runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steen Gade (SF), 2006-03-28:
Ja, jeg var jo spændt på at høre Det Konservative Folkepartis ordfører, for der er jo grøde i den her debat i Det Konservative Folkeparti.
Derfor blev jeg jo lidt skuffet, da jeg hørte fru Henriette Kjær, da hun så bastant tog afstand fra at kigge på hele udlændingepolitikken.
I vores forslag til vedtagelse er der jo lagt op til at lave en undersøgelse af det.
Gør det ikke indtryk, når man, som f.eks. Ritzau i dag har gjort – men vi har set det mange gange – spørger en række højtuddannede med indvandrer- og flygtningebaggrund her i landet, som er taget til andre lande, om grunden til, at de med deres store evner og muligheder for at bidrage konstruktivt og økonomisk til det danske samfund er udvandret til andre lande, at de så begrunder deres udvandring med, at den måde, vi debatterer på, og den udlændingepolitik, vi har i Danmark, er med til at jage dem ud?
Henriette Kjær (KF), 2006-03-28:
Jamen jeg vil meget gerne være konkret, og jeg vil sige, at det at indføre en ordning, så højtuddannede udlændinge mere frit kan søge arbejde i Danmark på overenskomstmæssige vilkår over et vist lønniveau, er jeg ikke ubetinget enig i.
Jeg kan godt se, at der kan opstå nogle problemer, hvis man fuldstændig frit siger, at inden for en vis periode kan udlændinge bare komme hertil og søge job.
Så det er jeg betænkelig ved.
Så har vi haft en omgang om de her udenlandske studerende, og jeg synes faktisk, at der er gode muligheder for at komme hertil som udenlandsk studerende, hvor man har de her 3 måneder efterfølgende til at søge job.
Endelig er der den sidste pind, som jeg på ingen måde kan støtte, at der skal iværksættes en undersøgelse af, hvilken betydning Danmarks omdømme i udlandet har for Danmarks muligheder for at tiltrække relevant højtuddannet udenlandsk arbejdskraft.
Det synes jeg er det rene gøgl, som ikke kan bruges til noget som helst.
Så nu håber jeg, at jeg har været konkret nok.
Det mener jeg simpelt hen ikke.
Altså, som jeg sagde før, mener jeg, at det er gøgl, og jeg ved ikke, hvad vi skal bruge det til.
Det er åbenbart sådan, at Socialdemokraterne synes og går ud fra, at vi har et dårligt omdømme i udlandet.
For at ændre det skal man åbenbart ændre den danske udlændingepolitik.
Det siger jeg så at jeg ikke vil være med til.
Det er faktisk en rimelig ny lovgivning, som jeg selv er gået ind for med åbent sind, og som jeg har stemt for og selv har været med til at forhandle dele af.
Så det er jeg selvfølgelig ikke interesseret i.
Det, jeg er interesseret i, er naturligvis, at der bliver tegnet et retvisende billede af, hvordan udlændingesituationen er i Danmark.
Jeg er også interesseret i, at de udlændinge, der er i Danmark, bliver behandlet ordentligt.
Når vi politisk har sagt værsgo og velkommen og kom her, bryder jeg mig ikke om, at der er nogen, der taler nedladende, at der er virksomhedsejere, der har fordomme og ikke ansætter folk med et forkert navn.
Det er klart, sådanne ting kunne jeg godt ønske ændret.
Det er svært at gøre via lovgivning.
Det må man så mane til via frivillige aftaler og kampagner, og hvad ved jeg.
Og det synes jeg er en vigtig opgave.
Morten Østergaard (RV), 2006-03-28:
Det er jo meget sjovt.
Så siger vi til os selv: Gad vide, hvad arbejdsmarkedets parter siger at behovet er?
Vi kigger i avisen.
Hov, der er søreme en af arbejdsmarkedets parter, nemlig Dansk Arbejdsgiverforening, som siger, at der er behov for at vende politikken 180 grader, og at der er behov for konkrete initiativer.
