runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-12-06:
Igen er jeg altså dybt enig med Kristeligt Folkeparti.
Det er også derfor, at vi gang på gang har fremsat forslag om strukturelle forandringer, som kunne bedre forholdene, men også om, at der kom flere midler ind i området.
Så det er der, indsatsen skal lægges. Men vi har intet imod private sygehuse - præcis som hr. Ole M. Nielsen ikke har det - som et supplement til det offentlige.
I øjeblikket er der jo mere brug for det supplement, end der ville være, hvis det offentlige faktisk fungerede optimalt.
Men jeg er fuldstændig enig i, at man kan tage en lakmusprøve på det offentlige sygehusvæsen ved at se på: Hvor mange initiativer er der i retning af nye privathospitaler?
Jo flere der er i gang dér, jo dårligere kan man opfatte det offentlige sygehusvæsen som værende kørende.
Vi mener ikke, at det er et privat marked, der skal til her, men et ordentligt og gedigent offentligt sygehusvæsen.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-12-06:
Det er angående sygehusdebatten.
I Kristeligt Folkeparti mener vi, at det er det offentlige sygehusvæsen, der skal styrkes og forbedres, men vi har da ikke noget imod, at privathospitaler er et supplement.
Men for det første er der jo ikke ret mange af dem, og for det andet kører de i dén grad på fribillet. Det, jeg tænker på, er det, der bliver omtalt i pressen i dag, nemlig at initiativtageren til Mølholm Hospital har planer om og har fuldt færdige tegninger til fire nye hospitaler i Jylland.
Bygninger, inventar og det hele, undtagen det allervæsentligste: læger.
Og det er lige nøjagtig dem, vi mangler.
Er det en støtte og en garanti i forhold til det offentlige sygehusvæsen, der kan bruges til noget som helst, at man bygger flere bygninger og sætter flere senge og mere inventar ind og så henter lægerne på de offentlige hospitaler?
Det er dog armt, at det skal være på den måde.
Man må vel lave forholdene sådan for lægerne, at de bliver og passer deres arbejde dér, hvor de har deres første job, så de ikke skal bruge al den tid og alle de kræfter på at fare frem og tilbage.
Jeg vil gerne høre, om ikke det er De Konservatives holdning?
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-12-06:
Det er et problem, at man mange steder i dag ikke lytter til dem, der ved noget om, hvordan man kan løse de forskellige udfordringer, så det skal vi naturligvis gøre noget ved.
Det være sig her, det være sig ude i amterne og ude på sygehusene.
Det er problemet i dag.
Systemet blokerer for for meget af den kraft, der jo i virkeligheden er ude på afdelingerne.
Line Barfod (EL), 2001-12-06:
Det glæder mig at høre, at De Konservative vil være med til at gøre det mere attraktivt at blive sygeplejerske, og jeg håber, at det også vil give sig udslag ved de kommende overenskomstforhandlinger.
Vores forslag fra Enhedslistens side er, at man i langt højere grad giver medarbejderne på sygehusene mulighed for selv at tilrettelægge deres arbejde og herunder lytter til de erfaringer, der er f.eks. fra et sygehus i Sønderjylland, hvor sygeplejerskerne selv har fået lov til at tilrettelægge deres vagtplaner, hvilket giver langt større arbejdsglæde og også gør, at arbejdet bliver tilrettelagt bedre.
Vil De Konservative være med til, at de ansatte rundtomkring på sygehusene selv får indflydelse på deres arbejdssituation og selv får lov til at tilrettelægge arbejdet?
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-12-06:
Vi vil meget gerne tilrettelægge en politik, som sikrer, at flere får lyst til at gå ind i sygeplejeuddannelserne.
Det er helt nødvendigt.
Så det er ikke bare et »gerne vil«
, men det skal vi.
Med hensyn til at tage hul på de kommende overenskomstforhandlinger, kan jeg selvfølgelig ikke gøre det her fra Folketingets talerstol.
Det ved fru Barfod jo også udmærket.
Men grundlæggende vil jeg gerne sige, at sygeplejerskernes arbejdsforhold bl.a. skal forbedres ved, at vi fra politisk side - det gælder staten, det gælder amterne - sørger for en bedre tilrettelæggelse af arbejdet ude på afdelingerne.
Meget af arbejdstilrettelæggelsen er jo så dårligt kørende, at det i sig selv er med til at presse sygeplejerskerne og de øvrige personalegrupper ualmindelig hårdt i dagligdagen.
