runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thor Pedersen (V), 2002-12-06:
Jamen det gælder jo generelt, at forlig gælder, indtil de opsiges.
Altså jeg går ud fra, at forliget her gælder som alle andre forlig, der indgås, som gælder, til de opsiges.
Så kan man have, tror jeg, en mere eller mindre engageret debat om, hvornår de kan opsiges og under hvilke former, er det før et valg eller efter et valg.
Men alt andet lige er der en aftale, der gælder, til den opsiges, eller indtil partierne af en eller anden grund mener, at tiden er løbet fra forliget, så man op til et valg har et andet grundlag for den fremtidige udformning af en lovgivning.
Det gælder så også i det her tilfælde med Den Sociale Pensionsfond.
Ellers har holdningen hele tiden været, at vi har følt os bundet af det, vi har stemt for det, og det gjorde vi også under den tidligere regering.
Pia Gjellerup (S), 2002-12-06:
Det, der er afgørende, er ikke, om den aftale, som blev indgået i 1998 i forbindelse med finanslovforslaget for 1999, er gennemført.
Den er blevet gennemført med de partier, der lovede at gennemføre det.
Der er skabt en lovhjemmel.
Men der foreligger ikke nogen aftale om, at dette eller hint flertal, dette eller hint parti, der har indgået den oprindelige aftale om at ændre lovgrundlaget, også fremover er forpligtede på det lovgrundlag.
Og det er det, finansministeren har ageret på grundlag af i de sidste dage. Jeg synes da, det ville være rigtigt, at finansministeren tog konsekvensen af det og sagde rent ud: Vi vil gerne som regering og som regeringspartier være forpligtede af det lovgrundlag over for de partier, der vil stå ved det lovgrundlag, så det kun kan laves om på et eller andet tidspunkt, hvor de partier, der tiltræder aftalen, er enige om de ændringer, der måtte foretages.
Det synes jeg ville være korrekt at vi fik et helt kontant og klart ja til.
Gitte Seeberg (KF), 2002-12-06:
Ja, jeg har interesseret mig for forslaget, men jeg vil selvfølgelig gerne interessere mig for det igen.
Det er faktisk et forslag, vi har været meget optaget af i den konservative folketingsgruppe.
I årevis er der blevet indført nogle regler, som gav mulighed for fornuftige skatteregler på aktieoptionsområdet.
Men der bliver spurgt til den bevilling.
Jeg beklager meget, jeg ikke kan anvise det præcise kontonummer, men det er en bevilling fra videnskabsminister Helge Sander på godt og vel 50 mio., som bliver suppleret op af en regional bevilling.
Ole Stavad (S), 2002-12-06:
Finansloven, jeg står med her, siger, at der sidste år med SR-regeringen var afsat 33,9 mio. Første år med den nuværende regering, altså i år, hvor man har ansvaret, er det sat ned til 19,4 mio.
I den finanslov, vi behandler for næste år, er det 15,4 mio., og derefter er det helt væk.
Derfor forstår jeg ikke, hvor pengene kommer fra.
Når jeg nævnede aktiebeskatningen, var det, fordi det var det væsentligste omdrejningspunkt, der endte i selskabstømninger og alt svineriet omkring det.
Det stemte De Konservative altså imod.
Endelig vil jeg godt sige til fru Gitte Seeberg, at der i øjeblikket i Folketingets Skatteudvalg ligger et lovforslag
om aktieoptioner, som vil lukke op for en massiv spekulation, hvis det bliver gennemført.
Det lykkedes os at få Dansk Folkeparti med over på den rigtige side af stregen her i december måned, ellers havde det ligget til vedtagelse efter regeringens opfattelse inden nytår.
Nu har vi fået skudt det til efter jul.
Jeg vil bede den konservative finansordfører om at interessere sig lidt for forslaget, så vi ikke får lukket op for nye huller.
Aage Frandsen (SF), 2002-12-06:
Jeg vil godt lige interessere mig lidt for ændringsforslag, som er en konsekvens af forslag vedrørende afgiftslettelser.
Det er ændringsforslag, vi stemmer imod, fordi vi synes, det er uansvarligt at gennemføre dem.
