runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2004-12-15:
Jeg vil gerne spørge lidt ind til Socialdemokratiets skatteloft.
den sammenhæng til at vrøvle lidt, men slog så fast, at selskabsskatten kunne stige, så det ved vi nu
Jeg ville gerne spørge, om der er andet, som også kan stige, for vi kan jo se, at der vil komme til mangle 2 mia. kr. i det socialdemokratiske skatteoplæg, for de penge har man lige brugt sammen med Enhedslisten.
En væsentlig finansieringskilde til det socialdemokratiske skatteoplæg var jo netop at standse den måde, som vi har sambeskatningsreglerne på i dag, og da det jo er alment kendt, at pengene kun kan bruges én gang, så er spørgsmålet: Hvorfra vil man så hente de milliarder, som ifølge skatteoplægget skal bruges?
Hvem skal nu betale?
Nicolai Wammen (S), 2004-12-15:
For nu at tage de forslag, som en samlet opposition har fremlagt i dag, er jeg indledningsvis glad for, at hr. Lars Barfoed siger, at det, regeringen ønsker at sænke selskabsskatterne med, er 2,8 mia. kr., for så har vi den ude af verden.
Men det, der jo er det helt afgørende, er, at de penge kommer ind, ved at man har lukket nogle skattehuller.
Men de penge, man får ved at lukke nogle skattehuller, sender man så straks videre til de store banker og forsikringsselskaberne.
Vi siger: Er det nu den allerklogeste måde at investere på i vores velfærdssamfund?
Er det nu den allerbedste håndsrækning, vi kan give vores virksomheder?
Vi siger nej.
Vi vil hellere bruge op mod 2 mia. kr. af de penge på at investere i forskning, i uddannelse og i folkeskolen, sådan at vores unge mennesker får de kompetencer, som vores erhvervsvirksomheder efterspørger.
Det er en moderne måde at tænke erhvervspolitik på.
Hr. Lars Barfoeds tanke med bare at sænke selskabsskatten er en gammeldags måde at tænke erhvervspolitik på, og det er måske grunden til, at vi taber arbejdspladser i øjeblikket, hvor vi jo under SR-regeringen skabte arbejdspladser.
Lars Barfoed (KF), 2004-12-15:
Jeg er glad for, at vi i fællesskab kan glæde os over de 10.000 færre ledige, som vi har kunnet se det seneste år.
Det er godt.
Så forstår jeg ikke helt svaret omkring beskatningen af erhvervslivet.
Det er jo rigtigt, at der i forslaget fra Socialdemokratiet og andre ligger, at vi skal øge ulandsbistanden, og der ligger en lang række andre tiltag, man skal bl.a. have gennemført forskellige forbedringer af den offentlige service, men det skaber jo ikke flere i arbejde.
Hvor kommer pengene så fra?
2,8 mia. kr. kommer fra erhvervslivet, der skal betale for det, plus de ca. 1,7 mia. kr. – tror jeg det er – der yderligere ligger i Socialdemokratiets finanslovforslag i form af opstramninger for erhvervslivet.
Det er altså mange milliarder kroner, som erhvervslivet skal betale for offentlige udgiftsstigninger, og det vil koste arbejdspladser.
Det må hr. Nicolai Wammen da kunne se.
Nicolai Wammen (S), 2004-12-15:
Jeg vil gerne starte med fuldstændig at afvise påstanden om, at Socialdemokraterne skulle være ude på at brandskatte dansk erhvervsliv.
Det, vi er ude på, og der, hvor vi meget gerne vil have, at også Det Konservative Folkeparti tænker nyt, ikke bare i ord, men også i handling, er at investere i uddannelse, i forskning, i kompetencer, at gå ind og afhjælpe der, hvor arbejdsløsheden er størst, at hjælpe folk videre i nogle forløb, for det er jo også det, moderne erhvervsvirksomheder har brug for.
