runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nicolai Wammen (S), 2003-10-24:
Hvis Venstres ordfører har mulighed for at lytte, vil jeg gerne for anden gang stille ham et spørgsmål, for Venstres ordfører forholdt sig ikke til den meget klare kritik, der kom fra professor i jordbrugsøkonomi, Søren Kjeldsen-Kragh.
Ikke et ord var der om den kritik på trods af et helt konkret spørgsmål, og derfor skal jeg gentage professorens udtalelse i dag til Berlingske Tidende om det forslag, som hr. Thor Gunnar Kofoed siger er tilstrækkeligt.
Den lyder: »Der er jo tale om offentlige midler. Derfor er det rimeligt med et effektivt offentligt tilsyn, og at offentlige interesser bliver tilgodeset.
Uanset hvad landbruget og industrien gør af fornuftige ting, vil der altid være en mistanke om, at de varetager egne interesser, når de sidder på flertallet i fondene.«
Vil Venstres ordfører lytte til den kritik og erkende, at der er et problem i det forslag, regeringen har lagt frem?
Eller vender man fuldstændig det døve øre til både Forbrugerrådet og de folk, der har meget stor viden om det her?
Thor Gunnar Kofoed (V), 2003-10-24:
For det første skal vi lige have helt klarlagt, hvordan pengene kommer ind.
Når der er tale om grundværdien, er det ud fra et beregningsgrundlag.
Man tager 4,3 promille af grundværdien, men de kommer ikke fra grundskatterne eller fra jordskatterne.
De kommer ikke direkte, men tages et andet sted fra.
Det er et beregningsgrundlag, og det er en forskel.
Hvor en vis professor mener, at pengene kommer fra,
vil jeg sådan set ikke forholde mig til, for han taler ikke sandt.
Jeg vil hellere vende det om og sige: Når et erhverv og en regering
laver en aftale om at få nogle penge fra en stat, og der så er andre penge, som man opkræver fra sin egen produktion - når man matcher disse penge og udbetaler dem til en aftalt begivenhed eller et aftalt projekt, er det så ikke legalt nok?
Er det ikke legalt nok, når man laver en aftale med f.eks. KL?
Selv om de får penge fra staten, udligning fra staten osv., skulle staten så også have større indflydelse på det?
Jeg kan ikke se forskellen, eller at der er noget odiøst i, at pengene forvaltes efter lovens regler, for man laver en aftale om en sammensætning af en bestyrelse til at forvalte nogle penge.
Der er efterfølgende er statslig revision, der er statslig kontrol af midlerne, og de bruges ifølge reglerne.
Det kan jeg ikke se der er noget galt i.
Jeg synes, det er en meget underlig tanke, at en vis professor i en avisartikel siger, at der altid vil være noget forkert i, at man forvalter de penge, man har lavet en aftale med en regering om.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2003-10-24:
Når jeg hører Socialdemokratiets forslag, kan jeg ikke forstå, hvorfor man ikke bare siger, at man vil nedlægge de her fonde og så lægge en skat på landbrugsproduktionen, og så kan man efter politisk overbevisning uddele de her penge, for man slår meget på, at kammerateri har fordelt pengene forkert gennem mange år. Kammerateri må være noget, Socialdemokraterne kender meget til, men det er ikke noget, man kender til inden for landbrugsfonde, efter hvad jeg er vidende om.
Der sidder mange mennesker i sådan nogle fonde, men selv om de f.eks. begge er mælkeproducenter, skal man ikke tro, at de har samme holdning.
De har vidt forskellig holdning til, hvilke projekter der skal gives tilskud til.
Der bliver slået meget på åbenhed, så alle kan søge.
Nu er det jo ikke nogen statskasse; der er begrænsede midler.
Det er også beskrevet, hvilke midler man kan søge om.
Men så stiller jeg spørgsmålet: Hvad er det, alle skal kunne søge? Skal man ikke stadig kunne følge de rammer, der inden for de forskellige fonde er for, hvad man kan støtte?
Er det ikke det, man stadig vil?
Til Nicolai Wammen og til Ole Stavad kan jeg sige...
Mariann Fischer Boel (V), 2003-10-24:
Jamen ungdommen har jo ligesom alle andre unge mennesker et ønske om, at når de etablerer sig, vil de gerne have et ganske almindeligt familieliv og ikke være henvist til at tilbringe 365 dage om året ude i stalden.
