runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2003-05-27:
For så vidt angår spørgsmålet om den øgede kontrol, vil jeg igen henvise til de besvarelser, som vi har givet både under det åbne samråd, og de spørgsmål, vi har besvaret i forbindelse med Retsudvalgets behandling af det her lovforslag, hvor Rigspolitichefen meget nøje har oplyst, hvordan man har tænkt sig at gennemføre også den her del af lovforslaget.
Og jeg kan ikke andet end konkludere, at efter den måde, Socialdemokratiet fortsætter med at fremture på, har man åbenbart ikke særlig stor tillid til de oplysninger, der kommer fra Rigspolitiet.
Det skal jeg være den første til at beklage.
Jeg har tillid til, at man magter denne opgave helt og fuldt, ikke mindst fordi der jo bliver frigjort ressourcer som følge af, at der er automatisk hastighedskontrol andre steder i landet.
For øvrigt er politiet jo allerede i dag på motorvejene, og derfor ser jeg slet ikke noget som helst problem i den kontrolmæssige problemstilling.
Med hensyn til de mere principielle overvejelser omkring overvågningssamfund og ikkeovervågningssamfund så mener jeg, at mange af de partier, der i dag tager ordet, forsøger at se alt, alt, alt for forsimplet på den her problemstilling.
Jeg vil fastholde, at jeg ikke synes, at det vil være formålstjenligt at indføre en automatisk hastighedskontrol på motorvejene ud fra det principielle synspunkt, som regeringen har på den her ting.
Men igen vil jeg fremhæve, at det, vi mener er hensigten med den automatiske hastighedskontrol, er at benytte den præcist på udvalgte strækninger, hvor ulykkesfrekvensen er meget høj, eller hvor folk er udsat i endnu højere grad end andre steder, det kunne f.eks. være ved skoler og børnehaver.
De steder laver man så en automatisk hastighedskontrol, der kan være medvirkende årsag til, at der bliver trampet på bremsen frem for speederen og der dermed kan reddes menneskeliv.
Det tror jeg rent faktisk vil have en effekt.
Hr. Martin Lidegaard afsluttede sine bemærkninger med at sige, at man stensikkert vidste, hvad resultatet ville være af det her lovforslag, og jeg synes da, det er spændende, at Det Radikale Venstre nu leger spåmand på regeringens vegne om, hvad den samlede konsekvens er af de mange initiativer, der nu bliver iværksat.
Det ville sådan set være interessant allerede nu at få et bud på, hvad Det Radikale Venstre mener om ulykkestallet for 2003, det er trods alt nærmere i tidshorisonten.
Jeg tror ikke, det er så enkelt, men jeg vil godt gentage min positive tilkendegivelse for så vidt angår den betingede frakendelse på det øvrige vejnet i forbindelse med næste folketingssamling.
Martin Lidegaard (RV), 2003-05-27:
Jeg forstår godt, at ministeren ønsker at dreje denne her sag over i en principiel diskussion om overvågning eller ikkeovervågning, for der er ingen saglige argumenter for ikke at indføre den kontrol, og argumentationen holder ikke.
Der er jo pokker til forskel på at have kameraet stående og overvåge gaden og banken konstant, så alle personer, der kommer, bliver fotograferet og overvåget af folk, der sidder og kigger på en skærm,
og så et andet automatisk system, som fotograferer en nummerplade, hvis man overtræder hastigheden voldsomt.
Det er der ingen som helst sammenligning imellem efter min bedste overbevisning.
Allerbedst ville det jo være at undlade at gøre det første, men kun gøre det sidste, men i det mindste må man da gøre et eller andet, for at det her ikke skal eksplodere i et orgie af døde og kvæstede.
Og det her kunne være et af midlerne, som samtidig kunne spare ressourcer for politiet.
Margrete Auken (SF), 2003-05-27:
Jeg må lige komme med en sidebemærkning i forbindelse med fru Sandy Brinck.
Faktisk var det sådan, at jeg var enig med den daværende trafikminister om, at vi skulle have mere kontrol på motorvejene.
Det var derfor, jeg kunne udsende en pressemeddelelse om, at den nye regering vil koste menneskeliv, for jeg vidste, at det ville denne her regering ikke have.