Så siger vi, at der er nogle steder, hvor der er skattehuller, at der er nogle steder, hvor der er nogle urimeligheder.
Der vil vi godt gå ind og tage de penge og bruge dem på at investere i bl.a. de danske virksomheder.
Så spørger hr. Lars Barfoed, om jeg er glad, når der kommer folk i arbejde.
Ja, meget glad.
Det håber jeg at vi alle sammen er.
Socialdemokraterne glæder sig over hver evig eneste dansker, der kommer i arbejde, men vi er dybt bekymrede over, at så mange mennesker under denne her regering har mistet deres arbejde, og vi ser ikke nogen konkrete tiltag i retning af, at det får en anden vægtning i regeringen at skaffe folk i arbejde.
Og vi har en finansminister, der går ud med jubeltoner, selv om de fleste økonomer siger, at det ikke holder.
Lars Barfoed (KF), 2004-12-15:
Jeg vil gerne spørge hr. Nicolai Wammen, om hr. Nicolai Wammen ikke er glad for, at ledigheden i Danmark i det seneste år er faldet med 10.000 personer.
Kan vi ikke i det mindste være enige om at glæde os over det?
Så synes jeg ikke, at hr. Nicolai Wammen rigtig svarede på fru Pia Christmas-Møllers spørgsmål før.
Derfor vil jeg gerne spørge helt konkret: Er det ikke korrekt, at det fald, der er i ledigheden nu, vil blive afbrudt af en stigning i ledigheden, hvis man, som Socialdemokraterne ønsker det, vil brandskatte virksomhederne her i landet med flere milliarder kroner?
Det kan jo kun føre til forringede vilkår for virksomhederne og en dårligere evne til at ansætte nye medarbejdere.
Nicolai Wammen (S), 2004-12-15:
Jeg tror, at det fremgår meget tydeligt af mit første svar, at vi vil gå ind og satse meget på at sænke skatten på arbejdsindkomst – det gælder, hvad enten du er læge, ingeniør, folkeskolelærer eller pædagog – sådan at ganske almindelige familier i Danmark kan mærke, at de får en lettelse i deres arbejdsindkomst.
Men vi vil samtidig gøre noget mere.
Vi vil gå ind og forhøje pensionstillægget både for pensionister og for førtidspensionister.
Hvor mange mennesker oplever ikke, at prisstigningerne er eksploderet i vuggestuer og børnehaver?
Det er også netop derfor, at vi har vores forslag om, at det maksimalt må koste 1.000 kr. at få passet sit barn.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-12-15:
De bemærkninger er jeg naturligvis enig.
I Enhedslisten har vi også en målsætning om, at de, der har mindst at leve for i det her land, skal have mere.
Det, der bekymrer mig, er, at vi har set en borgerlig regering gennemføre skattelettelser, hvor der var nul kroner – nul kroner – til folk på overførselsindkomst.
Det vil altså sige, at regeringen brugte 8 mia. kr. på at give de danskere, der var bedre stillede end dem, der står uden for arbejdsmarkedet, en masse penge.
Vi havde jo gerne set, at man havde vendt profilen om, sådan at de, der var uden for arbejdsmarkedet, havde fået de mest klækkelige skattelettelser, mens dem på arbejdsmarkedet havde fået noget mindre, sådan at der også var plads til, at de, der stod uden for arbejdsmarkedet, havde fået lidt.
Det, jeg gerne vil høre hr. Nicolai Wammen om, er, hvorvidt man har tænkt sig at føre en anden skattepolitik i forbindelse med eventuelle skattelettelser end den, regeringen har ført.
Har man tænkt sig at skabe en anden profil vedrørende eventuelle skattelettelser efter et regeringsskift?
Nicolai Wammen (S), 2004-12-15:
Lad mig indledningsvis sige, at der selvfølgelig er forskel på skattepolitikken mellem Socialdemokraterne og Enhedslisten, stor forskel.
