Brian Mikkelsen (KF), 1997-12-11:
Da vores ordfører, fru Gitte Seeberg, ikke kan være til stede, skal jeg på Det Konservative Folkepartis vegne fremsige følgende: Det beslutningsforslag, som Venstre her har fremsat, fortjener en grundig diskussion.
Retssikkerhed er jo et overordentlig væsentligt element i vores retssamfund.
Venstre foreslår bl.a. en retssikkerhedsvurdering af alle lovforslag, hvor det offentlige udøver myndighed over for borgerne.
Det er umiddelbart vores opfattelse, at det drejer sig om langt de fleste lovforslag.
Om det så skal være en specifik retssikkerhedsvurdering, eller om der skal udstikkes generelle kriterier, har vi ikke lagt os fast på.
Vi vil dog godt høre konkrete eksempler på, hvordan Venstre kunne forestille sig dette udmøntet i de enkelte lovforslag.
Forslagsstillerne angiver i bemærkningerne til beslutningsforslaget, at der lovgives for meget i bemærkningerne.
Denne påstand er også fremført af bl.a. Dommerforeningen.
Vi er ikke umiddelbart et hundrede procent enige i dette.
Folketinget har i en række tilfælde haft vanskeligt ved at få domstolene til konkret at udmåle højere straffe.
For eksempel skal der med hensyn til en skærpelse af straffen for handel med narkotika på gadeplan være luft i bunden af straffeskalaen, samtidig med at dommerne skal pålægges at give strengere straffe, så dette spørgsmål er meget vanskeligt, men det er selvfølgelig noget, der må forsøges løst.
Endvidere rejser beslutningsforslaget spørgsmålet om myndighedernes adgang til privat ejendom.
Dette spørgsmål har ved flere lejligheder været rejst i Folketingets Retsudvalg, og det er et problem.
Det Konservative Folkeparti er enig i, at alle disse bestemmelser, der findes i lovgivningen, bør gennemgås, og at det fremover nøje må overvejes, hvor der er behov for bestemmelserne.
Det er også rent faktisk sket på en række områder.
F.eks. behandler vi p.t. i Skatteudvalget de bestemmelser, der gælder inden for skatteområdet, men i skatteministerens forslag savner man en nærmere redegørelse for sikkerheden for de borgere, der udsættes for disse indgreb.
Vi er enige med forslagsstillerne i, at der er et særligt juridisk problem, når en offentlig myndighed foretager kontrol og afhøringer i sager, hvor der senere kan blive rejst tiltale.
Det bør dyrkes nærmere og eventuelt lovreguleres, for det er nemlig i strid med, hvad vi normalt betegner som retssikkerhed.
Så er der også spørgsmålet om sager anlagt mod det offentlige.
Det er jo helt rigtigt, at det er vanskeligt, meget vanskeligt endda, at føre sag mod det offentlige med hele det apparat, som det offentlige har til rådighed.
Det vil ikke altid være muligt for myndighederne at finde frem til de berørte borgere.
Med hensyn til en udvidet adgang til retshjælp er det vores opfattelse, at som reglerne er i dag, er der ikke umiddelbart behov for yderligere tiltag.
Det bør belyses under udvalgsbehandlingen.
Hvorvidt det er nødvendigt med en egentlig retssikkerhedsredegørelse hvert år, vil vi nok stille os lidt tvivlende over for.
Hvem forestiller
forslagsstillerne sig skal udarbejde redegørelsen? Jeg vil dog sige, at beslutningsforslaget indeholder mange gode elementer, og at Det Konservative Folkeparti selvfølgelig er positiv over for det videre arbejde i udvalget.