runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Jespersen (SF), 2002-05-29:
Jeg vil gerne indledningsvis for god ordens skyld sige, at det her spørgsmål til miljøministeren ikke er en kritik af regeringens miljøpolitik.
Det kan være, miljøministeren synes, det er lidt overraskende, og det skal jeg så medgive det er, men lige præcis det her spørgsmål rummer ingen kritik.
Tværtimod tager det udgangspunkt i en fælles holdning, som jeg ved, vi deler, nemlig at det er meget væsentligt, at vi lever op til internationale forpligtelser, også på miljøområdet.
Derfor søger spørgsmålet i virkeligheden at afklare, hvor langt vi er kommet med henblik på at implementere habitatdirektivet, altså at beskytte levesteder for den vilde flora og fauna i Danmark, og om der er nogle huller, vi mangler at udfylde med henblik på at få en diskussion om, hvor hurtigt og hvor praktisk det så kan lade sig gøre at få udfyldt de eventuelle huller.
»Er Danmarks udpegning af habitatområder i overensstemmelse med Danmarks internationale forpligtelser?«
Svend Erik Hovmand (V), 2002-05-29:
Nu vil jeg sige, at vi har et fortrinligt forhold til hinanden - de to partier i regeringen, så der er ikke tale om problemer af den type, som hr. Stavad her lægger op til.
Men må jeg hæfte mig lidt ved, når nu hr. Vernersen er så optaget af det der med statistikker og undersøgelser, at sidste udgave af Mandag Morgen siger, at 55 pct. af Socialdemokratiets vælgere synes, skattestoppet er en fremragende idé.
47 pct. mener, det er passende, der er oven i købet 8 pct., som mener, det ikke er vidtgående nok.
Jeg vil gerne sige, at vi nu har tilgodeset dette meget markante socialdemokratiske vælgersynspunkt gennem de sidste 185 dage.
Vi har ikke haft én skatte- eller afgiftsstigning i den periode, og der kan hr. Stavad måske nok begynde at tale
om, at vi standser en udvikling, ikke at vi cementerer.
Den beton er noget, man husker fra Socialdemokratiets tid.
Nej, vi har standset en udvikling.
Det spørgsmål, som vi har måttet stillet igen og igen, uden at få svar fra Socialdemokratiet,
er: Betyder Socialdemokratiets holdning, at Socialdemokratiet, hvis de fik magt, som de har agt, nu vil fjerne det stop, som er indført her, sådan at ejendomsværdiskatterne igen skal have lov til at stige og stige og stige?
Besvarelsen af det spørgsmål tror jeg vil optage mange af de socialdemokratiske vælgere, som er glade for det skattestop, der nu er indført.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ole Stavad (S), 2002-05-29:
Jeg vil gerne erklære mig enig med skatteministeren i, at bøvl bør man bekæmpe.
Men det er bare at hælde cement ud over de systemer, der er, og lade dem leve evigt, det tror jeg ikke i længden vil være en klog strategi.
Og det råderum er først blevet brugt til at fastlåse skatterne som følge af den tekniske måde, man har valgt at gøre det på.
Er det pænt, at man på den måde snyder en regeringspartner?
KL. 17.30
Jens Peter Vernersen (S), 2002-05-29:
Det er jo altså helt, helt fantastisk, at man så vil bringe sådan et synspunkt til torvs omkring de administrative byrder, når det her fremgår: lettelse af skatten på lønindkomst 71,3 pct., siger man.
En reduktion af administrative byrder vejer 6,4 pct.
Det tyder da i hvert fald på, at skatteministeren er noget langt fra den undersøgelse i sine synspunkter.
Lad mig så sige, at det, der er kommet ud af det her, jo altså er, at det er blevet klarlagt, at med den politik, regeringen har ført, er man ikke kommet tættere på målet med at få reduceret skatten på arbejde.
Tværtimod bekræftes det, at man er kommet længere væk fra målet.
Man kunne være gået i gang på det område i stedet for den metode, man har valgt.
Ja, nu bevægede skatteministeren sig jo lidt væk fra spørgsmålet og tilkendegav, at virksomhederne prioriterede fjernelse af administrativt bøvl.
