runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Jacobsen (UP), 2001-06-01:
Det her handler altså om at forbedre og modernisere nogle eksisterende plejehjem, men hr. Niels Helveg Petersen har jo helt ret i, at det er en merudgift, og hr. Niels Helveg Petersen mener, at det skyldes, at valgkampen er i gang.
Må jeg blot minde hr. Niels Helveg Petersen om, at de, der ville stemme for det her forslag, faktisk under udvalgsarbejdet har forsøgt at komme med anvisninger på, hvordan det her forslag kunne blive udgiftsneutralt og sendt det til boligministeren, og som har været parat til at se på en anden finansiering med 5 pct. øget realkreditfinansiering og eventuelt 2 pct. ekstra beboerindskud.
Det har regeringen simpelt hen overhovedet ikke engang villet røre ved, ikke villet tale om.
Så regeringen kan tage ansvaret selv, for at forslaget bliver, som det bliver, og at finansieringen bliver, som den bliver.
Peter Skaarup (DF), 2001-06-01:
Jeg må indrømme, at hr. John Vinther driver meget gæk med Folketingets tålmodighed her.
Altså vi er i en situation, hvor vi har en sidstebehandling, sidste dag, Folketinget mødes inden Folketingets sommerferie, og så kommer De Konservative og hævder, at man har fået noget igennem, der gør, at man kan stemme for et nyt forslag.
Så må det dog være rimeligt, at De Konservative her fra talerstolen kan fortælle og anskueliggøre, hvad det er, man har fået igennem. Og der vil jeg godt spørge De Konservative, ligesom jeg spurgte Venstre, om det er rigtigt og rimeligt, som man kan se i de besvarelser, vi har fået i Retsudvalget, at det her ændringsforslag, som De Konservative støtter, vil give mulighed for at placere et ekstra antal nytilkommende asylsøgere på et asylcenter, som styrelsen i forvejen råder over.
Og det kan være
Kunne De Konservative ikke godt svare på, om det virkelig er med De Konservatives gode vilje, at man har åbnet denne ladeport?
Carsten Hansen (S), 2001-06-01:
Det undrer også os i Socialdemokratiet, at Venstre indtager den stilling, hvor man kører på gult, for vi har jo set, hvordan man i Europaudvalget har givet mandat osv. til en retsakt.
Mente man ikke det, man sagde med retsakten?
Fru Eva Kjer Hansen ved jo også godt, at arbejdsmarkedets parter ikke kunne blive enige.
Derfor har vi været nødt til her i Folketinget at implementere.
Fru Eva Kjer Hansen ved også godt, at det er sådan, at det faktisk er erstatningspådragende, hvis vi ikke implementerer de direktiver, vi har skrevet under på i EU.
Så det er lidt underligt, at Venstre her, efter at have bakket op, kører på frihjul.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-06-01:
Det overrasker mig, hvis den melding, der nu kommer, skal forstås sådan, at Venstre vil undlade at stemme til en lovimplementering, for jeg havde forstået det sådan, at vi var enige med Venstre i, at der ikke skal ske lovindgreb på overenskomstområdet via EU-lovgivning, når man i Folketingets Europaudvalg har lovet, at det ikke skulle ske.
Derfor er det en overraskende melding, hvis man lusker ud af bagdøren i denne her sag og undlader at stemme.
Det må vist være en fejl.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-06-01:
Når man ikke rigtig kan svare for sig, kan man jo begynde at snakke om noget andet.
Det, vi vedtog i går, var en ændring af nogle timegrænser i en dansk lov.
Der var en timegrænse før, den havde EU ikke fastsat, nu er der en anden timegrænse, som vi fastsatte i går, og den har EU heller ikke bestemt.
Det, jeg siger, er, at hvis der var en konsekvens i Venstres holdning i den her sag, og hvis Venstres sigte var, at vi skulle sikre, at sådan noget ikke sker igen,
så er man da nødt til at stemme imod.
Det hænger ikke sammen.
Det er jeg nødt til at sige.
Den konsekvens, der må være i tingene, må da betyde, at man siger, at når der er sket et sådant overgreb mod Europaudvalget, som vi er enige om, må det da have den konsekvens, at man ikke bare kan gå ind og bære det igennem eller gå ud af bagdøren ved at undlade at stemme.
Det er ikke godt nok, må jeg sige til fru Eva Kjer Hansen.
