runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 1999-04-16:
Jeg havde et par spørgsmål til indenrigsministeren, som jeg ikke nåede i min ordførertale, og som jeg selvfølgelig godt vil bede om en besvarelse på.
Jeg tror godt, det kan lade sig gøre, at ministeren besvarer de spørgsmål i dag, for der har jo som sagt ikke alene nu under dette forslags behandling, men også ved det foregående forslag været en meget omfattende debat, og jeg tror da også, ministeren har taget en snak med embedsmændene i ministeriet.
Jeg vil godt høre lidt mere om, hvordan man forventer at aktivere de mennesker, der kommer til Danmark, for det er meget lidt, der står om det i selve lovforslaget.
Nu hørte vi lidt om, at der måske var nogle landbrug osv., der kunne have brug for hjælp, men hvad forventer man egentlig af en flygtning inden for 6 måneder?
Man skal jo huske på, at vedkommende ikke kan sproget, og har man gjort sig nogle tanker om det?
Så er jeg stadig væk lidt i tvivl med hensyn til, om regeringen inviterer nogle på eget initiativ, eller om man hundrede procent venter, til UNHCR opfordrer til det, og med hensyn til UNHCR - det skal være sagt til fru Dorte Bennedsen - er det jo ikke UNHCR eller højkommissæren, der udformer Danmarks udlændingelov; det er alene de danske politikere.
Jeg må have et skriftligt svar i udvalget, når vi gennemgår forslaget, om hvor mange man egentlig har sendt ud og til hvilke lande inden for den 3-årige periode.
Jeg forstår godt, hvis ministeren ikke kan besvare det spørgsmål nu, men vi sender bare et skriftligt spørgsmål om det. Så vil jeg også høre, hvilken betegnelse og hvilke vilkår en asylansøger fra Kosovo får, hvis vedkommende kommer uden om UNHCR.
Bliver de, der allerede er her i dag - altså de, som ved egen hjælp har fundet frem til Danmark - også på en eller anden måde omfattet af denne særlov, eller vil de få asylansøgningen behandlet som andre asylansøgere?
Jeg kan også forstå ud fra den debat, der har været - og det står jo også i forslaget - at ministeren kan udvide antallet 1.500, men jeg vil godt lige høre, om det alene drejer sig om 1.500 i første omgang. Så kunne jeg også tænke mig at høre lidt om, hvor i alverden regeringen vil installere de flygtninge, som eventuelt kommer.
Det eneste, der har været tale om, er Randers Kaserne, ellers har der ikke været forslag om andre områder.
Jeg kan altså ikke lade være med at nævne, at der også er modstand i Socialdemokratiets egne rækker rundt omkring i kommunerne; det har vi jo også været vidne til de sidste dage.
Vi har ingen barakbyer.
I dem, vi lavede i forbindelse med bosnierloven midt i 1990'erne, havde vi 165 indkvarteringssteder, men dags dato er der faktisk kun 25 tilbage, som i øjeblikket bliver brugt af kommunerne, og hvor der er et opsigelsesvarsel på op til 5 måneder.
Ja, det var da en række spørgsmål, og jeg må se, hvad ministeren kan svare, ellers får han dem skriftligt.
Thorkild Simonsen (S), 1999-04-16:
Til fru Pernille Frahm: Det er jo da glædeligt at høre, at den borgerlige regering havde været opmærksom på SF, da den sidste lov blev vedtaget - og det kan jeg så sige at jeg ikke havde gjort på samme måde, og det kan jeg også bekræfte at jeg ikke har.
Men hvad der ikke er, kan vi vel tale om.
Så spørger hr. Thulesen Dahl, om ikke det påvirker.
det har fru Dorte Bennedsen på fineste måde besvaret, men det påvirker os faktisk meget, hvad man nede i Flygtningehøjkommissariatet siger omkring det her.