Line Barfod (EL), 2001-12-06:
Fru Pia Christmas-Møller talte en del om sygehusene, og vi er jo alle enige om, at der er store problemer i forhold til sygehusene.
Et af de store problemer er mangelen på sygeplejersker bl.a. på grund af de nedskæringer, som en tidligere borgerlig regering gennemførte på sygeplejerskeuddannelsen.
Jeg vil gerne høre, om De Konservative vil arbejde for at få flere ind i sygeplejefaget, herunder om man vil arbejde for, at der kommer et løft ved de kommende overenskomstforhandlinger med sygeplejerskerne, så det bliver mere attraktivt at blive sygeplejerske?
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-12-06:
Jeg må sige, at det er en helt ny stil fra fru Marianne
Jelved.
Jeg plejer ikke at opfatte fru Marianne Jelved som specielt skinger, men det var det sidste indlæg.
Hvor var Det Radikale Venstres fingeraftryk i forhold til skattelettelser i det tidligere grundlag, som Det Radikale Venstre har forhandlet sig frem til?
Hvad var det, der skete med Det Radikale Venstre som regeringsdeltager?
Man forøgede skatterne og afgifterne med pinsepakken.
Det lå ikke engang i regeringsgrundlaget, så vælgerne kunne se, hvad de havde i vente.
Det kom som lyn fra en klar himmel.
Det Konservative Folkeparti er gået til valg med henblik på at få skat på dagsordenen.
Vi vil gerne have skat på arbejdsindsats nedsat.
Det er lykkedes at få det med i regeringsgrundlaget.
Det er ikke spor utroværdigt, tværtimod er der en lige linje mellem løfter, handling og de forslag, som man vil komme til at behandle her i Folketingssalen nu og
De har alle sammen været omlægninger.
Der har ikke været nogen skattereform, som har ført til et mærkbart fald i skatterne.
Hvis vi ser på regeringens egne oplysninger, er der faktisk tale om skattestigninger i perioden.
Det kan man konstatere ved at sammenholde finansredegørelsen fra 2001, side 145, med finansredegørelsen fra 1998-99.
Så jeg vil sige til fru Marianne Jelved, at jeg ikke tror, at der er grundlag for at bryste sig så forfærdelig meget af skattepolitikken fra 1990'erne, men mere holde fast i, at vi er enige om, at skatten på arbejdsindsats skal lettes i årene, der kommer.
Jeg forstår ikke helt fru Marianne Jelveds belærende mine her fra talerstolen, for hun roder jo de reformer, der rent faktisk er gennemført, sammen med Det Radikales Venstres forslag, som kom her for nylig.
Det er ikke befordrende for debatten.
Har han en lille bil og et lille hus, så har han måned for måned 500 kr. mindre tilbage til sig selv end tidligere.
Det er virkningerne ude i det virkelige liv af den skattepolitik, Det Radikale Venstre sammen med Socialdemokratiet har gennemført.
Men lad os dog glæde os over, at De Radikale er kommet med et udspil, som går i retning af, at vi får lettet skat på arbejde.
Det er jo præcis det samme, Det Konservative Folkeparti vil, og det har vi overhovedet ikke kritiseret Det Radikale Venstre for, tværtimod har vi budt dem hjertelig velkommen i klubben.
Jens Rohde (V), 2001-12-06:
Det var jo sådan til tider lige før, at fru Marianne Jelved fik talt sig selv helt ned under talerstolen i ærgrelse, skuffelse og næsten bitterhed.
Jeg kan så forstå, at fru Marianne Jelved har opfundet et nyt succeskriterium for, hvad der er sexet.
Men det er nu ikke så meget det, jeg vil ind på.
Det, jeg gerne vil spørge om, har forbindelse
til fru Marianne Jelveds udmeldinger dagen før valget kl. 22.00 i TV 2-nyhederne.
Der sagde fru Marianne Jelved, at Det Radikale Venstre under ingen omstændigheder ville samarbejde med en borgerlig regering.
Man ville arbejde på at vælte en borgerlig regering så hurtigt som muligt.
Det har jeg en lille smule svært ved at få til at hænge sammen med de ord, som fru Marianne Jelved brugte i sin tale om, at Det Radikale Venstre vil agere konstruktiv opposition.
Hvad skal vi egentlig tro på?
Marianne Jelved (RV), 2001-12-06:
Jeg er ganske overbevist om, at hr. Jens Rohde kan skaffe sig det bånd og se, hvad der blev sagt, ellers skal jeg gerne repetere det her.
