runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Dyremose (KF), 2003-05-27:
Oven på den start, debatten her under andenbehandlingen fik, må jeg da starte med at takke hr. Peter Christensen for at lede debatten ind på sporet igen og rent faktisk diskutere indholdet i det her lovforslag.
For vi var lige ved at glemme, hvad det egentlig handler om.
Det drejer sig om, at vi nu letter skatten på arbejde, letter skatten for dem, der bidrager til samfundet, dem, der bidrager til væksten, og dem, der derfor er med til at sikre velfærden for os alle sammen i det daglige ved deres indsats.
De får nu lov til at beholde en lille bid ekstra af den indsats, de selv har lagt i deres arbejde og dermed i vores fælles økonomi.
Og så al den her diskussion om »ufinansieret«.
Jamen altså jeg var lige ved at blive helt slået ud, for så sker der det i dag, at Socialdemokratiets finansordfører, hr. Nicolai Wammen, begynder at tale om, at vi nu skal satse på øgede offentlige investeringer.
7 mia. kr. 7 mia. ufinansierede kroner!
For det første vil den slags aktiviteter jo som regel komme for sent, det har vi jo oplevet før.
Og for det andet er det altså ikke nogen løsning at finansiere vedligeholdelser i kommunerne for lånte penge.
For hvem skal betale pengene tilbage?
Ja, det skal borgerne jo selv, enten i form af højere skatter eller lavere velfærd.
Og det kan vel ikke være meningen, at kommunerne skal renovere kloakker i 2004 for så at skære ned på hjemmehjælpen i 2007 og 2008 og 2009 osv., når lånene forfalder?
Ja, så kunne man på den måde skabe flere i arbejde. Der er altså to veje i dansk politik.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Men jeg forstår hr. Nicolai Wammens udmelding i dag
sådan, at Socialdemokratiet nu mener, det ville være fornuftigt at skyde 7 mia. ud i økonomien til offentlige investeringer, men at det er useriøst at give 9,6 mia. kr. tilbage i skattelettelser til de borgere, der selv har været med til at tjene de penge og derfor har bidraget til væksten i vores samfund.
Her bliver det tydeliggjort, hvor stor forskellen er på Socialdemokratiet og resten af venstrefløjen og så på det borgerlige alternativ.
Socialdemokraterne vil styre økonomien krone for krone.
Det minder næsten om den planøkonomi, man vel kunne stille op som modsætningen til det, den borgerlige regering gør, og som hr. Jacob Buksti frygter, ved at lade borgerne beholde en del af deres eget initiativ, give borgerne en virkelyst og give borgerne en håndsrækning og sige: Tak for den indsats, I hver dag bidrager med til at finansiere vores offentlige velfærd.
I Det Konservative Folkeparti værdsætter vi den arbejdsindsats, hver eneste dansker gør på arbejdsmarkedet hver eneste dag.
Derfor ønsker vi at bidrage til, at de mennesker nu kan få del i den vækst, som de har produceret.
Derfor bakker vi varmt op om skatteministerens forslag til skattelettelser.
Reelle skattelettelser.
De første reelle skattelettelser i årtier og skattelettelser for 9,6 mia. kr.
Peter Christensen (V), 2003-05-27:
Jeg bliver bedt om at kommentere nogle ting fra hr. Jens
Peter Vernersen
, men de er jo næsten umulige at kommentere, fordi det faktuelt var forkert fra start til slut.
Alt bliver rodet sammen.
Så jeg tror, jeg vil vælge at svare hr. Ole Stavad.
Virkeligheden?
Jamen virkeligheden med den regering, vi har siddende nu, er anderledes, end da hr. Ole Stavad var minister.
Når kommunerne gik til forhandling, og der var en ramme for, hvor meget udgifterne måtte stige, på 1 pct., så aftalte man 1 pct., og så gik man hjem i kommunerne, og så havde man en vækst på 2 pct., det dobbelte. Det skete der ikke noget ved.
Det var den tidligere regerings måde at styre finanserne på.
Så er det klart, at der aldrig bliver råd til skattelettelser.
Så oplever man netop kun det modsatte, som hr. Ole Stavad var arkitekt på, nemlig nye afgifter, skattestigninger, i det hele taget en masse af det, vi kendte.
Nu får vi noget andet.
Vi får skattelettelser.
Hvorfor: Fordi der igen er nogle rammer for væksten, men ikke nok med, at der er rammer, de skal også overholdes. Og det kræver en viljeshandling.