Vi siger, at det helt afgørende for Socialdemokraterne er, at vi får sænket skatten på arbejdsindkomst, og det gælder, hvad enten man har en lille eller en lidt større indtægt.
Men vi siger også, at det er vigtigt, at vi f.eks. hæver pensionstillægget både for pensionister og førtidspensionister.
Vi siger også, at det er vigtigt, at vi får sænket takststigningerne på kollektiv trafik, noget, der rammer mange unge studerende og ældre.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-12-15:
Også i Enhedslisten har vi været meget bekymrede over, at ledigheden stiger, fordi vi godt ved, at det betyder, at der er flere folk, der bliver presset derud, hvor der er overhængende risiko for den fattigdom, som Red Barnet slog fast rammer 90.000 danske børn.
Det mener vi selvfølgelig at man skal sætte ind over for, primært ved at få skabt øget beskæftigelse.
Når hr. Nicolai Wammen så siger, at man skal kunne leve et værdigt liv, uanset om man er inden for eller uden for arbejdsmarkedet, er det, at det bekymrer mig noget, at jeg kan læse i Børsen, at Socialdemokraternes skatteudspil ikke lægger op til at give en eneste krone til folk på overførselsindkomst.
Nicolai Wammen (S), 2004-12-15:
Som jeg netop har svaret hr. Ole Sohn, og som det også fremgår af den artikel, der er i JyllandsPosten i dag, hvor hr. Ole Sohn fremsætter sine tanker, og hvor Socialdemokratiets arbejdsmarkedsordfører, hr. Jan Petersen, svarer, er vi dybt optaget af de her problemstillinger.
Jeg tror ikke, at der er nogen, der ønsker aktiveringsfabrikker.
Vi gør i hvert fald ikke.
Derfor har vi også sagt, at vi mener, at det vil være fornuftigt, også efter et valg, at vi kigger på en ny arbejdsmarkedsreform.
Vi vil meget gerne diskutere med SF, og vi vil meget gerne diskutere med Folketingets øvrige partier, hvordan vi kan gøre det bedre i erkendelse af, at vi ikke synes, at det, der ligger indtil nu, har fungeret lige så godt, som vi troede det ville gøre, dengang vi lavede aftalen.
Men igen, hovedårsagen til, at det her fungerer skidt, er, at regeringen ikke har leveret den afgørende forudsætning for, at det virker, nemlig at der bliver skabt job.
Ole Sohn (SF), 2004-12-15:
Men det, der er det helt afgørende, hvis man skal lave en ny arbejdsmarkedsreform, er jo, at Socialdemokratiet frigør sig fra de mørkemænd i Venstre og De Konservative, som bevidst satser på at skabe aktiveringsfabrikker og ikke giver folk de nødvendige nye kompetencer.
Det er jo en helt bevidst politik fra den nuværende regerings side.
Hvis man ikke frigør sig fra forliget, så har Venstre og De Konservative også efter et valg, når der forhåbentlig er kommet en ny regering, vetoret i arbejdsmarkedspolitikken.
Det er derfor, det er helt afgørende, at Socialdemokratiet melder klart ud og siger: Der skal forhandles en ny arbejdsmarkedsreform fra scratch, altså gøres rent bord, og de partier, der vil være med til at lave en arbejdsmarkedspolitik, der satser på kompetencegivende uddannelse og ordinære job, er velkomne.
Nicolai Wammen (S), 2004-12-15:
Som jeg også har været inde på i tidligere svar, skal der ikke herske nogen som helst tvivl om, at Socialdemokraterne er meget skuffede over den beskæftigelsesudvikling, der er sket i Danmark.
Ideen bag »Flere i arbejde« bygger jo ikke mindst på, at der er nogle job at komme ud til.
Derfor har vi også været bekymrede over den udvikling, der har været, og derfor vil vi også meget gerne tænke nye tanker i forhold til at lave en ny arbejdsmarkedsreform.
