørslen, ændring af alderskravet for førere af snescootere, indførelse af nye regler om anvendelse af sikkerhedssele og styrthjelm, krav om anvendelse af kørelys samt nye regler om bøde og konfiskation.
Lovforslaget indeholder visse ændringer af den færøske retsplejelov vedrørende vidnefritagelse for redaktører m.v. og regler om sagkyndige dommere i børnesager.
Der er iværksat en evaluering af loven, som vil fremgå af Justitsministeriets kommende redegørelse for forvaltningens anvendelse af tvangsindgreb og oplysningspligter uden for strafferetsplejen.
Forslaget vil på baggrund af den kommende redegørelse indebære enten en revision af loven eller en udskydelse af fristen for en revision.
KIRKEMINISTEREN
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Lovforslaget indebærer, at der bliver mulighed for lokal finansiering af præstestillinger, ligesom fordelingen mellem staten og Fællesfonden af finansieringen af præsteløn omlægges.
Forslaget indebærer også, at overenskomstansatte præster vil være omfattet af reglerne om gejstlige læresager.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Desuden vil forslaget give mulighed for gradueret brugerbetaling i relation til talentpleje på musikskolerne.
Forslaget indebærer, at der sker en nedsættelse af nogle af de særlige tilgængelighedsbestemmelser i arkivloven.
Lovforslaget skal ses i sammenhæng med konklusionerne i den lovovervågningsredegørelse, som blev sendt til Folketinget i slutningen af juni 2006.
Lovforslaget udmønter de ændringer af radioog fjernsynsloven, som følger af den mediepolitiske aftale for 2007-2010 mellem regeringen og S, DF, RV og SF.
Forslaget skal ses i sammenhæng med regeringsgrundlaget »Nye mål« fra 2005.
Forslaget indebærer bl.a., at der åbnes mulighed for genbeskikkelser, der kan sikre kontinuitet op til den kommende større lovrevision på området.
Forslaget giver Hovedstadens Teater mulighed for at fravige teaterlovens bestemmelser om, at Hovedstadens Teater skal udpege teaterleder og bestyrelse for de teatre, som tildeles drifts- eller produktionstilskud.
Desuden ændres navnet fra Hovedstadens Teater til Københavns Teater.
Der er tale om en ny lov, der træder i stedet for den gældende lov fra 1919, som på grund af samfundsudviklingen nu er vanskelig at administrere og håndhæve.
Det grundlæggende forbud mod uautoriseret videresalg af billetter vil blive opretholdt.
MILJØMINISTEREN
Forslaget indebærer, at grænsen for godkendelsespligt for husdyrbrug som udgangspunkt sættes ned til 75 dyreenheder.
Der foreslås en forenkling og samling af de eksisterende regler således, at kommunerne fra den 1. januar 2007 skal varetage den miljømæssige administration af etablering, ændringer og udvidelser af husdyrbrug i én samlet godkendelsesprocedure.
Endvidere ændres klagereglerne således, at der kun bliver én klagemulighed til én klageinstans.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Forslaget giver kommunalbestyrelserne i Købehavn, Frederiksberg, Århus, Aalborg og Odense mulighed for at etablere miljøzoner.
I disse zoner må dieseldrevne lastbiler og busser – der har en tilladt totalvægt over 3,5 tons – kun anvendes, såfremt køretøjet overholder dels de i lovforslaget fastsatte grænser for udledning af partikler og dels det i forslaget fastsatte krav om et miljøzonemærke.
Forslaget ophæver hjemlerne til, at kommunerne kan overføre myndighedskompetence til kommunale fællesskaber på miljøområdet.
Der foreslås endvidere en række justeringer af bemyndigelses- og klagebestemmelser.
Forslaget skal ses i sammenhæng med kommunalreformen.
Forslaget giver miljøministeren mulighed for at oprette nationalparker i Danmark.
Forslaget fastlægger endvidere rammerne for drift og udvikling af de udpegede nationalparker.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Forslaget har til formål at sikre, at planlovens detailhandelsbestemmelser er i overensstemmelse med behovet for etablering af nye butikker og udviklingen af bymiljøet.
Forslaget vedrører bl.a. afgrænsningen af bymidte og bydelscentre samt butiksstørrelserne i de pågældende områder.
Forslaget et bl.a. udarbejdet på baggrund af anbefalingerne fra Udvalget for planlægning og detailhandel.
Bestemmelserne om, at København og Frederiksberg kommuner har egne matrikelmyndigheder, ophæves.
Matrikelmyndigheden vil efter en overgangsperiode blive overført fra de to kommuner til Kort & Matrikelstyrelsen.
Bestemmelserne om, at de to kommuners matrikelmyndigheder har eneret til at udføre matrikulære arbejder og andre arbejder, som efter lovgivningen skal udføres af en landinspektør med beskikkelse, ophæves.
Disse arbejder skal herefter udføres af praktiserende landinspektører i konkurrence.
Ændringerne vil betyde, at matrikelsystemet bliver ensartet i hele landet.
Forslaget har til formål at modernisere vandforsynings- og spildevandssektorens organisering og reguleringen på området.
Det vurderes, at der – med en fastholdelse eller udbygning af de miljømæssige m.v. standarder – er et betydeligt effektiviseringspotentiale på området.
Lovgivningen indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Forslaget skal også ses i sammenhæng med regeringens globaliseringsstrategi.
Formålet med forslaget er at styrke arbejdet med bypolitik.
Forslaget forventes bl.a. at vedrøre fordelingen af omkostninger til infrastruktur og fællesanlæg mellem kommuner og grundejere i forbindelse med byudvikling og byomdannelse, støj i forbindelse med nybyggeri, planlægning på vand i forbindelse med nedlagte havnearealer og anvendelse af lokalplaner til regulering af byøkologiske forhold.
Formålet med ændringerne er dels at styrke konkurrencen i indvindingserhvervet dels generelt at modernisere m.v. regelgrundlaget.
Forslaget gennemfører EU-direktiv 2004/35/EF om miljøansvar, der har til formål at forebygge og afhjælpe miljøskader på beskyttede arter og naturtyper, på vandmiljøet og på jorden.
Det grundlæggende princip i direktivet er, at den ansvarlige for en erhvervsaktivitet, som forvolder en miljøskade eller en fare for en miljøskade, skal forebygge eller afhjælpe skaden og afholde alle omkostninger hertil.
Lovforslaget implementerer EU-direktiv 2005/29/EF om virksomheders urimelige handelspraksis over for forbrugerne på det indre marked på forbrugerområdet.
Lovforslaget er et led i udmøntningen af aftalen mellem regeringen og DF af 8. april 2006 om Fødevarestyrelsen og indgår som led i gennemførelsen af planen for nul-tolerance på fødevareområdet.
Forslaget vil bl.a. indeholde bestemmelser om sanktionsskærpelser og frakendelse af rettigheder og om øgede kontrolmuligheder.
Forslaget vedrører en modernisering af reglerne om forældremyndighed og samvær, herunder øget inddragelse af barnets perspektiv i regler, afgørelser og administrativ praksis, fælles forældremyndighed mod den ene forælders ønske, mulighed for at træffe afgørelse om barnets bopæl samt om samvær med andre end barnets forældre.
Samtidig foreslås reglerne om tvangsfuldbyrdelse af afgørelser om forældremyndighed og samvær m.v. moderniseret.
Forslaget fremsættes på baggrund af et udvalgsarbejde under Familie- og Forbrugerministeriet.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra 2005.
Formålet med forslaget er at få én samlet lov, hvor formålet og indholdet med dagtilbud samt sammenhængen til andre tilbud til børn og unge tydeliggøres.
Lovforslaget indeholder dels en videreførelse af eksisterende bestemmelser fra lov om social service og dels forslag til nye bestemmelser om kvalitets- og serviceforbedringer samt regelforenklinger. Dele af forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra 2005.
Lovforslaget vedrører de dele af regeringens handlingsplan om en ny Udlændingestyrelse, der kræver lovændring.
Der vil bl.a. være forslag om indførelse af en self-servicemodel på familiesammenføringsområdet således, at ansøgere, der opfylder de almindelige betingelser for at få opholdstilladelse og selv bidrager med de nødvendige oplysninger til sagsbehandlingen, får sagen behandlet hurtigere.
