runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Stavad (S), 2002-04-23:
Selvfølgelig er det den forklaring, fru Else Theill Sørensen kom med, der er den rigtige.
Men så vil jeg godt spørge: Mener fru Else Theill Sørensen, at det er ønskværdigt - eller sagt på en anden måde: Mener fru Else Theill Sørensen ikke, det er særdeles problematisk, at man afskaffer vurderingsrådene, som skal tage sig af borgernes klager, på et tidspunkt, hvor der ikke er noget andet at sætte i stedet for, og lige nøjagtig på eller umiddelbart før det tidspunkt, hvor klagerne strømmer ind til kommunerne?
Mikkel Dencker (DF), 2002-04-23:
Jeg skal beklage, at jeg i første omfang overhørte hr. Bukstis spørgsmål.
Hvis hr. Buksti refererer korrekt fra Opgavekommissionen, jamen så har vi skiftet mening.
Men man kan jo blive klogere med tiden, og det er jo så det, der er sket her.
Vi har fundet, at denne model, der er i det her forslag, L 180, er bedre end det, vi har ment tidligere, og det er jo en ærlig sag at blive klogere.
Det kunne måske også ske for andre en dag.
Det kan man jo kun håbe på.
Hr. Vernersen spørger også, om vi har noget valg i forhold til finanslovaftalen?
Jamen i finanslovaftalen er der indregnet nogle besparelser, som L 180 giver, men det betyder ikke, at vi for at leve op til de besparelser vil stemme for de mest vanvittige forslag, der måtte komme, til at finansiere denne her besparelse.
Det kommer jo selvfølgelig an på den konkrete vurdering af forslaget til udmøntning af besparelsen, om det også er noget, som er godt nok.
Og det mener vi i det her tilfælde at det er.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-04-23:
Så vil jeg godt stille et fuldstændig enkelt spørgsmål til hr. Mikkel Dencker: Har man efter finanslovaftalen andre muligheder end at stemme imod det her forslag og stemme for L 180 - har man andre muligheder?
Har man andre muligheder end at stemme for L 180 og imod det her forslag efter det finanslovaftale, der ligger?
Ole Stavad (S), 2002-04-23:
Dencker.
Først fik vi at vide, at vurderingssekretariaterne ville tage sig af klagerne, som de plejer.
Når så vi siger, jamen de, der plejer at tage sig af klagerne, er jo væk den 1. maj, så er jeg da glad for, at hr. Mikkel Dencker giver os ret i det.
Men derefter siger han så, at det er vurderingsankenævnene, der skal tage sig af klagerne. Hvis hr. Mikkel Dencker forholder sig til realiteterne, kan vi jo se, at sidste år tog vurderingsrådene, dem, man afskaffer, sig af 26.000 ud af små 32.000 klager.
Vurderingsrådene er væk.
Hvad vil Dansk Folkeparti gøre ved det?
Kan vi ikke få et svar i forhold til virkeligheden i stedet for det, man opfinder, som bare ikke har med virkeligheden at gøre?
Jacob Buksti (S), 2002-04-23:
Jeg vil gerne have hr. Mikkel Dencker til at bekræfte her fra Folketingets talerstol, at Dansk Folkeparti har ændret holdning.
Det, som Dansk Folkeparti gik ind for i Opgavekommissionen, var en kommunal model tæt ved borgerne og med et stærkt lægmandselement i, mens det, som Dansk Folkeparti nu går ind for, er det stik modsatte.
Det er et statsligt system fjernt fra borgerne, et maskinelt system med et meget, meget lille - hvis noget - lægmandselement.
Er det ikke korrekt, at Dansk Folkeparti nu går ind for systemet før mennesket?
Og er det ikke korrekt, at det i hvert fald er det stik modsatte af det, som Dansk Folkeparti mente for godt et år siden?
Mikkel Dencker (DF), 2002-04-23:
De herrer Ole M. Nielsen og hr. Stavad konkluderer begge to, at de, der skal vurdere klagerne, forsvinder pr. 1. maj.
Men det betyder jo ikke, at der aldrig nogen sinde er nogen, der skal behandle nogen klager længere.
Jamen det er da vurderingsankenævnet, der træder til den 1. juli, der så tager over.
Så dermed er der jo nogle til at behandle dem.
Hr. Vernersen har subjektive vurderinger omkring forskellige ting, og det er jo så hans egen vurdering, men det er da ikke fuldstændig ligegyldigt, hvad der foregår her i salen.
