runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2005-06-15:
Det skal jeg takke meget for, for det, der sker, når man godt nok et eller andet sted får den gældsmålsætning opfyldt, er jo, at vi får en enorm social gæld opbygget.
Der er masser af unge mennesker, der ikke får en ordentlig uddannelse, masser af ældre, der ikke får en ordentlig hjemmepleje, og store dele af den offentlige sektor, som misrøgtes, fordi Dansk Folkeparti har så travlt med at støtte den økonomiske politik, som regeringen står for.
Den asociale politik kan kun gennemføres, må vi understrege, ved hjælp af Dansk Folkepartis stemmer.
Det efterlader en meget stor oprydningsopgave til den regering, der måtte komme, med hensyn til at sørge for, at vi igen får fat i en udvikling af den solidariske velfærd i Danmark.
Marianne Jelved (RV), 2005-06-15:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Frank Aaen.
Selv om det for en umiddelbar betragtning kunne se ud, som om Det Radikale Venstre med mig i spidsen herinde ville føre nøjagtig den M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4744
Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM
samme politik, som Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti fører på det område, skal man ikke tro det, for det vil vi ikke.
Vi vil ikke have et skattestop som det, regeringen og Dansk Folkeparti gennemfører.
Vi vil ikke bruge 20 mia. kr. – og nu citerer jeg økonomi- og erhvervsministeren – til skattelettelse på den måde, som de er brugt, uden at der er kommet egentlige strukturændringer ud af det, som kunne give en øget beskæftigelse, der ville være varig.
Så der er mange ting, som vi er dybt uenige i, og derfor er det kun en lille flig af enighed, når jeg kan anerkende hr. Kristian Thulesen Dahl for at holde fast i en gældsmålsætning, men ikke i den metode, der bliver brugt, nej.
Frank Aaen (EL), 2005-06-15:
Når nu fru Marianne Jelved roser Dansk Folkeparti for hjælpen til regeringens økonomiske politik og overholdelse af 2010-planen, er fru Marianne Jelved så ikke enig i, at en af de måder, Dansk Folkeparti gør det på, er ved at hjælpe regeringen med at gennemføre de ualmindelig stramme økonomiske rammer for landets kommuner, der gør, at en lang række af landets kommuner hvert eneste år er nødt til at skære i hjemmehjælpen, er nødt til at skære i forhold til folkeskolen, er nødt til at lave en lang række sociale nedskæringer, som Dansk Folkeparti så også stemmer for ude i kommunerne?
Marianne Jelved (RV), 2005-06-15:
Alle de steder, hvor vi kan få indflydelse, vil vi gerne have det, og vi vil også gerne anerkende vores politiske modstandere, når de gør noget, der er fornuftigt – de gange, de gør det – og vi vil gerne kvittere for det.
Vi er generøse på den led, ret skal være ret, æres den, som æres bør, fint.
Men jeg vil også gerne understrege, at både hr. Thulesen Dahl og andre udmærkede politikere i Folketinget, især i regeringspartierne, bør jo også respektere, når der er politisk uenighed, ellers bliver det hele igen en grød.
Det synes jeg ikke at folkestyret kan være tjent med, det kan Danmark heller ikke være tjent med, og det kan demokratiet ikke være tjent med.
Derfor synes jeg også, at hr. Thulesen Dahl skal respektere, at Det Radikale Venstres hovedbestyrelse i forbindelse med strukturreformen vedtog ti punkter, og dem har vi fulgt.
Socialdemokratiets hovedbestyrelse gjorde det samme.
Det var altså to hovedbestyrelser uafhængigt af hinanden, så på dette område har Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre været forbavsende enige.
Det synes jeg også at man skal anerkende.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-06-15:
Jo, jo, men lad os så tage det næste område.
Vi havde en forespørgselsdebat for nylig på medieområdet, hvor den radikale ordfører takkede Dansk Folkepartis ordfører, som tilfældigvis var mig selv, for han var utrolig glad for, at Dansk Folkeparti førte nogle af de medietanker, som Det Radikale Venstre havde, igennem her i Folketinget.
Jeg mener: Det er jo egentlig bare karakteristisk, og på den måde kan man jo godt anskue tingene ud fra devisen om, at man faktisk godt kan få noget igennem ved at samarbejde.