Vi vil gerne tale med SF, og vi vil gerne tale med de partier, vi er i forlig med, for vi mener faktisk, at der er brug for, at vi her tænker nogle nye tanker.
Men frem for alt, må jeg sige til hr. Ole Sohn, er der jo brug for, at vi skaffer nogle varige, almindelige job, som ganske almindelige mennesker, også selv om de ikke har en lang uddannelse, kan komme ud at få.
Derfor er det jo helt afgørende, at vi får skabt en situation i Danmark, hvor folk kommer i arbejde igen, hvor der bliver skabt arbejdspladser og ikke tabt arbejdspladser, og derfor håber ...
Ole Sohn (SF), 2004-12-15:
En af de ting blandt mange, som har været helt katastrofale under denne regering, er, at en lang række ordinære arbejdspladser i det offentlige er blevet omdannet til aktiveringsjob med det resultat, at der er blevet væsentlig færre ordinært ansatte i den offentlige sektor.
Til gengæld er der sket en stigning i antallet af såkaldte aktiveringsfabrikker, hvor arbejdsløse bliver sendt i fuldstændig perspektivløs aktivering.
Det er en følge af regeringens politik, som har grobund i den arbejdsmarkedsreform, som Socialdemokratiet er en del af, og derfor vil jeg gerne spørge hr. Nicolai Wammen, om det ikke ville være mest fair, hvis Socialdemokratiet opsagde arbejdsmarkedsforliget forud for valget, så vi efter valget bliver i stand til at føre en ny, markant arbejdspolitik, som satser på uddannelse, kompetencegivende uddannelse og ordinære job.
Nicolai Wammen (S), 2004-12-15:
Vi kan i hvert konstatere, at det, regeringen har lagt frem, ikke har skabt job, men har ført til tab af job.
Det, vi Socialdemokrater gerne vil, er at gøre det samme som det, en lang, lang række virksomheder i dette land oplevede virkede i 1990’erne, og som de beder om vil ske igen, nemlig at der satses på uddannelse, forskning og forædling – netop det, som gør, at Danmark også i fremtiden kan konkurrere, når vi skal kæmpe mod industrien i lande, hvor man er nede på en tiendedel eller en tyvendedel af de danske lønninger.
Vi skal være kreative, vi skal være innovative, og vi skal kunne tænke nyt, og det, vi lægger frem, er en håndsrækning til dansk erhvervsliv.
Det, fru Pia Christmas-Møller har lagt frem, er at give en håndsrækning til de allerstørste banker og de allerstørste forsikringsselskaber, men vi tror, at vores model giver langt flere job, fordi vi investerer i almindelige mennesker og giver mulighed for, at både slagteriarbejderen og forskeren kan have et arbejde, også i fremtiden.
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-12-15:
Jeg vil helt forbigå de personlige angreb, men alene koncentrere mig om den konkrete situation, som nogle helt konkrete mennesker i Ringsted står i.
De oplever, at de bliver presset: Vil du miste dit job, eller vil du gå ned i løn?
Det er betydelige beløb, vi taler om, og det er konsekvensen, når en virksomhed ikke kan konkurrere.
Vi står over for en meget massiv international konkurrence, som er meget nærværende for dem, der er ude i det virkelige liv, og hvad er Socialdemokratiets svar til disse mennesker og til disse virksomheder?
Det er nye skatter og nye afgifter.
Det er det, vi kan se i dette såkaldte nye udspil, som bare er den gamle politik i en ny indpakning.
Det er blokpolitik på en ny måde, det er blokpolitik, som alene vil skabe mere beskæftigelse i arbejdsformidlingerne, og man skal oven i købet være heldig, hvis den skaber job her.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-12-15:
... end de 28 pct., vi nu foreslår?
Nicolai Wammen (S), 2004-12-15:
Når jeg siger, at det er en gammeldags tankegang, så er det, hvis man tror, at erhvervspolitik alene drejer sig om, hvad selskabsskatteprocenten er.
