runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2005-05-13:
Her har vi et område, hvor man kan få nogle indlysende sundhedsmæssige fordele ved at foretage nogle investeringer.
Dem mener ministeren så at kommunerne ensidigt har ansvaret for.
Men med den nye strukturreform, hvis jeg har forstået det rigtigt, er det sådan set staten, der primært er ansvarlig for sundhedsøkonomien.
Man lægger så det, man kalder en incitamentsdel, hos kommunen, det er 10-15 pct., så vidt jeg husker.
Man kunne godt argumentere for, at staten med sine 80-85 pct. af udgifterne på sundhedssiden også havde en interesse.
Jeg er enig med transportministeren i, at vi trafikalt har delt det op, og at det derfor kan være problematisk, at staten begynder at give kommunerne penge.
Men i forhold til sundhedsdelen – det her er jo en sundhedsdel, en forebyggelsesdel – har vi et ansvar.
Jeg kunne godt frygte en situation, hvor vi på nogle områder har så uklare rolledelinger, at vi mangler klarhed over, hvem der har ansvaret for f.eks. sådan noget som forebyggende sundhed.
Derfor er det måske lidt hårdt bare at afvise det, ud fra at det er kommunernes ansvar.
Er det ikke det?
Jeg modtager gerne et skriftligt spørgsmål om det, og så skal jeg lade det gå videre til indenrigs- og sundhedsministeren, så jeg kan give et ordentligt svar på det.
Jytte Wittrock (S), 2005-05-13:
Ved regeringsskiftet i 2001 fjernede man alle statslige puljer til cykelfremme, og der er ikke siden indført noget til erstatning.
Mange forsøgsog udviklingsprojekter blev sat i gang i 1990’erne, mens puljerne eksisterede.
Et kendt projekt, nemlig det, vi allerede har snakket så meget om, det i Odense, som blev sat i gang i 2001, har vi nu en evaluering af, og resultatet taler sit tydelige sprog.
Det samme gør rapporten »Cykling, motion, miljø og sundhed«.
Det er ikke argumenter, vi mangler for at genoptage støtten til denne indsats.
Det er en gevinst på alle hylder, både hvad angår sundhed og miljø, ja, det er sågar også en samfundsøkonomisk gevinst.
Vi skal, synes vi i Socialdemokratiet, ikke lade os nøje med, at vi er på toppen af hitlisten over lande, hvor der cykles mest, især ikke når det er en kendsgerning, at den positive udvikling er stagneret.
Alle anerkender, at motion er vigtigt for vores sundhed, og det bør cykling være en større del af.
Vi må sikre gode rammer for både børn og voksne, ikke kun i byerne, men også på landet.
Vi er enige i forslaget på den måde, at vi synes, der igen skal være en statslig trafikpulje, hvor man kan søge støtte, og som kan være en gulerod for, at der kommer noget i stand derude.
Det kan vi så lade os nøje med, men det er en kendsgerning ude i virkelighedens verden, derude i kommunerne, at det, når der skal fordeles penge mellem de forskellige områder, altså er lettere at komme igennem med et godt projekt, hvis der også er en gulerod, og hvis der er en hjælpende hånd til projektet.
Man kan så lide det eller ej, men det er i hvert fald en kendsgerning.
Så vi mener, at der skal være mulighed for at søge tilskud både til anlæg og til kampagner, og der er brug for både gode rammer og holdningsbearbejdelse.
Vi vil gå positivt videre med det her, som vi i øvrigt har gjort det med vores finanslovforslag.
Siden vi er kommet i opposition, har vi faktisk haft en post på vores finanslovforslag, og det vil vi også have for forslaget for 2006.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-05-13:
Nu synes jeg, at vi skal holde os til, hvad det her drejer sig om.
Det her drejer sig om at sætte 50 mio. kr. af til en pulje, hvor byer, som ønsker at lave forsøg magen til det i Odense, kan søge ind og få penge.
Vi siger fra Venstres side, at vi har sat penge af.
Vi satte faktisk fra statens side penge af i forbindelse med »Odense som national cykelby«.
De erfaringer, man har, ligger dokumenteret.
Derfor synes vi sådan set ikke, at man skal sætte penge af til fuldstændig det samme igen.
Kommunerne kan netop tage erfaringerne fra Odense og sige, at det var sådan og sådan og sådan.
