runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-10-23:
Der er tilskud til vaccination, uanset hvor vaccinationen foregår,
på 100 kr.
Alle, der har de faglige kompetencer til at vaccinere, kan påtage sig denne opgave.
100 kr. pr. vaccination er et beløb, vi har sat ud fra en vurdering af, hvad markedsprisen er, når vi åbner det op på den her måde, hvor alle i princippet kan være med.
Så har vi sagt 200 kr., for så vidt angår ældre i eget hjem.
Det er rigtigt, at det omfatter så ikke ældre i eget hjem på plejehjem, og det hænger jo sammen med, at der rent logistisk, hvis jeg må være lidt detaljeret, jo er ret gode muligheder for at vaccinere på et plejehjem.
På et plejehjem, hvor der bor 30 eller 40 ældre i princippet under samme tag, er det vores vurdering, at det godt kan lade sig gøre at vaccinere for den pris, vi har sat, hvis f.eks. kommunen ønsker at gå ind i den ordning.
Det er der jo også mange steder.
Jeg kan nævne et eksempel som Gladsaxe, hvor kommunen har indgået en aftale med Danske Lægers Vaccinationsservice om at vaccinere alle plejehjemsbeboere.
Den mulighed står jo alle kommuner frit.
Hvis ikke man vil trække en entreprenør ind til at gøre det - det kan være en alment praktiserende læge i byen, det kan være Danske Lægers Vaccinationsservice - så har man altså mulighed for at tilrettelægge det i eget regi ved at bede den hjemmesygeplejerske eller den sygeplejerske, der formentlig allerede er ansat på plejehjemmet, om at gøre det under kommunens supervision.
Så der er sådan set legio af muligheder.
Nu ser vi, hvordan effekten er af det nye tiltag, som jeg har indtryk af at pensionisterne har glædet sig til i mange år, også i de mange år, hvor der ikke var en regering, der skabte finansiel mulighed for at give de tilbud, og så samler vi selvfølgelig op på erfaringerne.
Hvis det viser sig, at der er uhensigtsmæssigheder i den ordning, vi her har skruet sammen, så må vi jo tage ved lære af det, når vi nærmer os næste vaccinationssæson.
Omkring vaccinemangel må jeg bare sige, at det er jeg ikke i talende stund bekendt med.
Da vi lavede ordningen i sin tid, var det en bekymring, vi havde, om der overhovedet var vaccine.
På det tidspunkt foretog vi i hvert fald undersøgelser, der klargjorde, at der ikke ville være et vaccineproblem.
Derfor stiller jeg mig uforstående over for, om det så skulle være opstået efterfølgende.
Så langt mine oplysninger i talende stund rækker, tror jeg ikke, der er et problem, men spørgsmålet vil selvfølgelig give mig anledning til at undersøge det og vende tilbage direkte i forhold til fru Møller.
Lone Møller (S), 2002-10-23:
Når jeg stiller det spørgsmål, er det selvfølgelig, fordi det er fremgået af dagspressen, at der rent faktisk har været forsyningsproblemer, og derfor kunne det jo være lidt interessant, om det kun er et enkeltstående tilfælde.
Men det, jeg kan konstatere ved ministerens besvarelse, er, at de pensionister, som på nuværende tidspunkt er så uheldige ikke selv at kunne transportere sig til et vaccinationssted, bor i en demensbolig eller på et plejehjem, ikke vil få løst problemerne, sådan at de har mulighed for i indeværende sæson at blive vaccineret med gratis influenzavaccine, medmindre kommunerne træffer nogle beslutninger - det er jo noget, der er ved at haste lidt, hvis vaccinationen overhovedet skal have en virkning - hvorimod alle andre, der er heldige at have bil eller andre transportmidler til rådighed, kan gøre det uanset formue.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-10-23:
Nu kunne jeg så ønske, at der ikke bare var en vaccine mod
sure rønnebær, men også mod dårlig hørelse
, fordi man bestemt ikke kan konkludere det, der her blev konkluderet, på baggrund af det, jeg her har sagt. Vi har skabt et åbent tilbud, som gør, at i princippet alle aktører på sundhedsområdet - det kan være plejehjemsforstandere, det kan være ældrechefen i kommunen, det kan være den almenpraktiserende læge, det kan være speciallægen, i princippet alle, der har en faglig kompetence - kan træde i karakter og bidrage til at formidle tilbuddet til alle over 65 år.