Forslaget vil endvidere indebære et mere enkelt forsørgelseskrav i familiesammenføringssager samt ændringer på studieområdet, bl.a. om pligt til indberetning til Udlændingeservice om udenlandske studerende, der ikke er studieaktive, eller som modtager offentlige ydelser.
Forslaget vedrører ændring af finansieringssystemet for kommunernes udgifter til introduktionsprogram og danskundervisning m.v., herunder forslag om, at programtilskuddene erstattes af en refusion, og om at resultattilskuddene forhøjes.
Forslaget er en opfølgning af integrationsaftalen fra juni 2005 mellem regeringen og S og DF.
Ved de to love om indfødsrets meddelelse får et antal udenlandske statsborgere dansk indfødsret.
Forslaget forventes at indeholde forslag om optagelse og registrering af fotografi og fingeraftryk i forbindelse med udstedelse af visa og forslag om udveksling af oplysninger om visumansøgere.
Forslaget udmønter dele af Aftalen om fremtidig indvandring – Integrationseksamen, Test i dansk og samfundsforhold, Udvidelse af jobkortordning og Green card-ordning.
Lovforslaget gennemfører direktiv 2004/113/EF om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med adgang til og levering af tjenesteydelser.
Ændringerne indebærer, at alle personer forpligtes til at ligebehandle kvinder og mænd.
I dag forpligter loven alene arbejdsgivere, myndigheder og organisationer.
MINISTEREN FOR NORDISK SAMARBEJDE
MINISTEREN FOR UDVIKLINGSBISTAND
Forslaget gennemfører direktiv 2004/108/EF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om elektromagnetisk kompatibilitet og vedrører bl.a. en udvidelse af lovens anvendelsesområde.
Der er tale om en række præciseringer m.v. af lovgivningen med henblik på at sikre intentionerne i henholdsvis teledirektivpakken fra 2002 og ændringen af teleloven i 2003.
Forslaget gennemfører den del af regeringens handlingsplan for terrorbekæmpelse, som vedrører en pligt for udbydere af elektroniske kommunikationsnet og-tjenester til at indrette udstyr og systemer med henblik på registrering og opbevaring af bagudrettede/historiske oplysninger.
Forslaget skal også ses i sammenhæng med den ændring af lov om konkurrence- og forbrugerforhold på telemarkedet, som blev vedtaget i juni 2006.
Forslaget skal ses i sammenhæng med forslaget nedenfor om ændring af universitetsloven.
Forslaget er en opfølgning på regeringens globaliseringsstrategi.
Der er tale om ændringer som følge af det ovenfor nævnte forslag om etablering af en akkrediteringsinstitution.
Forslaget vedrører bl.a. etablering af obligatoriske forskerskoler, etablering af aftagerpaneler for hvert faglige område ved universiteterne, større gennemsigtighed og åbenhed i uddannelserne bl.a. ved offentliggørelse af de studerendes evalueringer af undervisningen og ankemuligheder for universitetsstuderende over meritafgørelser.
Forslaget indeholder endvidere ændringer vedrørende universiteternes styrelse som følge af fusioner mellem universiteter og sektorforskningsinstitutioner.
Endelig indebærer forslaget, at studerende får mulighed for et betalt studieophold i udlandet.
Forslaget er i det væsentligste en opfølgning på regeringens globaliseringsstrategi.
Formålet med forslaget er give danske virksomheder den bedst mulige adgang m.v. til internationale videns- og innovationsmiljøer.
Forslaget indebærer, at det bliver muligt at give afgrænsede finansielle bidrag direkte til en internationale instans med kompetence til at fordele innovationsmidler til nationale ansøgere.
Der indføres en maksimal procentmæssig grænse for, hvor meget Rådet for Teknologi og Innovation kan engagere sig internationalt.
TDC er for øjeblikket udpeget som forsyningspligtudbyder.
Denne udpegning udløber den 31. december 2007.
Formålet med forslaget er at tilpasse reglerne om forsyningspligt i lyset af den tekniske og markedsmæssige udvikling.
Opfølgning Velfærdsaftalen
SKATTEMINISTEREN
Forslaget vedrører en videreførelse af den midlertidige ordning med det forhøjede befordringsfradrag for pendlere, der er bosat i særligt udpegede udkantskommuner således, at disse pendlere for indkomstårene 2007-2013 kan beregne befordringsfradraget for kørsel over 100 km dagligt med samme sats som for kørsel mellem 24-100 km dagligt.
Der er tale om en genfremsættelse af L 236 fra 2005/2006.
Forslaget indeholder tillige justeringer som opfølgning på den nye aktieavancebeskatningslov.
Forslaget indebærer bl.a., at tinglysningsafgiften for storkunder fremover opkræves digitalt på samme måde som andre punktafgifter dvs. ved en anmeldelses-/angivelsesordning.
Forslaget vil endvidere indebære justeringer som følge af tilpasning af tinglysningssystemet i forbindelse med indførelsen af digital tinglysning.
Forslaget vedrører Landsskatterettens og Skatteministeriets kompetence i visse klagesager samt en række andre ændringer i den skatteforvaltningsretlige lovgivning.
Der er tale om en række mindre justeringer af afgiftslove samt videreførelse af afgiftsfritagelsen for eldrevne køretøjer.
Forslaget forbedrer skattereglerne for iværksættere.
Forslaget er et led i regeringens globaliseringsstrategi.
Forslaget indeholder ændringer med henblik på at forbedre rammevilkårene for erhvervslivet og skabe en mere hensigtsmæssig og sammenhængende erhvervsbeskatning.
Endvidere foreslås bl.a. justeringer af sambeskatningsreglerne og underskudsbegrænsningsreglerne.
Der er iværksat et analysearbejde som opfølgning på Økonomi- og Erhvervsministeriets handlingsplan »Danmark som Europas førende søfartsnation« fra marts 2006.
Der kan på denne baggrund blive tale om at fremsætte lovforslag på området.
Forslaget vedrører yderligere harmoniseringer og forenklinger af reglerne på inddrivelsesområdet.
Forslaget skal ses i sammenhæng med den gennemførte lovgivning på området i 2004/05 og 2005/06.
Forslaget vedrører tekniske ændringer som følge af kommunalreformen.
Forslaget indebærer, at reglerne om tilsyn med opgaveløsningen på det sociale område præciseres især på baggrund af ændringerne i forbindelse med kommunalreformen.
Forslaget fastsætter herudover regler om befordringsgodtgørelse til borgere i forbindelse med specialrådgivning i VISO.
Forslaget fastsætter endelig regler om ansvaret for tilsyn med personer, som i henhold til dom eller kendelse skal undergives tilsyn.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Der blev den 4. november 2005 indgået en aftale mellem regeringen, DF og RV om den fremtidige anvendelse af den almene sektors midler og indsatsen mod ghettoisering.
Som led i aftalen blev det besluttet at gennemføre et udredningsarbejde om fremtidsperspektiver for en mere selvbærende almen sektor som grundlag for en længerevarende aftale om anvendelsen af den almene sektors midler.
Der vil bl.a. på dette grundlag blive fremsat lovforslag på området.
Forslaget vedrører administration af mellemstatslig refusion af ydelser ved sygdom, der omfattes af lov om social service.
Forslaget vil bringe de danske regler i overensstemmelse med EFretten.
Forslaget giver endvidere hjemmel til, at socialministeren efter aftale med Færøernes landsstyre og Grønlands landsstyre kan fastsætte regler om afholdelse af udgifter til pension til personer, der får ophold i Danmark som følge af dom til anbringelse på en særlig sikringsafdeling eller behandling på hospital for sindslidende.
Formålet med forslaget er at skabe bedre mulighed for det frie valg samt forbedre gennemsigtigheden på området.
Forslaget fremsættes på grundlag af en gennemført undersøgelse af madserviceordningen.
Formålet med forslaget er at sikre en systematisk kvalitetssikring på plejehjem ved udarbejdelse og offentliggørelse af sammenlignelig brugerinformation.