Kirsten Jacobsen (UP), 2001-06-01:
De ændringsforslag, som ikke kom til afstemnning ved forslagets andenbehandling, skal vi nu tage stilling til.
For mig er det lidt mærkeligt, at når man her i Folketinget med et meget, meget bredt flertal for ikke at sige næsten hele Folketinget i enighed har stået fast på lægmandsprincippet i vurderingsloven, og når næsten alle partier er repræsenteret i Skyldrådsforeningens bestyrelse, når der så kommer indsigelser fra Skyldrådsforeningens bestyrelse, som gør opmærksom på, at her er man altså ved at fratage lægmandselementet magten og give den til Told og Skat, så har man altså ikke lyst til at høre efter dem.
Derudover er der et element, som jeg tror, at man herinde skal være klar over er mere vidtgående, end det ser ud.
Det ser lidt uskyldigt ud, at man skal have en dialog med borgerne, og derfor skal man skrive ud til en vis procent.
I den anledning har vi fået et svar fra skatteministeren, som siger, at der ingen formkrav er til, hvordan det skal ske.
Prøv at tænke på gamle mennesker, som sidder og skriver på en serviet med en håndskrift, ingen kan læse.
De papirlapper skal vurderingssekretariaterne så til at bruge tid på at finde ud af at tyde.
Så siger man fra skatteministerens side: Ja, men man vil godt lave et skema, og så kan vurderingsrådene beslutte at bruge det.
Det er formentlig det, det bliver, for alt andet vil jo være helt umuligt.
Og hvad er det så, vi indfører?
Det her er første skridt på vejen til selvangivelse af fast ejendom i Danmark, og det synes jeg bare, man skal være klar over.
Derfor vil jeg selvfølgelig anbefale Folketinget at støtte det. De andre ændringsforslag har jeg allerede redegjort for.
Det er spørgsmålet om, at man skal fastholde lægmandsprincippet, og man skal fastholde, at det er vurderingsrådene, som har ansvaret, og derfor skal man heller ikke kunne uddelegere sit ansvar ved at lade sekretariaterne foretage vurderingen.
Man man skal heller ikke acceptere, at tilsynsmyndigheden skal kunne gå ud og foretage besigtigelser, uden at der er et medlem af vurderingsrådet med.
Så jeg vil anbefale Folketingets medlemmer ikke bare at stemme for de ændringsforslag, fordi jeg har stillet dem, og de er tiltrådt af et stort, stort mindretal her i Folketinget, men simpelt hen også fordi hele Skyldrådsforeningen er enig i de her ændringsforslag, og det fremgår af de bilag, der er optrykt til betænkningen.
Thorkild B. Fransgaard (UP), 2001-06-01:
Igen er der tale om mere bureaukrati.
Igen er der tale om mere regnskab for dansk landbrug.
Der er tale om restriktioner.
Der er tale om et indgreb i et erhvervs frie drift.
Det har jeg sagt tidligere.
Men i det her tilfælde synes jeg virkelig, at det er ekstremt.
Det er hårdt udtrykt, men jeg synes ikke, vi kan være det bekendt.
Begrundelsen er, at udledningen af kvælstof til miljøet skal sænkes.
Hvor meget det bliver sænket på grund af det her, kan man have forskellige meninger om, men tænk, at et landbrugsland tillader sig at vedtage, at man ikke vil være med til at brødføde verden på grund af en vis holdning til miljøet.
Det kan vi ikke være bekendt.
Men vi vil gerne importere brødhvede fra andre lande, som bruger meget mere kvælstof, end Danmark gør, bare vi selv kan få noget brød.
Det vil vi meget gerne alle sammen.
Men for miljøets skyld og fordi vi har en miljøminister, der hele tiden er efter landbruget, vil vi ikke være med til at brødføde os selv.
Det kan vi ikke være bekendt.
Dorte Bennedsen (S), 2001-06-01:
Det er rigtigt.
Færdselssikkerhedskommissionen er faktisk kommet med 62 forskellig initiativer for den næste 12-års-handlingsplan.
Jeg synes, det er nogle gode initiativer, og jeg ville som formand frygtelig gerne tage æren for de 62 initiativer, men den handlingsplan blev faktisk lavet i min formandsforgængers tid.
Jeg bakkede fuldt ud op om ham.
