runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lissa Mathiasen (S), 2003-11-06:
Som det allerede er sagt, er det her en genfremsættelse
Vi er enige i, at pensionskasserne bør bidrage til løsning af vores boligproblemer.
Vi er også enige i, at pensionskasserne sidder med meget store formuer og dermed også egentlig bør have og bør påtage sig et ansvar for samfundsudviklingen, herunder også at vores velfærdssamfund rent faktisk har de boliger, det skal have.
Vi er også enige i Enhedslistens påpegning af, at pensionskasserne bør investere i almindelige udlejningsboliger frem for kun i luksusboliger til et fåtal meget velhavende borgere.
Jeg vil godt tilføje, at vi sådan set også gerne havde set, når vi taler om de her pensionskassebyggerier, at de også fik en anvisningspligt. Så langt er vi absolut enige.
Alligevel kan vi ikke støtte forslaget, for ligesom vi sagde det sidste år, er vi også nødt til nu at sige: Jamen vi har faktisk med den boligaftale, som vi indgik med regeringen sidste efterår, åbnet op for, at pensionskasserne via et skattefradrag får mulighed for at bygge private udlejningsboliger inden for en ramme på 1 mia. kr. årligt i de kommende 5 år.
Der er muligheder og incitamenter for pensionskasserne til nu at investere i udlejningsboliger.
Vi håber meget, at vi med det regelsæt på et tidspunkt også vil komme til at se boliger opført, og når jeg siger det på den måde, er det selvfølgelig, fordi vi fra Socialdemokratiets side skal være de første til dybt at beklage den måde, man har fået håndteret den lovgivning på, som man rent faktisk har fra økonomi- og erhvervsministerens side.
Det eneste, vi kan glæde os over, er, at det også samtidig betyder, at der altså heller ikke er brugt nogen penge.
L 10 fra økonomi- og erhvervsministeren, som vi havde til behandling for et par uger siden her i salen, er jo netop et eksempel på, hvor galt det er gået.
Der måtte ministeren ind med en række opstramninger i forhold til det udbudsmateriale, som efter vores bedste vurdering allerede første gang skulle have foreligget i forbindelse med, at pensionskasser og andre statsskattepligtige havde fået mulighed for at bygge de her typer lejeboliger.
Med de indgreb, der nu kommer fra regeringens side, og ikke mindst på baggrund af en evaluering, der ligger, vedrørende lovgivningen om støtte til pensionskasser m.v., håber vi selvfølgelig, at vi efter evalueringen vil se et regelsæt, som kommer til at betyde, at vi får de boliger bygget, for vi har behov for de boliger.
For de mange mennesker, der landet over og ikke mindst her i hovedstadsområdet, oplever 10, 15, 20 års ventetid på en bolig, er det ufatteligt, at der ikke for længst er sket noget.
Enhedslisten ønsker at betinge fradraget for en pensionsindbetaling af, at pensionsindbetalingen sker til en pensionskasse, der investerer mindst 10 pct. af sine aktiver i bygning af udlejningsboliger.
Det er en noget indirekte og noget besværlig måde at støtte byggeri på.
Vi så gerne, at pensionskasserne også kommer til at medvirke, og vi så også gerne, at de kommer til at bygge boliger til almindelige mennesker og gerne med anvisningsret.
Det er den linje, vi gerne vil gå som Socialdemokrater.
Niels Helveg Petersen (RV), 2003-11-06:
Jeg kan meddele på Det Radikale Venstres vegne, at vi ikke kan støtte det fremsatte forslag; det vil næppe overraske forslagsstillerne.
Vi har samme holdning som sidst, problemet blev præsenteret.
Et hovedsynspunkt er jo, at at pålægge pensionskasserne den slags forpligtelser strider imod pensionskassernes forpligtelser til at varetage deres medlemmers interesser.
Freddie H. Madsen (DF), 2003-11-06:
Forslaget her fra Enhedslisten er jo en genfremsættelse af B 32, som vi har diskuteret én gang, men det er selvfølgelig altid noget at bruge Folketingets tid på at diskutere den samme sag op til flere gange; det kan vi selvfølgelig blive ved med hele efteråret. Enhedslisten mener, at skattefradrag hos pensionsberettigede for bidrag eller præmier til pensionsordninger fremover skal betinges af, at bidragene eller præmierne indbetales til en pensionskasse eller lignende, der investerer mindst 10 pct. i nybyggeri af boliger til udlejning til en rimelig anskaffelsespris.