Så kigger vi på den anden vedtagelse.
Der er opridset to, fire, seks konkrete initiativer, og nu vil jeg så gerne høre: Hvad er det for nogle konkrete initiativer på den liste, som Det Konservative Folkeparti ikke kan gå ind for?
Listen er noget mere konkret, naturligvis, men det er måske også meget rimeligt, da det er en debat, vi har om et meget konkret emne, men den er jo ikke sådan definitivt en ordning, der gør, at højtuddannede udlændinge mere frit kan søge arbejde i Danmark.
Det foreslås bl.a., at de danske ambassader får til opgave at bidrage til at skaffe bedre kvalificeret arbejdskraft til Dan mark, at der gives langt bedre mulighed for, at flere udenlandske studerende kommer til Danmark, altså nogle konkrete områder, hvor der skal sættes ind, uden at løsningen er givet på forhånd.
Men hvis man siger, at arbejdsmarkedets parter, når de blander sig i den her debat, bare er ude på at varetage deres egne interesser, men at man i øvrigt vil sætte integrationsministeren til at varetage arbejdsmarkedets parters interesser, så hænger tingene da ikke rigtig sammen.
Det er jo lidt skægt at skulle høre et medlem af og en ordfører for Det Konservative Folkeparti beskylde Dansk Arbejdsgiverforening for bare at varetage sine medlemmers interesser.
Det plejer jo sådan ligesom at være Det Konservative Folkeparti, der siger, at det netop er erhvervslivets parti, og man skulle derfor tro, at der i et eller andet omfang kunne være en sammenfaldende interesse med Dansk Arbejdsgiverforening, som trods alt må siges at repræsentere en væsentlig del af det danske erhvervsliv.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Henriette Kjær, som siger, at det intetsigende, absolut intetsigende forslag til vedtagelse, som fru Irene Simonsen har fremsat, hvori der jo altså decideret ingenting står, vil man stemme for, frem for at stemme for det, som fru Elsebeth Gerner Nielsen tidligere har fremsat: Hvad er det for nogle elementer i det forslag til vedtagelse, som er fremsat af fru Elsebeth Gerner Nielsen, som Det Konservative Folkeparti ikke kan være med til?
Hvad er det for nogle konkrete ting?
Ønsker man ikke, at højtuddannede udlændinge mere frit kan søge arbejde i Danmark, eller at de danske ambassader får til opgave at bidrage til at skaffe velkvalificeret arbejdskraft til Danmark, eller bedre muligheder for udenlandske studerende osv.?
Hvad er det for nogle konkrete ting, man er imod?
Henriette Kjær (KF), 2006-03-28:
Nu er det jo sådan, at overdrivelse fremmer forståelsen.
Vi ved alle, at når man melder ud fra forskellige organisationers side, så har man et helt specielt formål, og det er at varetage sine medlemmers interesser.
Som politiker har vi en opgave i at varetage hele Danmarks interesser.
Og derfor skal vi må ske lige en gang imellem sortere tingene, sådan at vi selvfølgelig tager budskaberne til os og tager, som jeg også sagde i min ordførertale, de råd, vi får, alvorligt.
Derfor tager jeg også Globaliseringsrådets råd alvorligt og vil meget gerne diskutere dem.
Men at skulle stå her og sige, at nu vil vi ændre hele vores udlændingepolitik, fordi vi ellers er bange for, at der slet ikke er nogen, der vil komme her til landet,
mener jeg slet ikke hænger sammen, og det mener jer i øvrigt også er at fejlfortolke hr. Jørn Neergaard Larsen.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-03-28:
Og når SF og Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre fremsætter et forslag til vedtagelse, som ligger meget i forlængelse af det, industrien og Dansk Arbejdsgiverforening foreslår, så er vi altså også i gang med en skræmmekampagne.