Jeg kommer til at tænke på strukturreformen som et sted, hvor Det Radikale Venstre nok kunne have spillet en langt større rolle, end man gjorde, hvis man ikke havde lavet så tæt et samarbejde med Socialdemokratiet, så man på væsentlige områder ikke kunne røre sig sammen med os andre, uden at Socialdemokraterne var med.
Lad mig nævne et konkret eksempel på skatteområdet, hvor Det Radikale Venstre i sit eget program gennem flere år har sagt, at vi skulle statsliggøre skatteområdet, det lå der nogle gevinster i osv.
Det er jo en af de ting, vi laver i forbindelse med strukturreformen, kommunalreformen.
Socialdemokratiet ville ikke have det, Det Radikale Venstre ville egentlig godt.
Gik Det Radikale Venstre med i den aftale?
Næ, det gjorde de ikke, for de måtte ikke for Socialdemokratiet, eller hvad?
Hvis det Radikale Venstre ville – det er sådan set bare min pointe, før jeg sådan bliver alt for engageret – så mener jeg faktisk godt, at Det Radikale Venstre kunne bidrage mere, end Det Radikale Venstre gør, og kunne det hjælpe fru Marianne Jelved til at blive lidt gladere, er det jo også rarere for os andre.
Marianne Jelved (RV), 2005-06-15:
I øvrigt er jeg slet ikke spor sørgmodig, og jeg er meget glad for Dansk Folkepartis indsats på det område, som hr. Thulesen Dahl nævner.
Jeg har anerkendt det mange gange, og jeg vil gerne gøre det igen: Jeg er meget glad for, at der er nogle, også i flertalsregeringens regi, der holder fast i gældsmålsætningen, og at hr. Thulesen Dahl hjælper regeringen med det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-06-15:
Det er lidt paradoksalt, at fru Marianne Jelved vil give statsministeren en gave, for at statsministeren ikke skal være ked af det, for det lyder altså, som om det er fru Marianne Jelved, der har behov for en gave.
Jeg ved ikke, om jeg kan give den, men i stedet for at være så sørgmodig over det hele, skal vi så ikke lige finde et lille bitte område, der dog har meget stor betydning, hvor Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti er fuldstændig enige, bl.a. i modsætning til de socialdemokratiske venner, som fru Marianne Jelved jo ellers bryster sig af at have?
Når det gælder gældsafvikling, gælder om at holde fokus på noget, der er ansvarlig økonomisk politik, kan man nemlig ikke bruge de socialdemokratiske kammerater.
Her må fru Marianne Jelved ty til os andre i forsøget på at holde sporet, så vi får fastholdt den 2010M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4743
Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM plan, som fru Marianne Jelved selv har været medforfatter til og selv har været meget optaget af bliver overholdt.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-06-15:
Så vil jeg bare takke mange gange og skynde mig, alt hvad jeg kan, og lige vende tilbage til den familie, vi snakkede om før, på fire personer, der havde 2.800 kr. om måneden at leve for.
Det er bare for at gøre fru Pia Kjærsgaard opmærksom på, at konsekvenserne af de her nedskæringer altså rammer 19.000 personer, som har fået nedsat deres kontanthjælp bl.a. takket være Dansk Folkepartis medvirken.
Rasmus Prehn (S), 2005-06-15:
Det er et meget konkret spørgsmål, som handler om lejeres mulighed for at få forrentet de penge, som de har indbetalt i indskud.
Det kan ikke være så besværligt for statsministeren at tage stilling til, om han er positivt stemt over for det, eller om han er negativt stemt over for det.
Det er klart, at der kan være detaljer i det, der kan diskuteres, men er statsministeren positiv, eller er statsministeren negativ?
Det er jo samtlige partier uden om regeringen, der bakker det her op.
Gælder den åbne dør her?
Per Clausen (EL), 2005-06-15:
Nu undrer det mig, at det kan vække så stor vrede, at Socialdemokratiets ordfører svarer ens, når hun får enslydende spørgsmål.
Når man tænker på, at statsministeren har været i stand til at gennemføre en valgkamp, hvor han, uanset hvad der blev spurgt om, gentog de samme tre sætninger.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Hvis fru Pia Kjærsgaard skulle opdage, at mit humør ikke er så godt, så har hun ret.