Jeg skal spørge: Hvad er en rimelig anskaffelsespris?
Er det en, hr. Keld Albrechtsen vil præsentere os for her i dag? Eller er det en, de almene boligselskaber skal foreslå?
Jeg spørger bare.
Et eller andet sted må vi jo kunne finde ud af, hvad det er, Enhedslisten mener er en rimelig anskaffelsespris.
I boligforliget har vi gjort det muligt for pensionskasserne m.fl. at foretage skattemæssige fradrag for hele anskaffelsessummen.
At målrette støtten på den måde muliggør, at boligerne kan udlejes til en pris, som den almindelige befolkning kan betale.
Boligerne, som indgår i den ordning, har en maksimal anskaffelsespris.
Vi mener, at vi med vedtagelse af disse love sidste år allerede har gjort det muligt at bygge private udlejningsboliger, som almindelige mennesker har mulighed for at bo i.
Med disse ord vil jeg godt orientere om, at vi ikke kan støtte B 2.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-06:
Når jeg beder om ordet til en kort bemærkning nu, er det, fordi hr. Freddie H. Madsen kom med en antydning af, at det ikke skulle være på sin plads at fremsætte det her forslag igen på nuværende tidspunkt. Jeg vil bare sige, at det havde vi da så sandelig heller ikke gjort, hvis det var sådan, at regeringens planer om at få pensionskassebyggeri i gang var lykkedes, hvis det var sådan, som fru Lissa Mathiasen også var inde på, at det havde været en succes.
Boligerne er bare ikke kommet, og derfor er det ikke nogen succes, og vi må konstatere, at problemet med på den ene eller anden måde at få pensionskasserne til at bygge altså er uløst.
Det er bare derfor, vi fremsætter forslaget igen.
For hvis problemerne var løst, skulle vi da ikke trætte hr. Freddie H. Madsen eller andre med et overflødigt forslag, men eftersom problemerne er uløste, så tillader vi os i al ydmyghed at gøre opmærksom på det og fremsætter et forslag til, hvordan det kan løses.
Hvad der er en rimelig husleje, forhandler vi meget gerne med Dansk Folkeparti om, hvis vi kan blive enige om, at vi skal gøre noget ved tingene.
Stiig Wæver (KF), 2003-11-06:
Da den konservative ordfører på området, fru Carina Christensen, ikke kan være til stede i Folketingssalen i dag, skal jeg på hendes vegne sige følgende: Det er ikke længe siden, Folketinget sidst behandlede dette forslag fra Enhedslisten.
Dengang var Det Konservative Folkeparti imod forslaget, og det er vi stadig, og det er der tre væsentlige årsager til.
For det første ønsker vi ikke at blande os i, hvordan ledelsen af den enkelte pensionskasse vælger at anbringe kassens midler.
Ledelsen har en forpligtelse til at anbringe disse midler bedst muligt, og selv om det måske ganske rigtigt er en udmærket investering at sætte penge i udlejningsbyggeri, så skal det være frivilligt for pensionskasserne, om det er sådan, de vælger at investere. For det andet ønsker vi ikke at straffe de pensionsopsparere, som ingen indflydelse har på, hvilken arbejdsmarkedspensionsordning de skal indbetale til - ganske enkelt fordi dette alene bestemmes af aftalerne på arbejdsmarkedet.
Disse opsparere har ingen mulighed for at flytte deres opsparing til en pensionskasse, som har en investeringspolitik, der giver et skattefradrag.
I stedet får de en skatteforhøjelse, fordi de mister deres fradrag, og det ønsker vi i Det Konservative Folkeparti på ingen måde at medvirke til.
For det tredje har vi i modsætning til forslagsstillerne ingen problemer med, at pensionskasser nu får lov til at opføre ejendomme med henblik på videresalg.