Og vi vedtager da ikke bare L 180 i blinde.
Det gør vi da ikke.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-04-23:
Jeg erindrer, da vi behandlede L 180, som jo hører lidt sammen med det her, at hr. Mikkel Dencker var bekymret over disse gennemsnitsberegninger, og der blev sagt heroppefra, at det kunne vist ikke passe.
Men det kan jo netop passe, for nu er der svar om, at man bruger disse gennemsnitsberegninger.
Men det var nu ikke så meget det.
Jeg synes, at den argumentation, hr. Mikkel Dencker er fremkommet med heroppefra, har været meget, meget tynd.
Der har ligesom ikke været nogen forklaring på de ting, som man har forsøgt at argumentere for.
Er sandheden ikke, at den her diskussion, den her parlamenteren om det her spørgsmål er fuldstændig ligegyldig i forhold til Dansk Folkeparti? Er det ikke sådan, at Dansk Folkeparti, da man skrev under på finansloven, skrev under på, at vi gennemfører det her?
Derfor er denne diskussion fuldstændig ligegyldig, fordi hr. Mikkel Dencker kan jo ikke argumentere og kan heller ikke gå ind og sige, at det her er Dansk Folkepartis synspunkt.
Dansk Folkeparti har bundet sig helt og fuldt med den musefældeklausul, der ligger.
Det er også derfor, som også hr. Ole M. Nielsen siger, at når der ikke gives ordentlige svar, så er det jo forklaringen.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-04-23:
Men det er jo ikke noget, der gør indtryk, altså man skifter ikke holdning, og det kan man jo heller ikke.
Og det var det, der fik mig til at sige den eftermiddag, at ja, så er den debat jo omsonst, så er der jo ikke noget skægt ved det.
Det er vel sådan set ikke et helt ukendt fænomen i Folketinget.
Men i en sag som denne her, hvor der kommer så mange reaktioner ind fra befolkningen, er det alligevel også lidt mærkeligt, at alle de, der henvender sig til Dansk Folkeparti, bakker modellen her op.
Det er, som om folket har delt sig; altså de, der glade ved forslaget, henvender sig til Dansk Folkeparti, og alle de andre til os andre.
Det er jo egentlig lidt kedeligt, for så bliver det lidt ensidigt.
Ole Stavad (S), 2002-04-23:
Hr. Mikkel Dencker giver udtryk for, at Dansk Folkeparti er klar over, at man har og bærer et tungt ansvar her.
Jamen det, der bare foruroliger, det, vi ikke kan forstå, er, at man bruger lodret forkerte begrundelser for at sige, det er godt nok.
Hvorfor vil man ikke fortælle os, hvordan den ordentlige klagebehandling skal foregå?
Hvorfor giver man udtryk for, at skattestoppet betyder færre klager?
Det kan vi så gisne om, men der vil i hvert fald komme et femcifret antal ind, 10.000, 20.000, 30.000, 40.000, 50.000.
Sidste år, og der var der ikke en særlig situation, kom der altså over 30.000.
Når vi så ser på, hvad det i øvrigt er, der indvirker på vurderingerne, så er det jo ikke bare ejendomsværdiskatten.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-04-23:
Lige til det sidste her
Hr. Mikkel Dencker siger, at der var en detalje, en væsentlig detalje, synes jeg, som han ikke var enig i, i L 180; men han har erklæret, at man stemmer for.
Jeg kan godt betro hr. Mikkel Dencker sådan med min lille smule erfaring i politik, at det er et dårligt udgangspunkt for en forhandling, at man har erklæret sin fulde tilslutning og så vil hen og have rettet noget.
Det funker ikke så godt, det kan jeg godt betro hr. Dencker.
Men det finder han ud af.
Det, jeg ville spørge om, var: I et tidligere svar under forrige svarrunde siger hr. Dencker, at han er sikker på, at klagerne får en ordentlig behandling.
Jamen af hvem?
Altså de findes ikke.
Det, jeg vil gøre opmærksom på, er, at så vidt jeg har forstået, henviser man til, at de her sekretariater og vurderingsråd - i kommunerne er det sekretariaterne - skal stå for klagebehandlingen, og lad os så sige, at det ikke er 30.000, men bare 10.000 klager, der kommer ind nu her de kommende par måneder.
For mig at se har disse sekretariater ikke nogen som helst legalitet.
Hvem er ansvarlig?
Hvem er deres myndighed?