Man kan med forholdsvis små midler få gjort skolebørnene opmærksomme på, at det er en god idé at cykle til skole osv.
Derfor er det for mig et spørgsmål om ikke at sende penge efter det samme en gang til.
Eigil Andersen (SF), 2005-05-13:
Jeg har forstået det sådan, at 15 pct. af de nuværende amtsveje skal overføres til at være statsveje, så der er også nogle cykelstier, men det er en bibemærkning.
Det, jeg egentlig vil sige, er, at problemet her også kunne løses på en anden måde.
Man kunne indføre de bompenge, vi talte om tidligere, og så bruge pengene til forbedringer for cyklisterne; så bliver de heller ikke brugt til noget forkert.
Endelig vil jeg sige, at det jo er en kendt sag, at Venstre normalt godt kan lave nogle regnestykker og bryster sig af at kunne gøre det.
En del af de mennesker, som er i dårlig form, og som f.eks. ikke cykler, får blodpropper, nogle så alvorligt, at det ender med førtidspension.
Denne førtidspension betales for en væsentlig dels vedkommende af staten, så også i den sammenhæng vil staten simpelt hen spare penge til førtidspension, hvis man støttede det her og fremmede den udvikling.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-05-13:
Ja, det mener jeg sådan set at staten gør, men hvis spørgeren hentyder til, hvorfor staten ikke sørger for, at der f.eks. bliver bygget nogle flere cykelstier, så er det ikke statens opgave.
Vi har jo lige præcis en opdeling, hvor kommunerne har ansvaret for den lokale planlægning og er vejmyndighed for de lokale veje; amtet er i øjeblikket ansvarlig for amtsvejene, hvor der er cykelstier langs nogle ad amtsvejene; og endelig har man staten, som har ansvaret for statsvejene, som er det primære vejnet, motorvejsnettet.
Eigil Andersen (SF), 2005-05-13:
Der er ca. 2½ million husstande i Danmark.
1 million har ingen bil, 1½ million har en bil.
Blandt den ene million husstande, som ikke har bil, vil der være en hel del mennesker, som cykler.
Vurderer ordføreren, at staten gør tilstrækkeligt for den million husstande, der ikke har nogen bil, og hvoraf en del cykler?
Gør staten tilstrækkeligt for den befolkningsgruppe?
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-05-13:
Den statslige medfinansiering var jo lige præcis det, der drev projektet »Odense som national cykelby«.
Det vil sige, at når man går ind fra statens side – det sagde jeg også meget kort i min ordførertale – er det, fordi man skal sikre videndeling og sikre metodeudviklingen.
Men når staten går ind, er det altså ikke for at skulle betale for at få de samme erfaringer en gang til bare i en anden by, for man har gjort erfaringerne i Odense.
Der ligger rent faktisk projekter fra Odense, man kan tage fat i og implementere i sin egen kommune.
Det synes vi sådan set at kommunerne skal gøre.
Jeg synes altså ikke, at der er nogen grund til, at staten skal betale en gang til for de erfaringer, man fik fra Odenseforsøget.
Jeg må sige, at det sådan lidt er det, jeg ser i det her forslag.
Eigil Andersen (SF), 2005-05-13:
Jeg må jo notere mig, at jeg ikke fik noget svar på det forhold omkring S-togene i København, at det er en statsligt finansieret virksomhed.
Men så vil jeg spørge om noget andet.
I Århus Kommune – som jeg er glad for at det er registreret at jeg kommer fra – er det sådan, at man for øjeblikket er ved at skrive på en cykelhandlingsplan, som forventes at komme i byrådet inden sommerferien.
Den indeholder flere nye cykelruter og andre ting, og den vil komme til at koste et stort millionbeløb, hvilket selvfølgelig er et problem på grund af skattestoppet.
En del af den cykelhandlingsplan, som er på vej, vil blive, som det også har været nævnt i den foregående debat, at der skal bygges nogle parkér og cykl-terminaler ved motorvejene.
Som ministeren siger, er motorvejene jo statslige.
Betyder det så, at staten vil medvirke til at finansiere disse parkér og cykl-terminaler ved motorvejene i Århusområdet?
Det er en rigtig god ting, og den vil Århus Kommune selv finansiere, det er der ingen tvivl om, og det gør de selvfølgelig.
