runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-20:
Det var et meget interessant forslag til vedtagelse, som de tre partier, som er det parlamentariske grundlag for regeringen, har fremsat.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge: Når der står i det forslag til vedtagelse, at det også vedrører de nuværende aftaler, betyder det så, at Dansk Undergrunds Consortium har vetoret i disse forhandlinger?
Det synes jeg er det vigtige spørgsmål til bedømmelse af det forslag til vedtagelse, som er fremsat.
Hvis det skal forstås sådan, at det er noget, som vil komme i en redegørelse til oktober, men som ikke på forhånd giver Dansk Undergrunds Consortium vetoret i forhandlingerne, er det måske en åbning.
Så jeg synes, at der er nogle meget væsentlige spørgsmål, som vi må have afklaret i den her drøftelse.
Så vil jeg godt spørge hr. Kim Andersen, når han nu hævder, at der ikke er nogen mulighed for beskatning, og når han hævder, at der er en aftale om, at der ikke skal ske en øget beskatning, hvor han har det fra.
Er det ikke rigtigt, at ministeren har bekræftet, at de nuværende koncessioner ikke indeholder bestemmelser, der hindrer nye skatter, heller ikke på de gældende koncessioner?
Morten Homann (SF), 2003-02-20:
Mens hr. Kim Andersen er i gang kan han også bekræfte, at det fremgår af økonomi- og erhvervsministeren besvarelser, at der ikke juridisk set er noget som helst til hinder for, at man kan indføre f.eks. en neutral kulbrintebeskatning.
Så fremhæver hr. Kim Andersen, at det her drejer sig om den danske stats troværdighed.
Så vil jeg godt spørge modsat: Drejer det sig i virkeligheden ikke om, at den danske stat er til grin, når man lader enorme fælles værdier gå sin næse forbi uden at beskatte dem i et rimeligt omfang, heller ikke set i et internationalt perspektiv?
Svend Auken (S), 2003-02-20:
Jeg var glad for, at hr. Kim Andersen sagde, at en aftale er en aftale for Venstre.
Vi har nemlig en række aftaler på energiområdet fra 1999 og 2001, som er 40 år yngre end dem, som hr. Kim Andersen føler sig forpligtet af.
Det var jeg meget glad for.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Jeg havde heller ikke troet andet.
En aftale er en aftale, og en aftale skal holdes.
Det vil vi jo selvfølgelig prøve af i de kommende uger, men jeg er glad for at have den solide basis, som hr. Kim Andersen i dag har givet her fra Folketingets talerstol.
Med hensyn til beskatningsforhold har det aldrig været en del af aftaleforholdet mellem Dansk Undergrunds Consortium og staten, bortset fra et punkt, som jeg skal komme tilbage til senere i mit ordførerindlæg, nemlig gassen, hvor der gælder helt specielle forhold.
Der er ikke noget forkert i det - man kan diskutere, om det er den rigtige metode, og det vil jeg også gerne komme tilbage til senere - og der er intet brud i forhold til bevillingshaverne med hensyn til, at samfundet sikrer sig en større del af de meget store gevinster, der venter i de kommende år.
Så er der mit spørgsmål til hr. Kim Andersen: Har man
inden valget fortalt folk, at et vigtigt formål med skattestoppet var at forhindre, at samfundet fik andel i de meget store værdier, der skabes ude i Nordsøen?
Kim Andersen (V), 2003-02-20:
Venstre har til hver en tid fortalt vælgerne, at et ord fra Venstre kan man regne med, og en indgået aftale med Venstre kan man regne med.
De gældende koncessionsaftaler og beskatningsvilkår var kendte før valget.
De er ikke ændret en tøddel efter.
Det, der derimod er ændret, er hr. Auken og Socialdemokratiets indstilling til den sag.