For mig at se
kan de kun foretage sådan rent faktuelle ændringer af BBR-oplysninger eller noget i den retning.
Andet kan de ikke.
Det er jo vurderingsrådene, der har myndigheden, og de er ikkeeksisterende, så det er da noget af en lemfældig sagsbehandling.
Karen Jespersen (S), 2002-04-24:
»Vil ministeren forholde sig til besparelserne i Frederiksborg Amt, der betyder, at fysisk og psykisk handicappede, der arbejder på beskyttet værksted, sættes ned i løn eller slet ingen løn får?«
Skriftlig begrundelse
Af artikel i Ekstra Bladet den 18. april 2002 fremgår det, at Frederiksborg Amt har fundet det nødvendigt at spare 40 mio. kr. på socialområdet. Blandt andet har man valgt at spare på lønnen til fysisk og psykisk handicappede i beskæftigelse på beskyttede værksteder.
Peter Skaarup (DF), 2002-04-24:
»Vil ministeren tage initiativ til at etablere et register eller et »kontaktpunkt« over fodboldbøller i stil med det, man har i Storbritannien, Tyskland, Holland og Belgien med henblik på, at relevante myndigheder forud for en fodboldkamp kan udveksle informationer om »tilhængere«, der måtte udgøre en sikkerhedsrisiko før, under og efter en fodboldkamp?«
Mette Frederiksen (S), 2002-04-24:
»Hvilke barselordninger har man i Sverige, Norge, Island og Finland?«
Lene Espersen (KF), 2002-04-24:
I forbindelse med behandlingen af det her forslag har det også været sendt til høring, og der vil jeg gerne fremhæve, at Datatilsynet, og nu taler jeg altså om det europæiske forslag, har bemærket, at udveksling af personoplysninger skal ske i overensstemmelse med de relevante nationale og internationale lovgivninger, og lige præcis den formulering har den danske regering lagt meget vægt på blev lagt ind.
Så det er altså ikke noget med, at vi begynder at fravige de lovgivningsmæssige krav, som allerede i dag er opstillet, men vi mener altså også, at der er mulighed for inden for de lovgivningsmæssige krav, der allerede er på det her område, at foretage en informationsudveksling mellem landene.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bortfaldne spørgsmål
Peter Skaarup (DF), 2002-04-24:
Jeg vil da sige, at vi som udgangspunkt er positive over for, at der kommer et initiativ.
I forhold til internationale kampe vil jeg dog sige, at mig bekendt har der stort set kun været ét problem ud over den landskamp, vi havde sidste uge, som nok var lidt speciel, og det var en UEFA-Cupfinale mellem Arsenal og Galatasaray, hvor der var meget ballade.
Men det akutte, som jeg har hørt det, er jo det nationale problem med, at der f.eks. skal være en kamp her den 12. maj mellem FCK og Brøndby, hvor der er meget store fanskarer, hvor der er nogle voldelige elementer imellem, og hvor man er lidt på nakken af hinanden.
Der skal ikke så meget til, før der kan ske en provokation.
Og her er det så spørgsmålet, om det ikke er fornuftigt at lave et register, som klubberne kan bruge. Vi skal være opmærksomme på, at det koster politiet utrolige ressourcer at deltage fra sidelinjen i en fodboldkamp som den og holde øje med, at de to grupper ikke kommer op at slås.
Politiet har for øjeblikket 180.000 fridage til gode.
Vil ministeren overveje og have det i baghovedet, at det altså også er noget, der udløser utrolig mange fridage, hver eneste gang politiet må stille med 100-200 mand til en kamp som den?
Lene Espersen (KF), 2002-04-24:
Jeg vil sige så meget, at jeg selvfølgelig har taget til efterretning, at Rigspolitichefen på nuværende tidspunkt har tilkendegivet, at det var den politifaglige vurdering, at der ikke var behov for etableringen af et system.
Det tager jeg i hvert fald til efterretning.
Jeg mener, at det må være dem, der bedst er i stand til at vurdere, hvorvidt der er behov for det.
Men som jeg også understregede i min første besvarelse, og det synes jeg skal stå fuldstændig klart, så understreger Rigspolitichefen, at politiet nøje følger udviklingen, således at der er en mulighed for at iværksætte særlige tiltag på området, hvis der opstår et behov.
Dermed har jeg heller ikke udelukket, at vi kan komme i en situation, hvor de redskaber, vi bruger i dag, ikke er tilstrækkelige.
Som det fremgår af min besvarelse, er det altså politiets opfattelse i dag, at der ikke umiddelbart er behov for at etablere et register.
