runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Svane (RV), 1998-12-03:
Da Det Radikale Venstres ordfører ikke kan være i salen, skal jeg fremføre følgende: Det indre markeds etablering og vedtagelsen af det tredje livsforsikrings- og skadesforsikringsdirektiv betyder, at forbrugerne får bedre adgang til at købe ydelser fra forsikringsagenter og forsikringsmæglere, der hører til i de øvrige EU-lande.
Forsikringsmarkedet er nok ikke det letteste at gennemskue, og forbrugerne er ofte på Herrens mark ved køb af forsikringsydelser. Hensigten med lovforslaget, som vi ser det, er at sikre den nødvendige balance mellem den øgede adgang til flere forsikringsmæglere på den ene side og på den anden side en effektiv beskyttelse mod forsømmelighed fra forsikringsmæglerens side.
Konkret betyder forslaget bl.a., at der etableres en tilladelsesprocedure for forsikringsmæglere og forsikringsmæglerselskaber, således at forsikringsmæglere underlægges tilsyn af Finanstilsynet.
Indførelsen af en decideret tilladelsesprocedure finder vi hensigtsmæssig.
Det kan være med til at øge tilliden til branchen og være med til at give den et bedre omdømme i stil med en række af de erhverv, hvor man har indført deciderede autorisationer.
Samtidig giver det en vis garanti for kvaliteten af den rådgivning, man som forbruger får ved køb af forsikringer gennem en forsikringsmægler.
Forslaget medfører også, at forsikringsmægleren skal kunne dokumentere sin uafhængighed i forhold til forsikringsselskaber eller dertil knyttede koncernselskaber. Også denne del af forslaget er fornuftig, da det giver kunden en vis sikkerhed for, at forsikringsmægleren hjælper kunden med at finde den forsikringsform, der passer bedst til vedkommendes behov, og ikke har egne personlige og egoistiske hensyn at skele til.
Det Radikale Venstre kan støtte forslaget.
Kirsten Jacobsen (FP), 1998-12-03:
Vi ser også nogle problemer.
Vi ønskede gerne noget mere gennemsigtighed.
Vi er heller ikke helt overbevist om, at uafhængigheden er større end afhængigheden. Vi er glade for, at der bliver tilsyn med midlerne, og at man skal skilte med provisionerne uopfordret.
Det er bare et spørgsmål om, hvordan man sætter forsikringsmæglerne under tilsyn af Finanstilsynet.
Et tilsyn er godt, men vi er ikke ligefrem imponeret af Finanstilsynet, og de kunne jo, som hr. Egil Møller jo sagde,
I den forbindelse kunne man jo godt se på anden lovgivning, som også passende kunne komme under tilsyn.
En af de ting, jeg har noteret mig med tilfredshed, og som mangler i noget af den anden lovgivning, er, at her er der straffebestemmelser.
Ministeren burde tænke på at gennemse tilsvarende lovgivning for at se, om ikke man skulle overføre nogle af de her bestemmelser.
Vi har nogle ting, vi gerne vil have gennemgået i udvalgsarbejdet, men samlet set er vi mest positivt stemt for forslaget.
Ole M. Nielsen (KRF), 1998-12-03:
I Kristeligt Folkeparti er vi positivt stemt for det her lovforslag.
Forsikringsmæglervirksomhed er jo en ganske god og forholdsvis ny funktion - i hvert fald hvad angår større udbredelse i Danmark.
Det er en nyttig funktion for forsikringskøberne, fordi forsikringsmarkedet jo er utrolig vanskeligt at få overblik over, ligesom det også er vanskeligt at få overblik over ens egne behov for forsikringsdækning.
Men hele nytten af rådgivningen er afhængig af, om man kan stole på den kvalitet, den hæderlighed og den uafhængighed, som mægleren repræsenterer.
Hvis ikke man får en regulering af området, nogle krav til uddannelse osv., er der jo rig plads til plattenslagere på det område her.
Og de skal nok komme; de kommer som regel, når der er plads til dem.
Så vi er positive over for, at der skal ske en regulering af området.
Der er dog enkelte ting, som vi ikke er helt sikre på i lovforslaget, f.eks. tilknytningen til Finanstilsynet; vi kan såmænd ikke rigtig forstå, at det er dér, den skal ligge.