Det kræver også nogle værktøjer.
Værktøjerne er skattestoppet, og viljen er borgerlig-liberal politik.
Det er forskellen. Derfor er det jo med stor glæde, at vi i dag kan andenbehandle et lovforslag om ægte og reelle skattelettelser, og endnu bedre: Jeg er sikker på, at vælgerne vil kvittere for det, for det bliver mærkbart; det bliver op til næsten 1.000 kr. om måneden for en familie.
Ole Stavad (S), 2003-05-27:
Jeg tror nu ikke, hr. Peter Christensen kan snakke sig uden om, at hvis man bruger de penge på skattelettelser, som ellers var planlagt at skulle bruges på velfærd - og det er jo tilfældet - så bliver der mindre råd til velfærd, end der ellers ville have været.
Når så hr. Peter Christensen siger, at der er penge til både det ene og det andet - han havde i sin foregående besvarelse et råd til hr. Jens Peter Vernersen om, at hr. Vernersen skulle snakke med nogle andre - så vil jeg godt sige, at jeg jo har fornøjelsen af i egenskab af kommunalpolitisk ordfører at snakke med vældig mange kommunalfolk, både Venstrefolk og Socialdemokrater og andet godtfolk.
Jeg kunne egentlig godt opfordre hr. Peter Christensen til at tage en rundtur og snakke med sine partifæller ude i kommuner og amter, så han får lidt virkelighedsbelæring ind om, hvad det er, de sidder med, hvad det er, de oplever, at de sidder med.
Deres oplevelser, som det også fremgik på KL's delegeretmøde, er bestemt ikke, at der er penge nok, eller at der er penge til mere velfærd.
Tværtimod er deres opfattelse, at det er nedskæringer, de er sat til af regeringen.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-05-27:
Jeg må jo sige til hr. Peter Christensen, at kassedamen i Hørsholm var klogere end hr. Peter Christensen, da hun sagde i tv: De 6 kr. om dagen eller 125 kr. om måneden, jeg får i skattelettelse, kommer jeg vist selv til at betale i form af ekstra betaling for at få passet mit barn.
Det er jo netop det, folk godt ved.
Der er ingenting, der kommer af ingenting.
Det skal vi i øvrigt diskutere med finansministeren i morgen, og finansministeren er jo helt enig i, at det bliver konsekvensen.
Pengene skal findes på en eller anden måde.
Jeg ved godt, det kan være tungt at få ind i hovedet, men det er den meget enkle virkelighed, der eksisterer for familien Danmark, når de får en skattelettelse af det beskedne omfang, som vi ser her.
Det er også derfor, at det er noget gedigent sludder, når man siger, at vi ikke vil skattelettelser.
Det viser vores oplæg.
Vi vil bare gøre det på en ordentlig måde, så det bliver de andre - olien i Nordsøen - der kommer til at betale store beløb til pensioner osv., i stedet for at det bliver dem, som vi ser med det her forslag.
Peter Christensen (V), 2003-05-27:
Det er med et smil, jeg går herop for at svare på det sidste.
Hr. Jens Peter Vernersen siger, at han har ikke mødt nogen, der synes, at skattelettelser er en god ting, men det betyder ikke nødvendigvis, at der er noget galt med skattelettelser.
Der kunne jo også være noget galt med dem, du møder, og jeg vil da anbefale hr. Jens Peter Vernersen at møde andre end partisoldaterne fra Socialdemokratiet, for jeg har altså hørt, at der er mange, der glæder sig til, at der bliver lidt mere tilbage i deres egen lomme efter den indsats, de har ydet på arbejdsmarkedet.
Derfor kan jeg ikke være særlig ked af, at vi nu gennemfører ægte skattelettelser.
Til hr. Ole Stavad: Jeg er fuldstændig enig i, at der er en klokkeklar forskel på Venstre og Socialdemokratiet, og jeg er også fuldstændig enig i, at forskellen består i, om der skal gives skattelettelser - altså om der skal føres lidt flere penge tilbage i lommen på de mennesker, der yder en brav indsats.
Det er jo her, forskellen ligger.
Men jeg synes også, det er vigtigt at pointere, at det billede, hr. Ole Stavad tegner af, at der bliver færre penge til velfærd, ikke er et reelt billede.
Der bliver flere penge til velfærd år efter år efter år, og det er oven i købet et faktum, at der bliver flere ældre, så vi får brug for at bruge flere ressourcer på hele ældreområdet og sygehusområdet.
