runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2005-11-03:
Der var flere skilte, hvor der stod, at man ikke måtte rense maskinen, når den var i gang.
Medarbejderne var blevet instrueret i det, men en medarbejder gjorde det så alligevel, skar sig i fingeren og kom på sygehuset, fordi arbejdsgiveren sagde, at vedkommende skulle på sygehuset og have såret renset.
Lønmodtageren sagde: Jamen vi skal ikke have Arbejdstilsynet blandet ind i det, for jeg har overtrådt det her, og jeg er også blevet advaret mange gange.
Det er et eksempel, hvor der blev givet en bøde, og jeg talte ikke om forliget »Flere i arbejde«.
Jeg talte om arbejdsmiljøloven, som hr. Bjarne Laustsen ikke er med i.
Hvad hr. Bjarne Laustsen så har talt med beskæftigelsesministeren om på nogle møder, hvor jeg ikke har været til stede, skal jeg ikke gøre mig klog på.
Jeg vil da lige sige til hr. Bjarne Laustsen: Velkommen tilbage til arbejdsmarkedspolitikken.
Vi håber, at det skal være sådan fremover, for vi har faktisk savnet hr. Bjarne Laustsens spidse kommentarer.
Dem ser vi frem til igen.
Og jo, hr. Bjarne Laustsen har da fuldstændig ret.
Dansk Folkeparti har da presset på, for at vi skulle have det her.
Vi var da en af fortalerne for, at det skulle ændres.
Da sagen var oppe sidste år, var vi da nogle af dem, der var ude at sige, at det skulle fjernes.
Hvor mange gange har vi ikke hørt fru Colette Brix være ude at sige, at vi skulle have ændret det her?
Jo, selvfølgelig har vi da sagt, at vi skal have lavet sådan et forslag, så derfor har hr. Bjarne Laustsen fuldstændig ret.
Hvad angår »Flere i arbejde« og det her med det objektive ansvar, så har vi jo holdt møder vedrørende arbejdsmiljø, dengang vi lavede det, og det var jo ikke alle møderne, begge partier var med til.
Men jeg må indrømme, at i de møder, hvor jeg var med, har vi ikke snakket om objektivt ansvar i forbindelse med arbejdsmiljø.
Hvad hr. Bjarne Laustsen så har talt med beskæftigelsesministeren om, skal jeg ikke kunne sige.
Det har så været på et møde, hvor jeg ikke har været til stede.
Jens Rohde (V), 2005-11-04:
Man kunne godt rent politisk have forudset neddroslingen af støtten til lokalradio og -tv, for jeg har aldrig lagt skjul på, heller ikke mens vi var i opposition, at vi ønskede at prioritere midlerne anderledes end at give så mange penge til ikkekommerciel radio og tv.
Så stiller jeg spørgsmålet: Findes der mediesvage grupper i dag?
Mit svar er nej.
Det er i hvert fald meget få grupper, der er mediesvage.
Dengang man lavede det her, havde man ikke noget, der hed internet, og hvis det er sådan, at man skal kommunikere meget målrettet til en gruppe, er der i dag faktisk en lang række også i økonomisk henseende bedre muligheder for at kommunikere på anden vis end gennem en lang, lang række radio- og tv-stationer.
For manges vedkommende kan man ikke engang måle lyttertallene, så små er de, så det er jo et spørgsmål om, hvordan man prioriterer de begrænsede frekvensressourcer og de begrænsede pengeressourcer bedst muligt.
Mogens Jensen (S), 2005-11-04:
Nu håber jeg da, at hr. Jens Rohde efter så mange år i Folketinget efterhånden har respekt for, at man har forskellige synspunkter, og at man ikke på den måde sådan skal irettesætte hinanden, fordi man har forskellige udgangspunkter.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at jeg og Socialdemokraterne gerne ser, at vi kan indgå et samlet fælles medieforlig her i næste runde, også på baggrund af at vi måske kan have forskellige holdninger til lovforslaget, som vi behandler nu.
Det håber jeg da også vil være hr. Jens Rohdes udgangspunkt.
– og så kan jeg jo sige, når jeg nu har fået slukket for den, at det her lovforslag svækker de lokale medier på flere områder.
Jeg skal bare nævne to her.
Det ene er, som vi jo har været inde på, at man centraliserer beslutningsgangene fra de lokale radio- og tv-nævn op til et centralt radio- og tv-nævn.
