runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Oppfeldt (V), 2003-11-21:
Det forslag, vi drøfter nu, er indførelsen af en mere permanent supplerende pensionsydelse til de allersvagest stillede ældre.
Forslaget afløser den engangsydelse, der blev indført i år, som var på op til 5.000 kr., og som noget fejlagtigt blev kaldt ældrechecken.
Vi taler om en ydelse, som målrettes dem, der ikke har
ret meget
Kravet er, at man er folkepensionist; kravet er, at man ikke har en likvid formue på over 54.600 kr.; kravet er, at man ikke har nogen indtægter ud over folkepensionen, bortset fra småindtægter på under 1.500 kr. Den supplerende ældreydelse er skattepligtig, den er for næste år på maks. 5.100 kr., den kommer til udbetaling i januar-februar, og ca. 117.000 folkepensionister vil være omfattet af ordningen, eller ca. hver sjette folkepensionist.
Hvem er så den typiske pensionsmodtager?
: Den typiske modtager af den her ydelse vil være over 75 år.
Vedkommende vil typisk bo i en lejebolig.
Denne folkepensionist har ingen eller kun en ringe ATP-opsparing og ikke nogen pensionsopsparing herudover, og vedkommende vil have en meget ringe formue.
Det vil sige: fattig, over 75 år, lejerbolig.
Jeg må spørge: Ringer der ikke en klokke hos Socialdemokratiet?
Socialdemokratiets hr. Mogens Lykketoft: Flere penge til sygehuse er nu en del af kommuneaftalerne, og den næste ældrecheck stemmer vi imod. Her afleverer Socialdemokratiets formand to budskaber. Det ene er, at der kommer flere penge til sygehusene, og det er jo rigtigt nok, men det andet budskab, og det overrasker os lidt, er, at Socialdemokratiet nu har besluttet sig for at stemme imod en ordning, der er målrettet de fattige, de gamle, dem, der ikke har ret meget.
Jeg vil godt gøre det klart, at Venstre støtter det forslag, der er fremsat her i Folketinget, fordi det er målrettet denne gruppe af svært stillede borgere.
Jeg har meget svært ved at se, at der er nogen partier i Folketinget, der ikke kan støtte dette forslag, hvis man vil gøre noget for de allersvagest stillede pensionister.
Det er jo klart, at hvis man ikke har den dagsorden, der hedder de svageste pensionister, behøver man ikke at gøre det her, men hvis man har den dagsorden, så er det her forslag en af de muligheder, der findes. Venstre vil gerne understrege, at den danske folkepension for de flestes vedkommende har et tilstrækkeligt niveau, når folkepension opfattes som et basisfundament, hvorover der kan bygges fuld ATP, arbejdsmarkedspensioner og forskellige private ordninger. Vi ved, at denne pensionsoverbygning i de kommende år vil omfatte flere pensionister.
Vi ved, at flere og flere går ind i alderdommen med gode pensionsordninger, og dermed vil problemstillingen om nogle år være en anden, for så vil der måske ikke være en gruppe af økonomisk svagt stillede pensionister.
Men det er fortrinsvis de pensionister, der i dag er i tresserne, som er denne gruppe, og det er dem, der har den økonomiske overbygning oven på folkepensionen.
De er sikret.
Så har vi den svageste gruppe tilbage, og Venstre anerkender, at vi har en sådan gruppe af pensionister i dag, som ikke får ret meget, og det er dem, vi vil målrette denne supplerende ældreydelse til.
Vi kan anbefale forslaget.
Marianne Pedersen (V), 2003-11-21:
Lovforslaget er et konkret forslag i forlængelse af det frihedsbrev, som indenrigsministeren sendte til samtlige amter og kommuner i januar 2002.
Frihedsbrevet byggede på at skabe større kommunalt beslutningsrum.
Efterfølgende nedsatte regeringen et udvalg, som kritisk skulle undersøge råd og nævn på det kommunale opgaveområde, herunder integrationsrådene.
Konklusionen fra udvalget var bl.a., at man skulle gøre det frivilligt for kommunerne at oprette integrationsrådene.
Med lovforslaget viser regeringen, og Venstre tilslutter sig, at vi tror på, at en given kommune selv bedst ved, hvordan integrationsopgaven i forhold til dialog og høring af invandrerkredse sikres bedst.
For os er det centralt, at beslutningerne tages så tæt på borgerne som muligt.