Jeg synes i øvrigt også, det er en god idé, den konservative ordfører kom med, om at se på, om der var andre funktioner, man kunne lægge ind under den samme ordning her.
Vi har ikke haft tid til at læse de høringssvar, som vi først har fået i boksen her til morgen, så vi har visse forbehold, men er generelt positive.
Marianne Jelved (RV), 1998-12-03:
Tak for den positive behandling af lovforslaget.
Til spørgsmålet om eksemplet med bilforhandlere, som hr. Bendt Bendtsen trak frem, der kunne siges at formidle forsikringer, vil jeg selvfølgelig få det belyst til
udvalgsarbejdet
Det andet spørgsmål, der er gået igen i en del af ordførernes indlæg, har været spørgsmålet om, i hvilket regi
denne opgave omkring forsikringsvirksomhed skal ligge.
Lovforslaget foreslår, at det er i Finanstilsynet som den godkendende myndighed, og at registreringen foregår i Erhvervs- & Selskabsstyrelsen, sådan som den også gør på andre områder i den finansielle sektor.
Så den opdeling, der ligger i lovforslaget, svarer nøje til det, der gælder i øvrigt, når vi taler om pengeinstitutter, forsikringsselskaber og fondsmæglerselskaber.
Alle, der vil etablere sig på de områder,
skal godkendes i Finanstilsynet, der påser, om de overholder de forpligtelser, regler osv., der er fastsat i lovgivningen.
Registreringen af de pågældende som virksomheder foregår i Erhvervs- & Selskabsstyrelsen.
Så det ville være lidt af et brud med den fordeling, hvis vi ændrede det i forbindelse med denne lov.
Men det kan selvfølgelig alt sammen belyses meget mere detaljeret under udvalgsarbejdet, og det vil selvfølgelig blive gjort.
Frank Aaen (EL), 1998-12-03:
Vi er enige i, at der er brug for en regulering som den foreslåede af det her område, men vi mener også, at der er nogle problemer, der skal ses nærmere på.
Der er de problemer, som vi behandler i en lang række love omkring den finansielle sektor, om partsbegrebet, om åbenhed, og om den struktur med, at man har et råd, der skal være sammen med Finanstilsynet om at udøve tilsynet.
Der er i virkeligheden mange ting, som vi også vender tilbage til senere på dagens dagsorden, som også gør sig gældende i forhold til det her lovforslag.
Vi mener endvidere, at Forbrugerrådet har ret, når de siger, at der skal være en nøjagtig viden om alle provisioner og vederlag, der tilknytter sig de enkelte tilbud om forsikringer.
Det er vigtigt for forbrugeren at få det at vide, for at vedkommende kan blive opmærksom på, om der måske er en skævhed i den måde, mægleren rådgiver på.
Vi er uenige i - og det har selvfølgelig noget at gøre med hele vores EU-holdning - at det skal være sådan, at tilladelse til at drive mæglervirksomhed i ét land skal give adgang til, at man kan arbejde i alle EU-lande.
Det synes vi er unødvendigt.
Der er ikke brug for grænseoverskridende virksomhed på det her område.
Så vil jeg sige, at jeg synes, det var et godt spørgsmål, der blev rejst fra Det Konservative Folkepartis side, om der er andre tilsvarende former for virksomhed, der også straks bør omfattes af en tilladelsesprocedure.
Hvis der er det - og det må vi jo have at vide gennem udvalgsarbejdet - vil vi også støtte, at man ser på det.
Endelig ser vi frem til, at vi også får en vedtagelse
vedrørende rådgiveransvar, for det er selvfølgelig en vigtig del, også set i relation til det her lovforslag.
Christine Antorini (SF), 1998-12-03:
Da SF's ordfører, hr. Ole Sohn, ikke kan være til stede, vil jeg fremføre følgende: I dag giver Den Nordiske Investeringsbank ikke kun lån og garantier til projekter i Norden. Virksomheden er blevet mere internationaliseret, hvilket er årsagen til behovet for overenskomstens fornyelse.
Den nye overenskomst om Den Nordiske Investeringsbank indeholder både reviderede og nye artikler, og derfor skal den på ny ratificeres.
SF er positiv over for det forslag, der ligger her.
Kim Andersen (V), 1998-12-03:
På Venstres vegne skal jeg give positiv tilslutning til det fremsatte beslutningsforslag nr. B 61.