Med hensyn til energiaftaler, som denne debat jo ikke drejer sig om, er det naturligvis sådan, at der, hvor der er aftaler, er der aftaler, men der, hvor der ikke er aftaler - og der er altså også en række områder, hvor der ikke er aftaler - forhandler vi naturligvis ud fra vores synspunkt.
Selv inden for de områder, hvor der er aftaler, er det jo sådan, at det ene partis påvirkningsmuligheder og for den sags skyld veto er lige så godt som det andet partis.
Må jeg lige sige til hr. Keld Albrechtsen og for den sags skyld også til hr. Homann fra SF: Der er dels dette med, at et ord er et ord.
Forudsætninger, når man indgår koncessioner med den danske stat, skal være kendte og skal holde, herunder beskatningsvilkår.
Men der er altså også hensynet til, at vi har en interesse i fra det danske samfunds side, at der fortsat investeres i Nordsøen, og at der udvindes kulbrinter.
Det er mobilinvesteringer, vi taler om.
Når vi sammenligner med beskatningsforholdene i andre lande, så er de såmænd ikke særlig lempelige i vores land.
Og når man ser det over 40 år, og ser på, hvad afkastningsgraden er i andre erhverv, så er det ikke, fordi afkastningsgraden har været så voldsomt høj....
... for DUC og partnere.
Og med hensyn til buspriser og VUC ...
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-20:
Man må konstatere, at hr. Kim Andersen ganske enkelt ikke svarer på de spørgsmål, der bliver stillet.
Men jeg kan oplyse, at i finanslovaftalen for 2001 mellem regeringen, SF og Enhedslisten blev det aftalt, at regeringen ville fremlægge udkast til et lovforslag, der indebærer en skærpet beskatning af Nordsøens sorte guld.
Det blev aftalt.
Det er helt hen i vejret, når hr. Kim Andersen nu kommer og påstår, at den tidligere socialdemokratisk-radikale regering ikke havde nogen som helst planer om skatteændringer.
Tværtimod.
Den havde faktisk indgået en aftale med os andre om, at det skulle i gang.
Så det er simpelt hen forkert, hvad hr. Kim Andersen oplyser over for Folketinget, og jeg tror faktisk ikke, at han har sat sig ordentligt ind i den her sag.
For jeg må også notere mig - og det vil jeg godt spørge, om hr. Kim Andersen er klar over - at ministeren i besvarelser til mig på konkrete spørgsmål har bekræftet: Ja, vi kan indføre beskatning.
Ja, olieselskaberne havde ikke grund til at have en berettiget forventning om en lavere marginalbeskatning end 83,5 pct. Vil hr. Kim Andersen besvare mit spørgsmål: Har DUC vetoret i de forhandlinger, der nu skal foregå?
Det er jo det helt afgørende spørgsmål.
Vil regeringen give koncessionshaverne vetoret i de kommende skatteforhandlinger?
Morten Homann (SF), 2003-02-20:
Så har man tilmed hørt, at sådan noget som oliekilder nu også er blevet mobile og kan flytte rundt sådan efter forgodtbefindende.
Det synes jeg er et interessant synspunkt.
Hr. Kim Andersen siger, at en aftale er en aftale, og at en aftale har Venstre tænkt sig at holde.
Det er i hvert fald en sandhed med modifikationer.
Der er en hel del aftaler, som Venstre har valgt ikke at holde: Aftaler med vælgerne; demokratiske aftaler med Folketingets partier; aftaler omkring folkeskolen; aftaler om, at skatterne ikke må stige for folk, som f.eks. er afhængige af at skulle bruge bussen til og fra arbejde.
Kan hr. Kim Andersen ikke bekræfte, at de aftaler, man holder fra Venstres side, er de aftaler, man har indgået med olieindustrien?
Dér er Venstre meget fast i kødet og giver sig ikke en millimeter.
Så affærdigede hr. Kim Andersen meget, meget let spørgsmålet om brugerbetaling.
Det var ikke relevant for det her, det kunne man slet ikke drage ind.