Men der var enighed blandt alle de politiske repræsentanter i Færdselssikkerhedskommissionen om denne handlingsplan, og jeg kan notere mig, at regeringen - det kom også ud af debatten i januar - er på vej til at føre en række af disse initiativer ud i livet.
Noget er vedtaget.
Noget bliver vedtaget næste vinter.
Det, der bliver spændende, bliver at se, om det også bliver med hr. Heiselbergs stemme.
Kirsten Jacobsen (UP), 2001-06-01:
Det, vi nu skal tage stilling til ved tredjebehandlingen, er forslaget om at ændre tinglysningsafgiftsloven, og vi havde en debat ved andenbehandlingen, hvor der var stillet nogle ændringsforslag.
Vi har en fyldig tillægsbetænkning, som man kan bruge sommeren på at læse, hvis man ikke har nået det endnu, for det, vi jo i hvert fald opnåede mellem anden- og tredjebehandlingen, var, at Enhedslisten på nogle punkter fandt ud af, at ikke alt måske var så godt som det, skatteministeren havde sagt, og der var nogle problemer, som man måtte se at få løst. Det tilsagn fra Enhedslisten det synes jeg var meget vigtigt. Jeg vil også stemme for ministerens forslag, men jeg har her, inden vi stemmer, et enkelt spørgsmål til ministeren, som jeg synes, vi skal have svar på.
Det drejer sig om begrebet partsidentitet.
Jeg har i øvrigt moret mig lidt over, at ministeren sådan for at holde sin egen sti ren er begyndt at sende notitser over til Folketinget, uden at man beder om det for ligesom at forklare det, der måske ikke var forklaret så godt under udvalgsarbejdet.
Det var lidt morsomt, og jeg synes egentlig, at det bare gjorde ministerens sag dårligere, jo mere ministeren forsynede os med.
Men vi har bl.a. fået en vejledning -
Tinglysningsvejledning december 2000 -
og det fremgår af denne vejlednings § 4, stk. 2, hvordan og hvorledes det forholder sig med tinglysning, når det drejer sig om samme rettigheder, hvis det er samme ejer til flere lejligheder.
Der kan man finde ud af, at to ens ejerlejlighedsejendomme, eksempelvis på 20 lejligheder, i den samme retskreds skal behandles forskelligt, selv om de skal have tinglyst de samme rettigheder på samtlige ejerlejligheder.
Det er nemlig sådan efter § 4, stk. 2, at ejendom nr. 1, som er opdelt i ejerlejligheder, der alle stadig ejes af den oprindelige ejer, så der altså er samme ejer til samtlige ejerlejligheder, kun skal bones med 1 gang 1.400 kr. I den anden ejendom, som ligger ved siden af, og hvor den oprindelige ejer har solgt sine 20 ejerlejligheder til 20 forskellige mennesker, der skal man bone 20 gange 1.400 kr. Forstå det, hvem som kan, og stem derefter, og lad os håbe, at det er i hvert fald et eksempel, som gør, at vi til efteråret får rettet op på de skævheder.
Svend Heiselberg (V), 2001-06-01:
Der er kun det at sige til det, at fru Dorte Bennedsen har bestridt et job, som fru Dorte Bennedsen efter min mening på ingen måde har taget alvorligt, for så burde man for længst være kommet med nogle ting, som kunne vedtages her i Folketinget, som kunne have begrænset de mange ulykker, der er sket på grund af, at mange kører groft uansvarligt.
Det har vi sagt til fru Dorte Bennedsen ved tidligere lejligheder, men det har ikke hjulpet, for man er kun kommet med gøglerforslag, som man vidste ikke kunne komme igennem i Folketinget.
Eva Kjer Hansen (V), 2001-06-01:
Vi er tilsyneladende ikke helt enige om, hvad det er for et overgreb, der er sket i Europaudvalget.
Jeg mener, overgrebet består i, at regeringen fusker med mandatgivningen, og at det er dér, vi skal stå fast i forhold til at få sikret, at det ikke sker fremover.
I Venstre udelukker vi ikke, at der kan være tale om supplerende lovgivning i forbindelse med implementering af direktiver også på arbejdsmarkedsområdet.
Men vi ville gerne have haft mulighed for at drøfte modeller, vi ville gerne have haft mulighed for at aftale, hvad der skal ske fremover, så vi ikke risikerer, at det her bliver den endelige model og kommer til at danne præcedens for alt fremtidigt initiativ på EU-området på det her felt.