Forslaget indebærer, at der sikres en tidlig indsats over for særligt udsatte gravide kvinder og deres børn ved, at anvendelsesområdet for reglerne om særlig støtte til børn og unge udvides til at omfatte særligt udsatte gravide.
Forslaget vedrører indførelse af krav til gennemførelsen af det kommunale tilsyn på plejehjem m.v. med henblik på at forebygge omsorgssvigt for ældre.
Forslaget afventer en undersøgelse af tilsynet på plejehjem, som forventes afsluttet ultimo november 2006.
[Redegørelsen afgives sammen med beskæftigelsesministeren].
Forslaget indeholder desuden nogle mindre justeringer bl.a. som følge af EU-regler på området.
Forslaget indebærer, at kommunerne får adgang til at oprette fælles forvaltningsmyndigheder – kommunale fællesskaber – der skal varetage administrationen af taxilovgivningen i de pågældende kommuner.
Formålet med forslaget er at bemyndige transport- og energiministeren til at tillade kørsel med særligt lange vogntog, de såkaldte modulvogntog, på særlige vejstrækninger.
Lovforslaget giver hjemmel til at sikre gunstig bevaringsstatus for visse arter og naturtyper, når der gives tilladelse til projekter på havet om bl.a. indretninger til indvinding af olie og naturgas, opstilling af havvindmøller og kystbeskyttelsesforanstaltninger.
De nævnte ændringer gennemfører dele af EU-direktiver.
Der er tale om en række justeringer af loven, herunder en begrænsning af arbejdsgiverens strafansvar i lyset af de i 2005/06 gennemførte ændringer i arbejdsmiljøloven.
Herudover vil lovens anvendelsesområde som følge af EU-direktiver blive udvidet til også at omfatte indkvarteringsfaciliteter på skibe i det omfang ansatte på offshoreanlæg indkvarteres på sådanne og ikke på anlægget.
Forslaget skal ses i sammenhæng med regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Lovforslaget indebærer, at der kan oprettes to nye selskaber: Hovedstadens Arealudviklingsselskab I/S og Metroselskabet I/S. I forbindelse med oprettelsen af de to nye selskaber likvideres Ørestadsselskabet I/S og Frederiksbergbaneselskabet I/S samt Københavns Havn I/S.
Hovedstadens Arealudviklingsselskab I/S skal stå for arealudvikling på de arealer, som selskabet ejer, med henblik på at tilvejebringe værdier til finansiering af Metroselskabet I/S samt stå for havnedrift i Københavns Havn.
Københavns Kommune skal eje 55 pct. og staten 45 pct.
Metroselskabet I/S skal stå for drift af metroen samt projektering og anlæg af en Cityring som en metro.
Københavns Kommune skal eje ca. 50 pct., staten ca. 42 pct. og Frederiksberg Kommune ca. 8 pct. af Metroselskabet.
Lovforslaget vedrører tildeling af CO2-kvoter i perioden 2008-2012.
Tildelingen sker på baggrund af den nationale allokeringsplan, som skal godkendes af EU-Kommissionen.
Forslaget indeholder desuden enkelte administrative forenklinger og ændringer baseret på de hidtidige erfaringer med administration af loven.
Der er tale om en række præciseringer og forenklinger af lovgrundlaget bl.a. i lyset af indhøstede erfaringer med administrationen af loven.
Forslaget giver hjemmel til udbetaling af pristillæg til elproduktion fra den udbudte havvindmøllepark ved Rødsand samt eventuel udmøntning af øvrige udbudsvilkår i det omfang, disse kræver lovændringer.
Forslaget giver endvidere hjemmel til at fastsætte nærmere regler for forsøgsanlæg m.v. for elproduktionsanlæg på havet, f.eks. havvindmøller, herunder regler om uddelegering af kompetencer, nettilslutning, afregning m.v.
Forslaget vil også give mulighed for at fastsætte bestemmelser om tilslutning af kraftværker.
Endelig forventes forslaget at indeholde en række tekniske justeringer af en række energilove.
Forslaget gennemfører direktiv 2005/32/EF – det såkaldte eco-designdirektiv – som har til formål at nedbringe energi- og miljøbelastningen fra energiforbrugende produkter.
Lovforslaget giver transport- og energiministeren bemyndigelse til at anlægge motorvej mellem Funder og Låsby.
Forslaget skal ses i sammenhæng med regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Forslaget gennemfører direktiv 2003/59/EF – uddannelsesdirektivet – om grundlæggende kvalifikationskrav og efteruddannelseskrav for førere af visse køretøjer.
UDENRIGSMINISTEREN
Disse lande vil tiltræde EU den 1. januar 2007, såfremt de er parate til medlemskab og forudsat, at alle 25 EU-lande forinden har tilendebragt deres respektive ratifikationsprocedurer.
Forslaget gennemfører dele af EU-direktiv 2005/36/EF om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer.
Forslaget gennemfører tillige dele af EU-direktiv 2006/43/EF om lovpligtig revision af årsregnskaber og konsoliderede regnskaber.
Lovens revisionsbestemmelse forslås ophævet på baggrund af, at en udarbejdet statusrapport ikke giver anledning til at foreslå ændringer af den gældende ordning.
Forslaget indebærer, at anmeldelsesfristen for en fri grundskole, der ønsker statstilskud, fremrykkes til 15. august året før skolestart.
Denne del af forslaget udmønter kommuneaftalen for 2007.
Forslaget indebærer desuden, at Deutscher Schul- und Sprachverein für Nordschleswig skal administrere et særligt tilskud til tyske mindretalsskoler.
Forslaget vedrører en bemyndigelse til at smidiggøre overgangen fra den hidtil gældende amtskommunale ordning til den nye statslige befordringsrabatordning, der blev aftalt som led i kommunalreformen.
Forslaget vedrører ændringer af Danmarks Evalueringsinstituts opgaver på grundskoleområdet i forlængelse af oprettelsen af Rådet for Evaluering og Kvalitetssikring af Folkeskolen samt opgavefordelingen mellem instituttet og rådet.
Forslaget indebærer også, at Danmarks Evalueringsinstitut skal kunne gennemføre evalueringer på dagtilbudsområdet.
Forslaget indebærer, at betingelserne for retten til børnefamilieydelse suppleres med en bestemmelse om, at de unge 15 til 17-årige skal være i uddannelse eller i job med uddannelsesperspektiv, medmindre den unge på grund af handicap, psykisk sygdom eller sociale problemer ikke er i stand til at varetage et sådant.
Forslaget indgår i regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005 og i integrationsaftalen »En ny chance for alle«.
Forslaget vedrører en forhøjelse af AER-bidraget.
Forslaget skal ses i sammenhæng med regeringens målsætning om, at mindst 95 pct. af en årgang skal gennemføre en ungdomsuddannelse i 2015.
Forslaget skal også ses i sammenhæng med Velfærdsaftalens element om flere voksenlærlinge.
Der er tale om justeringer af loven, som indebærer, at der i forbindelse med studierejser og praktikperioder i udlandet gives tilskud til de samme støtteformer som ved uddannelse i Danmark, dog for den enkelte uddannelsessøgende begrænset til samme økonomiske niveau som i Danmark.
Forslaget har til formål at udvide og forenkle kommunernes muligheder for at organisere skolevæsenet m.v. i overensstemmelse med de lokale forhold, herunder bl.a. antallet af skoler.
De lovgivningsmæssige bindinger for fælles ledelse af folkeskoler foreslås ophævet.
Der skal endvidere være øgede muligheder for at etablere fælles ledelse af folkeskoler og daginstitutioner.
Bestemmelserne om selvstændig ledelse af ungdomsskoler foreslås ligeledes ophævet.
Forslaget er bl.a. en opfølgning af kommuneaftalen for 2007.
Formålet med forslaget er at skabe nye rammer for uddannelse, anvendelse af forskning, videnspredning, innovation og iværksætteri gennem oprettelse af et mindre antal professionshøjskoler på videregående niveau med større udbud af uddannelser.
Forslaget er et led i regeringens globaliseringsstrategi.
Lovforslaget skaber nye rammer for udbud og udvikling af erhvervsuddannelser, anvendelse af forskning, videnspredning, innovation og iværksættelse med henblik på at skabe mulighed for, at institutioner for erhvervsrettet uddannelse kan godkendes som erhvervsakademiskoler.