Denne regering, eller i hvert fald nogle i denne regering, f.eks. vores justitsminister, kan nemlig ikke kende forskel på en chip i nakken og så et kamera, der fotograferer, hvis man er forbryder, men ellers ikke.
Det er jo den store forskel i forhold til de der andre ting, vi har diskuteret.
Der filmes der jo fortsat.
Så kan man sige, jamen er det ikke helt o.k., hvis man har rent mel i posen?
Nej, for der er også noget, der hedder privatlivets fred.
Men der, hvor der sker lovovertrædelser, der kommer justitsministeren pludselig ind og siger, at her skal vi også have privatlivets fred.
Man bliver kun fotograferet, når man begår lovovertrædelser, og da det er meget alvorlige lovovertrædelser, er det virkelig ejendommeligt, at det - jeg havde nær sagt 10 år efter, at vi faktisk havde fået den debat til at hænge nogenlunde sammen - skal udløse et nyt kuld, som kommer farende og siger: Overvågningssamfund, for vi fotograferer kun forbrydere.
Vi filmer dem ikke.
Sandy Brinck (S), 2003-05-27:
Justitsministeren kom meget behændigt uden om mine spørgsmål, så derfor vil jeg give ministeren lejlighed til at besvare dem i næste runde.
Kan ministeren bekræfte, at den øgede kontrol af bilisterne på motorvejen er noget, justitsministeren foreslår?
Mit næste spørgsmål var, om ministeren er enig med den konservative retsordfører, hr. Helge Adam Møller, i, at når det her lovforslag er fremsat, så er det, fordi der er en masse bilister, som bryder loven, og så må reglerne laves om.
Hvis ministeren er enig i det grundlag, så er der det tredje spørgsmål: Hvis bilisterne nu også synes, at 130 km/t.
er for lidt og kører stærkere end det, betyder det så, at regeringen vil komme med et lovforslag med en fartgrænse på f.eks. 150 km/t.?
Det er tre forholdsvis letforståelige spørgsmål.
Lene Espersen (KF), 2003-05-27:
Jeg synes, det er fint at tage den helt principielle debat, for det er jo lige præcis det, der er forskellen mellem Socialdemokratiet, SF, Det Radikale Venstre og regeringen.
For os er det ikke lige meget, om det er et kamera, eller det er en betjent, eller det er en chip i nakken.
Selv om det er en mulighed, så er det da for mig at se altid en afvejning af, hvor store indgreb man skal gennemføre uden at sætte folks frihed over styr af hensyn til retshåndhævelsen.
Det undrer mig sådan set lidt, at vi skal til, om man så må sige, at have den her lidt principielle debat, hvor jeg synes, at nogle af ordførerne jo nærmest kommer med en slags beskyldninger, som ingen steder hører hjemme.
Jeg tror, fru Margrete Auken brugte ord som, at det var forbryderne, man ville beskytte.
Men også SF har været med til at begrænse overvågning i forbindelse med et lovforslag, vi havde om overvågning af facader ved banker.
Da var argumentationen præcis den samme fra Finansrådet.
Den gik på, at alle de lovlydige ville vi jo ikke gøre noget ved, men dem, der ønsker at røve en bank og tager en hætte over hovedet, vil vi gerne have lov at snuppe, og derfor vil vi gerne have overvågning.
Og man har intet at frygte, hvis man opfører sig lovligt.
Også her mente SF sammen med et for øvrigt enigt Folketing, at der gik grænsen trods alt for, hvor langt overvågningssamfundet skulle være.
Derfor er svaret på spørgsmålet om den automatiske hastighedskontrol, at det jo må være situationen, der afgør, om det problem, man ønsker at løse, vejer tilstrækkelig tungt til, at man kan sige, at så er det i orden med automatisk hastighedskontrol under de her omstændigheder.
Blot fordi teknikken giver mulighed for en hel masse ting, er der ikke noget, der tvinger os politikere til at gennemføre det i praksis.
Og jeg kan sige til fru Margrete Auken, at det nok er, fordi fru Margrete Auken kun har lyttet til den sidste del af min sætning, for så vidt angår spørgsmålet om kørsel, der opleves som farlig.
Jeg startede med at sige, at færdselslovens bærende princip om konkret fareforvoldelse for længst er suppleret med bestemmelser, som fokuserer på hastigheden alene, men, understreger jeg, det er fortsat vigtigt for trafikanternes forståelse for og accept af reglerne, at kørslen også opleves som farlig.