Det mener jeg er med til at svække de lokale radio- og tv-stationers muligheder for at overleve.
Og det andet er, at ved at fjerne must carrybestemmelserne for lokal-tv er der lokal-tv-stationer, der ikke ville kunne blive set af borgere i det her land.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-11-04:
Det sidste her viser jo, hvad det handler om.
Hr. Jens Rohde har stadig ikke forklaret, hvordan Venstre som et, i hvert fald i princippet, decentralt parti kan gå ind for den ekstreme centralisering, der ligger i lovforslaget.
Han argumenterer med retssikkerhed, men han har heller ikke forklaret, hvordan det kan give større retssikkerhed, at ankemulighederne fjernes.
Men sandheden er jo, at det handler om noget helt andet, som det kom frem her til sidst.
Hr. Jens Rohde kan ikke lide de små, idébaserede lokale radio- og tv-stationer.
Han kan ikke lide dem, og lovforslaget er jo gennemsyret af den tankegang, at de kommercielle interesser skal styrkes på bekostning af de idéprægede græsrodsradio- og tv-stationer.
Sig dog sandheden!
Det er jo sådan, det er, ikke?
Jens Rohde (V), 2005-11-04:
Hr. Holger K. Nielsen ved jo godt, at jeg er radiomand og har været det, siden jeg var 13 år.
Jeg er vild med alle mulige former for radio, og jeg vil helst have al slags radio ind i alle sprækker og alle steder.
Jeg er vild med alle mulige forskellige slags radio, og jeg synes, det er fantastisk, at vi har både den ene og den anden slags, også idébaserede radiostationer.
Selv TV-Stop synes jeg er fantastisk, Jeg synes, det er rigtig godt, at vi har nogle stationer, der kan kommunikere deres synspunkter ud, selv om jeg er dybt uenig i det, de sender, men det er jo ikke ensbetydende med, at jeg mener, at skatteborgerne skal finansiere det hele.
Det har ikke noget med det at gøre, og det er det, der er forskellen mellem hr. Holger K. Nielsen og mig.
Jeg synes, at alle skal have lov til at ytre sig på alle mulige måder, men jeg vil sætte spørgsmålstegn ved, om det er skatteborgerne, der skal betale for, at nogle mennesker kan ytre sig, mens andre mennesker må sørge for selv at tjene deres penge.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-11-04:
Jamen det glæder mig da, at hr. Jens Rohde kan lide TV-Stop og alle de andre stationer.
Men det, som er kernen i forslaget, er jo, at man vil vanskeliggøre arbejdet for de idébaserede lokale radio- og tv-stationer.
Efter vores opfattelse er de en væsentlig del af det lokale demokrati, og så kan man efter vores opfattelse ikke argumentere med, at folk kan bruge internettet i stedet for.
Jeg synes i og for sig, at det kommer meget godt frem i lovforslagets bemærkninger, og lad mig citere fra side 7, hvor der står følgende: »Det stiller især de kommercielle, lokale stationer i uens konkurrencesituationer, ligesom networkingsamarbejde vanskeliggøres.«
Man vil have nedlagt de lokale radio- og tvnævn, fordi det stiller de kommercielle stationer i en uens konkurrencesituation, og derfor vil man have et system, der i højere grad tilgodeser de interesser, der er hos de kommercielle stationer.
Gør det ikke indtryk på hr. Jens Rohde, at stort set alle de lokalt baserede radio- og tv-stationer er imod det her lovforslag, at de er imod, at de lokale radio- og tv-nævn nedlægges?
Jens Rohde (V), 2005-11-04:
Der er ikke nogen, der får vanskeliggjort deres arbejde ved det her.
Tværtimod bliver det lettere for alle de kommercielle så vel som de ikkekommercielle at søge sendetilladelser.
Det bliver lettere, fordi retningslinjerne bliver langt mere klare fremover.
Det bliver lettere at søge tilskud, fordi det knyttes op på sendetilladelsen.
Det vil sige, at det er en forenkling for både de kommercielle, som ikke får noget tilskud, og også for de ikkekommercielle, som får langt lettere ved det.
Det er da meget lettere, end at man skal sidde og bruge en masse af sine kreative kræfter på papir og udfylde ansøgningsskemaer om, hvad man vil lave af programmer, og hvad man skal bruge pengene til og sådan noget.
Det bliver meget lettere.