Forslaget er et led i regeringens globaliseringsstrategi.
Lovforslaget indebærer, at Danmarks Evalueringsinstitut får en forpligtelse til at udarbejde akkrediteringsvurderinger til brug for et kommende akkrediteringsråds akkrediteringer.
Lovforslaget indebærer desuden, at Danmarks Evalueringsinstitut får en forpligtelse til at leve op til de europæiske standarder og retningslinier for kvalitetssikringsorganer og søge anerkendelse som internationalt kvalitetssikringsorgan samt en forpligtelse til at sikre koordinering mellem instituttets evalueringsvirksomhed og akkrediteringsrådets virksomhed.
Forslaget er et led i regeringens globaliseringsstrategi.
Forslaget udvider Kvalifikationsnævnets kompetence til at omfatte klager over uddannelsesinstitutioners afgørelser om merit for uddannelsesforløb gennemført ved danske uddannelsesinstitutioner og klager over afgørelser om forhåndsmerit i forbindelse med studieophold i udlandet.
Der er tale om en reform af området.
I forslaget indgår bl.a. følgende hovedelementer: Øget internationalisering i de erhvervsrettede videregående uddannelser, krav om akkreditering af uddannelserne, obligatorisk praktik og mulighed for supplerende undervisning samt fleksibel uddannelsesstruktur bl.a. således, at der bliver mulighed for, at der til en kort videregående uddannelse etableres overbygning til en mellemlang videregående uddannelse.
Forslaget indebærer, at der etableres et udlandsstipendium til hele uddannelser i udlandet.
Stipendiet skal gå til hel eller delvis dækning af studieafgiften i udlandet og kan højest svare til taxametertilskuddet til en tilsvarende uddannelse i Danmark.
Forslaget indeholder et omfattende, samlet forslag til et forbedret og sammenhængende indskolingsforløb med udgangspunkt i Skolestartudvalgets anbefalinger.
Forslaget indebærer bl.a., at børnehaveklassen bliver obligatorisk, at der indføres egentlig undervisning i dansk – især i læsning i den ny 1. klasse, som varetages af en lærer, – og at skolerne får mulighed for at organisere undervisningen i hold inden for den enkelte klasse og på tværs af klasser og klassetrin.
Forslaget betyder endvidere, at børn som hovedregel skal starte i skole i det år, de fylder 6 år.
Der foreslås endelig ændringer af ansvars- og kompetenceforholdene i folkeskolen, så kommunalbestyrelsens ansvar for folkeskolen klarere fremgår af loven.
Forslaget er et led i regeringens globaliseringsstrategi.
Forslaget skal ses i sammenhæng med B 51 fra folketingsåret 2005/06.
Forslaget er et led i regeringens globaliseringsstrategi.
Forslaget indebærer en målretning af den almene voksenuddannelse mod unge voksne, der har forladt folkeskolen med utilstrækkeligt udbytte og mod tosprogede voksne uden tilstrækkelige kundskaber.
Opfølgning Velfærdsaftalen
Uddannelsens rammer og reglerne om udbud moderniseres.
Kommunerne forpligtes til at tilbyde egu eventuelt på erhvervsskoler eller produktionsskoler, som får generel adgang til at tilrettelægge egu.
Efter forslaget vil produktionsskolernes virksomhed blive målrettet de kompetencegivende erhvervsrettede uddannelser, og samarbejdet mellem produktionsskoler og erhvervsskoler styrkes.
Forslaget skal tillige ses i sammenhæng med regeringens globaliseringsstrategi.
Forslaget skal tillige ses i sammenhæng med regeringens globaliseringsstrategi.
Forslaget indebærer bl.a. mentorordninger i folkeskolen, særlig tidlig indsats allerede i 6. klasse, og brobygningsforløb til ungdomsuddannelserne skal være mulig allerede fra 9. klasse.
Forslaget udmønter også regeringsgrundlaget »Nye mål« fra februar 2005.
Forslaget indebærer, at 10. klasse målrettes elever, som har behov for yderligere faglig kvalificering og uddannelsesafklaring for at kunne gennemføre en ungdomsuddannelse.
10. klasse skal endvidere kunne samle de unge op, der falder fra en påbegyndt ungdomsuddannelse.
Forslaget udmønter dele af Velfærdsaftalens elementer under Styrket voksen- og efteruddannelse – Et markant løft i læse-, skrive- og regneindsatsen for voksne.
Forslaget skal også ses i sammenhæng med trepartsdrøftelserne om voksenog efteruddannelse.
Forslaget indebærer bl.a., at der sker en styrkelse af de grundlæggende almene færdigheder især for de kortest uddannede og andre udsatte grupper, herunder tosprogede med danskproblemer.
Det skal endvidere sikres, at de forskellige tilbud gøres mere attraktive, målrettede og fleksible i forhold til den enkeltes og virksomhedernes behov.
Forslaget vedrører dele af Velfærdsaftalens generelle elementer under Styrket voksen- og efteruddannelse om øget anerkendelse af kompetencer opnået uden for det offentlige uddannelsessystem.
Forslaget skal også ses i sammenhæng med trepartsdrøftelserne om voksen- og efteruddannelse og regeringens globaliseringsstrategi samt en tidligere redegørelse til Folketinget.
Forslaget skal sikre den enkelte borger adgang til kompetencevurdering og anerkendelse af sine samlede kvalifikationer, viden, færdigheder og kompetencer i forhold til en uddannelse eller et fagligt niveau i en uddannelse, uanset hvor og hvordan disse forudsætninger m.v. er erhvervet.
Forslaget skal tillige ses i sammenhæng med regeringens globaliseringsstrategi samt et udvalgsarbejde om fremtidssikring af erhvervsuddannelserne, der afsluttes i efteråret 2006.
Forslaget indebærer bl.a. en fornyelse af de grundlæggende erhvervsrettede udannelser dvs. erhvervsuddannelserne, de grundlæggende social- og sundhedsuddannelser og landbrugsuddannelserne.
De tre nævnte uddannelsesområder samles under én lov.
Der skal sikres grundlag for en udvikling af uddannelserne, så fremtidens krav til uddannelserne kan imødekommes.
Forslaget medfører en grundlæggende ændring af reglerne for værdipapirhandel i Danmark.
Derudover indeholder lovforslaget bl.a. lettelser af de administrative byrder for den finansielle sektor, en ophævelse af reglerne om pengeoverførsler i hvidvaskloven, der erstattes af en forordning på området, samt diverse ændringer i flere finansielle love.
Formålet med forslaget er at samle reglerne om fyrværkeri i fyrværkeriloven.
Baggrunden for forslaget er overflytningen af ressortansvaret for sager vedrørende fyrværkeri fra Forsvarsministeriet til Økonomi- og Erhvervsministeriet.
Det er endvidere hensigten at ensarte reglerne og foretage nogle tekniske justeringer af lovgivningen på området.
Ministerens hjemmel til at fastsætte regler om uddannelse og godkendelse af festfyrværkere vil også blive udvidet, så der kan stilles krav om efteruddannelse af festfyrværkere.
Med henblik på at øge konkurrencen vil bl.a. også muligheden for at begrænse en elinstallatørautorisation geografisk og kravet om fast forretningssted i Danmark blive fjernet.
Lovforslaget gør det muligt at udstede særlige grønlandske pengesedler, der kan anvendes som betalingsmiddel i Grønland.
De grønlandske pengesedler vil, ligesom de færøske, være en særlig variant af de danske pengesedler, og de er således at betragte som danske sedler med grønlandsk tekst.
Forslaget er et led i regeringens globaliseringsstrategi.
Ved lovforslaget begrænses virksomhedsansvaret på arbejdsmiljøområdet, idet redere, som godtgør, at de har gjort alt for sikre et sikkert og sundt arbejdsmiljø, ikke skal ifalde ansvar.
Der foretages tillige mindre ændringer i lovens tilsyns- og gebyrbestemmelser, navnlig med henblik på en styrkelse af kontrollen med omladninger af olie i danske farvande.
Lovforslaget vil lette de administrative byrder for foreninger, der henvender sig til professionelle investorer.
