runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrete Auken (SF), 2002-11-08:
Nu synes jeg, at hr. Keld Albrechtsen skal lade være med at misinformere bornholmerne.
Det er altså ikke sådan, at de der store færger var gratis, og de var minsandten heller ikke miljømæssigt gratis, heller ikke at sejle med.
Det er en ordentlig skude af et hotel at sende af sted til ære for hr. Keld Albrechtsen og mig, når der er så få med dem i øvrigt, og i det omfang, der var gods med, og det var der, var det faktisk en hæslig sag at få det ind gennem byen, og det tror jeg at hr. Albrechtsen er enig med mig i. Så vil jeg oplyse hr. Albrechtsen, som jo ikke er fra Sjælland, om, at S-togsturen fra Køge til København tager noget med 36 eller 38 minutter. Så det er altså ikke sådan, at vi afskærer dem fuldstændig, at de bliver sat af på bar mark nede i Køge, og så kan de ellers stå der og prøve at tomle ind, eller hvordan det nu er med staklerne, der ikke har bil selv.
Jeg tror faktisk, at de får gode vilkår.
Selve sejltiderne, den nøjagtige sejltid, skal vi jo kigge på.
Det er bl.a. her, vi vil håbe, at hr. Keld Albrechtsen kommer med gode input.
Jeg vil da gøre mit bedste til, at det bliver så åbent som muligt. Jeg synes, det er lidt skandaløst at beskrive det, som om det miljømæssigt er en fordel at have de der enorme færger til at sejle.
Hurtigfærgerne er der alligevel, men det er jo ikke en hurtigfærge, der skal sejle til Køge.
Jeg er enig med hr. Keld Albrechtsen i at problematisere hurtigfærgerne, men det er en anden diskussion.
Kaj Ikast (KF), 2002-11-08:
Miljømæssigt er det her en dårligere løsning, sagde hr. Keld Albrechtsen, men så har hr. Keld Albrechtsen ikke sat sig ind i det.
Det her er nøjagtig den samme løsning, som kører i dag, bare med en mindre sejltid og med mere moderne skibe, som sejler længere pr. ton.
De skibe, der bliver indsat til Køge, er en anden type end dem, vi har i dag, og de er betydelig mere miljøvenlige.
Og så beviser hr. Keld Albrechtsen det ved at sige, at også nattog til Århus er faldet væk.
Ja tak, men vi kører jo så hurtigt med DSB, at man ikke kan nå at falde i søvn og komme op igen.
Det tager under 3 timer, og derfor er der ikke nogen logik i at have et nattog.
På samme måde, når man sejler fra Rønne til Køge, også her er der kort tid at sove i.
Det er jo også nogle ting, som man må tage med i sin betragtning.
Jeg synes, at det her er en betydelig bedre løsning end den, der er i dag.
Så vil jeg gerne sige: Jeg kan ikke forstå, at Enhedslisten nærmest opfordrer ministeren til ulovligheder, ved at ministeren skal bryde licitationsloven, ved at nogle skal have indsigelse i forhold til, hvornår den er færdig.
Det findes ikke i licitationsloven.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-08:
Det er klart.
Det kan ministeren forklare, hvordan det så er.
Men det bestyrker da sådan set i ganske alvorlig grad det, som jeg indledte med at sige, nemlig at det her er skruet sådan sammen, at det udelukker bornholmsk medindflydelse, når det først er besluttet.
Så jeg blev da ikke meget beroliget af det svar.
Jeg var med det tog, der kører om natten fra Århus - så vidt jeg husker, var det natten til tirsdag - og jeg kan sige til hr. Kaj Ikast, at det er altså ikke helt optimalt at tilbringe natten siddende frem for at kunne ligge ned og så stå af i København kl. 7.
Det er nøjagtig det, vi også har på BornholmsTrafikken.
Det er en god løsning at kunne ligge ned og sove.