Da det er kommunerne, som til daglig arbejder med integrationen, finder vi det mest nærliggende, at det er kommunerne selv, der tager stilling til deres behov for dialog og rådgivning i forbindelse med integrationsindsatsen.
Forslaget skal på ingen måde ses som en nedprioritering
af området, men en mulig aktiv tilslutning til området.
Det fremgår også af bemærkningerne til lovforslaget, at ministeren vil afholde kvartalsvise møder med Rådet for Etniske Minoriteter samt styrke netværksdannelserne og dertil yde bistand og støtte til kurser for integrationsrådene til sekretærer for disse integrationsråd.
På samme måde kan vi fra Venstre opfordre borgmestre og kommunalbestyrelser til at holde tæt kontakt til de råd og nævn, de nu vil nedsætte i kommunerne i denne her sammenhæng.
Venstre kan støtte forslaget.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-11-21:
Jeg tror, Socialdemokratiet har skaffet sig en meget svær sag her.
En ydelse, der er målrettet de fattigste pensionister, har Socialdemokratiet meget svært ved at støtte her i Folketinget.
Det må da vække stof til eftertanke.
Vores idé med det her er, at vi permanentgør den ydelse, der findes, og vi afventer Velfærdskommissionens arbejde for der at tage vores pensionssystem op samlet i en sammenhæng med de andre ydelser, der findes i vores samfund.
Det vil være rimeligt nok. Det synes jeg er et rimelig klart svar.
Historien om, at vi har mange pensionister, der ikke har nogen indtægter, men er millionærer, er jo lidt af en vandrehistorie, der bliver serveret som Socialdemokratiets allersidste figenblad, og den hopper vi ikke på.
Sidste gang stemte Socialdemokratiet for forslaget om en ydelse til de svagest stillede, til de fattigste ældre, og i år vil Socialdemokratiet stemme imod.
Det, der har ændret sig fra sidste år til i år, er, at forslaget er blevet forbedret på de punkter, som Socialdemokratiet ønskede under behandlingen sidste år.
Fru Grete Schødts sagde sidste år ved førstebehandlingen, at et hovedpunkt var: »Vi vil endnu hellere være med til at se på fremtidens pensionister, også i år 2004, 2005, 2006, 2007, 2008. Vi har nu taget fat i 2004, 2005, 2006.«
Den taler ikke om 2007 og 2008, men jeg går ikke ud fra, at det er den detalje, der gør, at man lige pludselig går imod de fattige pensionister.
Fru Karen Jespersen sagde i begrundelsen for, at man havde en reservation sidste år, men dog stemte for - det er ikke et citat, jeg refererer bare fra hendes indlæg - at det er et problem, at hvis man har optjent blot en lille smule
ATP, bliver man ramt.
Men hvis man har optjent en lille smule ATP, bliver man ikke ramt af det forslag, vi behandler her.
Pia Kristensen (DF), 2003-11-21:
Fru Grete Schødts mener, at lovforslaget er et makværk, men det må stå for fru Grete Schødts' egen regning.
Hvis fru Grete Schødts mener, det er et makværk, så værsgo.
Jeg vil bare sige, at Socialdemokraterne jo aldrig rigtig har gjort noget for de ældre i det danske samfund, så på den måde undgår Socialdemokraterne jo at lave noget makværk på området. Fru Grete Schødts siger, at vi ville gøre noget mere.
Ja, det ville vi.
Vi fik 430 mio. kr., og fru Grete Schødts tror vel ikke, at når man får 430 mio. kr. i en forhandling, siger man: Hvis vi ikke kan få 2 mia. kr., vil vi sandelig heller ikke have de 430 mio. kr.
Det er jo ligesom at købe et skrabelod.
Man tror og håber, at man vinder en million.
Så skraber man, og så står der 100 kr. Skulle man så aflevere loddet til forhandleren og sige: Når jeg ikke kan få en million, vil jeg heller ikke have de 100 kr., værsgo?
Til sidst vil jeg sige til fru Grete Schødts, der opfordrer os til at tale med Ældre Sagen: Vi har haft en lang række møder med Ældre Sagen forud for finanslovforhandlingerne, så de har faktisk været vores bagmænd.
Til fru Line Barfod, der taler om - og jeg tror, jeg har hørt det tre, fire gange i dag - hr. Kristian Thulesen Dahl og magtens pris: Jamen det er rigtigt.
Magtens pris har for vores vedkommende altså betydet, at vi har fået lavet en masse forbedringer på social- og sundhedsområdet, og det er vi meget, meget tilfredse med.