Henriette Kjær (KF), 2006-03-28:
Jeg mener, det er en overdrivelse at gå ud og male sådan et skræmmebillede, som vi ser i avisen i dag.
Jeg har respekt for, at man fra erhvervslivets og virksomhedernes side ønsker en ordning, som gør, at der kan komme den kvalificerede arbejdskraft til landet, som man har brug for.
Jeg mener så samtidig, at der er nogle andre hensyn, som vi også skal skele til i den her procedure, og jeg mener også, at vi jo netop er åbne over for – det siger jeg her i min ordførertale – at se på, om vi kan lave en bedre og mere effektiv ordning end jobkortordningen, altså en direkte greencardordning.
Så jeg kan sådan set ikke helt forstå den frygt og det sortsyn, der bliver tegnet et billede af fra hr. Jørn Neergaard Larsens side.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-03-28:
Hr. Jørn Neergaard Larsen, som er administrerende direktør i Dansk Arbejdsgiverforening, skriver i dag i Politiken: »Debatten om indvandring skal vendes 180 grader nu.
Der er ikke længere tid til kun at diskutere, hvordan vi undgår at for mange af dem, der belaster velfærdssamfundet, kommer hertil, når det er åbenbart, at fokus fremover primært bør være på at få flere mennesker til landet, der kan gavne og udvikle det danske velfærdssamfund.«
Der er en række fremtrædende erhvervsfolk, der i den senere tid har været inde på nøjagtig det samme.
Altså, udgangspunktet for disse erhvervsfolk er, at den udlændingepolitik, vi har i øjeblikket, i virkeligheden kan vise sig at være en alvorlig barriere for, at vi kan sikre vores velfærdssamfund fremover.
Er fru Henriette Kjær enig i den analyse?
Jesper Langballe (DF), 2006-03-28:
Når jeg nævner de tal eller gentager de tal, ministeren har nævnt, er det bare for at gøre opmærksom på, at der jo ikke er noget, der tyder på, at en katastrofe er i anmarch.
Det går faktisk rigtig godt for dansk erhvervsliv.
Så vil jeg med hensyn til den der udlægning af mine ord, at de var fuldstændig indholdsløse, spørge: Er det fuldstændig indholdsløst, at Danmarks mest påkrævede opgave i de kommende år er at investere i forskning, udvikling og innovation?
Er det fuldstændig indholdsløst?
Det var dog en mærkelig forskningspolitisk betragtning at anlægge fra Socialdemokratiets side.
Bjørn Medom Nielsen (S), 2006-03-28:
Jeg vil godt lige forlænge mit spørgsmål og spørge: Kan hr. Jesper Langballe ikke bekræfte, at det er det behov, som nu er godtgjort i en række forskellige sammenhænge, der er afgørende, og ikke spørgsmålet om, hvorvidt der rent talmæssigt er et lille overskud eller et lille underskud på arbejdskraftens ud- og indvandring i Danmark?
Jesper Langballe (DF), 2006-03-28:
Jeg vil så lige benytte lejligheden til at gøre mit svar til hr. John Dyrby færdigt.
Det, jeg ville have fortsat med at sige, var, at ministeren jo har gjort opmærksom på, at der forsvinder 2.000 højtuddannede fra Danmark, og samtidig får vi 2.000 højtuddannede ind.
Så spørger hr. Bjørn Medom Nielsen mig, om jeg har et idékatalog med hensyn til, hvad vi kan gøre for at stimulere det, at vi har mange højtuddannede.
Jeg har jo nævnt det, som er den mest nærliggende ting, og det er, at vi selv sørger for at investere i at fremme forskning og uddannelse mest muligt.
Det er den rigtig gode og solide vej at gå.
Men derudover må jeg sige, at jeg ikke har noget idékatalog at komme frem med, men det kunne jo være, at ministeren har det, og det kunne være, at vi under velfærdsforhandlingerne kunne få os snakket frem til nogle løsninger, som vi alle sammen kan acceptere.