Det er der mange der foretrækker, kan jeg sige.
Det er da en indlysende kendsgerning.
Derfor har fru Margrete Auken ikke ret, hvis hun hævder, at det med hurtigfærgerne ikke indgår i den her debat.
Det er da en del af løsningen, at det skal foregå med hurtigfærger, så det forstår jeg simpelt hen ikke.
Og jeg kan ikke forstå, hvordan man kan stå her og argumentere for, at hurtige færger skulle være mere miljøvenlige end langsomme skibe.
Kaj Ikast (KF), 2002-11-08:
Det er jo ikke noget med, at bornholmerne ikke har indflydelse.
Indflydelsen er der i dag og fremefter, når det først er blevet et aktieselskab, og når det endelige udbud skal til at være der, er indflydelsen der.
Når en licitation har været holdt, er det den, der vinder licitationen, der har fået den.
Hr. Keld Albrechtsen sagde oven i købet, at det gik dårligt med Arriva, men de er jo slet ikke startet endnu.
De starter jo først om halvanden måneds tid, så jeg kan ikke forstå, hvorfra den forudsigelse kommer, som hr. Keld Albrechtsen kommer med her i dag.
Det samme gælder jo ved en licitation: Disse licitationsregler har været internationalt gældende i mange år, og det kan hr. Keld Albrechtsen ikke komme og lave om på her.
Henrik Sass Larsen (S), 2002-11-08:
Det er bare til dem, som måtte sidde og overvære denne her debat, og som måske bliver lidt forvirrede af nogle af de påstande, der kommer.
Vi har jo direkte spurgt til, om der på den færge, der kommer til at gå mellem Køge og Rønne, vil være køjeovernatningsmuligheder.
Det er der svaret ja til.
Derudover vil der være andre servicefaciliteter.
Der vil selvfølgelig være i orden de her ting, så det er der ingen der skal misforstå.
Så er der det her med, at det skulle være en stor katastrofe at lande i Køge.
Det kan jeg kun afkræfte.
Det tager 35 minutter med S-toget, før man er på Københavns Hovedbanegård, og det er tæt ved at kunne konkurrere med at skulle tage turen ind gennem byen ude fra havnen, hvis man skal lande inde på Hovedbanegården.
Så det er sådan set et ganske fremragende koncept.
Jeg lover, at også Køge by nok skal servicere og facilitere denne her nye facilitet ganske, ganske flot.
Bornholmerne er særdeles velkomne til at komme til Køge, og det skal nok blive alle tiders succesfulde arrangement, er jeg sikker på.
Margrete Auken (SF), 2002-11-08:
Det er sådan på randen af fup, når hr. Keld Albrechtsen står her og siger, at det vil være miljømæssigt forfærdeligt, for det er de store færger, der sejler med så få passagerer, som er miljømæssigt forfærdelige, hvis vi tager natfærgerne.
Det er en af grundene til, at SF forholdsvis beredvilligt sagde, at det her går altså ikke.
Jeg synes, at hr. Keld Albrechtsen, også for at han skal blive taget seriøst i anden omgang, skal lade være med at lefle for bornholmerne eller for den tåbeligste tungeste ende, som tror, at man bare kan få det hele, fordi man ligger i et udkantsområde.
Det er der ingen af vores udkantsområder der får.
Man er nødt til at se på, hvordan økonomien hænger sammen
, og faktisk er det her f.eks. erhvervspolitisk en langt bedre løsning, for det giver altså muligheder, og dermed altså også beskæftigelsesmuligheder, at vi får billigere godstransporter.
Så kan man sige, at det ikke kun er det, det drejer sig om.
Nej, det er ikke kun det, det drejer sig om, men det drejer sig også om det.
Det er bl.a. noget af det, som SF har været optaget af i denne her sammenhæng.
