Aase D. Madsen (DF), 2001-01-25:
Så barslede førtidspensionspartierne langt om længe med førtidspensionsreformen.
Men om det blev et smukt og velskabt barn, kan man jo diskutere.
Men Dansk Folkeparti mener under alle omstændigheder, at det er et meget problematisk barn, der her skal holdes over dåben.
Jeg vil da starte med det positive først, og det er lovforslag nr. L 135 om fleksydelsen.
Dansk Folkeparti mener generelt, at personer på fleksjob skal ligestilles med alle andre på arbejdsmarkedet.
Det er derfor et skridt i den rigtige retning, at der nu også indføres en tilbagetrædelsesordning for de personer, der arbejder i fleksjob, altså en slags efterløn. Men fleksydelsen er jo fastsat til 91 pct. af sygedagpengesatsen, og det er en forhøjelse i forhold til det nuværende, og det er jo en positiv ting, som Dansk Folkeparti finder helt i orden.
Forslaget her kan vi altså godt gå ind for, og vi lægger gerne stemmer til det, når den tid kommer.
Så vil jeg lige sige lidt om lovforslag nr. L 136, og dér mener vi, at arbejdsmarkedet skal være åbent for de personer, der har nedsat arbejdsevne.
Det skal vi naturligvis også give udtryk for via lovgivningen, og det ligger der i dette forslag, og den del af forslaget støtter vi.
Men det skal naturligvis kun være dem, der ønsker at komme ud på arbejdsmarkedet, der skal ud i fleksjobbene.
Der må aldrig være et moment af bevidst eller ubevidst tvang eller pres fra kommunernes side, og sagsbehandlingen skal være på et højt, fagligt niveau.
Jeg kan se, at man er ved at lave nogle nye sagsbehandlingsmetoder, og det håber vi så hjælper.
For det er jo uhyre svært at se præcis, hvor afgrænsningen af arbejdsevnen skal ligge, og vi har set mange ulykkelige sager, hvor de kommunale lægekonsulenter har ændret på speciallægernes erklæringer og derfor har været årsag til et afslag på en ansøgning om førtidspension.
Jeg tror i øvrigt, det er noget, vi skal tage op i den kommende tid og se nærmere på.
Dansk Folkeparti er bange for, at det ikke er realistisk at skaffe de mange fleksjob, der skal til, så der bliver mulighed for, at fleksjobberne kan komme ud på det rummelige arbejdsmarked.
Og hvis der ikke er det fornødne antal fleksjob, så vælter hele kolossen på lerfødder.
Dansk Folkeparti frygter, at det medfører, at mange falder i det såkaldt sorte hul eller parkeres på ledighedsydelsen, eller måske kommer der kommunale aktiviteter uden kvalitet, for nu skal man jo have alle med selv den mindste smule arbejdsevne tilbage på arbejdsmarkedet.
Det er der også mange høringssvar, der giver udtryk for. Bl.a. skriver Kommunernes Landsforening i deres høringssvar, at »Udmøntningen af førtidspensionsreformen og det rummelige arbejdsmarked vil være en af de absolut største udfordringer, kommunerne bliver stillet over for i de kommende år.« Og det er vist meget, meget diplomatisk sagt. Vi må også gøre det klart, at der jo skal bruges utrolig store ressourcer for at få de arbejdspladser i gang med hensyn til hjælpemidler.
Og for at fleksjobberne overhovedet kan komme ud på arbejdsmarkedet, er der også brug for hjælpemidler, og det vil så sige, at der også skal stilles et stort antal handicapbiler til rådighed.
Vi har med glæde set, at ministeren arbejder for, at vi får disse handicapbiler på en sådan måde, at det også kan blive brugte biler
, og det synes jeg er utrolig positivt, og det takker jeg for at ministeren tager op. Som jeg har sagt, er vi meget, meget skeptiske over for dette lovforslag, som står og falder med, at der kan skaffes de nødvendige fleksjob, og det kan vi ikke rigtig se ligger i det, som det er i øjeblikket.
Men jeg tror, det ender med et nej, når vi skal stemme ved tredjebehandlingen.
Så kommer vi til rosinen i pølseenden, og det er selve førtidspensionsreformforslaget.
Tiden tillader desværre ikke, at jeg går i detaljer, men Dansk Folkeparti finder det positivt, at førtidspensionen skal udbetales efter én sats, og den ligger jo som sagt på dagpengeniveauet.
Men hvorfor skal samlevende eller ægtefæller dog straffes økonomisk med et fradrag på 15 pct.?
Hvorfor gør reformpartierne dog ikke en gang for alle op med forsørgelsespligten på dette område.
Der er også en anden sag, der kan få Dansk Folkeparti op på de høje nagler, og det er problemet med, at der skabes et A- og et B-hold med hensyn til de kommende og de nuværende førtidspensionister.
De nuværende førtidspensionister bliver så at sige låst fast i systemet i op til fyrre år uden udsigt til væsentlige ændringer i deres forhold, og det er totalt uacceptabelt.
Desuden vil det medføre en masse administrativt bøvl, når der skal administreres efter to helt forskellige
De nuværende 273.000 førtidspensionister er blevet næsten usynlige i hele dette reformlovkompleks, måske lige bortset fra at den nye opsparingsordning også omfatter de nuværende førtidspensionister, og det er da positivt.
Men jeg tvivler stærkt på, at de økonomisk svagest stillede får råd til at betale bidraget til denne pensionsordning eller opsparingsordning, som man jo kalder den, for bidraget er temmelig højt, og de førtidspensionister, der er dårligst stillet økonomisk, har jo ikke råd til at betale dette bidrag. Det vil sige, at de ikke får lagt den ekstra skilling oven i folkepensionen til den tid, og de har det jo svært nok i forvejen, så det får de ikke rigtig nogen fordel af.
Der skal findes en løsning på A- og B-holdsproblematikken.
Enten skal de nuværende førtidspensionister kunne vælge at overgå til den kommende ordning, eller også skal der ske en regulering ved, at man gradvis udjævner forskellen, således at alle ad åre kommer ind under den kommende ordning, gradvis ad nogle trappetrin, eller hvordan man kan finde ud af det.
Vi kan simpelt hen ikke være andet bekendt, vi kan ikke have et A-hold og et B-hold i det danske samfund.
og De Samvirkende Invalideorganisationer med regneeksempler, der viser, at visse grupper af de nuværende førtidspensionister - de handicappede - reelt kan få en bet, altså en mindreudbetaling, på fra 11.000 til 27.000 kr. om året
Jeg kan ikke rigtig se nogle tal i lovforslaget, så det er noget, vi vil arbejde på at få nogle analyser af i forbindelse med vores udvalgsarbejde.
Der ligger også hele det problem med bruttoficeringen, tror jeg nok det hedder, som skal indarbejdes, og det er jeg ikke rigtig klar over om det er.
Men som sagt vil vi have de reelle tal på bordet, så vi kan se, hvor forskellen ligger.
Det er jo meget små økonomiske ændringer, der skal til for at vælte budgettet netop for førtidspensionisterne, og derfor er det meget vigtigt, at forslaget her ikke er med til at kuldsejle de grupper økonomisk.
Derfor vil vi have de rigtige tal på bordet.
Men der ligger altså, som jeg har skitseret, så meget negativt i det her forslag, at jeg tror, Dansk Folkeparti også kommer til at sige nej til det.