Det er det, der er begrundelsen for at hæve udmålingsgrundlaget, og hvis hr. Touborg læser bemærkningerne, vil der sikkert også komme en vis erkendelse af, at de statsfinansielle konsekvenser af forslaget er en besparelse.
Det er jeg sikker på at hr. Kresten Touborg har bemærket, og derfor kan jeg ikke rigtig forstå bemærkningen.
Jeg vil gerne kvittere for de mange positive meldinger, der har været om forslaget.
Forslaget er jo egentlig kommet til verden på basis af et ønske fra Danmarks Landboungdom, der kunne se, at den nugældende lovgivning var blevet overhalet af virkeligheden, og derfor er forslaget nu til behandling her i Folketinget.
Jeg har også noteret mig de sædvanlige reservationer
over for forslaget, og det er der jo ikke noget overraskende i.
Men jeg vil godt sige, at med hensyn til spørgsmålet om herremænd og bønder, som hr. Kristen Touborg rejste, vil jeg igen tage udgangspunkt i, at det her er altså Landboungdommen selv, der har ønsket, at vi fremtidssikrede lovforslaget.
Jeg synes, det er lidt utilfredsstillende, hvis vi altid kun kan lovgive sådan, at vi indfrier de forventninger, der lige i øjeblikket er til de gældende regler.
Her har vi prøvet at kigge lidt længere frem, så vi ikke hvert andet år skal ændre YJ-loven.
Jeg synes, det er tilfredsstillende, at der nu bliver givet mulighed for, at andre låntyper end de gammeldags kontantlån indgår i det valg, den unge landmand har ved finansieringen af sin ejendom.
Tak for de mange positive meldinger.
Jeg er sikker på, at vi får en relativt hurtig udvalgsbehandling.
KL. 13.55
Nicolai Wammen (S), 2003-10-24:
Til hr. Thor Gunnar Kofoed vil jeg sige, at selvfølgelig skal det være gode projekter.
Det er der jo ingen tvivl om, men der skal være større åbenhed.
Der skal være en fair mulighed for at søge midlerne, og der skal være orden i sagerne.
Så spørger Venstres ordfører, om vi er ude på at nedlægge fondene.
Nej, vi mener, ligesom alle partier her har givet udtryk for og regeringen langt om længe er nået frem til, at der er brug for nogle nye regler, for der er risiko for interessesammenblanding og kammerateri, som det er i dag. Der er et problem, og det må Venstres ordfører også erkende.
Venstres ordfører havde så nogle bemærkninger om Socialdemokratiet.
Jeg går ud fra, at det, Venstres ordfører tænkte på, var René Milo, hr. Peter Brixtofte og måske senest miljøministerens uddeling af diverse tilskud rundtomkring.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-24:
Jeg kan fuldt ud tilslutte mig fru Ritt Bjerregaards spørgsmål om fødevarekontrollen og også den bekymring, hun giver udtryk for med hensyn til ministerens besvarelse af spørgsmålet om GMO-godkendelser.
Det siger jo sig selv, at ministeren ikke vil tillade GMO'er, der er sundhedsskadelige, eller som skader miljøet, det er jo klart.
Spørgsmålet går på, om ministeren vil godkende GMO'er, før Europa-Kommissionen har fremlagt et forslag om ansvarsregler, for det er det, Folketinget har vedtaget, at Danmark ikke kan gøre.
Så længe Europa-Kommissionen ikke har fremlagt sit forslag om ansvarsregler, kan Danmark ikke deltage eller skal rettere sagt gå imod nye godkendelser af GMO'er.
Det er så enkelt, det har Folketinget besluttet, og det er mig ubegribeligt, at ministeren ikke kan bekræfte, at hun vil efterleve Folketingets beslutning.
Men hvis det virkelig er tilfældet, at vi her står med et problem med en regering, der ikke vil efterleve en folketingsbeslutning, så er jeg meget enig med fru Ritt Bjerregaard i, at så må vi have gjort noget ved den sag og have kigget meget alvorligt på, hvad det egentlig er, der foregår.