Hr. Keld Albrechtsen ved faktisk bedre, og det ved jeg også.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-08:
Jeg tror godt, at fru Margrete Auken er klar over, at dér, hvor man flytter trafikken hen, er på hurtigfærgerne mellem Rønne og Ystad.
Så det er hurtigfærger, vi snakker om, og det er dem, man lægger hovedvægten på.
Så synes jeg, at det da kan være meget fint, hvis man vil til København, at man så også kommer til Køge.
Det er da en fin by, men helt direkte er det jo ikke.
Og så er der også nogle køjer på det skib, som man kan bruge den ene vej, men som jeg har forstået det ikke den anden vej, i hvert fald ikke om natten, men så kan man selvfølgelig ligge i dem om dagen.
Men det kan ministeren redegøre nærmere for.
Så vil jeg bare sige til hr. Kaj Ikast, at med hensyn til Arriva står det i hvert fald klart, at lokalbefolkningen i Midt- og Vestjylland har haft meget ringe indflydelse på udbudsbetingelserne, ringe indflydelse i forhold til de problemer, der efterfølgende har vist sig i forbindelse med køreplaner og alt muligt andet.
Det, der er min bekymring, er, at det også vil ske i forhold til Bornholm.
Når udbuddet ligger færdigt, vil der også dér være meget ringe reel indflydelse på at få løst de praktiske problemer, der opstår.
Især hvis det viser sig, at pengene ikke rækker, fordi de besparelser, man har forestillet sig kunne komme ved en privatisering, viser sig at udeblive. Så må jeg blankt afvise fru Margrete Aukens insinuationer om, at det her skulle være for at tækkes eller lefle for nogen, eller jeg ved ikke hvad fru Margrete Auken var ude i.
Vi tror ikke på den her privatiseringsmodel, hvad enten det er i Vestjylland eller på Bornholm.
Tove Videbæk (KRF), 2002-11-08:
Partierne bag aftalen vil drøfte udbudsbetingelserne under udarbejdelsen i den følgegruppe, der nedsættes til at følge udbuddet, og de overordnede rammer for udbuddet er aftalt mellem de fleste partier i Folketinget.
Og som jeg ser det, er Køge faktisk en bedre anløbshavn end København, når man tænker på alle de mange lastbiler, der ellers ender inde midt i København og skal videre ud i landet.
I Køge er man tæt på motorveje; man kan lettere komme af sted uden om trafikpropper i København, uden om morgentrafikken i København, og man undgår at forurene bymidten i København i stor stil.
Så rent miljøpolitisk må det her da være en rigtig god løsning.
Det er klart, at for passagerer, som er vant til at lande i København, vil det være en forandring.
Man skal med tog eller med bus en halv time fra Køge for at komme til København, hvis det er dér, man skal til.
Så kommer det, der er hjerteblod for mange bornholmere, og det er nedlæggelse af natfærgen.
Det forstår vi også på udmeldingerne fra Bornholm.
Jeg har selv boet på Bornholm i 5 år og ved faktisk godt, hvad natfærgen betyder for bornholmerne.
Den er næsten en del af den bornholmske identitet, og det er da også denne samt et eventuelt tab af arbejdspladser, som man frygter mest.
Når vi kommer til det her punkt, der vedrører det bornholmske erhvervsliv generelt og i det hele taget mulighederne på Bornholm, må vi her i Folketinget blive endnu bedre til at tænke regionalt; tænke på at udflytte statslige arbejdspladser; tænke på, at der er mange institutioner og arbejdspladser og uddannelsessteder, som lige så godt kunne ligge på Bornholm eller i Hvide Sande for den sags skyld i stedet for midt i København.
Her bør der virkelig strammes op, så regionerne og hermed de tyndt befolkede områder - og dermed også Bornholm - styrkes.
Bornholm har i de senere år mistet en del arbejdspladser, senest ved nedlæggelsen af Almegaards Kaserne.
Og det er klart, at det giver anledning til bekymring.