Ændringen vil ikke gå ud over beskyttelsen af ikke-professionelle investorer, da der etableres en sondring mellem investeringsforeninger, der henvender sig til professionelle, og investeringsforeninger, der henvender sig til ikke-professionelle investorer.
Lovforslaget fastsætter hvilke betingelser, der skal være opfyldt for, at en virksomhed, der er tilknyttet pensionskassen, kan trække et eventuelt overskud ud af pensionskassen.
Det vil bl.a. være en betingelse, at der etableres en hjemmel i pensionskassens vedtægter, hvorefter det vil være medlemmerne i firmapensionskassen, som på generalforsamlingen beslutter, om der skal være mulighed for tilbageførelse af midler fra firmapensionskassen til sponsorvirksomheden.
Endvidere ændres reglerne om den udtrædelsesgodtgørelse, som medlemmer får med, hvis de udtræder af pensionskassen før pensionering.
Der sker også en ændring af reglerne for sammenhængen mellem de pensioner, som firmapensionskassen har lovet, og de bidrag, som sponsorvirksomheden skal indbetale hvert år til firmapensionskassen, for at der er penge nok i kassen til pensionerne.
Der vil endelig blive foreslået en generel modernisering af loven.
Forslaget vil blive udarbejdet på baggrund af et udvalgsarbejde under Økonomi- og Erhvervsministeriet.
Lovforslaget indeholder en teknisk justering, som bl.a. medfører, at de hidtidige årlige tekstanmærkninger til finansloven om, at Erhvervsog Selskabsstyrelsen udfører visse opgaver inden for skatte- og afgiftslovgivningen, afløses af en permanent hjemmel i registreringsloven.
Samtidig indeholder forslaget en ny fælles ramme for anvendelse af oplysninger i sagsbehandlingen og offentliggørelse af oplysninger på de mange lovområder, som i dag findes i Erhvervsog Selskabsstyrelsen.
Dette skal med tiden give mulighed for at kunne udnytte den ny IT-arkitektur til bedre digitale løsninger for borgerne.
Lovforslaget gennemfører bl.a. de dele af direktiv 2006/48/EF, der handler om udstedelse af særligt dækkede obligationer, som i europæisk sammenhæng kaldes »covered bonds«.
Særligt dækkede obligationer er obligationer med meget høj sikkerhed, som kan udstedes med pant i fast ejendom, skibe samt visse typer af fordringer.
Særligt dækkede obligationer minder meget om realkreditobligationer.
Banker og realkreditinstitutter vil få mulighed for at udstede særligt dækkede obligationer.
Forslaget vedrører ændringer af loven i forbindelse med færøsk overtagelse af Vàgar Lufthavn.
Forslaget gennemfører direktiv 2005/56/EF om grænseoverskridende fusioner af selskaber med begrænset ansvar.
Forslaget udvider de nugældende regler om fusion mellem nationale aktieog anpartsselskaber til også at omfatte fusion mellem selskaber beliggende i forskellige EUmedlemsstater.
Forslaget indebærer, at der indføres risikobaserede solvenskrav for forsikringsselskaber og individuelle solvensbehov fastsat af ledelsen i det enkelte forsikringsselskab.
Forslaget gennemfører samtidig genforsikringsdirektivet.
Samtidig foreslås en modernisering af reglerne om egnethed og hæderlighed for direktører og bestyrelsesmedlemmer, ligesom der indføres en ny procedure for prøvelse af Finanstilsynets indgreb i disse typer af sager.
Lovforslaget vil endvidere skabe rammer for en styrket forbruger- og informationsindsats på det finansielle område.
Endelig gennemfører forslaget tekniske ændringer af den finansielle lovgivning.
Økonomi- og erhvervsministeren vil give Folketinget redegørelse
Meddelelser fra formanden
Den 11. september 2001 kaprede 19 terrorister 4 fly i USA.
Tusindvis af uskyldige mennesker blev slået ihjel, og siden har verden ikke været den samme.
Gennem de sidste 5 år er det blevet klart, at vi står midt i en global værdikamp.
Det er ikke en værdikamp mellem kulturer eller religioner, det er en værdikamp mellem forstandig oplysning og fundamentalistisk formørkelse, mellem demokrati og diktatur, mellem frihed og tyranni.
I den kamp kan man ikke være neutral, vi må aktivt støtte frihed og folkestyre.
Vi skal værne om vore frihedsrettigheder, om retten til selv at vælge, hvordan vi vil leve vort liv.
Vi skal værne om ytringsfriheden, den vigtigste af alle frihedsrettigheder.
Når det handler om frihed og demokrati, kan og skal vi ikke gå på kompromis.
Ethvert menneske, ethvert folk har ret til frihed.
Vi accepterer ikke det synspunkt, at der skulle være lande eller folkeslag, som ikke har ret til eller egner sig til demokrati.
Derfor må verdens frie samfund stå sammen om at forsvare og fremme frihed og folkestyre uden at gå på kompromis med retsstat og retssikkerhed.
Den stærkeste kraft i denne kamp er ønsket om og kravet fra millioner af undertrykte om at få frihed.
Det så vi i Irak, da 12 millioner irakere trodsede terroristerne og gik til stemmeurnerne for at vælge et demokratisk parlament og en demokratisk regering.
Det så vi i Afghanistan, hvor folket har valgt sine ledere ved frie valg.
Og det palæstinensiske folk har valgt sine ledere ved frie valg.
Vi anfægter ikke valget, men vi må kræve, at Hamas stopper terror, anerkender Israels ret til at eksistere og accepterer indgåede aftaler.
Hvis det sker, kan og vil vi samarbejde med den palæstinensiske regering om en holdbar fred mellem to demokratiske stater, Israel og Palæstina, der lever side om side i fred og sikkerhed.
Vi har også set valg i Egypten, Libanon og Algeriet, og selv om disse valg ikke fuldt ud lever op til vore standarder for frie og fair valg, er de dog tegn på et voksende krav om frihed og folkelig medbestemmelse.
Vi skal hjælpe denne udvikling på vej.
Vi skal fremme demokratiet og respekten for det enkelte menneskes frihedsrettigheder, vi skal fremme frihedens dagsorden.
Det gør vi med det arabiske initiativ, hvor målet er at styrke de organisationer og bevægelser i den arabiske verden, som arbejder for demokratiske reformer, kvinders rettigheder og bedre uddannelse.
Det gør vi med vores engagement i Afghanistan og Irak.
Målet er at hjælpe befolkningerne til frihed og selvbestemmelse, til genopbygning og økonomisk udvikling og til fred og stabilitet.
Det er en svær opgave, for terroristerne frygter friheden.
De ved, at når mennesker får et valg, vælger de frihed og oplysning frem for undertrykkelse og formørkelse.
Derfor søger de at blokere vejen mod frihed med bomber og barbari.
Kampen for friheden og mod tyranniet har sin pris både menneskeligt og økonomisk.
Vor dybfølte tak går til de danske soldater og andre udsendte, der bidrager til frihed, fred og demokrati i urolige dele af verden, og vore tanker går til de familier og pårørende, som så tragisk har mistet en af deres kære under tjeneste for Danmark.
Vi kæmper for frihed og demokrati, fordi det er en menneskelig forpligtelse, og fordi historien og erfaringen viser, at frihed og folkestyre er den bedste vej til at sikre fred og fremgang i verden.
Frihedens fjender er desperate, og de bruger alle midler, men jeg er ikke i tvivl: Friheden og demokratiet vil sejre, for det stærkeste våben er menneskers fundamentale og berettigede krav om frihed, selvbestemmelse og værdighed.
Vi ser frem til den dag, hvor de mellemøstlige og alle andre folkeslag slipper fri af undertrykkelse; hvor de kan høste frugterne af frihed og fred; hvor fædre og mødre kan se en fremtid med håb og muligheder for deres børn; hvor oplysning, uddannelse og udvikling får virksomhed og foretagsomhed til at blomstre og vækst og velstand til at brede sig.
Den dag vil risikoen for krig blive mindre, fristelsen til ekstremisme vil aftage, tilskyndelsen til fredelig handel og sameksistens vil tiltage, og vi vil kunne overlade vore børn en bedre og mere sikker verden.