Det er som en kommentar til, at hvis vi vedtog oppositionens forslag i dag, så ville man, hvis man i et villaområde, hvor der er en hastighedsgrænse på 15 km/t. om natten, hvor der ingen biler er, kørte 22,5 km/t., få frakendt sit kørekort.
Jeg er ikke sikker på, at det er noget, den danske befolkning vil have den helt store forståelse for, og så giver det ikke meget mening.
Martin Lidegaard (RV), 2003-05-27:
Først vil jeg sige en enkelt positiv ting, nemlig at vi i Det Radikale Venstre vil se frem til forhandlinger om at indføre skrappere kontrolforanstaltninger og straffeforanstaltninger på de andre veje; det stiller vi gerne op til.
Men så må jeg altså på linje med de andre ordførere sige, at ministeren må være meget langt ude i sin mangel på gode argumenter, hvis hun skal til at fremlægge det store big brother-scenario, for hvordan kan ministeren så forsvare, at vi har fartfælder alle mulige andre steder, også på motorveje og ved vejbyggeri?
Man kan gå efter personen, men man kan også bare gå efter bilen, og det gør
Så siger man, at det er ejeren af bilen, der får problemet under alle omstændigheder, og så er det ikke nogle personer, man klipper, om jeg så må sige.
Margrete Auken (SF), 2003-05-27:
Der var mange slemme her.
Først sagde ministeren, at vi kun skulle have skærpede bøder, hvis folk oplevede det som farligt - oplevede det som farligt!
Jeg ved ikke, om ministeren er klar over, at da man gik fra at køre efter forholdene, som det hed, og fik faste grænser, fik vi det første meget, meget dramatiske fald i ulykkestallet.
For når folk kører efter forholdene, oplever de ikke, hvor farligt det er.
Jeg kunne høre på svaret, at ministeren var klædt på til det ovre i ministeriet.
Jeg troede faktisk, at de vidste det i ministeriet, men jeg kunne forstå på det hele, at det gjorde de ikke. Jeg vil lige have ministeren til at afkræfte, at det ikke kun er, når det opleves som farligt, for så bliver her virkelig farligt.
Det næste, jeg lige skal vide, angår ordet overvågningsregime.
Man bliver kun fotograferet, når man laver ulovligheder.
Når man kører ind på en benzintank, bliver man videofilmet, men her bliver man kun fotograferet, når man laver ulovligheder.
Så det er forbryderne, det er voldsforbrydere, ministeren vil beskytte ved ikke at sørge for, at de bliver kontrolleret.
Men det er måske, fordi de hører hjemme i en anden social klasse end de andre.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-05-27:
Også jeg vil tage fat i et enkelt hjørne af fru Birthe Rønn Hornbechs tale.
Fru Birthe Rønn Hornbech sagde på et tidligt tidspunkt: Civile agenter er noget nyt, vi tager fat på her i lovgivningen.
Det er jo ikke rigtigt.
Civile agenter har man brugt i dansk retspleje, men det blev udtrykkeligt forbudt i 1980'erne.
Så derfor er det jo ikke noget nyt, det har faktisk været muligt.
En af de sørgelige erfaringer, man har gjort i dansk retspleje med civile agenter, var jo den her meget ubehagelige sag, hvor en gruppe blev sigtet for voldsom narkokriminalitet i én kreds, og så viste det sig at være agenter fra en anden politikreds. Politimester Jørn Bro, der har været politimester i Glostrup politikreds i mange mange år, har sagt i forbindelse med fremsættelse af det her lovforslag: Der vil komme pinlige sager, der vil komme ubehagelige sager.
Men jeg vil gerne spørge Venstre, om de er villige til at tage diskussionen om civile agenter op igen, hvis der kommer disse sager, som den erfarne politimester Jørn Bro forudsiger, at der kommer.
Anne Baastrup (SF), 2003-05-27:
Overskriften for det her lovforslag og den angivelige begrundelse for lovforslaget er, at man nu vil bekæmpe rockerkriminalitet.
Jeg har så fået udformet et ændringsforslag, hvor jeg konkret vil have beskrevet, at det drejer sig om organiseret kriminalitet.
