runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2005-10-06:
Statsministeren sagde i sin åbningstale, at det vigtige og det afgørende var, at man havde indført de stramme udlændingelove for at lukke landet til, om jeg så må sige, så der blev rammer for integrationen.
Og det modsatte er faktisk tilfældet.
I dag er vi tilbage på 1998-niveau.
Det er tal fra Danmarks Statistik.
Det drejer sig om enkeltpersoner, som ikke har fået muligheder, og det er derfor, man må sige, at den kurs, der er lagt, er slået fejl, for hele ideen med, at hvis bare vi bremser tilstrømningen, så får vi bedre integration, fordi vi kan give flere muligheder, er slået fejl.
Tesen holder ikke, og det er derfor, at jeg for hr. Jens Rohde må gentage: Er der ikke behov for, at man nu sadler om i stedet for at lave flere reformer fra samme skuffe – reformer, der allerede har slået fejl gennem de første 4 år?
Hr. Jens Rohde talte, som også statsministeren gjorde det, om og brystede sig af den historisk lave ledighed og det, at den også skabte muligheder for mange.
Man må sige, at der i hvert fald er en hel gruppe, for hvem regeringens politik har slået larmende fejl.
For det var jo sådan, at fra 1994 og frem til slutningen af 2002, hvor regeringen indførte de stramme udlændingelove og starthjælpen, faldt ledigheden for indvandrere og efterkommere kvartal for kvartal med en enkelt undtagelse.
Men siden da, må jeg sige til hr. Jens Rohde, er ledigheden steget.
Antallet af ledige indvandrere og efterkommere er steget kvartal for kvartal med en enkelt undtagelse, nemlig det første her i 2005, således at vi nu er tilbage på 1998-niveau.
Med andre ord har det altså taget regeringen 4 år at bringe os 3 år tilbage i tiden, når det drejer sig om integrationen.
Vi er tilbage på 1998-niveau.
Vil hr. Jens Rohde ikke give mig ret i, at der er behov for en meget markant reform og ændring af den kurs, regeringen har lagt, hvis det skal lykkes at integrere flygtninge og indvandrere på arbejdsmarkedet?
Jens Rohde (V), 2005-10-06:
Jeg går ud fra, at der i hvert fald i Folketinget er en bred enighed om – sådan er loven i hvert fald udformet – at hvis man er på kontanthjælp, så er ens problem ledighed.
Hvis det er sygdom eller nedslidning eller andre forhold, der gør sig gældende, så har vi andre ordninger, som disse mennesker skal være på.
Det kan være revalidering, førtidspension, sygedagpenge osv.
Hvis man er på kontanthjælp, skal man stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Sådan er loven: Man skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet, og det må vi jo fastholde.
Og hvis det er sådan, at man er på kontanthjælp, og man ikke kan gå ud og tage 5 timers arbejde om ugen – det vil sige, at man kan gå med aviser i hverdagen og på den måde komme til at oppebære en højere indtægt, end man kunne før loftet over kontanthjælp, for vi jo har sørget for, at man ikke, hvis man tjener nogle penge, bliver beskåret så kraftigt i kontanthjælpen – så hører man ikke til på kontanthjælp.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-10-06:
Med hensyn til det sidste så synes jeg, at hr. Jens Rohde skal lade være med kun at læse overskrifterne, når han læser aviser, for der er ikke 100.000 ledige job.
Hvis man nu gider læse artiklen i Børsen, vil man se, at der ikke er 100.000 ledige job.
Men tilbage til kontanthjælpsloftet: Det kan godt være, at hr. Jens Rohde drømmer om, at det betyder, at der kommer flere i arbejde.
Problemet er, at vi bliver nødt til at forholde os til virkeligheden, når vi snakker politik.
Det kan der være mange gode grunde til, men lad os se på virkningerne, som de ser ud for de mennesker, den enkelte familie, der mister mellem 900 og 1.000 kr. om måneden.
