runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Kolstrup (EL), 2000-11-16:
Enhedslisten har det grundprincip, at infrastrukturen, hvad enten det er til havs eller til lands, skal ejes og kontrolleres af fællesskabet.
Og på den baggrund er det jo naturligt, synes vi, at man får en øget kontrol med elkabler og rørledninger, hvad enten de ligger det ene eller det andet sted i søterritoriet. Derfor kan vi tilslutte os dette lovforslag, men ganske som CD er vi i øvrigt tilhængere af, at det skal være en offentlig sag, både hvad ejerskab og kontrol angår. Så tales der her i lovforslaget om VVM-vurderinger, men det står os ikke ganske klart, hvornår man mener, at en sådan VVM-vurdering træder i kraft, og hvornår den ikke kan bruges. Så tales der også om transitkabler, og der tales om, at de kan således ikke underkastes en egentlig VVM-vurdering.
Det vil altså sige, at de kan underkastes en såkaldt discount-VVM-vurdering.
Men vi vil gerne spørge: Hvad er en discount-VVM-vurdering?
Dorit Myltoft (RV), 2000-11-16:
Nye tider, nye love.
I 1950'erne foregik der lange og seje forhandlinger om grænsedragningerne på kontinentalsoklen i Nordsøen.
Boringerne efter olie gjorde disse grænsedragninger interessante, mildt sagt, for landene rundt om Nordsøen.
Det var så dengang. Fremtidigt vil infrastrukturen på havbunden få enorm betydning for mulighederne for at gennemføre liberaliseringen for olie-, gas- og elmarkederne.
Elreformen og gasreformens bestemmelser om tredjeparts adgang gør det jo også nemmere at begrænse antallet af rør og kabler.
Med de ord kan Det Radikale Venstre støtte lovforslaget.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-11-16:
CD kan selvfølgelig også støtte dette forslag.
Det er ganske fornuftigt at have en miljømæssig kontrol med de her ledninger.
Det er jo bestemt installationer, som kan give anledning til store miljøproblemer, hvis man ikke holder øje med dem.
Jeg vil også gerne benytte lejligheden til at sige, at for CD er det afgørende, selv om det ikke har direkte med lovforslaget at gøre, at sige, at netop infrastruktur af denne art lige så vel som ledninger og rør og vejstrækninger i al almindelighed på dansk område, både på sokkel og i selve landet, for vores vedkommende opfattes sådan, at vi skal stræbe imod, at de bliver et fælles samfundseje, og at de skal være totalt neutrale økonomimæssigt og balancemæssigt, sådan at den egentlige liberalisme, vi søger, ligger i de her rørledninger. Jeg ved, det ligger lidt uden for lovforslaget, men det er væsentligt at sige, at kontrollen med de her rør, både miljømæssigt og på anden måde, skal være samfundskontrol.
Aase D. Madsen (DF), 2000-11-16:
Ja, man må sige, at det bliver næsten de samme ordførertaler hele vejen igennem; jeg vil gerne holde den én gang til, nu, når jeg har skrevet den ned.
Dansk Folkeparti er tilfreds med, at det bliver præciseret i lovforslaget, at den mulighed, der er for regulering, alene gælder de sikkerheds- og miljømæssige forhold i forbindelse med nedlæggelse af elkabler og rørledninger over Danmark.
Det er da i orden, men jeg vil regne med, at der ligger i forslaget, at det drejer sig om et gebyr, som ikke kommer til at overstige omkostningerne ved myndighedernes sagsbehandling.
Jeg vil i øvrigt gerne spørge, hvorfor der i § 4 i den gældende lov var indsat en klageregel, men at den tilsyneladende er gledet ud af dette forslag, og hvad begrundelsen er for det.
Jeg har i hvert fald ikke kunnet finde nogen klageregel, og jeg ved heller ikke, om der er behov for den, men det er altid rart at kunne klage.
Som sagt: Dansk Folkeparti støtter forslaget, men der er jo nok nogle opklarende spørgsmål, som vi skal stille under udvalgsarbejdet.
Anni Svanholt (SF), 2000-11-16:
Der er altså her tale om transitanlæg, og vi anser det for helt nødvendigt af hensyn til miljøet, at der foretages en vurdering af indvirkninger på miljøet og en offentlig høring, inden der igangsættes sådanne rørledningsprojekter og kabelledninger i havet.
