runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2002-04-24:
Da SF's retspolitiske ordfører, fru Anne Baastrup, ikke kan være til stede, skal jeg på SF's vegne fremføre: Det er SF's opfattelse, at Folketinget havde været langt bedre tjent med en ordentlig teknisk gennemgang, og vi er uforstående over for, hvorfor forslaget kommer nu og kommer i så stor hast.
Det havde været til alles fordel, om vi havde haft en reel mulighed for at danne os et bedre overblik over, hvilke tiltag der ligger på området, og hvilke implikationer de har.
For SF er det afgørende, at der i spørgsmål om udleveringsaftaler mellem medlemslandene er tale om meget alvorlige former for kriminalitet.
Der var grundlæggende problemer ved tilblivelsen af udkastet til rammeafgørelser, og der er tale om en ukritisk overtagelse af en positivliste. SF vurderer derfor, at grundlaget for forslaget er for tyndt og for uigennemarbejdet i forhold til basale retsikkerhedsspørgsmål.
SF vil på linje med alle andre både den organiserede kriminalitet og terror til livs, men det skal gøres adækvat, og derfor kan vi ikke støtte forslaget, som det ligger nu.
Søren Krarup (DF), 2002-04-24:
Jeg vil følge op på fru Line Barfods, synes jeg, glimrende kritik og også opfordre hr. Lars Barfoed og regeringen til at tænke sig om én gang til.
Jeg gør det i erindring om en tilsvarende situation, jeg oplevede i 1970-1971, da jeg meget nøje fulgte den debat, der fandt sted forud for vedtagelsen af § 266 B i straffeloven.
Det var en konservativ justitsminister, Knud Thestrup, der fremsatte dette lovforslag, men han blev i her Folketinget imødegået med en fremragende tale af SF's Poul Dam, som gjorde opmærksom på det fatale, der nu skete; det var et skred i hele retsforståelsen.
Men Knud Thestrup var fuldstændig uden sans for problemet, og med en række runde fraser afviste han det hele.
Og hvad blev resultatet?
Det blev en lov, der i kraft af sin uoverskuelighed og sin ubegrænsethed har betydet en kvæstelse af ytringsfriheden, og det er den samme bevægelse udi det fatale, der ligger i dette forslag.
Derfor mener jeg også, at hr. Lars Barfoed og hans regering skulle tænke sig grundigt om, før de siger ja til noget, man slet ikke kan overskue.
Lars Barfoed (KF), 2002-04-24:
Jeg vil hverken love fru Barfod noget eller det modsatte, men det er klart, at skulle der mod forventning - det må man jo altid forbeholde sig - under udvalgsarbejdet komme oplysninger frem, der helt ændrer forudsætningerne for det, man har sagt under førstebehandlingen, kan alt jo ske.
Men i dette tilfælde er der jo ingen tvivl om, at man i et andet land kan straffes for noget, som ikke nødvendigvis er kriminelt på samme måde i ens eget land.
Der er jo netop i positivlisten nogle eksempler på, at man ikke skal undersøge, om der er tale om, at det er strafbart i Danmark, før man udleverer.
Men som det fremgår af bemærkningerne, er det næppe tænkeligt, fordi de forbrydelser, der er opregnet i positivlisten, alle sammen må formodes også at være belagt med straf i Danmark, ikke mindst fordi der er tale om en minimumsstraf på 3 år.
For så vidt angår det andet spørgsmål, altså når der er tale om forbrydelser, der er begået uden for det begærende lands territorium, er de omfattet af de fakultative betingelser.
Jeg tror - men det kan vi få opklaret under udvalgsarbejdet - at vi netop har frihed i vores egen lovgivning til efterfølgende at præcisere, i hvilken udstrækning vi vil benytte os af de fakultative betingelser.
Morten Østergaard (RV), 2002-04-24:
For at tage det sidste først, vil jeg nødig gøres til en del
af og tages til indtægt for hr. Jesper Langballes primitive oprindelighed
For os at se
handler det her om - og det er også et svar til fru Line Barfod - at vi er med i et EU-samarbejde, og vi lægger altså lige så megen vægt på EU som på samarbejdet, så derfor har vi smøget ærmerne op og deltaget i denne proces, fordi vi synes, at instrumentet er fornuftigt.