Det sidste kan ikke lade sig gøre, det står ikke i vores magt, så hr. Jens Rohde kan tage det helt roligt.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2001-12-06:
Nu har fru Marianne Jelved flere gange i løbet af dagen meget sympatisk talt om, at man ikke skal tage fra de fattigste for at forbedre sygehusvæsenet, og derfor forstod jeg ikke helt rigtigt det, fru Marianne Jelved så kom ind på.
Jeg hørte det sådan, at fru Marianne Jelved sagde, at regeringen skulle friholde de steder, hvor danske virksomheder er involveret, når de nu går ind og skærer i ulandsbistanden.
Og der forstår jeg ikke helt, hvorfor det specielt er danske virksomheder, der skal friholdes.
Sådan som vi ser på det i Enhedslisten, er det de fattige, der skal friholdes, og det er ikke så væsentligt, om de danske virksomheder friholdes.
Marianne Jelved (RV), 2001-12-06:
Jeg er meget glad for spørgsmålet, så vi kan få klaret det af.
Danske virksomheder indgår i samarbejde med nystartede virksomheder i udviklingslande, de fattige lande, for f.eks. at indgå kontrakter, så de bliver underleverandører til danske virksomheder.
Det er altså en form for oparbejdelse af nye virksomheder i udviklingslandene, og det sker ofte i projekter finansieret af Danidamidler, altså over ulandsbistanden.
Det er ikke specielt de danske virksomheder, jeg tænker på her.
en mulighed for at blive etableret og dermed skabe et grundlag for, at landene får en virksomhedskultur og mulighed for at skaffe midler til sig selv.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2001-12-06:
Jeg har megen sympati for, at man går ind og giver ulandsbistand, også at man gør det på den måde.
Men jeg synes, det er meget uheldigt, når fokus bliver drejet over på det, som fru Marianne Jelved i sin tale fik det drejet over på, nemlig danske virksomheders interesser og ikke de fattiges interesser.
Det er så fint, at vi her kan få afklaret, at ulandene faktisk også får noget ud af det.
Jeg synes, det er på tide, at vi får renset diskussionen
om ulandsbistand for erhvervslivets interesser, og at vi alene fokuserer på, hvad der er bedst for de fattigste lande.
Så væk med det fokus på danske virksomheder.
Marianne Jelved (RV), 2001-12-06:
Det synes jeg er del af en vigtig strategi.
Når jeg tager det tema frem her, er det, fordi vi sidder med en borgerlig regering, der vil spare på ulandshjælpen, og så peger jeg bare på, at der også er nogle interesser, som
den borgerlige regering må se på, som måske gør mere indtryk end så mange andre ting.
Så vidt jeg husker, er Det Konservative Folkepartis skatteforslag også finansieret med forskellige forslag, nøjagtig som Det Radikale Venstres er.
Hvori består den principielle forskel?
Hvorfor er Det Konservative Folkepartis skatteændringer skattelettelser, mens Det Radikale Venstres bare er en omlægning?
Jeg er glad for, at vi ikke har en marginalskat, der er oppe i halvfjerdserne, som vi havde midt i 1980'erne.
Nu er den temmelig meget lavere, og den er også sænket under SR-regeringen, og det ved fru Pia Christmas-Møller.
Der sidder andre i Det Konservative Folkeparti, der kan hjælpe med det.
Der tror jeg nok, at fru Pia Christmas-Møller har forregnet sig.
Det Konservative Folkeparti sidder i en helt unik situation og skal forhandle et regeringsgrundlag.
Det har Det Radikale Venstre prøvet nogle gange.
Vi ved godt, hvordan vi bærer os ad med at få dét ind i regeringsgrundlaget, som vi finder er af den allerallerstørste vigtighed.
Derfor mener jeg, at det, som Det Konservative Folkeparti siger om, at skatten på arbejde skal ned, er utroværdigt. Der er givet køb. Der spildes penge på et skattestop, som hverken giver nogen ny dynamik i samfundet eller nogen strukturforbedringer overhovedet.
Det er dybt beklageligt. Og dansk erhvervsliv har Det Konservative Folkeparti at takke for det.
Når jeg stiller et spørgsmål nu, er det ikke for, som fru Pia Christmas-Møller sagde, at få »tiden til at gå med noget«.
Det er faktisk vigtige debatter, vi har her.
Derfor vil jeg gerne vende mig til en del af det indlæg, som den konservative ordfører havde om arbejdsstyrken og den utilfredsstillende udvikling af arbejdsstyrken.