Med hensyn til om vi skal blande motorvejene ind i det, vil jeg forholde mig til det, når jeg har hørt nærmere om det fra Århus Kommune.
Jeg kan ikke sådan lige på stående fod tage stilling til det.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-05-13:
Sammenhængen i det her forslag er jo lige præcis, som jeg også sagde til ministeren, at det i virkeligheden lige så godt kunne have været fremsat i Sundhedsudvalget.
Og så er vi henne et sted, hvor stat og kommuner begynder at dele udgifter.
Hvis det lægges rent ud til kommunerne, er det kommunerne, der foretager forebyggelsen, og staten, der scorer gevinsten.
Jeg troede, at der var noget liberal motiveringspolitik i, at den, der yder indsatsen, også får noget igen.
Der ligger det i forslaget, at staten går ind og siger: Hvis vi foretager den her forebyggende indsats, så scorer vi noget af gevinsten, og I scorer noget af gevinsten.
Jeg vil lige forklare ordføreren, hvorfor forslaget bliver fremsat nu.
Vi vidste, at vi ikke ville få nogen diskussion, hvis vi foreslog en udgift her og nu.
Vi ville så bare få skattestop eller et eller andet i den retning, der ville ikke være nogen muligheder.
Derfor forsøger vi at være i god tid.
Vi ved, at finansloven i virkeligheden tilrettelægges over sommeren, og derfor er tidspunktet valgt nu for at have det afklaret inden.
Det var som opklaring.
Er fru Gitte Lillelund Bech også opmærksom på, at man ud fra Odenseprojektet kan foretage en cost-benefit-beregning på landsplan?
Vi bruger i forskellige byer 150 mio. kr. om året i 12 år og får så en cost-benefit på 23 mio. kr. ud af det efter fuldstændige standardberegninger på en samfundsmæssig gevinst.
Kan det ikke rokke ordføreren lidt i retning af at sige: Jamen det her skal vi alligevel gøre?
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-05-13:
Det her forslag om satsning på cykeltrafik synes vi er positivt.
Vi vil medgive SF – for det er det, vi tror der ligger bag forslaget – at der faktisk ikke er noget andet transportmiddel, der som cyklen så effektivt kombinerer hurtig og billig transport med ønsket om bæredygtig udvikling og forbedring af folkesundheden.
Cykling indebærer på enestående vis motion og mobilitet, og øget brug af cyklen på kortere ture vil rent faktisk også give sundere danskere, bedre form og mindre forurening.
Der, hvor vejene eller vandene så skiller, er i forbindelse med, hvem der skal tage sig af planlægningen af cykeltrafikken.
I Venstre ønsker vi altså, at den fysiske planlægning i lokalsamfundene tager udgangspunkt i, at trafikken afvikles, så den tager hensyn til bløde trafikanter og det sker med respekt for dem, som bor i nabolaget.
Det er også derfor, at det er vigtigt, at man kommunalt arbejder med, hvordan man får danskerne til at hoppe op på cyklen, når de skal på arbejde, til fodbold, en tur i det grønne.
Vi mener ikke, at det er statens opgave at gå ind og understøtte cykelstier og lignende, for der tager vi igen fat i fordelingen mellem stat og kommune med hensyn til: Hvem har ansvaret for kommunal planlægning?
Det er altså kommunernes ansvar at sikre den fysiske planlægning på cyklistområdet.
Statens rolle er derimod at sikre, at der sker en videndeling, og at sikre, at der sker en metodeudvikling, men det er ikke at give tilskudsordninger til konkrete kommunale projekter.
Vi mener faktisk ikke, at det kan være rigtigt, at Folketinget skal beslutte, eller vi tror faktisk ikke, at Folketinget er i stand til at beslutte, om denne eller hin cykelsti er den rigtige for lokalområdet.
Beslutningsforslaget, som SF har fremsat her, berører jo finansloven 2006.
Jeg vil så bare lige meget kort kommentere, at det egentlig er lidt utraditionelt at forhandle finanslovforslag for 2006 i Folketingssalen, specielt længe inden regeringens finanslovforslag er fremsat.