Jeg tror, at det populært kan siges, at man nok har et ret grundigt kendskab til, hvad det er for typer, der laver balladen.
Der har jo også tidligere i Folketinget været stillet adskillige spørgsmål om en fodboldkamp mellem fodboldklubben AaB og fodboldklubben Brøndby, for så vidt angår nogle af de medlemmer, som laver ballade, og hvilke muligheder man har for at udelukke dem fra at komme ind og lave ballade på fodboldstadion.
Så jeg tror, at udgangspunktet må være, at der ikke p.t. er behov for det nationalt af den simple grund, at politiet og selvfølgelig også de berørte sportsklubber nok er meget godt inde i, hvad det er for typer, der laver balladen, og hvad man kan gøre for at forhindre dem i at ødelægge det for de mange.
Men hvad jeg mener, der er behov for, og hvad vi har tænkt at tilslutte os, er altså, at der bliver en bedre informationsudveksling på tværs af grænserne, fordi der bliver spillet f.eks. UEFA-Cupkampe og andre kampe, hvor man ikke kan forvente, at det nationale politi og myndigheder har kendskab til folk, der kommer udefra: Hvad er det for typer, hvad har de til hensigt at gøre osv.?
Derfor tror jeg, at der kan være en rigtig god grund til, at vi på fælleseuropæisk plan forsøger at tage et initiativ.
Men jeg skal nok arbejde ihærdigt for, at det bliver gjort klart, at den danske regering står bag initiativet.
Peter Skaarup (DF), 2002-04-24:
Jeg vil sige tak for tilsagnet fra ministeren om, at det ser
ud, som om der måske kan komme noget handling på det her område.
Jeg vil dog sige, at jeg mener sagtens, at vi her i Danmark solo kunne indføre de initiativer, der er nødvendige.
Der har været flere uroligheder i forbindelse med danske fodboldkampe, og som jeg nævnte, har det altså været et politiønske, i hvert fald nogle steder, at der var en ordning, så man kunne udveksle de her oplysninger mellem fodboldstadionerne.
Jeg vil opfordre ministeren til at tilslutte sig det initiativ, men hvis det ikke bliver til noget, så at sørge for, at det bliver til noget på anden vis, for det er vigtigt, at vi griber ind over for det.
Jeg vil godt høre ministeren, hvornår ministeren mener, at det her vil kunne få virkning, for det er noget, man slås med rundtomkring.
Og jeg synes egentlig godt, at ministeren, når nu det ser ud til, at der kommer et initiativ på området, kunne sige her i dag, at hvis det af en eller anden grund ikke kommer til at virke, at vi så inden for dansk område vil komme med et sådant initiativ.
Jeg kan konstatere, at det i september 2001, da bl.a. Berlingske Tidende beskæftigede sig med sagen, var sådan, at ministerens parti, Det Konservative Folkeparti, sagde om det forslag, som Dansk Folkeparti kom med, at det var en rigtig god idé.
Og den konservative retsordfører, hr. Helge Adam Møller, sagde, at den gruppe af fodboldtilhængere, der gentagne gange laver ballade, ikke skal have lov til at komme på fodboldstadion.
Med et register har man man muligheden
for at sortere de værste elementer fra.
Derfor synes jeg, det er utrolig vigtigt, at der kommer skred i sagen, og jeg vil som sagt godt høre, hvornår det sker.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2002-04-24:
Baggrunden er, som det fremgår af fremsættelsestalen, bl.a. Tamperemødet, hvor man har besluttet at ville forenkle og effektivisere udleveringsproceduren mellem EU-landene.
I beslutningsforslaget fastlægges det, hvornår Danmark bliver forpligtet til at udlevere lovovertrædere til andre medlemsstater, og også hvornår vi vil kunne sige nej til en sådan begæring.
Det skal jo ikke være nogen hemmelighed, at forslaget rejser en lang række grundlæggende retspolitiske spørgsmål.
Det er naturligt, at vi er varsomme og diskuterer dette at udlevere danske statsborgere grundigt, for det gives der jo mulighed for.
Jeg vil godt sige med det samme, at der er to modsatrettede hensyn.
Det ene er altså, at vi ikke skal give køb på vores grundlæggende retsprincipper i Danmark, og det andet hensyn er, at Danmark ikke på nogen måde skal blive legeplads for forbrydere, ligesom vi ikke skal lægge andre lande hindringer i vejen for en retsforfølgning.