Vi er helt opmærksomme på nogle af de forhold, som også er blevet kritiseret i dag, men vi er gået ind i arbejdet med åbne øjne og opsmøgede ærmer. Vi betragter ikke EU som en buffet eller et tagselvbord, hvor man kan sætte sig med korslagte arme og vente på at få serveret.
Vi deltager i denne proces, og derfor er vi også, som jeg har sagt tidligere, opmærksomme på nogle af de forhold, fru Line Barfod har omtalt, og vi vil meget gerne medvirke til at gøre dem klarere, hvis vi kan gøre det.
Line Barfod (EL), 2002-04-24:
Så vil jeg da godt spørge hr. Lars Barfoed, om De Konservative vil genoverveje støtten til forslaget, hvis det nu viser sig under udvalgsbehandlingen, at man kan risikere at blive dømt, og det vil være op til statens vilkårlige beslutning, om man bliver udleveret eller ej for at have begået nogle handlinger, som ikke nødvendigvis er strafbare i det land, man skal udleveres til, f.eks. i Danmark.
Lene Espersen (KF), 2002-04-24:
Men vi er naturligvis villige til at besvare ethvert spørgsmål, som måtte komme fra Folketinget, også om, hvorledes vi har tænkt os, at lovgivningen kommer til at fremstå, når vi fremsætter forslag til lov om ændring af udleveringsloven.
Men jeg kan ikke over for fru Line Barfod i dag garantere, at jeg kan komme med en fuldstændig udtømmende beskrivelse af, hvordan hele udleveringsloven vil se ud.
Det vil jeg først kunne gøre i det øjeblik, at den bliver fremsat
Men lige præcis spørgsmålet om afslagsgrunde osv. mener jeg sagtens, vi kan komme nærmere under udvalgsarbejdet, hvor der kan komme politiske tilkendegivelser fra regeringen.
Så ikke noget klart svar i dag, men jeg vil gerne være med til at drøfte spørgsmålet under udvalgsbehandlingen.
Jeg glemte i min første besvarelse punktet omkring høring og høringssvarene.
Jeg mener, det var et af kritikpunkterne.
Og til det vil jeg sige, at vi har sendt høringssvarene for rammeafgørelsen, som den så ud, over til Retsudvalget, så jeg mener, at den del af sagen er i orden.
Men det er naturligvis regeringens hensigt også at udsende vores ændring af udleveringsloven til høring efter fuldstændig sædvanlig procedure, inden der er første behandling her i Folketingssalen.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2002-04-24:
Da Venstres ordfører, fru Eva Kjer Hansen, ikke kan være til stede, skal jeg kort meddele, at Venstre kan støtte lovforslaget, og knytte følgende bemærkninger hertil: I forbindelse med førtidspensionsreformen aftalte en række partier en ny frivillig supplerende arbejdsmarkedspension for førtidspensionister.
Dette lovforslag præciserer, hvordan pensionen skal administreres.
For Venstre har det været væsentligt at sikre en livsvarig pensionsordning baseret på individualitet.
Vi finder i Venstre, at det med dette forslag er lykkedes at finde en fornuftig løsning, som vi også håber vil have
stor opbakning her i Folketinget.
Og vi støtter altså forslaget.
Henriette Kjær (KF), 2002-04-24:
Der er jo, som flere har nævnt, tale om et ret teknisk forslag, som præciserer og udfylder nogle rammer, der blev fastlagt ved førtidspensionsreformen.
For lige at starte med at kommentere fru Tove Videbæks indlæg, vil jeg gøre opmærksom på, at forslaget ikke lægger op til en revision af førtidspensionsreformen, som det nok ville være nødvendigt, hvis man skulle imødekomme de synspunkter, fru Tove Videbæk førte frem.
Men det er selvfølgelig noget, vi hele tiden kan have til debat, og noget, vi kan ændre på, hvis der bliver mulighed for det, men det kræver jo også noget økonomi. Jeg synes foreløbig, vi skal sige, at der ligger et godt udgangspunkt i det, vi alle blev enige om, da vi lavede den førtidspensionsreform, der træder i kraft den 1. januar 2003. I den forbindelse blev det så også besluttet at etablere en særlig supplerende pensionsordning for førtidspensionister, som dermed får mulighed for i højere grad at blive ligestillet med personer på arbejdsmarkedet, som betaler bidrag til en arbejdsmarkedspension.