Det bekræfter for mig, at skatteministeren ikke har læst aviserne i dag - den undersøgelse, der er i Berlingske Tidende, hvor det jo netop fremgår, at man på trods af, at skatteministeren har kørt kampagner nu i 8-9 år på det spørgsmål, kun vægter spørgsmålet om administrativt bøvl med, var det en 3-4 pct., hvorimod man problematiserede skatten på arbejde og vægtede det til 66 pct. Men jeg kunne så forstå, at skatteministeren alligevel ikke kunne lade være med at bringe spørgsmålet om administrativt bøvl ind.
Det er i øvrigt også meget interessant, når vi er ovre i den boldgade, at når man læser »Vækst med vilje«, så viser
det sig rent faktisk, at vi kun har halvt så meget administrativt bøvl som OECD-landene
Men der må jeg sige, at skatteministerens indsats er lykkedes, fordi man føler, man har meget mere administrativt bøvl.
Så det er jo på det område på samme måde som med det skattemæssige, hvor skatteministeren har sit eget begreb, nemlig det følelsesmæssige skattetryk og det følelsesmæssige omkring det administrative bøvl, men det er jo ikke det, der er virkeligheden.
Det kan man jo læse i regeringens egne publikationer.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-05-29:
Jeg synes, at det er interessant at høre om Socialdemokratiets mål.
Nu er der jo gået en halv snes år, hvor man havde haft mulighed for at realisere nogle af sine mange mål, og det er jo ikke sket.
Det, der er sket, hvad er det?
Det er en omlægning af skatten.
For nu at svare hr. Vernersen: For det første vil jeg sige, at jeg er fuldstændig enig med virksomhederne.
Jeg er fuldstændig enig i, at skat på arbejdsindkomst er meget, meget tyngende for dansk erhvervsliv, og derfor er det også et meget vigtigt mål for regeringen at få nedsat skatten på arbejde.
Ingen diskussion om det.
Det er jo lige præcis den sammenhæng, som jeg synes er vigtig at holde sig for øje.
Det, vi har oplevet med de skattereformer, vi har set under socialdemokratisk ledede regeringer, er jo omfordelinger, hvor man fodrer hunden med dens egen hale.
Det tror jeg oprigtig talt dansk erhvervsliv
er træt af, det må jeg sige.
Ole Stavad (S), 2002-05-29:
Hvis nu vi glemmer vismændene og andre gode folk, der har ment noget med det her, og alene holder os til regeringens egne oplysninger - jeg går ud fra, at dem kan vi godt bruge i fællesskab - så fremgår det jo klart af de oplysninger, vi har fået, at regeringen selv når frem til, at skattestoppet i den tekniske udformning, man har gennemført det, medfører, at man hvert år skal ud og finde en finansiering på 1,5-2,0 mia. kr. om året.
Hvis nu vi skal holde fast i den fælles målsætning, vi har om at sænke skatten på arbejde, og den er ikke ny hos os, så er dét, at man forlods skal finde 1,5-2,0 mia. kr., som kan bruges til at sænke skatten på arbejde, jo med til at besværliggøre det.
Ministeren må dog være enig i, at skattestoppet i dets tekniske udformning, som regeringen har valgt, besværliggør det mål, som vi gerne ville dele med regeringen, om at sænke skatten på arbejde.
Tove Videbæk (KRF), 2002-05-29:
»Hvad vil ministeren gøre for at sikre et tilstrækkeligt antal boligtilbud til psykiatriske patienter efter endt behandling?«
Skriftlig begrundelse
Baggrunden for spørgsmålet er, at en række psykiatriske patienter i Københavns Amt har ventet uacceptabelt længe på en passende bolig efter endt behandling.
Således måtte 23 patienter i 2001 gennemsnitlig vente 320 dage på at få tilbudt en bolig ifølge en opgørelse fra amtet.
Enkelte patienter har måttet vente helt op til 4 år.
Den lange ventetid er ifølge fagfolk til stor skade for patienterne.
Således udtaler en patientrådgiver i Morgenavisen Jyllands-Posten den 11. april 2002, at der ikke er nogen tvivl om, at ventetiden skader patienternes mentale helbred.
Videre er det patientrådgiverens opfattelse, at den lange ventetid tager livsmodet fra de psykiatriske patienter.
Patienterne »får en frygt for, at de aldrig kommer væk fra den psykiatriske afdeling«.
Helge Sander (V), 2002-05-29:
Jeg har med interesse læst det bidrag, som er kommet fra Socialistisk Folkeparti og Det Radikale Venstre til det her lovforslag, og vil meget gerne her benytte lejligheden til at give tilsagn om de ting, som her fremhæves af fru Anne Grete Holmsgaard.