Man får frigjort sine kreative evner til at kunne lave radio, når man har fået en sendetilladelse, i stedet for at skulle sidde og fedte rundt med en masse papirer.
Det er meget lettere.
Når der så har været den modstand fra de lokale græsrodsstationer, tror jeg i høj grad, det beror på den misforståelse, at Mediesekretariatet meldte ud, at tilskuddet vil blive mindre.
Det er ikke tilfældet.
Det ville i så fald kræve en politisk beslutning.
Men igen her vil jeg også gerne invitere hr. Holger K. Nielsen til forhandlinger, hvor han kan kæmpe de lokale radioers sag rent økonomisk.
Og så kan vi jo se, om vi kan mødes et sted.
Det ville være spændende.
Jens Rohde (V), 2005-11-04:
Jeg var jo sådan meget spændt på at høre hr. Mogens Jensens medieordførerindlæg her, for jeg var egentlig sådan meget spændt på, om man nu ville se en anden linje end den, fru Mette Frederiksen altid har ført som medieordfører.
Og jeg må sige, at tonen var fuldstændig lige så skinger som den, fru Mette Frederiksen altid førte heroppefra, og med en betonagtig modstand mod alt, hvad regeringen har lavet.
Måske skulle Socialdemokraterne have tænkt sig om i år 2002 og været med til at udmønte den medieaftale, som vi jo taler om her i dag.
Og jeg vil sige, at den tale, som hr. Mogens Jensen holdt her i dag, jo ikke ligefrem var en tale, som bragte ham nærmere et kommende forlig.
Men hvorom alting er, vil jeg gerne spørge: Hvor er det helt konkret, at dette lovforslag svækker de lokale medier?
Hvor er det helt konkret, at man svækker dem?
Jeg kan ikke finde det.
Ja, det kan jo godt være, at det var fru Mette Frederiksen, der ringede.
Man tror det jo næsten.
Men jeg synes alligevel, at jeg har meget svært ved at forstå, hvordan hr. Mogens Jensen kan se det som en svækkelse.
Hvis hr. Mogens Jensen forestillede sig, at han sad ude og gerne ville have en sendetilladelse og skulle skrive en ansøgning, ville hr. Mogens Jensen så ikke synes, det var rart, at der var nogle meget klare retningslinjer for, hvordan man fik den sendetilladelse, og at han havde en sikkerhed for, at uanset om han søgte i den ene kommune eller i den anden kommune, så ville han få fuldstændig den samme behandling?
Gør det det i virkeligheden ikke lettere i stedet for, at man skal rende rundt og lobbye og tale med en masse forskellige mennesker?
Ser hr. Mogens Jensen ikke det som en forenkling?
Ellen Trane Nørby (V), 2005-11-04:
Grunden til, at jeg fik lyst til at spørge, er, at jeg simpelt hen ikke føler, at den socialdemokratiske ordfører giver svar på de spørgsmål, der er blevet stillet om, hvor det helt konkret er, at et forhold bliver svækket.
Er det hele forenklingen i ansøgningssystemet, hvor radioentusiasterne ikke længere skal bruge al deres tid på at udfylde 10 forskellige skemaer og indsende udgiftsbilag, at der er en svækkelse?
Det synes jeg ikke.
Mogens Jensen (S), 2005-11-04:
Jeg kan sige helt klart, at vi går ind for, at man forenkler tilskudsreglerne.
Vi har ingen problemer med, at man afbureaukratiserer alt det, der skal til for at gøre det lettere for de lokale radioog tv-stationer.
Det vil vi meget gerne være med til.
Men det ville jo klæde regeringen og regeringspartierne, hvis de så ville være med til økonomisk at støtte lokalradio- og tv-stationerne, de ikkekommercielle af slagsen, som man jo har skåret ned gennem de seneste år.
De har jo næsten fået halveret deres tilskud under den her regering.
Det ville klæde Venstre, hvis man ville noget med at støtte de lokale mediers muligheder.
Jeg har sagt klart og tydeligt, at de lokale medier får forringet deres muligheder ved, at man centraliserer hele området, lægger bemyndigelser til ministeren, lægger bemyndigelser til et centralt radio- og tv-nævn, frem for at man fastholder beslutningskompetencen ude lokalt, og det bliver svækket ved, at man ophæver must carry-bestemmelerne for tv-stationer.
Ellen Trane Nørby (V), 2005-11-04:
Det var den ene ting.