Med boligpakken fik pensionskasserne mulighed for at opføre privat udlejningsbyggeri, hvor indtil halvdelen af lejlighederne kan sælges som ejerlejligheder, uden at de har været lejet ud forinden.
Mindst 15 lejligheder i ejendommen skal dog forblive udlejning til helårsbeboelse.
Også dette tiltag vil bidrage til, at vi får flere private udlejningsboliger.
Af disse årsager kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte det foreliggende forslag.
Morten Homann (SF), 2003-11-06:
Den her diskussion om pensionskassernes byggeri har jo stået på et godt stykke tid, og det er jo lidt tankevækkende, at der er kommet så lidt ud af den i virkeligheden.
Med boligpakken er der blevet lavet en mulighed for, at man kan få et ganske rundhåndet fradrag for at bygge boliger, men der er ikke nogen pensionskasser, som i hvert fald er blevet tildelt opgaven af Økonomi- og Erhvervsministeriet, og det, der er kommet ud af det i den sidste ende, er jo, at der ikke er bygget pensionskasseboliger i det hele taget, og at der slet ikke er bygget nogen boliger som forlængelse af boligpakken, når det drejer sig om privat udlejning.
Så vi står tilbage med et voldsomt problem, nemlig at der ikke bliver bygget private udlejningsboliger af pensionskasserne. Jeg så selvfølgelig helst, at pensionskasserne af egen drift levede op til deres ansvar og selv gik i gang med at bygge boliger, men jeg må også konstatere, at når det ikke sker, så må vi prøve at gå nye veje, og jeg synes sådan set, at det her forslag er et forsøg værd, at prøve at sige: Jamen pensionskasserne som forvaltere af de store formuer, de er, har et samfundsmæssigt medansvar for at bygge boliger, og derfor er det også fornuftigt nok, i og med at de får en væsentlig skattebegunstigelse, at knytte den skattebegunstigelse sammen med et krav om, at der skal bygges boliger for en mindre del af pengene.
På den baggrund synes jeg, Enhedslistens forslag er forsøget værd, og jeg synes, vi kunne prøve at se, om det på den måde kan lade sig gøre at få pensionskasserne til at leve op til deres samfundsmæssige ansvar og bygge nogle boliger.
Tove Videbæk (KD), 2003-11-06:
Via B 2 ønsker Enhedslisten at sige, at de vil fremme nybyggeri af både almene boliger og private udlejningsboliger, og det er jo meget positivt; det er der nok ingen herinde der ikke ønsker.
Man kan sige, at det delvis er det samme formål, som den store boligpakke, som Kristendemokraterne har været med til at vedtage, også indeholder.
Med den nye boligpakke bliver der sat og skal der sættes turbo på byggeri af private udlejningsboliger, og Kristendemokraterne ser frem til, at der i de kommende år og meget snart bliver bygget udlejningsboliger, der kan betales af helt almindelige familier.
Og disse udlejningsboliger skal naturligvis bygges både af pensionskasser og af private.
Men Kristendemokraterne kan ikke stemme for forslaget.
Morten Homann (SF), 2003-11-06:
Det er mest for at få lejlighed til at spørge Kristendemokraternes ordfører, om hun virkelig mener, at der er blevet sat turbo på boligbyggeriet med den her boligpakke.
Det kan godt være, det bare er mig, der har svært ved at se det, men er det ikke korrekt, at der har været
ganske voldsomme problemer, så store problemer, at man har set sig nødsaget til at sætte en lidt klodset lap på den kluntede boligpakke, man har fået lavet, for bare i det mindste at få én bolig ud af det her?
Så er det ikke lidt af en tilsnigelse at sige, at der er blevet sat turbo på byggeriet med den her boligpakke?
Er det ikke nærmest sådan, at man i stedet har hældt nogle penge ud ad vinduet, og at der ikke er blevet bygget boliger endnu?
Tove Videbæk (KD), 2003-11-06:
Der er blevet sat turbo på det, men det er klart, at siden vedtagelsen af boligpakken ved vi jo alle, at der er opstået forskellige problemer vedrørende tildelingskriterier og vedrørende, at det var svært at få pengene udbetalt osv. osv., og for at få rettet op på det var det jo, at L 20 blev fremsat, sådan at der kunne komme skik på det, og sådan at der også i virkelighedens verden kunne blive sat turbo på byggeriet, så mursten kunne blive lagt på mursten, og så vi kunne se, at der skete noget. Så der er jo blevet taget fat på problemerne med det.
