Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1998-12-17:
Jeg vil begynde med konklusionen: Det er et godt, fornuftigt, robust finanslovforlig, der foreligger, og det vil vi gerne stemme for.
Vi stemmer med glæde for den samlede finanslov, som den ligger nu med de forskellige ændringsforslag.
Så lidt om baggrunden for, hvad var der brug for, da vi gik ind i finanslovforhandlingerne, hvis vi ser lidt historisk på det:
Da vi fik en ny regering i 1993, spillede regeringen ud med en kickstart, en offensiv finanspolitik, for at få gang i hjulene, men samtidig med den udtrykkelige bemærkning, at der så langsomt måtte ske en stramning, så de offentlige udgifter ikke kom til at stige for meget.
Her må vi konstatere, at regeringen især i de sidste år ikke har magtet opgaven tilstrækkelig godt.
De offentlige udgifter er steget for stærkt, især i amter og kommuner. Altså var der brug for nogle offentlige besparelser.
Det var den ene opgave, som vi måtte se på. Ser vi på betalingsbalancen, var det sådan i 1993, at vi havde et stort årligt overskud på ca. 30 mia. kr. Hvordan er det nu?
Desværre har vi haft et stigende underskud i indeværende år, og der har været prognoser, der sagde, at det bliver ikke så galt.
Så kom næste prognose, her gik det ringere, og nu ligger vi med et stort underskud på over 13 mia. kr.
Altså var det nødvendigt at gøre noget for at få vendt denne uheldige udvikling.
Og hvad var der brug for? En styrket konkurrenceevne.
På landbrugets område har vi fået et loft over beskatningen af produktionsjorderne på 8 promille og en bevarelse af landbrugets konsulentordning.
Og generelt har vi fået bedre vilkår for opsparing til etableringskonto, lavere selskabs- og virksomhedsskat, afskaffelse af arbejdsmarkedsbidraget og bevarelse af den særlige administrationsgodtgørelse.
Vi har altså under disse forhandlinger fået styrket
erhvervslivets konkurrenceevne, noget, som er afgørende vigtigt for, at vi kan genvinde noget af det tabte på eksportmarkederne.
Og så oplever vi, at vi har en for stor lønstigning, og nogle steder mangler vi direkte kvalificeret arbejdskraft.
Altså har det været nødvendigt med en aktiv arbejdsmarkedspolitik, og det er også en del af den indgåede finanslovaftale: Vi satser på, at flere kommer tidligere i arbejde.
For det tredje lægges der op til et rummeligt arbejdsmarked, både af menneskelige hensyn til de pågældende, som gerne vil gøre en indsats, men som på grund af et handicap ikke har mulighed for at yde en fuld indsats, og fordi vi mangler arbejdskraft.
Og det, at man yder, hvad man magter, og så får det suppleret med en pension, altså det, at vi på den måde både får en arbejdskraft, som vi mangler, og giver en hjælp til de pågældende, som gerne vil yde en indsats, den kombination er rigtig, og det udbygges med det, der er forhandlet frem til med hensyn til det rummelige arbejdsmarked
Det næste, jeg vil sige lidt om, som vi også har arbejdet med, og hvor der foreligger et resultat, er ændringerne i efterlønnen: Her har Kristeligt Folkeparti flere gange understreget, at det, der blev gennemført for 20 år siden, jo havde et helt rigtigt sigte, idet der var nogle på arbejdsmarkedet, der var nedslidte, og vi dengang samtidig havde en stigende ledighed blandt unge, og kunne vi da kombinere det på en sådan måde, at de nedslidte på arbejdsmarkedet fik gunstige muligheder for at trække sig tilbage og vi samtidig fik unge ledige i arbejde, så løste vi en dobbelt opgave.
Men nu må vi konstatere, at det ikke alene er dem, der er nedslidt af mange års arbejde på arbejdsmarkedet, men også mange, som er i nøglepositioner, der trækker sig tilbage allerede som 60-årige.
Og dér mener vi - og det har vi sagt længe i Kristeligt Folkeparti - at hvis det bliver sådan, at nøglepersoner: overlæger, ingeniører, edb-medarbejdere og lærere m.fl., ja mange generelt i den offentlige sektor, alle begynder at trække sig tilbage som 60-årige, altså ikke bare dem, der er nedslidt, sådan som det lå i den oprindelige reform for 20 år siden, men alle generelt, så kan det blive en trussel mod vort velfærdssamfund, for så mangler vi arbejdskraft, og så mangler vi dem, der kan skabe de værdier, som vi har brug for for at kunne sikre og udbygge vort velfærdssystem.