Det ødelagde hr. Villy Søvndal nemlig for mig, da han fortalte historien om en familie på fire danskere, som havde 2.800 kr. at leve for om måneden.
Der kom jeg til at tænke på, hvad jeg selv havde sagt tidligere, som var rigtigt, at forbrugsfesten jo kører på fulde drøn oppe i Whiskybæltet hos Venstres og De Konservatives kernevælgere.
Når nu man tænker på, hvor stor indflydelse Dansk Folkeparti har på regeringen og regeringens profil, er fru Pia Kjærsgaard så tilfreds med, at nogle mennesker – fire mennesker – altså må klare sig for 2.800 kr., mens andre bare kan forbruge derudad på grund af skattestoppet?
Troels Lund Poulsen (V), 2005-06-15:
Tak for svaret.
Det er jo desværre ikke, fordi man bliver særlig meget klogere på, hvad den socialdemokratiske ordfører siger, og derfor kunne man jo selvfølgelig også foranlediges til at håbe, at den socialdemokratiske formand vil vælge at gå på talerstolen for at redegøre lidt mere i detaljer for, hvad det så er, der er Socialdemokratiets skattepolitik.
Men når det er sagt, så kan man sige, at politik jo ikke er sådan, at man bare kan lege julemand og bruge pengene uden at anvise, hvor pengene skal komme fra, og der savner vi jo bare et konkret, klart svar.
Der får vi at vide, at det bare er noget, man sådan kan opfinde, nu er alting jo ikke statisk, det er gammeldags osv.
Men hvad er det helt præcist, der er gammeldags, for der skal vel være en sammenhæng?
Fru Lotte Bundsgaard har netop gang på gang her i dag nævnt, at det skal være krone til krone, men vi har kun set, hvor kronerne bliver brugt, ikke hvor de kommer fra.
Det kunne vi måske bare få løftet en smule af sløret for.
På hvilke områder er det helt præcist, der skal findes penge?
Hvordan har Socialdemokratiet tænkt sig det?
Det må man vel trods alt have gjort sig nogle overvejelser om, når man nu siger, som man gør i Berlingske Tidende.
Eller er det bare noget, der er sagt sådan for nuancens skyld?
Lotte Bundsgaard (S), 2005-06-15:
Vores klare holdning er den, at al politik skal udvikles efter, hvordan samfundet ser ud.
Det vil sige, at vi godt kan have et stort behov for at ændre på skattepolitikken, når samfundet ændrer sig.
Der er det bare, at vi spørger regeringen, om det ikke er en lidt gammeldags måde at tænke på, at man fuldstændig fastfryser det skattesystem, man en gang har.
Men det gør jo ikke, at regeringen så bare skal smække døren i, for man skal ikke bruge skattestoppet som undskyldning for, at vi ikke kommer til forhandlinger.
Vi anerkender, at der er et flertal i det her Folketing, som går ind for et skattestop, der fuldstændig fastfryser samfundet.
Det synes vi ikke er nogen god idé, men vi vil meget gerne ind og forhandle med regeringen om alle de andre problemer, vi står over for, f.eks. om at sikre en bedre uddannelse, sikre en bedre integration, bryde den sociale arv, som statsministeren mente var fortidens synders skyld osv.
Troels Lund Poulsen (V), 2005-06-15:
Det er et spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører.
Nu har vi jo været lidt omkring det såkaldte skattestop, og derfor er jeg sådan lidt nysgerrig efter, om man nu kan være sikker på, hvordan man skal fortolke det her skattestop.
M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4725
Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM
Jeg vil gerne henvise til Berlingske Tidende den 7. maj, hvor fru Lotte Bundsgaard sagde følgende: »Det, man gør med skattestoppet, er at låse alting fast.
Det er en betonagtig måde at se skattepolitik på, i stedet for at se på, hvordan skattepolitikken kan tilpasses den tid, vi lever i.«
Så er det selvfølgelig, at man kan spørge fru Lotte Bundsgaard: Hvad er det for nogle tilpasninger, fru Lotte Bundsgaard mener der skal ske af skattepolitikken?
Nu har vi jo oplevet meget sniksnak om, at det ikke er nogen finanslovdebat og meget andet.