Jeg mener, de er ved at være løst, og jeg tror, at både hr. Morten Homann og jeg vil være tilfredse med, hvad der sker, når vi ser sådan et års tid eller to frem.
Freddie H. Madsen (DF), 2003-11-06:
Det er bare lige sådan et opklarende spørgsmål til hr. Keld Albrechtsen vedrørende indskyderne, altså vedrørende pensionskasserne.
Det er, så vidt jeg ved, sådan, at de penge, som pensionskasserne får for at gå i gang med noget byggeri, eller de penge, man sparer, i den sidste ende vel er penge, som kommer indskyderne til gode.
Det er jo ikke pensionskasserne; det er vel indskyderne; det er de mennesker, som virkelig sætter penge ind på deres pensionsopsparing til deres alderdom. Derfor forstå jeg egentlig ikke, at hr. Keld Albrechtsen kan have så meget imod, at man netop også her får lov til at få lidt ud af sin opsparing.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-06:
Jeg er ikke sikker på, at jeg helt forstod spørgsmålet, for det, der er sigtet med forslaget, er netop, at vi vil sikre, at man i de pensionsselskaber, hvor man ønsker at modtage et skattefradrag, får mulighed for at placere en del af de penge, man har sparet op, i gode, solide danske boliger
, så man er sikker på, at når man bliver pensionist og skal have sine penge tilbage, så er de der også i kassen hos pensionsselskabet.
Det er jo også en del af forslagets filosofi, at vi som pensionsopsparere skal være sikre på at have midlerne, når vi til sin tid skal bruge dem som pensionister.
Så jeg er ikke sikker på, at jeg helt forstod spørgsmålet.
Jeg skal så blot undskylde over for hr. Henrik Vestergaard, at jeg glemte at svare på hans spørgsmål om, hvad en anskaffelsessum er.
Det er et begreb, som jeg har skrevet, fordi jeg er boligforeningsmand, og der bruger man begrebet om den byggesum, som et færdigt byggeri udgør, og som jo danner grundlaget for beregningen af huslejen - over årene naturligvis.
Jeg undskylder, at jeg brugte sådan en teknisk sprogbrug, som kræver, at man bevæger sig rundt inden for en bestemt sektor.
Henrik Vestergaard (V), 2003-11-06:
Ja, for det er jo et spørgsmål til hr. Keld Albrechtsen.
Tak for manuduktionen omkring ordet anskaffelsespris.
Jeg spurgte nærmest, fordi jeg er vokset op i alment boligbyggeri, og dér talte vi jo aldrig om anskaffelsespris - og siden hen i privat udlejningsbyggeri ej heller.
Men jeg vil godt følge lidt op på det, hr. Freddie H. Madsen spurgte om, for det skurrer også lidt i mine ører - det er sådan lidt sjovt at dumpe ned i forslag, man ellers ikke plejer at beskæftige sig med: Det er vel korrekt, at det er den enkelte pensionsopsparer, der får et skattefradrag ved i virkeligheden at spare sine penge op?
Det skal så følges op af et krav til, at så skal de her penge placeres på en bestemt måde.
Men det er jo netop pensionsopspareren, der i sin pensionisttilværelse får gevinsten af den opsparing tilbage, som så formentlig i øvrigt er skattepligtig til et vist punkt, når udbetalingen sker.
Så det der med et skattefradrag til pensionskasserne?
De får vel ikke noget fradrag?
Det er pensionsopsparerne; og dem vil vi vel gerne hjælpe?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-06:
Hr. Henrik Vestergaard har forstået det rigtigt.
Det er sådan, at det er den enkelte pensionsopsparer, der får et fradrag, og det betyder, at hvis man gerne vil have fradrag efter det her forslag og dermed indgå i den ordning, som også har særlige skattemæssige regler, når man får udbetalt pengene, så kan man vælge at spare op i et selskab, som vil bygge; så får man sit fradrag.