Og at det, der må være konklusionen, er, at almindelige menneskers brugerbetaling på VUC og på busser godt må stige, men at olieindustriens afgifter ikke må stige?
Jacob Buksti (S), 2003-02-20:
Nu kan man jo blive forholdsvis forskrækket ved at høre hr. Kim Andersens tonefald.
Men når nu nogle af os sådan får vore lattermuskler udfordret mere og mere eller det modsatte, når vi følger diskussionen mellem Venstre og De Konservative om skatter og om, hvorvidt skattenedsættelser er finansierede eller ej, så vil jeg gerne bede hr. Kim Andersen heroppefra redegøre for, hvad hans grundlag er for at sige, at Socialdemokratiets ambitiøse skatteudspil er hullet som en si, hvis det ikke indeholder brud på indgåede aftaler?
Hvad er det for nogle brud på indgåede aftaler, som gør, at der er tale om en hullet si?
Vil hr. Kim Andersen ikke godt sige det?
Kim Andersen (V), 2003-02-20:
Jeg mener afgjort, der er belæg for at sige
, at det skatteforslag, som Socialdemokratiet har lagt frem, forudsætter, at der er indtægter fra Nordsøen, som ikke er hjemlet i de nuværende beskatningsvilkår og konditioner for de aftaler, der er indgået.
Derfor mener jeg, der er belæg
for at sige, at medmindre man ændrer på disse forudsætninger, så er det socialdemokratiske skatteforslag hullet som en si.
Til hr. Keld Albrechtsen: Det er muligt, at Socialdemokratiet havde planer om at ændre på beskatningsforholdene ved kulbrinteudvinding.
Jeg kan jo ikke vide, hvad man har haft af korridordrøftelser med SF og Enhedslisten for 2-3 år siden. Man har i hvert fald ikke haft disse drøftelser så indgående og så konkret, at de har ført til, at det har været noget, den daværende regering har villet stå ved og føre frem i Folketingssalen.
Og det er vel i og for sig det, der er gældende i denne sammenhæng. Jeg må sige til hr. Homann fra SF, at spørgsmålet om prisen på busbilletter og betaling for deltagelse på VUC-kurser mener jeg er aldeles irrelevant for den diskussion, vi har her i dag.
Så vil jeg i øvrigt gerne sige til hr. Keld Albrechtsen, at det, der ligger i vores forslag til vedtagelse og i mine bemærkninger, jo ikke er, at vi afviser, at der i det nugældende regelsæt kunne ske forhøjelser, men at vi ikke vil foretage det, fordi det vil være et brud med vores skattestop.
Har koncessionshaverne så vetoret?
Det, der siges i forslaget, er, at der skal gives en redegørelse til Folketinget om mulighederne for, hvordan man i et afbalanceret forhold mellem investeringer og samfundsinteresser kan se, hvilke muligheder der er for nu og fremover - man forudsætter altså en situation efter 2012 - at se på, hvilke instrumenter der kan benyttes.
Så er det endvidere forudsat, at der er drøftelser med de nuværende koncessionshavere om fremtidige vilkår og eventuel koncessionsforlængelse.
Det er det, der er i det, og det er meget positivt, synes vi.
Det giver både staten og koncessionshaverne rimelige og fair muligheder at arbejde på.
Jacob Buksti (S), 2003-02-20:
Jeg synes, det er et meget interessant svar, hr. Kim Andersen giver.
Jeg vil gerne spørge hr. Kim Andersen, om det svar skal forstås sådan, at den aftale, der er med Dansk Undergrunds Consortium, betyder, at al dansk lovgivning ikke har gyldighed i øvrigt for Dansk Undergrunds Consortium.
Er det sådan, at enhver skattelov, der bliver lavet i det her land, skal være forsynet med en paragraf, der siger: Denne lov gælder ikke for Færøerne, Grønland og Dansk Undergrunds Consortium?