Kristen Touborg (SF), 2003-10-24:
Jeg vil godt takke ministeren for svaret på mit spørgsmål
om de uvarslede kontrolbesøg.
Bare man også er opmærksom på, at der nu foretages mange.
Hvis der kun er kontrol en gang hvert andet, tredje eller fjerde år, er det utrolig vigtigt, at det er, som forholdene er til daglig, og ikke som de er pyntet op til.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-10-24:
Ministeren og jeg husker nu ikke helt det samme.
Det, det drejer sig om, er, i hvert fald i den kommune, jeg kom fra, at vi fik et måltid varm mad, og det fik vi, fordi man ville sikre, at også samfundets børn fik ernæring nok.
Det er jo ikke helt den situation, vi står i i dag,
det har ændrede samfundsforhold selvfølgelig gjort.
Det har jeg så forstået, at et rejsehold skal løse.
Jamen hvis ikke kommunen og dermed skolen
har midler til at kunne indrette sig, så man kan lave disse alternative løsninger, så er der jo ikke nogen mulighed for, at et rejsehold kan komme og sige, at de kan vise, hvordan man skal gøre.
Der er brug for, at der bliver mulighed for, at der kan laves investeringer, og jeg vil bare bede ministeren om at tage ud på skolerne og se, hvordan de er vedligeholdt, se, hvad det har medført, og så tro, at man kan få det her område opprioriteret.
Det er dér, vi mener, at ministeren hellere vil bruge pengene til øgede udgifter i sundhedssektoren end at finde en målsætning sammen med sundhedssektoren til at få overført nogle penge til investeringer i sundhedssektoren ...
Martin Lidegaard (RV), 2003-10-24:
Jeg prøver at stille spørgsmålet for tredje gang, for jeg er ikke sikker på, at ministeren er helt med på, hvor det er, jeg vil hen.
Mit spørgsmål til ministeren er, om hun finder det relevant at følge anbefalingerne fra fødevarekontrollen, fra virksomhederne selv og fra Det Radikale Venstre om at kunne lave en evaluering af, hvordan egenkontrollen har virket for de små virksomheder.
Både for at finde ud af, om der er brug for mere kontrol - det er jeg
Det ved vi ikke, og mit spørgsmål er, om ministeren vil finde det relevant at foretage en sådan undersøgelse.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-24:
Jeg må sige, at jeg synes, det er uhørt, at vi har en minister, som ikke er i stand til at forsikre Folketinget om, at hun vil efterleve en folketingsbeslutning.
Det må vi så konstatere.
Ministeren siger, at vi har fået en redegørelse fra miljøministeren; den er jeg også bekendt med.
Som også fru Ritt Bjerregaard sagde, er vi ikke enige i den redegørelse. Men nu har vi altså en situation, som nødvendiggør, at vi må henvende os til regeringen efter denne her debat, således at vi kan få drøftet den efter min mening helt uholdbare tilstand, medmindre ministeren vil benytte denne sidste svarrunde til at få afklaret spørgsmålet.
Men ellers vil vi være nødsaget til at henvende os til regeringen for at få en afklaring af den her sag.
Ritt Bjerregaard (S), 2003-10-24:
Jeg synes alligevel, jeg er nødt til også at nævne det her fra talerstolen, selv om jeg er helt overbevist om, at ministeren kender mine bemærkninger og betragtninger omkring kontrollen, for dem har vi givet udtryk for adskillige gange.
Vi finder det forkert, at ministeren ud af fødevareregionernes budget betalte for Newcastle disease, og at de midler, der blev brugt ved den lejlighed, gik fra fødevareregionerne, hvad der selvsagt svækker kontrollen.
Mariann Fischer Boel (V), 2003-10-24:
Til hr. Ole Vagn Christensen: Jeg kunne ikke drømme om at fratage kommunerne deres ansvar for det kommunale selvstyre
, og derfor vil jeg ikke på noget tidspunkt blande mig i, hvordan skolerne er vedligeholdt. Det, jeg peger på, er, at vi nu med rejseholdet giver en mulighed for at rådgive og vejlede skolerne i, hvordan man kan skrue en bespisningsordning sammen.
Det behøver jo ikke være en bespisningsordning, der som udgangspunkt bliver lavet i det skolekøkken, som jeg forstår hr. Ole Vagn Christensen mener er dårligt vedligeholdt.