Er de blevet fattigere, eller er de blevet rigere?
Jeg synes bare, at man bliver nødt til at forholde sig til, hvad der sker, hvad konsekvenserne af ens politik er, og ikke til, hvordan man drømmer det skulle være.
Jens Rohde (V), 2005-10-06:
Ja, hvis man har det udgangspunkt, at folk skal fastholdes på passiv forsørgelse, så gør det folk fattigere.
Det er fuldstændig rigtigt.
Men det er ikke Venstres politik, og det er heller ikke rege ringens politik.
Det er også det, jeg har beskrevet i min tale, det er det, statsministeren beskrev i sin tale, og det er det, som også står i den sidste pind i vedtagelsen, nemlig at vi er nødt til at have et samfund, hvor det kan betale sig at arbejde, ellers får vi jo ingen dynamik, ellers er der jo ikke nogen til at tjene de penge hjem og skaffe den værdi i samfundet, som de svageste mennesker, de, som er på kanten af samfundet, skal have midler fra.
Det er jo helt afgørende, at det kan betale sig at arbejde.
Lad os nu tage loftet over kontanthjælpen, som et bredt udsnit af Folketingets partier i øvrigt har været med til at vedtage: Loftet over kontanthjælpen betyder, at det kan betale sig at arbejde, hvis den enkelte på kontanthjælp blot arbejder 5 timer om ugen – 5 timer om ugen!
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-10-06:
Det er lidt svært at vide, hvad Venstre mener om den øgede ulighed i samfundet, når en socialminister siger, at der er brug for øget ulighed, og en statsminister siger, at det ikke er regeringens politik med øget ulighed.
Men lad os se bort fra ordene og tage handlingerne, for det er jo sådan, at uligheden faktisk er steget under den her regering.
Lad os bare tage et par konkrete sager: Indførelsen af starthjælp og indførelsen af kontanthjælpsloftet har betydet en øget ulighed.
Det tror jeg ikke der er nogen der kan benægte.
Man kan faktisk konstatere, som Socialforskningsinstituttet gør, at et loft over ydelser – altså kontanthjælpsloftet – ikke har fået flere kontanthjælpsmodtagere i arbejde.
Det er også grunden til, at man så kan konstatere, som Rådet for Socialt Udsatte gør, at den eneste sikre virkning af nedskæringerne er, at det gør folk fattigere.
Ole Sohn (SF), 2005-10-06:
Nu er det altså sådan, at hvis man gør regnebrættet op, så er de, der ikke har fået skattelettelse, sådan set dem, der er blevet belemret med en lang række øgede udgifter i form af stigende udgifter til kollektiv trafik, daginstitutionspasning, aftenskoleundervisning, og man kunne blive ved i en uendelighed. Deres disponible indkomst
Men jeg er da glad for, at det var et meget svagt forsøg på tilbagevisning af, at der faktisk aktivt er blevet skabt ulighed.
Så var der i øvrigt intet i mit spørgsmål, der gik i retning af, at SF mener, at det er en fordel at være på passiv forsørgelse, tværtimod.
Men det er jo lidt paradoksalt, som man i øvrigt også kan læse i Børsen i dag, at beskæftigelsesministeren nu vil til at straffe arbejdsløse og kontanthjælpsmodtagere, fordi man ikke kan skaffe kvalificerede bankrådgivere.
De to ting hænger jo ikke sammen.
Man kan jo ikke sige, at man nu sætter kontanthjælpen eller dagpengene ned og strammer reglerne, fordi man i den anden ende ikke kan få kvalificerede bankrådgivere.
Der er ikke sammenhæng i regeringens politik.
Derfor er konstateringen – og det er bare en konstatering – at den politik, man fører, gør det, at de, der ikke kan komme ind på arbejdsmarkedet, bliver straffet, og de, der har de høje indkomster, får de ekstravagant høje skattelettelser.