Det sker også i stor stil.
Det kan være plejehjemsforstanderen, der indgår en aftale med Danske Lægers Vaccinationsservice.
Det kan være kommunen - nu gav jeg eksemplet Gladsaxe, man kunne også give andre eksempler, Nordborg, København etc. - der siger, at det her vil vi gerne sætte i system.
Vi har skabt en finansiel mulighed for, at det kan lade
Et i forhold til det, fru Møller så kalder de mobile ældre.
Jeg tror nu, at der også findes ældre, der ikke kører i BMW, som har mulighed for at bevæge sig fra deres egen bolig ned på plejehjemmet, hvor Ældre Sagen laver et stort vaccinationsprogram.
Jeg ved ikke præcis, hvor mange ældre over 65 år der har en BMW, men jeg kan da regne ud, at med de 552 vaccinationsarrangementer, der foreløbig er planlagt alene af Danske Lægers Vaccinationsservice, så taler vi da om så mange ældre, at også folk uden en BMW er i spil. Vi har skruet denne ordning sammen, sådan at det kan lade sig gøre, hvis der er vilje derude hos almen praksis, hos kommunerne, hos plejehjemsforstanderne, hos ældreforeningerne, hos alle i det civile Danmark, der ønsker at agere.
Så drager vi nogle erfaringer af det.
Og så siger jeg, at hvis de erfaringer gør, at vi skal rette noget til i ordningen fremadrettet, så gør vi det. Jeg kan ikke forstå, at når fru Lone Møller selv siger, at det i øvrigt slet ikke er en opgave, nogen burde påtage sig, hvorfor det så lige er fru Lone Møller, der er så bekymret over, om der skulle være en enkelt pensionist, som ikke får det her tilbud.
Lone Møller (S), 2002-10-23:
Nu har sundhedsministeren været lidt optaget af min hørelse, og det kunne godt være, at vi så skulle gå til høreprøve sammen, for jeg nævnte på intet tidspunkt noget om, at det ikke var en opgave, nogen skulle påtage sig, at give influenzavaccination eller tilbud om det.
Jeg sagde klart, at Socialdemokratiet aldrig har opfattet det som en statsopgave.
Vi har opfattet det som en kommunal opgave i lighed med alle andre tilbud på ældreområdet.
Det har der faktisk været
bred enighed om i det danske Folketing i rigtig mange år, men det har så ændret sig. Så ministeren skal måske med til ørelægen, men jeg kan bestille en tid.
Birthe Skaarup (DF), 2002-10-23:
Ydermere vil der jo også kunne spares på plejeområdet i kommunerne, men også gives livskvalitet, og vi undgår nogle dødsfald.
Er der nogen fortegnelse over de økonomiske konsekvenser ved indførelse af denne forebyggende indsats?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-10-23:
Det er jo tankevækkende at høre fru Lone Møller her sige, at det ikke er fru Lone Møllers eller Socialdemokratiets opfattelse, at der her er tale om en opgave, som ingen skal påtage sig.
Der er altså nogle, der bør påtage sig denne opgave.
Så kan man undre sig over, hvorfor man så ikke i alle de år, man har siddet i regering, har gjort det muligt for nogen at påtage sig denne opgave.
Det er jo præcis det, vi gør her ved at skabe finansielt grundlag for, at kommuner, plejehjemsledere, almenpraktiserende læger, ældreforeninger, alle, der føler noget for den her sag, har en mulighed for at gå ind og give det her tilbud.
Det synes jeg da man skal glæde sig over.
Og jeg forudser, der vil være en meget stor og positiv effekt, også i relation til den vinkel, som fru Birthe Skaarup drager ind.
Det er klart, at hele ideen med at vaccinere jo er, at Sundhedsstyrelsen har rekommanderet, at det er fornuftigt, at folk over 65 år vaccinerer sig mod influenza, uanset om de kører i BMW, om det er med eller uden aircondition, eller om de transporterer sig på cykel, eller om de bruger rollator.
Det er fornuftigt for alle over 65 år at vaccinere sig, og derfor vil der også være en afledt besparelse.
Den afledte besparelse er jo ikke en, vi her hjemtager, det er jo så en, man kan glæde sig over vil vise sige ude i vores sygehussystemer og i vores ældreomsorg, og som kan komme dem til glæde, der i øvrigt efterspørger ydelser i sundhedssektoren og i ældreomsorgen. Vi har lavet regnestykker på det her - jeg kan ikke huske dem i hovedet - men jeg er nødt til at sige, at det ikke alene skal være hensynet til besparelser, der driver det her.