Det Radikale Venstre er jo som bekendt fuldstændig enigt med Det Konservative Folkeparti i nødvendigheden af at sænke skat på arbejde.
Nu sidder de to partier i hver sin position.
Det ene parti sidder i regering, det andet sidder i opposition.
Derfor må jeg sige, at det er lidt skuffende set med radikale øjne, at Det Konservative Folkeparti ikke i regeringsgrundlaget har formået at få fremrykket sænkningen
af skat på arbejde.
Det, der står i regeringsgrundlaget, er forbeholdent, og det er først i udsigt fra den 1. januar 2004. Det Konservative Folkeparti og Det Radikale Venstre er enige om, at skattesænkning på arbejde er en del af løsningen på velfærdssamfundets udfordringer.
Hvordan kan Det Konservative Folkeparti acceptere at vente?
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-12-06:
Jeg tror virkelig ikke, at vi er uenige.
Når jeg siger, at jeg godt lige vil tage det lille forbehold, at vi godt vil kigge på uhensigtsmæssigheder, er det, fordi jeg er sikker på, at oppositionen ville fare i flint, hvis det skulle ske, at vi kom til at ændre så meget som et komma på noget som helst tidspunkt.
Så ville det jo pludselig være et løftebrud.
Det er mere en helgardering, jeg prøver at foretage på
forhånd
Men grundlæggende mener vi ikke, at der er behov for ændringer, hverken når det drejer sig om planloven eller lukkeloven.
Så enkelt er det.
Marianne Jelved (RV), 2001-12-06:
Jeg vil gerne kvittere for fru Pia Kjærsgaards svar på mit foregående spørgsmål, men alligevel sige, at jeg er lidt ked af, at den særlige pensionstillægsordning paralleliseres med Den Sociale Pensionsfond.
ATP er jo lidt den samme type model bare med et fast beløb.
Men jeg erkender også, at SP-ordningen er en skatteordning, det vil jeg gerne medgive.
Ikke desto mindre er det en ordning, der bedrer vilkårene i fremtiden for de økonomisk dårligt stillede pensionister.
Det sker altså over en skattemodel, og derfor vil jeg gerne spørge fru Pia Kjærsgaard, om Dansk Folkeparti så vil finde en anden måde over skattesystemet at bedre de vilkår, og hvilken?
Hvilke overvejelser gør Dansk Folkeparti sig?
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-12-06:
Sådan er det.
Men må jeg sige til fru Marianne Jelved, at den mest solidariske ordning, som burde være gældende, jo er, at vi finansierer velfærdssystemet over skattebilletten.
Det er langt den mest solidariske ordning.
Sådan har det været i det danske samfund, indtil man fandt på alle mulige andre ordninger, hvor man på anden vis kunne få fat i borgernes penge.
Men langt den mest solidariske ordning, som vi hele tiden vil stå bag, er, at man over skattebilletten finansierer velfærdsydelser og prioriterer i forhold til, at det er de ringest stillede, der skal have mest muligt ud af det.
Marianne Jelved (RV), 2001-12-06:
Jeg vil sige, at hvis Dansk Folkeparti har magt, som de har agt, så sker der virkelig forandringer i det danske samfund nu.
En meget, meget stor styrke i den danske fremtid ligger i, at vi har en kombination af en skattefinansieret pensionsordning, nemlig folkepensionens grundbeløb, og opsparingsordninger.
Det er årsagen til, at vi kan se nogenlunde roligt på fremtiden, hvis vi i øvrigt bevarer den sunde fornuft.
Og den vil Dansk Folkeparti åbenbart gå fuldstændig op imod.
ATP er også en konfiskering af borgernes penge, kan jeg forstå.
Ellers må fru Pia Kjærsgaard forklare, hvori forskellen består.
Begge dele er opsparinger.
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-12-06:
Det er jo bare sådan, vil jeg sige til fru Marianne Jelved, at sporene skræmmer.
Den Sociale Pensionsfond, som ingen andre end Dansk Folkeparti gad berøre i valgkampen, skræmmer virkelig den danske befolkning, den skræmmer også Dansk Folkeparti.
Jeg har intet imod pensionsopsparinger, intet, tværtimod.
Men den måde, man har gjort det på, var forkert.
Den måde, man gjorde det på, var Dansk Folkeparti ikke med til.
Fru Marianne Jelved og hendes parti har været med hele vejen igennem, både i den midlertidige ordning og den senere ordning.
Der er ikke så meget at prale af.