Sådan må det jo forstås, ellers må hr. Kim Andersen komme op at forklare, hvori det brud på den aftale, der ligger i Socialdemokratiets skatteforslag, som jo ikke har noget at gøre med koncessionsbestemmelser eller kulbrintebeskatning, men har at gøre med en generel beskatning af arbejdsgivere i det her land, består.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-20:
Jeg må jo konstatere, at det er et meget tåget svar, hr. Kim Andersen giver på spørgsmålet, om koncessionshaverne vil have vetoret over for en skærpet beskatning.
Der kom
sådan en temmelig tåget redegørelse om, at nu skal der være nogle drøftelser.
Derfor vil jeg godt gentage det helt præcise spørgsmål:
Hvis det viser sig, at koncessionshaverne ikke er interesserede i at acceptere en højere beskatning for de nuværende koncessioner i perioden fra nu af og frem til år 2012, betyder det så, at de har vetoret over for forslag om øget beskatning?
Så er det jo uden indhold, så er det meningsløst.
Altså hvis man spørger Dansk Undergrunds Consortium, om de gerne vil have en højere beskatning, så tror jeg jo godt, vi kan gætte svaret.
Så vil svaret nok blive: Nej tak, det vil vi sådan set ikke særlig gerne have.
Så er det hele bare en farce.
Derfor vil jeg godt opfordre til, at hr. Kim Andersen besvarer det spørgsmål.
Nu er det selvfølgelig sådan, at det vil være Dansk Folkeparti, der i virkeligheden til syvende og sidst afgør, hvordan det spørgsmål skal besvares.
Men derfor er det jo alligevel interessant at høre, hvordan regeringen selv opfatter det forslag til vedtagelse, som er fremlagt.
Ole Sohn (SF), 2003-02-21:
Det var hr. Lars Barfoeds bemærkning om, at vi måske nok bevæger os lidt på kanten af lovforslaget.
Jeg er altså nødt til at gøre hr. Lars Barfoed opmærksom på, at kernen i det her forslag er en ændring af forvaltningens praksis.
Det er ikke bare et simpelt lille teknisk spørgsmål i lov om ændring af a-kassen og arbejdsløshedsforsikringsloven.
Det er et grundlæggende brud på gældende forvaltningsprincipper.
Derfor er det fuldstændig relevant at spørge, om det skal gælde andre steder.
Men jeg er faktisk glad for, at hr. Lars Barfoed ikke svarer klart, for det er jo et udtryk for, at hr. Lars Barfoed ikke er helt opmærksom på rækkevidden af forslaget.
Så er det også bedre at væve, for så har vi mulighed for at rette det under udvalgsbehandlingen.
Det modsatte ville have været en katastrofe, så derfor så er jeg lidt glad for, at hr. Lars Barfoed væver.
Jeg håber også, ministeren gør det, når den tid kommer.
Line Barfod (EL), 2003-02-21:
Jamen i forlængelse af det, hr. Ole Sohn siger, vil jeg da også bare præcisere, at det er for at finde ud af, hvad rækkevidden egentlig er af det her nye princip.
Så hvis vi skal holde os til a-kasserne, vil jeg bare høre, om det så også er intentionen fra De Konservatives side, at det skal gælde den anden vej, at hvis a-kassen ikke har givet medlemmet den ydelse, som medlemmet egentlig havde krav på ved en korrekt vejledning, skal a-kassen så også betale en bøde for ligesom at få et incitament til at give god sagsbehandling?
Lars Barfoed (KF), 2003-02-21:
Jeg synes som sagt, at det er en interessant debat, der bliver rejst her, og jeg synes, det er god inspiration til at overveje, om man andre steder i den offentlige forvaltning kunne forstærke incitamentsstrukturen ved at gennemføre lignende sanktionsbestemmelser.
Men nærmere kan vi heller ikke komme det.