SF er også enig i, at der skal kunne opkræves betaling for myndighedernes sagsbehandling i forbindelse med disse anlæg, og at der tilvejebringes et objektivt erstatningsansvar for skader på sådanne anlæg. Så på den baggrund og med de bemærkninger kan vi støtte forslaget.
Eva Møller (KF), 2000-11-16:
Også Det Konservative Folkeparti kan støtte det foreliggende forslag, selv om der dog var et enkelt gruppemedlem, der var lidt bekymret.
Vedkommende sagde: Skal I nu også til at ændre kontinentalsoklen?
Men da jeg kunne berolige med, at det ikke var det, det handlede om, men at det kun var et spørgsmål om at have en vis kontrol med de rørledninger og elkabler, som kommer til at ligge på kontinentalsoklen.
Det var et spørgsmål om at sikre, at de blev fornuftigt miljømæssigt vurderet, at vi overholdt de gældende internationale regler, og at der endelig - selv om man jo næsten kan forbløffes over det i denne regerings tid - også kommer brugerbetaling ind i billedet.
Det er jo noget, vi er varme tilhængere af i Det Konservative Folkeparti, så der er kort sagt mange gode grunde til at sige ja til lovforslaget.
Der er nogle tekniske ting, som jeg vil stille spørgsmål om under udvalgsarbejdet; men generelt set: Tilslutning.
Peter Hansen-Nord (V), 2000-11-16:
Også Venstre kan stemme for dette forslag, som jeg anser for at være særdeles fornuftigt.
Når vi ser på fremtiden med henblik på at føre nye rørledninger, elkabler og andet, der går længere ud end søterritoriet, tror jeg nemlig, det er meget fornuftigt, at vi her i Folketinget og hos ministeren har fat i nogle håndtag, også når vi bevæger os ud på kontinentalsoklen.
Der kan være nogle spørgsmål til yderligere opklaring under udvalgsarbejdet.
Nogle ting er jo på baggrund af høringssvarene blevet tilgodeset, og sådan som jeg læser forslaget, er det også sådan, at ejere af eller operatører ved eksisterende anlæg vil blive inddraget i en eventuel høringsprocedure.
Men noget, som jeg ikke kan se fremgår tydeligt nok af lovforslaget, er det objektive ansvar ved skader, man kan komme til at forvolde under etablering af et nyt anlæg.
Så er der selvfølgelig også et rimeligt 10.000-kroners-spørgsmål hver eneste gang, og det er: Hvilken anlægsstørrelse skal vi op i, før der bliver tale om en VVM-godkendelse?
Jeg ved ikke, om ministeren kan kaste lidt lys over det, men det kunne måske være rart, at vi ligesom fik afgrænset, hvornår en sådan procedure går i gang, og hvornår en sådan procedure ikke går i gang.
Til sidst vedrørende betaling: Vi er også positive over for den mere klare måde, det nu fremgår, at de, der søger om at etablere sådanne anlæg, selv skal betale for selve sagsbehandlingen, og at det også er præciseret, at det kører ud fra en effektiv timesats - altså sådan at forstå, at der ikke ligger nogle skjulte afgifter eller skjulte indtægter, men at det alene er penge, der bruges i forbindelse med det arbejde, der skal til for at godkende en ny rørledning eller et nyt elkabel.
Vi kan støtte forslaget.
Erik Mortensen (S), 2000-11-16:
Umiddelbart er heller ikke dette lovforslag nogen stor sag, men uvæsentligt er det bestemt ikke.
Her tales om, hvordan vi skal regulere forskellige rørledninger, kabler osv. på det danske sokkelområde i Nordsøen.
Hidtil har disse ting været reguleret via en bekendtgørelse fra 1974, men ved at lovfæste området bliver der altså mulighed for på hel anderledes håndfast vis og med større sikkerhed selv at være med til at styre og planlægge forløbet af disse forsyningsledninger.
Det er heller ikke uvæsentligt, at der med lovforslaget også gives mulighed for at præcisere et ansvarsområde og erstatningsområde over for ejerne af de forskellige anlæg. Selvfølgelig har forslaget også det formål, at vores planlægning kan tage hensyn til den aktivitet, der i øvrigt sker i Nordsøen; ikke kun indvinding af olie og gas, men også anden aktivitet, fiskeri m.v. Det er alt i alt et godt forslag, der får lidt styr på tingene i Nordsøen, både det, vi kender i dag, og det, vi må forvente, og det er nok ikke småting, vi kan forvente, efter at de østeuropæiske lande måske også bliver interesserede i adgang til forsyninger fra Nordsøområdet, enten det måtte være norske eller danske forsyninger.