Der er masser af andre muligheder for skolebespisningsordninger, det kunne f.eks. være i regi af det lokale plejehjem.
Det ved jeg man har brugt mange steder, fordi de lokale plejehjemskøkkener er fantastisk veludrustede, så man bruger nogle faciliteter der til også at kunne klare andre problemer i kommunerne. Så opfindsomheden, engagementet er kæmpe stort rundtomkring i landets kommuner, og det vil jeg da gerne kvittere for også ved denne her lejlighed.
Til hr. Martin Lidegaard: Vi samler jo løbende op, hvordan egenkontrollen virker i de enkelte virksomheder.
De helt små virksomheder, og det har vi jo haft diskussion om før, er selvfølgelig dem, der kommer sidst med.
Men det er da stadig væk min opfattelse, at det vil være muligt at samle den viden, der findes om egenkontrol i små virksomheder, sådan at vi også kan viderebringe den viden.
Jeg vil da godt kvittere positivt for hr. Martin Lidegaards bemærkninger om egenkontrol, og så får vi lejlighed til at drøfte det efterfølgende, hvis det skal være.
Nu ved jeg, at hr. Martin Lidegaard ikke kan komme igen, så jeg vil gerne være imødekommende på det her område.
Til hr. Keld Albrechtsen: Jeg har jo givet udtryk for, at vi har haft et moratorium, som efter min opfattelse med vedtagelse af mærkningsreglerne ikke mere er i kraft.
Vi har ikke haft en diskussion om det i rådet for landbrugs- og fiskeriministre, så jeg ved ikke, hvordan holdningen er blandt de øvrige moratorielande.
Det får vi så lejlighed til at vurdere, når vi får den første ansøgning i rådet,
formodentlig engang i det nye år.
Til fru Ritt Bjerregaard: Det er jo en debat, som vi har haft mange gange, og jeg kunne slet ikke forestille mig, at fru Ritt Bjerregaard skulle have skiftet mening på det her område.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-10-24:
Jeg forstod på ministerens svar til mig, at det, der sådan set er forskellen, er, at det er ved at gå op for ministeren, at vi andre mener, at der skal handling til, der skal investeringer til, at der skal sættes nogle reelle forsøg i gang, og at det kan et rejsehold ikke løse.
Skal vi så ikke sige til hinanden, at det der med at vi vil lave offentlige bespisningsordninger for alle, og at det er sådan noget med, at staten vil trække ned, og staten vil kontrollere, er ikke diskussionen.
Diskussionen er, hvorvidt der skal være handling bag det, der skal foregå.
Så kan man tale om, at den måde, som ministeren vil handle på, altså er et rejsehold, hvor vi andre sådan set mener, at der skal sættes nogle konkrete forsøg i gang.
Mariann Fischer Boel (V), 2003-10-24:
De forsøg, som hr. Ole Vagn Christensen efterlyser, foregår masser af steder rundtomkring i landet i øjeblikket.
Nu har jo så også haft lejlighed til at være rundt på skoler forskellige steder, og det bobler med initiativer og forsøgsordninger masser af steder rundtomkring i landet.
Det er så rejseholdets fornemmeste opgave, når der kommer en henvendelse fra en skole, at delagtiggøre den her skole i, hvad der foregår andre steder, der har en lignende struktur, der har nogle ønsker, der ligner dem, som denne her skole nu måtte have, og fortælle, hvordan problemerne kan løses, hvordan man får den bedst mulige bespisningsordning til den mest fornuftige pris.
Så jeg må sige til hr. Ole Vagn Christensen, at rejseholdet er efterspurgt, og at forsøgsordningerne allerede er i fuld gang.
Inger Støjberg (V), 2003-10-24:
Som landbruget har udviklet sig med større og dyrere bedrifter, er det vanskeligere for unge landmænd at etablere sig.
Det er ærgerligt at få sin drøm som landmand umuliggjort, fordi lånemulighederne ikke er tidssvarende.
Vi mener, det er vigtigt, at yngre landmænd får mulighed for at etablere sig på en måde, så der er lagt langsigtede og sikre rammer, og at de dermed ved, hvad de kan regne med.