Det ændringsforslag har justitsministeren nu afvist i et svar, idet det fremgår af svaret, at den afgrænsning af anvendelsesområdet, som fremgår, efter Justitsministeriets opfattelse vil medføre usikkerhed i praksis, idet det må antages at kunne være vanskeligt for politi og anklagemyndighed at kunne dokumentere, mens sagen endnu er på efterforskningsstadiet, at den pågældende lovovertrædelse er af systematisk eller af organiseret karakter.
Eller sagt med andre ord: Hele overskriften for det her lovforslag har handlet om angrebet på rockere.
Resultatet af lovforslaget, det, der nu bliver vedtaget her den 4. juni, har intet at gøre med et forsøg på at angribe rockerkriminalitet, for man kan ikke på det tidspunkt, hvor man begynder at anvende den civile agent, overhovedet over for domstolen dokumentere, at det er af systematisk, organiseret karakter, netop rockerkriminalitet. Hvad har fru Birthe Rønn Hornbech af kommentarer til det?
Sagen er den, at jeg beder om at få en præcis beskrivelse af i lovforslaget, at det her drejer sig om organiseret kriminalitet, at det her er et forsøg på at forhindre eller afsløre og efterforske organiseret kriminalitet.
Jeg laver så et udkast til et ændringsforslag og får kommentaren, at det ikke kan lade sig gøre.
Man bliver nødt til blot at fastholde, at det skal enten dreje sig om straffelovovertrædelser, hvor der er en 6-årig strafferamme, eller groft tyveri eller indsmugling af særlig grov karakter.
Fordi sagen endnu er på efterforskningsstadiet, kan det ikke dokumenteres, at den pågældende lovovertrædelse er af systematisk eller organiseret karakter.
Det vil sige, at Justitsministeriet jo i det her svar har tilkendegivet, at det simpelt hen ikke kan lade sig gøre på det tidspunkt, hvor man vil have, at domstolen skal beslutte sig for, at det drejer sig om en civil agent, og at det drejer sig om alvorlig kriminalitet af rockerlignende karakter, at konstatere det.
Det er et lovforslag mod samtlige straffelovsovertrædelser, der har en strafferamme på 6 år.
Hr. Morten Bødskov kom lidt let omkring ved det.
Det, det jo drejer sig om, er, at man i lovgivningen tilsidesætter generelt væsentlige retssikkerhedsgarantier på grund af alvorlig kriminalitet.
Det, det drejer sig om her, det eksempel, der er anført, er jo, at det er en person, der ikke har begået alvorlig kriminalitet, men som ikke får nogen mulighed for at forsvare sig, fordi der er en anden, der har begået alvorlig kriminalitet.
Det er det så, jeg spørger: Hvordan vil hr. Morten Bødskov sikre den pågældende person, der ikke har lavet alvorlig kriminalitet, hans retssikkerhed?
Line Barfod (EL), 2003-05-27:
Nu ved jeg jo ikke, hvilken købmand hr. Kristian Thulesen
Dahl køber ind hos, men i alle de butikker, hvor jeg nogen sinde har købt ind, har jeg vidst i forvejen, at det kostede penge.
Hvor meget det koster afhænger selvfølgelig af, hvad jeg putter i kurven, men det koster altså penge, og jeg har altid penge med, når jeg køber ind.
Det, vi beder om, er at få en klar melding fra Dansk Folkeparti: Har Dansk Folkeparti penge med til købmanden, eller har Dansk Folkeparti ikke penge med til købmanden?
I går fik vi det svar fra hr. Poul Nødgaard, at Dansk Folkeparti ikke har penge med til købmanden, fordi man er bundet af finanslovaftalen.
Men det er jo så absurd, må jeg sige til hr. Morten Bødskov, at man ikke engang kan få at vide, om det, der fælder en, er oplysninger, som politiet ligger inde med og selv har fundet frem til i deres efterforskningscenter, eller det er en anonym meddeler, der kommer med det. Hvordan i alverden forestiller Socialdemokratiet sig, at nogen skal kunne forsvare sig, når de ikke engang kan finde ud af, om det, de bliver fældet af, er en anonym meddeler - hvor de måske kan have en idé om, at der er nogle, der ønsker
at fælde dem - eller om det er oplysninger, politiet selv har fundet frem til? Og jeg vil gerne igen henvise til, hvad Socialdemokratiet sagde, da vi behandlede loven om anonyme vidner sidste år, nemlig at vi skal huske, at den lovgivning, vi laver herinde, ikke kun gælder for banditter; du og jeg kan møde selvsamme lovgivning i et tilfælde, hvor vi er uskyldige, og hvor det er vores uskyld, som skal bevises.