Jeg vil da også gerne sige, at den måde, rådet skal arbejde på, må for mig meget, meget gerne medføre, at der bliver høringer og andre initiativer, som satser mere bredt.
For netop når vi taler om denne her del af erhvervslivet, er det nemlig et spørgsmål om at komme ud i nogle hjørner, hvor der normalt ikke sættes fokus, og hvor der er nogle muligheder, som vi netop ad denne her vej kan være med til at opdyrke.
Så jeg kan ikke se, at som lovteksten ligger her ved tredjebehandlingen og med de debatter, vi har haft både her i salen og uden for, at vi ikke skulle kunne signalere, at netop de ting, der fremføres af Det Radikale Venstre og SF, kan tilgodeses.
Jan Trøjborg (S), 2002-05-29:
»Hvad vil ministeren gøre for at undgå, at dominerende producenter inden for fødevarebranchen via dominerende markedsstilling tryner de små producenter?«
Søren Egge Rasmussen (EL), 2002-05-29:
Vi ser meget frem til at se de regler, man får udarbejdet, og jeg synes, at når man så skal forholde sig til de regler, bliver man også nødt til at forholde sig til, hvordan landmændene forsikrer sig i de tilfælde, hvor de ønsker at dyrke en GMO-afgrøde.
Jeg synes ikke, det kun er et spørgsmål om at gå ind og vurdere, hvordan man effektivt kan begrænse spredningsrisikoen, for det har nogle meget store økonomiske konsekvenser, hvis man skal til at dyrke raps med et afstandskrav på 5 km, hvilket ville være rimeligt med de insekter, vi har.
Jamen hvad er så de økonomiske konsekvenser af det for andre landmænd?
Jeg synes, man skal give sig god tid til at lave nogle ordentlige regler, og man skal give sig god tid til at inddrage alle de parter, der er.
Og der er sådan set også parter, forskere, som kan bidrage med input til, hvor alvorlig denne sag er.
Jeg er lidt skuffet over, at man lægger sig hårdt i selen for at følge EU i de bestræbelser, de har, for at ting skal jukses igennem meget hurtigt.
Vi har ikke en interesse i bare at følge EU i de krav, de stiller til os.
Hvis det er sådan, at de forudgående analyser osv. ikke er tilstrækkelige, bør de laves, før man vedtager lovgivning.
Hans Christian Schmidt (V), 2002-05-29:
Det er jo rigtigt, at det er et forslag, der har været undervejs længe, faktisk helt tilbage til marts 2001, hvor direktivet jo blev vedtaget.
Så helt tilbage fra den tid har man jo haft tid til at forberede sig. Jeg skal ikke komme ind på, hvor meget der var lavet dengang.
Man har jo i hvert fald haft lang tid, også før den ny regering, til at arbejde med det her.
Jeg er selvfølgelig glad for, at netop når vi nu kommer med forslaget, bliver det godt, det er jeg sådan set glad for.
Jeg vil godt sige om det ændringsforslag, at i forbindelse med udvalgsbehandlingen har der været stillet en række spørgsmål om spredningen af gensplejsede planter.
Diskussionen i udvalget har resulteret i, at jeg har stillet et ændringsforslag, hvorefter fødevareministeren fastsætter krav, der stærkt begrænser spredningen af gensplejsede afgrøder til andre kommercielle afgrøder.
De nærmere betingelser herfor vil dog først kunne fastlægges, efter at det strategiarbejde, som fødevareministeren netop har taget initiativ til, er tilendebragt.
Ændringsforslaget tager sigte på de gensplejsede afgrøder, der er godkendt til markedsføring, idet der altid - som det i øvrigt fremgår af svar på spørgsmål 21 - for at vi ikke skal få det til at brede sig, ved forsøgsudsætning fastsættes vilkår, som skal begrænse spredning fra forsøgsarealet.
Bare sådan at man husker, at sådan er det.
Fødevareministeren vil altså igangsætte et strategiarbejde, der skal analysere de udfordringer og muligheder, der vil være med en kommerciel dyrkning af gensplejsede afgrøder i fremtiden, og strategien forventes at være færdig inden årets udgang.
Jeg glæder mig til at følge det arbejde, så vi kan udnytte de nye muligheder til glæde for forbrugere og producenter og i sameksistens med de produktionsformer, som vi kender i dag. Lad mig bare sige, og det har jeg også noteret mig i betænkningsbidraget, at nogle er blevet glade og nogle er ikke, og nogle har sagt, at vi ikke behøvede at stille det ændringsforslag.