Man kunne måske bare bede om et kort svar på, hvordan vi skal se de her tilpasninger til skattepolitikken, for det er jo noget, som fru Lotte Bundsgaard har sagt.
Lotte Bundsgaard (S), 2005-06-15:
Men jeg må sige, at jeg alligevel blev lidt i tvivl om, hvorvidt det nu var en reel invitation, statsministeren gav.
Jeg har igennem tiderne fået mange invitationer, men den her var nu en af de mere besynderlige af slagsen.
Hvad var det egentlig, statsministeren ville?
Ville han forhandle med os, eller ville han bare causere lidt over, hvorfor han alligevel ikke ville forhandle med os?
Det stod mildest talt ikke helt klart efter statsministerens tale.
Til gengæld stod det rimelig klart efter statsministerens tale tidligere på dagen, at statsministeren ikke er meget for at indrømme fejl og mangler.
Statsministeren sidder desværre lidt for fast i den gamle rille og siger ofte: Det er ikke min skyld, det er de andres skyld.
Der er ikke noget at komme efter.
Det synes vi er sådan en lidt gammeldags og lidt uansvarlig tilgang til politik.
Et afsnit i statsministerens tale er i den her sammenhæng rimelig centralt.
Det er nemlig afsnittet, som beskriver historien om fortidens synder.
Jeg citerer fra statsministerens tale, side 4: »Fortidens synder gør, at der er alt for mange unge, der forlader folkeskolen uden at have lært det mest basale.
Fortidens synder gør, at vi i Danmark er dårlige til at bryde den negative sociale arv, og fortidens synder gør, at vi klarer os dårligt i forhold til andre lande.«
Det er i hvert fald ikke statsministerens skyld, mener statsministeren.
Statsministeren har altid haft forrygende travlt med fortiden.
Det er også nemmere at forholde sig til fortiden end at forholde sig til nutiden og langt, langt nemmere end at forholde sig til vores fremtid.
Det eneste, vi ikke skal tale om, er, at denne regering har haft magten i 3 år og 6 måneder, og ikke alene har den haft regeringsmagten, den har også haft et flertal i Folketinget med Dansk Folkeparti.
Men når vi taler om problemerne i Danmark, så prøver statsministeren at skrive de sidste 3 år og 6 måneder sådan pist ud af historien.
Så er der lige folkeskoleområdet, for det er jo sådan med folkeskoleområdet, at der er det ikke kun 3 år og 6 måneder, denne regering har haft noget med det at gøre.
Venstre har faktisk deltaget i folkeskoleforlig i de seneste 100 år.
Skal Venstre være med i folkeskoleforlig i 150 år eller i 200 år, før det ikke er nogle andres synder?
Vi synes, at statsministeren skulle rette blikket op og sammen med os gøre noget for at forbedre folkeskolen.
Vi ved godt, det er nemmere at fralægge sig ansvaret, som statsministeren jo også gjorde i sin tale, men det kommer der bare ikke nogen bedre folkeskole ud af.
Men det er jo ikke kun på folkeskoleområdet, statsministeren fralægger sig ansvaret.
Det er også fortidens synders skyld, at den sociale arv ikke er brudt, at vi ikke er lige så gode som de andre lande.
Som jeg har sagt mange gange tidligere, vil vi med glæde deltage i at løse de her problemer.
Det kræver bare, at regeringen er indstillet på at samarbejde, og der blev vi som sagt en smule i tvivl om, hvorvidt det var en reel invitation, statsministeren afleverede, da han kort før middagspausen holdt sin tale til Folketinget.
Martin Henriksen (DF), 2005-06-15:
Det er sådan set mere en tak, ikke bare til hr. Steen Gade, men til hele oppositionen.
Jeg synes, at al den gratis reklame, som Dansk Folkeparti får alle de mange gange, man nævner Dansk Folkeparti, er dejlig.
Jeg synes, det er fantastisk.
Det er ligesom, at det bedste argument, man har imod regeringen, er Dansk Folkeparti.
Jeg ved godt, at det er ment som chikane, men chikane kan jo også godt være reklame, og derfor synes jeg, at jeg gerne vil sige tak for al den gode reklame, vi får i Dansk Folkeparti.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-06-15:
Jeg vil da nødig ødelægge fru Karen Hækkerups forventninger, og forventningens glæde kan man aldrig tage fra nogen.