Forslaget lægger alene op til en mere detaljeret beskrivelse af den supplerende pensionsordning, men vel at mærke inden for de rammer, der blev fastlagt ved førtidspensionsreformen.
Jeg er glad for og vil gerne sige tak for, at debatten i dag har vist, at der ikke sættes spørgsmålstegn ved, om lovforslaget holder sig inden for de givne rammer.
Jeg er også glad for, at alle anerkender dette udgangspunkt, og at debatten derfor har fokuseret på spørgsmålet om den mere tekniske udformning af pensionsordningen. Der har været en del ordførere, der har anført, at man ønsker en nærmere drøftelse og måske imødekommelse af høringssvarene fra DSI og KL, og det er jeg selvfølgelig åben over for, ligesom jeg har sagt, vi selvfølgelig skal drøfte de problemer, som KL anfører.
Jeg takker i øvrigt Folketinget for dets velvillighed
over for en hurtig behandling.
Vi er kommet lidt sent af sted med forslaget, og derfor takker jeg for den åbenhed, man har udvist.
Jeg synes, det kunne være rart, hvis vi kunne få de tekniske detaljer på plads, inden vi går på sommerferie, for så kan man forberede sig godt og grundigt, så der ikke er nogen problemer, når reformen skal træde i kraft den 1. januar 2003.
Tak for en velvillig behandling.
Tove Videbæk (KRF), 2002-04-24:
Dette lovforslag indeholder nogle tekniske præciseringer vedrørende førtidspension og herunder også nogle bestemmelser vedrørende den supplerende arbejdsmarkedspension.
I forbindelse med forhandlingerne omkring førtidspensionsreformen, som også Kristeligt Folkeparti var med i, blev der aftalt en ny frivillig supplerende arbejdsmarkedspension for førtidspensionister, således at alle førtidspensionister fra 2003 kan vælge at betale bidrag til denne pensionsordning.
Bidraget udgør 4.212 kr. om året, og førtidspensionisten betaler selv en tredjedel, mens staten betaler to tredjedele af dette bidrag.
Ordningen skal administreres, så individualiteten sikres den enkelte førtidspensionist.
Og det er en opsparingslignende ordning, hvor den enkelte pensionists indbetaling investeres og konteres på den enkelte pensionists konto i ATP eller bruges til køb af en livsvarig pensionsret i et livsforsikringsselskab eller en pensionskasse.
Den enkelte førtidspensionist har valgfrihed med hensyn til, hvilket pensionsselskab der skal betales bidrag til.
Ved det 65. år er det yderligere sådan, at opsparingen obligatorisk bliver konverteret til en livsvarig alderspension, mens hele opsparingen plus forrentningen af den udbetales til boet ved dødsfald før det 65. år. Ældre Sagen, Ældremobiliseringen og Københavns Kommune
har overhovedet ingen bemærkninger til forslaget, og det siger lidt om, at forslaget er godt gennemarbejdet og positivt.
De Samvirkende Invalideorganisationer og Det Centrale Handicapråd og KL har nogle forskellige kommentarer, som der dog er taget højde for.
Og resten vil ifølge ministeren blive forhandlet med de kommunale parter.
Der er dog ét eneste punkt, hvor jeg kan være lidt bekymret, og det er vedrørende de førtidspensionister, som kan være nødsaget til at fravælge at indbetale til pensionen, fordi de simpelt hen ikke har de penge til overs, der skal til.
Det kan f.eks. være i tilfælde, hvor ægtefællen er i lavindkomstgruppen.
Så er der selvfølgelig også det spørgsmål tilbage, som vi får igen og igen fra nuværende førtidspensionister, og det er, om der vil være en mulighed for at få genoptaget sin pensionssag og eventuelt få førtidspension efter den nye ordning, naturligvis med risiko for helt at miste den pension, man har i forvejen.
Og det vil jeg egentlig gerne lige have en kommentar til fra socialministeren.
Men bestemmelserne i det her lovforslag er helt i tråd med det indgåede forlig, og Kristeligt Folkeparti kan støtte det og vil også gerne medvirke til en hurtig udvalgsbehandling af forslaget.
Line Barfod (EL), 2002-04-24:
Enhedslisten er fortsat imod førtidspensionsreformen, men vi kan støtte det forslag, der ligger her, da det jo ikke har andet indhold end forskellige præciseringer og tydeliggørelser.