Bjørn Medom Nielsen (S), 2006-03-28:
Jeg vil godt spørge hr. Jesper Langballe, om han, når der i det forslag til vedtagelse, som han lægger navn til, står nødvendige initiativer, kunne komme med blot ét bud på noget, der rækker ud over jobkortet, som jo er et aktuelt initiativ, der er i gang.
Kan jeg høre hr. Jesper Langballe komme med blot ét bud på noget, der rækker ud over det, som vi for øjeblikket har?
Henriette Kjær (KF), 2006-03-28:
Der er tre ting, jeg her gerne vil fremhæve.
For det første er den vedtagelse, jeg er medforslagsstiller på, ikke indholdsløs.
Vi pålægger integrationsministeren at tage de nødvendige initiativer til at opfylde arbejdsmarkedets behov for udenlandsk højtuddannet arbejdskraft.
Det synes jeg da sådan set er temmelig konkret.
Når den ikke er mere konkret, så er det jo også, som hr. Morten Østergaard ved, fordi vi skal forhandle, og der synes jeg da, det ville være helt vanvittigt at lægge sig fast på et eller andet fra tre partiers side.
Vi er åbne over for de input, der kan komme fra andre partier.
Og det står så også her i vedtagelsen.
Det er en fremstrakt hånd.
Det synes jeg egentlig er noget underligt noget at kritisere.
Det andet, jeg lige vil kommentere, er, at jeg nu lige pludselig skal gøres til en, der direkte tager afstand fra Dansk Arbejdsgiverforening.
Det gør jeg ikke, men man er da naiv, hvis ikke man ved, at sådan en organisation har nogle specielle hensyn, den arbejder meget målrettet for, og de kan somme tider – ikke altid – være i overensstemmelse med den politik, der føres bredt herinde.
Det tror jeg også godt hr. Morten Østergaard
Det tredje, jeg lige vil sige – nu tror jeg, min tid er brugt – er, at der er masser af ting i den vedtagelse, fru Elsebeth Gerner Nielsen har fremsat, jeg ikke bakker op om.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-03-28:
Jeg hørte ikke så meget om, hvad Enhedslisten og hr. Per Clausen mener vi skal gøre for at løse de udfordringer, vi står over for.
Man kan jo sige, at vi har tre muligheder.
Den ene er, at vi kan skære ned på vores velfærdsgoder, og den anden er, at vi kan øge skatten, og den tredje er, at vi øger arbejdsudbuddet.
Hvad er Enhedslistens bud?
Det Radikale Venstre har, som Enhedslisten sikkert er opmærksom på, det udgangspunkt, at vi skal øge arbejdsudbuddet.
Og grunden til, at det er så vigtigt i den sammenhæng at tiltrække veluddannet arbejdskraft, er jo, at alle analyser viser, at forudsætningen for, at vi kan få den million mennesker i arbejde, der ikke er i arbejde i øjeblikket i Danmark, og som skal i arbejde, er, at vi får noget veluddannet arbejdskraft for at kunne skabe de nødvendige arbejdspladser.
Hver eneste gang en veluddannet kommer i arbejde, er der som sagt to kortere uddannede, der kommer i beskæftigelse.
Hvad er Enhedslistens alternativ til den strategi, der her bliver lagt frem?
Henriette Kjær (KF), 2006-03-28:
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvad det så i givet fald skulle føre til.
Altså, jeg mener, at vi har et godt erhvervsklima i Danmark, og at vi er kendt for at have en omstillingsparat arbejdsstyrke i øvrigt.
Der er blevet lavet en undersøgelse af LO, der viste, at medarbejdere på danske arbejdspladser var meget åbne overfor at få udenlandske medarbejdere som deres kolleger.
Så jeg kan altså ikke se problemet.
Det, jeg ser som et problem, er, at der er nogen – og jeg mener i høj grad, at det er imamer – der har talt grimt om Danmark på deres rejse i Mellemøsten.