Der er altså som sagt gode grund til at lovfæste aktiviteten på dette område, og Socialdemokratiet kan anbefale lovforslaget.
Svend Auken (S), 2000-11-16:
Jeg skal takke alle ordførerne for deres positive tilslutning
til forslaget.
Hr. Behnke gjorde opmærksom på, at det jo faktisk er et flot stykke internationalt samarbejde, der ligger bag vores lagringspolitik i Danmark.
Det har været en måde til at nedsætte industrilandenes sårbarhed i krisesituationer, og jeg synes godt, man kan kvittere for den indsats, der er blevet gjort på dette område, og også kvittere for, at vi ikke i Danmark har fået en diskussion om at sælge ud af lagrene i lyset af de store prisstigninger på olie, vi har set.
Så alt i alt er jeg meget tilfreds med den modtagelse, forslaget har fået her i Folketinget.
Kim Behnke (FRI), 2000-11-16:
Det er jo ikke nogen stor sag for Folketinget, men det er en stor ting for et samfund som det danske, at vi har disse olielagre.
Der har været mange gode argumenter fra mine kolleger, og vi skal fra Frihed 2000 også tilslutte os forslaget.
Vi har en enkelt bemærkning, og det er i forbindelse med det faktum, at der er indgået en international aftale mellem en lang række lande.
På grund af denne solidariske aftale forhindrer man den slags.
Ifølge min erindring har vi inden for de seneste år et par gange nedskrevet de danske lagre som konsekvens af, at det danske samfunds afhængighed af olie er faldet.
Det er jo naturligt, at der foregår en løbende proces her, og så længe det sker i et samarbejde mellem ministeren og Folketingets Energipolitiske Udvalg, er det i trygge rammer, trygge hænder, så vi støtter forslaget, som det foreligger.
Søren Kolstrup (EL), 2000-11-16:
Enhedslisten kan støtte forslaget om mindstelagre af mineralolie og mineralolieprodukter.
Vi mener, det er naturligt, at det offentlige sikrer noget sådant, og vi kan selvfølgelig også støtte, at reglerne samles og tydeliggøres i én lov, ligesom vi finder det naturligt, at disse mindstelagre administreres af det offentlige, uden at de nødvendigvis bliver udliciteret og skal i udbudsrunder eller noget andet.
Dorit Myltoft (RV), 2000-11-16:
Det Radikale Venstre kan støtte dette lovforslag, som samler og tydeliggør alle bestemmelser i én lov, som medfører, at vi i Danmark har både mindstelagre og beredskabslagre af mineralolie og mineralolieprodukter.
Selv om det ikke - heldigvis da - i den nærmeste fremtid ser ud til, at Danmark skal leve med truende udsigt til krig, er det fornuftigt nok at have disse beredskabslagre, og især er det fornuftigt at have mindstelagrene af hensyn til forsyningssikkerheden.
Olieforsyningskriser kan jo opstå, og
selv om energireformen og varmeforsyningsloven betyder mindre afhængighed af olie, er der risiko for situationer med mangel.
Det Radikale Venstre kan altså støtte dette lovforslag.
Martin Glerup (S), 2000-11-16:
Nej, jeg kan berolige fru Aase D. Madsen med, at det er ikke tilfældet.
Det har ikke noget med det at gøre.
Det her er et generelt forslag, som består i, at man kan få dækket sine udgifter til kabellægning på niveauer fra 150 kV og nedad
, så det har slet ikke noget med det at gøre.
Det er der hjemmel til i forvejen.
Jens Peter Vernersen (S), 2000-11-16:
Da vores ordfører, hr. Bjarne Laustsen, ikke kan være til stede i salen her i aften, skal jeg fremlægge Socialdemokratiets synspunkter vedrørende lovforslag nr. L 98.
I 1997 var der enighed blandt et stort flertal af Folketingets partier om, at der skulle være skattefrihed for den private brug af en arbejdsgiverbetalt hjemme-pc. Socialdemokratiet går ind for, at love skal virke efter hensigten, så når det viser sig, at det ikke er tilfældet, er det hensigtsmæssigt at lave lovene om.
Det er baggrunden for det lovforslag, vi behandler nu.