De ældre har faktisk fået flere penge i den tid, vi har haft indflydelse.
Til fru Grete Schødts og fru Sandy Brinck vil jeg blot sige sådan samlet, at det er en glædens dag for Dansk Folkeparti.
Vi er utrolig glade, og vi er meget stolte over, at ældrechecken er blevet gjort permanent.
Jeg synes, det er synd, at Socialdemokraterne ikke kan støtte op om det her. Jeg synes, det er så synd for pensionisterne, at Socialdemokraterne siger: De 420 mio. kr. skal ikke bruges på de ældre; det er ikke godt nok, vi vil have noget andet.
Jeg håber, at pensionisterne sidder derude og tænker: Hvor har vi Socialdemokraterne?
Hvorfor bakker de os ikke op?
Vi vælger at gå i regeringens fodspor, siger fru Sandy Brinck.
Vi har valgt at gå i regeringens fodspor, fordi vi synes, at regeringens politik er fornuftig.
Så længe vi synes, regeringen har en fornuftig politik, støtter vi op omkring regeringen.
Og når man sidder og har indflydelse, får man selvfølgelig også en masse ting igennem, og det ser vi altså som en fordel.
Fru Grete Schødts praler så lidt af til sidst, at Socialdemokraterne har gjort noget for de ældre.
Jeg er enig med fru Grete Schødts.
Jeg har arbejdet inden for ældreområdet i de 10 år, Socialdemokraterne sad ved magten.
Der blev opført det ene ældreboligkompleks efter det andet, for nu skulle de ældre altså have boliger med albuerum.
Hvad er det så, vi står over for i dag?
Der står vi over for et behov for plejehjemspladser.
Der mangler plejehjemspladser til ældre, som er i deres hjem og ikke kan komme uden for en dør og ikke kan klare sig selv.
De svage ældre har Socialdemokraterne skabt.
De svage ældre har ikke brug for en bolig med albuerum, de har brug for en plejebolig, vil jeg gerne sige til fru Grete Schødts.
Grete Schødts (S), 2003-11-21:
Jeg har respekt for, at Dansk Folkeparti har fået forhandlet denne her check på plads, lad det være sagt med det samme, men det må da ærgre fru Pia Kristensen en hel del, at de samme pensionister nu kan stå i den situation fra 1. januar 2005 at få en huslejestigning på 165 kr. om måneden for at modtage en check i januar måned.
Det er facit.
Så vil jeg godt sige, at Socialdemokratiet i den tidligere regering sammen med Det Radikale Venstre og sammen med andre partier her i Folketinget har taget helt anderledes initiativer over for de ældre.
Vi har faktisk afsat penge til at bygge en masse gode ældrecentre, vi har uddannet en masse dygtige social- og sundhedsassistenter og -hjælpere, vi har faktisk indført et helbredstillæg, så de syge ældre kan få deres medicin væsentlig billigere, vi har sørget for, at kommunerne og amtskommunerne havde de penge, der var nødvendige, og vi har faktisk også løst de samspilsproblemer, der var mellem førtidspensionister og folkepensionister.
Så det kan ikke, og det skal ikke stå upåtalt hen, når man påstår, at Socialdemokratiet i vores regeringsperiode sammen med Det Radikale Venstre ikke har sørget for de ældre.
Sandy Brinck (S), 2003-11-21:
Det burde jo være en glædens dag for fru Pia Kristensen, og derfor undrer den mismodighed, fru Pia Kristensen sådan står
Fru Pia Kristensen siger i sit svar til mig, at ældrechecken er et tillæg til folkepensionen.
Vi har lagt forslaget frem i Folketingssalen, og Dansk Folkeparti har valgt ikke at støtte det.
Dansk Folkeparti har faktisk et alternativ til bare at følge i regeringens fodspor; det er Dansk Folkeparti, der vælger det selv.
Line Barfod (EL), 2003-11-21:
Fru Pia Kristensen må nok finde sig i, at indtil man fuldstændig afskaffer demokratiet, kommer Dansk Folkeparti til at skulle høre Enhedslisten gentage det samme igen og igen, indtil politikken bliver ændret, for vi holder nu engang fast i, at det ikke hjælper noget, at man giver med den ene hånd, når man tager mere med den anden, for så ender de pensionister, det handler om, altså med at sidde tilbage med færre penge, end de havde tidligere.
De betaler, som hr. Kristian Thulesen Dahl har sagt, magtens pris, prisen for, at Dansk Folkeparti er kommet til magten; den betales af nogle af de pensionister, der har mindst.