Hvis selskabet ikke vil, så må man jo få ændret selskabets politik.
Det kan man gøre gennem de demokratiske strukturer, der er i pensionskasserne.
Det er næsten en slags frit valg-politik: Man kan enten gå ind i en pensionskasse, som kører efter almindelige regler
Ja, det er så liberalt, at man næsten bliver helt rørt ved tanken; det burde jo egentlig være udtænkt af hr. Henrik Vestergaard og ikke af mig, men o.k.
Det er sådan set også fint nok, men så er vi jo bare tilbage ved problemet, nemlig at kasserne ikke bygger.
Så der er ikke noget frit valg.
Man kan ikke vælge at gå hen til nogle kasser, der bygger, for de bygger ikke.
Der har været nogle, der har bygget enkelte byggerier.
Det er rigtigt.
Men i øjeblikket har vi jo et mikroskopisk privat boligbyggeri, fordi kasserne ikke bygger.
Det er vi jo faktisk alle sammen enige om.
Det var derfor, regeringen gjorde et forsøg med den her fradragsordning.
Den virkede så ikke, men man gjorde et forsøg, fordi man var enig i, at der burde bygges.
Hvis der skulle være et frit valg, så skulle der være nogle kasser, der byggede.
Det her er for at give kasserne en klar tilskyndelse til at bygge.
Det her er ikke tvang, men en klar tilskyndelse til at bygge.
Det er noget for noget.
Det er så enkelt.
Morten Homann (SF), 2003-11-06:
Nu har vi brugt en del tid og kræfter på bl.a. spørgsmålet om takster, og hvilken betydning de har for passagererne.
Kan vi ikke være enige om, at prisen er en afgørende faktor, når det drejer sig om at få folk til at bruge det kollektive?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-06:
Det er jo altid bekvemt at have den holdning, at det er alle andres skyld, og så kommer hr. Heiselberg med sit gamle citat.
Det er jo en genbrugsvare, han har liggende på hylden.
Der er holdningen den, at man godt er klar over, at man er nødt til at budgettere med takstforhøjelser, men man ved, at man ikke får det fulde udbytte af takstforhøjelsen, fordi takstforhøjelsen koster passagerer.
Det er en ond cirkel, man er inde i, og hvis hr. Heiselberg vil have det bekræftet, så kan han gå ind og se i Amtsrådsforeningens materiale, hvor man direkte er nødt til at budgettere med et tab, fordi man ved, at man taber passagerer som følge af takststigningerne.
Så hr. Heiselberg er helt ude af takt med tiden.
Jeg er bange for, at han faktisk slet ikke ved, hvad der foregår udeomkring. Men det bekymrer ham heller ikke, for det er jo deres egen skyld.
Svend Heiselberg (V), 2003-11-06:
Jeg kan straks sige, at vi selvfølgelig ikke kan stemme for det forslag, og vi er heller ikke enige i de synspunkter, som hr. Keld Albrechtsen giver udtryk for her fra talerstolen.
Regeringen har nøje fulgt den politik, som man har ønsket i sin tid fra HUR. Amtsrådsforeningens nuværende formand, Kristian Ebbensgaard, gav udtryk for det i et interview i Jyllands-Posten d. 23. marts 2001, hvor han sagde, at »vi aldrig har bedt om de penge, vi fik dem stoppet ned i halsen.«
Og han tilføjede, at man skulle lave forbedringer af kvaliteten i stedet for at sætte priserne ned.
Og det er det, som regeringen nøje har gjort.
Vi har skaffet mange milliarder kroner, og derfor har vi så mulighed for, at vi nu kan opfylde det ønske, som HUR og Amtsrådsforeningens formand gav udtryk for.
Jeg vil også gerne sige, når vi er ved prisstigninger, at det jo også forholder sig sådan, at problemet med takststigninger er, at det jo er delvis selvskabte stigninger.
Takststigninger kunne jo helt være undgået, såfremt HUR havde benyttet blot en del af udbudsgevinsten til at sænke taksterne.
Amternes tilskud til kollektiv trafik i hovedstadsregionen er ifølge Amtsrådsforeningens opgørelse faldet med ca. 350 mio. kr. i 2000-priser fra 1995 til 2001, mens det bortfaldne statslige statstilskud kun udgør 100 mio. kr. Ellers kan jeg i øvrigt henholde mig til det, som trafikministeren har sagt.