Men jeg vil bare gerne sige, at regeringen har den holdning med hensyn til GMO, som jeg har sagt og nævnt igen og igen og igen: Vi er meget opmærksomme på, at det her kun kan blive en rigtig god sag, hvis vi sørger for, at vi inddrager borgere, hvis vi sørger for at gøre det nemt - så nemt, det nu er muligt inden for så svært et emne - at følge med i debatten, at man får mulighed for på internettet og alle andre steder at blive inddraget.
Det er også blevet spurgt, f.eks. i forhold til udviklingslande: Hvordan har de det i forhold til det, og kunne det være en hjælp for dem?
Men det må bare, tror jeg, stå klart for alle, at det gælder om, at borgerne føler, at de har et medejerskab eller så meget, man nu kan give dem, hertil.
Ellers bliver det nogle emner, som bliver meget svære at forholde sig til.
Vi vender selvfølgelig tilbage til debatten igen, når vi kommer tæt på afslutningen af det her år.
Der vil også under formandskabet være opgaver inden for GMO.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-05-29:
Der er jo tale om et forslag, som har været gennem en lang drøftelse, og hvor der er tale om områder, som kan få meget vidtrækkende konsekvenser, hvis man ikke er meget forsigtig.
I SF er vi derfor overordentlig glade for, at der nu vedtages et ændringsforslag, som betyder, at fødevareministeren fastsætter regler, der inden for EU-lovgivningens rammer stærkt begrænser spredningsrisikoen til andre marker, herunder økologiske marker.
Det har for os været et kardinalpunkt at få begrænset den risiko, der er, for at man spreder GMO-afgrøder til andre marker, det gælder både konventionelt dyrkede marker, og det gælder økologisk dyrkede marker, for der er i virkeligheden tale om noget, hvor vi fuldstændig mister kontrollen, hvis vi ikke får sat nogle grænser ind her.
Så på SF's vegne vil jeg gerne sige, at vi er glade for, at det er kommet ind, og med det kan vi støtte den samlede lovgivning.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-29:
Jeg vil gerne sige, at Kristeligt Folkeparti har været optaget af nøjagtig de samme ting, som fru Elsebeth Gerner Nielsen, nemlig GMO-spredningen til andre marker og de erstatningsproblemer, der kan ligge i den situation.
Når der alligevel står, at vi undlader at stemme, er det sådan set bare i protest mod processen, for vi mener egentlig, at vi havde løst problemet.
Ved et ministersvar fra fødevareministeren, som vi kunne lade optrykke i betænkningen, havde vi løst nøjagtig det samme problem.
Så vi syntes, at det var unødvendigt med det ændringsforslag, men vi er fuldstændig tilfredse med det og støtter det.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-05-29:
Det Radikale Venstre er meget tilfreds med den proces, der har været omkring den nye lovgivning om genteknologi, og baggrunden for det er selvfølgelig, at vi har fået to indrømmelser undervejs. For det første er det lykkedes at få en bestemmelse ind, der sikrer, at det fra nu af bliver umuligt at sætte antibiotikaresistente planter ud på markerne, og for det andet er det lykkedes at få et ændringsforslag ind, der gør, at vi i løbet af meget kort tid får fastsat regler for, hvordan afstanden skal være mellem GMO-marker og andre marker.
Jeg synes, at begge ændringer har gjort forslaget bedre.
Jeg indrømmer, at der stadig er problemer med gensplejsningsteknologien.
Jeg mener også stadig, at den bruges forkert, og jeg håber meget på, at vi på et tidspunkt kunne komme dertil, at man brugte gensplejsningen til at sikre, at planterne blev resistente over for sygdomme i stedet for at gøre dem resistente over for eksempelvis Roundup.
Jeg er helt enig med Enhedslisten i, at det er en ond cirkel, man er kommet ind i, og jeg er også sikker på, at baggrunden for forbrugernes kritik af gensplejsningsteknologien netop er, at man bruger den så uhensigtsmæssigt, som tilfældet er.
Men tilbage til lovforslagt: Jeg synes, at det er blevet væsentligt bedre med den behandling, det har været igennem her i Folketingssalen, og jeg vil gerne sige tak til ikke mindst Dansk Folkeparti for et udmærket bidrag til arbejdet.
