Poul Erik Christensen (RV), 2005-11-22:
Lovforslagene nr. L 50 og L 51 har som opgave at lette det administrative bøvl, og det er sympatisk og nødvendigt.
Langt de fleste danske virksomheder oplever fortsat stigende bøvl med offentlig administration.
Specielt rammer krav fra det offentlige iværksættere og mindre virksomheder.
Erhvervsministeren har med dette lovforslag sat fokus på regnskabsloven og ønsker at give mulighed for, at de mindste virksomheder kan undlade at aflægge årsregnskab.
Økonomiske skandaler i USA danner baggrund for, at der overalt i verden vil blive stillet øgede krav til regnskabsaflæggelse, hvilket vil pålægge også danske virksomheder øgede revisionsomkostninger.
Det er derfor sympatisk, at ministeren med lovforslaget vil fritage de mindre virksomheder for disse øgede krav til regnskabsaflæggelse, specifikationer og revisionskontrol, som de mindre virksomheder og disses regnskabslæsere ikke har brug for.
75.000 virksomheder, hvoraf ca. 45.000 er erhvervsaktive, fritages med lovforslaget for at udarbejde årsregnskab.
Hvis disse virksomheder benytter sig af muligheden, er der mange penge at spare for disse virksomheder.
Men når der fremover ikke udarbejdes et årsregnskab, kan der åbnes for nye muligheder for skatteunddragelser og momssnyd.
Det er ganske fornuftigt og nødvendigt, men er det tilstrækkeligt?
Det kan endog være særdeles svært at se, hvordan 45 årsværk skal kunne kompensere for op mod 75.000 manglende årsregnskaber, når skattemyndighederne fra 2006 ikke automatisk får indleveret årsrapporten med tilhørende specifikationer, men alene har et grundlag på 20-25 forskellige felter på selvangivelsen til at vurdere, om alt er korrekt opgivet og oplyst.
Det kan betyde, at SKAT er nødsaget til at indkalde regnskaberne til nærmere kontrol for bare at kunne danne sig et brugbart billede af, om der er uregelmæssigheder i selskaberne.
Hvem kontrollerer i fremtiden varelagre, debitorer, kreditorer, momsangivelser og lønregnskab?
Når der ikke er revisionspligt, har vi så her muligheder for nyt skattesnyd?
Det må afdækkes under udvalgsarbejdet.
Erfaringer viser, at det i gennemsnit tager 2 dage at skatterevidere et årsregnskab.
Derfor vil de afsatte 45 årsværk give mulighed for skattekontrol af en meget lille andel af de selskaber, der er omfattet af loven.
Holdt op mod de 75.000 virksomheder, der er fritaget, vil kontrollen helt afgjort blive dårligere og mulighederne for snyd udvides.
Har ministeren overvejet, at virksomheder, der har rod i regnskabernes papirer, selv skal betale for den offentlige kontrol og rådgivning?
Spørgsmålet er, hvem der fravælger, og hvorfor de fravælger.
Er det for at spare penge hos revisoren, eller er det for at undgå revisorens kritiske gennemgang af virksomhedens økonomi?
Erfaringer fra England, hvor der fritages for årsregnskaber for de mindste virksomheder, er, at der er meget snyd med skatter og moms i netop disse selskabsstørrelser.
Jeg savner også i lovforslaget mulighed for, at myndighederne kan pålægge de virksomheder, som ikke fører en ordentlig bogføring i deres virksomhed, regnskabspligt.
Nu er det min helt klare opfattelse, at erhvervsministeren ikke med lovforslaget ønsker moms- og skatteunddragelser.
Derfor har jeg en forventning om, at der under udvalgsarbejdet vil ske en afdækning af mine betænkeligheder, og at der om muligt vil blive afsat nødvendige ressourcer i relation til de nye opgaver i skatteforvaltningerne.
Jeg har en stille bøn til ministeren: Giv os lidt bedre tid.
Jeg synes ikke, det er så vigtigt, at loven træder i kraft den 1. januar 2006, så giv os en mulighed for at udskyde det 1 år og dermed få en bedre behandling af lovforslaget.
Med disse ord vil jeg deltage kritisk, men positivt i udvalgsarbejdet.