Jeg har stillet mig positivt over for at kigge på ethvert forslag, der måtte blive præsenteret på bordet, men jeg har jo ikke dermed taget stilling til det, for jeg kan ikke tage stilling til et forslag, jeg ikke kender.
Karen Hækkerup (S), 2005-06-15:
Det bad jeg heller ikke om.
Jeg bad bare om lidt villighed til – jeg er sådan set ved at være lidt træt af al den snak om den åbne dør – at man kan snakke konkret politisk.
Det kan jo godt være, der er en åben dør, men hvis ikke der ligger en dørmåtte ude foran, hvor der står hjertelig velkommen, men der kun er et skilt, hvor der står, pas på, hunden bider, så kommer man sjældent så langt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-06-15:
Det kommer sandelig an på, hvad forslaget går ud på.
Vi er tilhængere af bedst mulig forbrugerbeskyttelse.
Vi er tilhængere af en fair beskyttelse og en fair behandling af forbrugerne, også når det gælder gebyrer.
Det er da klart, at hvis man kan påvise eksempler på absurde gebyrer, så må vi også kigge på det, men jeg kan jo ikke tage stilling til et forslag, jeg ikke kender.
Karen Hækkerup (S), 2005-06-15:
Langt foran er jo ikke altid godt nok.
Jeg vil nu spørge om noget helt andet.
Jeg ved, at statsministeren mener, at pengene har det bedst i borgernes lommer, og derfor vil jeg spørge statsministeren helt konkret, om Venstre efter sommerferien, når Socialdemokraterne kommer med et beslutningsforslag om, at vi skal gribe ind over for gebyrpolitikken, vil medvirke til det.
Det ligger jo også meget godt i tråd med, at pengene har det bedst i borgernes lommer.
Så jeg vil simpelt hen bare spørge: Vil Venstre være med til sådan en lov?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-06-15:
For så vidt angår gældslettelse, er regeringen positiv over for det, der kan opnås enighed om på internationalt plan, for det er jo kun gennem internationale aftaler om gældslettelse, at det overhovedet har en fornuftig mening.
Må jeg så i øvrigt sige til fru Kirsten Brosbøl, at vi bestemt ingen som helst grund har til at skamme os i Danmark over den udviklingsbistand, vi yder.
Så det er da glædeligt, at der er andre lande, der er begyndt at øge deres bistand, men det skulle også bare M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4719 Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM mangle, og vi ligger i forvejen langt, langt foran dem.
Kirsten Brosbøl (S), 2005-06-15:
Nu vil jeg godt lige vende blikket mod Storbritannien, som jo er gået foran på det her område og i de seneste 3 år har fordoblet udviklingsbistanden, og det synes jeg jo er værd at skele lidt til.
Mens vi i Danmark sænker vores ulandsbistand, ja, så øger landene omkring os deres ulandsbistand markant i disse år.
Det er jo selvfølgelig med henblik på, at vi har sat os nogle ambitiøse målsætninger for udviklingen i den fattige verden, som vi jo alle sammen er interesseret i at vi får opnået, hvilket jeg går ud fra regeringen er enig i.
Det kan jeg i hvert fald forstå på de ministre, vi har haft her i Folketinget.
Nu har briterne jo stillet et konkret forslag om gældslettelse til nogle af de fattigste af udviklingslandene.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-06-15:
Det er inden for den ramme, at vi ønsker at prioritere Afrika, herunder at indlede samarbejde med et nyt programsamarbejdsland i Afrika.
Kirsten Brosbøl (S), 2005-06-15:
Nu har vi jo hørt utrolig meget om den åbne dør ind til ministerkontorerne.
Nu vil jeg godt prøve at åbne en anden dør, nemlig døren ud til verden, for der var ikke meget i statsministerens tale om resten af verden og især ikke om den fattige del af verden.
Men der var dog lidt, nemlig at man påtænker at starte et samarbejde med et nyt programsamarbejdsland, og det synes jeg jo er vældig interessant, fordi vi har fået mange løfter fra statsministeren om en styrket indsats over for især Afrika, senest i åbningstalen fra sidste år, hvor statsministeren lovede, at nu skulle der virkelig fokus på Afrika.