Det er netop, hvad det her lovforslag gør, og derfor støtter vi det. Udviklingen viser med al tydelighed, at størrelser og priser på bedrifter stiger, og derfor bliver barrieren for de unge førstegangsetablerede landmænd også større, hvis ikke vi ændrer lovgivningen.
De 7 mio. kr., der hidtil har været udmålingsgrundlaget for lånet,
har vist sig at være utilstrækkelige, en tredjedel af de bedrifter, der har været handlet under den nuværende ordning, har haft en handelspris på over 7 mio. kr., og reelt er det vel egentlig sådan, at de fleste bedrifter vel bliver handlet for mellem 8 og 10 mio. kr.
I lovforslaget hæves udmålingsgrundlaget fra 7 til 15 mio. kr.
Derudover åbnes der mulighed for at optage moderne lånetyper, hvilket igen betyder en mulighed for en besparelse
for den unge landmand.
Med andre ord sker der en tilpasning og en modernisering af lovgivningen.
Den antagelse er isoleret set korrekt, men i henhold til ministeriets beregninger af forholdene vurderer vi, at den samlede etableringsmulighed ikke forringes, idet der som før nævnt nu er mulighed for større lån, samt at der nu også bliver nye lånemuligheder. Statsfinansielt giver ændringerne en besparelse på godt 22 mio. kr. i år 2007, så ud at over de finansielle etableringsmuligheder udvides for de yngre jordbrugere, så er påvirkningen på statsbudgettet altså også positiv. Venstre støtter dermed forslaget, som det ligger her.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-10-24:
Da vores ordfører, hr. Erik Mortensen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne fremføre følgende: En ting kan vi slå fast, at det er, at loven om støtte til yngre jordbrugeres etablering har fungeret udmærket, og den har gjort, at mange unge har kunnet træde ind i landbruget. Men vi må også erkende, at tiderne har ændret sig, at ejendommene bliver større og dermed også finansieringsbehovet, og det gør jo så, at man får den diskussion, om man kan bruge de her penge på en bedre måde, om man kan lave nogle ordninger, der betyder, at man sådan set kan sikre, at flere yngre jordbrugere kan få foden under eget bord.
Det, som det her forslag lægger op til, er, at man sådan set ved at forandre tingene skulle kunne hjælpe flere.
I Socialdemokratiet er vi enige i den her skitserede løsning, som jo klart ligger i forlængelse af arbejdsgruppens analyse, men vi må jo også erkende, at ved at forandre systemet er der nogle, som får en forringet situation.
Udmiddelbart er vi positivt indstillet over for lovforslaget, som det ligger her, men vi vil ikke undlade at gøre opmærksom på, at det kan få konsekvenser, som vi ikke helt skal lade være med at tage fat på for at få klargjort, om det er nogle, der kan betyde, at der er nogle yngre, som derved får forringede vilkår, som ikke kommer i gang, fordi de måske ikke har så store værdier, som der er tale om i den fremtidige ordning.
Som jeg har givet udtryk for på hr. Erik Mortensens vegne, er vi umiddelbart positivt indstillet over for lovforslaget.
Christian H. Hansen (DF), 2003-10-24:
Lovforslaget omfatter de såkaldte YJ-lån, altså etableringslånene for yngre jordbrugere.
Ændringerne, der er lagt op til, bygger meget på den rapport, der er kommet fra arbejdsgruppen vedrørende de her YJ-ordninger, som har været nedsat af ministeriet.
Arbejdsgruppen er kommet frem til, at førstegangsetableringer har rykket sig en del med hensyn til udmålingsgrundlaget.
Således har der tidligere været 7 mio.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-10-24:
Det Konservative Folkeparti kan støtte dette lovforslag, som vi finder er en fornuftig ændring af støtteordningen for yngre jordbrugeres etablering.
Forslaget er blevet til på baggrund af en rapport fra en arbejdsgruppe, som skulle drøfte en revision af ordningen.
Baggrunden for at forøge lånemulighederne for de landmænd, der skal etablere sig første gang, er den kendsgerning, at en tredjedel af førstegangsetableringerne siden år 2000 har fundet sted på bedrifter med en handelsværdi, der er større end de 7 mio. kr., der er det maksimale udmålingsgrundlag i den nuværende ordning.
Det Konservative Folkeparti kan som sagt støtte forslaget.