Den anden ting: Kunne Socialdemokraternes ordfører ikke være så venlig at fortælle mig, hvad det er, der sker med mangfoldigheden i dag på de tv-stationer, der på trods af deres lobbyvirksomhed over for de lokale radio- og tvnævn ikke falder ind i den lokale smag og derfor i dag ikke kan få en sendetilladelse og ikke kan få en besked på, hvad det er, der gør, at de ikke kan få en sendetilladelse?
Hvor er deres retssikkerhed henne, og hvordan vil hr. Mogens Jensen mene, at den ser ud i dag, og hvad er det, vi skal?
Mogens Jensen (S), 2005-11-04:
Se, jeg kan ikke forstå, at partiet Venstre ikke kan unde lokale græsrodsmedier, hvor almindelige mennesker knokler dagligt for at lave radio og tv, at få nogle få millioner kroner i støtte til deres virksomhed, når man med den anden hånd deler masser af statslige kroner ud til den danske dagspresse og Jyllands-Posten og store økonomiske foretagender, der har masser af penge.
Jeg forstår ikke, at det simpelt hen, når det drejer sig om små græsrodsstationer, nærmest skal betragtes under lup, men når det er de store mediehuse, så betaler vi bare ved kasse et ud af statslige midler og skattekroner.
Det forstår jeg ikke.
Hvad angår retssikkerheden, vil jeg jo sige, at det, der er et angreb på retssikkerheden her, jo lige præcis er, at man afskaffer de lokale radioog tv-nævn, så alt skal behandles i det centrale radio- og tv-nævn uden ankemuligheder.
Det er ikke retssikkerhed, og det er det, der er dårligt ved det her forslag.
Egil Møller (DF), 2005-11-04:
Jeg vil starte med at sige, at skulle jeg komme i bekneb for at svare fornuftigt, så har jeg altså ikke medbragt en mobiltelefon.
Med hensyn til det lovforslag, som er til behandling, kan jeg jo så henvise til, at regeringen og Dansk Folkeparti den 17. juni sidste år indgik en tillægsaftale, nr. 3, til medieaftalen, hvor hovedlinjerne er beskrevet på et enkelt A 4-ark.
Nu er vi så præsenteret for det endelige lovudkast, som er beskrevet på 87 sider.
For det første har et af hovedformålene med aftalen været at få en mere professionel forvaltning af lokalradio- og lokal-tv-området, så der skabes ensartethed i behandling af stationernes forhold, og for det andet har et af formålene været at forenkle den administrative struktur.
Det vil så medføre, at de lokale radio- og fjernsynsnævn nedlægges.
Det har der indtil nu været en del debat om.
Men jeg vil sige, at jeg ser fordelen ved at nedlægge de eksisterende ca. 100 lokale nævn og erstatte dem med Radio- og tv-nævnet.
Det vil give en mere ensartet og professionel behandling af deres forhold.
Dog vil man søge at sikre det enkelte lokale område en samlet programvirksomhed, som vi kender det i dag.
Det statslige tilskud til ikkekommerciel lokaltv- og -radioproduktion vil stort set blive uforandret i de tildelte sendeperioder.
Hvorvidt en forlængelse af sendetilladelser til eksisterende lokalradio og lokal-tv vil komme i strid med EU-retlige principper om udbud og statsstøtte går jeg ud fra, at vi får mere styr på under udvalgsbehandlingen.
Dansk Folkeparti anser det for uhyre vigtigt, at den danske befolkning bliver præsenteret for kvalitetstilbud, der er alsidige og mangfoldige.
Med andre ord: Størst muligt udbud billigst muligt.
Endelig er der i lovforslaget stillet forslag om, at straffen for salg og anvendelse af piratkort skærpes.
Dansk Folkeparti kan støtte skærpelserne, men vi må under udvalgsbehandlingen vurdere de høringssvar, der er fremsendt, herunder om en skærpelse af straffen for besiddelse af piratkort.
Det er nødvendigt, at vi i et højteknologisk samfund beskytter producenterne og de produkter, de udvikler til gavn og glæde for den danske befolkning.
Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Per Clausen (EL), 2005-11-04:
Ja, nu er det her lovforslag et resultat af en politisk aftale, og som statsministeren jo har gjort det meget klart i en anden sag, er det sådan, at når der er lavet en politisk aftale, så kommer lovforslaget også til at se præcis sådan ud, uanset hvad der måtte komme frem af høringssvar.