Lige uden for Europas dør ligger Afrika, det store kontinent, som er plaget af sult og fattigdom, krig og undertrykkelse.
I Darfur bliver der begået forfærdelige forbrydelser.
Det internationale samfund må hurtigt og beslutsomt sætte ind for at bringe myrderierne til ophør.
Sammen med USA, de europæiske lande og en række afrikanske lande presser Danmark hårdt på i FN for at få en større international styrke sat ind til at stoppe overgrebene.
Mens globaliseringen har øget velstanden i andre dele af verden, er nøden blevet større i Afrika.
Og her ligger den anden store globale udfordring i de kommende år, nemlig at hjælpe Afrika til mere vækst og velstand, så den enkelte afrikaner får et bedre liv, mere frihed og flere muligheder i tilværelsen.
Det er vi menneskeligt forpligtet til, og det har vi en afgørende interesse i for at forebygge massive flygtningestrømme, som ofte har tragiske menneskelige omkostninger, og for at forebygge, at ekstremisme slår rod hos mennesker, som desperat søger en vej ud af elendigheden.
Derfor vil dansk udviklingspolitik fokusere på Afrika i de kommende år, og Danmark har gode forudsætninger for at gøre en forskel.
Internationale undersøgelser peger igen og igen på den høje kvalitet i dansk udviklingsbistand.
Vi har garanteret, at den danske bistand fremover vil være på mindst 0,8 pct. af den danske bruttonationalindkomst.
Det betyder konkret, at udviklingsbistanden næste år vokser med 800 mio. kr., og med væksten i dansk økonomi er der udsigt til betydelige stigninger også i de kommende år.
De ekstra penge skal først og fremmest bruges i Afrika.
Vi vil bekæmpe fattigdom og fremme frihed og demokrati og arbejde for god regeringsførelse, frie medier og bekæmpelse af korruption; vi vil bekæmpe smitsomme sygdomme som hiv/aids og malaria; vi vil fokusere på uddannelse; og vi vil sikre kvinders rettigheder.
I det hele taget vil vi give kvinderne en central rolle i udviklingsbistanden; de er omdrejningspunktet i familien og lokalsamfundene i Afrika, hos dem hviler et helt kontinents håb om fremskridt.
Vi vil udvikle den private sektor i Afrika, så landene bliver bedre i stand til at deltage i globaliseringen og deltage i den internationale samhandel.
Udviklingsbistand er vigtig, men adgang til at handle på verdensmarkedet er endnu vigtigere.
Fri handel er den vigtigste løftestang for at bringe de fattige lande ud af fattigdom.
Afrika skal have bedre adgang til vore markeder, men den allerstørste gevinst for Afrika ville være, at de afrikanske lande åbnede for fri handel indbyrdes, og det skal vi hjælpe dem til.
Afrika er et kontinent med enorme ressourcer.
Men over de sidste 10-15 år er flere demokratier vokset frem i Afrika.
Det giver håb.
Økonomisk frihed og politisk frihed må gå hånd i hånd.
Når mennesker handler frit med hinanden, ønsker de også at leve i fred med hinanden.
Derfor skal vi hjælpe Afrika, så unge afrikanere ser et håb, en fremtid og rige muligheder i deres eget land, så de ikke bliver tiltrukket af ekstremisme, så de ikke ender på den forkerte side i den globale værdikamp.
Den globale værdikamp foregår også i Danmark.
Desværre har vi også herhjemme konstateret, at der findes nogle personer og grupper, som har ekstremistiske synspunkter og ikke anerkender de principper, vort samfund bygger på.
Det understreger behovet for til stadighed at forsvare de grundprincipper, det danske samfund bygger på: frihed, frisind og folkestyre.
Vi forlanger ikke, at alle skal være ens eller mene det samme, vi ønsker et samfund, hvor der er frihed til forskellighed, men vi må forlange respekt for de helt grundlæggende spilleregler i det danske samfund: I Danmark har vi ytringsfrihed, i Danmark har kvinder og mænd lige rettigheder, i Danmark skelner vi mellem politik og religion.
Heldigvis er det sådan, at det store flertal af danskere med indvandrerbaggrund anerkender og respekterer disse fundamentale principper.
De arbejder hårdt, de yder et positivt bidrag til det danske samfund, og de har tilført Danmark spændende impulser og frugtbar forskellighed.
Men der er også enkelte ekstremister, som tilsyneladende hader det samfund, der har sikret dem politisk frihed og materiel tryghed.
Dem skal vi møde med stålsat fasthed og klare holdninger.
Vi må ikke i naiv og lalleglad tolerance vise forståelse eller give medløb til religiøs fanatisme og politisk ekstremisme; over for intolerancen kan vi ikke være tolerante.
Det er svært at nå fanatiske fundamentalister gennem bedre integration, men vi kan og skal hindre, at fundamentalismens middelalderlige tanker og holdninger får grobund i Danmark.
Derfor er det meget afgørende, at de unge danskere med indvandrerbaggrund får uddannelse, får job, får lige muligheder og en fair behandling i det danske samfund.
Vi har alle et ansvar for at løse den opgave.
Vi politikere har et ansvar.
Regeringen har taget og vil tage en række initiativer.
Vi vil tilskynde til hurtigere og bedre integration gennem en særlig integrationseksamen.
Fremover vil det være en betingelse for at få permanent opholdstilladelse, at den pågældende består en sprogprøve og har haft arbejde i mindst 2½ år.
Vi vil hjælpe de langvarigt ledige i beskæftigelse med et forbedret løntilskud.
Vi vil belønne kommuner, der yder en aktiv indsats med integration.
Vi vil belønne kommuner, der bistår ledige indvandrere og efterkommere med at finde beskæftigelse.
Arbejdsgivere og fagforeninger har et ansvar.
Regeringen har indkaldt arbejdsmarkedets parter til at diskutere, hvordan vi kan få flere indvandrere ind på arbejdspladserne, bl.a. på særlige løn- og arbejdsvilkår.
Og nydanskerne selv har et ansvar, et ansvar for at lære ordentligt dansk, et ansvar for at få en solid uddannelse, et ansvar for at tilpasse sig de regler og traditioner, som gælder på danske arbejdspladser.
Jeg appellerer til alle om nu at gøre en ekstraordinær indsats.
Jeg appellerer til arbejdsgiverne om også at give en fair chance til dem, der har et fremmedklingende navn.
Jeg appellerer til fagbevægelsen og de enkelte medarbejdere på arbejdspladserne om at give nydanskerne en chance med midlertidige løntilskud og særlige løn- og ansættelsesvilkår, så de kan vinde fodfæste på arbejdsmarkedet.
Jeg appellerer til danske indvandrerfamilier om at sikre, at deres børn og unge lærer dansk og får en god uddannelse, og at kvinderne får en chance for et job.
Vi har brug for alle hænder.
Det er godt, men det er ikke godt nok.
Jeg appellerer til alle i det danske samfund om at stå sammen om at løse den nok vigtigste opgave, vi har i de kommende år: at sikre uddannelse og job til vore nye danske medborgere.
Vi ønsker et samfund, hvor danskere med anden etnisk baggrund føler sig nøjagtig lige så danske som alle andre.
At føle sig hjemme i Danmark skal ikke afhænge af, hvor man er født, hvilken etnisk baggrund man har, eller hvilken religion man tror på.
Vi vil ikke acceptere et splittet samfund, hvor en generation af unge nydanskere vokser op uden uddannelse og job i frustration, bitterhed og had.
Vi ønsker et samfund med en stærk sammenhængskraft; et samfund, hvor der er lige muligheder, også for nydanskere; et samfund, hvor alle er med.
Der er mangel på arbejdskraft i Danmark.
Det giver en enestående chance for at få alle med, men det indebærer også en risiko, for hvis ikke der er hænder nok til at løse opgaverne i både den private og den offentlige sektor, ender det med tab af både velstand og velfærd.
Derfor er det en akut hasteopgave at få flere på arbejdsmarkedet.
De arbejdsløse, der modtager dagpenge eller kontanthjælp, må fuldt ud stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Og lad mig sige ligeud: Det indebærer også pligten til at gå med aviser, hvis det er sådan et job, der bliver tilbudt.