Bornholm er Danmarks solskinsø, og det skulle den helst blive ved med at være, men p.t. ser bornholmerne nogle skyer for solen på Bornholm.
Man frygter at blive ladt i stikken, og det må ikke, og det vil ikke ske i forbindelse med det her lovforslag.
Kristeligt Folkeparti vil også i fremtiden fortsat kæmpe for regionalpolitikken og for mulighederne for uddannelse, arbejde og gode levevilkår i de tyndt befolkede områder i Danmark - også på Bornholm.
Selve det her lovforslag mener vi i Kristeligt Folkeparti er positivt for Bornholm, og vi kan støtte det.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-08:
Det er jo vældig godt, at man vil forsøge at skabe kompensation for de arbejdspladser, der går tabt.
Jeg har ikke forstået det sådan, at der er givet tilsagn om etablering af 200 andre arbejdspladser, men det kan være, at fru Tove Videbæk ved mere om det.
Men i så fald
ville det være rart at få det oplyst, for det er naturligvis også noget, der har bekymret os i Enhedslisten i forbindelse med den her sag.
Det er jo ikke ligefrem det, Bornholm har brug for, at miste 200 arbejdspladser.
Tove Videbæk (KRF), 2002-11-08:
Nej, jeg ved ikke mere på det her område, end hr. Keld Albrechtsen gør, men jeg vil så sige, at når man taler arbejdspladser, så mener jeg ikke, at man kan opretholde en færgefart for at bevare arbejdspladser.
Hvis ikke den bruges tilstrækkeligt, bliver det økonomisk en nedtur, så bliver det økonomisk uforsvarligt.
Det har vi indset i det her tilfælde, og derfor har jeg også selv taget snakken med adskillige bornholmere, som har begrundet deres modstand mod det her med tab af arbejdspladser, hvor jeg har sagt, at det med arbejdspladserne er en selvstændig snak, som vi må tage i forbindelse med det regionale, i forbindelse med udflytning af statslige arbejdspladser, i forbindelse med, hvordan vi i det hele taget styrker de tyndtbefolkede områder.
I øvrigt mener jeg også, at en nedsættelse af taksten for godstransport til og fra Bornholm - en nedsættelse på 30 pct. - også må være med til at styrke det bornholmske erhvervsliv.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-08:
Ja, det med natfærgen skal jeg vende tilbage til i mit ordførerindlæg.
Men det, der kalder mig herop nu, er fru Margrete Aukens kritik af den offentlige drift.
Der tror jeg altså, at fru Margrete Auken måske skulle være mere forsigtig.
Nu nævnte hun selv Arriva, som jo er det praktiske eksempel, vi har på jernbaneprivatisering i Danmark, og som allerede fungerer dårligt.
Derfor vil jeg sige, at logikken i fru Margrete Aukens synspunkt ikke er krystalklar, og jeg går da ud fra, at hun er klar over, hvor dårlig jernbanedriften i England er blevet som følge af, at den er blevet privatiseret.
Så kan der godt være detaljer i Banestyrelsen, det kan vi da diskutere.
Offentlig drift betyder jo ikke, at der nødvendigvis er ting, der ikke kan laves bedre.
Men jeg håber, at Arrivasagen giver SF stof til eftertanke, og det bekymrer mig egentlig lidt, at fru Margrete Auken så stadig væk kan have den opfattelse, at en privatiseret drift af den kollektive trafik skulle være en god idé.
Kaj Ikast (KF), 2002-11-08:
Jeg vil gerne berolige hr. Keld Albrechtsen.
Han kan roligt sove weekenden over, hvad angår BornholmsTrafikken, for de papirer, der foreligger, er ganske normale papirer i forbindelse med et oplæg til udbud, så man nogenlunde ved, hvad der nu skal ske.
Det er overgangen til A/S, og det er den nye struktur, man kommer med forslag om.