Så derfor er det jo helt forudsigeligt, hvad Dansk Folkepartis ordfører siger her.
Jeg vil spørge hr. Egil Møller, om Dansk Folkeparti er enig med Venstre i, at vi også i de kommende år systematisk skal forringe tilskuddene til de ikkekommercielle lokale radio- og tvstationer.
Egil Møller (DF), 2005-11-04:
Jeg kan ikke give nogen garanti for, hvordan statsmidlerne fremover bliver fordelt.
Som sagt har nogle ordførere været inde på, at der jo skal forhandles et nyt medieforlig, og der får man jo mulighed for fra de enkelte partiers side at komme med de ønsker, man har til de kommende finanslove, herunder det område, som lovforslaget omfatter.
Men jeg vil da understrege, at de lokale hensyn, som nu har været tilgodeset gennem flere år, gennem de mange lokalradio- og -tv-stationer, ikke bare bliver fjernet fra dag et, slet ikke.
Det er jo sådan, at de stadig væk kan byde ind, og det er sådan, at de, der får koncessionerne, får et påbud om, at de tager hensyn til, hvad der sker i lokalområderne.
Per Clausen (EL), 2005-11-04:
Nu var jeg slet ikke i nærheden af at bede om en garanti, for det ved jeg godt at man ikke får noget fornuftigt svar ud af at gøre, jeg ville bare gerne høre, om det var Dansk Folkepartis holdning, at den forringelse af støtten til de ikkekommercielle lokalradioer, som er sket siden 2002, hvor beløbet er faldet fra 50 mio. kr. til ca. 30. mio. kr., skal fortsætte i de kommende år.
Er det Dansk Folkepartis holdning?
Jeg forstår godt, at det vil blive aftalt ved nogle forligsforhandlinger, men der sker jo ikke noget ved, at Dansk Folkeparti tilkendegiver sin holdning i offentligheden og ikke kun i de lukkede forhandlinger omkring et kommende medieforlig.
Så jeg vil bare gerne høre, hvad Dansk Folkepartis holdning er, om man nu er kommet langt nok ned.
Skal man længere ned, eller er det Dansk Folkepartis holdning, at man måske skulle overveje at øge støtten til de ikkekommercielle lokale radio- og tv-medier?
Mogens Jensen (S), 2005-11-04:
Hr. Jens Rohde behøver ikke at gøre det her så kunstigt.
På det her område kan der ligesom på alle andre områder, hvor vi har en lokal instans og en central instans, selvfølgelig laves et system, hvor man har centrale retningslinjer eller mindste retningslinjer, som så kan udfyldes lokalt.
Det har vi i det kommunale selvstyre i dag, og det kan vi selvfølgelig også have på det her område, hvor vi har lokale radio- og tv-nævn, som opererer inden for en nationalt fastsat ramme.
Det, der er vigtigt med de lokale radio- og tvnævn, er, at de, fordi de har indsigten og ekspertisen, har en mulighed for at kunne tage lokale hensyn, som ville være sværere at udøve på centralt niveau.
Hvad angår tilskuddene, kan tilskudsmulighederne jo også fastsættes inden for en ramme, som de lokale radio- og tv-nævn blot kan forvalte.
Det har vi jo en praksis med over for kommunerne i dag, og jeg kan ikke se, hvorfor det ikke kan fungere i mediemæssig struktur.
Det er helt andre hensyn, der spiller ind her, og det ved hr. Jens Rohde godt.
Det handler om at kunne kommercialisere hele det her marked, og derfor har man behov for centralt fastsatte regler for at kunne lave business på det her område.
Per Clausen (EL), 2005-11-04:
Jamen det er helt i orden, at hr. Jens Rohde får lidt længere tid til at forklare tingene, for det kan han have brug for.
Jeg må indrømme, at jeg stadig ikke forstår, hvorfor man ikke kan have et område, som er meget differentieret, hvor der kan være nogle lokale interesser, og hvor man i første instans forsøger at tage hensyn til de interesser og man med en ankeinstans sikrer, at retssikkerheden er på plads.
Jeg forstår stadig ikke, hvorfor det er bedre ingen ankeinstans at have end at have en.
Så til det med pengene: Skal jeg forstå hr. Jens Rohdes svar sådan, at Venstre ønsker at fortsætte den udsultning, man har gennemført af lokalradioerne de sidste 3 år, hvor man i realiteternes verden er gået fra omkring 50 mio. kr. til ikkekommerciel lokalradiostøtte til nu at være nede på 30 mio. kr.?