Men det er også indregnet i vækstmålene.
Derfor er det ikke kun sådan, at det nominelt gives flere ressourcer til velfærd.
Også for den enkelte vil der være flere ressourcer til rådighed, så derfor synes jeg ikke, at det er et reelt billede at sige, at der bliver mindre velfærd, tværtimod.
Hvis man er parat til at prioritere midlerne og styre forbruget af midlerne i dette land, er der råd til begge dele, og det er det, jeg synes er essensen.
Det er også det, vi vil bevise med den politik, vi fører: at man både kan give en skattelettelse til de hårdtarbejdende danskere og samtidig give mere velfærd.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-05-27:
Det er såmænd ikke, fordi jeg tror det hjælper meget at spørge hr. Peter Christensen, for spørger man i øst, svarer hr. Peter Christensen i vest.
Det er der masser af eksempler på.
De eneste, der åbenbart tror på, at dette forslag nytter noget, giver noget og flytter noget, er åbenbart Venstre, og det er selvfølgelig meget godt.
Vismændene har for længst afvist, at der er noget som helst i det, bl.a. har en af dem, som vi begge har hørt, professor Mogens Schmidt, afvist det.
Jeg har stort set ikke mødt nogen, der mener, at forslaget har nogen som helst værdi.
Lad mig så minde hr. Peter Christensen om, hvad der faktisk er sket.
De sidste 10 år har vi haft 17 pct.s stigning i den private vækst, altså det vi får i lommerne, og i den samme periode har vi haft en næsten tilsvarende stigning i sundhedsvæsenet, på børneområdet og på ældreområdet.
Nu får vi en vækst, som er mere begrænset end den, der var planlagt i 2010-planen, og det betyder, at væksten på sundhedsområdet og alle de andre områder ikke kan leveres.
Det er virkeligheden, og det synes jeg også hr. Peter Christensen skulle være lidt optaget af.
Ole Stavad (S), 2003-05-27:
Jeg vil godt takke hr. Peter Christensen for svaret, for nu begynder vi jo at nærme os noget, hvor vi kan diskutere lidt forskellige politiske holdninger.
Hr. Peter Christensen siger, at det handler om, hvorvidt vi tror, vi kan holde vækstmålene - eller for at oversætte til dansk: Hvor meget skal vi bruge på offentlig velfærd, og hvor meget skal vi bruge på skattelettelser? Her har Venstre valgt at sige, og det er fair nok: Vi vil bruge de penge, der kan skaffes, til skattelettelser, men til gengæld er vi parat til at acceptere, at der bliver færre penge til offentlig velfærd, end der ellers var behov for og regnet med.
Diskussionen handler om, hvorvidt vi vil have velfærd for pengene - bedre ældreomsorg, sygehuse, folkeskole osv. - eller om vi prioriterer, at hver især får lidt mere i posen, men for manges vedkommende med den konsekvens, at der bliver noget mere brugerbetaling på en række felter, som vi jo allerede har set.
Derfor siger vi nej til skatteforslaget.
Erik Mortensen (S), 2003-05-27:
Jeg er lidt i tvivl om, hvor meget hr. Peter Christensen egentlig har at have den tro i, men det er selvfølgelig ikke mit problem.
Med hensyn til de famøse skattelettelser er det hele tiden LO-medlemmet, der bliver nævnt med 5.000-6.000 kr. pr. år og selvfølgelig det dobbelte, hvis der er to lønmodtagere i familien.
Men jeg mener, at en HK-kassedame også er medlem af LO-familien, og kan hr. Peter Christensen ikke bekræfte, at i de signaler, der er udsendt om netop hendes situation, er der i hvert fald ikke noget, der ligner de beløb, som hr. Peter Christensen nævner?
Det er noget med 125 kr. pr. måned, og mig bekendt ender det hverken på 10.000 kr. eller 12.000 kr. om året for den pågældende person eller familie.
Peter Christensen (V), 2003-05-27:
Jeg vil gerne kvittere for hr. Ole Stavads spørgsmål, for jeg har sådan set allerede på et tidligere tidspunkt svaret på noget lignende.
Derfor har hr. Ole Stavad ret i, at for at vi kan være sikre på, at råderummet er til stede, må væksten i den offentlige sektor ikke overstige 0,5 pct. i 2005 og 0,7 pct. i 2004.
Det er rammerne for den vækst, der gennemsnitligt må være i den offentlige sektor, det har hr. Ole Stavad selvfølgelig fuldstændig ret i. Det interessante er jo selvfølgelig, om man tror, at de vækstmål kan holde, og det tror vi.
