runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-10-09:
Jeg er også nødt til at melde, at jeg ikke fik noget svar på, om man skulle rubricere, når man annoncerede, om der var tale om kristne eller muslimer.
Jeg vil spørge hr. Peter Skaarup
: Er der ikke et problem i, når vi diskuterer det antal, som man nu foreslår skal have dansk statsborgerskab, at bringe ind i den diskussion, om der kommer for mange af den ene eller anden slags?
Er det ikke kriterierne for at få dansk statsborgerskab, der er afgørende? Hvis der kommer for mange af én slags, kan jeg næsten videre forstå, at de har en anden tro.
Er der så ikke et problem med grundloven?
Er der ikke et problem med grundloven, hvis man siger, at der kommer for mange af nogle, og vi ender med, at der nok bliver for mange nye muslimske danske statsborgere?
Er der ikke et problem med grundloven ved overhovedet at tage det kriterium med ind, når vi nu skal behandle folk enkeltvis og individuelt?
Peter Skaarup (DF), 2001-10-09:
Det sidste kan man jo altid diskutere.
Er det grundloven, eller er det Folketingets flertal og kriterierne, der er forkerte?
Dengang man lavede grundloven, hvor det altså står nævnt, at man skal tildele indfødsret, dansk statsborgerskab på en bestemt måde, havde man meget intense diskussioner i Folketingssalen, hvor man diskuterede, om man skulle give dansk indfødsret til 3, 4, 5 personer.
Man gennemgik
hver enkelt person hver for sig og sagde så: Ja, der er de og de fordele ved at give dansk statsborgerskab til den person, og der er de ulemper osv., og så nåede man frem til en konklusion.
Hvordan i himlens navn kan det lade sig gøre for nogen folketingsmedlemmer at gennemgå så mange personer?
Det kan heller ikke hr. Ebbe Kalnæs gøre.
Derfor har vi et fantastisk problem, en fantastisk udfordring, som jeg desværre kan se, at hr. Ebbe Kalnæs, hr. Frank Aaen og fru Dorte Bennedsen ikke vil være med til at løse.
Man kører derudad, og der er ikke noget håb forude.
Det kører i én eneste retning, og det er det forsatte multietniske samfund.
Jeg undrer mig over, at man ikke vil indse det.
Jeg tror, man bliver nødt til at indse det, og jeg håber på, at der efter næste folketingsvalg kommer et andet flertal, som f.eks. kan følge op på noget af det, den konservative ordfører - som jeg kan mærke er begyndt at indse nogle af de ting - sagde lidt tidligere i debatten
, og som jeg da også håber, at Venstre vil indse
Jeg troede egentlig, at Venstre ville være med til at stramme betingelserne for at opnå dansk indfødsret i stedet for som nu at være omfattet af det forlig, der er miseren - det forlig, der betyder, at vi om føje tid kommer til at give dansk indfødsret til disse 7.612 personer, medmindre der er nogle, der råber vagt i gevær.
Det ville jeg håbe der var andre end Dansk Folkeparti og De Konservative, der gjorde.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-10-09:
Til hr. Peter Skaarup: Selvfølgelig kan de, der nu sidder i udvalget, ikke gennemgå hver enkelt i detaljer.
Men vi lever altså også i et retssamfund.
Vi lever i et samfund, hvor vi må gå helt ud fra, at de instanser, vi har, de kriterier, vi har, og de regler, vi lægger for, at man skal have udstået sin straf, og at man efterfølgende osv., er gode nok.
Og desuden er der en lang, lang række af de mennesker, der ikke har fået nogen straf. Men det er klart, at hvis alle folketingsmedlemmer skulle efterse en hvilken som helst sag, en hvilken som helst personsag i dette samfund, når vi behandler noget, ville jeg nok være lidt bekymret for retssikkerheden, for så blev det et spørgsmål om at løbe alt igennem, det kan vi jo ikke.
Om det er 20.000, om det er 5.000 eller 1.000, vi taler om, afhænger vel af de kriterier, vi lægger, og er ikke et spørgsmål om at bryde grundloven.
Men jeg kunne næsten høre, at hr. Peter Skaarup mener, at trosfriheden i grundloven er et problem for Danmark, som vi skal til at se på.