Nu kan jeg forstå, at hr. Ole Vagn Christensen beklager, at svaret ikke er mere klart, og hr. Ole Sohn er glad for, at jeg væver, og så er der en tilpas balance i mine besvarelser.
Til fru Line Barfod
: Nej, det er ikke planen, ellers ville det jo have stået i lovforslaget, at indføre yderligere sanktioner i forhold til a-kassen.
Det er naturligvis også beklageligt, hvis en a-kasse ikke udbetaler det til medlemmerne, som de har krav på, og at en sådan vurdering er baseret på et fejlagtigt grundlag.
Men det er altså ikke indeholdt i lovforslaget, som fru Line Barfod også udmærket ved.
Line Barfod (EL), 2003-02-21:
Jeg må med det samme sige, at Enhedslisten betragter dette forslag som helt hen i vejret.
Vi har i dag et system, hvor a-kasserne som hovedregel modtager refusion fra staten for udbetalte ydelser.
På den anden side modtager a-kasserne ikke refusion, hvis de udbetaler ydelser, som medlemmerne ikke er berettigede til, og den pågældende a-kasse havde nogen mulighed for at undgå fejludbetalingen.
Det er rimeligt nok, selv om man nogle gange kan undre sig over, at a-kasserne ikke laver flere fejl, end de gør i betragtning af de efterhånden meget indviklede og bureaukratiske regler på området.
Med lovforslaget vil regeringen nu ændre loven, så a-kasserne ikke skal kunne modtage refusion, selv om eventuelle fejl ikke betyder, at der udbetales penge uretmæssigt.
Med andre ord vil a-kassen blive frataget refusion for udbetalte ydelser, selv om det medlem, der modtager ydelsen, også ville være berettiget til den, hvis medlemmet var blevet vejledt korrekt.
Statskassen vil simpelt hen få erstatning for et tab, den ikke har haft. Der er således klart tale om, at det er en sanktion, en bøde, som vi har været inde på under debatten. Begrundelsen for lovforslaget er angiveligt at øge a-kassernes incitament til at administrere korrekt.
Til det er kun at sige, at hvis jeg var ansat i en a-kasse, så ville jeg efterhånden være led og ked af de evindelige beskyldninger fra politisk hold om fejladministration.
Sandheden er, at a-kasserne administrerer lovgivningen på et utrolig højt niveau, som det også er fremgået af diverse undersøgelser.
Og hvad angår incitamenterne til at undgå fejl, så er det bedste incitament for a-kasserne, at medlemmerne skal behandles ordentligt og retfærdigt.
Er der virkelig nogen, der tror, at a-kasserne i enkelte tilfælde vejleder forkert med deres gode vilje? Alt i alt må det siges, at forslaget bryder med grundlæggende retsprincipper og må opfattes som helt urimeligt af a-kasserne.
Tove Videbæk (KRF), 2003-02-21:
Baggrunden er, at arbejdsløshedskasser har krav på refusion for alle udgifter til dagpenge og andre ydelser, som kassen udbetaler retmæssigt.
Dog finder der i enkelte tilfælde en refusion sted, hvis arbejdsløshedskassen ikke ved almindelig påpasselighed kunne have undgået en fejludbetaling.
Sådanne tilfælde kan være, hvis medlemmet har løjet over for arbejdsløshedskassen, eller hvis arbejdsløshedskassen har modtaget forkerte oplysninger fra en anden arbejdsløshedskasse.
Over de seneste år har staten i stadig flere tilfælde refunderet fejludbetalinger til a-kasserne, og denne praksis ønsker man med dette lovforslag at gøre op med.
Der er her tale om et relativt teknisk forslag, der ikke har direkte betydning for den enkelte borger og lønmodtager.
Lovforslaget vedrører alene spørgsmålet om, hvem der skal afholde udgifterne i forbindelse med fejlbehandlinger i a-kasserne.