Vi er derfor naturligvis indstillet på, at Den Nordiske Investeringsbank skal have et regelgrundlag, som lever op til den internationaliserede verden, hvori banken skal operere, og som også giver banken de muligheder, som fordres i en internationaliseret verden. Men vi vil under udvalgsarbejdet stille et par spørgsmål, og jeg skal allerede nu løfte sløret for, hvad disse spørgsmål vil gå i retning af.
Når man læser beslutningsforslaget og bemærkningerne, kommer man uvilkårligt til efterfølgende at stille sig det spørgsmål: Hvad er det, denne bank, Den Nordiske Investeringsbank, kan, som andre almindelige forretningsbanker ikke kan?
Ja, jeg ved godt, at Den Nordiske Investeringsbank kan give garantier og gå ind på forretningsområder, som almindelige kommercielle banker måske ikke umiddelbart ville gå ind på.
Men hvis man kunne stille de garantier fra de nordiske landes side, fra regeringernes side, til de almindelige banker, måske bankkonsortier, hvad er det så, Den Nordiske Investeringsbank løfter, som disse almindelige banker ikke kan løfte?
Vi skal jo passe på, at vi ikke opbygger systemer bare for systemernes skyld, og det er et område, som vi vil spørge til, når forslaget kommer i udvalget.
Men herfra skal umiddelbart lyde vores principielle positive medvirken til forslagets gennemførelse.
Bendt Bendtsen (KF), 1998-12-03:
Da vores ordfører, hr. Flemming Hansen, ikke kan være til stede i salen i dag, skal jeg fremføre følgende: Det Konservative Folkeparti kan tilslutte sig forslaget. Der er tale om et forslag, der i højere grad internationaliserer Den Nordiske Investeringsbank, og det er helt i takt med den udvikling, der allerede er på vej i det nordiske samarbejde.
Egil Møller (DF), 1998-12-03:
Dette forslag til folketingsbeslutning fra økonomiministeren er lidt af en særlig hybrid inden for banksektoren.
Begrundelsen for at oprette en fællesnordisk bank skulle være at styrke og yderligere udvikle det nordiske samarbejde.
I Dansk Folkeparti finder vi det nordiske samarbejde vigtigt, og det kunne ske på mange fronter.
Vi er dog betænkelige ved denne konstruktion.
I artikel 1 er anført, at banken har til formål at yde lån og stille bankgarantier på bankmæssige vilkår med henblik på gennemførelse af investeringsprojekter af interesse for såvel Norden som lande uden for Norden.
Bankens virksomhed fastsættes af Nordisk Ministerråd, og bankens grundkapital kommer fra de nordiske lande - ligeledes ved beslutning i Nordisk Ministerråd.
Må jeg tillade mig at stille økonomiministeren det spørgsmål, om denne konstruktion ikke er konkurrenceforvridende i forhold til det bankvæsen, vi kender her i dag.
Vil ministeren bekræfte, at der her er et eksempel
på mere eller mindre skjult statsstøtte til en fælles nordisk bankhybrid?
Vi i Dansk Folkeparti er betænkelige ved denne konstruktion.
Morten Helveg Petersen (RV), 1998-12-03:
På vegne af Det Radikale Venstre skal jeg sige, at vi er positive over for det her forslag.
NIB, eller Nordisk Investerings Bank, og de institutioner, der hører under NIB, altså Nordic Development Fund og NOPEF, og hvad det nu hedder alt sammen, har generelt et meget positivt omdømme blandt danske virksomheder, i og med at der er et behov for, når man investerer i bistandssammenhænge i den tredje verden eller i lande med usikre investeringsregimer, at der er multilaterale investorer, der går ind og yder en retsstilling for de investorer, der kommer udefra, dvs. danske eller nordiske virksomheder.
Derfor er det helt oplagt at sidestille NIB og dens institutioner med alle andre multilaterale udviklingsbanker, Verdensbanken, Asian Development Bank, EBAD.
Vi oplever gang på gang tilfælde, hvor nogle lande overtræder eller ikke vedligeholder aftaler, som de har indgået, hvor det kan være vigtigt med en international investor.
Kirsten Jacobsen (FP), 1998-12-03:
Fremskridtspartiet var ikke de største og mest begejstrede tilhængere af, at man lavede Den Nordiske Investeringsbank.