Dorte Bennedsen (S), 2001-10-09:
Lad os nu sætte, at vi ikke vedtager lovforslaget, så vil jeg gerne bede hr. Peter Skaarup forklare mig, hvordan Danmark bliver et mindre multietnisk samfund, hvis vi ikke giver statsborgerskab til de mennesker.
Sagen er jo den, at disse mennesker har boet i minimum 7 år her i landet, og mange af dem meget længere. Ligger der i hr. Peter Skaarups bemærkninger om, at dette forslag er så farligt, fordi det fører til et multietnisk samfund, punkt 1: At vi ikke skal give dem statsborgerskabet?
Punkt 2: At de skal smides ud af Danmark igen?
Knud Erik Hansen (SF), 2001-10-09:
Det er dejligt at se, at mange, der har boet i Danmark i mange år, som har et liv i Danmark og har fungeret i Danmark i mange år som borgere i Danmark, men uden at have statsborgerskab, gerne vil være danske statsborgere.
Når man vælger det, så vælger man faktisk fuldt ud at blive medlem af det danske samfund med alt, hvad det indebærer, og ikke kun bo Danmark på en opholdstilladelse.
Det er en væsentlig ændring, for så får man alle de politiske rettigheder, som andre borgere også har, nemlig ret til at stemme ved folketingsvalget og stille op til Folketinget.
Og jeg håber, at mange vil bruge deres ret til at blande sig i politik.
Antallet af personer, der bliver danske statsborgere ved naturalisation, er steget meget kraftigt de seneste år.
Det lå i 1990'erne, indtil 1998, på ca. 6.000 om året.
I 2000 var det på knap 19.000.
Det synes jeg er en positiv udvikling, som vi skal hilse velkommen.
Jeg synes, at vi skal huske, at de, der får dansk statsborgerskab, er mennesker, der har levet i Danmark i mindst 7 år.
Hvis de har fået en straf, har de udstået den.
De har oven i købet haft en karenstid, således at de har skullet vente yderligere tid.
Og jeg synes, at det er meget betænkeligt, hvis man yderligere vil til at umuliggøre, at folk, der lever i Danmark og reelt har deres hjemland i Danmark, bliver danske statsborgere og kan fungere fuldt ud i det samfund, som de lever og virker i.
Jeg synes heller ikke, at der er grund til, at man yderligere skal stramme op på sprogkravet.
Det, der selvfølgelig er afgørende, er, at man kan fungere i det danske samfund, og det har disse mennesker jo vist via deres aktivitet, ved at de faktisk i mindst 7 år har fungeret i det danske samfund.
Så jeg vil gerne slutte med at byde de mange nye statsborgere velkommen til Danmark som borgere i det danske samfund.
John Vinther (KF), 2001-10-09:
Det Konservative Folkeparti ønsker en opstramning af reglerne
for, hvordan man bliver dansk statsborger.
Det er sådan set ingen nyhed.
Vi betragter det at blive dansk statsborger som et blåt stempel, og det er noget, som man efter vores opfattelse skal have gjort sig fortjent til.
Mon ikke de fleste, der ønsker at blive danske statsborgere, har det på samme måde?
Jeg kender i hvert fald mange, der markerede den dag, hvor de blev danske statsborgere, som en festdag.
Sådan bør det også være.
Vi skal ikke nedgøre værdien af det danske statsborgerskab ved at give det til personer, der har opført sig på en måde, så de efter vores opfattelse ikke har gjort sig fortjent til dette blå stempel.
Vi ønsker ikke at give dansk statsborgerskab til personer, som efter deres ankomst til Danmark har begået grov narkokriminalitet, vi ønsker ikke at give dansk statsborgerskab til personer, der har begået grov personfarlig kriminalitet, og vi ønsker ikke at give dansk statsborgerskab til personer, der har begået så grov kriminalitet, at de er idømt en straf på 4 års fængsel eller mere.
Vi ønsker heller ikke at give dansk statsborgerskab til personer, der ikke i rimelig grad behersker det danske sprog.
En af grundene til, at vi ikke er med, er, at flertallet har ønsket at se meget lempeligt på sprogkravet, når ansøgeren har nået pensionsalderen.
Det mener vi er forkert.