Det, jeg selvfølgelig er interesseret i at høre, er, hvorvidt der nu følger en ekstra pose penge i ulandsbistand med, hvor der bliver taget initiativ til at starte et nyt samarbejde, for det er jo det, der i sidste ende tæller.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-06-15:
Ønsket om at få en lavere skat på arbejdsindkomst deler vi fuldstændig, og vi har faktisk gjort noget ved det.
Det, jeg hæfter mig ved, når jeg ser det radikale forslag til en lettelse af skatten på arbejdsindkomst, er, at der er en fuldstændig asocial fordelingsprofil i det radikale forslag.
Det radikale forslag betyder, at direktører og andre højtlønnede får titusindvis af kroner i skattelettelse, medens de laveste indkomster kommer til at betale mere i skat.
Det er realiteten om det radikale forslag.
Det vender i den grad den tunge ende nedad.
I øvrigt må jeg sige, at jeg gang på gang bliver imponeret over alt det, De Radikale kan nu, hvor de er kommet i opposition.
I 9 år sad De Radikale i regering sammen med Socialdemokraterne, og hvad skete der med skatten dér?
Den steg, og den steg, og den steg, ja, den steg så tit, i gennemsnit en gang om måneden i den tid, Det Radikale Venstre sad i regering siden 1993.
Så det var på tide, der kom en anden regering, så det kunne blive drejet den anden vej, og nu er der så rent faktisk for første gang i mands minde gennemført en regulær sænkning af skatten på arbejdsindkomst.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-06-15:
Vi har hørt den tale så mange gange, at når råderummet er til stede, så vil vi gøre det.
Men befolkningen ønsker ikke at vente på, at statsministeren får taget sig sammen til det.
Statsministeren ved jo godt, at statsministerens egen geniale – gåseøjnene kan formodentlig høres – opfindelse, skattestoppet, hæmmer hver eneste mulighed for at tænke i et kreativt skattestop, så vi kan få gjort noget ved mellemskatten og topskatten.
Det er jo således i dag, at selv en faglært arbejder betaler topskat, en topskat, der egentlig var beregnet til at skulle udjævne indkomsten mellem den højtlønnede og den lavtlønnede.
I dag er en almindelig faglært arbejder beskattet, som om han var millionær.
Det kan statsministeren ikke sidde overhørig.
Han må tage sig af problemet, således at vi kan få noget vækst i dette land.
M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4718
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-06-15:
Jeg tror da, at De Konservative, ligesom i øvrigt Venstre, er utrolig glade for, at regeringen allerede har taget det initiativ, som hr. Poul Erik Christensen nu efterlyser.
Det er således, at regeringen allerede sidste år gennemførte en markant sænkning af skatten på arbejdsindkomst, omkring 10 mia. kr. på årsbasis, og det har jo betydet, at ganske almindelige lønmodtagerfamilier har fået en mærkbar lettelse af deres skat netop på arbejdsindkomst.
Så det initiativ, hr. Poul Erik Christensen efterlyser, har regeringen for længst taget.
Med hensyn til fremtiden har regeringen også der beskrevet det i regeringsprogrammet, nemlig at skulle der blive et råderum igen, vil regeringen fortsætte denne gradvise sænkning af skatten på arbejdsindkomst.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-06-15:
Statsministeren har i dag næsten som en kåd hanekylling beskrevet sin egen geniale opfindelse, skattestoppet.
Nu er både statsministeren og jeg jo jyder, og vi ved godt, at enhver so derovre synes bedst om sine egne grise.
Alligevel imponerer skattestoppet, der favoriserer de højeste indkomster, ikke Det Radikale Venstre voldsomt.
Derfor er mit spørgsmål: Hvornår tager statsministeren initiativ til det egentlige problem omkring skatten i Danmark, nemlig personskatten?
Vi har oplevet i dag, at De Konservative egentlig så gerne vil det.
De sagde næsten, at det var ved at være overmodent.
Derfor er mit spørgsmål til statsministeren – for vi synes egentlig, at det er synd for De Konservative: Kunne statsministeren ikke tage initiativ til, at De Konservative kunne få bare en eneste lille succeshistorie, nemlig at få fremsat et forslag om en sænkelse af personskatten?