Og som de øvrige ordførere har været inde på, vil vi selvfølgelig under udvalgsarbejdet se på de høringssvar, der er kommet.
Lars Barfoed (KF), 2002-04-24:
Vi Konservative kan støtte lovforslaget.
Jørn Pedersen (S), 2002-04-24:
Ja, nu skal den korte bemærkning jo være et spørgsmål, og derfor er jeg nødt til at spørge ordføreren for Dansk Folkeparti, om det er i orden, at jeg nu siger, at jeg under mit første indlæg glemte at sige, at Det Radikale Venstre ikke kan være til stede, men at de støtter forslaget.
Anita Knakkergaard (DF), 2002-04-24:
Lovforslaget drejer sig om en præcisering af reglerne om førtidspensionen og udflydende bestemmelser vedrørende den vedtagne frivillige supplerende arbejdsmarkedspension.
Førtidspensionisterne skal her betale en tredjedel, staten betaler to tredjedele af bidraget.
Pensionsordningen består af to elementer:
en opsparingslignende ordning, der udbetales i tilfælde af førtidspensionistens død, før man når til alderspensioneringen, til boet.
Anden del er en livrentedel, der anvendes til køb af en livsvarig pensionsret i ATP.
Førtidspensionisterne har valgfrihed med hensyn til, hvilket pensionsselskab der skal indbetales bidrag til.
Som det fremgår, er det hovedsagelig tekniske ændringer i lovforslaget, det drejer sig om, og dem vil jeg komme ind på nu.
Der skabes en mulighed for at indbetale bidrag i opsparingsperioden, så det kan forvaltes sammen med Den Særlige Pensionsopsparing i ATP.
Der er forsat to forskellige ordninger, men med forskelligt indhold.
For at spare penge har man af driftsøkonomiske årsager gjort det sådan, at man kan administrere og forvalte tingene sammen.
Skattemæssigt foreslås det, at den supplerende pension behandles efter reglerne om pensionsordninger med løbende udbetalinger.
Ved engangsudbetalinger foreslås 40 pct.s afgift heraf.
Samtidig er der en del redaktionelle fejl, som også bliver rettet.
Der gives mulighed for, at ATP kan fastsætte et særligt gebyr.
Jeg har talt om hovedtrækkene i lovforslaget og vil ikke komme ind på yderligere detaljer.
Vedrørende høringsforslagene vil jeg gøre opmærksom på, at vi er opmærksomme på DSI's ændringer.
Det samme gælder bemærkningerne fra KL om bl.a. de øgede udgifter til kommunerne.
Dansk Folkeparti vil se positivt på forslaget.
Jørn Pedersen (S), 2002-04-24:
Jeg vil gerne starte med at byde fru Birthe Rønn Hornbech velkommen som fungerende socialordfører.
Det er jo hyggeligt også at se fru Rønn Hornbech i den rolle.
Så vil jeg godt sige om forslaget, at vi faktisk synes, det er et godt lille forslag.
Vi var jo mange, der i sin tid stod bag aftalen om ændring af førtidspensionen.
Vi vidste godt, at vi havde nogle hængepartier, og det her er et af dem.
Det får vi så løst nu på en fornuftig måde.
Det er jo mest teknik, må man sige, men det glæder mig i hvert tilfælde, at der skal forhandles med de kommunale parter, for det tror jeg er rigtigt.
Det fremgår også af høringssvarene, at der måske kan være lidt usikkerhed om, hvordan det i grunden forholder sig.
Og så synes jeg punkt 1: Det er utrolig dejligt, vi har fået høringssvarene.
Og punkt 2: Det er dejligt, at de også har været så positive.
Så vi kan godt støtte det her forslag.
I bemærkningerne står der jo, at ministeren gerne vil have det klar inden sommerferien.
Og vi vil gerne tilsige en hurtig sagsbehandling, fordi vi tror, det er vigtigt, at vi i god tid før 1. januar 2003 kan have det her på plads, så man kan begynde at få sig indrettet under de tekniske forhold, vi nu vedtager her.
Så vi tilsiger en positiv behandling og støtter forslaget og vil også gerne være med til en hurtig behandling.
Villy Søvndal (SF), 2002-04-24:
Det er et meget teknisk lovforslag, så jeg skal ikke rode mig ind i de voldsomme detaljer, men vi vidste jo godt, da vi lavede førtidspensionsreformen, at vi havde det hængeparti, der hed, at vi skulle vælge mellem forskellige mulige modeller i forhold til de frivillige ordninger for de nuværende førtidspensionister.