Det, at man er blevet ældre, er ingen undskyldning for ikke at tilegne sig det danske sprog.
I princippet kan der jo være tale om, at den pågældende har opholdt sig her i landet i mange år, før den pågældende har søgt dansk statsborgerskab.
Vi er selvfølgelig nødt til at anerkende, at der ikke for tiden er et flertal for at stramme op, således som vi ønsker.
Indtil det sker, vil Det Konservative Folkeparti fortsætte med at stille ændringsforslag om, at de personer, der er optaget på lovforslaget, og som efter vores opfattelse ikke har fortjent et dansk statsborgerskab, udgår. Det betyder, at vi vil stille spørgsmål til, hvem der på lovforslaget er dømt for narkokriminalitet, hvem der er dømt for grov, personfarlig kriminalitet, og hvem der ikke behersker det danske sprog, uden at dette har særlige årsager.
Når det er afklaret, vil vi ved andenbehandlingen på vanlig vis stille forslag om, at de pågældende udgår af lovforslaget, således at de ikke bliver danske statsborgere.
Frank Dahlgaard (KRF), 2001-10-09:
Mit spørgsmål til forsvarsministeren har sin baggrund i de lidt kedelige oplevelser, vi har haft de seneste år og også på det seneste.
Jeg tænker dels på, at under rockerkrigen - og det er jo et par år siden - var der indbrud i danske våbendepoter, hvor der blev fjernet skydevåben, dels at det senest har vist sig, at vi i Danmark i et betydeligt omfang huser terrorister eller folk, der i hvert fald har været aktive på området.
Mit spørgsmål er derfor: Hvad har man i den aktuelle situation, hvor Danmarks allierede, Storbritannien og USA, direkte er i krig, gjort i Danmark for at sikre våbendepoter?
Og hvad har man gjort eller agter man at gøre for at tjekke
de folk, der kommer ind i forsvaret eller hjemmeværnet, hvad enten det er værnepligtige eller andre?
Jan Trøjborg (S), 2001-10-09:
Til hr. Frank Dahlgaard kan jeg sige, at det jo er rigtigt, at der var nogle incidenter for nogle år tilbage, hvor der skete tyveri fra nogle af forsvarets våbendepoter.
Som følge deraf blev der formuleret en helt ny depotpolitik, således at vi fik bedre og færre depoter, som er betydeligt bedre sikrede end før, og det ser ud til at have virket positivt.
Desuden er der, som regeringen har redegjort for, på et tidligt tidspunkt etableret et beredskab på passende niveau, og her for nylig, efter at kampagnen er indledt - som man så tydeligt kan se på tv i forbindelse med de mål, der bliver ramt i Afghanistan af amerikanske og britiske styrker - er der gennemført en øget beskyttelse af visse nøglepunkter.
Frank Dahlgaard (KRF), 2001-10-09:
Tak for svaret.
Betyder det, forsvarsminister, at vi kan føle os trygge, så vi ikke skal læse om 3 dage eller 3 måneder eller et halvt år, at der har været indbrud i hjemmeværnets eller forsvarets våbendepoter, og at der er stjålet våben?
Kan vi være sikre?
Og kan ministeren måske præcisere sit svar før: Har man gjort noget ekstra efter den 11. september for at sikre forsvarets våbendepoter?
Jan Trøjborg (S), 2001-10-09:
Ja, som jeg sagde før, er der et forhøjet beredskab i forsvaret generelt, og det betyder, at vi er mere opmærksomme end før.
Der er mere kontrol, men den er naturligvis afpasset efter forholdene.
Jeg mener, det er vigtigt, at vi prøver at afpasse vort beredskab efter den trusselsvurdering, der kan leveres, og efterretningstjenesternes vurdering er, at trusselsniveauet for Danmark er lavt.
Dernæst kan jeg ikke stå og give nogen garanti mod terroraktioner; det er der ingen, der kan i den vestlige verden.
Vi må erkende, at vi lever i en verden, hvor terroraktioner kan finde sted, men vi gør, hvad vi kan for at være så beredte som muligt og først og fremmest selvfølgelig få et varsel i tide i det omfang, det overhovedet kan sikres.