Der er dog ét punkt, som jeg vil hæfte mig lidt ved, og som jeg vil gøre opmærksom på, og det er det punkt, som den kristelige fagbevægelse lægger vægt på i deres høringssvar.
De mener, at § 86, stk. 4, bør udformes som en erstatningsregel, så a-kasserne alene mister refusionen svarende til det tab, som staten har lidt.
under udvalgsarbejdet.
Vi vil også yderligere søge at få afdækket, om der kan være nogen utilsigtede eller uhensigtsmæssige konsekvenser af forslaget.
Så vores holdning til forslaget er ikke p.t. afgjort.
Lars Barfoed (KF), 2003-02-21:
Det er jo efterhånden sådan, at debatten bevæger sig langt ud over administration af a-kasserne.
Nu bevæger vi os over til at diskutere forvaltningen i almindelighed, også kommuners forvaltning af reglerne og også i de tilfælde, hvor man ikke udbetaler tilstrækkeligt til borgerne, altså forvalter reglerne forkert på den facon.
Det synes jeg ikke er inden for rammerne af det, som denne debat kan rumme.
Vi tager stilling konkret nu til det her spørgsmål, hvor vi mener, det er fornuftigt at fastholde, at der er tale om en sanktionsbaseret regel og ikke en erstatningsretligbaseret regel.
Jeg er ked af, at jeg må skuffe hr. Ole Vagn Christensen med, at jeg ikke giver et mere klart svar, end jeg gør.
Jeg kan forstå, at hr. Ole Vagn Christensen er anderledes vant til at få meget klare svar fra politikere her fra talerstolen, så jeg er ked af at skulle skuffe hr. Ole Vagn Christensen i denne sammenhæng.
Men jeg kan ikke andet end holde fast i, hvad jeg sagde i mit tidligere svar, at jeg vil da ikke udelukke, at lignende principper kunne gælde andre steder i forvaltningen.
Jeg har svært ved at se princippet omsat til den modsatte situation, vil jeg sige som svar til fru Line
Barfod
, men det vil jeg da heller ikke udelukke.
Men det er slet ikke noget, som har ligget til grund for overvejelserne i forhold til det konkrete lovforslag her.
Så mere vil jeg ikke komme ind på det.
Bent Bøgsted (DF), 2003-02-21:
Til hr. Ole Sohn: Jeg troede egentlig, det var det, jeg sagde, at der var nogle problemer, måske utilsigtede problemer, vi skulle have afklaret i udvalget.
Jeg henviser også til hr. Ole Vagn Christensen med bemærkninger, og der mener jeg, det var dækket ind med de udtalelser, jeg kom med.
Men det er noget, vi skal have kigget på i udvalget.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-02-21:
Nu fik vi her et svar fra en politiker, som hverken sagde ja eller nej, men som sagde, at det vil han ikke udelukke.
Man må vel have taget stilling til, når man ønsker at gå ind og ændre retspraksis, om det så er et princip, man vil gennemføre i den offentlige forvaltning i al almindelighed.
Det må vi da kunne få et klart svar på - enten ja eller nej.
Lars Barfoed (KF), 2003-02-21:
Jamen jeg vil da bestemt ikke afvise, at de principper, som nu gælder på dette område, eller i hvert fald kommer til at gælde på dette område, hvis dette lovforslag vedtages, er principper, som også kunne finde anvendelse andre steder i forvaltningen.
Som jeg for et øjeblik siden sagde i et svar til hr. Ole Sohn, kan jeg ikke på stående fod sige, om der allerede er tilfælde inden for andre områder, men det kunne man da udmærket tænke sig.
Så jeg takker da hr. Ole Vagn Christensen
for den inspiration til yderligere udvikling af reglerne med henblik på at øge incitamentsstrukturen til en korrekt sagsbehandling i den offentlige forvaltning.