Det er derfor, vi Socialdemokrater siger, at der også skal noget andet til.
Der skal investeringer i forskning, i viden, i vores skoler, i vores uddannelser.
Vi blev faktisk meget glade, da vi hørte, at statsministeren sagde det samme i sin tale på Venstres landsmøde.
Det lød faktisk meget fornuftigt, meget af det statsministeren sagde.
Der var også noget, vi var uenige i, men noget af det var faktisk meget fornuftigt.
Desværre er det jo ikke blevet fulgt op af handling.
Det har været retorik i stedet for resultater.
Henrik Vestergaard (V), 2004-12-15:
Venstres ordfører, hr. Jens Rohde, gjorde på glimrende vis rede for den stærke sociale profil, der ligger i skattestoppet.
Når elafgifter, vandafgifter og varmeafgifter ikke kan stige med én øre, er det noget, der kommer de ældre og børnefamilierne til gode.
Nu er hr. Nicolai Wammen jo selv tvangsgift ind i en familie med De Radikale, der har fremlagt en skatteplan, hvor direktøren får 50.000 kr. i skattelettelse, LO-arbejderne 2.400 kr.; altså en forskel på 20 gange.
Er det en skatteplan og en social profil, som Socialdemokratiet kan støtte?
Nicolai Wammen (S), 2004-12-15:
Vi deler som sagt fuldt ud Enhedslistens bekymring for, at den her regering sender en regning videre ud til kommuner og amter, og at vi dermed også kan risikere, at de offentligt ansatte bliver sat i nogle urimelige situationer.
Derfor har vi i samarbejde med de offentligt ansatte opfordret regeringen til dialog og til, at man får talt om, hvordan det her kommer til at hænge sammen, og hvilke fremtidige løn- og arbejdsvilkår der skal være for vores offentligt ansatte.
Dér håber vi i samarbejde med de offentligt ansatte, at vi kan få trygge rammer, og at vi kan sørge for, at der er økonomi til at løse opgaverne, og at vi får en regering, der i fremtiden også vil lytte til de offentligt ansattes synspunkter.
Line Barfod (EL), 2004-12-15:
Vi mener, man burde spørge befolkningen i Danmark, om der overhovedet skal være så kolossal en samfundsomvæltning, som regeringen og Dansk Folkeparti lægger op til med omfattende privatiseringer osv., eller om det kan være fornuftigt at lave nogle mindre reformer på nogle områder.
Hr. Nicolai Wammen snakker om dialog med fagforeninger.
Det er selvfølgelig vigtigt, men det, der er afgørende for de offentligt ansatte, er at vide, om de kan regne med, at der også bliver sat penge af, når man laver reformer, om de offentligt ansatte kan regne med, at de ikke skal betale reformerne i form af forringede løn- og ansættelsesvilkår, som vi f.eks. kan se på skatteområdet, at de ikke risikerer at miste omsorgsdage, og at de ikke får en dårligere pension osv.
Kan Socialdemokratiet give de løfter, som vi ikke kan få regeringen til at give til de offentligt ansatte?
Nicolai Wammen (S), 2004-12-15:
Vi er i lighed med Enhedslisten meget bekymrede over den smalle aftale, der blev lavet om en ny strukturreform mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Noget af det, der er stor usikkerhed om, er jo både finansieringen og vilkårene for de offentligt ansatte.
Derfor har vi også opfordret til, at regeringen går i dialog og i forhandling med de offentligt ansatte for at finde ud af, hvordan man kan gøre det her på en fornuftig måde, sådan at man ikke risikerer, at de offentligt ansatte kommer til at stå i nogle helt urimelige situationer.
Det er en fælles opgave for Folketingets partier og selvfølgelig ikke mindst for regeringen, som har ansvaret for at sørge for, at sådanne forhandlinger går i gang.