Det er et spørgsmål om vilje til handling, og vi mener sådan set også, at skattestoppet er det værktøj, der har gjort, at de også har kunnet holde tidligere.
Derfor er jeg ikke et sekund i tvivl om, at vi har råd til lettelserne, og ellers havde vi heller ikke bakket dem op.
Hr. Jens Peter Vernersen sagde noget sludder om uddannelse og derefter noget om, at der bliver lavere service, selv om der sker en forøgelse af væksten.
Vi lader uddannelse stå, men jeg kan kun sige, at der vil være en vækst år efter år efter år.
I modsætning til den tidligere regerings indstilling kan det ikke nytte noget, at vi fører en finanspolitik, der siger, at der må være en vækst på 1 pct., og den så bliver det dobbelte.
Så går det galt, og derfor er det selvfølgelig helt afgørende, at vi overholder de rammer, vi har meldt ud i forbindelse med skattelettelserne, og det er jeg sikker på vi kan.
Jeg er også sikker på, at de forhandlinger, der foregår lige nu, vil vise, at vi kan overholde rammerne.
Ole Stavad (S), 2003-05-27:
Jeg vil meget gerne beskæftige mig med indholdet af det forslag, vi diskuterer nu.
Jeg er sådan set enig med hr. Peter Christensen, når han spørger: Hvem vil ikke gerne have nogle skattelettelser?
Hvis man ikke vil betale noget for at få dem, skulle man da være et skarn.
Men bare for at få en lille smule balance ind i tingene vil jeg spørge: Kan hr. Peter Christensen ikke bekræfte, at i de kommuneforhandlinger, der er gået i gang nu, hvor man har haft de første møder med kommunerne og amterne, er noget af det første, vi kan se, at den ramme, man fra finansministerens side forhandler med kommunerne og amterne om, er snævret ind?
Det økonomiske råderum, de muligheder, som kommuner og amter har for at betjene borgerne på vigtige velfærdsområder som ældreomsorg, folkeskole, sygehuse osv., er snævret ind, og vil hr. Peter Christensen ikke nok i sandhedens interesse erkende, at i de forhandlinger, der er gået i gang, er de økonomiske stramninger blevet større som følge af dette skattelettelsesforslag?
Jens Peter Vernersen (S), 2003-05-27:
Jeg har faktisk siddet og lyttet meget omhyggeligt til de redegørelser og de svar, Venstres skatteordfører har givet, og jeg må sige, at det er jo ikke sådan, at han rutter med oplysningerne.
Men det er måske ikke noget, man lærer de steder, hvor man får propagandauddannelse i Venstre.
Det står i redegørelsen fra finansministeren, som kom i november.
Jeg tror, det er på side 24, men det kan hr. Peter Christensen jo selv tjekke.
Men nu er det gået den forkerte vej, så hvor er der plads til de 4,5 mia. kr.?
Og hvordan skal de 6 mia. kr. finansieres?
Jo, det ved vi, og det er der også givet svar på.
Det er ved mindre offentlig service, så det bliver børnene, det bliver de gamle, og det bliver de syge, der kommer til at betale.
Det er der givet svar på.
Hr. Peter Christensen bidrager ikke meget til at besvare de spørgsmål, der stilles.
Hr. Jacob Buksti har flere gange spurgt om L 219 og om den kritik, der er rejst mod ministeren, hvor det siges, at »ovennævnte procedure har bidraget til at gøre arbejdet unødvendig besværligt.«
Man har åbenbart ikke lyst til at sige, at sådan er virkeligheden, og det kan Venstre stå også inde for.
Morten Homann (SF), 2003-05-27:
Man ved ikke rigtig, om man skal le eller græde.
Jeg er i hvert fald nået til det punkt, hvor jeg synes, det næsten er lettere at få korrekte og fyldestgørende svar ud af skatteministeren end af hr. Peter Christensen, og det siger ikke så lidt.
Jeg må opgive at få svar på mine egne spørgsmål, men jeg vil i det mindste prøve at få svar på nogle af hr. Anders Samuelsens.
Vi kan selvfølgelig diskutere spørgsmålet om tro, om man tror mest på vismændene eller på hr. Peter Christensen, men det er selvfølgelig en sandhed, at kun tiden vil vise, hvem der får ret: om hr. Peter Christensens glansbillede holder, eller vismændenes dystre advarsler faktisk står til troende.