Vi står fuldstændig uden for det dér.
Får vi indflydelse på det nu, er det fint.
Jann Sjursen (KRF), 2001-12-06:
Blot for at være helt sikker på, hvor vi har Dansk Folkeparti i debatten om en udvidet barselorlov og børnepasningsorloven: Skulle jeg forstå fru Pia Kjærsgaards seneste svar til mig sådan, at det er Dansk Folkepartis holdning, at vi skal have en etårig fleksibel barselorlov, og at den nuværende børnepasningsorlov på et halvt år, på 60 pct. af dagpengemaksimum, også skal fastholdes?
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-12-06:
Jeg kan ikke komme det nærmere, end hvad jeg sagde før, at det er et udgangspunkt, og vi vil være med til at debattere, hvordan vi får det hele til at hænge sammen, sådan at indtægter og udgifter og ordninger kommer til at hænge sammen.
Men det lyder som et godt udgangspunkt, vil jeg sige til hr. Jann Sjursen.
Jann Sjursen (KRF), 2001-12-06:
Klart nok skal finansieringen af barselorloven hænge fornuftigt sammen.
Det mener vi også fra Kristeligt Folkepartis side, og vi har i vores finanslovudspil fra september måned også fremlagt vores finansiering til en etårig fleksibel barselorlov plus fastholdelse af børnepasningsorlovsordningen.
Så er jeg tilfreds med, at fru Pia Kjærsgaard dog siger, at det er udgangspunktet her i dag.
Jeg håber så, at det ikke kun er udgangspunktet, men at Dansk Folkeparti også vil stå fast på det.
For Dansk Folkeparti har jo rent faktisk på det område sikkert også et afgørende ord at skulle have sagt i forhold til, hvordan en etårig fleksibel barselorlov bliver udformet sammen med Socialdemokratiet, som jo også har sagt, at de vil fastholde børnepasningsorloven.
Derfor er Dansk Folkepartis melding vedrørende børnepasningsorloven helt afgørende.
Skrider Dansk Folkeparti i svinget på det punkt dér, så har vi ikke længere nogen børnepasningsorlov.
Det er fakta.
Så jeg takker derfor fru Pia Kjærsgaard for svaret.
Jeg håber ikke, at det bare bliver som et udgangspunkt for Dansk Folkeparti i forhandlingerne, men at det er et krav, og at man står fast, for så er den der: 1 års fleksibel barselorlov plus børnepasningsorloven.
Mogens Lykketoft (S), 2001-12-06:
Jeg lyttede meget nøje til, hvad fru Pia Kjærsgaard sagde om Dansk Folkepartis principper og prøvede at måle dem op imod det, vi har i Den Særlige Pensionsopsparing.
Der har vi jo en ordning, hvor vi betaler en skat.
Så siger fru Pia Kjærsgaard, at det skal man gøre, og så skal man dele ud til dem, der har mest brug for det.
I Den Særlige Pensionsopsparing har vi valgt at dele ud i lige store beløb til alle, der har tilknytning til arbejdsmarkedet og ikke i forhold til, hvad der er indbetalt.
Jeg går ud fra, at med de principper, fru Pia Kjærsgaard hylder, kan vi roligt regne med, at skal der ske ændringer i Den Særlige Pensionsopsparing, er det i hvert fald i stik modsat retning af det, regeringen foreslår, hvor man vil tage fra dem, der har lidt, og give tilbage til dem, der har meget.
Fru Kjærsgaard taler for det modsatte synspunkt.
Måske var det klogeste at bevare ordningen, som den er.
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-12-06:
Der må vi jo se, om man kan finde frem til noget med de partier, som i sin tid indgik i denne her ordning, eller hvor VK-regeringen vil forhandle.
Det, jeg bare skal sige, er, at hr. Mogens Lykketoft er anderledes ærlig nu.
Dengang man indførte det, kaldte man det jo en pensionsopsparing.
Jo, man gjorde.
Det kan jeg meget tydeligt huske, for der var ved at blive udskrevet valg den aften.
Det husker jeg meget, meget tydeligt.
Det blev der ikke alligevel, fordi regeringen desværre kom igennem med sit forslag.
Nu kalder man det så pensionsopsparing.
Altså, man ændrer sig som en kamæleon i øjeblikket.
Mogens Lykketoft (S), 2001-12-06:
Nu kan jeg godt forstå, når man har været med så mange år, som fru Pia Kjærsgaard og jeg har, at man kan komme til at blande årene sammen.