Holger Gorm Petersen (DF), 2002-05-29:
I denne sag har Dansk Folkeparti valgt at prioritere forbrugernes interesser meget højt.
Vi ønsker, at der skal være nogle strenge krav til de landmænd, der ønsker at producere og sælge deres produkter, og som har GMO-marker.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-05-29:
I Socialdemokratiet er vi glade for, at vi nu får vedtaget et lovforslag, der er bedre og sikrer en væsentlig tryggere praksis fremover, når vi snakker om at udsætte gensplejsede kornsorter m.v. på de danske marker.
Det, vi specielt er glade for, er, at risikovurderingen bliver bedre, og at godkendelserne bliver tidsbegrænsede.
Vi mener, at det giver os en større sikkerhed og en lidt større tryghed inden for et område, hvor vi ellers også er skeptiske.
Vi deler den bekymring, der er i store dele af befolkningen.
Netop derfor er vi også glade for, at lovforslaget ved at implementere EU's udsætningsdirektiv også indeholder bestemmelser om at sikre øget inddragelse af offentligheden og øget hensyntagen til etiske hensyn.
Det jeg dog her ved tredjebehandlingen vil sige, at vi er allermest glade for, er det ændringsforslag, som et stort flertal i Folketinget i dag beslutter at tiltræde.
Efter en længere proces, hvor ministeren vel følte sig omringet af et flertal i Folketinget, kom regeringen heldigvis til fornuft og valgte selv at stille et ændringsforslag, som gør, at fødevareministeren fremover også skal fastsætte nogle regler, der stærkt begrænser risikoen for, at genmodificerede organismer kan sprede sig fra den ene mark til den anden.
Det var faktisk noget af det, vi også påpegede allerede ved første behandling, noget af det, som vi hele tiden har været mest bekymret for. Det er netop sådan nogle redskaber, vi skal bruge til at sikre folk et reelt frit valg; ikke alene frit valg for landmændene, men også et frit valg for forbrugerne, sådan at det bliver op til den enkelte landmand og op til den enkelte forbruger reelt at vælge, om de kornsorter, man skal dyrke, og om den mad, man skal spise, skal være gensplejset eller ej. Så vi er utrolig glade for, at ministeren og regeringen har besindet sig ved at se, at der var et flertal rundtom, og vi håber så, at de reelle regler, som fødevareministeren skal fastsætte, også kan blive så stærke, at de får den effekt, som et flertal i Folketinget ønsker.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-05-29:
Jeg synes da, det er glimrende, at skatteministeren er så sikker på, at alt, hvad regeringen gør, er rigtigt.
Det kan være meget naturligt. Men det er jo altså alligevel lidt imponerende, at vi her har vismændenes rapport, og den kan man så være uenig i, for de har selvfølgelig ikke nogen som helst forstand på de her ting.
Man har også spurgt ude i virksomhederne, og det viser sig rent faktisk derude, at 66 procent mener, at nedsættelse af lønbeskatningen er det første punkt, det er faktisk det allervigtigste.
Det er i øvrigt meget vigtigt, at alt andet, der kommer efter, kun fylder 3, 4, 5 pct.
Men også alle disse folk ude i virksomhederne, som ved, hvor skoen trykker, kan jo tage fejl.
Lad mig så sige: Det, som jo i hvert fald er klarlagt, er jo, at man bringer sig længere væk fra målet om at reducere personskatten.
Det var jo faktisk sådan, at der, da vi her tidligere på dagen spurgte statsministeren, jo også netop blev sagt, at kun hvis der var råderum til stede, kunne
man sænke skatten fra den 1. januar 2004
Men det råderum kunne man ikke bekræfte var til stede på nuværende tidspunkt.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-05-29:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Vernersens partifælle, hr. Svend Auken, der i en kronik eller et indlæg i vistnok Berlingske Tidende i dag skriver, at det ikke nødvendigvis er alle ord fra vise mænd, der er vise.
Jeg er ikke hundrede procent enig i alt, hvad vismændene skriver i deres nye rapport.
Vismændene har som en række andre økonomer den opfattelse, at man f.eks. skal øge beskatningen af fast ejendom.
Det er den skole, som
mange økonomer har, men der er altså også andre økonomer, som er tilhængere af en anden skole.
Vi er i regeringen optaget af at standse stigningen i beskatningen på fast ejendom.
Ejendomsværdibeskatningen er efter vores opfattelse et meget vigtigt element i skattestoppet.