Men jeg kan i hvert fald sige, at vi har drøftet det på indenrigsministrenes rådsmøde i Bruxelles, masser af den slags ting, der nævnes her, så jeg vil tro, at Flygtningehøjkommissariatet også er opmærksom på det.
Men jeg ved i hvert fald, at der kom et større lægekorps fra Israel, som man ikke har brug for, så det skal nok lige vurderes, hvad det er, man har mest brug for.
Det var jo først, da formandskabet i Tyskland meddelte - det er jeg nødt til at bekræfte - at man skulle beholde dem i nærområder for ikke at hjælpe fjenden dernede; det vil jeg godt tage med.
Men jeg regnede fra det tidspunkt, jeg fik opgaven og gik i gang med det.
Til fru Pia Kjærsgaard vil jeg gerne sige, at vi sammen med Røde Kors har fået udarbejdet sådan en større køreplan - og den vil vi gerne fremlægge i udvalget - over, hvordan man vil håndtere det, både på 6 måneder eller 12 måneder, også det, at de ikke kan sproget, det vil vi prøve at tage hensyn til.
For vi er godt klar over, at de ikke uden videre kan søge arbejde, når de taler et andet sprog end os, og det er jo altså heller ikke det, vi lægger op til.
Vi lægger op til en række ting.
Det vil nok føre for vidt at nævne dem alle sammen her, men børnene vil vi i alt fald give almindelig skolegang for nu at få det bekræftet én gang til.
Og dér er der nogen, der har sagt, at der ikke skal stå »kan« men »skal«, og det er jeg enig i.
Og ud over at lære dansk bliver de også undervist 5 eller 6 timer på deres modersmål, for at de kan være klar til at gå tilbage til deres egen skole, når de kommer tilbage. Så blev der spurgt: Hvor skal de bo?
De skal ikke bo på Randers Kaserne, og der kan for øvrigt slet ikke bo 1.500.
Nu tror jeg ikke, der kommer 1.500 på én gang, jeg tror, der kommer 100 ad gangen eller noget i den retning.
Og jeg har lige for nogle få dage siden talt med ikke mindre end ni kommuner, som har opsagt disse flygtningelandsbyer
Nu er der jo ikke mange; der er kun én kommune, der har båret sig lidt uheldigt ad, og det kunne jeg også høre
fru Pia Kjærsgaard havde bemærket, men ellers har der i og for sig været stor velvilje til at stille lokaler til rådighed.
Der har også været private, der har stillet lokaler til rådighed; jeg er ikke spor bekymret for, at vi ikke kan klare den sag.
Jeg tror, der er en langt større velvilje over for at klare det her end nogen sinde tidligere over for andre flygtningegrupper.
Det vil være mit svar på det.
Og så skal jeg selvfølgelig gerne besvare fru Pia Kjærsgaards skriftlige spørgsmål - både dem, der er sendt, og dem, der kommer.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-04-16:
Det hænger altså ikke sammen, vil jeg sige til indenrigsministeren.
Jeg går ud fra, at når regeringen fremsætter det forslag, så er det, fordi man har en formodning om, at der inden for relativt kort tid vil være et sådant klart behov, der gør, at UNHCR siger til Danmark: Vil I ikke godt tage 1.500 mennesker eller flere?
Ellers kommer man vel ikke med det her forslag, hvis ikke man har den forventning, at det vil ske.
Så er der et andet forslag på bordet om, at man kunne hjælpe nogle mennesker, der så altså har de behov, som er nævnt fra regeringens og regeringspartiernes egen side, hjælpe dem i nærområdet.
Så bliver det stillet som forslag, og så siger ministeren som svar: Nej, det ved han ikke rigtig om der er behov for; det kan også være, at det er forkert.
Der har været et eller andet lægehold fra et andet land, og dem var der ikke rigtig behov for, så det er nok ikke rigtigt.