Jeg synes altså, at eftersom det ikke er hvem som helst - ikke en masse skrothandlere - der har sat spørgsmålstegn ved disse såkaldte reelle skattelettelser, ville det være rimeligt, at Venstre kom med et svar på dette spørgsmål: Hvad skal der ske, hvis det nu viser sig, at de økonomiske vismænd ikke er helt tabt bag af en vogn og faktisk får lidt ret i deres kritik?
Er det, der skal ske, så, at skatten skal stige, eller skal velfærden skæres ned?
Jeg gentager: Skal skatten stige, eller skal velfærden skæres ned?
Peter Christensen (V), 2003-05-27:
Det Radikale Venstre spørger: Hvem tror man mest på?
Én ting er helt sikker: lovforslaget her er ikke kun tro, det er meget håndgribeligt, og det er en modsætning til det, som Det Radikale Venstre ikke har kunnet levere.
Det er
skattelettelser.
Det er ikke 10 fugle på taget, det er en god portion ægte skattelettelser i hånden, og derfor kan jeg kun glæde mig over, at Det Radikale Venstre har endnu større ambitioner.
Lad os for landets skyld håbe, at vi på et tidspunkt kan indfri dem.
Men at Det Radikale Venstre ikke selv tror, at man kan leve op til 2010-målsætningen, undrer mig.
Betyder det, at Det Radikale Venstre vil begynde at føre en anden økonomisk politik?
Jeg synes ikke, man bare kan konkludere, at rammerne ikke kan overholdes, hvis man ikke også er parat til at tage konsekvensen af det, og det må jo være at opstille nogle andre rammer, nogle andre betingelser.
Men det vil vi ikke fra Venstres side, for vi betvivler slet ikke, at vi kan nå at halvere statens gæld, og at vi kan overholde vækstraten på 0,7 pct.
Det betvivler vi ikke, og derfor er skattelettelserne også fuldt finansierede.
Til Socialdemokratiet vil jeg sige: Jamen selvfølgelig forsvarer jeg lovforslaget, for det er et godt lovforslag, og modsætningsvis Socialdemokraterne prøver jeg at forholde mig nogenlunde til, hvad lovforslaget egentlig indeholder.
Det har ingen af Socialdemokraternes indlæg i dag koncentreret sig om.
De har handlet om alt muligt andet, og det forstår
jeg udmærket.
Jeg forstår da udmærket, hvorfor Socialdemokratiet ikke ønsker at snakke om forslagets konkrete indhold, der betyder, at en typisk LO-medarbejder får 5.500 kr. i skattelettelse om året, og om, at man i øvrigt har tænkt sig at stemme imod den lettelse.
når pakken er fuldt indfaset.
Det er næsten en tusse om måneden, så det bliver mærkbart.
Jacob Buksti (S), 2003-05-27:
Jeg kan ikke sige, at jeg føler mig samspilsramt.
Jeg føler mig snarere lidt overset eller måske nærmest lidt overhørt.
Jeg synes, jeg nu i hvert fald to gange har stillet et meget konkret spørgsmål om en beretning, som jeg har forstået Venstre tilslutter sig, og det er ikke noget med flertal eller mindretal - det er udvalget.
Hr. Peter Christensen startede selv med at spørge, hvem der er seriøs, så jeg vil gerne bede hr. Peter Christensen forholde sig til, hvad Venstre mener med at skrive under på en formulering, der siger, at konklusionen af skatteministerens betjening af Skatteudvalget vedrørende L 219 er, at ovennævnte procedure har bidraget til at gøre arbejdet unødvendig besværligt - unødvendig besværligt.
Er det en ros til skatteministeren?
Eller er det en kritik af skatteministeren?
Eller er det en kritik af os andre - eller hvad?
Der må altså på en eller anden måde være grænser for, hvor langt man kan bøje det danske sprog, så jeg vil gerne bede hr. Peter Christensen forholde sig til den beretning, som udvalget afgav i enstemmighed.
Anders Samuelsen (RV), 2003-05-27:
Jeg havde egentlig ikke den store forventning om, at det skulle lykkes mig at få trukket
Venstres ordfører til truget
, så derfor må det jo stå som et troværdighedsspørgsmål: Hvem skal man tro på?
Venstres ordfører eller de økonomiske vismænd, Det Økonomiske Råd?
Det er jo det, der står tilbage: Hvem skal man tro på?
De vise mænd, Det Økonomiske Råd, er ensidigt negative i deres bedømmelse af regeringens økonomiske politik.