Det har så bredt sig til medierne verden over, så man får indtryk af, at det her er et meget lukket samfund.
Det er jeg fuldstændig uenig i, så jeg kan ikke følge det.
Og jeg mener, at det hænger sammen med Muhammedkrisen, som jeg da håber vil være overstået inden længe, så vi igen kan begynde at vise de resultater, vi opnår i Danmark, og vise, hvilket, mener jeg, åbent og fordomsfrit land, vi lever i.
Jo, det er jeg fuldstændig enig i
Jeg synes ikke, at vi kan eksistere uden at have den udveksling.
Danskere har behov for at komme til udlandet og se, hvordan andre griber tingene an dér og prøve deres kvalifikationer af.
Omvendt har vi stor gavn af at få udenlandske studerende til Danmark og i øvrigt også af at arbejde sammen med nogle af dem, når de er færdige med at læse.
Så det vil jeg ikke være foruden.
Steen Gade (SF), 2006-03-28:
Og hvis vi tænker på energi- og miljøområdet, har jeg jo besøgt utallige virksomheder, og jeg tror nok, at de godt ved, hvem der er den drivende kraft i forbindelse med at skabe fremtidens arbejdspladser.
Men jeg vil jo da give spørgeren ret i, at det er en debat, der er med til at illustrere, at det danske politiske system er i en helt ny situation, og at der opstår nye alliancer.
Det tror jeg kan være vigtigt.
Det betyder ikke, at fordi man er enig med erhvervslivets top i nogle af de her sager, er man enig hele vejen rundt, men jeg tror, at det vil være noget, som kan blive vigtigt også i de kommende år i Danmark, nemlig at der opstår nye alliancer.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-03-28:
Man kan jo altså undre sig over, at Dansk Folkeparti ikke er stolt af, at partiets politik er lykkedes.
Det er jo meget moderne at tale om følelser og om, hvordan ting føles.
Derfor vil jeg gerne vide, hvordan hr. Steen Gade føler ved pludselig at være i den situation, at han som SF’er skal stå og forsvare erhvervslivets interesser, ja, Danmarks interesser over for en national-borgerlig-liberal regering.
Derfor er mit spørgsmål til SF: Hvordan føles det, hr. Steen Gade?
Steen Gade (SF), 2006-03-28:
Jeg er ikke i tvivl om, at hvad angår globaliseringens udfordringer, er det et af de største problemer, vi står med.
Men jeg har måske været lidt for uretfærdig over for Dansk Folkeparti, for problemet er jo, at store dele af det er dansk politik, og dermed kommer statsministeren og regeringen jo ind i den røde zone.
Og det er ikke for at få denne konfrontation, at jeg har sagt det i dag.
Jeg har sagt det, fordi når vi mener, at vi skal åbne mere for højtuddannede, end vi har gjort før, så tror jeg ikke, at det kan lade sig gøre, uden at vi også går i gang med at kigge vores øvrige flygtninge/indvandrerpolitik igennem.
Det er jo også, fordi jeg, når det kommer til stykket, heller ikke selv går ind for en politik, hvor man siger: Nu støvsuger vi kun efter de gode hjerner i hele verden, og de flygtninge/indvandrere, vi har indenbords, dem, der er her, behandler vi dårligt, og dem har vi skabt et dårligt klima for.
Jeg tror ikke, at det kan lade sig gøre.
Jeg går heller ikke ind for det.
Og når jeg går ind i den her sag, og når SF går ind i den her sag, er det, for at det også kan smitte af på vores generelle flygtninge/indvandrerpolitik.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-03-28:
Jeg vil bare gøre SF opmærksom på, at der jo er mange, der har påpeget, at det rent faktisk er et problem med den xenofobiske udlændingepolitik, det er ikke kun Global Outlook, der har påpeget det.
Det blev skrevet i 2003.