Altså, regeringen må jo enten vælge den vej, der hedder, at der er behov for at hjælpe nogle mennesker med lægehjælp, med medicin osv., eller det modsatte, og hvis det er tilfældet, som regeringen jo må gå ud fra, siden man kommer med det her lovforslag, hvorfor så ikke tage imod det tilbud, der er fremsat om at få de her containere med felthospitaler til området, så man kan hjælpe mange mennesker i nærområdet med de her felthospitaler?
Pia Kjærsgaard (DF), 1999-04-16:
Nu mener Dansk Folkeparti som bekendt, at hvert land selvstændigt skal tilrettelægge også sin udlændingepolitik, men indenrigsministeren bliver ved med at sige, at Tysklands indenrigsminister ringede om lørdagen og spurgte, om man i Danmark på samme måde som i Tyskland ville være villige til at tage en del af flygtningene fra Kosovo.
Men det var jo ændret til om søndagen.
Så gik det hele jo i kage, selv om indenrigsministeren fluks rejste ned til sine EU-partnere, og så gik det jo fuldstændig i fisk; så blev der ikke mere ud af det.
Så det argument synes jeg ikke rigtig man kan bruge.
Og så er der igen opsigelsesvarslet i forhold til barakbyerne i kommunerne: Jamen mig bekendt er det 5 måneder, mange af dem har.
Og så bare et spørgsmål til ministeren; jeg skal bare vide det, for jeg er ikke klar over det, og sådan er det jo med spørgsmål, det er derfor, man spørger: Kan private stille sig til rådighed?
Hvordan er det i forhold til de her flygtninge efter særloven?
Thorkild Simonsen (S), 1999-04-16:
For at tage det sidste spørgsmål fra fru Pia Kjærsgaard, så ligger der i de bemyndigelser, som er i loven, en mulighed for, at man kan flytte det her til private indkvarteringer også.
Og så vil jeg gerne sige til hr. Thulesen Dahl: Nu er det jo altså ikke Indenrigsministeriet, der har den lovgivning, der omfatter humanitær hjælp til området, men jeg skal selvfølgelig gerne lade det gå videre både til udviklingsministeren og udenrigsministeren.
Og hvis det virkelig er sådan, at det internationale samfund mener, at der er en mulighed for at hjælpe på stedet både med lægetjeneste, og hvad det øvrige er, jamen så går jeg da ud fra, at de beder os om det.
Jeg tror bestemt ikke, Danmark vil modsætte sig det på nogen måde.
Det mener jeg at jeg sagde i mit første indlæg, så det hænger faktisk udmærket sammen.
Nu er det altså bare mig, der har det her område, og det er det, jeg så svarer på, og så har jeg endda tilladt mig at besvare det lidt videre, for jeg tror, at holdningen i hele regeringen er: Kan vi hjælpe noget mere i nærområdet, så gør
vi det.
Helge Mortensen (S), 1999-04-16:
Efter flyulykken i Norge i oktober sidste år kom det til at stå klart, at der var behov for, at reglerne blev tydeliggjort, og at reglerne håndhæves på en afgørende ny måde.
Samtidig med ulykken fik både ministeren og Folketingets Trafikudvalg henvendelser om andre forhold vedrørende lufttrafikken, og jeg må sige, at jeg synes, at ministeren har taget begge forhold op i lovforslaget og strammet reglerne for firmaflyvningen på en måde, så det nu står klart, dels hvad det er, vi taler om, når der er tale om firmaflyvning, dels at der også er øgede og skrappere krav
til både pilot og til flyvemaskine, til deres duelighed og til maskinernes vedligeholdelse.
Også på det område, der drejer sig om, hvem der har ansvaret, er det præciseret, at der er en ansvarlig i en virksomhed, der ikke alene har ansvaret for at tilse, at reglerne overholdes, men også at opbevare dokumentationen, og jeg tror, dette er et meget vigtigt element i lovgivningen.
Men ikke mindst i spørgsmålet om den sorte taxaflyvning synes jeg, at der er sket en tiltrængt opstramning i lovforslaget.