Jeg er enig i, at jernbanen er rygraden i den kollektive trafik.
Og det er i det væsentlige statens ansvar, at vi på vores ansvarsområde har en fornuftig udvikling med en større passagertilgang, sådan som trafikministeren også gav udtryk for.
Samtidig øges investeringer i forbedringer og udbygning af vores jernbaner og af metroen.
Vi glæder os over, at regeringen satser stort på jernbaneområdet over de næste 10 år.
En genopretning og fornyelse af jernbanenettet er hårdt tiltrængt, og vi hilser planerne velkommen.
Her kan vi så bare konstatere, at de, der taler så meget om den kollektive trafik, ikke rigtig vil være med til at skaffe pengene.
KL. 14.05 F.eks. glæder vi os over, at efter at konkurrencen på jernbanen er blevet en realitet, er der også sket en positiv tilgang af passagerer i togtrafikken, og det er sket, selv om benzinpriserne har været stagnerende.
Årsagen er også, som trafikministeren har været ind på, bl.a. de faste forbindelser over Storebælt og Øresund.
Her må vi også spørge, hvor hr. Keld Albrechtsen var henne dengang.
De to forbindelser har gjort den kollektive trafik mere interessant, men også her ved vi jo, at det var regeringspartierne og også Socialdemokratiet, der måtte bære det igennem.
Hr. Keld Albrechtsens parti sagde nej og ville ikke være med til at støtte det.
Så er der busserne, og her skal man falde over HUR og amterne og kommunerne, og jeg skal gerne medgive, at tingene ikke kører optimalt her.
Henrik Vestergaard (V), 2003-11-06:
Jeg er glad for hr. Jørn Jespersens ord om, at det kan være nødvendigt nogle gange at indgå kompromiser osv.
Det kunne være rart, at det også nogle gange blev omsat til noget.
Men det er jo ikke det samme, som at man så bare skal lægge alle sine kort på bordet og sige: Her, I kan selv spille mine kort.
En af de bekymringer, som den danske regering jo havde omkring Harbinsons udspil, var, at det ikke tog fat på de eksportstøtteordninger, som USA havde.
Se, det havde jo den konsekvens, hvis jeg læser den tekst rigtigt, der blev fremlagt i Cancún, dagen inden mødet blev afsluttet, at her kom USA's eksportkreditfaciliteter faktisk med, og her kom USA's fødevarehjælp med i en afvikling.
Ergo kan man sige, at EU's position på sit område jo tvang amerikanerne til også at give indrømmelser på deres.
Ergo skabte vi mulighed for mere frihandel og mere fair handel på verdensplan.
Det er da sådan set også meget fornuftigt i en forhandling.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-06:
Tak for svaret om WTO og Singaporeemnerne, men jeg kan forstå, at vi er enige om, at de skal kunne droppes.
Men jeg må så til gengæld indrømme, at den der med de to spor tror jeg ikke ulandene vil acceptere, ud over at jeg anerkender, at hr. Jørn Jespersen og jeg har en forskellig holdning til, om Singaporeemnerne overhovedet er gode eller ej.
Men min vurdering i hvert fald fra min egen deltagelse i Cancún er, at ulandene bare ikke vil have dem, hverken i to adskilte spor eller i et fælles spor.
Men så var der et spørgsmål mere, som hr. Jørn Jespersen ikke fik tid til at besvare: Hvorfor skal der ikke være en undtagelsesmulighed for de fattigste lande, så de stadig væk kan yde landbrugsstøtte, mens de opbygger deres lokale produktion?
For i hr. Jørn Jespersens forslag er der ikke en undtagelsesbestemmelse fra afvikling af landbrugsstøtte, der gælder de fattigste lande.
Der er der, som hr. Vestergaard også var inde på, en total afvikling globalt, og det mener jeg ikke de fattigste lande kan klare.
De må have de samme muligheder for at yde støtte, som vi havde, da vi opbyggede en landbrugsproduktion, og som vi ikke har brug for mere, men som de har brug for.