Lovgivning i forbindelse med hjemmecomputer har haft den utilsigtede virkning, at det ofte er blevet medarbejderen selv, der via en lønnedgang har betalt for sin hjemmecomputer.
Hensigten var imidlertid, at medarbejderen uden skattemæssige omkostninger skulle kunne få en computer stillet til rådighed i sit hjem, fordi det generelt er til gavn for samfundet, hvis borgerens IT-kundskaber ad den vej styrkes, men også fordi det kan medvirke til at gøre arbejdsmarkedet mere fleksibelt.
Det skal ikke gøres attraktivt at vælte den økonomiske byrde
over på den ansatte.
Visse grupper ansatte, f.eks. tjenestemænd, har ikke haft mulighed for lønnedgang, så der rettes samtidig op på den skævhed, der ligger i den praksis, der har udviklet sig.
Der har rent faktisk også været rejst kritik af det overenskomstundergravende element i ordningen.
Påvirkningen af lønudviklingen, den mindre pension og feriebetaling har været rejst som kritikpunkter.
Med det foreliggende forslag rettes der op på disse kritikpunkter, så Socialdemokratiet støtter naturligvis forslaget, som samtidig gør reglerne for beskatning mere fleksible og enkle.
Det betyder i praksis, at den ansatte i næsten alle tilfælde bliver skattefri, når der er tale om den arbejdsgiverbetalte dataforbindelse, som så også oprettes, såfremt man i øvrigt selv betaler øvrige telefonudgifter.
Socialdemokratiet kan tilslutte sig lovforslaget.
Eva Møller (KF), 2000-11-16:
Loven her er, som de tidligere ordførere også har påpeget, et led i elreformen, og vi vedkender os naturligvis det ansvar, vi har for en opfølgning af dette lovforslag.
Jeg må tilslutte mig de bemærkninger, som Venstres ordfører, fru Helga Moos, kom med, at jeg mener også, at den er helt i overensstemmelse med de aftaler, der er blevet indgået, men der er naturligvis en række tekniske detaljer og spørgsmål, som vi gerne vil have svar på i løbet af udvalgsarbejdet.
Men heller ikke jeg har fundet nogen uoverensstemmelser.
Generelt er det en opfølgning af loven og af det løfte, vi gav hinanden om, at vi skulle sikre, at der kom en fornuftig afrunding af de eventuelle mangler, der kunne vise sig at være, eller af de ting, vi ikke havde fået udmøntet godt nok.
Det var Det Konservative Folkepartis ønske med elreformen, at der skulle skabes et frit marked for energi i Danmark, og det følger det her lovforslag op på
, idet man udfylder rammerne på en række områder.
Jeg er glad for de bestemmelser, der ligger, som sikrer, at der er fornuftige rammer, samtidig med at der skabes et frit marked, at der altså undgås flaskehalse, at det sikres, at der kommer en fri konkurrence, og at der kommer en præcisering af, hvordan en række opgaver skal placeres.
Jeg har også med tilfredshed noteret mig, at der kommer betaling til værkerne, for at de skal være klar til at være standby for den vedvarende energi fra vindmøllerne.
Det er for os at se i et samfund som det danske nødvendigt, at vi altid har sikkerhed for, at der er energi. På den anden side, er det også et krav at stille til kraftværkerne, at de til hver en tid skal kunne stå standby, også når det ikke blæser, eller når vi på anden vis har et særlig stort energiforbrug.
Derfor er det rimeligt, at de får en betaling for det.
Jeg skal også sige, at jeg har bemærket, at lovforslaget også taler om vindmøller og om VE-beviser.
Vi skal glæde os til den dag, hvor vi for alvor får VE-beviserne indført, så vi måske kan komme af med den, skal vi sige tilskudsjungle, som der er med hensyn til vindmøllerne, som vi jo så belyst forleden dag i fjernsynet.
Vi har også med glæde fra konservativ side noteret os, at man i dette lovforslag har lyttet til de høringssvar, som
der er blevet givet på en lang række områder.
jeg melder endeligt ud på vores tilslutning til lovforslaget, men som det ser ud nu, vil vi kunne tilslutte os.
Helga Moos (V), 2000-11-16:
Jeg skal blot på vegne af hr. Jann Sjursen meddele, at også Kristeligt Folkeparti støtter vedtagelse af lovforslag nr. L 74.