Den konstatering kan jeg da ikke forstå Venstre ikke vil bekræfte, når det er en del af Venstres dynamiske politik.
Jens Rohde (V), 2005-10-06:
Hvem er det, der ikke kan tage f.eks. en avisrute og arbejde 5 timer om ugen i dette land?
Står man til rådighed for arbejdsmarkedet, hvis man ikke kan tage et job på 5-7-8 timer om ugen eller tage et af de i hvert fald 20.000 job, som er på arbejdsmarkedet, som ikke kræver forudgående kvalifikationer?
20.000 job!
Står man til rådighed for arbejdsmarkedet, hvis man ikke kan/vil tage sådan et job?
Nej, det gør man naturligvis ikke.
Hvis det er sådan, at vi skal øge arbejdsudbuddet, hvad der er bydende nødvendigt i det her land, er det nødvendigt, at vi selvfølgelig også sikrer, at de mennesker, som kun har ledighed som problem, også står til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det er baggrunden for den politik, vi fører, og det er derfor, at regeringens politik hænger ganske udmærket sammen: Det skal kunne betale sig at arbejde.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-10-06:
Jeg tror, at hvis man skal forsøge at strikke en kanon sammen for partiet Venstre i øjeblikket, så må et bidrag i hvert fald være, at Venstre venter på eksperterne.
Jeg kan forstå, at man ikke agter at melde noget som helst ud på velfærdsområdet, før den her Velfærdskommission kommer med sin rapport.
Det synes vi er forkert.
Vi synes, det er vigtigt, at politiske partier også melder sig i debatten og diskussionen om fremtidens velfærd.
Mit spørgsmål til ordføreren er egentlig, om Venstre så agter at følge de anbefalinger, som Velfærdskommissionen måtte komme med.
Altså først nedsætter man en ekspertkommission her, og man vil så ikke sige noget om, hvor man vil hen med diskussionen.
Er konsekvensen så, at man agter at følge de anbefalinger, som vi nu alle sammen går og venter på med spænding eller hvad?
Jens Rohde (V), 2005-10-06:
Jeg forstår slet ikke, hvad det her har med at lægge pres på arbejdsgiverne at gøre.
At der er flaskehalse, er fuldstændig rigtigt.
Vi ligger i det gule felt, hvorfor det i øvrigt er fuldstændig vanvittigt, at Socialdemokraterne vil pumpe ekstra 11 mia. kr. ud i samfundet.
Det er da virkelig en risikofaktor, der gør noget.
Jo, hvis det er sådan, at vi har nogle mennesker, som reelt ikke står til rådighed for arbejdsmarkedet og er på kontanthjælp, er det jo et problem.
Det går jeg ud fra at hr. Thomas Adelskov og Socialdemokraterne også er enige i.
Hvorfor i alverden medvirker Socialdemokraterne ellers til at vedtage et loft over kontanthjælpen?
Hvorfor i alverden medvirker Socialdemokraterne endda gennem deres egne krav til at ville fjerne forklædeydelsen?
Alle, der er på kontanthjælp, skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet, og alle burde kunne tage et job på 5 timer om ugen.
Det er bare det, vi stiller krav om.
Det synes vi egentlig er rigtig fornuftigt, for det her samfund skal oppebæres ikke bare af rettigheder, men også af pligter.
Thomas Adelskov (S), 2005-10-06:
Jeg tror, og jeg kan bedre og bedre forstå, at man uden for det her hus nogle gange sidder med hovedrysten over det, man hører herinde fra talerstolen.
Nu hørte vi tidligere hr. Jens Rohde fortælle, at man, når man var på kontanthjælp, ikke kunne være syg.
Hvad er det for noget vrøvl!
I går var det sådan, at beskæftigelsesministeren her i salen var nødt til at trække nogle udtalelser tilbage, som han tidligere havde været ude med, og beklage, at han var løbet med løse rygter om beskæftigelsen og mangelen på arbejdskraft i Nordjylland.