Og siden da er der jo kommet en række reaktioner fra udlandet på den danske udlændingepolitik og på den tone, der er i debatten i Danmark.
Så kan SF ikke bekræfte, at det selvfølgelig er et problem for vores muligheder for at redde vores velfærdssamfund, at vi fremstår som en nation, der ikke bryder os om udlændinge?
Steen Gade (SF), 2006-03-28:
Jeg kan svare ja.
Jeg har citeret fra Economist Intelligence Unit; det er jo faktisk dem, jeg har citeret.
Der kan være andre ordførere, der har gjort noget andet, men dem har jeg citeret.
De siger, at der kun er en ting, der trækker ned for Danmarks erhvervsliv i de kommende år, nemlig danskernes forhold til indvandrere.
De skriver: »Den største risiko er knyttet til de kulturelle faktorer.
De seneste 3-4 år har vi kunnet iagttage en stigende fjendtlighed over for fremmede og indvandrere.
Det kan i løbet af de kommende år forringe Danmarks evne til at tiltrække udenlandske virksomheder.«
Jeg har citeret det tre gange nu, så det er muligt, at det også trænger ind.
Colette L. Brix (DF), 2006-03-28:
Jeg spurgte hr. Steen Gade direkte, da hr. Steen Gade i dag har jongleret mange gange med, at der er virksomheder, der ikke kan få højtuddannet arbejdskraft her til landet på grund af Dansk Folkeparti.
Har hr. Steen Gade navnene på nogle af de virksomheder i hovedet?
Det er ikke kun to, vi snakker om, der må være flere end dem.
Jeg tror, at jeg kan bevise, at de ikke gør det.
Noget andet er: Vil man virkelig fortælle, at det er Dansk Folkeparti, der ødelægger erhvervsklimaet i Danmark, vil hr. Steen Gade hænge på den?
Steen Gade (SF), 2006-03-28:
Der er i hvert fald en række erhvervsledere, som har advaret mod Dansk Folkepartis indflydelse på netop tonen over for fremmede, og som mener, at det også har betydning for deres fremtid.
De har sådan set stået frem i aviserne i den senere tid, så jeg behøver vel ikke at nævne navne.
Colette L. Brix (DF), 2006-03-28:
Normalt blander en erhvervsordfører sig jo ikke i et helt andet udvalgsområde, men jeg kunne nu alligevel ikke lade være, da jeg havde hørt debatten.
Hr. Steen Gade har nævnt et par gange, at de store virksomheder mangler arbejdskraft, og at det er svært at få den.
De kan ikke få den fra udlandet, for arbejdskraften vil ikke til Danmark.
I samme moment siger hr. Steen Gade også, at han giver virksomhederne ret, når et par virksomheder udtaler, at Dansk Folkeparti ødelægger en stor del herhjemme, at tonen er blevet for skrap.
Nu ved jeg ikke, om det fuldstændig er forbigået hr. Steen Gades opmærksomhed, at Dansk Folkeparti faktisk er parlamentarisk grundlag for regeringen.
Det vil sige, at de ting, der er stemt igennem i Erhvervsudvalget, er stemt igennem med Dansk Folkepartis stemmer.
Og så ved jeg ikke, om det også fuldstændig er forbigået hr. Steen Gades opmærksomhed, at Dansk Folkeparti udtaler sig utrolig meget om erhverv og faktisk er særdeles gode venner med hele erhvervslivet.
Vi har ingen problemer med dansk erhvervsliv.
Der kan da være et par stykker, der piber, ligesom der er politikere herinde, der piber ustandseligt hele tiden, hvis de ikke lige får det, de gerne vil have.
Men jeg vil gerne spørge hr. Steen Gade: Kan hr. Steen Gade fortælle mig om nogen virksomheder her i landet – han behøver ikke nævne navne i dag, vi kan få dem bagefter – der mangler arbejdskraft fra udlandet, og som ikke kan få den, på grund af at Dansk Folkeparti har ødelagt tonen her i landet?