Hvorfor mener Socialdemokratiet ikke længere, at man skal tage det hensyn?
Og hvordan mener Socialdemokratiet, at der er en reel domstolskontrol i, at en dommer, før en sag går i gang, skal vurdere, om der er materiale, der skal holdes hemmeligt eller ej, når dommeren på det tidspunkt overhovedet ikke kender sagen og dermed ikke har nogen mulighed for at vide, om materialet er afgørende eller ej?
Morten Bødskov (S), 2003-05-27:
Det problem, der her tages fat på, er spørgsmålet om de begrænsninger, der ligger for forsvarerens adgang til aktindsigt, og jeg tror, det er helt væsentligt at forstå, at vi bl.a. med den tidligere regering jo fik nedsat Rigspolitiets Nationale Efterforskningsstøttecenter, som ligger inde med en materialemængde, som er resultatet af en monitorering af det her miljø.
Der vil vi potentielt, hvis vi fortsætter med det arbejde eller den succes, det faktisk har været, kunne komme til at stå i situationer, hvor anden efterforskning vil blive problematisk og vil blive vanskeliggjort, hvis man som hidtil skulle fremlægge alt materiale på det her område.
Det er det, der for Socialdemokratiet er bevæggrunden til, at vi kan acceptere det her.
Dernæst synes jeg, det er værd at understrege, at man som sigtet eller tiltalt naturligvis fortsat vil få adgang til alt materiale, som skal fremlægges under domsforhandlingen i straffesagen, og vel at mærke uanset om materialet er tilvejebragt til brug for den konkrete sag.
Det synes jeg er helt afgørende, og det er et helt afgørende princip, som i forlængelse af det, SF's ordfører spurgte om, hvis hun ellers har tid til at høre, Socialdemokratiet sagtens kan stå bag.
Anne Baastrup (SF), 2003-05-27:
Men o.k., hvis hr. Morten Bødskov har fået den sætning forhandlet væk, så synes jeg virkelig, at vi skal have strammet op omkring det i tillægsbetænkningen.
Men så har jeg et andet spørgsmål, og det drejer sig om den konkrete situation, hvor et menneske har begået en kriminel handling, og så er der en anden, der har begået en meget alvorligere kriminel handling, hvor man så ikke som advokat kan få det efterforskningsmateriale ind i sagen. Mener hr. Morten Bødskov ikke, således som også fru Line Barfod forsøgte at spørge fru Birthe Rønn Hornbech, at der her rettes bager for smed? Hvordan vil hr. Morten Bødskov rent faktisk argumentere for den situation, at den pågældende står der og ikke længere kan forsvare sig, fordi han ikke aner, hvad det er, han skal forsvare?
Hvordan kan man som Socialdemokrat gennemføre en sådan regel?
Morten Bødskov (S), 2003-05-27:
Jeg mener ikke, der er noget i det.
Jeg synes stadig væk det er væsentligt at forholde sig til, at grænsen som sagt ligger ved, hvad der sker under domsforhandlingen.
Så er det jo væsentligt at understrege, at meddelerens navn kun kan holdes uden for sagen, hvis politiet på anden måde kan skaffe et bevis i sagen. Det, der er afgørende for Socialdemokratiet, er, at vi taler om domsforhandlingen.
Det er det, der er fuldstændig afgørende, og det er det, som også for Socialdemokratiet vil være afgørende i forbindelse med de betænkningsbidrag, de pågældende ordførere står heroppe og læser op.
Det er den meget klare skillelinje, og der er intet grundlag for at påstå, at Socialdemokratiet skulle have ændret position - intet.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-05-27:
Det må være noget med hr. Morten Bødskovs selektive læsefærdigheder det her.
På side 32 i lovforslagets bemærkninger står der til sidst i det øverste afsnit umiddelbart efter det her afsnit den sætning, som hr. Morten Bødskov er så glad for.