Samlet set giver vi sådan set SF ret i, at cykeltrafik er en fantastisk god måde at sikre mobilitet og motion, men vi mener, at den lokale prioritering skal foregå ude i kommunerne.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Rune Lund (EL), 2005-05-13:
Det er lige så oplagt, at staten går ind og støtter det her, når man nu f.eks. kan spare så mange sundhedsudgifter, som vi har set er blevet resultatet af forsøget i Odense.
Man kan sige, at staten har støttet det her projekt med 10 mio. kr., og man har sparet 33 mio. kr. i sundhedsudgifter.
Det vil, hvis man kigger isoleret på sundhedsudgifterne, sige, at der faktisk er tale om et plusregnskab fra statens side.
Staten tjener faktisk penge på at give støtte til den her slags ordninger.
Hvorfor vil transportministeren dog ikke være med til at lave mere af den her slags?
Det er for mig komplet ubegribeligt.
Ministeren siger, at kommunerne selv skal betale for det her.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at kommunerne har en meget stram økonomi på grund af regeringens skattestop.
Det lægger selvfølgelig nogle helt naturlige begrænsninger.
Men her har vi at gøre med et forsøg i Odense, hvor staten har givet 10 mio. kr. og Odense også har skudt 10 mio. kr. i kassen.
Hvad har man så fået ud af det?
Det har man fået rigtig meget godt ud af.
Som der står her i beslutningsforslaget: »... 20 pct. flere cyklister.
33 mio. kr. er sparet i sundhedsudgifter, dødeligheden for de 15-49-årige er faldet med 20 pct., projektet har vundet 2.131 leveår blandt borgerne i Odense«.
Det er da helt fabelagtigt for så få penge, og der er oven i købet sparet sundhedsudgifter, som er statens udgifter.
Hvorfor gør vi ikke bare det her op som en almindelig købmandsregning i stedet for at have et kunstigt skel mellem, hvad der er stat og kommune, og siger, at det her var en succes, som vi støtter med endnu flere penge?
Det er rigtig godt for os alle sammen, både menneskeligt og økonomisk.
Jytte Wittrock (S), 2005-05-13:
Jeg forstår spørgsmålet sådan, at byrådsmedlemmerne over det ganske land vil gøre mere for deres borgere, hvis der er en gulerod.
Sådan håber jeg ikke at det er.
Vi er altså – med al ære og respekt – nede i småtingsafdelingen.
Det kan man gøre for ganske små penge.
Det skal være meget kort.
Det var i relation til det, at vi også har en statslig interesse i, at der bliver brugt energi på cykling.
Ville det så ikke med den interesse i baghovedet være en god idé, at vi i hvert fald støttede kampagner med statslige midler, for er det ikke lidt uhensigtsmæssigt og lidt molboagtigt, hvis de der kampagner, som skal køre om det samme emne, nødvendigvis skal tages op i de enkelte kommuner?
Det er vel sådan set de samme gode råd, der skal gives over det ganske land.
Det synes jeg var en meget fornuftig ting.
Nu har man altså den model liggende, og man har rapporter omkring den, og så kan en kommune, der vil bruge 5 mio. kr. på en kampagne for cyklister, trække på erfaringerne derfra.
Men jeg mener ikke, at det er en statsopgave at gå ind og give driftsstøtte til den enkelte kommune, fordi de vil have deres borgere til at cykle.
Martin Lidegaard (RV), 2005-05-13:
Jeg forstår det godt.
Det er også snart weekend, og vi skal ikke trække det unødigt ud.
Men er det ikke rigtigt, at vi på en række af de her områder som trafikpolitikere har det problem, at vi ikke får glæde af alle de gavnlige sideeffekter, investeringerne – her er det altså cyklen, vi snakker om – har på sundhed, miljø osv.?
Det er nogle andre kasser, der får glæde af dem, men det er måske lidt for snævert at anskue det på den måde.
Jeg efterlyser en lidt blødere holdning fra ministeren, hvor han måske prøver – sådan forstod jeg også hans svar – at tage en snak med sine kolleger om, hvorvidt der kunne være tale om at støtte det her ud fra sundhedsmæssige kriterier.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-05-13:
I Venstre mener vi ikke, at der er behov for den statslige medfinansiering, for de erfaringer, man har fra Odense, er lige præcis: Ja, vi kan rent faktisk flytte noget; vi kan gøre en forskel; det kan rent samfundsøkonomisk være en ret god idé at investere i det.