Jeg tror, vi er mange, der faktisk var overraskede over forholdene, som de rent faktisk var på det tidspunkt, hvor vi fik henvendelserne, hvor det stort set var muligt på et telefonnummer, der var hængt op i Brugsen, at rekvirere en flyvemaskine sådan ret pludseligt, og uden at man kendte hverken maskinen eller piloten, gik man om bord i et sådant arrangement.
Det er nu fastslået, at alene et forsøg på en sådan ulovlighed her også medfører sanktioner, og det tror jeg også vil have en gunstig virkning.
Jeg kan sige, at vi gerne ser forslaget fremmet, også i denne samling her, men er i øvrigt positivt indstillet over for det.
På vegne af fru Margrete Auken og hr. Søren Kolstrup skal jeg meddele, at både SF og Enhedslisten tilslutter sig forslaget.
Pia Kjærsgaard (DF), 1999-04-16:
Hvis vi følte os overbeviste om, at det er midlertidig opholdstilladelse, så ville vi være langt mere positive, end tilfældet er i dag.
også med de ordførertaler, som er kommet fra Venstre og De Konservative, hvor man føler sig ganske overbevist om, at det vil blive permanent.
Der står jo også i forslaget, at når der er gået 2 år, så indgår man i den normale procedure.
Men må jeg sige til fru Pernille Frahm, at jeg kunne godt tænke mig, at indenrigsministeren oplyste om - det har jeg forsøgt at få afklaret i Indenrigsministeriet - hvor mange man egentlig har sendt tilbage inden for den 3-årige periode.
Det er så godt som umuligt at få afklaret.
Udlændingeloven siger konkret, at der ikke er noget, der hedder midlertidig opholdstilladelse.
Så det er sådan en gang ordkløveri i forhold til det, fru Pernille Frahm siger.
Men jeg vil meget gerne have indenrigsministerens forklaring på, hvor ofte man har benyttet sig af det.
Jann Sjursen (KRF), 1999-04-16:
Hr. Peter Skaarup var nemlig i sit svar inde på, at det var blevet sagt, at der var partier, der førte en slingrekurs her, men det gjorde Dansk Folkeparti bestemt ikke.
Jeg mener, at det, som er kritisabelt ved Dansk Folkepartis ageren i denne sag, også i forhold til det forslag til vedtagelse, som man selv er medforslagsstiller på, er, at hr. Peter Skaarup flere gange har udlagt teksten i det forslag, som man selv er medforslagsstiller på, til egen gunst og dermed sagt, at man stemmer for det, og det er så o.k., men i ordførerindlægget tidligere på dagen her sagde hr. Peter Skaarup jo, at man såmænd stort set lige så godt kunne have stemt for SF's forslag til vedtagelse fra Dansk Folkepartis side, men nu var man altså medforslagsstiller på et andet, og derfor måtte man holde sig til det.
For hvis jeg kender SF ret, tror jeg, man har fremsat sit forslag til vedtagelse, fordi man grundlæggende er uenig i de midler, som regeringen har valgt at tage i anvendelse for at løse konflikten i Kosovo, og det er jo til at forholde sig til, men da Dansk Folkeparti ligeledes er grundlæggende uenig heri og mener, at der ikke skal bombes i Serbien, må det altså siges, at det er meget svært at forstå, at det ikke er Dansk Folkeparti og hr. Peter Skaarup, der er ude på en slingrekurs her på talerstolen i dag.
Jørgen Estrup (RV), 1999-04-16:
Men vi overlader det meget gerne til Dansk Folkeparti.
Men når vi nu er i gang med at spørge til, hvad det egentlig er, Dansk Folkeparti lægger i det forslag til vedtagelse, som er kommet frem, og vi har forstået, at udenrigsministerens redegørelse har man sådan set ladet gå ind ad det ene øre og ud af det andet, fordi man ikke lægger større vægt på, hvad der står i den: Må vi så godt høre, hvad Dansk Folkeparti mener om den sidste del af vedtagelsen, hvor der står, at den humanitære hjælpeindsats under UNHCR's ledelse fortsættes med henblik på snarlig hjemvenden af flygtninge til Kosovo? Vil det sige, at hr. Peter Skaarup er helt enig i, at når UNHCR nu kommer og siger, at Danmark skal tage flygtninge, fordi det er den eneste måde, hvorpå man kan tage presset af i Kosovo og i de nærliggende lande, vil Dansk Folkeparti støtte det?