Aase D. Madsen (DF), 2000-11-16:
Det, som jeg efterlyste før, og som måske ikke kom helt klart frem, var: Vil ministeren svare på de høringssvar fra bl.a. finansministeren, Forbrugerrådet og mange andre: Hvad koster dette forslag forbrugerne?
Svend Auken (S), 2000-11-16:
Jeg har naturligvis ikke sagt, at fru Aase D. Madsen ikke kan påvirke resultatet - det understregede jeg netop, at hun kan - men jeg siger bare, at med de synspunkter, hun har, er chancen for, at hun kan blive enig med os andre, meget beskeden.
Det var det eneste, jeg prøvede at sige.
Selve systemet med offentlige tjenesteforpligtelser, PSO, er indeholdt i det eldirektiv, der ligger til grund for hele lovgivningen.
Og det siger sig selv, at vi er meget opmærksomme på forbrugernes omkostninger i så henseende, og at der derfor ikke er tale om, at der nu er mulighed for, at en minister bare kan lægge nye udgifter over på dette område her.
Det er et forhandlingsspørgsmål mellem de partier, der står bag elreformaftalen.
Men i princippet kan jeg ikke se, at der er noget forkert i, at miljøomkostninger og udviklingsomkostninger finansieres af en sektor selv frem for at gå ind og belaste den samlede finanslov.
Jeg synes faktisk, det er et rigtigt princip, og - som jeg sagde før - i fuld og god overensstemmelse med det eldirektiv, som er vedtaget og er gældende i EU.
Aase D. Madsen (DF), 2000-11-16:
Jamen det var da et vældig positivt udsagn, så det lægger jeg mig da på sinde i udvalgsarbejdet; jeg kan godt få besvaret mine spørgsmål, men jeg skal altså bare ikke forvente at få noget ud de spørgsmål, jeg stiller.
Nu sidder jeg med de her høringssvar - dem refererede
jeg også til før - bl.a. finansministerens henvisning: Hvad koster det for borgerne?
Forbrugerrådets henvisning til, at det er ugennemsigtigt, og der er ingen priser på; hvad koster det borgerne, at man har disse tariffer, som man lægger over på?
Plus Danske Energiselskabers Forening, og de siger jo, at det er generelt betænkeligt, hvis myndighederne bruger de systemansvarlige - nu går det altså tilsyneladende ned til netselskaberne - som middel til at få gennemført opgaver, som egentlig burde på finansloven, men her uden nærmere behandling finansieres af elforbrugerne.
Det er der, hele humlen ligger, vil jeg gerne sige til ministeren.
Der ligger ingen finanslovbevillinger på de store klumper, som ministeren stille og roligt kan sætte tarifetiketten på og så opkræve hos brugerne.
Så længe det ikke går over finansloven, er der ingen hale i ministerens udgifter.
Søren Kolstrup (EL), 2000-11-16:
I går havde Folketinget en debat om jernbaneforvaltere, og denne debat var en udløber af en svagt begyndende liberalisering på jernbaneområdet.
I dag diskuterer vi så, hvilke følger det åbne elmarked har, og selvfølgelig medfører det her som andre steder ikke blot en omfattende lovgivning, men en lovgivning, der hele tiden skal justeres, når man støder på de problemer, som konstruktionen »elmarked lagt i nogle offentlige rammer« giver, og især i en situation, hvor man trods alt ønsker en vis form for styring.
Det er en udvikling, Enhedslisten fortsat beklager, og vi er imod åbningen af elmarkedet.
Man kan så sige, at når den er der, er det jo ganske logisk, at man stiller det her forslag, og man kan også sige, at inden for de præmisser, man nu har valgt, er det jo da rimeligt, at den systemansvarlige virksomhed har ansvar for forsyningssikkerhed - det har vi bestemt forståelse for - og at de varetager VE-beviserne.
Det lyder også rimeligt, at brugerindflydelsen, hvad angår karakter og form, skal gælde uanset selskabsform, og at ansøger skal betale i forbindelse med havvindmølleparker. Det er alt sammen meget logisk.
Når det skal være, kunne vi godt ønske, at der havde stået noget mere om udvikling og forskning, og hvad det er, man vil satse på. Når Enhedslisten ikke kan støtte det her forslag, er det ikke mindst, fordi perspektivet i forslaget tydeliggøres til sidst, hvor man siger, at formålet bl.a. er at skabe hjemmel for trinvis afvikling af tilskud til elektricitet.