For Dansk Folkeparti vælger at prioritere, så de rigeste i dette samfund får store skattelettelser i milliardklassen, mens de fattige pensionister får mindre, ved at man skærer på den kollektive trafik, man skærer på aftenskolerne, man skærer så meget i kommunerne, at der bliver skåret i mad og meget andet til dem, der har allermindst.
Det er altså ikke til at komme uden om, at det er det valg, Dansk Folkeparti træffer.
Pia Kristensen (DF), 2003-11-21:
Jeg vil starte med at svare fru Sandy Brinck.
Det der med et plaster på såret synes jeg egentlig er en meget kedelig udtalelse at komme med.
Et plaster på såret er ikke det, vi vil med en ældrecheck.
Det, vi vil med en ældrecheck, er at give de dårligst stillede pensionister en højere ydelse, et tillæg til deres folkepension.
Som jeg har sagt flere gange, også under den debat, vi havde sidste år, ønsker vi flere penge på bordet til den ældrecheck, men regeringen vil ikke være med, vi kan ikke få forhandlet os frem til det.
Derfor siger vi: Vi tager selvfølgelig de 420 mio. kr., som vi har fået, og så gør vi det så godt, vi kan, med de penge.
Så taler fru Sandy Brinck om den dame, der sidder i Hellerup i villaen.
Det kan jeg godt forstå, at en lille fru Hansen, der sidder i en lejlighed, ikke kan forstå, men det kunne jo være, at den dame, der sad i den Hellerupvilla, ikke havde ret mange penge, men at det hele var i mursten, og dem kan hun altså ikke spise.
Til fru Line Barfod: Nej, jeg er ikke irriteret, men jeg er mættet; jeg er mættet af Enhedslistens retorik om dit og om dat. Enhedslisten taler altid vidt og bredt om nedskæringer.
Når man kommer ind på eller andet, så er det kollektiv trafik, der er skåret ned på, og jeg kunne remse det hele op.
Jeg er simpelt hen mættet af at høre Enhedslisten komme med de samme fraser gang på gang i de forskellige debatter.
Og også til fru Line Barfod: Vi vil også gerne have beløbet sat op, og vi vil fortsat arbejde på, at der bliver sat flere penge af, at der kommer flere penge på bordet til de ældre.
Sandy Brinck (S), 2003-11-21:
Jeg vil godt understrege, at de pensionister, jeg har talt med, ikke har fremført det, som at de sidder og er skuffede sådan på egne vegne.
Nej, de fremhæver faktisk det helt rimelige synspunkt, at de synes, det er uretfærdigt, at nogle, som har store villaer og dermed store formuer, rent faktisk kan få checken, mens de pensionistkredse, som jeg kommer i, primært er almindelige arbejdere, og de siger: Jamen vi har brugt hele vores liv på at bidrage til fællesskabet, og nu sidder vi og har knap til dagen og vejen.
Hvorfor kan vi så ikke få, når Hellerupfruen med patriciervillaen kan?
Det er det spørgsmål, som jeg synes stadig blafrer i vinden.
Så siger fru Pia Kristensen meget håndfast: Nu har vi altså valgt i Dansk Folkeparti.
Ja, og jeg ønsker sådan set bare, at man står ved det valg.
Dansk Folkeparti har fravalgt at stemme for at hæve pensionstillægget, og i stedet for giver man et lille plaster på såret med en ældrecheck, som så i øvrigt rammer nogle, som overhovedet ikke er sårede.
Line Barfod (EL), 2003-11-21:
Jeg kan da godt forstå, at fru Pia Kristensen er lidt irriteret over, at vi fra Enhedslistens side bliver ved med at minde om de nedskæringer, som Dansk Folkeparti har lavet på den kollektive trafik, og som har betydet, at billetpriserne er steget kraftigt.
For det er jo lige præcis noget, der rammer dem, der har allermindst, og rammer mange af pensionisterne, som er fuldstændig afhængige af, at de har mulighed for billigt at kunne køre med den kollektive trafik.
Så der skal altså ikke mange stigninger på busbilletterne til, og man skal ikke gå meget på aftenskole, før de store stigninger, der er kommet dér, for længst har taget det, man får med ældrechecken.
Det nytter altså ikke, at man giver med den ene hånd, når man tager mere med den anden.
Så ender det med, at folk har mindre, end de havde, før Dansk Folkeparti kom til magten.