Nogen garanti kan man ikke give, men jeg er tryg ved det beredskabsniveau, vi har nu.
Det er forhøjet betydeligt inden for de senere uger.
Frank Dahlgaard (KRF), 2001-10-09:
Tak for svaret.
Kan ministeren afslutningsvis også sige noget om, hvordan sikkerheden er med hensyn til de folk, der optages i forsvaret, hvad enten det er værnepligtige eller professionelle soldater, herunder folk, der optages i hjemmeværnet?
Er der et øget sikkerhedstjek af disse mennesker, så vi ikke risikerer, at folk, der falder for udtalelser som dem, der bl.a. faldt i fjernsynet i går fra en repræsentant for den muslimske verden i Danmark, ikke bare begynder at kæmpe mod den vestlige verden, men også gør det med våben?
Jan Trøjborg (S), 2001-10-09:
Den generelle gennemgang af folk, der får ansættelse i forsvaret, skulle gerne været tilstrækkelig under alle forhold.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-09:
Som opfølgning på det spørgsmål, hr. Frank Dahlgaard har rejst,
vil jeg godt spørge: På hvilket grundlag bygger forsvarsministeren det, som bliver sagt her om, at der er en relativt lav trusselsvurdering i øjeblikket?
Jeg må sige, at ud fra det, vi har set i USA, og det, der kan følge af de trusler, som bl.a. bin Laden er kommet med, kunne man jo godt forestille sig, at der ville være nogle, der ville ramme de lande, som støtter USA i den aktion, der er i gang i øjeblikket.
Jeg vil også godt i samme forbindelse spørge forsvarsministeren, om ikke det giver anledning til uro eller måske en ændret trusselsvurdering, når vi har set gennem de seneste dage i fjernsynet, at der er en række personer, der bakker op - meget helhjertet ser det ud til - om bin Laden og de meget ekstreme udtalelser, der er kommet fra hans side.
Jan Trøjborg (S), 2001-10-09:
Jeg synes, det er vigtigt at understrege, at trusselsniveauet jo vurderes løbende, og regeringen mener at have fundet en passende reaktion på det trusselsniveau, som vi efter oplysningerne fra efterretningstjenesterne kan karakterisere som lavt.
Der er et forhøjet beredskab, også i forhold til det, der indledtes efter den 11. september, og jeg kan kun sige, at der er særlig opmærksomhed om nøglepunkter, og at man er meget årvågen og naturligvis løbende i stand til lynhurtigt at ændre på beredskabet, hvis der måtte være behov herfor.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Svend Aage Jensby (V), 2001-10-09:
Jeg vil sige, forsvarsminister, at jeg var glad for det svar, jeg fik på spørgsmål nr. 9 i forbindelse med behandlingen af B 5, hvor jeg spurgte, om det bidrag, vi nu sender til Makedonien, også kan betragtes som støtte til USA's eventuelle militæroperationer som led i terroristbekæmpelsen.
Jeg fik jo det svar, som jeg håbede på, nemlig at det kan betragtes som et bidrag til USA.
Jeg vil gerne sige, at det for Venstre er helt centralt, at såfremt der måtte komme yderligere anmodninger fra amerikansk eller eventuelt britisk side eller fra NATO om yderligere militære bidrag som led i USA og Englands kampagne, bidrager vi til den.
Jan Trøjborg (S), 2001-10-09:
Det skal jeg så bestræbe mig på at undgå at afsløre.
Jeg synes, jeg indledningsvis vil sige, at Danmark bidrager, og vi bidrager fuldt på højde med vore allierede - bortset fra amerikanerne selv og UK, som i øjeblikket er aktive deltagere i selve kampagnen, der er målrettet mod Al Qaida-netværkene i Afghanistan.
Vi bidrager hele vejen igennem og stiller jo også dansk mandskab til rådighed i de AWACS-fly, der nu er med til at aflaste amerikanerne.
Vi aflaster/afløser altså amerikanerne på flere fronter, om jeg så må sige.
AWACS-flyene er et konkret eksempel, og Balkan er et andet eksempel. Jeg vil gerne sige, at det, man er i gang med nu, er, som det er de fleste bekendt, første fase.
Efter denne første fase vil der komme en vurdering af de mål, man har påtænkt at ramme.