Det er altså sådan i forbindelse med den kommende kommunalreform, at kommunerne skal betale en del af det, og kommunerne har ansvaret for hele forebyggelsesdelen.
Derfor ser jeg faktisk, at kommunerne godt kan løfte den her opgave selv, og derfor ønsker Venstre ikke at give en statslig medfinansiering på 50 mio. kr.
Men vi giver en kraftig opfordring til, at kommunerne lige præcis indtænker det her i deres forebyggelsesindsats.
Walter Christophersen (DF), 2005-05-13:
Socialistisk Folkeparti ønsker, at der på finansloven for året 2006 afsættes et beløb på 50 mio. kr. med det formål at tilvejebringe gode løsninger for cykeltrafikken, at få flere til at anvende cyklen samt over en 4-årig periode at implementere en samlet handlingsplan for cykeltrafik.
Dansk Folkeparti er vidende om, at Dansk Cyklist Forbund længe har ønsket en sådan pulje afsat på finansloven.
Dansk Cyklist Forbund refererer til erfaringer fra perioden i 1990’erne, hvor der fandtes trafikpuljer.
Erfaringerne viser, at puljerne var med til at motivere kommunerne til at bruge flere penge på cykelområdet.
Dansk Folkeparti bemærker især Dansk Cyklist Forbunds konstatering af, at med bedre forhold for cyklister får flere børn lov til at cykle i skole.
At børn cykler i skole i stedet for at blive kørt i bil, giver børnene en bedre sundhed.
Der er alt for mange børn, som ikke motionerer nok.
Det kan reducere antallet af børn, som får følgesygdomme på grund af overvægt og for lidt motion.
En cykeltur om morgenen forbedrer børnenes indlæringsevne.
Det kunne måske give et bedre resultat i de meget omtalte PISA-undersøgelser.
Dansk Folkeparti har bemærket evalueringen af den 121 sider store rapport om projektet »Odense som national cykelby«.
Dansk Folkeparti har også bemærket DSB’s S-togs-initiativ med udlejning af cykler til Topdanmarks medarbejdere i Ballerup samt intentionerne om at udvide denne service til andre virksomheder i nærmeste fremtid.
Dansk Folkeparti er også bekendt med, at rigtig mange af landets kommuner har anlagt cykelstier til deres folkeskoler af sikkerhedsmæssige hensyn til især skolesøgende børn.
Disse cykelstier er ofte integreret i et kommunalt netværk af cykelstier, der således også dækker alle kommunens borgere.
Endvidere har amterne i meget stort omfang anlagt cykelstier langs de amtskommunale veje på tværs af kommunale skel.
Dansk Folkeparti er således overbevist om, at kommunerne og amterne er sig deres ansvar bevidst, for så vidt angår cykelstier m.v. til glæde for cyklisterne.
Dansk Folkeparti er også overbevist om, at amterne og kommunerne ved kampagner, gerne i samarbejde med Dansk Cyklist Forbund, Hjerteforeningen, Skole og Samfund samt Det Økologiske Råd vil kunne formidle budskabet til forældre og børn.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-05-13:
Hr. Walter Christophersen anfører, at bilen er danskernes foretrukne transportmiddel.
Det tror jeg jeg er enig med ordføreren i er rigtigt.
Men der er nogle grænser for, hvor det er henne.
Hvis vi er ude i Vestjylland og på Vestsjælland, og vi kan i øvrigt godt gå nærmere byerne, så er det rigtigt, men når vi når ind i de store byer og der er store trængselsproblemer, er det ikke længere sådan.
Og vil hr. Walter Christophersen ikke være med til at gøre noget ved det?
Det er f.eks. lige indført i Stockholm som en erkendelse af, at det var en rigtig god idé at gøre det i London, hvor befolkningen det sted havde det som den foretrukne løsning, at ikke alle kørte ind i bil, men at folk brugte de kollektive transportmidler og satte bilen udenfor.
Er fru Gitte Lillelund Bech ikke opmærksom på, at det i virkeligheden ikke er trængslen herinde i det indre København, der er det store problem?
Det er simpelt hen at komme ind i byen.
Hvis der bruges 15 mia. kr. på en Metrocityring, tror Venstres ordfører så, at der også er penge til at lave radialerne ud af byen og altså få løst problemet med overhovedet at komme ind til byen med bil, hvilket jo er den bedste mulighed, hvis ikke man gør andet?