Inden for det seneste år har omkring 235.000 personer været berørt af ledighed i 3 måneder i træk eller mere.
Samtidig er der mangel på arbejdskraft, og over 120.000 af de ledige har kvalifikationer til at tage et job inden for områder, hvor der er mangel på arbejdskraft.
Nu har de chancen for at komme i arbejde.
Regeringen sætter derfor ind med en målrettet indsats for at sikre, at ledige reelt står til rådighed for arbejdsmarkedet.
Vi har en god social sikkerhed i Danmark, bl.a. med dagpenge eller kontanthjælp, hvis den enkelte bliver arbejdsløs.
Det er et godt system, men det bygger på en kontrakt, en solidaritet, hvor den, der modtager understøttelse, til gengæld er parat til at tage ledige job.
De, der hver dag tager på arbejde og betaler en høj skat, bl.a. for at finansiere dagpenge og kontanthjælp, har krav på, at de arbejdsløse tager et job, når det bliver tilbudt.
Det er velfærdskontrakten, det er solidariteten.
Solidaritet er også at skaffe job til de svage grupper på kanten af arbejdsmarkedet.
Der er nogle, som har brug for ekstra hjælp.
Siden 2001 er der bevilget over 6 mia. kr. til de mest udsatte grupper i vores samfund, og vi vil nu afsætte godt 600 mio. kr. til en målrettet indsats for at hjælpe flest muligt socialt udsatte til beskæftigelse.
Derfor har vi gjort det nemmere at få adgang til det danske arbejdsmarked for borgere fra de nye EU-lande, blot på den betingelse, at de arbejder på danske vilkår.
Derfor vil regeringen tage en række initiativer for at gøre det lettere for danske virksomheder at tiltrække og ansætte medarbejdere fra udlandet.
Derfor vil vi udvide mulighederne for, at virksomheder og institutioner kan hente udenlandske eksperter hertil gennem en forbedring af jobkortordningen, og derfor vil vi indføre en særlig greencardordning, hvor der bliver nemmere adgang til at søge arbejde i Danmark for udlændinge med særlige kvalifikationer.
Siden 2001 har vi fordoblet antallet af opholdstilladelser til udlændinge, der vil arbejde eller studere i Danmark.
Nu fortsætter vi den linje.
Det viser, at Danmark er et åbent samfund, der byder velkommen til alle, der kan og vil arbejde.
På det seneste har der været en voldsom debat om økonomien i kommunerne.
Nogle borgmestre klager over, at de skal spare, og samtidig har en positiv finansminister fortalt, at aldrig har der været så mange penge i de kommunale kasser.
Mange kan ikke forstå, hvordan det hænger sammen.
Hvem har egentlig ret?
Ja, sandheden er, at begge parter har ret.
Finansministeren har ret i, at aldrig har der været så mange penge til rådighed i kommunerne som næste år.
Næste år vil det offentlige forbrug være 31 mia. kr. højere end i 2001.
De flere penge er hovedsagelig gået til sygehuse, ældre, børnepasning, skoler og andre velfærdsgoder.
Det er ikke nedskæringer, det er vækst.
Men når der nu totalt set er flere penge, hvordan kan det så være, at der er kommuner, hvor nogle institutioner måske skal spare?
Ja, der er to forklaringer.
Den ene er, at nogle rige kommuner skal aflevere lidt flere penge til nogle fattige kommuner, den såkaldte udligningsreform.
Den anden forklaring er, at man inden for hver af de nye storkommuner skal finde et fælles serviceniveau.
Tag to kommuner, som bliver lagt sammen til en ny storkommune.
I den ene kommune er der f.eks. tre børn pr. pædagog i vuggestuen i gennemsnit, i den anden kommune er der f.eks. fire.
I den sammenlagte storkommune lægger man sig på et gennemsnit, dvs. tre et halvt barn pr. pædagog.
Jo, men det er sådan, man regner det ud.
Det indebærer selvfølgelig, at institutionerne i kommunen med det høje serviceniveau vil føle en forringelse, men samtidig vil institutionerne i kommunen med det lave serviceniveau mærke en forbedring.
Og sådan går det til, at der aldrig på landsplan har været så mange penge i kommunerne – og samtidig skal man spare nogle steder med højt serviceniveau.
Er det så rimeligt, at det er sådan?
Ja, dybest set er det jo et spørgsmål om solidaritet og økonomisk ansvarlighed; solidaritet, fordi kommuner med mange penge og højt serviceniveau bidrager til, at de borgere, som hidtil har måttet leve med et lavere serviceniveau, kan få en forbedring; økonomisk ansvarlighed, fordi det ville føre Danmark direkte ud i økonomisk ulykke, hvis alle kommuner lagde sig på et fælles serviceniveau svarende til de dyreste kommuner.
Det har vi faktisk set før.
Ved kommunalreformen i 1970 lagde de nye storkommuner sig på det dyreste serviceniveau, og de gamle kommuner tømte i øvrigt kommunekasserne, før de skulle lægges sammen med andre.
Det førte til en eksplosion i de offentlige udgifter.
Det var første skridt mod den økonomiske afgrund, som Danmark stod på kanten af i slutningen af 1970'erne.
Så er der mange, som ikke kan forstå, hvorfor vi ikke bare kan bruge af statens store overskud og så give kommunerne lidt flere penge.
Det kan vi bl.a. ikke, fordi vi mangler arbejdskraft.
Hvis nu alle kommuner ville løfte serviceniveauet til det dyreste niveau, så skulle de ud at søge personale på et arbejdsmarked, hvor der i forvejen er mangel på arbejdskraft.
Det ville være den direkte vej ud i økonomisk uføre, det ville være en gentagelse af 1970'ernes uansvarlige økonomiske politik, og lad mig sige det klart og tydeligt: Denne regering vil ikke gentage 1970'ernes økonomiske skandale.
Aldrig har der været så mange penge til offentligt forbrug som næste år.
At kræve endnu flere penge er uansvarlig overbudspolitik.
I det hele taget er den største udfordring i de kommende år, at der mangler arbejdskraft, først og fremmest fordi det er små årgange, der træder ind på arbejdsmarkedet og store årgange, der går på pension.
F.eks. vil omkring 200.000 offentligt ansatte blive pensioneret over de næste 10 år.
Det svarer til godt hver fjerde ansatte.
Den største udfordring i de kommende år bliver derfor overhovedet at rekruttere et tilstrækkeligt antal sygeplejersker, pædagoger, lærere, socialog sundhedsassistenter osv.
De, der tror, at løsningen bare er at kræve flere penge og flere ansatte, mere af det samme, har slet ikke forstået den virkelige udfordring.
Den virkelige udfordring er at sikre en offentlig service på et højt niveau i et samfund, hvor det kan blive svært at skaffe personale nok, ikke fordi politikerne skærer ned, men simpelt hen fordi der ikke er hænder nok på arbejdsmarkedet.
Den virkelige udfordring er at skaffe mere kvalitet for pengene.
Det er derfor, regeringen har lanceret en kvalitetsreform, en reform, der sætter den enkelte borger i centrum, mennesket frem for systemet.
Vi vil sikre et frit valg, så brugerne af velfærdsydelser kan vælge noget andet, hvis de ikke er tilfredse med det, de allerede får.
Vi vil sætte klare mål for, hvad vi bør kunne forvente af den offentlige service, og vi vil sikre, at vi kan måle resultaterne af indsatsen, bl.a. ved at måle brugernes tilfredshed.
Vi vil forstærke arbejdet med at udbrede de bedste resultater, så offentlige institutioner overalt får bedre muligheder for at lære af de bedste.
Og vi vil inddrage den enkelte medarbejder og de lokale ledere aktivt i udvikling og fornyelse af den offentlige sektor, bl.a. gennem lønsystemer, der belønner gode resultater.
Vi vil inddrage brede grupper i arbejdet, bl.a. brugere og pårørende, medarbejdere, ledere, eksperter og centrale organisationer.
Lad mig minde om, at otte ud af ti brugere faktisk er tilfredse med den offentlige service.
Medarbejderne i den offentlige sektor er motiverede og kompetente, så der er meget at bygge på.