Hvis de er ramt, vil kampagnen gå over i andre faser, og så kan det, som jeg sagde i en pressemeddelelse i fredags,
ikke udelukkes, at Danmark bliver anmodet om yderligere bidrag.
Det vil vi naturligvis i givet fald tage stilling til, og jeg afslører ikke nogen hemmeligheder ved at sige
, at de allierede er bekendt med det bilag, der er optrykt i forsvarsaftalen, og som omtaler vores reaktionsstyrkebidrag.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-09:
Det burde egentlig være logik, at når vi i Folketinget tager stilling til, om 7.612 personer skal have dansk indfødsret, og vi siger ja til det, er vi med til at bidrage til, at Danmark fortsat udvikler sig hen imod et multietnisk samfund.
Det burde være logik, også for fru Dorte Bennedsen, for der er jo tale om, at de personer som konsekvens af at få dansk statsborgerskab bl.a. får stemmeret til folketingsvalg, og jeg tror ikke, fru Dorte Bennedsen vil bestride, at der ved at afgive sin stemme til folketingsvalg og i øvrigt også kommunalvalg er en mulighed for at påvirke udviklingen i landet i den retning, man gerne vil. Jeg kunne godt forestille mig, at der er mange af personerne på dette forslag, som f.eks. vil påvirke i den retning, som vi ser nogle steder i England, hvor man forbyder, at visse ungdomsskoler skal være for begge køn.
Visse muslimske samfund vil have det sådan, at man skal have en opdeling mellem drenge og piger - noget, der vil være fuldstændig udansk og urimeligt at gennemføre her i landet.
Men det er altså tendenser, vi ser visse steder rundtomkring i verden, fordi man giver stemmeret og mulighed for indflydelse på de politiske beslutninger til rigtig, rigtig mange mennesker, og det er en af konsekvenserne af det forslag, vi har her i dag.
Villy Søvndal (SF), 2001-10-09:
Det er også vedrørende angrebet i forbindelse med Afghanistan.
Jeg har det selv sådan, at jeg sådan set ikke er i tvivl om USA's ret til at svare igen, både i selvforsvar og i henhold til de beslutninger, der foreligger.
Men for SF er det ret afgørende, at den koalition, der er bygget op, den holdes sammen, og jeg antager, at forsvarsministeren har det samme grundlæggende synspunkt.
Deler forsvarsministeren også den opfattelse, at der er to ting, der kan være afgørende for, om koalitionen kan holde?
Den ene er længden af kampagnen, altså den tidsmæssige udstrækning, fordi det kan blive vanskeligere, hvis man kommer ud i et meget langt forløb, og den anden er udbredelsen af kampagnen.
Jeg så i går på Ritzau en melding om, at Sikkerhedsrådet skulle være underrettet om, at flere lande kunne blive omfattet.
Er forsvarsministeren bekendt med det, og er forsvarsministeren i stand til at kommentere det?
Jeg deler fuldt ud forsvarsministerens opfattelse af, at Powells linje med at lave det store forarbejde og samle en alliance, som man vel godt kan sige uden at fornærme nogen er en meget modsætningsfyldt alliance i øvrigt, der består af mange forskellige både politiske og så videre tendenser, faktisk har været klog. Til gengæld er det helt afgørende at fastholde sammenholdet i den koalition, for ellers bliver det en helt anden type konflikt, vi står over for.
Og der vil jeg så igen sige til ministeren: Det, der foruroliger mig i meldingen, som skulle være givet til FN's Sikkerhedsråd, og som regeringen formentlig er bekendt med, er, at man dér ikke omtaler terroristceller og sådan noget, det har jeg stor forståelse for at man bekæmper, men at man taler om - men det kan jo være Ritzau, der er forkert citeret eller underrettet - at andre lande kunne blive en del af en aktion, og så synes jeg pludselig, vi er på vej et helt andet sted.
Jan Trøjborg (S), 2001-10-09:
Jeg synes, at man nu skal passe på, at man ikke fokuserer alene på de militære midler.