Jann Sjursen (KRF), 1999-04-16:
Jeg havde markeret en kort bemærkning til hr. Peter Skaarup, og den vil jeg så med formandens tilladelse gennemføre her.
Svend Aage Jensby (V), 1999-04-16:
Til begge spørgerne kan jeg sige, at det jo er et almindeligt anerkendt folkeretligt antaget princip, at man ikke går efter statsoverhoveder.
Det, hr. Milosevic repræsenterer, er jo det samme, som Hitler stod for.
Det er hele hans regime, der skal knækkes, og i det øjeblik, man knækker hr. Milosevics militærmaskine, så knækker man også ham, og så tror jeg i virkeligheden, at hans egen opposition vil fjerne ham fra magten.
Til hr. Søren Søndergaard
: Problematikken om, hvem man skal have til at underskrive en fredsaftale, drøftede vi jo hen over bordet i går i forbindelse med en radioudsendelse.
Vi var begge meget tvivlende over for den situation.
Det er jeg også, men der er ikke anden vej end at presse, om jeg så må sige, styret i Beograd, for jeg bryder mig heller ikke om at skulle forhandle og have en underskrift af en mand som Milosevic.
Men han styrer.
Hvad andet valg har vi?
Jeg synes, at både hr. Holger K. Nielsen og hr. Søren Søndergaard skulle læse den udmærkede artikel, der var i Berlingske Tidende den 8. april 1999, hvor en, som jeg næsten kunne forestille mig de herrer må være bekendt med, nemlig Daniel Cohn-Bendit, som så vidt jeg husker er fra De Rød-Grønne og medlem af Europa-Parlamentet, siger: »Jeg er såret og dybt krænket over de hyklere, der på den ene side indrømmer, at de er chokerede over den etniske udrensning, men på den anden side vover at skyde skylden for optrapningen af den humanitære katastrofe på NATO og især den amerikanske djævel.«
Det er jeg enig i.
Hvad andet skulle vi gøre i den situation, vi befinder os i?
Hvor er det sølle bare at kritisere og kritisere og så være ude af stand til at stille noget andet op end nogle filosofiske betragtninger.
Nu er det handling, det drejer sig om.
Holger K. Nielsen (SF), 1999-04-16:
Hr. Søren Søndergaard stiller det helt relevante spørgsmål: Ville hr. Jensby have lavet den politiske aftale med Hitler?
Det er jo vældig fikst at puste sig op, som hr. Jensby gjorde før.
Vi ved jo alle sammen, hvad det er for nogle grusomheder, der er sket.
Vi tager alle sammen afstand fra dem.
Når hr. Jensby så siger, at man skal lave en politisk løsning og lovpriser det diplomatiske arbejde, så ved hr. Jensby udmærket godt, at så længe situationen er som i øjeblikket, bliver det med Milosevic.
Så siger hr. Jensby, at han tror på, man kan svække Milosevic militært, så generalerne gør oprør.
Han tror på, at på et tidspunkt vil befolkningen gøre oprør.
Han tror, han tror, han tror.
Sandheden er, at bombardementerne har styrket Milosevic.
Det er sandheden, og det er den virkelige fiasko i det her bombardement.
Søren Søndergaard (EL), 1999-04-16:
Hr. Jensby omtaler et anerkendt folkeretligt princip om, at man ikke går efter at myrde statsoverhoveder.
Ja, det vil jeg tro, det vil jeg tro.
Det er sikkert et anerkendt folkeretligt princip, som alle statsoverhoveder vil gøre meget for at overholde.
