Bendt Bendtsen (KF), 2004-06-01:
Der sker i dag en omfattende anvendelse af biomasserestprodukter og organisk affald i energisektoren.
Som konsekvens af den brede politiske biomasseaftale fra 1993 med senere tillægsaftaler har der de seneste 10 år været
Regeringspartierne udgør sammen med S, RV, SF, KD og CD aftaleparterne.
Aftalen for de centrale kraftværker er nu næsten opfyldt, idet der kun resterer anvendelse af ca. 100.000 t halm.
Det betyder, at godt 6 pct. af Danmarks samlede elforbrug hvert år vil blive dækket af indenlandske CO2-neutrale biomassebrændsler.
I de kommende årtier skal det danske samfund høste frugterne af de store anlægsinvesteringer.
På de deciderede affaldforbrændingsanlæg udnyttes den brændbare del af vores renovationsaffald til el- og varmeproduktion.
3 pct. af vores elforbrug dækkes ad den vej, og hertil kommer den omfattende anvendelse af resttræ og halm udelukkende til varmeproduktion, som er opbygget over de seneste 20 år.
godt 10 pct. af Danmarks årlige samlede energiforbrug.
Der anvendes nu ca. 3 mio. t råvarer årligt, hvilket er en tredobling i løbet af de sidste 20 år, så restbiomassen er med andre ord vores største kilde til vedvarende energi.
Vindkraften fylder noget mindre i det samlede el- og varmeregnskab, men udviklingen er en succeshistorie, som har bragt Danmark i front på dette område internationalt set.
Hvor skal restprodukterne så anvendes?
De rester af affaldsprodukter, som er på dagsordenen i dag,
Det er i dag den mest effektive måde at bruge bioenergien på, og det skyldes bl.a., at vi har en meget udbygget fjernvarmesektor, som dækker både større og mindre byer over hele landet.
Anvendelsen er samtidig præget af den kobling til forskellige miljøhensyn, som også er kommet ind i billedet.
Det ser vi bl.a. på biogasområdet, hvor anvendelsen af gylle i kombination med organisk affald fra slagterier m.v. i særlig grad er blevet udviklet i Danmark.
Dette er ikke kun sket af hensyn til energiforsyningen, her opnås også en række miljø- og landbrugsmæssige fordele.
Disse produkter er dog væsentlig dyrere end almindelig diesel og benzin, men derimod er der på længere sigt nogle muligheder for at nedbringe prisen på biobrændstoffer, som produceres af organisk affald og restprodukter, for her er råvarerne jo ofte meget billige. Dog er udvindingen af biobrændstofferne kompliceret, og den er også dyr.
Dette forhold kan imidlertid ændre sig, hvis der sker afgørende teknologiske gennembrud.
Teknologien er med andre ord på forsknings- og udviklingsstadiet.
Hvis biobrændstofferne bliver omkostningseffektive, vil det åbne for langt bedre muligheder for anvendelse til transport på længere sigt, og derfor er Energistyrelsen ved at udarbejde en strategi for forskning i og udvikling af disse teknologier.
I forvejen har både Energistyrelsen og Videnskabsministeriet i en årrække støttet forsknings- og udviklingsprojekter på området, og der er nogle højt kvalificerede forskningsmiljøer på dette område her i landet, som der bygges videre på.
Disse perspektiver fremgår også af regeringens udspil til implementering af EU's biobrændstofdirektiv.
Udspillet blev sendt i offentlig høring
for næsten en måned siden, og vi er nu ved at gennemgå alle høringssvarene omhyggeligt med henblik på at træffe endelig beslutning i 2005.
Lad mig kort sammenfatte regeringens udspil: Biobrændstoffer til transport er langtfra omkostningseffektive i dag.
I Danmark er det billigere at bruge biomasse til CO2-neutral produktion af el og varme.
Her har regeringen forstærket indsatsen, og her ligger den danske indsats langt over EU-gennemsnittet.
Vi agter endvidere at afskaffe CO2-afgiften på biobrændstoffer, fordi det er en omkostningseffektiv løsning.