På den anden side er det ikke noget, Det Konservative Folkeparti sådan umiddelbart har planer om, men muligheden er da til stede.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-02-21:
Hr. Lars Barfoed
: Betyder den her holdning, at disse principper vil Det Konservative Folkeparti gennemføre på alle andre områder, hvor der indgår en tredje part?
Er det det, vi skal forstå ved, at man lægger op til, at nu vil man have disse principper indført i denne lovgivning?
Gælder det også alle andre steder?
Det kan hr. Lars Barfoed jo give os et klart svar på -
enten ja eller nej, for så er der jo tale om, at det er en hetz imod a-kasserne og ikke en egentlig ændring af det, som man stod og talte om, nemlig at man var interesseret i, at det var fejludbetalingerne, man skulle have ned.
Lars Barfoed (KF), 2003-02-21:
Jeg kan svare helt bekræftende på hr. Ole Sohns spørgsmål.
Jeg synes egentlig, spørgsmålet burde være lidt overflødigt, eftersom jeg netop i min ordførertale har sagt, at vi støtter forslaget.
Deri ligger jo, at vi støtter, at der er en sanktion forbundet med en forkert forvaltning, en udbetaling af dagpenge baseret på et fejlagtigt grundlag.
Der er ikke tale om, at vi mener, man skal betale erstatning, hvis der ikke er begået fejl.
Det synes jeg er en forkert anvendelse af begreberne.
Der er tale om, at vi ser det her mere som en sanktion i forhold til en fejlbaseret forvaltning, som altså medfører en omkostning for a-kassen, og som et led i at skabe et tilstrækkelig stærkt incitament til en korrekt sagsbehandling.
Jeg skal ikke lige her på stående fod kunne sige, i hvilken udstrækning man kan finde tilsvarende eksempler andre steder i forvaltningen på, at det er forbundet med en omkostning at udbetale ydelser eller forvalte reglerne på et fejlagtigt grundlag, men det kan vi jo så få undersøgt.
Ole Sohn (SF), 2003-02-21:
Jeg er jo opmærksom på, at Det Konservative Folkeparti er et retskaffent parti, som mener, at enhver skal svare sit. Derfor vil jeg gerne stille det samme spørgsmål til hr. Lars Barfoed, om Det Konservative Folkeparti er enig i, at der ud over naturligvis - som hele Folketinget er enig i - at a-kasserne skal administrere korrekt, og at de mister refusion, dvs. de skal betale det tab, staten lider, er Det Konservative Folkeparti så også enig i lovforslagets nye dimension, netop det, at man kan komme til at betale en erstatning for et tab, som staten ikke lider, altså at man bliver påført en direkte bøde, på trods af at staten ikke lider tab?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er det mindste: Vil Det Konservative Folkeparti være enig i, at der er tale om en nyorientering i offentlig forvaltning?
Lars Barfoed (KF), 2003-02-21:
Grundlæggende er formålet med dette lovforslag jo at sikre et så kraftigt incitament som muligt for a-kasserne til at forvalte udbetalingen af dagpenge og forvaltningen i det hele taget af reglerne om arbejdsløshedsforsikring så korrekt som overhovedet muligt.
Med andre ord kan man sige, at hvis en a-kasse begår en fejl og derved udbetaler dagpenge på et fejlagtigt grundlag, bør a-kassen selv bære omkostningerne derved.
Og det bør altså gælde, uanset at rent forvaltningsretlige regler måtte medføre, at medlemmet alligevel i sidste ende bliver tilkendt ret til den pågældende ydelse, og det bør også gælde uafhængigt af, om rent erstatningsretlige vurderinger fører til, at a-kassen skal bære et tab eller ej.
Det er disse hensyn, som dette lovforslag tilgodeser.
Jeg synes, det er rigtigt, at vi i virkeligheden hele tiden tilstræber en incitamentsstruktur overalt i forvaltningen, der animerer til en så korrekt og effektiv sagsbehandling som overhovedet muligt, og derfor kan Det Konservative Folkeparti støtte forslaget.