Vi er sandelig heller ikke store tilhængere af, at man nu synes, at man ligefrem skal gøre den til et stort multinationalt foretagende, som så kan gå ud i det store udland og konkurrere med andre banker.
Det, der var grundlaget for Den Nordiske Investeringsbank, er fuldstændigt forduftet, og det, der står tilbage, er, at man nu har en bank med trækningsret på de nordiske landes statskasser, hvis det skulle gå galt.
Det er vi ikke store tilhængere af.
Egil Møller (DF), 1998-12-03:
Et EF-direktiv er skyld i fremsættelsen af dette lovforslag.
En arbejdsgruppe har kulegravet problemstillingerne i forbindelse med udarbejdelsen af dette lovforslag, som bl.a. har til formål at sikre en høj beskyttelse af forbrugerne.
Med lovforslaget stilles der krav om uddannelse, ansvarsforsikring og uafhængighed af forsikringsselskaberne
for at kunne opnå tilladelse til at udøve forsikringsmæglervirksomhed
Herefter vil der så blive mulighed for registrering i Erhvervs- og Selskabsstyrelsen.
Med hensyn til tilsynsmyndigheden vil jeg spørge ministeren om muligheden for at lade den overgå til Erhvervs- og Selskabsstyrelsen, som herefter i forbindelse med tilsynet får tilknyttet et særligt rådgivende udvalg, som besidder faglig ekspertise og erfaring i relation til forsikringsmæglerhvervet og forbrugerinteresser.
Med hensyn til pligten til at oplyse provisioner ville det være ønskeligt, at disse alene oplyses på forlangende af kunder. Med disse bemærkninger vil Dansk Folkeparti kunne støtte lovforslaget.
Ole M. Nielsen (KRF), 1998-12-03:
I Kristeligt Folkeparti er vi positive over for den konstruktion her, men jeg må nok indrømme, og det er sandsynligvis min egen skyld, at jeg faktisk mangler information om betydningen af banken og bankens aktiviteter.
Den radikale ordfører sagde, at banken havde et godt omdømme i erhvervslivet i Danmark.
Jeg må indrømme, at jeg har aldrig hørt om den i erhvervslivet i Danmark, hvor den altså har haft sin gang i nogle år, og den optræder meget sjældent i de danske aviser.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig i forbindelse med udvalgsarbejdet at rekvirere lidt oplysninger om banken i det hele taget sådan af almen interesse, men vi tror, at konstruktionen og ideen er rigtig.
Frode Sørensen (S), 1998-12-03:
I den socialdemokratiske ordførers, hr. Bjarne Laustsens, fravær, skal jeg fremlægge hans ordførertale vedrørende beslutningsforslag nr. B 61 om Danmarks godkendelse af aftale om overenskomst om Den Nordiske Investeringsbank.
Den Nordiske Investeringsbank er fra 1975, og aftalen, som blev indgået af følgende lande: Danmark, Sverige, Norge, Finland og Island, har behov for et nyt regelsæt, i alt 17 nye artikler, som følge af den globalisering, der er, fordi banken giver lån og stiller garantier også uden for Norden, hvor de nordiske lande har eksportinteresser.
Hensigten med den nye overenskomst er at give banken bedre grundforudsætninger for at fungere som international finansieringsinstitution i lande uden for Norden og med samme multilaterale status som andre sidestillede internationale parter, med hvilke banken samarbejder.
Der er derfor behov for at styrke NIB's multilaterale status forstået som den samlede politiske og juridiske organisation, og vi kan støtte forslaget.
Christine Antorini (SF), 1998-12-03:
Da SF's ordfører, hr. Ole Sohn, ikke kan være til stede, vil jeg fremføre SF's synspunkt.
I 1997 nedsatte økonomiministeren en arbejdsgruppe, der skulle udarbejde et lovforslag om forsikringsmæglere.
Lovforslaget bygger på arbejdsgruppens konklusioner.
Finanstilsynet er godkendelsesmyndighed.
Af lovforslaget følger, at en forsikringsmægler, der er godkendt i et medlemsland, kan virke i hele EU.
Denne del af forslaget ser SF ikke umiddelbart problemer i.
Derimod er der det samme problem med partsbegrebet som i alle de øvrige finansielle lovforslag, som er til behandling.