Pia Kristensen (DF), 2003-11-21:
Nu remsede jeg op i min ordførertale, hvad der var blevet gennemført på ældreområdet, og det er mange, mange ting.
At der så er skåret ned f.eks. på den kollektive trafik, som Enhedslisten jo elsker at stå og tale om oppe fra den her talerstol, jamen altså, vi har taget langt mindre, end vi har givet.
Vi har syntes, at de besparelser har været fornuftigere, end at vi f.eks. skulle skære ned på nogle andre ting.
Det handler om prioriteringer, og sådan er det altid.
Til fru Sandy Brinck: Det kan godt være, fru Sandy Brinck kommer ud og hører en masse kritik.
Vi har da også fået henvendelser fra skuffede pensionister, som har sagt: Hvorfor har jeg ikke fået en check, for det har min nabo faktisk fået?
Men når vi så stille og roligt har forklaret dem, hvad det egentligt handler om, så er de blevet afklaret med det.
Men jeg kan da godt forestille mig, at Socialdemokraterne, når de kommer ud til møder, kan oppiske en stemning ude blandt pensionisterne.
Det kan også være, vi ikke taler med de samme mennesker.
Vi har jo også noget, der hedder en børnecheck, vil jeg gerne sige til fru Sandy Brinck.
Sandy Brinck (S), 2003-11-21:
Det er jo bemærkelsesværdigt, at Dansk Folkepartis ordfører valgte at bruge en ganske betragtelig del af sin taletid på at tale om Socialdemokraterne, men vi takker for opmærksomheden.
Der har været meget kritik, siger fru Pia Kristensen, og det er ganske, ganske rigtigt.
Den kritik har vi sådan set hørt om og om igen på samtlige møder, jeg personlig i hvert fald har haft med pensionistforeninger.
Og hvad er det, de siger?
De siger to ting.
Først spørger de: Hvordan kan det være, at Hellerupfruen i sin villa kan få den her ældrecheck, men jeg kan ikke?
Jeg har trods alt været på arbejdsmarkedet, jeg har bidraget til det her samfund.
Det andet, de siger, er, at det altså er utrolig teknisk vanskeligt, at man begynder at lave nogle nye ordninger i stedet for at bruge det velkendte system, som vi har i vores pensionssystem, nemlig at der er en grundydelse til alle, og så er der et tillæg til dem, som er vanskeligt stillet økonomisk.
Hvorfor bruger man ikke den model?
Det er faktisk, den model, Socialdemokraterne har lagt frem her i Folketingssalen, og som Dansk Folkeparti altså har valgt at stemme imod.
Line Barfod (EL), 2003-11-21:
Vi synes ikke, det er nogen god måde at gøre det på, men det er trods alt en lille forbedring for nogle af dem, der mangler penge.
Men det, jeg godt vil spørge Dansk Folkepartis ordfører om, er: Det bliver sagt, at Dansk Folkeparti mener, at ældreområdet skal prioriteres langt højere, der bliver talt om de mange goder, pensionisterne får, og i næsten ligegyldigt hvilken debat, vi har med Dansk Folkeparti her i salen, bliver ældrechecken fremhævet.
Men hvorfor nævner Dansk Folkeparti ikke også alle de nedskæringer, man samtidig gennemfører over for de ældre?
Her i Folketinget er det bl.a. vedtaget, at busbilletterne kommer til at stige, fordi tilskuddet fjernes.
Betalingen for aftenskolerne stiger, boligstøtten, som vi diskuterede lige før, bliver forringet, osv., og det, der især kommer til at ramme mange pensionister, er de mange nedskæringer ude i kommunerne, som Dansk Folkepartis repræsentanter i kommunalbestyrelserne er gået med til.
Hvorfor går Dansk Folkeparti ikke ud og siger ærligt til pensionisterne, at man giver med ene hånd og tager noget mere
med den anden?
Villy Søvndal (SF), 2003-11-21:
Svaret er ja, men det ville være et fuldstændig ufyldestgørende svar, hvis man nøjedes med det, for oven i det skal lægges alt det andet fra det lange synderegister, som regeringen har gennemført sammen med Dansk Folkeparti.
Selv om man køber sig aflad på et enkelt punkt, er det samlede billede dybt forstemmende for enhver, der er optaget af social retfærdighed.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-11-21:
Det var mest citatet med, at også en blind høne kan finde et korn, som jeg blev glad for, og jeg vil spørge hr. Villy Søvndal: Kan hr. Villy Søvndal bekræfte, at vi bruger 13 gange så mange penge på denne ældreydelse end det, staten sparer ved den justering af boligydelsen, vi diskuterede før, og at den derfor betyder 13 gange så meget rent økonomisk?