Kan vi forvente, at det vil fortsætte?
Så viser det jo, at den administration, som hr. Jens Rohde sagde var forkert, måske bare har været politisk forudseende.
Egil Møller (DF), 2005-11-04:
Jeg vil gentage, hvad jeg sagde før: Jeg vil ikke love hr. Clausens parti noget i den retning, men jeg vil understrege, at det, det egentlig drejer sig om set fra Dansk Folkepartis side, er, hvad det er, lytterne får ud af at lytte til radio eller se tv.
Det er deres hensyn, man skal varetage i langt højere grad end producenternes.
Henrik Brodersen (DF), 2005-11-04:
Jeg skal med det samme erkende, at jeg ikke har den samme forhistorie, som den forrige taler.
Den bestemmelse har været gældende, når der sker et salg, hvor både køber og sælger er professionelle eller eventuelt kun den ene af dem.
Som det er lagt op til i lovforslaget, er det en gennemførelse af et EU-direktiv helt tilbage fra 2001, hvor grundprincippet om vederlag opretholdes, men dog sådan, at der sker en nedtrapning af vederlaget på de 5 pct. til ophavsmanden, såfremt salgsprisen overstiger 50.000 euro.
Det fremgår imidlertid af bemærkningerne til lovforslaget, at handlerne i de sidste 3 år viser, at stort set alle salg foregår inden for den nævnte ramme på 50.000 euro.
Det har hele tiden været COPY-DAN, der har administreret ordningen.
I 2004 blev der efter gældende lovgivning omsat for 9,5 mio. kr., hvoraf der skulle betales afgift, og når moms og COPY-DAN’s administrationsomkostninger var blevet fratrukket, blev der udbetalt 6,2 mio. kr. til de berørte kunstnere.
I Dansk Folkeparti vil vi i udvalgsarbejdet have undersøgt, om COPY-DAN’s administrationsudgifter på 1,5 mio. kr. i 2004 er rimelige, men Dansk Folkeparti er indstillet på at støtte lovforslaget, bl.a. fordi det stort set er en videreførelse af de gældende regler på området.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-11-04:
Det kan jo være svært at komme med noget, som kan supplere den udmærkede tale, som blev holdt af Venstres ordfører på sagen, men jeg skal alligevel prøve at holde mig til det supplerende.
Jeg skal allerede nu afsløre, at også vi Konservative kan støtte den konservative kulturministers forslag, som jo er en implementering af et EU-direktiv, som ikke i noget væsentligt omfang medfører nogen ændringer af den helt udmærkede retstilstand, der har været på følgeretsområdet i Danmark.
Dog vil jeg lige bemærke, at jeg finder det positivt, at der sker en mindre regelforenkling, så erhvervsdrivende, der ikke beskæftiger sig med kunsthandel, selvfølgelig ikke er omfattet af følgeretsordningen.
Det er en begrænsning af de gældende regler.
Men der sker også en udvidelse.
Private, der sælger til kunsthandlere, der driver handelen som næring, bliver omfattet af følgeretten, men det er kunsthandleren, dvs. køberen, der skal sørge for, at følgeretsvederlaget opkræves.
Alt i alt er der tale om meget rimelige regler, der sikrer, at kunstnerne får udbytte af deres kunst.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-11-04:
Det er jo lige før, jeg blot kunne skifte ordet konservativ i hr. Jakob Axel Nielsens ordførertale ud med radikal, for også Det Radikale Venstre kan selvfølgelig støtte kulturministerens forslag.
Det er meget svært at komme med yderligere interessante kommentarer efter de mange taler og hr. Jacob Axel Nielsens såkaldt supplerende bemærkninger.
Jeg vil sige, at Det Radikale Venstre bakker forslaget op.
Vi synes, det er fint at sikre kunstnerne et rimeligt vederlag.
Vi vil støtte fru Pia Gjellerups spørgen til mindstesatsen, men det skal også være det eneste lille men, der overhovedet kan være til forslaget, som vi bakker fuldt og helt op.
Ole Sohn (SF), 2005-11-04:
Jeg skal blot på SF’s vegne erklære, at summen af de intelligente bemærkninger, der er kommet fra mine kolleger fra andre partier i denne sag, kan vi fuldt ud tilslutte os, og på den baggrund støtter vi også forslaget.