Det er derfor, jeg så klart sagde, at der er nogle udsagn fra ministeren, som vi vil holde ministeren fast på.
Jeg går ud fra, at arbejdsministeren har lært af det her forløb og vil sørge for at tage en ordentlig kontakt til Arbejdsmarkedsudvalget med henblik på at få drøftet, hvordan vi skal takle de her direktiver fremover.
Hvis der er noget i denne her sag, som regeringen kan grine af, så er det, hvor let det er at få Enhedslisten til at gå ind i en aftale med regeringen, til trods for at man egentlig principielt er imod at vedtage EF-direktivet i Danmark.
Enhedslisten har jo dér, hvor det sådan var passende af hensyn til Enhedslistens politik, ikke haft spor imod, at arbejdsministeren kørte frem med, at når man skulle sænke timegrænsen i funktionærloven, så skyldtes det EU's deltidsdirektiv.
Så hvis der er nogen, der gør sig selv til grin i denne her sag, så er det Enhedslisten.
Dér mangler virkelig principfasthed.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-06-01:
Jeg vil sige til fru Lissa Mathiasen, at jeg ikke synes, at der er nogen grund til at give forkerte oplysninger heroppefra.
For vi, der kender dette område til bunds, ved jo godt, at der i hvert sogn er en sognepræst, der hedder sognepræst og ministerialbogsfører.
Og det er altså sognepræsterne, der er ministerialbogsførere. Det er altså sognepræsterne, der har ansvar.
Det er sådan i de fleste sogne, hvor der ikke er en kordegn.
Jeg mener personlig, det er en fejl, at Præsteforeningen ikke blev hørt, men jeg mener på den anden side ikke, at det ville have gjort nogen forskel.
Præsteforeningens formand har jo også tilsluttet sig, og jeg vil senere komme med et indlæg om, hvordan det hænger sammen med præsterne.
Men jeg synes lige, fru Lissa Mathiasen skulle erkende, at her var en uvidenhed, som ikke burde have været promeneret heroppe fra denne talerstol.
Peter Skaarup (DF), 2001-06-01:
Må jeg ikke sige til fru Lissa Mathiasen: Kan vi ikke være enige om, at det afgørende i forbindelse med diskussionen af det her lovforslag har været det ændringsforslag, der blev stillet i sidste uge, og derfor er det selvfølgelig det, vi diskuterer i høj grad i øjeblikket.
Prøv at læse Information i dag, som netop stiller de spørgsmål, og har en hel leder om det, hvor de netop skriver om kvindernes privatliv i retten.
Det håber jeg i hvert fald, for det er en vigtig kritik af forslaget, som bringes frem her.
Men den handler om det ændringsforslag, og om man har tillid til, at det er det rigtige, eller det er det forkerte.
Derfor er det dét, der er det afgørende.
Jeg vil godt lige citere fra et af de svar, vi har fået i udvalget her i sidste øjeblik, nemlig omkring spørgsmålet om høringen af Præsteforeningen.
Der siger man i svaret på spørgsmål nr. 36, som vi har modtaget her i går, at, som det fremgår af besvarelsen på spørgsmål 33, er der efter Justitsministeriets opfattelse alene tale om en beskeden udvidelse af de pligter, der i forvejen påhviler ministerialbogsføreren i forbindelse med registrering af fødsler og dødsfald.
Justitsministeriet har derfor alene hørt Danmarks Kordegneforening, under hensyn til at det i praksis oftest er kordegnene, der varetager registreringen.
Men må jeg ikke godt sige til fru Lissa Mathiasen: Hvem er det, der har ansvaret for den her registrering?
Det er jo ikke kordegnene.
Kordegnene er jo dem, der udfører det i praksis for præsterne.
I en række sogne er der jo ikke nogen kordegne.
Der er det præsterne, der har det hele.
Det viser jo bare med al ønskelig tydelighed, at det her er lovsjusk.
Lissa Mathiasen (S), 2001-06-01:
Hvis man har en dårlig sag, tror jeg da også, at jeg som hr. Peter Skaarup ville vælge at spørge: Hvorfor har man ikke gjort dét?
Hvorfor har man ikke gjort dét?