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-05-13:
Jeg mener faktisk, der er en meget god sammenhæng.
Derfor er den faktisk også en del af Venstres politik.
Vi er optaget af, om man kan lave parkér og rejs- eller park and ride-anlæg eller kys og kør-anlæg tættere på København, end man faktisk gør i dag.
For det, vi oplever i dag, når vi tager parkér og rejs-anlæg, er, at de ligger ret langt ude i forhold til det vejnet, som går ind til København.
Det vil sige, at der er en del borgere, som bor tættere på, som jo ikke kører tilbage for at parkere bilen for så at tage toget ind.
Derfor er det en måde at sige, at vi faktisk synes, det er i orden, at man tager bilen ind til København, men det kunne da være oplagt, at man ude ved Ryparken parkerede sin bil og så i øvrigt kunne tage toget derfra, eller at man ude ved Flintholm, hvis der havde været lidt flere parkeringspladser, kunne parkere sin bil og så tage toget eller metroen derfra eller tilsvarende fra Vanløse.
Så Metrocityringen løser ikke det hele, men vi mener, at den er et rigtig, rigtig godt skridt på vejen, og vi er kede af, at vi er 50 år bagud i forhold til alle andre storbyer på det her område.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-05-13:
Jeg vil lige komme ind på et andet aspekt af fru Gitte Lillelund Bechs oplæg.
Venstres ordfører siger, at Metrocityringen er løsningen.
Ved Venstres ordfører ikke, at Metrocityringen tager sig af det indre København, men den begrænser ikke specielt nogen biltrafik?
Så den løser ikke særlig meget.
Problemet er jo at lave en helhedsplan, og der er det nogle radialer ind til byen, som skal løse det problem.
Venstres ordfører ved vel også, at Metrocityringen er en meget bekostelig affære.
Vi snakker om 15 mia. kr.
I den nys overståede valgkamp snakkede vi om, at der var et råderum for staten på 24 mia. kr., og her snakker vi raskvæk om en lille løsning for indre København på 15 mia. kr.
Er der sammenhæng i det?
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-05-13:
Nu kan man lave afgifter på mange måder.
Man kan lave det sådan, at det er forbrugsbestemt, eller man kan lave det sådan, at afgiften betales, når der købes en enhed og altså ikke så meget i forbindelse med forbruget.
Det er jo det, vi gør for bilernes vedkommende i dag.
Der betaler vi registreringsafgiften og den grønne ejerafgift, men vi betaler faktisk ikke i henhold til, hvor mange kilometer vi kører.
Det er den afgiftsmodel, vi har valgt at have på bilerne i dag.
Af regeringsgrundlaget fremgår det meget klart, at vi er klar til at gå ind og se på den afgiftsmodel for at se på, om man kan skrue lidt på den, således at den i højere grad tager hensyn til sikkerhedsmæssige aspekter og til miljømæssige aspekter.
Men decideret med et snuptag at gå over til trafikbetalingssystemer ligger altså ikke i vores planer.
Martin Lidegaard (RV), 2005-05-13:
Det betyder altså, at hvis der var tale om en statslig kørselsafgift og man så brugte hele provenuet til at kompensere for andre afgifter for køretøjer, så ville en kørselsafgift ikke komme i karambolage med skattestoppet.
Er det korrekt forstået?
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-05-13:
Det, der ligger i forslaget her, er, at kommunerne skal kunne gøre det her.
Det er sådan i dag, at kommunerne ikke opkræver afgifter på bilisterne i øvrigt.
Da kommunerne ikke i dag har nogen afgift at sætte ned for bilisterne, men alene vil kunne sætte en afgift op, ved at der skal kunne betales for at køre ind i byen, er det i strid med skattestoppet.
Den skrue ønsker vi simpelt hen ikke at give kommunerne.
Martin Lidegaard (RV), 2005-05-13:
Det synes jeg er en interessant, principiel diskussion, for så kan man sige, at så er alle de gode grunde, der i øvrigt måtte være, jo fuldstændig ligegyldige.
Jeg havde nemlig forstået skattestoppet sådan, at hvis der f.eks. var en god miljømæssig grund, så var det ikke nødvendigvis i strid med skattestoppet.
Men det ville være fantastisk rart at få det afklaret, så vi ikke behøver bruge mere tid på det element.