Jeg tror da, at langt de fleste af os har den helt klare opfattelse, at hvis der er lande, der huser terroristnetværk, så skal de naturligvis også rammes af de resolutioner, som vi har vedtaget i FN's Sikkerhedsråd - her tænker jeg først og fremmest på 1373 - hvor man siger, at der så vil være indgreb i forhold til mulighederne for at finansiere disse netværk, diplomatisk, økonomisk pres osv. Jeg tror da, at det er utrolig vigtigt, at alle lande i hele verden gør sig klart, at det har nogle omkostninger bevidst at huse terroristnetværk, der gør verden til et farligt og usikkert sted at leve, men man skal passe på, at man ikke blander alle ting sammen i denne her fase, hvor de militære midler er meget tydelige.
Der er en lang række andre midler, og det, der er vigtigt, er jo at få en fornuftig, hensigtsmæssig anvendelse af de midler, der bør anvendes, for at knække disse velorganiserede netværk.
Her indgår de militære midler naturligvis som et vigtigt element i visse faser, og den fase er vi i øjeblikket i.
En anden kommentar skal være, at koalitionen er vigtig at holde sammen på, men det er også klart, at der er forskellige interesser hos visse koalitionsdeltagere.
Den Nordlige Alliance er en af dem, der er delt op i en nordøstlig, en nordvestlig og en nordlig alliance, og her taler vi bl.a. om Iran, Usbekistan, Rusland, Indien.
Og Pakistan kan i hvert fald indledningsvis have haft andre interesser.
Så det er en vanskelig alliance at holde sammen på, fordi det er så spredt en sammensat gruppering, man taler om i Afghanistan.
Men måske bare lige en enkelt kommentar: Der er jo ikke i Afghanistan tale om en kamp mod en religion.
Alle er muslimer: sunnier, shiaer, flest sunnimuslimer, men der er tale om mange forskellige etniske grupperinger.
Og så er der endelig tale om, at det ikke er alle pashtuner, der støtter Talebanstyret.
Så det er et meget, meget kompliceret billede, vi står over for.
Villy Søvndal (SF), 2001-10-09:
Tak igen for svaret.
Det er også et spørgsmål om de andre, ministeren nævnte, f.eks. økonomi, det er et spørgsmål om diplomati, det er et spørgsmål om at fastfryse de konti, hvor pengene flyder skummelt rundt.
Det kunne vi i øvrigt have interesse i ikke alene i forhold til terror, formentlig også i forhold til narko, i forhold til menneskesmugling, i forhold til prostitution osv., så al mulig støtte til den der kamp.
Det eneste, synes jeg, der er bekymrende - det kan godt være, jeg fejltolker Ritzau - er, om den underretning, der ser ud til at være gået til FN's Sikkerhedsråd, og jeg vil godt spørge igen, om ministeren er bekendt med den underretning, indeholder en antydning af at gå videre i forhold til lande.
Min bekymring er, at gør man det, så ophæver man den koalition, der er forudsætningen for, at det her ender godt, og hvor et af landene oven i købet er en atommagt, nemlig Pakistan.
Og så står vi for alvor i en farlig situation.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-09:
Jeg synes, at det skinner meget klart igennem, at SF vrider sig utrolig meget i forhold til den aktion, der nu er i gang.
Ligesom Enhedslisten vil SF måske helst være helt imod
Det er SF så ikke nu af forskellige årsager, jeg ved ikke hvilke.
Men som situationen er, synes jeg, jeg føler anledning til oven på de spørgsmål, der kom fra hr. Villy Søvndal, at få bekræftet et par ting fra forsvarsministeren.
SF lægger ligesom frem, at det er Powells linje, der har vundet, den besindige linje.
Og der synes jeg da godt, jeg vil bede forsvarsministeren bekræfte, at det er hele den amerikanske regering, som står for en besindig linje og har gjort det hele vejen igennem.
Så jeg vil godt bede forsvarsministeren bekræfte, at det er hele den amerikanske regering, der står bag det, også Bush.
Og jeg vil også godt bede forsvarsministeren bekræfte i forbindelse med diskussionen om, hvorvidt der måske kunne være mål i andre lande, at vi véd, at der er træningslejre i Irak, i Syrien, som har til formål at skaffe terrorister til de formål, som bl.a. bin Laden har ønsket sig i forhold til terrorisme.
Det vil jeg godt bede forsvarsministeren bekræfte.