Men så kunne jeg godt tænke mig at vende spørgsmålet om og spørge hr. Peter Skaarup: Hvorfor har Dansk Folkeparti ikke i løbet af de her to folketingssamlinger spurgt, om man ikke fra ministerens side ville indhente Præsteforeningens udsagn? Men jeg vil godt sige, at det, der måske er mere afgørende i denne her sammenhæng, er, at Kordegneforeningen er blevet hørt, og de har faktisk svaret i forhold til det her.
Det er dem, der normalt beskæftiger sig med det her område, men det havde jo stået hr. Peter Skaarup og Dansk Folkeparti frit for.
Der er ingen spørgsmål, som man ikke har haft mulighed for at stille.
Derfor er mit spørgsmål: Hvorfor har Dansk Folkeparti ikke før nu rejst det spørgsmål?
Man har måske glemt at følge med i timen?
Peter Skaarup (DF), 2001-06-01:
Jeg spurte fru Lissa Mathiasen om en konkret ting i min beklagelse af, at det her skal gøres i sidste øjeblik, og det var: Hvorfor har man ikke hørt en af de parter, som er ret afgørende for en række af de konsekvenser, som kommer ud af lovforslaget, nemlig præsterne?
Det fik jeg ikke svar på.
Det kunne jeg godt tænke mig fru Lissa Mathiasen svarer på.
Hvorfor har man ikke hørt præsterne, som fremover får et vigtigt ansvar i forbindelse med faderskabssager og registreringen heraf?
Hvorfor skal alt det køres igennem her i sidste øjeblik, inden Folketinget går på sommerferie?
Vil det ikke være rimeligt, at den slags afgørende forslag, som børneloven er for utrolig mange mennesker, fik den tid, der skulle bruges?
Derfor har mit ønske været, at vi udsatte denne her behandling til næste folketingssamling eller eventuelt til i sommer.
Lissa Mathiasen (S), 2001-06-01:
Jeg anerkender selvfølgelig, at de her ikke er de eneste lovforslag, der har været til behandling, men jeg vil nok sige, at hvis man over to folketingssamlinger har haft mulighed for at beskæftige sig med det her område, så mener jeg, at man har haft en rimelig tid.
Og punkt to: Udvalget valgte faktisk sidste sommer at tage til Norge, netop fordi vi havde brug for også at få vendt de her spørgsmål i forhold til den lovgivning, man har i Norge.
Den 22. maj har vi afgivet betænkningen.
Det vil sige, at forud for det lå ændringsforslagene.
Jeg kan ikke gøre for det, og det er selvfølgelig ikke mit ansvar, at Dansk Folkeparti ikke har brugt tiden på det her.
Men jeg synes heller ikke, at det så er rimeligt at udstille det, som om det er de øvrige partier, der ikke har brugt tiden.
Peter Skaarup (DF), 2001-06-01:
Fru Lissa Mathiasen siger, at der i forbindelse med det her lovforslag ikke er tale om lovsjusk, men det kan man jo diskutere.
Fru Lissa Mathiasen lægger til grund, at det er et lovforslag, der er genfremsat i denne her folketingssamling, og at det er et lovforslag, som vi har haft til behandling i lang tid.
Det er rigtigt, det har vi, men det er vel lige så rigtigt, og det må Retsudvalgets formand vel også bekræfte, at det ændringsforslag, som er det afgørende, det, som en række ordførere og en række partier herinde hænger hatten på og vil sige ja på baggrund af, er stillet her i Folketinget i sidste uge, og det er her op mod deadline, at vi først har fået set på konsekvenserne af det ændringsforslag.
Det er det afgørende.
Det er jo det, alle hænger hatten på i begrundelsen for at sige ja.
Så det om lovsjusk, som er fremgået fra min side, mener jeg stadig væk er aktuelt.
Så vil jeg godt spørge fru Lissa Mathiasen: Synes fru Lissa Mathiasen, at det er rigtigt, at det er rimeligt, at det er i orden, at en af de parter, der berøres af det her, nemlig præsterne, aldrig er blevet hørt om det her lovforslag?
Er det rimeligt?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-06-01:
Hvis der skal være logik og sammenhæng i tingene, måtte et flertal i Folketinget i den her situation sige til regeringen, at når der kommer et forslag om lovimplementering på et område, hvor der ikke skulle have været lovimplementering, kommer det forslag ikke igennem. Det må regeringen ordne med arbejdsmarkedets parter, sådan som det var aftalt med Folketingets Europaudvalg i sin tid.