Nu i dag hører vi så hr. Jens Rohde fortælle, at der er 100.000 ubesatte stillinger.
Jeg vil sige til hr. Jens Rohde, at hvis man nu læser Børsen, fremgår det, at der har været 100.000 stillingsopslag på internettet i de kvartaler, der er talt op.
Der står ikke 100.000 ubesatte stillinger hen, og hvis der havde gjort det, havde det vel også været regeringens opgave at pege dem ud for de ledige, sådan at de gik ud og tog dem, og sådan at man kunne rådighedsvurdere dem, hvis de afviste.
Se, det, der undrer mig, når jeg læser artiklen fra Børsen, som hr. Jens Rohde omtalte før, om de 100.000 ubesatte stillinger, er, at hr. Jens Rohde ikke siger noget om, hvad der rent faktisk er problemet.
Hvornår begynder denne her regering at lægge pres på arbejdsgiverne i stedet for altid at tale om pisk og rådighedsvurderinger af de ledige?
Jens Rohde (V), 2005-10-06:
Jeg kan tydeligt se, at der står en masse på det papir: fine lange sætninger, som er skrevet med fed skrift på en printer.
Så det kan godt være, at jeg er langsynet, men jeg kan tydeligt se det.
Det er der jo heller ikke noget galt i, det er jo ikke det, jeg synes bare, det er lidt pudsigt, at man drager en konklusion på min tale, før man har hørt den.
Nå, nok om det.
Den her regering har jo taget en lang række initiativer over for de svageste grupper, men vores udgangspunkt er stadig væk, at det skal kunne betale sig at arbejde, og at vi derfor med de ting, vi vedtager her, hele tiden søger at skabe muligheder for de mennesker til at blive selvhjulpne, som har en mulighed for at blive det, og at vi derfor tager nogle tiltag, som sikrer, at det også kan betale sig at arbejde for dem, fordi det er den bedste hjælp til disse mennesker.
Jeg går ud fra, at det er derfor, Socialdemokraterne også var med til at vedtage et loft over kontanthjælpen, og at Socialdemokraterne under integrationsforhandlingerne stillede et krav, som vi aldrig, tror jeg, havde turdet stille, nemlig at man skulle fjerne forklædeydelsen.
Lise von Seelen (S), 2005-10-06:
Hvis vi nu skal kigge på noget helt konkret, hvor vi kan se, om der er blevet mere eller mindre lighed eller ulighed, så har vi jo Rådet for Socialt Udsatte, som kom med en rapport her for ganske kort tid siden.
Det gælder bare en tre-fire helt konkrete forslag til, hvad partiet Venstre vil gøre.
Og så vil jeg da godt sige, at hr. Jens Rohde efterfølgende godt må få mit talepapir, for der står noter på det.
Jens Rohde (V), 2005-10-06:
Det er korrekt.
Lise von Seelen (S), 2005-10-06:
Nu ved jeg altså ikke, hvordan hr. Jens Rohde kan kigge herned og se på mine noter, hvorvidt jeg læser en tale op.
Langsynethed plejer at komme med alderen, men det kan være, det er kommet tidligt til hr. Jens Rohde.
Jens Rohde (V), 2005-10-06:
På den baggrund er det lidt pudsigt, at fru Lise von Seelen har draget en konklu sion på min tale, inden jeg har holdt den.
Lad nu det være.
Jeg har egentlig været meget klar, synes jeg, og taget den her diskussion om begreberne lighed og ulighed meget up front i min tale.
Vi har ikke hørt så meget fra Socialdemokraternes side andet end det at spille med på, at ulighed er forfærdeligt osv.
Men det er jo, fordi Socialdemokraterne har et kæmpe troværdighedsproblem.
Hr. Ole Stavad tog ordet før.
Den progressionsændring, man lavede i skattereformen i 1993, bidrog i allerhøjeste grad til at øge uligheden.