Det er dog ikke nok til at fremme forbruget, og det afspejler
jo netop, at biobrændstofferne er for dyre i dag
Men lad mig understrege, at på sigt kan forskningen gøre biobrændstofferne billigere.
, og der er nu med de forøgede midler til forskning og udvikling gode muligheder for at øge indsatsen på dette område.
Hvis forskningen giver gode resultater, kan det reducere omkostningerne betydeligt, og så åbner der sig helt nye muligheder for biobrændstoffer til transport.
Disse muligheder vil regeringen løbende følge op på.
En stadig større andel af energiforbruget er baseret på vedvarende energi, og det kræver nye løsninger til at indpasse bl.a. store mængder el fra vindmøllerne i energisystemet.
Her kan introduktionen af brint som energibærer vise sig at være en løsning blandt flere.
Hensynet til et renere miljø i byerne gør også anvendelse af brint som brændstof til transportformål ganske interessant, men vi skal dog have den fornødne viden for på længere sigt at kunne anvende brinten rigtigt.
For at kunne bruge brinten skal teknologien fra brændselsceller, som anvender brint, udvikles, og her er vi godt på vej.
Det offentlige støtter i 2004 den danske udvikling med 35 mio. kr., og regeringen har som bekendt indgået en bred energipolitisk aftale, som indebærer flere midler til forskning, udvikling og demonstration af nye energiteknologier.
Brint er et af de prioriterede områder, og derfor kommer der ved årsskiftet en samlet strategi, der skal give fornuftige rammer for den videre udviklingsindsats inden for brug af brint i vores energi- og transportsektor.
Alle relevante aktører og interessenter er allerede inddraget i arbejdet med at færdiggøre og udmønte strategien.
Med de danske initiativer er jeg sikker på, at vi kan være med til at sikre dansk erhvervsliv en plads i første række, hvis brintsamfundet bliver en realitet globalt set. Lad mig slutte med at konstatere, at der i kraft af den politiske satsning på biomassehandlingsplanen sker en meget omfattende anvendelse af biomasse til el og varme, og udbygningen fortsætter de kommende år i kraft af allerede trufne politiske beslutninger.
Derimod kræver udnyttelsen af restprodukter og affald til flydende biobrændstoffer og af brint indførelse af ny energiteknologi.
Den er ikke færdigudviklet, hverken teknisk eller økonomisk, og realistisk set ligger gennembruddet et årti eller mere ude i fremtiden, hvis det lykkes.
For at fremskynde udviklingen har regeringen øget støtten til den fortsatte udvikling af disse nye energiteknologier.
Vi må nemlig ikke glemme, at det overskud af biomasse og affald og de landbrugsarealer, som er til rådighed for produktion til energi- og transportsektoren, kun udgør knappe ressourcer, og knapheden vil forøges i takt med den øgede udnyttelse i både Danmark og resten af EU i de kommende år.
Vi kan kun bruge overskuddet én gang hvert år, og derfor er der behov for omhyggelige og langsigtede overvejelser af, hvordan og i hvilke sektorer samfundet får mest gavn af disse råvarer.
Vi må også erkende, at de offentlige midler, som kan stilles til rådighed til forskning og udvikling,
heller ikke er ubegrænsede, og der skal derfor prioriteres, når der skal udvælges danske indsatsområder.
Regeringen vil som aftalt med forligspartierne udarbejde en national handlingsplan for den fremtidige energiinfrastruktur frem mod 2010.
Regeringen vil fremlægge denne handlingsplan inden den 1. marts 2005.
Baggrundsanalyserne vil være et godt udgangspunkt for at tage stilling til den fremtidige udnyttelse af vores indenlandske biomasse- og affaldsressourcer.
Det skal i takt med den teknologiske udvikling ske så effektivt og så miljøvenligt som overhovedet muligt til gavn for udviklingen af et tidssvarende og fremtidssikret transportsystem, som er baseret på affaldsenergi. Forhandling