Line Barfod (EL), 2004-12-15:
Regeringen og Dansk Folkeparti er med strukturreformen i gang med en samfundsomvæltning i det danske samfund, hvor man ikke engang vil sætte penge af til at gennemføre de her ændringer.
Vi har flere gange, og fagbevægelsen har flere gange prøvet at få nogle garantier for, at de offentligt ansatte ikke risikerer forringede løn- og ansættelsesvilkår.
Nu får vi forhåbentlig snart et andet flertal, og så vil jeg godt høre, hvad der egentlig er Socialdemokratiets holdning til de offentligt ansatte.
Kan de offentligt ansatte, der bliver berørt, regne med, at de med de noget mindre strukturændringer, der er lagt op til med et andet flertal, ikke risikerer forringede løn- og ansættelsesvilkår?
Nicolai Wammen (S), 2004-12-15:
Som hr. Mogens Nørgård Pedersen var inde på, er politik en prioritering af ressourcer og midler.
Vi tror, at den måde, vi kan hjælpe langt flest danske børnefamilier på, er ved at sænke daginstitutionspriserne til 1.000 kr. om måneden.
Tænk på, at det, hvis man har både et barn i vuggestue og et barn i børnehave, er mange tusinde kroner om måneden, en familie skal slippe.
Hvis man samtidig får et ordentligt gok i nødden, fordi det er blevet dyrere at køre med bus eller med tog, ved man også ude i den enkelte familie, at det altså kan ses på bundlinjen.
Det er grunden til, at vi siger, at vi gerne vil sænke daginstitutionspriserne til 1.000 kr., og at vi gerne vil lægge et loft over, hvor store prisstigninger der må være inden for bl.a. den kollektive trafik.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-12-15:
Herligheden ved at være et midterparti er jo, at man kan samarbejde til begge sider.
Vi håber da, at nogle af de større partier også efterhånden lærer, at det faktisk godt kan lade sig gøre.
Men det lyder på det her område med børn alligevel, som om det for Socialdemokraterne drejer sig om, at der skal passes så mange børn som muligt så meget som muligt.
Nu har vi sammen med regeringen indført en modulordning.
Tiltaler det ikke hr. Nicolai Wammen lidt, at man på den måde kan differentiere priserne, som forældrene skal betale institutionen?
Nicolai Wammen (S), 2004-12-15:
Jeg synes, det er et godt spørgsmål, som bliver stillet af Kristendemokraterne – i dag vores medforslagsstiller.
Det, der er vigtigt for os, er, at vi bl.a. går ind og lukker nogle huller, at vi går ind og beder erhvervslivet om at bidrage på en fornuftig måde.
Som sagt synes vi, at nogle af de lettelser, regeringen giver landbruget, ikke er den rette måde at gøre det på.
Vi vil faktisk gerne have, at vi også kan gå ind og give børnefamilierne det løft, som denne her regering har lovet, men som den ikke har leveret.
Og derfor foreslår vi jo at nedsætte priserne på daginstitutionerne til 1.000 kr. om måneden.
Jeg vil egentlig håbe, at vi senere får lejlighed til at snakke med hr. Mogens Nørgård Pedersens parti, om vi ikke kan blive enige om det også.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-12-15:
Jeg mindes, at vores trafikordfører i en debat for et stykke tid siden sagde, at der ikke var nogen ting, der var gratis, det betød bare, at andre skulle betale.
Og jeg går ud fra, at hr. Nicolai Wammen er enig i, at sådan er det også, når det gælder daginstitutionsområdet, hvor Socialdemokraterne vil have sænket prisen til 1.000 kr.; andre må nødvendigvis betale, for ingenting er gratis.
Kunne Socialdemokraterne og hr. Nicolai Wammen ikke koble det lidt sammen og forklare: Når Socialdemokraterne vil give skattelettelser på arbejdsindkomst og også give lettelser i forbindelse med daginstitutioner,
hvordan hænger det så sammen rent finansielt?