Det er bedre at bombe alle mulige andre.
Derfor vil jeg da også godt vædde med hr. Jensby om, at medmindre Milosevic får et kyllingeben galt i halsen eller falder i badeværelset, så er det om 5 år Milosevic, der endnu sidder på magten i Serbien, og han vil have den på baggrund af aftaler, han har indgået med det NATO, der i dag fordømmer ham så meget, kalder ham Hitler, og hvad ved jeg.
Det er kendsgerningerne.
Vi kan jo tage et væddemål om det.
Så vil jeg spørge hr. Jensby om noget helt andet.
Som jeg sagde i min indledende tale, sagde hr. Anders Fogh Rasmussen til Jyllands-Posten forleden dag, at for 14 dage siden var der ikke folkestemning for indsættelse af landtropper, det var ikke politisk muligt, men hvis CNN's billeder havde gjort, at stemningen vender, så viser det, at NATO's strategi er rigtig.
Jeg vil spørge hr. Jensby, om det citat er et udtryk for Venstres holdning.
Arne Melchior (CD), 1999-04-16:
Jeg vil også gerne fritte hr. Jensby, om han er enig med hr. Holger K. Nielsen i, at Milosevic er blevet styrket af bombardementerne.
Kan hr. Jensby se noget tegn på det?
Hvor skulle de herrer Søren Søndergaard og Holger K. Nielsen vide det fra?
Hitler havde jo også den uindskrænkede magt i Tyskland i 1944 og til begyndelsen af 1945.
Var han styrket
derved?
Det er jo klart, at Milosevic har sit folk i et jerngreb, og der er et terrorregime over hele landet.
Kan hr. Jensby se nogen tegn på, at Milosevic er blevet styrket?
Min opfattelse er den modsatte, og jeg vil være interesseret i at høre hr. Jensbys.
Svend Aage Jensby (V), 1999-04-16:
Jeg kan kun til hr. Holger K. Nielsen til slut sige, når hr. Holger K. Nielsen siger, at hr. Jensby tror og tror og tror, at ja, men jeg har da en holdning.
Jeg kan da demonstrere, hvad jeg vil, og hvad mit parti vil.
Det er mere, end hr. Holger K. Nielsen kan. Sådan er det, og mere har jeg sådan set ikke at tilføje.
Til hr. Søren Søndergaard vil jeg sige: Det er altid interessant at vædde med hr. Søren Søndergaard, det må vi klare.
Men det, jeg i virkeligheden blev spurgt om, var, hvordan min holdning var til den sætning, hr. Anders Fogh Rasmussen er citeret for.
Jeg er helt enig i den.
Det er ganske enkelt forklaringen, så derfor er jeg enig i det, min partiformand har sagt. Hr. Melchior kender jo Det Tredje Rige bedre end jeg, jeg kender det fra historien.
At hævde, at Milosevic er styrket, blot fordi hans brutalitet har taget til i omfang og karakter, er noget ganske andet.
Han er svækket, dybt svækket, og bliver mere og mere svækket, ellers kan jeg forsikre hr. Søren Søndergaard og andre om, at så ville der være blevet skudt nogle flere fly ned.
Der ville være en helt anden militær situation i Jugoslavien, hvis han ikke var dybt svækket, og hvilket land ville ikke være dybt svækket efter godt og vel 3 ugers bombardement?
Sådan er det.
Så jeg er enig med hr. Melchior: Han er dybt svækket.
Søren Søndergaard (EL), 1999-04-16:
Der er jo desværre forskel på at være militært svækket og så være ved magten.
Man kan sagtens være militært svækket og alligevel holde sig ved magten og lave alskens ulykker.
Hvis hr. Jensby har behov for et bevis, kan vi jo bare tage Saddam Hussein, som nu har overlevet bombardementer i 9 år og stadig væk sidder ved magten med alt, hvad det indebærer for oppositionen i Irak af tortur, fængslinger og forfølgelse.