Derfor sagde vi, at det er nødvendigt med en ændring af efterlønsordningen.
Vi havde stillet forslag om, at man mere målrettet skulle gå ind for at få de fleste til at blive længere på arbejdsmarkedet, men samtidig give mulighed for, at de, der er nedslidte, kan trække sig tilbage.
Man kan udforme det forskelligt, men selve sigtet, nemlig at få flere til at blive på arbejdsmarkedet, mener vi
der er lagt op til med denne reform
Det var nødvendigt med et indgreb, og det er sket.
Så nævnte jeg, at de offentlige udgifter er steget for meget.
Det er ikke sådan, at boligstøtten skal afskaffes, men vi er nødt til at foretage en slankning af den, hvis vi vil fastholde, at vi må have styr på de offentlige udgifter.
Og det er det, regeringen i sin tid spillede ud med, og som vi bakkede op fra Kristeligt Folkepartis side, og derfor støtter vi fortsat helhjertet det, regeringen har spillet ud med, og som vi selv har talt om var nødvendigt.
Det er nogle af de indsatsområder, hvor der ligger konkrete forslag, som er forhandlet frem under finanslovforhandlingerne, ting, som var nødvendige, ting, som skulle gøres, og som vi gerne ville medvirke til.
Jeg er også glad for, at der gøres en forstærket indsats i kampen mod ventelisterne ved, at der sker en udmøntning af den behandlingsgaranti, som blev besluttet her i Folketinget under åbningsdebatten.
Og jeg er glad for, at arbejdsgiverne kan yde en skattefri betaling til hjælp for alkoholramte.
Så er der nogle holdningsmæssige spørgsmål, som vi har lagt vægt på fra Kristeligt Folkepartis side:
Det ene drejer sig om de frie skoler: Jeg mener, det er utrolig vigtigt, at unge mennesker kommer på et langt højskoleophold, og vi har en stolt højskoletradition i Danmark.
Men vi må erkende, at det at være på et langt højskoleophold faktisk er blevet dyrt, og derfor er vi meget glade for, at en følge af forhandlingerne er, at der skabes mulighed for, at prisen for et langt højskoleophold kan nedsættes.
Med hensyn til det holdningsmæssige er jeg også meget glad for, at vi i den finanslov, som vi vedtager om kort tid, kommer med en forstærket rådgivningsindsats for at nedbringe antallet af aborter.
I det hele taget er der under satspuljeforhandlingerne gjort meget for at styrke det frivillige Danmark med en række målrettede indsatser.
Og det er også en del af den finanslov, som vi om et øjeblik skal stemme for, og noget, som vi fra Kristeligt Folkepartis side hilser velkomment.
Det betyder ikke, at med denne finanslov er alle problemer løst.
Nej, det har på mange måder været en bunden opgave, som måtte løses, og den medvirker vi meget gerne til at løse.
Men det betyder ikke, at der ikke også er brug for mere holdningsmæssige debatter, og dér er vi i Kristeligt Folkeparti meget optaget af at få fremmet en værdidebat ved indgangen til år 2000, hvor de forskellige politiske partier kan samles om, hvad det er, der har bygget vort samfund op, og hvad der er vore kulturelle rødder.
Det er én af de ting, vi vil være stærkt optaget af det kommende år, ligesom vi vil være stærkt optaget af at få udbygget familiepolitikken.
Det sidste punkt, som jeg vil trække frem, og som jeg glæder mig over, når vi vedtager denne finanslov, er, at vi fortsat påtager os et stærkt ansvar for den tredje verden.
Men det, at vi fortsat yder et virkelig stort bidrag til en forbedring af livsvilkårene for vore medmennesker i den tredje verden, må samtidig følges op af, at vi er intenst optaget af, hvordan vi kan forbedre den udviklingshjælp, som vi yder.
Det, at vi yder et stort bidrag, må hele tiden kombineres med, at vi er stærkt optaget af, hvordan vi kan gøre udviklingsbistanden bedre.
Og forudsætningen for, at vi kan gøre det stabilt og virkelig kvalificeret, mener jeg er, at vi fastholder den høje bistandsprocent, og det er jeg glad for at et bredt flertal i Folketinget bekræfter, når vi vedtager finansloven om et øjeblik.