Nicolai Wammen (S), 2004-12-15:
Forskellen består bl.a. i finansieringsdelen.
Hvorfor gjorde hun det?
Det, der er det helt afgørende at spørge om her, er, hvordan vi i 2004 får udviklet danske arbejdspladser.
Det kan godt være, at man hellere vil sende pengene hen i de store banker og forsikringsselskaber.
Vi vil gerne investere dem i mennesker, i folkeskole, i uddannelse, forskning, miljø.
Pia Kjærsgaard (DF), 2004-12-15:
Det er ikke så nemt at snakke sig ud af det, selv om man bruger meget tid på at gøre det.
Jeg kan næsten høre violinerne i baggrunden, hver evig eneste gang hr. Nicolai Wammen kommer med sin dagsorden, som åbenbart skal høres i dag.
Jeg synes ikke, man skal have lov til at slippe af sted med, at man hetzer imod det her, og at man så samtidig selv så sent som i 1997 har fremlagt en plan for, at selskabsbeskatningen faktisk skulle nedsættes.
Hvad er forskellen?
Nicolai Wammen (S), 2004-12-15:
Ja, det vil vi lade være med.
...Tingene ændrer sig.
... fordi vi på det tidspunkt mente, at det var den rigtige vej.
Nu mener vi, at det er fornuftigt at gøre det på denne her måde.
Til fru Pia Kjærsgaard, som siger, at det er interessant, at Bill Gates er inspirator for Socialdemokraterne, vil jeg sige, at vi lytter til alle, der har noget på hjerte, og man må sige, at Bill Gates trods alt er en af dem, som har noget på hjerte.
Så kan man være enig eller uenig.
Men mere interessant er det måske i virkeligheden, at fru Pia Kjærsgård, som jo ved mange lejligheder gør sig til talsmand for de små i det danske samfund, lige pludselig er blevet forkæmper for, at selskabsskatten skal sættes ned som værende det helt afgørende for at få folk i arbejde, i stedet for at gå ind og sige til de danske familier, sådan som Socialdemokraterne foreslår, og som jeg egentlig ville have håbet at fru Pia Kjærsgård kunne have syntes var en god idé, at vi kan sænke priserne på den kollektive trafik, at vi kan sænke priserne på miljørigtige biler, at vi kan gå ind og satse på, at vores børn får en bedre folkeskole, end de har i dag.
Det synes jeg da er en visionær måde at se på det på, i stedet for at køre rundt i hvad man gjorde i 1997.
Ja, Socialdemokratiet fremsatte sådan et forslag, ...
Pia Kjærsgaard (DF), 2004-12-15:
Jeg synes da, det er utrolig interessant, at det nu er Bill Gates, der inspirerer Socialdemokraterne, det er da noget helt nyt.
Det er nok noget, der vil glide ned hos fru Jensen
, tror jeg, at det af alle er Bill Gates, der er Socialdemokraternes store inspirator.
Det var dog utroligt, men sådan må det åbenbart være.
Jeg skal bare bede hr. Nicolai Wammen om at svare på det, der egentlig blev spurgt om, nemlig om det ikke er korrekt i forhold til den svada, som hr. Nicolai Wammen kom med tidligere med hensyn til selskabsbeskatningen – og her drejer det sig jo om at fastholde arbejdspladser i Danmark, det må være det rigtige – at Socialdemokraterne selv forsøgte at sætte selskabsbeskatningen ned.
Hvad var årsagen dengang?
Var det bankerne, var det alle de andre store virksomheder, som hr. Nicolai Wammen var inde på i sin indledning, var det alene dem, der skulle have gavn af det, eller var det i virkeligheden også dengang et forsøg på at fastholde arbejdspladser?
Nu kom hr. Nicolai Wammen og hans Socialdemokrati ikke igennem med det på det tidspunkt.
Det er da velgørende, at den nuværende regering har kunnet gøre det sammen med Dansk Folkeparti.