Som vismændene også skriver i deres seneste rapport: Beregningerne af den finanspolitiske holdbarhed i vores tidligere rapport »Dansk Økonomi efteråret 2002« viste, at i forvejen var finanspolitikken knap nok holdbar.
Siden da har vi oplevet, at arbejdsløsheden er steget, og det vil sige, at man er kommet yderligere bagud med at sikre de målsætninger, der står i 2010-rapporten.
Tilbage er kun at sige: Det er et spørgsmål om troværdighed, og hvem tror man mest på?
Det Økonomiske Råd eller Venstres skattepolitiske ordfører?
Erik Mortensen (S), 2003-05-27:
Det sidste, der blev sagt, var virkelig noget af en påstand, må jeg nok sige, og i det hele taget beundrer jeg hr. Peter Christensens ildhu for at forsvare sin minister og sin regering, og det skal man selvfølgelig altid respektere.
Men at dette skattelettelsesforslag er fuldt finansieret, vil jeg godt sætte et meget stort spørgsmålstegn ved. Omkring midnat, vil jeg tro, kan vi imødese behandlingen af noget, som hedder L 228, og som af en eller anden mystisk grund er kommet på dagsordenen.
Hvis man ser perspektivet i det - det ligger faktisk inden for 2002-perspektivet - koster det ca. 1 mia. kr., og det må selvfølgelig være inden for råderummet.
Det går jeg ud fra at hr. Peter Christensen kan dokumentere.
Så vil jeg også spørge: Kan hr. Peter Christensen se, hvilke eksperter der har kunnet anbefale regeringens skattelettelser?
Hvor i alverden har man nogen sinde set nogen vismænd eller andre sige: Det her er simpelt hen sagen, det her er måden at gøre det på?
Jeg har ikke!
Peter Christensen (V), 2003-05-27:
Hr. Anders Samuelsen har måske en baggrund som lærer, når vi nu skal til at give karakterer til lovforslaget, og det synes jeg egentlig er en spændende tanke.
Jeg stod og overvejede, om jeg skulle give lovforslaget 13, men så skal det jo være fuldt udtømmende, og der skal man jo passe på med et lovforslag om skattelettelser.
Men jeg vil give det en meget, meget høj karakter, for det er ægte og reelle skattelettelser. Jeg tror, at hr. Anders Samuelsen inderst inde anerkender, at der er tale om ægte skattelettelser.
Hr. Anders Samuelsen kender jo også den danske skattehistorie og ved, at tidligere har man gjort sig nogle ihærdige intentioner fra Folketingets side, men resultatet er desværre blevet, at skattelettelserne er blevet udhulet ved kommunale og amtskommunale stigninger.
Derfor er det ikke fair over for de første ægte og reelle skattelettelser at give dem 03.
De skal have en høj og flot karakter.
Med hensyn til rammerne for finansieringen af lettelserne undrer det mig, at hr. Anders Samuelsen, der er medlem af et parti, som i den grad har været med til at fastsætte 2010-målsætningen, ikke tror, at man kan leve op til den målsætning.
Det gør vi.
Vi er overbevist om, at vi kan leve op til målsætningen.
Det kræver vilje til handling, det kræver nogle aktive politiske handlinger, og dem er vi også parat til at udføre.
Det er klart, at gælden skal halveres inden 2010.
Det Radikale Venstre mente, man skulle gøre det, og vi tror, vi kan gøre det.
Arbejdskraftudbuddet skal øges med 85.000, Det Radikale Venstre synes, det er en god idé, og vi tror, vi kan gøre det.
Realvæksten skal holdes på 0,5 pct., det mente Det Radikale Venstre også kunne lade sig gøre, og vi viser, at det kan lade sig gøre. Hvorfor kan det lade sig gøre?
Jo, det kan det, netop fordi den økonomiske politik føres under skattestoppets vilkår.
Man må allerede på nuværende tidspunkt erkende, at hvor det aldrig tidligere er lykkedes at overholde vækstrammerne, kan man i den grad rose den nuværende regering for, at den kan overholde vækstrammerne.
Da Det Radikale Venstre sagde, at væksten skulle være på 1 pct., blev den 2,1 pct., men når vi siger, at væksten skal være på 0,7 pct., bliver den 0,7 pct., og det er forskellen.
Det handler om, hvorvidt man er parat til og har vilje til at handle aktivt for at leve op til 2010-målsætningen.
Det er vi, og derfor er skattelettelserne også fuldt finansierede.