Det er vismændene imod, o.k, det ser vi altså forskelligt på.
Der kan være en række andre ting, som vi også ser forskelligt på.
Det, der er afgørende for os, er altså, at vi her har lagt en kurs, som siger: Ikke flere skattestigninger, ikke flere afgiftsstigninger, ikke omlægninger, som vi har oplevet det med skattereformer de sidste tre, fire gange, og som i virkeligheden betyder, at folk kommer til at betale mindst det samme, i mange tilfælde mere.
Nej, det vi vil, er at gennemføre reelle skattesænkninger på arbejdskraften.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-05-29:
Jeg kan forstå, at skatteministeren holder fast på det synspunkt, at der er den sammenhæng mellem skattestop og nedsat skat på arbejdet.
Det er skatteministeren og måske andre i skatteministerens parti stort set de eneste, der gør.
Når man læser vismændenes rapport, eksisterer den sammenhæng ikke.
Når man læser, hvad økonomerne skriver, eksisterer den sammenhæng ikke.
Når skatteministeren siger, at man arbejder direkte og målrettet på at nedsætte skatten, så skriver vismændene jo netop i deres redegørelse, som blev offentliggjort her kl. 12 - jeg går ud fra, at skatteministeren har haft lejlighed til at læse den - at skattestoppet isoleret set betyder en forværring, en forringelse af muligheden for at sætte skatten på arbejde ned.
Så problematiserer man i øvrigt også, at der sker en besværliggørelse for at sikre en hurtig gældsreduktion, men den slags er skatteministeren åbenbart ikke optaget af.
Skatteministeren gentager stort set de samme synspunkter, uanset om der er hold i dem eller ikke.
Bjarne Laustsen (S), 2002-05-29:
Bare for at være helt sikker vil jeg godt spørge, om ikke ministeren er enig i, at den bedste måde at teste på, om folk står til rådighed for arbejdsmarkedet, er ved at tilbyde dem et arbejde.
Er det egentlig ikke såre simpelt?
Hvis ikke man er med på den model, må det være, at et eller andet sted nager tvivlen, om de folk, der nu får deres understøttelse, reelt står til rådighed for arbejdsmarkedet.
Jeg har den opfattelse, at der kan være problemer med, at der et sted mangler arbejdskraft og der er ledige folk et andet sted, fordi vi i vores land har regionale forskelle, men generelt set fungerer vores system godt.
På den baggrund er det lidt underligt, at man vil lave det om, og derfor har jeg lidt svært ved at forstå, at man vil bruge parterne i den her forbindelse.
Jeg har stor respekt for parterne.
Det har ministeren måske ikke i andre sammenhænge, men i denne sammenhæng er det da bare at teste folk ved at give dem et arbejde.
Er det simpelt hen ikke det, der skal til?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-05-29:
Det er måske netop her, at forskellen på os og Socialdemokratiet er.
At selv om noget er gået godt i mange år og har været en succes, så lader vi os ikke tilfreds med det; vi tror, at det kan gøres endnu bedre.
Der er trods alt folk i arbejdsløshedskøen den dag i dag.
Der er mange kontanthjælpsmodtagere uden et arbejde.
Selv om arbejdsmarkedsreformen har været en succes
Bjarne Laustsen (S), 2002-05-29:
Jeg er af den opfattelse, at i en periode, hvor den socialdemokratiske arbejdsmarkedspolitik faktisk har virket
Vi ved jo, at der sker en arbejdsanvisning direkte, fordi man har den velkendte danske aftalemodel med tillidsmandssystemer osv. uden AF-systemer osv.
Der foregår mange, mange, mange positive ting, når man har det kendskab til den enkelte, hvilket man ikke kan finde i noget som helst andet system, som ministeren måske kunne finde på at foreslå.
Er det ikke korrekt?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-05-29:
Det er klart, at det er nogle ting, der skal drøftes med kommunerne i denne forbindelse.
Når vi har den faste grund under fødderne, kan vi begynde at drage politiske konklusioner.
Det kan da være, at vandene skilles, men det kan da også være, at vi kan finde fælles grund for behandlingen af de her sager.
Så der er ikke noget særlig ondsindet i det projekt.
Vi er besjælet af, at så mange som muligt får et arbejde.
Derfor skulle det jo nødig være sådan, at der i systemerne er nogle fejl, der forhindrer folk i at komme i arbejde.