Vi mener, det giver flere unge landmænd mulighed for at etablere sig med egen bedrift, og at det giver den enkelte landmand bredere muligheder for etablering.
Kristen Touborg (SF), 2003-10-24:
YJ-ordningen har eksisteret i mange år under forskellige betegnelser.
Vi er enige i det sigte, der var med projektet, altså at hjælpe almindelige unge bønder til at blive selvstændige.
Vi har da også støttet forskellige lovændringer undervejs.
For ca. 3 år siden blev loven ændret, så vi fik 7 mio. kr. som udmålingsgrundlag.
Før var det 4 mio. kr., tror jeg nok, deromkring i hvert fald, og nu er det altså 15 mio. kr.
Men så stærk har jordprisstigningen trods alt ikke været, selv om det er gået utrolig stærkt. At den er steget fra ca. 4 mio. kr. til 15 mio. kr. i løbet af godt 3 år, tror jeg trods alt ikke.
Det er jo sådan, at tilskud altid kapitaliseres, uanset hvad det er for tilskud, og det blev dette her også.
Det gik op til 7 mio. kr., og sådan er det, når man giver tilskud, når man griber ind i et erhverv, og det er vi fuldt opmærksomme på.
Forslaget her forbedrer forholdene meget for de store og forringer dem for de små.
Det er fordelingspolitikken, som bliver forrykket med forslaget.
Der bliver givet ca. 125.000 kr. mere til de store, til de største op til 15 mio. kr., og reelt fratager man de mindste 70.000 kr. Jeg ved godt, at det bl.a. skyldes, at tilskuddet ophører, hvad SF i øvrigt ikke er imod, men vi må konstatere, at forslaget indebærer altså en fordelingsprofil i forholdet mellem almindelige bønder og de store producenter, som vi ikke synes er særlig hensigtsmæssig.
Vi vil arbejde for at ændre forslaget, så vi får en fordelingsprofil, der bliver bedre, mere rimelig og mere i overensstemmelse med det, loven oprindelig var beregnet til, nemlig at hjælpe almindelige bønder, så vi går ind i udvalgsarbejdet med en sund kritisk holdning.
Martin Lidegaard (RV), 2003-10-24:
Det bliver ikke lettere at etablere sig som ung landmand i dette land.
Tværtimod bliver det sværere, ikke mindst på grund af de stigende jordpriser som følge af både kapitaliseret landbrugsstøtte fra EU og de harmonikrav, som et bredt flertal i dette Folketing støtter.
Derfor er der god grund til hele tiden at holde øje med, hvordan vi kan støtte de unge landmænd i deres etablering, og derfor er Det Radikale Venstre positivt stemt over for det forslag, der er fremsat, og ser frem til udvalgsbehandlingen.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-10-24:
Kristeligt Folkeparti er generelt positiv over for forslaget om en ændring af støtteordningen for yngre jordbrugeres etablering.
Vi er glade for, at forslaget tager udgangspunkt i den bredt dækkende rapport, som arbejdsgruppen vedrørende YJ-ordningen har afgivet.
Generelt er der gode ændringer, som vi bakker op, men der er også elementer, som vi ikke bryder os synderlig om. Som det anføres i forslaget, har repræsentanterne for jordbrugserhvervene og Danmarks Landboungdom i arbejdsgruppen oplyst, at de finder, at § 5 i YJ-ordningen vil blive væsentlig forringet ved bortfald af ydelsestilskuddet - men ikke nok med det, forringelsen vil være mest udtalt for unge jordbrugere, der etablerer sig på mindre bedrifter.
Kristeligt Folkeparti synes, det er lidt ærgerligt, at ydelsestilskuddet fjernes, og at ordningen forringes på det punkt.
Det bliver ikke bedre, hvis et bortfaldet ydelsestilskud rammer dem, der vil etablere sig på mindre bedrifter, hårdest.
Vi ønsker ikke at gøre det sværere, end det allerede er, at køre en mindre bedrift.
Det centrale for os er ikke administrative lettelser for realkreditinstitutter, hvis det betyder forringede muligheder for de unge landmænd, der gerne vil have en mindre bedrift.
Kristeligt Folkeparti støtter store dele af forslaget og vil derfor gå positivt ind i udvalgsarbejdet.