Thorkild Simonsen (S), 1998-01-22:
Statsministeren har bedt mig om at svare på denne forespørgsel på regeringens vegne.
Det er altid nyttigt med statistik, og det er også rigtigt, at man kan få mange interessante ting ud af statistik.
Man kan også somme tider se, at det bliver misbrugt.
Dansk Folkepartis forespørgsel tager udgangspunkt i nogle hypotetiske fremskrivninger af en mulig udvikling et par og tyve år frem i tiden.
En fremskrivning - og det synes jeg, man skal hæfte sig ved - der i øvrigt er behæftet med adskillige forbehold, som er gennemgået nærmere i Danmarks Statistiks analyse. Dansk Folkeparti ønsker muligvis at basere sin politik på usikre og forbeholdne fremskrivninger af en mulig udvikling et par og tyve år frem i tiden.
Det er ikke det, vi arbejder med.
Jeg har faktisk vanskeligt ved at se, hvorfor det overhovedet er interessant i dette forum lige nu at beskæftige sig med en sådan fremskrivning for eller regneeksempler på en mulig fremtidig udvikling i antallet af udlændinge i Danmark, når fremskrivningen er baseret på en analyse, der, som jeg sagde før, er fuld af forbehold.
Hvor lang tid skal der i øvrigt gå, hvor mange generationer skal man have været igennem, inden man er dansk?
Vi kunne også se tilbage i tiden og se på det.
Endelig er det også vigtigt at bedømme, hvorledes vi, der kalder os danske, faktisk regner med, at det er at være dansk.
Arbejder vi for gode vilkår for dansk kultur?
Arbejder vi for ligestilling blandt borgerne?
Arbejder vi for bedre velfærd og bedre forhold for alle, uanset hvor de er født?
Jeg mener, det er en rigtig dansk holdning at gøre det, og derfor kunne det spørgsmål jo også godt gå videre til Dansk Folkeparti. Regeringens forslag til en ændring af udlændingeloven, som blev omtalt før, blev fremsat den 17. december 1997, og vi får jo lejlighed til under næste punkt på dagsordenen at forholde os til, hvem der skal have asyl i Danmark, og hvem der ikke skal have asyl i Danmark. Derudover finder jeg også anledning til at bemærke, at antallet af udlændinge jo ikke, som Dansk Folkeparti synes at forudsætte, er ensbetydende med et tilsvarende antal problemer.
Det er usagligt.
Jeg er næsten ved at sige, at det er en fremmedfjendtlig holdning, som der i al fald ikke er dækning for.
Der findes heldigvis rigtig mange gode eksempler på udlændinge eller folk, der er kommet hertil fra andre lande, der både har klaret sig godt og har haft en stor og positiv indvirkning på det danske samfund.
Vores opgave er at arbejde for, at disse eksempler bliver endnu flere, så de kommer ind i vores samfund, påvirker vores kultur og sørger for, at vi får et bedre land.
Regeringen har derfor fremsat, som jeg sagde før, den nye lov, integrationsloven.
Med det forslag tages der for første gang alvorligt og konstruktivt fat på et spørgsmål om fornuftig indføring af udlændinge i det danske samfund og på det danske arbejdsmarked.
Integrationslovforslaget har den overordnede målsætning, at flygtninge og indvandrere skal blive aktive, selvforsørgende medlemmer af det danske samfund på lige fod med den befolkning, der bor her i forvejen.
Derfor foreslår regeringen, at såvel flygtninge som indvandrere skal tilbydes et introduktionsprogram af en varighed på 3 år, der er tilpasset den enkeltes forudsætninger.
For de erhvervsaktive udlændinge skal introduktionsprogrammet målrettet sigte mod ansættelse på arbejdsmarkedet eller mod en uddannelse.
En afgørende faktor for at opnå ansættelse på arbejdsmarkedet eller optagelse på en uddannelse er, at den pågældende udlænding besidder tilstrækkelige danskkundskaber.
Undervisningen skal påbegyndes tidligere end i dag, og der skal opstilles mål for og krav til undervisning, ligesom der skal etableres en formel afslutning i form af et bevis for aktiv deltagelse.
Under introduktionsprogrammet vil de udlændinge, der ikke kan klare sig selv, modtage en introduktionsydelse, der er særligt tilpasset, sådan at der er en glidende overgang med hensyn til at gå ind på det danske arbejdsmarked.
De pågældende udlændinge vil ligeledes blive tilbudt aktivering i form af jobtræning og uddannelse.
Regeringens introduktionsforslag betyder, at udlændinge vil blive mødt med flere krav, men også med mange flere tilbud.
Det er derfor en del af regeringens udspil til en ny integrationspolitik at indbyde arbejdsmarkedets parter til at deltage i en kampagne mod diskrimination på arbejdsmarkedet.
Det skal ske med henblik på at tilskynde offentlige og private virksomheder til i højere grad at ansætte kvalificerede flygtninge og indvandrere.
Regeringen har med sit forslag til integrationslov allerede taget det første skridt.
Forhandling