Man kan ikke påstå, at den investering på ca. 70 mio. kr., vi her laver, er en investering, som giver tilsvarende besparelser.
Det giver nogle besparelser, og det skal man glæde sig over.
Men først og fremmest skal man jo altså glæde sig over, hvad det her betyder af livskvalitet og opretholdt førlighed hos ældre medborgere i vores samfund.
Jacob Buksti (S), 2002-10-23:
Den 5. juli i år kl. 12.30 udtalte justitsministeren til Nordjyllands Radio i forbindelse med regeringens beslutning om at indføre automatisk hastighedskontrol, at det, regeringen vender sig imod, er de tanker, som tidligere var, om, at der skulle stilles hastighedskontroller op på lange, lige landevejsstrækninger, hvor der ikke sker mange uheld, men hvor der gik gode, rare penge ned i statskassen. Jeg har forgæves forsøgt at få ministeren til at dokumentere, hvad det er for nogle tanker, der var. Jeg har stillet tre skriftlige spørgsmål, nr. S 2676, nr. S 2812 og nr. S 2960, og det er lykkedes ministeren at svare totalt udenom uden overhovedet at forholde sig til det indhold i spørgsmålet.
Heller ikke en klage til Folketingets formand har kunnet formå ministeren til at få hukommelsen på gled.
Så derfor: Når det nu er sådan, som man må gå ud fra, at sandhedsforpligtelsen ikke bare omfatter pressemedarbejdere, såkaldte spindoktorer, men også ministre og måske i høj grad justitsministeren, vil jeg gerne bede justitsministeren benytte lejligheden til her i Folketinget at dokumentere, hvad det er for nogle tidligere tanker, der var, om, at man skulle stille hastighedskontroller op på lange, lige landevejsstrækninger, hvor der ikke sker mange uheld, men hvor der går gode, rare penge ned i statskassen.
Lene Espersen (KF), 2002-10-23:
Jeg kan indledningsvis henvise til mine tidligere besvarelser
af spørgsmål fra samme spørger om samme emne, og det er jo også flere spørgsmål end dem, som hr. Jacob Buksti i dag henviser til.
Der er blevet besvaret mange spørgsmål om dette emne.
Jeg vil derfor også fatte mig i korthed.
Som jeg tidligere har været inde på i mine besvarelser, er det sådan, at mange borgere har oplevet, at der i for høj grad har været satset på automatisk hastighedskontrol på steder, hvor kontrollen ikke har en afgørende effekt på færdselssikkerheden.
En del borgere føler også, at det visse steder kan være svært at få øje på den færdselssikkerhedsmæssige begrundelse for den automatiske hastighedskontrol.
Det mener jeg ikke, og det mener jeg
fortsat ikke at jeg som ansvarlig minister kan se bort fra
Som jeg også oplyste i min besvarelse af 4. september
2002 af spørgsmål nr. S 2960 fra samme spørger, er det dette og ikke mere, der ligger i mine tidligere udtalelser. Med henblik på at imødegå den kritik, der har været rejst imod den automatiske hastighedskontrol, har jeg derfor iværksat forskellige initiativer.
Det drejer sig især om de såkaldt sorte pletter, hvor der sker mange ulykker, og steder, hvor børn og ældre ofte færdes.
Rigspolitichefen har på denne baggrund ført forhandlinger med Vejdirektoratet og politimestrene.
I den forbindelse er det blevet klart understreget, at der kun må foretages automatisk hastighedskontrol på strækninger, der opfylder kriterierne i de gældende retningslinjer. Desuden arbejder Justitsministeriet i øjeblikket på en model, hvorefter der på internettet gives oplysninger om de strækninger, hvor der kan foretages automatisk hastighedskontrol.
Samtidig vil man på internettet kunne se baggrunden for, at den givne strækning er udvalgt til at få foretaget kontrol.
Det kan f.eks. være på grund af, at der er tale om en særlig ulykkesbelastet strækning, eller at der er tale om en vej, hvor der ofte færdes børn eller ældre.
Med dette initiativ kan borgerne til enhver tid få bekræftet, at der er en særlig færdselssikkerhedsmæssig begrundelse for den automatiske hastighedskontrol.