Vi synes også, at Socialdemokratiet burde stemme imod, for det er sådan set også uansvarligt for Socialdemokraterne at stemme for dem.
Der er kun to måder, man kan afhjælpe det her på: Den
ene er, at man regner med, at vi køber vores ting i Danmark, og den anden er, at man forventer, at vi begynder at drikke og ryge lidt mere.
Det kan man selvfølgelig godt have som formål, men jeg var ikke klar over, at Det Konservative Folkeparti mente, at der var to formål, der skulle opnås her, nemlig at få færre penge i kassen, og at vi skal til at drikke og ryge noget mere.
For regnestykket, som hr. Buksti kom med, var jo helt korrekt, og derfor vil jeg godt spørge: Er det den måde, Det Konservative Folkeparti lever op til deres løfter om skattelettelser på?
Jacob Buksti (S), 2002-12-06:
Det må jeg sige; nu kom der virkelig en oplysning, der ville
noget.
Jeg har et svar fra skatteministeren her på spørgsmål 16 til L 79, hvoraf det fremgår, at konsekvenserne af de foreslåede afgiftsnedsættelser giver et årligt provenutab på 1.335 mio. kr. fra 2004 og frem.
Der er altså et hul i kassen på 1.335 mio. kr. om året i al evighed fra 2004 og frem.
Det er altså ikke selvfinansierende, desværre for De Konservative. Det, jeg gerne vil spørge om, er: Når man nu engang her i løbet af foråret skal finde ud af råderummet for de skattelettelser, som De Konservative gerne vil have, forudsætter man så, at de der 1,4 mia. kr. er finansieret, for det ved man jo ikke, om de er, eller skal de fragå råderummet?
I det samme svar beklager skatteministeren meget, at finansministeren har sagt, at man forudsætter, at de er finansieret gennem kompenserende afgiftsstigninger.
Det synes jeg gerne jeg vil høre den konservative ordførers svar på.
Gitte Seeberg (KF), 2002-12-06:
Jeg kan love fru Marianne Jelved, at ventelisterne er faldet.
Til hr. Jens Peter Vernersen: Man kan jo stille sig selv det spørgsmål: Hvilken økonomi ville man helst overtage?
Ville man overtage den, som den borgerlige regering overtog i 1982, eller ville man overtage den, som Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre overtog i 1993?
Det spørgsmål kan vi jo hver især svare på; jeg kender godt svaret i al fald.
Jeg fik ikke svaret hr. Jacob Buksti før på spørgsmålet om de 1,4 mia. kr., som er provenutabet ved grænsehandelen.
Det antages, at når vi når 1. januar 2004, vil det være så godt som selvfinansierende, for alternativet er, at vi taber provenu, fordi handelen er syd for grænsen, og derfor vil det i virkeligheden ikke koste noget.
Så spørger hr. Morten Helveg Petersen om en aftale om Pensionsfonden.
Jeg ved ikke, om der er en aftale; jeg kan i hvert fald ikke her bekræfte, at der skulle være nogen aftale mellem Dansk Folkeparti og finansministeren.
I givet fald er det så i hvert fald en aftale, som jeg ikke har kendskab til.
Marianne Jelved (RV), 2002-12-06:
Jeg skal bare minde fru Gitte Seeberg om, at i 1993 var der over 350.000 ledige og tallet var stigende, at underskuddet på de offentlige finanser var i størrelsesordenen 30-40 mia. kr. og stigende, og at gælden var over 80 pct. af bruttonationalproduktet.
Det er en noget anden situation, VK-regeringen overtog, og jeg ønsker kun, at der bliver passet på det.
Og så spørger jeg: Hvor meget er ventelisterne faldet?
Jens Peter Vernersen (S), 2002-12-06:
Jeg var såmænd på forhånd helt sikker på, hvad det var for nogle synspunkter fru Gitte Seeberg havde om situationen i 1992-1993.
Hvis man vil det, er det alene et udtryk for, at der måske dengang var nogle fordele for meget velstillede Konservative.
Det er åbenbart det, man sidder og argumenterer for på de konservative bænke.