Uligheden steg også væsentligt mere på ginikoefficienten – ikke fordi jeg er så meget for at tale om den – under Nyrupregeringen, end den er steget under os.
Hvis vi så tager sådan noget som kontanthjælp, vil jeg spørge, hvem det var, der under integrationsforhandlingerne stillede et krav om, at den såkaldte forklædeydelse skulle væk, hvor man altså stillede et krav om, at der skulle fjernes 11.000 kr. fra kontanthjælpsmodtagerne.
Det var Socialdemokraterne.
Morten Østergaard (RV), 2005-10-06:
Vi har sådan set et folkestyre og et retssamfund, der baserer sig på, at der er de love, som et flertal i Folketinget ønsker der skal være, og medmindre de bliver lavet om, så forventes landets borgere at overholde dem.
Men det, som fru Pia Kjærsgaard sanktionerer i dag, og det signal, der bliver sendt fra Dansk Folkeparti ud i det ganske danske land, er, at man gerne må overtræde lovene, bare man er villig til at modtage sin straf.
Det er fundamentalt forskelligt i hvert fald fra, hvad Det Radikale Venstre siger.
Vi mener, at folk skal overholde lovene, og vi mener ikke, det er nok og acceptabelt, at man overtræder dem, bare man er villig til at bære straffen.
Det ville give et helt andet samfund, hvor folk, der har råd til det, kan overtræde alle de love, de vil.
Det er derfor, må jeg sige til fru Pia Kjærsgaard, at når man starter med ytringsfriheden, så sender man også signalet for alle de andre områder, og det er der, hvor vi må spørge igen: Når Dansk Folkeparti siger, at det er vigtigere at sikre, at de udtalelser, der kommer, ikke er vulgære og ikke er vamle, end det er, at de overholder landets love, er det så ikke et brud med et fundamentalt retsstatsprincip?
Jens Rohde (V), 2005-10-06:
Socialdemokraterne taler jo meget om, at virksomhederne også må være med til at oppebære et socialt ansvar.
Det er vi fuldstændig enige i, ikke mindst når det handler om at uddanne sine medarbejdere.
Så skal de jo finde de relevante uddannelser, og det skal ikke være sådan, at bare fordi der er en periode med lav produktion, så sætter man lige sine medarbejdere på et eller andet tilfældigt feriekursus, som ikke har nogen relevans for deres arbejde eller deres uddannelse.
Vi skal da sikre, at den uddannelse, som folk tager, og det, som staten putter penge i, også er relevant og giver de relevante kvalifikationer.
Det var derfor, vi ændrede systemet fra at være udbudsstyret til at være efterspørgselsstyret.
Socialdemokraterne har aldrig givet et svar på, om de vil ændre det efterspørgselsstyrede system til at være udbudsstyret, og i så fald, hvordan de så vil sikre, at den uddannelse og efteruddannelse, som bliver taget, er relevant.
Alle mennesker, der står uden for arbejdsmarkedet, altså alle mennesker, der ikke har et arbejde, får gratis uddannelse.
De har alle sammen en mulighed for at få gratis uddannelse.
Christine Antorini (S), 2005-10-06:
Jeg vil gerne spørge hr. Jens Rohde, om hr. Jens Rohde er stolt af, at 30.000 færre har taget voksen/efteruddannelse i denne her periode.
Jens Rohde (V), 2005-10-06:
Voksen/efteruddannelsen skal styrkes, men det skal vel at mærke være relevant voksen/efteruddannelse, som folk får.
Det, der var problemet før, var, at vi havde et udbudsstyret system.
Det er fuldstændig rigtigt, at den her regering ændrede dette udbudsstyrede system til at være efterspørgselsstyret, for det er der ganske enkelt sund fornuft i.
Mit spørgsmål må så gå tilbage til fru Christine Antorini om, hvorvidt Socialdemokraterne vil ændre det efterspørgselsstyrede system til igen at være udbudsstyret.