Derfor må det da være det rigtige, at Folketingets flertal stemmer det lovforslag ned, i stedet for at man ved at undlade at stemme i realiteten hjælper regeringen med at bære indgrebet igennem.
Det er blot det, jeg siger.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-06-01:
Normalt støtter Det Konservative Folkeparti lovforslag her i Folketinget, som implementerer EF-direktiver, men det kan vi ikke i denne sag her, og årsagen er den meget kritisable håndtering, som regeringen har præsteret over for Folketinget og over for arbejdsmarkedets parter.
Denne kritisable håndtering vil vi under ingen omstændigheder involveres i, og derfor kan vi ikke støtte forslaget, og med hensyn til den nærmere argumentation kan jeg henvise til de indlæg, jeg havde under første- og andenbehandlingen her i Folketinget for nogle dage siden.
Vi vil på den anden side heller ikke stemme imod, fordi lovforslaget, den del af lovforslaget, som nu hedder 214 A, jo er blevet til på baggrund af aftaler mellem arbejdsmarkedets parter på europæisk niveau, og efterfølgende er der kommet aftaler mellem parterne her i Danmark, og ved at stemme imod kunne vi opfattes som værende kritiske over for det arbejde, som parterne har udført. Så vil jeg endvidere gerne gøre opmærksom på, at vi imellem anden- og tredjebehandlingen har haft et samråd i Folketingets Arbejdsmarkedsudvalg. I forbindelse hermed
er der afgivet en tillægsbetænkning, hvor den dagsorden fra november måned 1993, hvor man dengang fra Folketingets side lagde fast, hvordan procedurerne skulle være, hvordan strategien skulle være, når vi behandlede arbejdsmarkedspolitik i EU-sammenhæng, er optrykt. Til trods for den megen kritik, som vi med rette har rettet mod arbejdsministeren i denne sag,
må jeg sige, at det er tilfredsstillende for Det Konservative Folkeparti, at ministeren under samrådet klart tilkendegav, at den strategi, som blev fastlagt i 1993, fortsat er regeringens strategi.
På det grundlag vil vi gerne samarbejde med regeringen fremover, når man i øvrigt har taget ved lære af det, der er sket under behandlingen af denne sag. Til gengæld må jeg sige, og det kan så ikke være nogen overraskelse, når vi hverken kan stemme for eller stemme imod, at vi vil undlade at stemme.
Det gør vi sammen med en række andre partier her i Folketinget, og det betyder, at under stemmeafgivningen her om et øjeblik vil den gule farve være noget mere dominerende på afstemningstavlen end sædvanligt.
Og hvis det hos arbejdsministeren skulle give mindelser om det gule kort på fodboldbanen, så har jeg ikke spor imod det, for det, vi ønsker at tilkendegive, er i allerhøjeste grad, at den procedure, der har været fulgt i denne sag, under ingen omstændigheder egner sig til gentagelse.
Jette Gottlieb (EL), 2001-06-01:
Det er jo en fuldstændig fejlfortolkning, som Venstres ordfører kommer med.
Som arbejdsmarkedsordfører må jeg fortælle, at i det lovforslag, som bliver omtalt, som blev vedtaget i går, er der ikke med ét ord omtalt - jeg kan godt læse det op, for det er meget kort - nogen baggrund for, at der skulle være ønsker om at sænke funktionærlovens timegrænse.
Det står intet sted.
Det lovforslag stemte vi fuldstændig samvittighedsfuldt for, fordi vi synes, det var en god ting.
Anne Baastrup (SF), 2001-06-01:
Jeg vil godt spørge fru Lissa Mathiasen, om hun ikke er enig i, at vi har beskæftiget os med det her lovforslag i 2 år, og at vi stort set aldrig nogen sinde har set Dansk Folkepartis ordfører i Retsudvalget, i hvert fald ikke den, der er ordfører her i salen.
Vi har en anden fra Dansk Folkeparti, der også sidder i salen, men ikke tager ordet.
Derfor ville det være passende, hvis det var sådan, at fru Lissa Mathiasen som formand for Retsudvalget opfordrede den ordfører, der angiveligt er Dansk Folkepartis ordfører, til at deltage i debatten, deltage i forhandlingerne, således at vi slap for diskussionerne her i salen.