Vi er på vej generelt mod nogle kolossale uligheder i alderdommen, som knytter sig til, at de, der ikke får del i arbejdsmarkedspensionsordninger, og de, som ikke har penge til at lave private skattefinansierede opsparingsordninger, i den grad bliver tabere fremover.
Man kan sige, at de, der tabte i livsindkomsten, også taber i alderdommen.
Jeg har læst høringssvarene igennem og kan se, at der er
to interessante, synes jeg, bemærkninger imellem.
Det ene er Kommunernes Landsforenings høringssvar, der gør opmærksom på, at de mener, at der er nogle administrative problemer i forhold til det her, og det må vi jo undersøge tættere under udvalgsarbejdet.
Det andet er De Samvirkende Invalideorganisationer, der peger på, at der efter deres opfattelse er uklarhed om indtægtsopgørelsen.
Hensigten med lovgivningsprocessen er jo at sikre klarhed, hvor der i dag er uklarhed, og det vil vi derfor gøre under udvalgsarbejdet.
Lars Barfoed (KF), 2002-04-24:
Vi nærmer os nok spørgsmål, som henhører under udvalgsbehandlingen.
Men de fakultative undtagelsesbestemmelser, hvor man har mulighed for at afvise en udlevering, indebærer jo netop mulighed for at nægte udlevering i tilfælde, hvor der er tale om lovovertrædelser, der er begået uden for den pågældende begærende medlemstats territorium.
Derfor mener jeg egentlig, at man på den måde har en betryggende retsorden med den mulighed for at nægte udlevering i de tilfælde.
Men bl.a. det er da noget, vi kan få uddybet nærmere under udvalgsarbejdet.
Line Barfod (EL), 2002-04-24:
Hr. Lars Barfoed siger, at man kun vil kunne udleveres til det land, hvor man har begået en forbrydelse, og så kan man jo i forvejen indrette sig på, hvad der er strafbart.
Det, der netop er det problematiske omkring denne rammeafgørelse om arrestordre, er, at man også kan straffes for forbrydelser begået i andre lande end det land, der begærer en udleveret.
En af de ting, som har været fremme i den svenske debat, er, at andre lande vil kunne forlange folk udleveret fra Sverige, der har været med til at skjule flygtninge i Sverige, og som man af en eller anden grund i et af de andre EU-lande ønsker at retsforfølge. Vi ved ikke præcis, hvad det er, der er omfattet.
Det kan godt være, vi skal ind at se på udlevering af bankrøvere
eller andet
Men det, jeg prøver at sige, er, at vi ikke kan lave en beslutning om en hel masse forbrydelser, når vi ikke ved, hvad rækkevidden er, når de ikke er defineret.
Lars Barfoed (KF), 2002-04-24:
Derfor er det i forvejen sådan, at danskere kan risikere at blive straffet efter andre retssystemer end det i Danmark.
Derudover medgiver jeg, at der sikkert kan være spørgsmål, som vi kan stille under udvalgsbehandlingen, om begreber, vi kunne trænge til at få uddybet nærmere.
Det fremgår jo også af forslaget til rammeafgørelse, at der vil blive tale om præciserende forklaringer i rådserklæringer i forbindelse med den endelige vedtagelse af det.
Jeg medgiver gerne, at der kan være begreber, som vi kan få afklaret yderligere under udvalgsbehandlingen, og det synes jeg vi skal benytte lejligheden til.
Frank Jensen (S), 2002-04-24:
Jeg vil gerne være med til, at vi gennemgår listen helt og får at vide, hvor der er tale om nykriminalisering.
Jeg ser ikke den nykriminalisering i forslaget, som fru Line Barfod beskriver.
Det er måske valgt nogle andre ord i den danske straffelov, end der er valg i rammeafgørelsens listning.
Det kan vi selvfølgelig gennemgå, når vi kommer til udvalgsbehandlingen.
Det her er et beslutningsforslag, hvor vi tager principiel stilling til, om Danmark skal være med i den europæiske arrestordre, og om vi skal ophæve vores parlamentariske forbehold, hvilket vi i Socialdemokratiet mener, vi skal gøre.