Samtidig vil initiativet indebære, at politi og vejmyndigheder har grundlag for på ny at vurdere, om samtlige udpegede strækninger er tilstrækkeligt begrundede i et ønske om at nedbringe antallet af dræbte og kvæstede.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-10-23:
Jeg glæder mig jo først og fremmest over, at denne regering har gjort det muligt overhovedet at give tilbud til ældre mennesker om gratis influenzavaccination.
Jeg tror ikke, der findes en vaccine mod sure rønnebær, men ellers skulle den måske bringes på banen her, for i sig selv er det jo lidt tankevækkende, at partier, der ikke har været med til at skabe finansiering for denne ordning og heller ikke historisk set har etableret sådanne ordninger i de mange år, hvor de har haft regeringsmagt, nu kerer sig så utrolig detaljeret om, hvad vi andre giver af tilbud. Når det så er sagt, er det jo sådan, at der er indgået
en aftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti om, at alle over 65 år skal tilbydes gratis influenzavaccination.
Det er aftalt, at prisen inklusive vaccine udgør 100 kr., men det er dog samtidig aftalt, at for så vidt angår immobile ældre i egen bolig, er prisen sat til 200 kr. for at gøre det økonomisk attraktivt for dem, der kan vaccinere, også at tilbyde vaccination i pensionisternes egen bolig. Så vil jeg også gerne sige, at alle læger, herunder praktiserende læger, speciallæger og de private vaccinationsfirmaer, kan deltage i denne ordning.
Det er i øvrigt sådan, at kommunerne også kan gå ind i ordningen og påtage sig opgaven, hvis den f.eks. organiseres i kommunelægens regi.
Det fremgår også af bekendtgørelsen, at vaccinationen skal foretages af en læge eller af en anden på dennes ansvar.
Det sidste er vigtigt, for det betyder faktisk, at hvis man på kommunalt plan vælger at gå ind i ordningen, har man en mulighed for at foretage vaccinationen via hjemmesygeplejersker under en læges ansvar, sådan som man bl.a. har gjort det i Københavns Kommune.
Og så glæder jeg mig over, at det private vaccinationsfirma, der indgår i denne her ordning, allerede har etableret så mange tilbud, at der lige p.t. er vaccinationstilbud i 251 af landets 275 kommuner.
Erik Mortensen (S), 2002-10-23:
Jeg forstår godt, hvad ministeren siger, men i den skriftlige begrundelse for den del af spørgsmålet nævnes der jo et par helt konkrete ting, og mit spørgsmål er sådan set, hvordan ministeren vil forholde sig til netop sådanne begrundelser.
Er de begrundelser i sig selv sobre nok for ministeren?
Thomas Adelskov (S), 2002-10-23:
Jeg vil godt spørge ministeren, om ministeren ikke er enig i, at bopælspligten netop er en af hjørnestenene i landbrugsloven, der sammen med den særlige sommerhusregel, vi har i EU, også sikrer, at vi kan bevare danske ejendomme, både landbrug og sommerhusgrunde, på danske hænder.
Og bekymrer det ikke ministeren, at nogle åbenbart tager så let på bopælspligten i landbrugsloven, som tilfældet øjensynligt er med finansminister Thor Pedersen, der har anvendt skiftende forklaringer og skiftende begrundelser, senest at der skulle findes en særlig jyderegel i Folketinget for ikke at overholde bopælspligten?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-10-23:
Nu bygger man jo altså desværre ikke flere boliger.
Hvis den nuværende regering stadig sidder til den tid, hvem kan så være sikker på, at den ikke vil tage de penge og fylde dem i et eller andet hul i statskassen?
Det hul bliver større og større, det ved ministeren jo, som følge af skattestoppet.
Det er da realiteten.
Hvis jeg sad i et boligselskab, ville jeg da være nødsaget til at planlægge med, at fra 2008 var det slut med forbedring og renovering af de ældre boliger.
Eller har ministeren et løfte til dem?
Hvad sker der efter 2008?
2008 er ikke langt væk, hvis man sidder i et boligselskabs ledelse og skal se på, hvordan man sikrer penge til f.eks. nye tage i ældre afdeling.
Det håber jeg ministeren ved.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-10-23:
Hr. Keld Albrechtsen står her og konkluderer, at ministeren må erkende, at der bliver bygget færre boliger.