I det øjeblik, ruten København-Rønne skal nedlægges, skal man jo komme med et forslag til dem, der deltager i forhandlingerne, om, hvordan sagen kan løses på en anden måde ved hjælp af Køge.
Alt det med færgetrafik på Køge Havn, der fryser til, og alt det andet er noget, jeg aldrig har set eller fået fra ministeren.
Det er noget, jeg har læst i aviserne.
Jeg har ikke fået de papirer, og de findes ikke, kan jeg sige til hr. Keld Albrechtsen.
Det er nogle spørgsmål, der er rejst helt andre steder.
Den smule, der er om det,
er til at overse, og jeg er sikker på, at vi i udvalget får alt, hvad vi ønsker.
Jytte Wittrock (S), 2002-11-08:
At man i Storstrøms Amt ikke p.t. mener, at det er nødvendigt at hæve taksterne, er jo kun et udtryk for, at de ikke forholder sig til problemet, før det er der, for det er først fra 2004.
Men kan hr. Poul Fischer ikke bekræfte, at når man vælger at sætte de penge af til Banestyrelsen og til skinneforbedringer osv., er det en fortsættelse af den plan, der var lavet med den tidligere regering, og at det skyldes, at pengene ikke var lagt fra længere end til 2004?
Så skal man jo have en ny ordning.
Så er det da noget forfærdeligt noget at stå heroppe og sige: Nu har man skaffet 5.000 kr. til nogle, og nu kan de begynde at bruge dem til busbilletter.
Hvad er det næste, de også kan bruge dem til?
Jeg kunne måske remse noget op, men det er vel ikke det, der er meningen med de 5.000 kr.?
Jeg har aldrig før hørt, at de skulle være kompensation
for dyrere busbilletter.
Svend Heiselberg (V), 2002-11-08:
Lovforslaget har to sektorer, der består i, at statsvirksomheden Bornholmstrafikken etableres som et aktieselskab, og at den samfundsbegrundede færgebetjening af Bornholm skal i udbud.
Lovforslaget indeholder intet om selve udbuddet, men aftalepartnere skal løbende drøfte udbudsbetingelserne, og vi vil selvfølgelig være optaget af at tage det størst mulige hensyn til bornholmerne.
Om selve lovforslaget kan jeg blot sige, at vi kan støtte det.
Som det fremgår af lovforslaget, er det endnu ikke besluttet, præcis hvornår selskabet stiftes, hvilket skyldes, at der er en række EU-retlige problemstillinger, som skal drøftes med Kommissionen.
Det skal vel også nævnes, at Kommissionen har lagt vægt på, at staten for at kunne opretholde et tilskud til færgebetjening af Bornholm udbyder den samfundsbegrundede trafik i henhold til søtransportsektorerne og cabotage-forordningen. Venstre kan støtte lovforslaget.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-08:
Jeg vil godt spørge hr. Heiselberg, hvad der nærmere ligger i det løfte, han nu har givet bornholmerne, om, at der skal vises hensyn til bornholmerne.
Vi ved jo godt, at når man privatiserer transportområdet, går det som regel ikke så godt, som man havde håbet.
Man påstår altid, at det er noget, der vil medføre besparelser i driften, og så viser det sig efterfølgende, at det går meget dårligt.
Har de så vetoret over for den?
Svend Heiselberg (V), 2002-11-08:
Det vil selvfølgelig være her som i alle andre sager: hvad et flertal har besluttet, kommer også til at gælde for Bornholm.
Men jeg vil gerne sige, at aftalepartierne vil være med til at udforme den endelige aftale, som laves.
Da hr. Albrechtsens Enhedslisten ikke er med blandt de aftalepartier, er det måske tvivlsomt, om hr. Albrechtsen kommer til at præge den ret meget, men ellers vil det være sådan, at udbudsmaterialet skal drøftes og forhandles med de forskellige partier, så der bliver taget et bredt hensyn til Bornholm inden for de muligheder, som er til stede.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-08:
myndigheder, der har fået et løfte om indflydelse.