Derfor vil vi afvente udvalgsbehandlingen, før vi tager endelig stilling.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 1998-12-03:
Da CD's ordfører på området ikke kan være til stede, skal jeg bare fremføre følgende: CD kan bakke lovforslaget hundrede procent op, idet vi hermed gennem en EU-lovgivning om pengeoverførsler, der går over grænserne, får en retstilstand på et nærmest lovløst område. EU handler jo også om at skabe en retstilstand landene imellem, og selv EU-modstanderne må da kunne støtte det her lovforslag. Danske borgere såvel som andre EU-borgere og virksomheder i Europa skal have nogle klare regler og retningslinjer.
Det får vi nu, og det er den tryghed, EU er med til at skabe, en tryghed, der kan være med til at give vækst og arbejdspladser i Europa.
1999 og skaber som sagt et savnet retsgrundlag på området, og det medvirker CD gerne til.
Pia Larsen (V), 1998-12-03:
Venstre er overordnet enig i, at der også på forsikringsmæglerområdet bør være gennemsigtighed og tryghed for kunderne, og vi opfatter da også lovforslaget som et led i forbrugerbeskyttelsen.
Vi er enige i, at hvis man kalder sig uafhængig forsikringsmægler, skal man selvfølgelig også være i stand til at dokumentere, at man faktisk er det.
Derudover indeholder lovforslaget en lang række særdeles detaljerede krav om uddannelsesniveau og faglig kompetence, om tilladelser og forbud, og - jeg fristes næsten til at sige som sædvanlig under regeringens hånd - nye administrative byrder.
Vi er meget i tvivl om det nødvendige i en sådan heftig detailregulering.
Det vil vi gå dybere ind i under udvalgsarbejdet, og i den forbindelse ser vi frem til at modtage høringssvarene.
Jeg er dog opmærksom på, at lovforslaget er resultatet af en arbejdsgruppes drøftelser om emnet.
På den anden side har vi noteret os, at andre forsikringsformidlere, f.eks. selvstændige agenter, som ikke udadtil tilkendegiver mere eller mindre snævre tilhørsforhold til bestemte forsikringsselskaber, ikke er omfattet af dette lovforslag.
Hvis hovedformålet er at skabe gennemsigtighed og tryghed for forsikringskunderne, burde man f.eks. også anskue disse forsikringsformidlere fra samme vinkel.
Jeg tror, at det kan være meget svært for ikkeforsikringskyndige umiddelbart at se forskel på en forsikringsmægler og en forsikringsformidler, hvorimod man selvfølgelig præcis ved, hvor man har en ansat i et forsikringsselskab.
Vi har noteret os Kommissionens henstilling fra 1991, men det er trods alt kun en henstilling, og vi har også noteret os, at Danmark og Tyskland er de eneste EU-lande, der endnu ikke har reguleret forsikringsmæglererhvervet. Derfor vil vi gå positivt, men kritisk ind i udvalgsarbejdet.
Jørn Jespersen (SF), 1998-12-03:
Det er godt nok første gang, jeg har hørt fru Pia Kjærsgaard bebrejde nogen, at de var sure, men så vidt er vi altså kommet nu, o.k. Jeg vil så sige om indholdet i det her, at jeg synes, det er værd at hæfte sig ved, hvad sundhedsministeren, som jo får ansvaret for at udmønte den vedtagelse, siger om hensigten med den: Sundhedsministeren siger udtrykkeligt, at det ikke er meningen, at alle mulige grupper af alternative behandlere og patienter skal kunne komme rendende og bede om at få dokumenteret effekten blot på grund af en formodning.
Det, der er meningen, er jo, at grupper, som har erfaret en effekt af behandlinger, skal kunne komme og sige: Nu mener vi, at vi skal have hjælp til at få det dokumenteret, sådan at vi eventuelt kan få et frit valg og få støtte til denne form for behandling, fordi det har en bedre effekt end det etablerede sundhedsvæsens behandlinger.
Men det er altså ikke det, der er åbnet for, og det beklager jeg, og derfor er jeg tilfreds med, at vi fra starten var dybt skeptiske over for forslaget til vedtagelse, for det har nu vist sig at være totalt indholdsløst.
Frode Sørensen (S), 1998-12-03:
Med dette forslag sigter ministeren på at ikraftsætte et EF-direktiv, som har sit udspring i den voksende mængde pengeoverførsler over grænserne.