Nej, det kan ministeren ikke erkende, for vi bygger flere boliger.
Som jeg netop redegjorde for tidligere: I 1999 blev der bygget 6.400 almene boliger, i 2000 var det 5.800, i 2001 var det 6.200, og nu er der indmeldt 8.500, og forventningerne var sat til 6.800.
Det er jo stadig væk 1.000 boliger flere end tidligere om året.
Det er rigtigt, at i forhold til 2002 er det færre boliger, men set over tid er forventningen, at der bliver bygget flere boliger.
Hertil kommer, at der bygges mange flere boliger for unge under uddannelse, hvor der afsat 1 mia. kr. de næste 5 år.
Der er sat penge af til de handicappede, så vi kan få bygget nogle flere handicapboliger til unge fysisk handicappede.
Det er faktisk en sag, som aftaleparterne går meget op i, at der bliver bygget til yngre fysisk handicappede, der i dag sidder på plejehjemmene.
Så jeg vil sige, at vi har indgået et meget bredt forlig, hvor der bliver spillet på alle tangenterne på klaveret, både når det gælder privat udlejning, pensionskassebyggeri, ungdomsboliger, almene boliger og boliger til handicappede.
Det er da svært at være pessimist.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-10-23:
Så vil jeg godt spørge ministeren: Hvad skal jeg sige til mine medbeboere hjemme i boligforeningen i de ældre afdelinger, når de spørger mig om, hvad de kan regne med fra 2008?
Der er måske et tag, der skal renoveres, og mange andre ting.
Ministeren ved jo, at i en boligforening laver man en plan for disse arbejder, og den plan rækker mange år frem, for ellers bliver det noget juks.
Nu er det ophørt fra 2008, for så er der ikke længere de muligheder for at trække fra Landsbyggefonden.
Man kan i hvert fald under ingen omstændigheder være sikker på det, og så kan man jo ikke planlægge med det. Og det vil da sige, at boligforeningernes planlægning bliver ødelagt af det her.
Hvad har ministeren så at sige?
Kan jeg tage en hilsen fra ministeren med hjem og sige: Jamen I skal nok kunne regne med, at I får de penge efter 2008?
Eller må jeg rejse hjem til Århus og bedrøve med, at ministeren har sagt til mig, at man altså ikke kan vide, hvor de penge render hen efter 2008?
Det er jo sådan, forligsteksten må læses.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-10-23:
Jeg synes da, at hr. Keld Albrechtsen skulle rejse hjem til Århus og sige, at nu bliver der virkelig bygget nogle flere boliger i forhold til tidligere.
Med hensyn til renoveringer er der jo også nu sikkerhed
for, at der kan renoveres for 1,5 mia. kr. om året frem til år 2008, og det vil altså sige, at der er en dyb ansvarlighed over for boligpolitikken i dette Folketing
Der er handlet nu, så der kan bygges de boliger, både almene, til privat
udlejning og til handicappede
, og så ser vi, når vi når længere frem i teksten, hvor vi så er henne.
Jeg mener, at tidsrammen frem til 2008 er rimelig, når vi nu i dag har oktober 2002, men det er jo selvfølgelig en politisk uenighed, og jeg tror ikke, hr. Keld Albrechtsen og jeg kommer tættere på hinanden.
Jacob Buksti (S), 2002-10-23:
Jamen jeg kan blive helt rørt, når ministeren henviser til tidligere besvarelser.
Hele pointen i mit spørgsmål her er, at ministeren ikke har svaret på mit spørgsmål tidligere.
Det gør ministeren heller ikke her.
Jeg ved godt, ministeren har foretaget en masse ting.
Det skal jeg nok komme tilbage til.
Jeg har båndudskriften her fra Nordjyllands Radio.
Ministeren må enten dokumentere det eller sige, at det ved
ministeren godt ikke var tilfældet.
Det, ministeren nu gør, er, at ministeren implementerer præcis det, som den tidligere regering gjorde, og at ministeren selv skaber den oplevelse, som ministeren siger
nogen har, idet det her i Vejdirektoratets rapport »Automatisk trafikkontrol, Valg af strækninger«, 27. juni 2001, ordret - ordret - på side 4 fremgår fuldstændig det samme som af ministerens indlæg i Jyllands-Posten den 14. oktober 2002.