Det synes jeg ikke er tilfredsstillende.
Hr. Svend Heiselberg nævnte EU-reglerne.
Det er jo også det, vi har set med problemerne med jernbanerne i Vestjylland.
De er meget vanskelige at rette op, når toget først er kørt, eller færgen er sejlet, og hvilken reel indflydelse vil de lokale myndigheder så få?
Vel nærmest ingen, det var i hvert fald det, jeg kunne forstå af hr. Svend Heiselbergs svar.
Margrete Auken (SF), 2002-11-08:
Det skal der ikke være nogen tvivl om.
Men jeg vil godt spørge hr. Svend Heiselberg, om det ikke kunne indbygges i de forudsætninger, vi har, at vi ikke kører videre med alt for lukkede klubber.
Det skal jo ikke være sådan, at fordi vi er uenige om dele af et forslag, tilsidesætter vi hele folkestyret.
Så vil jeg godt spørge hr. Svend Heiselberg, om han ikke ligesom jeg mener, at så meget åbenhed, som vi kan skaffe, er at foretrække i stedet for at straffe dem, som ikke vil være med.
Noget af det, jeg har haft begrundet vrøvl med bornholmerne om, er nemlig, at det var en så lukket strategi.
Svend Heiselberg (V), 2002-11-08:
Men jeg vil gerne sige, også til hr. Keld Albrechtsen, at kontaktrådet på Bornholm, alle borgere og hvem der ellers kommer med forskellige input til den endelige aftale, der skal udarbejdes, selvfølgelig bliver seriøst behandlet, og vi forsøger at tage de størst mulige hensyn.
Men vi er også nødt til at sige, at der selvfølgelig skal være respekt for de økonomiske rammer.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-08:
Nu viser det sig, at der åbenbart sidder en stor kreds af partier her i Folketinget og laver nogle tys-tys-aftaler, som ikke tåler dagens lys, og som man i hvert fald ikke er interesseret i at orientere Folketinget og offentligheden om på forhånd.
Jeg synes, det virker som en meget, meget mærkværdig fremgangsmåde, men det viser jo bare alle de problemer, man roder sig ind i, når man skal til at udlicitere.
Man siger, det er så godt, men det første resultat, vi oplever, er, at det hele bliver noget tys-tys bag lukkede døre, og så kan man da hurtigt regne ud, hvordan det går med den lokale indflydelse.
Det bliver noget med nogle fortrolige samtaler mellem hr. Jeppe Kofod og dem, han kender, eller hvad man nu kan forestille sig.
Jeg synes ikke, det virker ret godt, må jeg sige.
Svend Heiselberg (V), 2002-11-08:
Nu har hr. Albrechtsen jo let ved at blive bekymret, og det forstår jeg han også er i denne sag.
Jeg synes nu, det er mere bekymrende, at hr. Albrechtsen sætter sig uden for al indflydelse, for hvis det var sådan, at også hr. Albrechtsen gerne ville have deltaget i de aftaler, som er blevet lavet, ville hr. Albrechtsen jo have haft mulighed for at præge dem ved at deltage i møderne.
Til fru Margrete Auken: Jeg tror, jeg kan sige, at der bliver den størst mulige offentlighed om det, der skal foregå.
Henrik Sass Larsen (S), 2002-11-08:
Dette forslag er et led i en meget bred aftale mellem næsten alle Folketingets partier om at styrke færgebetjeningen af Bornholm, og målet med aftalen er ikke forringelser eller besparelser.
Målet er bedre service og bedre konkurrence, alt sammen til fordel for brugerne.
Omdannelsen af BornholmsTrafikken til et aktieselskab vil give selskabet mulighed for at byde på det samlede udbud af færgebetjeningen af Bornholm samt udvide forretningsgrundlaget.