Tortur, fængsling og forfølgelse.
Jeg synes helt ærligt ikke, det er en særlig agtværdig kamp at føre mod en, man betegner som Hitler, at man vil udsætte sig for, at han kan få lov at undertrykke videre i 9 år.
Så vil jeg bare sige tak for svaret omkring hr. Anders Fogh Rasmussen.
Jeg synes, det var meget interessant.
Jeg synes, det var interessant, at Venstre og åbenbart altså også andre var fuldstændig vidende om, at når man begyndte at bombe, så vil flygtningestrømmene komme, og når flygtningestrømmene så kom i titusind-, i hundredtusindvis, og folk døde af sult og kulde, og hvad de ellers døde af på vejen, så ville man via CNN få argumenter, så man kunne overbevise befolkningen om, at landtropperne skulle sættes ind.
Jeg synes virkelig, det er en flot forklaring.
Jeg synes, det er illustrativt for, hvordan man forsøger at vinde befolkningen for et krigseventyr, der ikke kan begrundes i sig selv.
Peter Skaarup (DF), 1999-04-16:
Det begynder jo at blive sådan et tilbageblik på historien, hvordan det nu gik under Anden Verdenskrig og sådan noget.
Den store forskel for mig at se
er altså, at vi under Anden Verdenskrig havde en situation, hvor de allierede var fuldstændig klar over, at i det øjeblik, USA gik ind i krigen, havde de gode muligheder for at få fjernet Hitler fra det tyske rige.
Men det, der er problemet her i Serbien og i Jugoslavien - og der synes jeg hr. Svend Aage Jensby tager fejl - er jo altså, at man ikke er sikker på, at man kan få fjernet Milosevic eller er sikker på, at man kan få fjernet de ledere, der var enige med Milosevic.
Det er jo ikke sådan, at Milosevic står helt alene, og at han er en diktator.
Efter Milosevic siger alle jo, at der kommer to, tre, fire, der har
nøjagtig den samme holdning, og derfor synes jeg altså, hr. Svend Aage Jensby skylder en forklaring på, hvordan det kan være, at Milosevic skulle være så svækket.
Hr. Svend Aage Jensby siger, der ikke er skudt ret mange fly ned, og derfor er Milosevic svækket.
Hvem ved, hvor svækket det jugoslaviske militær egentlig er?
Hvem ved, om beskydningen af de fly, der kommer ind over Jugoslavien, faktisk bliver gemt indtil en senere fase, til en landkrig.
Hvem ved, om ikke serberne, ligesom de gjorde under Anden Verdenskrig, gemmer sig i bjergene, og på et tidspunkt bliver aktive, når der kommer landkrig?
Det er der ikke nogen der ved, og det tror jeg heller ikke hr. Svend Aage Jensby ved, så derfor synes jeg nok, det er et stort brød, der bliver slået op, når man siger, at Milosevic er svækket.
Svend Aage Jensby (V), 1999-04-16:
Jeg vil lade det, hr. Søren Søndergaard sagde til sidst, blæse i vinden.
Det fortjener det.
Jeg synes, at det bare lige så stille fortjener at blive refereret i Folketingstidende.
Så vil jeg til hr. Skaarup sige: Jeg så tilfældigvis i onsdags de spørgsmål, hr. Skaarup havde stillet til udenrigsministeren.
Et af spørgsmålene var bl.a. noget i retning af begrundelsen for, at Danmark nu havde indledt en angrebskrig mod Jugoslavien.
Jeg tænkte ved mig selv: Hvad er
det for noget?
Jeg har også tidligere i Det Udenrigspolitiske Nævn og i andre sammenhænge oplevet hr. Skaarups vurderinger af forsvarspolitiske, militærfaglige spørgsmål.
Jeg har aldrig forstået dem, og derfor tror jeg, at vi lige så godt kan opgive at forklare hinanden, hvad vi mener.
Jeg har den holdning, jeg har givet udtryk for.