Christine Antorini (S), 2005-10-06:
Der er en ting, som jeg gerne vil bede hr. Jens Rohde om at prøve at forklare mig.
Regeringen har en stor satsning, som vi er fuldstændig enige i i Socialdemokratiet, nemlig at det, hvad globalisering angår, handler om en massiv investering i uddannelse, ikke mindst også til voksne mennesker, hvor vi jo har et stort uddannelsesbehov i Danmark.
Men det, jeg ikke rigtig kan forstå, når jeg så kigger efter, er, hvordan det rent faktisk er gået inden for voksen/efteruddannelsesområdet.
Jeg synes, noget af det gode ved de mange råd, som regeringen nedsætter, er, at vi jo faktisk får nogle fakta om, hvordan det ser ud.
Og det, man kan se på voksen/efteruddannelsesområdet, er, at der er sket et massivt fald lige præcis i den periode, hvor regeringen har haft regeringsmagten.
Det er nemlig sådan, at der samlet er sket et fald på 8 pct. i det antal, der deltager i voksen/efteruddannelse, men hvad der er endnu værre er, at hvis man går lidt i dybden med det, så er det især de kortuddannede, som i langt mindre omfang bruger voksen/efteruddannelse.
Hvis vi ser på åben uddannelse, så er der et fald på 29 pct.
Det, jeg bare beder om, er, om hr. Jens Rohde vil prøve at forklare mig, hvordan det her kan opfattes som en massiv satsning på voksen/efteruddannelse.
Jens Rohde (V), 2005-10-06:
Nu må hr. Ole Stavad jo have mig undskyldt, at jeg står på Folketingets talerstol her og ikke kender den konkrete sag fra den enkelte kommune.
Vi har valgt at vedtage en lov, der fastlåser disse satser, for at sikre, at vi kan få den kommunalreform og den proces, der er i gang med kommunalreformen og kommunalsammenlægninger og budgetlægningerne, til at forløbe på en ordentlig og anstændig måde.
Det har været udgangspunktet for den beslutning, vi har truffet.
Den kommunalreform, vi vedtager, styrker det lokale selvstyre – den styrker i allerhøjeste grad det kommunale selvstyre.
Hvorfor gør den det?
Jo, det gør den, fordi vi lægger en lang række af de opgaver, som i dag træffes i stat og amter, ud til kommunerne.
Det har Socialdemokraterne.
Så det er os, der styrker det kommunale selvstyre, men vi er også nødt til at kontrollere den proces, som er i gang, indtil brikkerne er faldet helt på plads.
Ole Stavad (S), 2005-10-06:
Det er i hvert fald for mig bekymrende, at vi har en regering, vi har et anderledes Venstre, som gør alt for at styre det lokale demokrati.
Det, vi taler om her, er en kommune, der i enighed har besluttet, at den i 2006 ansvarligt vil kunne sænke skatten med 0,2 pct.
Med den beslutning vil man fra oven nærme sig landsgennemsnittet for de kommunale skatter, med den beslutning vil man nærme sig gennemsnittet fra oven i de fire kommuner, som skal lægges sammen.
Alt sammen passer altså også ind i det, der er hensigten, og det, der skal ske med kommunalreformen og sammenlægningen i 2007.
Men regeringen har sammen med Dansk Folkeparti besluttet – Venstre, Konservative, Dansk Folkeparti har mod den samlede opposition imod sig besluttet – at de ikke kan det.
På den måde ødelægges et lokalt demokrati, og det er endda så grotesk i et år, hvor vi har kommunalog regionsrådsvalg den 15. november.
Synes hr. Jens Rohde, det er en sag, der er værd at forsvare, eller vil han gøre noget ved det?
Jens Rohde (V), 2005-10-06:
Ja, forklaringen er, at vi har valgt at fastlåse de nuværende skatteniveauer, indtil hele processen er færdig.