Det er tiltag, som vi støtter fuldt ud.
Vi ser lovforslagets indhold som en fair og ordentlig ramme, og de høringssvar, som er indkommet i forbindelse med forslaget, bestyrker os i den opfattelse.
Derfor kan vi fuldt ud støtte lovforslaget, idet vi bemærker, at udbudsbetingelserne vil være genstand for drøftelser i forligskredsen, hvor vi selvfølgelig vil gøre os så umage som muligt for at sikre så retfærdige betingelser som muligt for udbudskonkurrencen og navnlig sikre bornholmerne en så god og professionel færgebetjening som overhovedet muligt.
Vi kan støtte forslaget
fuldt ud.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-08:
Jeg vil gerne spørge, om Socialdemokratiet ikke nærer en bekymring for, at det er en noget risikobetonet sejlads, man nu begiver sig ud i.
Nu er det jo ikke meget, jeg ved om sagen - det skal jeg erkende - for det er jo forbeholdt en privilegeret kreds bag lukkede døre.
Men jeg har forstået så meget, at man vil etablere et selskab, og hvad nu hvis det ikke lykkes?
Har Socialdemokratiet så sikret sig en nødplan?
Hr. Heiselberg har ret i, at det er min forpligtelse som valgt folketingsmedlem at være bekymret, når denne regering foretager sig noget, og der er utallige områder, hvor det er nødvendigt.
Det kan jeg medgive hr. Heiselberg.
Men i denne sag vil jeg sige, at jeg er ekstraordinært bekymret.
Kunne vi ikke få et tilsagn fra Socialdemokratiet
om, at alle de ting, som man har gået og kogt med i de hemmelige forhandlinger, kunne vi få lejlighed til at drøfte i Folketingets Trafikudvalg, så vi fik åbenhed om dem?
Henrik Sass Larsen (S), 2002-11-08:
Det er jo en spændende proces at overvære, når folketingsmedlemmer bliver klogere og klogere, som sagen skrider frem, og det vil vi også godt hjælpe til med, for jeg synes ikke, der er behov for bekymring eller for at male fanden på væggen.
Forslaget her giver jo mulighed for, at BornholmsTrafikken får lov til at byde med, når der kommer et udbud.
Det er dét, forslag og rammerne for det handler om, og hr. Keld Albrechtsen må da være enig i, at det er godt. Senere kommer så den næste runde, hvor vi skal definere udbudsbetingelserne, men det vil jo ikke medføre, at Bornholm lige pludselig bliver isoleret.
Det er jo ikke således, at der ikke længere vil foregå færgesejlads, selvfølgelig vil der det.
Men der vil være en konkurrence.
Det er det billigste tilbud, som vinder, og derfor gælder det selvfølgelig om at opstille så gode udbudsbetingelser som overhovedet muligt.
Jeg tror, man bredt her Folketinget har tænkt sig, at det skal være til fordel for navnlig borgerne på Bornholm. De skal have de bedst mulige betingelser, så der ligger ikke nogen hensigter om at spare eller forringe.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-08:
Næh, men man står jo i den situation, at når man sætter det her i gang, risikerer man, at det ender med, at det er et udenlandsk rederi, der får tingene.
Vi så jo i Arrivasagen, at DSB reelt var afskåret fra at byde på jernbanerne i Vest-
og Midtjylland
Det var jo realiteten, og derfor er mit spørgsmål: Hvorfor vil man løbe den risiko, for det er der jo ingen grund til?
Der er ingen tvingende grund til at privatisere BornholmsTrafikken, og jeg går ud fra, at Socialdemokratiet ikke vil påstå, at der skulle være et samfundsmæssigt behov for at privatisere BornholmsTrafikken.
Jeg har i hvert fald meget vanskeligt ved at se, hvorfor det skulle være en fordel, og derfor har jeg også svært ved at forstå, at man vil indlade sig på dette dybt risikofyldte projekt.