Villy Søvndal (SF), 2003-11-21:
Tak til ordførerne fra Dansk Folkeparti og De Konservative, fordi vi kunne flytte rundt på rækkefølgen.
Forslaget drejer sig om, at folkepensionister, der ikke har indtægter ud over 1.500 kr. ved siden af folkepensionen, får en supplerende pensionsydelse, som det hedder, dog kun hvis de samtidig ikke har en likvid formue over 54.600 kr. Det, der bliver udbetalt, er 5.100 kr. pr. år før skat.
Jeg tror, at næsten alle ældre har en forestilling om, at så kraftigt som forslaget er markedsført, må det betyde, at de får andel i det, og tilsvarende stor bliver skuffelsen, når det viser sig, at det kun er 117.000, der får andel i det. Jeg tror, den anden svaghed er, at når man så kraftigt markedsfører et beløb på 5.100 kr., men glemmer at sige, at det er før skat, bliver folk også lidt overraskede over det. Derfor synes jeg, man skulle have været lidt omhyggelige og have passet på ikke at få det til at svulme så voldsomt op, at man efterlader mange skuffede mennesker på perronen.
Jeg vil også sige, at vi godt kan finde småfejl i forslaget.
F.eks. synes vi, det ville være rimeligt at kigge på de mennesker, der er meget velhavende, fordi de har en meget stor formue i deres hus, og inddrage det forhold i overvejelserne.
Vi ville selv foretrække en model, hvor man lægger beløbet til pensionstillægget, for her har vi en kendt model, der sikrer, at det er dem, der ikke har store indkomster og formuer ved siden af og den slags, der bliver hjulpet.
Når alt det er sagt, er der dog ingen grund til at skjule, at hovedparten af de mennesker, der får denne ydelse, lige præcis er de mennesker, der kun har den nøgne folkepension som levegrundlag.
Det er mennesker, hvis indkomst er lille, og som også efter vores opfattelse har behov for hjælp, og derfor støtter vi lovforslaget, ligesom vi gjorde sidste år.
Men jeg vil lige for en sikkerheds skyld også sige, at det rykker ikke ved det generelle indtryk af denne regering: Selv en blind høne finder indimellem et korn. Selv store syndere kan købe sig aflad, men det rokker ikke ved det generelle billede, heller ikke med hensyn til de ældre, at når regnebrættet i øvrigt skal gøres op med plusser og minusser, er vi fortsat i en situation i SF, hvor vi ikke er i stand til at skamrose den nuværende regering.
Grete Schødts (S), 2003-11-21:
Det med populisme vil jeg lade stå ovre hos Dansk Folkeparti.
Så vil jeg sige til hr. Flemming Oppfeldt, at vi blev lovet - det var faktisk indeholdt i lovforslaget for et år siden - at der skulle komme et analysearbejde, og ministeren satte det også i gang.
Vi ville få en rapport, der kunne vise, hvem de økonomisk svagest stillede pensionister var.
Den har vi også fået, og hvis man ellers ville gøre sig den ulejlighed at læse den, viser den lige nøjagtig det, jeg hele tiden har sagt, nemlig at den ældrecheck, man nu deler ud sammen med Dansk Folkeparti, peger i den forkerte retning.
Det er ikke de samme mennesker, som man delte gavechecken ud til sidste år, som får den i år.
Jeg har læst rapporten, men det har hr. Flemming Oppfeldt ikke.
Pia Kristensen (DF), 2003-11-21:
Fru Grete Schødts opfordrer Dansk Folkeparti til at stemme for Socialdemokraternes forslag, når det bliver fremlagt, men fru Grete Schødts ved jo godt, at det er fuldstændigt urealistisk.
Fru Grete Schødts ved jo, at forhandlingerne mellem regeringen og Dansk Folkeparti er overstået, og vi er meget tilfredse med de forhandlinger, fordi vi har fået en masse ønsker igennem på både social- og sundhedsområdet.
Jeg vil sige til fru Grete Schødts, at jeg synes altså, det er nogle billige point, man vil score.
Der er kommet en ny regering, efter at man selv har siddet ved magten i 10 år, og så kommer man pludselig frem af hullerne og siger, og nu vil man gøre det godt for de ældre.
Er det ærligt ment, eller er det populisme?