Derfor er det hensigtsmæssigt at vedtage regler for rettigheder og forpligtelser mellem pengeinstitutterne og deres kunder, og Socialdemokratiet kan tilslutte sig lovforslaget.
I hovedtrækket består forslaget af følgende: En afgrænsning af det område, loven gælder for, nemlig pengeoverførsler i EU-valutaerne mellem EU-landene samt mellem et EU-land og et tredjeland, som EU har aftaler med.
Bestemmelser om, at loven gælder for overførsler op til en værdi af 50.000 euro, en definition af, hvad der forstås ved begrebet grænseoverskridende pengeoverførsler, og en definition af, hvad man forstår ved pengeinstitutter, nemlig enhver type af fysiske og juridiske personer, der beskæftiger sig med pengeoverførsler på tværs af grænserne.
I forslaget er der også en række undtagelser, hvor loven ikke kan anvendes, nemlig fortrinsvis over for forskellige typer kreditinstitutioner og investeringsforeninger, og hvor Økonomiministeriet har det sidste ord i tvivlstilfælde.
Det indeholder også en bestemmelse om, at ministeren kan udvide lovens anvendelsesområde til også at omfatte pengeoverførsler mellem andre lande end de nævnte, hvis der i det pågældende land er lovbestemmelser, som svarer til dette lovforslag.
Og endelig begrænser dette lovforslag ikke de rettigheder, som de omtalte parter allerede har ifølge eksisterende dansk lovgivning.
Hermed er der lagt op til en ensartet behandling af pengeoverførsler såvel i hele EU-området som udenfor.
Kim Andersen (V), 1998-12-03:
Da Venstres ordfører, hr. Svend Erik Hovmand, ikke kan være til stede, skal jeg på Venstres vegne give principiel tilslutning til nærværende lovforslag.
Baggrunden for lovforslaget er jo implementering af et EF-direktiv, der skal fastlægge retningslinjer for den tiltagende grænseoverskridende udveksling af betalinger inden for EU-landene både mellem virksomheder og mellem enkeltpersoner.
Og vi kan fuldt ud støtte, at vi nu får fastlagt nogle bindende regler for disse transaktioner, og jeg skal derfor på Venstres vegne tilkendegive en positiv og hurtig medvirken i udvalgsbehandlingen.
Bendt Bendtsen (KF), 1998-12-03:
Da vores ordfører, hr. Flemming Hansen, ikke kan være til stede i dag, skal jeg fremføre følgende: Lovforslaget implementerer et EF-direktiv om grænseoverskridende pengeoverførsler, og det er helt i overensstemmelse med den internationale udvikling, ikke mindst inden for EU, hvor rettigheder og forpligtelser nu reguleres i henhold til direktiv 97-5 fra den 27. januar 1997.
Med disse bemærkninger kan Det Konservative Folkeparti ubetinget tilslutte sig forslaget.
Christine Antorini (SF), 1998-12-03:
Da SF's ordfører, hr. Ole Sohn, ikke kan være til stede, vil jeg fremføre SF's synspunkter: SF vil også gå positivt ind i udvalgsarbejdet, men vi vil under udvalgsbehandlingen have uddybet en række af de spørgsmål, som bl.a. Forbrugerombudsmanden og Forbrugerrådet har rejst i høringssvarene.
Egil Møller (DF), 1998-12-03:
For at lette de grænseoverskridende betalinger inden for EU er der med dette lovforslag, som i øvrigt er affødt af et EF-direktiv, åbnet mulighed for, at private og virksomheder lettere, mere pålideligt og billigere kan effektuere pengeoverførsler.
Loven får navnlig betydning for små og mellemstore virksomheder samt i tilfælde, hvor en afsender overfører et beløb til sig selv.
Den påtænkte gennemsigtighed med hensyn til vilkårene for pengeoverførende institutter vil øge konkurrencen til fordel for virksomhederne.
Derfor kan Dansk Folkeparti støtte forslaget.
Morten Helveg Petersen (RV), 1998-12-03:
Jeg vil blot sige til hr. Ole M. Nielsen, at der findes adskillige rapporter og evalueringer, hvor det bl.a. fremhæves, at en funktion som NOPEF bliver ualmindelig godt modtaget blandt danske virksomheder.
Det er evalueringer, som Danida har udgivet, og de er tilgængelige for offentligheden.