Aage Frandsen (SF), 2004-02-24:
Dette lovforslag har jo en række enkeltelementer, som afspejler noget, som nogle bestemte partier hele tiden gerne ville have gennemført, og afspejler noget, som en bestemt begivenhed gav anledning til.
Jeg er da glad for, at fru Helle Sjelle sagde, hvad baggrunden var for, at geografi skulle være prøvefag.
Jeg synes, det var lidt mere ærligt end det, hr. Thomas Adelskov sagde, men sådan er der jo så meget.
Med hensyn til geografi som prøvefag kan man jo sige, at hvis den argumentation skal anvendes, skal vi jo lave det om, hver gang der laves en undersøgelse, som viser, at der er nogle, der ikke helt har forstået det hele.
Hvis det føres ud i livet, så er der mange ting.
Nakskov er jo blevet mere kendt, end Nakskov nogen sinde har været, fordi der var nogle elever, der ikke kendte Nakskov, men nu er Nakskov jo kendt.
Hvad så med andre fag?
Hvad med kristendomsundervisning?
Hvorfor skal det ikke også være prøvefag?
Hvis nu det viser sig ved en undersøgelse, at der ikke rigtig er nogen børn, der ved, hvem Matthæus er, og derfor heller ikke forstår, hvad udtrykket Matthæuseffekt er for noget, skal det så betyde, at kristendomsundervisning også skal være prøvefag? Eller hvis man ikke kender Laban, og derfor ikke rigtig forstår udtrykket din laban?
Eller det der med 7 år for Lea og 7 år for Rachel, hvad er det for noget?
Der er en række ting i vores sprog, som jeg i og for sig synes at unge mennesker skulle kende, men jeg er ikke sikker på, at det hjælper dem, hvis det gøres til prøvefag.
Hvis nu man lavede en undersøgelse, der måske ligefrem viste, at de unge ikke engang var klar over, hvem Jesus var ifølge den kristendomsforkyndende fortælling, skal vi så lave det til prøvefag?
Hvorfor er det ikke prøvefag, hvis det nu f.eks. viser sig, at der er unge mennesker, der ikke helt ved, hvornår grundloven er fra, eller som måske ikke er helt klar over, hvad der præcis skete under anden verdenskrig?
Det tror jeg nok de fleste ved, for det har de ligesom fået indprentet, men måske har de ikke helt forståelse for den kolde krig.
Skal det så ikke gøres til prøvefag?
Det må være argumentationen.
Eller tag f.eks. samfundsfag.
Hvis der er nogle unge mennesker, der bliver stillet spørgsmålet, hvem der egentlig sidder i den danske regering, så tænker de på, hvem det egentlig er, der bestemmer, og så siger de Venstre og måske Dansk Folkeparti.
Så må man sige, at svaret er forkert, men de har sådan ikke helt uret.
Men jeg synes svaret er forkert.
Eller man spørger, hvor mange lande der er i EU.
Så tænker de sig om, og så svarer de måske 15, men hvis nu vi laver undersøgelsen lidt senere, så kan det være, de stadig væk svarer 15, selv om der måske er 25. Sådan er der en række spørgsmål, hvor man må spørge: Hvis nu de blev lavet af en avis, og unge mennesker svarede lidt forkert ret mange gange, vil de partier, der nu foreslår geografi skal være prøvefag, så følge eksemplet her?
Idræt er jo heller ikke et prøvefag.
Vi taler ellers så meget om, at det er så sundt at bevæge sig.
Det må være virkelig motiverende, kan jeg forstå. I stedet for alt det her synes jeg, man skulle have sagt, o.k., det kan godt være, der er flere, der skal være prøvefag, men så skulle man da lave lodtrækning mellem fagene, så de unge ikke skal til eksamen i dem alle sammen. Jeg synes, det er en meget nedværdigende for unge menneskers motivation og lærernes evne til at undervise, at man siger, at den eneste måde, vi kan få dem til at bestille noget på, stort set er, at det er prøvefag.
Vi synes bare, man skulle give det en ordentlig overskrift, nemlig religionsundervisning, for det svarer jo til virkeligheden, nemlig at der også er andre ting i den.
Selvfølgelig burde det være sådan, og når det er religionsundervisning skulle det være obligatorisk.
Endelig til allersidst med hensyn til madordninger
: Der er jo ikke skygge af tvivl om, at noget af det allervigtigste for, at børn og unge overhovedet kan fungere med deres hoved, er, at deres krop også fungerer, og at de har fået noget ind i deres mund, sådan at deres krop fungerer.
Derfor er det meget vigtigt at styrke den del af det, men det hjælper altså ikke noget med en masse smukke ord i bemærkningerne om, at regeringen har en plan, når man nu bare siger, at det kan eleverne så købe på skolen. Man burde selvfølgelig afsætte et beløb.
Det er jo ikke mange millioner kroner, det drejer sig om, for 300 mio. kr. ville man kunne give ungerne et ordentligt måltid mad om dagen.
Så kan man sige: Jamen det er da forældrenes ansvar.
Ja, der er så meget, der er forældrenes ansvar, men alligevel betragter vi jo noget af det, der er forældrenes ansvar, som noget, vi også bidrager til, fordi det for børnene er vigtigt, at de får noget ind i kroppen, så de kan bruge deres krop og dermed også deres hoved.
Sjæl og legeme hænger sammen; hoved og krop hænger sammen.