Og det er sådan set meget fornuftigt set ud fra, at der i øjeblikket foregår en proces, hvor det ikke kan være meningen, at den ene kommune skal tage den anden som gidsel i det her spil.
Derfor har vi fastlåst de her satser, som de er i dag – også for at kunne styre både forbrug og kommuner.
Det har vi valgt at gøre, fordi vi er inde i en proces, som er meget vanskelig.
Ole Stavad (S), 2005-10-06:
Jeg synes, at regeringens og ikke mindst Venstres lyst til at dirigere alting og dermed også modarbejde større lighed og forhindre, at der, hvor der er ulighed, bliver det afskaffet, indimellem kan give nogle groteske udslag. Jeg kan jo se, at indenrigsministeren har nægtet to kommuner, at de må have lov til at sætte skatten ned.
Den ene kender jeg forholdsvis godt, nemlig Brovst Kommune i Nordjylland, hvor der er en budgetaftale med samtlige 17 medlemmer af byrådet, som har sin baggrund i, at man for nogle år siden måtte lave en forholdsvis stor forhøjelse for at løse nogle akutte problemer, og så har man gradvis sænket den mod gennemsnittet igen.
Det må man ikke for Venstre, og man må heller ikke få lov til at sænke gennemsnittet for de fire kommuner, der skal lægges sammen i 2007.
Kan hr. Jens Rohde give en klog forklaring på det?
Jens Rohde (V), 2005-10-06:
Det vil jeg ikke engang tage stilling til – den sidste konklusion, som står helt for hr. Kristian Thulesen Dahls egen regning.
Det afhænger fuldstændig af, hvad det er for et Tyrkiet, vi snakker om, og der siger jeg, at det Tyrkiet, vi kender i dag, ikke hører hjemme i EU.
Men der er ingen, der ved, hvordan det Tyrkiet, der er om 5, 10, 15 år måske 20 år, ser ud.
Der er ingen, der ved, hvor hurtig en reformproces de kan sætte i gang.
Det er det jo meget vanskeligt at sige noget om.
I politik er det også sådan, og det ved hr. Kristian Thulesen Dahl jo også, at der må man vedstå sig arv og gæld.
Og så må man selv finde ud af, hvad man mener, at den beslutning, der blev truffet i Helsinki, tror jeg, det var, blandt EU's topledere i 1999, rent faktisk åbnede for på det her område.
Hvis man skal være en troværdig spiller og partner på den internationale scene, er man også nødt til at gå ind i sådan nogle forhandlinger og i sådan et forløb med et åbent sind.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-10-06:
Det virker som sådan et abespil.
Det virker, som om mange iblandt EU-landene i dag godt er klar over, at det ville være tåbeligt at tage Tyrkiet med som EU-medlem, og så flyttes aben sådan lidt rundt.
Hvem skal så tage beten og sige åbent og ærligt til tyrkerne: I bliver ikke medlem af EU?
Franskmændene har barslet med, at de vil holde en folkeafstemning som indikation af, at de nok egentlig helst ikke vil have tyrkerne med.
Der har været diskussioner i andre lande, også her i Danmark, om det, hvor vi altså har en statsminister, der, synes jeg, bedre end tidligere i sin statsministerperiode nu har udtrykt større skepsis om tyrkisk medlemskab.
Men handler det her ikke i bund og grund om at være ærlige i politik, også i international politik, og lade være med at foregøgle tyrkerne, at de skal være medlem af EU, og så at få det sagt?
For risikerer vi ikke med det spor, som hr. Jens Rohde taler for, at det i virkeligheden griber om sig, så det ene skridt tager det andet, som tager det næste og tager det næste, og pludselig er Tyrkiet medlem af EU, selv om vi egentlig alle sammen gik rundt og sagde, at de da nok aldrig bliver det, for det vil vi da egentlig ikke rigtig have, vil vi?