Der står der jo: »Om den pågældendes identitet i den situation kan holdes hemmelig for tiltalte må afgøres efter retsplejelovens § 848, stk. 2, om såkaldte anonyme vidner.«
Det vil sige, at den sidste sætning her er en anerkendelse af, at personens identitet kan holdes hemmelig efter reglerne om anonyme vidner.
Jeg kan ikke læse det på anden måde, end at Socialdemokratiet altså er dybt involveret i sager om anonyme vidner, på trods af at de påstår, at de er modstandere af anonyme vidner.
Morten Bødskov (S), 2003-05-27:
Så kan identiteten ikke længere hemmeligholdes.
Det må være det, der er afgørende, og det er det, der er afgørende for, at vi ikke mener, at der er tale om brug af anonyme vidner.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-05-27:
Jeg forstår simpelt hen ikke hr. Morten Bødskov.
Hr. Morten Bødskov påstår så, at det ikke har noget med anonyme vidner at gøre, og man er stadig væk imod anonyme vidner.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Hvis hr. Morten Bødskov ikke kan forklare mig det, så må vi bede justitsministeren om at forklare, hvorfor det her ikke har noget at gøre med anonyme vidner.
Morten Bødskov (S), 2003-05-27:
Socialdemokratiet har på det her område ikke ændret holdning, og skillelinjen går meget klart der, hvor jeg også før sagde, at i de tilfælde, der her er tale om, er det spørgsmålet om, at man kan holde en meddelers identitet hemmelig i en politirapport.
Når vi derimod som sagt står over for, at den pågældende skal give forklaring under en domsforhandling, så kan dette ikke lade sig gøre.
Det er selvfølgelig det, som er afgørende for Socialdemokratiet.
Line Barfod (EL), 2003-05-27:
Nu er det bemærkningerne i lovforslaget, jeg læser højt fra, og jeg går ud fra, at det er de bemærkninger, der er afgørende for, hvordan man skal opfatte lovforslaget.
Det står: »Politiet kan eksempelvis i de tilfælde, hvor de modtager oplysninger fra en person, der er tilknyttet rockermiljøet, og som ønsker at være anonym, undlade at anføre navnet i politirapporten, og navnet vil dermed heller ikke efterfølgende kunne kræves oplyst af forsvareren.
Det gælder naturligvis ikke, hvis den pågældende skal afgive forklaring under domsforhandlingen.
Om den pågældendes identitet i den situation kan holdes hemmelig for tiltalte, må afgøres efter retsplejelovens § 848, stk. 2, om såkaldte anonyme vidner.«
Den pågældendes identitet kan altså holdes skjult efter reglerne om anonyme vidner.
Og det vil sige, at anonyme vidner udvides til at omfatte folk fra rockermiljøet, der kan have en interesse i at stikke nogen eller få nogen ud af cirkulation.
»Det må ikke glemmes, at den lovgivning, vi laver herinde, jo ikke kun gælder for banditter.
Du og jeg kan møde selvsamme lovgivning i tilfælde, hvor vi er uskyldige, og hvor det er vores uskyld, som skal bevises.«
Hvorfor har Socialdemokratiet ændret holdning?
Morten Bødskov (S), 2003-05-27:
Jeg læser ikke forslaget, som om der i det her forslag på nogen måde er tale om, at vi indfører anonyme vidner.
Jeg har også fået brevet, som jeg forstår at de tre hernede siddende ordførere læner sig op ad, nemlig brevet fra Eva Smith.
Der står jo udtrykkelig i det, at det, som politiet nu får mulighed for, er at holde meddeleres identitet hemmelig i politirapporter, men der står jo også, og det bør man læse, at det naturligvis ikke gælder, hvis den pågældende skal afgive forklaring under domsforhandling.
Det må man sige er et ret afgørende kriterium for, om der tale om et anonymt vidne eller ej.
Derfor synes jeg, at man bør læse side 2 i Eva Smiths brev.
Det står sådan set klokkeklart.
Og derfor er der for Socialdemokratiet ingen ændring i den afstandtagen, vi havde tidligere, for det er selvfølgelig stadig betænkeligt.
Det er der ikke tale om her.
Det går jeg ud fra både var et svar til fru Line Barfod og fru Elisabeth Arnold.