Jeg tror, at ministeren kan oplyse, at der forventeligt kommer lovgivning i næste folketingssamling om udmøntning af den europæiske arrestordre, og så vil vi der se det, som fru Line Barfod spørger til, at det naturligvis vil være sådan, at Danmark ikke udleverer folk, hvis kriminaliteten er begået på vores eget territorium.
Men det her er et beslutningsforslag, og derfor er det en fakultativ bestemmelse i den europæiske arrestordre, at man ikke skal, men man kan afslå udlevering.
Og den fakultative bestemmelse er det helt rigtige, så længe det er et beslutningsforslag.
Line Barfod (EL), 2002-04-24:
Jeg kan oplyse hr. Frank Jensen om, at jeg har læst det her forslag.
Jeg har oven i købet læst det flere gange, fordi jeg simpelt hen ikke kunne tro, at det var så omfattende, som det er.
Jeg har også spurgt folk, der er klogere end jeg på det her område, fordi jeg simpelt ikke kunne tro på, at det kunne være rigtigt, at ansvarlige politikere ville lave så omfattende en kriminalisering.
Der står, som hr. Frank Jensen siger, at Danmark kan afslå, eller et andet EU-land kan afslå, men det vil sige, at man som borger ikke kan vide, om Danmark vil afslå.
Man er ikke beskyttet mod at blive udleveret, hvis man begår noget, der ikke er strafbart i Danmark, men som er det i et andet land.
Sabotage står ikke i den danske straffelov.
Deltagelse i en kriminel organisation står ikke i den danske straffelov.
Muligvis er der nogle af de måder, man forstår de andre forbrydelser på i andre EU-lande, som ikke er kriminaliserede i Danmark, men det bliver de nu, fordi det vil være op til den til enhver tid siddende regering at beslutte, om myndighederne skal udlevere eller ej.
Frank Jensen (S), 2002-04-24:
Ja, hvis fru Line Barfod havde ret, så var det stærkt betænkeligt.
Men jeg ved ikke, hvor langt fru Line Barfod er kommet i at læse beslutningsforslagets bemærkninger.
Der står f.eks.: »Det vil bl.a. være muligt at afslå udlevering, hvis den lovovertrædelse, der er omfattet af udleveringsbegæringen, helt eller delvist er begået i Danmark«.
Det vil sige, at hvis der er den mindste del af det, der kan relateres til vores eget land, så kan vi afslå udleveringen.
Jeg kan også henvise til et andet sted i beslutningsforslagets bemærkninger, hvor hele ni afvisningsbegrundelser er meget detaljeret beskrevet.
Så jeg medgiver, at det her er kompliceret stof, og derfor ligger der ikke noget forsøg på at nedgøre fru Line Barfod i den her sag, men jeg synes bare, at den er for vigtig til, at vi prøver at give indtryk af, at rækkevidden af det her er større, end den i virkeligheden er.
Det er den ikke, og der findes afslagsgrunde.
Også hvis den pågældende er dømt, kan vi afslå udlevering, og så kan den pågældende afsone i Danmark.
Line Barfod (EL), 2002-04-24:
Jeg synes, det lyder meget uhyggeligt, at Socialdemokratiet vil fremme dette beslutningsforslag, så det kan vedtages i denne her folketingssamling, for det drejer sig ikke om, hvorvidt vi mener, at bankrøvere skal kunne straffes, og hvorvidt at f.eks. en bankrøver fra Danmark skal kunne udleveres til Frankrig, hvis man har begået et bankrøveri der.
Det drejer sig om, hvorvidt vi her vedtager en beslutning om en rammeafgørelse, hvor man vil kunne udleveres for over 30 forbrydelser på positivlisten, uden at vi kender rækkevidden af det, vi beslutter, for hr. Frank Jensen sagde, at det forudsætter, at man har begået en forbrydelse i det land, som man bliver begæret udleveret fra.
Men det gør det ikke.
Der er ikke noget krav om, at forbrydelsen skal være begået i et andet land.
Det kan godt være en forbrydelse begået i Danmark, men som ikke f.eks. er strafbar efter dansk ret, som et andet land kræver, man bliver udleveret for.
Der er det, der er for mig uhyggelige, og derfor har jeg haft svært ved at tro, at ansvarlige politikere for så vidt både i Danmark og andre lande kunne fremlægge det her forslag om, at vi går ind og kriminaliserer over 30 forbrydelser, uden at det er defineret, hvad de går ud på.