I stedet for at svare udenom, vil jeg gerne høre ministeren en gang til: Hvad var det for tanker, der tidligere var, om, at man skulle stille hastighedskontroller op på lange, lige landeveje, hvor der ikke sker mange uheld, men hvor der gik gode, rare penge ned i statskassen?
Det kan aldrig nogen sinde være meningen, at man etablerer overvågning med det formål.
Det sagde ministeren til Nordjyllands Radio den 5. juli kl. 12.30.
Så det er ikke noget med, hvad ministeren gør nu.
Nej, det er noget med, at ministeren siger, at den tidligere regering ville gøre noget, som ministeren godt ved at den tidligere regering overhovedet ikke havde tanker om at gøre.
Så derfor vil jeg gerne høre ministeren: Hvorfor sagde ministeren, at der var disse tanker, når ministeren godt ved, at de ikke var der?
Ole Vagn Christensen (S), 2002-10-23:
»Vil ministeren begrunde, hvorfor det er nødvendigt at nedlægge Forsøgsstation Silstrup og overføre aktiviteterne til Foulum m.fl.?«
Skriftlig begrundelse
Der ønskes en redegørelse for, hvordan beslutningen lever op til Folketingets vedtagelse om og regeringens målsætning om regionalpolitik.
Det her handler om regionalpolitikken i Danmark, og jeg har her et citat, fru minister.
I aftes mødtes nogle af regionens fremtrædende landmænd på landbocenteret i Nordthy, og der var enighed om, at Silstrup skal bevares.
Det hed sig, at det yderligere vil bidrage til skævvridningen af Danmark, og som planteavler har Oddershede set mange gange, at Silstrup har bidraget positivt med forskning inden for jordbrug.
Som vi alle ved, blev resultatet her, at den daværende minister, fru Ritt Bjerregaard, sagde, at Silstrup skulle bevares.
Men nu har vi så oplevet, at ikke alene Silstrup, men også Borris, Tylstrup og Rønhave er i farezonen for nedlæggelse, og derfor er vi meget interesserede i at høre, om ministeren har den samme fasthed som sin forgænger over for dem, som gerne ser en centralisering i Danmark.
Mariann Fischer Boel (V), 2002-10-23:
internationalt format
Noget af den praktiske forskning, som forsøgsstationen udfører, bliver i stigende omfang udført gennem Landbrugets Rådgivningstjeneste i de tilfælde, hvor rådgivningstjenesten kan udføre forsøgene billigere.
Afslutningsvis kan jeg oplyse, at der er gennemført en analyse af de regionale konsekvenser i forbindelse med et salg af forsøgsstationen.
Der vil pr. 1. januar være tre personer beskæftiget på forsøgsstationen, og de er så de tre, der vil blive berørt af nedlæggelsen.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-10-23:
I det samme brev står der, at Esben Oddershede dog ikke vil lægge skjul på, at DJF's centrale forsøgsstation i Foulum øst for Viborg ligger så tæt på, at den kan risikere at udsulte Silstrup, og han tror derfor, at der bliver truffet en endelig beslutning i juni, så vidt vi ved, nemlig ud fra den kendsgerning, at ministeren sagde, at der ikke bliver tale om, at Foulum kan udsulte Silstrup.
Derfor er jeg nødt til at spørge ministeren: Hvad er det, der har gjort, at man nu taler om tre ansatte?
Jeg står her med et citat fra selve lederen af centret, nemlig driftsleder Erik Moestrup
: »Forsøgsgården og de 10 ansatte koster i første omgang skatteyderne 650.000 kr., men afdelingen sælger og arbejder forskning til landbruget, så der hvert år bliver et plus, som går i DJF's kasse.
Derudover er Silstrup en af kronjuvelerne i dansk jordbrugsforskning, og et areal på 25.000 m2 er kendt i detaljer ned i 1,5 m's dybde, så netop i Silstrup ved man, hvordan kvælstof og andre næringsstoffer opfører sig i jorden.
Hvad har ministeren gjort sig af forestillinger her?
Vi har tidligere hørt signaler om, at man ville købe jord til Foulum, hvor man så vil begynde at investere.
Til det vil jeg sige, at Foulum, som i første omgang har et nedskåret budget, vil komme til at opleve, at de selv skal finansiere, og til næste år, når de ikke kan gå ud og hente pengene hos andre, må de så finde dem andre steder.
Jeg føler altså, at der her er tale om den kortsigtede politik.