Sådan som vi læser forslaget, så mener vi med de undtagelser og muligheder, der er for at sige nej, at grundlæggende retsprincipper i Danmark ikke trædes under fode, men vi er selvfølgelig klar over, at der vil være partier, der vil have en grundig diskussion om dette, og det er vi selvfølgelig også meget åbne over for, så vi helt præcis ved, hvad det er, vi vedtager.
Men som forslaget ligger, kan Venstre støtte det.
Peter Skaarup (DF), 2002-04-24:
Vi spørger så her efter en anden mulighed, som Dansk Folkeparti også over for den tidligere regering har slået til lyd for, men hvor det ikke rigtig er lykkedes at komme igennem med noget.
Det var sådan, at ifølge Berlingske Tidende den 16. september 2001 udtalte en repræsentant for Københavns Politi, at man netop havde efterlyst et register - det er det, der ligger i spørgsmålet - over de værste hooligans, som hvert fodboldstadion kunne være udstyret med, for at man på den baggrund kunne sige: Dig vil vi altså ikke have ind her, for du har lavet ballade tidligere, og du har kastet med genstande i forbindelse med fodboldkampe eller lignende.
Der siger altså repræsentanten for Københavns Politi, at man har efterlyst et sådant register i mange år, og man siger, at med et register kan man endelig sætte ansigt på ballademagerne og samtidig få et overblik over, hvordan udviklingen er blandt de uheldige dele af klubbernes fanskarer.
Der har været nogle forhindringer på grund af registerloven om udveksling af sådanne oplysninger, men vi håber, at regeringen vil se positivt på det her.
Lene Espersen (KF), 2002-04-24:
Som det er hr. Peter Skaarup bekendt, har etableringen af et register over voldelige fodboldtilhængere tidligere været overvejet i forbindelse med drøftelserne blandt de politikredse, hvor superligaklubberne er beliggende.
Etableringen af et sådant register blev også sidste år drøftet i en styregruppe under Rigspolitichefen, og beslutningen blev, at man vil følge udviklingen på området og iværksætte de fornødne tiltag, hvis der viste sig at opstå behov derfor.
Rigspolitichefen har over for Justitsministeriet oplyst, at det fortsat er den politifaglige vurdering, at der ikke aktuelt er behov for etablering af et nyt registreringssystem eller lignende over fodboldbøller.
Rigspolitichefen har samtidig understreget, at politiet nøje følger udviklingen, således at der kan iværksættes et særligt tiltag på området, hvis der opstår et behov.
Hertil kommer, at Rigspolitichefen allerede i dag fungerer som nationalt fodboldinformationscenter og som center for international politimæssig informationsudveksling.
Så vil jeg gerne tilføje, at vi på rådsmødet for justitsministre, som afholdes i morgen og i overmorgen, skal drøfte et forslag vedrørende opretholdelse af offentlig orden og sikkerhed i forbindelse med internationale fodboldkampe.
I forslaget lægges der op til, at der i de enkelte medlemsstater udpeges centrale kontaktpunkter, som netop kan anvendes til udveksling af oplysninger før, under og efter internationale fodboldkampe med henblik på, at vi opretholder den offentlige orden og sikkerhed.
Dette er som nævnt helt i overensstemmelse med den funktion, som Rigspolitichefen allerede i praksis varetager i dag.
Jeg vil derfor også gerne tilkendegive over for spørgeren, at jeg på rådsmødet agter at tilslutte mig vedtagelsen af rådsafgørelsen, som vil udgøre endnu et vigtigt element i bekæmpelsen af fodboldhooliganisme, som vi bl.a. oplevede det under UEFA-Cupfinalen i København i maj måned 2000.
Peter Skaarup (DF), 2002-04-24:
Men jeg siger tak for tilsagnet om, at ministeren overvejer det, og i tilslutning til det vil jeg sige, at det i hvert fald på det tidspunkt i september sidste år var politiets opfattelse, at der ville være god anvendelse for et register.
Man sagde bl.a., at det ville være et godt analyseredskab, når de skulle beslutte, hvor mange mænd de ville sætte ind til de forskellige kampe, der er tale om.
Hvis der var et register, kunne det måske gøre, at folk kunne afvises, og at der så skulle lidt færre betjente af sted, når der afholdes store fodboldkampe.
I tilslutning til det her spørgsmål vil jeg godt høre: Når nu ministeren siger, at der kommer et initiativ på et rådsmøde, hvordan vil man så løse de registermæssige problemer?