Steen Gade (SF), 2006-03-28:
Svaret ligger sikkert inden for emnet, så det går nok alt sammen.
Jeg vil sige, at jeg altid har været enig i Orwells advarsel mod kommunistisk diktatur.
Men til at jeg, fordi jeg i dag støtter nogle erhvervsfolk, der siger, at Dansk Folkeparti er med til at ødelægge det her samfund, så skulle have sagt, at jeg er enig i alt, hvad erhvervsfolk siger, må jeg sige, at det er jeg da ikke.
Jeg ønsker da et meget mere lige samfund, jeg ønsker da meget mere retfærdighed i samfundet både nationalt og globalt, end jeg tror måske en del af de erhvervsfolk ønsker, men det må jo komme an på en prøve.
Jeg tror rent faktisk, at vi er i en tid i de her år, hvor det politiske system og partierne måske er i en mere turbulent tid, end vi egentlig endnu gør os klart.
Det kunne faktisk godt være, at der var flere fælles linjer mellem den demokratiske venstrefløj og de progressive i erhvervslivet, end begge parter har gjort sig klart før.
Jesper Langballe (DF), 2006-03-28:
Jeg ved ikke, om hr. Steen Gade – jo, det vil jeg næsten tro – kender George Orwells satiriske bog, »Kammerat Napoleon«, hvor grisene starter en dyrerevolution på gården under slagordet, at alle er lige, og at folk, der går på to ben, er noget skidt, det er klassefjenden, som man skal bekæmpe.
Så ender det med, at grisene rejser sig på to ben, og så finder de ud af, at det er rigtigt nok, at alle er lige, men at der er nogle, der er mere lige end andre.
Se, det er den politiske korrekthed.
Sådan går det, når de revolutionære bliver fine og skal til sådan at bukke for det politisk korrekte erhvervsliv.
Synes hr. Steen Gade ikke, at det er mærkeligt at tænke på, at der var engang, da man var samfundsomstyrter?
Steen Gade (SF), 2006-03-28:
Tak for spørgsmålet fra repræsentanten for den politiske korrekthed for tiden.
Det er jo nemlig sådan, det er.
I alle gode selskaber har man jo i de sidste år skullet tale ondt om de fremmede for at få lov til at sige noget.
Det er måske ikke det, som hr. Langballe tror, men det er sådan set hr. Langballes kæmpemæssige succes i det danske samfund.
Det er beklageligt, og det er farligt.
Men det er nu sådan, jeg har set det i de senere år.
Derfor er jeg da glad for, at der er kommet sprækker i det her.
Den er nemlig farlig for os på mange måder som mennesker og i forbindelse med menneskesyn, men den er sådan set også farlig for os med hensyn til at skabe fremtidens arbejdspladser.
Jesper Langballe (DF), 2006-03-28:
Hvis danmarksbilledet for det store udland tidligere bestod af Michael Laudrup og Mogens Lykketoft og nu består af Michael Laudrup og Pia Kjærsgaard, så vil jeg simpelt hen sige, Danmark er blevet smukkere.
Men jeg vil gerne stille et spørgsmål til repræsentanten for den politiske korrekthed.
Jeg vil dog lige først fortælle, hvad politisk korrekthed er: Det er det, alle de fine mener, kunstnere, intellektuelle og visse erhvervsfolk.
Jeg vil gerne spørge: Hvad er det, der sker i Danmark i den her tid?
Nu er SF blevet så fine.
Vi er vistnok blevet stuerene, vi er ikke blevet fine, jeg tror aldrig, vi bliver det, men hr. Steen Gade er blevet så fin, at han nu er blevet erhvervslivets fremmeste forsvarer, i hvert fald en af dem.
Må jeg ikke høre hr. Steen Gade, hvad det er, der sker i Danmark i den her tid?
Der er nogle ting, der flytter sig, og hvordan bliver man så fin?