Nu skal vi i fællesskab sætte nye pejlemærker, nye mål og visioner for en moderne, dynamisk og kvalitetsrig offentlig sektor.
Vi har sat ambitiøse mål for hele det danske samfund.
Målet er, at Danmark senest i 2015 har verdens mest konkurrencedygtige økonomi, så vi også sikrer beskæftigelsen i fremtiden.
Derfor vil vi investere kraftigt i uddannelse, forskning, innovation, iværksætteri og voksen- og efteruddannelse.
Det blev en bred kreds af partier enige om før sommeren.
Det er den mest omfattende investering i Danmarks fremtid, som nogen sinde er foretaget.
Den næste store udfordring er forsyningen med energi.
Lige nu er Danmark i en favorabel position, fordi vi henter store mængder af olie og naturgas op fra Nordsøen.
Men en dag er det eventyr slut.
Det er nu, vi skal begynde at forberede os på den situation, og vi vil ikke gøre os afhængige af at skulle købe olie eller naturgas fra lande eller regioner, som er politisk ustabile.
Energi handler også om sikkerhedspolitik.
Regeringen vil sætte ambitiøse mål om at sikre Danmark en fremtidig selvforsyning med miljørigtig energi.
Det er et meget langsigtet mål.
Men forsyning med energi kræver langsigtet planlægning og langsigtede investeringer.
Derfor er det allerede nu, at vi skal træffe de nødvendige beslutninger, og regeringen vil senere i år præsentere en langsigtet energiplan.
Vi vil satse på en stærkt øget anvendelse af vedvarende energi.
Vi vil sætte ambitiøse mål om en mere effektiv udnyttelse af energi.
Vi vil satse stærkt på udvikling af biobrændstof til biler.
Vi vil kombinere politisk regulering og markedsmekanismer, så vi sikrer, at investeringerne sker, hvor vi får mest mulig energi og miljø for pengene.
Vi vil føre en energipolitik båret af fornuft og fremsyn.
Danmark er i dag førende i verden med vindenergi, det forspring skal vi udnytte.
Men det er helt urealistisk at tro, at Danmarks fremtidige energiforsyning kan klares med vind alene.
Vi skal udvikle nye energikilder, og vi skal sikre, at de nye energikilder er effektive og rentable.
Vi vil sikre en energi- og miljøpolitik, som går hånd i hånd med vækst og stærk konkurrenceevne, en energi- og miljøpolitik, som ikke kvæler arbejdspladser, men skaber arbejdspladser, og vi har et godt udgangspunkt.
Vedvarende energi udgør i dag 15 pct. af vores energiforbrug, og vi er i dag verdens allerbedste til at udnytte energi effektivt.
Gennem de sidste 25 år er vores økonomi vokset med mere end 50 pct., uden at vi har øget vores energiforbrug.
Det er der mange som misunder os og gerne vil lære af.
Nu sætter vi nye mål; nye mål, som sikrer, at Danmark fortsat vil ligge i front med energi og miljø i Europa og i resten af verden; nye mål, som sikrer, at dansk energipolitik er både miljømæssigt og økonomisk bæredygtig.
En langsigtet energipolitik kræver også samarbejde internationalt.
Regeringen ønsker, at EU skal udvikle en mere fælles energipolitik, og det er regeringens ønske, at vi fra dansk side kommer med et udspil til en sådan fælles energipolitik.
Danmark skal i det hele taget fortsat spille en aktiv rolle i EU.
Danmark har meget at byde på, og samtidig har vi danskere en stærk interesse i et velfungerende EU-samarbejde.
EU skal levere konkrete resultater til borgerne.
Vi skal sætte fokus på forskning og uddannelse, på at styrke samarbejdet om bekæmpelse af terrorisme, organiseret kriminalitet og illegal indvandring, og ikke mindst på konkrete områder som f.eks. miljø og energi.
Og vi skal håndtere spørgsmålet om EU's størrelse og grænser.
Bulgarien og Rumænien bliver medlemmer af EU til næste år.
Kroatien arbejder hårdt for medlemskab inden for en kort årrække.
Det er mit håb, at Kroatien kan vise vejen for de andre lande på det vestlige Balkan.
Det er af stor betydning, at de øvrige lande på Balkan udvikler sig til stabile samfund, som lever op til vores fælles europæiske værdier og standarder.
Derfor er det vigtigt, at de har et langsigtet perspektiv om EU-medlemskab.
Men det er også vigtigt, at vi ikke slækker på kravene.
Det gælder også for Tyrkiet, som fuldt ud skal leve op til sine forpligtelser i forhold til EU.
Samtidig skal vi støtte de nabolande, som ikke umiddelbart har mulighed for at blive medlemmer af EU.
Derfor har vi fra dansk side foreslået, at EU i de kommende år styrker sin naboskabspolitik og samarbejdet med disse lande.
Endelig skal vi fra dansk side i det kommende år arbejde videre for en afklaring af forfatningstraktatens skæbne.
Den nuværende uafklarede situation er ikke holdbar.
Forfatningstraktaten er udgangspunktet, men vi skal naturligvis respektere afstemningerne i Frankrig og Holland.
Udfordringen i det kommende år bliver derfor at nå til enighed om, hvordan vi kan bringe det udvidede EU fremad.
Rigsfællesskabet mellem Færøerne, Grønland og Danmark er inde i en positiv og blomstrende udvikling.
Vi har udviklet et moderne og rummeligt rigsfællesskab med plads til forskelligheder og til selvstændig politik og med samarbejde som bærende element.
Det er positivt.
Folkenes selvbestemmelsesret er et helt grundlæggende princip, og det glæder mig, at så vel det færøske som det grønlandske folk gennem deres respektive landsstyrer har valgt selvstyreordninger, som ligger inden for et fortsat rigsfællesskab mellem vore tre lande.
Den nye færøske selvstyreordning blev gennemført sidste år, og for Grønlands vedkommende ser vi frem til resultaterne af Selvstyrekommissionens arbejde til næste år.
Der er behov for en modernisering af det grønlandske retsvæsen, og regeringen vil i samarbejde med landsstyret udarbejde forslag til en sådan reform.
Grønlands landsstyre har forhandlet nye aftaler med EU.
Det er sket i samarbejde med den danske regering.
Færøernes landsstyre ønsker færøsk medlemskab af EFTA og deltagelse i EU's indre marked for luftfart.
Det støtter den danske regering.
Regeringen finder det naturligt og positivt, at Færøerne og Grønland ønsker at deltage i de internationale markeder, og jeg ser det som et udtryk for rigsfællesskabets styrke, at vi kan samarbejde om at indfri disse ønsker.
Men det er jo svært at holde skjult, at det faktisk går ret godt.
Man kan sige det meget kort.
Vi har den højeste beskæftigelse
nogen sinde og den laveste ledighed i 30 år.
Det går ganske enkelt historisk godt.
På knap 3 år er ledigheden faldet med over 60.000 personer med hjælp fra regeringens forårspakke og med støtte fra regeringens skattestop.
Overskuddene på de offentlige budgetter og betalingsbalancen er solide.
Udlandsgælden er betalt væk, og vi afdrager hastigt på den offentlige gæld.
Men vi skal selvfølgelig alle sammen huske, at vi stadig har en offentlig gæld på næsten 500 mia. kr. på grund af fortidens store gældsætning.
Investeringerne stiger kraftigt, eksporten vokser, og vi klarer os godt i den internationale konkurrence takket være et fleksibelt arbejdsmarked, kreative virksomheder og veluddannet og dygtig arbejdskraft.
Det er der grund til at glæde sig over her ved begyndelsen af et nyt folketingsår.
Nu handler det om at fastholde den positive udvikling, at vi ikke løsagtigt og uansvarligt sætter de positive resultater over styr, for så kan fremgang hurtigt vende til tilbagegang.
Sidste folketingsår blev afsluttet med et bredt og historisk velfærdsforlig.
Det er mit håb, at den konstruktive og positive ånd fra forhandlingerne om en langsigtet velfærdsreform også vil præge den kommende folketingssamling.
Det vil regeringen i hvert fald lægge op til.
Vi inviterer alle Folketingets partier til et bredt samarbejde.
Danmark leve!