Vi vil ikke have lod eller del i den udvikling, og derfor siger vi som sådan nej tak til forslaget.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-11-16:
Også CD kan tilslutte sig lovforslag nr. L 72 og vil også gerne kvittere for, at ministeren har imødekommet fornuftige høringssvar, også på det punkt, hvor man nu ikke længere har det magtmiddel at kunne gå ind uden retskendelse.
Dorit Myltoft (RV), 2000-11-16:
Det bliver ganske kort.
Jeg vil kalde dette lovforslag for et forslag til opfølgningslov til elreformen, sådan som vi i forligskredsen aftalte det med hinanden.
Siden har det jo vist sig nødvendigt og ønskeligt med nogle præciseringer og tydeliggørelser af den systemansvarlige virksomheds opgaver.
Forsyningssikkerheden har høj prioritet i et samfund som det danske.
På den baggrund kan Det Radikale Venstre støtte
dette lovforslag.
Aase D. Madsen (DF), 2000-11-16:
Dansk Folkeparti er som udgangspunkt positiv over for den del af lovforslaget, der omhandler de opgaver, der bliver pålagt de systemansvarlige virksomheder i forbindelse med at få det markedsbaserede elsystem til at virke, således at der kan skabes den bedst mulige konkurrence for handel og produktion med elektricitet.
Det er et meget kompliceret forslag, vi ser her, og jeg regner med, at vi kan få god tid til at analysere og gennemarbejde forslaget i udvalget - specielt de økonomiske konsekvenser.
Dansk Folkeparti er derimod dybt uenig i, at der i lighed med de øvrige energilove nu pålægges forbrugerne at betale et ukendt antal millioner hvert år til de såkaldte aktiviteter, der omfatter f.eks. omkostninger i forbindelse med havvindmøller, forskning, og hvad ministeren nu ellers har brug for til at fremme sine politiske visioner på energiområdet.
Alle udgifter til de politiske visioner lægges automatisk på tarifprisen til skade for alle forbrugere.
Jeg vil gerne i den forbindelse anbefale Venstre og De Konservative, at de går ud og taler lidt med industrien og erhvervslivet om denne tarifskrue uden ende eller måske bare kaster et blik på høringssvarene bl.a. fra Forbrugerrådet, Danske Fjernvarmeværkers Forening, Danske Energiselskabers Forening og ingen ringere end finansminister Mogens Lykketoft - og nu beder jeg de tilstedeværende høre godt efter - for ministeren taler forbrugernes sag og vil vide, hvilke økonomiske konsekvenser forslaget har for borgerne.
Er energipriserne ikke høje nok i forvejen og næsten ubærlige for samfundsøkonomien?
Hvorfor skal vi have flere afgifter ad bagdøren?
Jeg kan ikke få ind i mit hoved, at der ikke er andre partier end Dansk Folkeparti, der tager det her spørgsmål alvorligt.
Jeg har gang på gang rejst det i forbindelse med energilovgivningen.
Desuden vil jeg oplyse, at de elementer, der indgår i dette forslag med hensyn til særlige pristillæg på elværkernes VE-anlæg og VE-beviser og etablering af havvindmøller, som forbrugerne på den ene eller den anden måde kommer til at betale, tog Dansk Folkeparti afstand fra i vores betænkning - først i forbindelse med elreformen og derefter i kraftværkspakken, der blev vedtaget i december 1999.
Da hovedparten af dette forslag netop er en udmøntning af elreformen, som Dansk Folkeparti ikke kunne stemme ja til, får Dansk Folkeparti meget svært ved at stemme for dette forslag, selv om det indeholder forbedringer i forbindelse med de systemansvarlige virksomheders ansvar.
Vi må så i forbindelse med udvalgsarbejdet se, om Dansk Folkeparti vil stemme for eller imod.
Men at vi har en god vindmølleindustri, behøver da ikke at tilsidesætte alle andre samfundsøkonomiske hensyn her i Danmark.
Jamen det gør man jo altså, så det kan ikke nytte noget.
I øvrigt plejer fru Svanholt på papiret i hvert fald at være den lille mands vogter - jeg vil ikke tale om den store kvote af prioriteret el, som erhvervslivet skal aftage - og forbrugerne får jo også en kæmpe energiregning på denne her måde, som man i virkeligheden ikke behøver at belaste dem med.