Men det, vi taler om, er to forskellige ordninger.
Med hensyn til Den Midlertidige Opsparing, som blev vedtaget herinde i 1997 for at holde orden på finanspolitikken, var regeringen nødt til at søge sit flertal hos Venstre og De Konservative, og derfor fik man en ikkesolidarisk ordning.
Det er den, VK-regeringen nu vil ødelægge, og jeg må appellere til fru Pia Kjærsgaard - på baggrund af de principper, hun selv har redegjort for, at hun støtter - om at forhindre, at det sker.
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-12-06:
Jeg tror, at både fru Marianne Jelved og jeg skal vænne os til de nye roller, vores partier har fået, for jeg må sige, at jeg er lidt forundret over fru Marianne Jelveds spørgsmål.
Hvordan var det nu lige, det gik med Det Radikale Venstres krav om skattelettelser på arbejdsindkomst i forhold til den daværende regeringspartner, Socialdemokratiet, og den daværende statsminister, hr. Nyrup Rasmussen, som til allerallersidst i valgkampen lige fik sagt et eller andet, der kunne tolkes, som om man måske nok havde givet efter for Det Radikale Venstre?
Det Konservative Folkeparti har rent faktisk fået sat skat og skattelettelser på dagsordenen.
Vi har rent faktisk ikke bare fået sat det på dagsordenen, men vi har også fået det sat ind i regeringsgrundlaget.
Jeg synes, det er lidt pauvert at anklage os for, at vi ikke allerede har gennemført det i morgen.
Vi har fået det ind, og det kommer.
Vi er nødt til at gå ind over et skattestop.
Alene det at sikre, at vi ikke får flere skatter og afgifter, er jo en opgave, som skal løses, før man kan gå over til egentlige lettelser.
Men den strategi er besluttet, og den er nedfældet på skrift i regeringsgrundlaget.
Ærlig talt synes jeg, at vi har gjort det bedre end Det Radikale Venstre.
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-12-06:
Jeg skal bare henvise til den skriftlige fremsættelse af 2. juni 1998 af den tidligere arbejdsminister Ove Hygum, hvor der står: »Regeringen foreslår derfor, at Den Midlertidige Pensionsopsparing gøres permanent.
Den Særlige Pensionsopsparing videreføres grundlæggende efter samme principper.«
Sådan var det.
Man kaldte det altså en pensionsopsparing.
Det lyder til gengæld også lidt mere charmerende, det kan jeg godt høre.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-12-06:
Jeg tror faktisk, jeg hørte udtrykket landsskadelig.
Fru Pia Kjærsgaard nikker bekræftende.
Det er jo en så grov udtalelse, at man i og for sig kan rejse det spørgsmål, om den kan siges her fra Folketingets talerstol, men det er jo formandens afgørelse.
Men det, der undrer mig, og det, jeg godt vil spørge den konservative ordfører om, er: Hvorfor reagerer Det Konservative Folkeparti overhovedet ikke på et sådant angreb?
Hvor er den konservative selvrespekt blevet af?
Man sidder tilsyneladende passivt og lader et andet partis ordfører tilsvine en mangeårig formand for sit parti.
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-12-06:
Nu ved jeg ikke helt, hvordan hr. Keld Albrechtsen har det
med sin egen prioritering af tid og lignende, men vi Konservative har faktisk megen respekt for os selv, og vi udviser den selvrespekt ved at prioritere vores tid.
Og det er altså ikke alle angreb, som man skal besvare, for nogle af dem taler så tydeligt for sig selv, at det er helt unødvendigt.
Jeg er fuldt ud overbevist om, at tidligere statsminister Poul Schlüter vil give mig fuldstændig ret i den betragtning.
Det, der blev sagt tidligere, er ikke et svar værdigt.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-12-06:
Det er ikke altid, man bliver så glad, når man står op om morgenen og ser morgen-tv, men i morges blev jeg faktisk glad, for da så jeg den konservative ordfører udtale sig om storcentre, og jeg må sige, at det var sød musik i mine ører så tidligt på morgenen at høre den konservative ordfører sige nej til at plastre landet til med nye storcentre.
Nu ved vi jo, at det er Venstres politik at åbne for storcentre over det ganske land.
Det er faktisk noget af det, der er blevet sagt under valgkampen.
Derfor vil jeg gerne spørge den konservative ordfører: Skal vi forstå det sådan, at planloven ikke bliver ændret i den henseende?
At der ikke bliver åbnet for ekstra storcentre over det ganske land?