Som jeg forstår det, var et af de argumenter, som den tidligere regering kom med for ikke at gennemføre et register, at man ikke måtte føre et sådant register på Århus Stadion, i Parken, rundtomkring i landet, fordi det simpelt her er ulovligt ifølge Registertilsynet.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren, om det er noget, man har overvejet, og hvordan man vil løse den situation, for vi skal jo ikke gøre noget, der er ulovligt, men samtidig er det vigtigt at få gjort noget på det her område.
Line Barfod (EL), 2002-04-24:
Venstres ordfører, fru Birthe Rønn Hornbech, sluttede med at sige, at Venstre er meget åbne over for en grundig debat om forslaget.
Her er der også tale om en rammeafgørelse, og derfor vil jeg gerne høre, om det har noget formål, at vi forsøger at få afklaret, hvor vidtgående det her forslag egentlig er, eller om man har truffet beslutning om, at det skal gennemføres i den form, det ligger.
Jeg finder, at det her forslag er langt, langt mere vidtgående end terrorpakken og så omfattende, at jeg slet ikke kan forstå, hvordan nogen kan acceptere det.
Derfor vil jeg også gerne spørge Venstres ordfører: Hvad er sabotage, som er en af de forbrydelser, man skal kunne udleveres for?
Til fru Birthe Rønn Hornbech: Vi behøver ikke stille spørgsmål for at få afklaret, om man vil kunne straffes for noget, der ikke er strafbart i Danmark.
Det fremgår af side 7 i bemærkningerne, 1. spalte midtfor.
Der står, at der gælder ikke noget krav om dobbelt strafbarhed, det vil sige, at forholdet ikke nødvendigvis skal være strafbart i den anmodede medlemsstat, altså f.eks. Danmark.
Jeg taler jo ikke om, hvorvidt en forbryder, der rejser et andet sted i et andet land, skal sætte sig ind i det lands lovgivning.
Jeg taler f.eks. om en, der medvirker til en abort på en kvinde.
De vil så skulle sætte sig ind i, om man f.eks. i Spanien opfatter det som sabotage, et begreb, der slet ikke findes i den danske strafferet.
Der er over 30 forbrydelser oplistet her, som ikke er defineret, som vi ikke har fået nogen som helst oplysninger om, hvordan er defineret i alle de øvrige EU-lande, og hvad man forstår ved dem.
Dem skal vi nu være med til at kriminalisere.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2002-04-24:
Ja, grundlovens § 65 er rigtigt en af Grundtvigs fortjenester.
Jo, retsforhandlingerne skal ske på modersmålet i det land, de finder sted, og derfor må en kineser også finde sig i, at retsmøderne i Danmark er på dansk. Jeg starter med at sige til fru Line Barfod
, at hvis vi havde været i Edens Have før syndefaldet, så ville jeg ikke gå ind for det her forslag.
Det var vi desværre ikke.
Vi er efter syndefaldet, og vi er for længst kommet ud af Edens Have.
Derfor må vi desværre i et internationalt samfund vedtage regler, som vi ikke altid synes er de bedste.
Det, vi altid skal finde, er jo, hvor vi tjener retssikkerheden bedst, og der vægter vi stadig væk hensynet til de lovlydige borgere højere end hensynet til forbryderne.
Fru Line Barfod spørger så, om det her kan ændres.
Der skal ikke puttes med noget.
Line Barfod (EL), 2002-04-24:
Hr. Frank Jensen talte om, at det var nødvendigt at sætte ind over for grænseoverskridende kriminalitet.
Kan hr. Frank Jensen ikke bekræfte, at der ikke er noget som helst krav om, at det skal være grænseoverskridende kriminalitet, og at man godt kan straffes for en handling, der kun er begået i ét land, og så kræves udleveret til et andet land?
Så talte hr. Frank Jensen om, at der var tale om alvorlige forbrydelser.
Kan hr. Frank Jensen ikke bekræfte, at det også kan være f.eks. det, at man har fotokopieret en femhundredekroneseddel i en kopimaskine, der kan komme ind under falskmøntneri, og at man så kan kræves udleveret for det? Hr. Frank Jensen sagde, at det var veldefinerede forbrydelser.
Kan hr. Frank Jensen ikke bekræfte, at vi foreløbig har brugt ganske mange kræfter på at debattere et begreb som terrorisme både i det danske Folketing og for så vidt også i andre EU-lande, men hvad dækker det egentlig?