Lad mig så sige om de skattestigninger til erhvervslivet, som man taler om, at det, vi skriver i vores ændringsforslag, ene og alene er et spørgsmål om at lukke de skattehuller, der ligner det, man lavede i 1980'erne, da vi havde en konservativ regering.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-12-06:
Lad mig allerførst kvittere for den konservative ordførers fornuftige ord omkring skat og skatteforslag.
Det var jo væsentlig mere interessant og forsonligt end Venstres finansordførers stereotype afvisning af nye tanker
, så det synes jeg, at der indledningsvis er al mulig grund til at kvittere for.
Vi noterer os i Det Radikale Venstre, at ordvalget er væsentligt forskelligt for de to regeringspartier på det her spørgsmål.
Man kan sige, at det er der ikke noget nyt i, men det er blot blevet bekræftet
endnu en gang i debatten i dag.
Lad mig spørge den konservative ordfører: Den famøse aftale mellem Dansk Folkeparti og finansministeren omkring Pensionsfonden, kendte Det Konservative Folkeparti til den aftale, da den blev indgået?
Gitte Seeberg (KF), 2002-12-06:
Jeg beklager, at jeg ikke fik fat i samtlige fru Marianne Jelveds spørgsmål, men jeg skal starte med sygehusene
Hr. Jacob Buksti, og det gælder også hr. Jens Peter Vernersen,
vil jeg med hensyn til den økonomisk politik gerne minde om, at det altså var noget af et fallitbo, den borgerlige regering overtog, da man fik regeringsmagten sidste gang.
Og jeg er fuldstændig uenig med fru Marianne Jelved i, at det skulle være et fallitbo, SR-regeringen overtog, da man overtog magten efter den borgerlige regering.
Tværtimod overtog man en sund økonomi.
Med hensyn til skattetrykket - og det er så også en forklaring til hr. Jens Peter Vernersen - var vi selvfølgelig også dengang kede af, at skattetrykket steg.
Det er ikke faldet under den tidligere regering, men den borgerlige regering, som vi har nu, har et ønske om et faldende skattetryk, og det vil man også se.
Alene skattestoppet vil gøre, at vi vil få et faldende skattetryk.
At der så vil ske - hvis det sker - en mindre stigning i 2004, jamen det er udtryk for teknik.
Til fru Marianne Jelved: Vi anerkender fuldt ud og er også glade for, at marginalskatten faldt ved de seneste skattereformer.
Men omvendt må man sige, at det jo altså også havde en pris, bl.a. en udhuling af rentefradrag m.v., men jeg vil gerne sige, at det ikke er noget, vi har planer om at ændre på på nuværende tidspunkt.
Marianne Jelved (RV), 2002-12-06:
Jeg skal da kvittere for nogle af de venlige toner vedrørende Det Radikale Venstre.
Men jeg vil minde fru Gitte Seeberg om, at marginalskatten gennemsnitlig er nedsat med 5 pct. under SR-regeringen, at SR-regeringen overtog en økonomi, der var kørt totalt i sænk med stigende gæld, stigende underskud, stigende ledighed, og at VK-regeringen overtog den sundeste økonomi i Europa.
Pas godt på den.
Så vil jeg bede fru Gitte Seeberg svare på følgende tre spørgsmål:
Nr. 1: Kan fru Gitte Seeberg forklare, hvilket bureaukrati der er skabt i sygehussektoren på bekostning af de medicinske patienter?
Nr. 2: Hvor mange af de 1,5 mia. kr. i det, der bliver kaldt lykkeposen, er udbetalt?
Og nr. 3: Hvor mange patienter har været på venteliste i år?
Jens Peter Vernersen (S), 2002-12-06:
Og man kan se i de samme publikationer, at det kunne ske, uden at skatten blev hævet.
Der var et konstant skattetryk, det skriver regeringen selv.
Jeg synes simpelt hen, man skal holde sig for god til at komme med alle disse mange påstande, når regeringen selv dokumenterer, at det faktisk er forkert, at det faktisk er usandt.
Det forstår jeg ikke at fru Gitte Seeberg vil indlade sig på.
Jacob Buksti (S), 2002-12-06:
Kunne vi ikke godt snart blive færdig med den der med, at skatterne bare steg og steg og steg under den tidligere regering.
Kan jeg ikke godt anbefale den konservative ordfører at læse i den finansredegørelse, som den nuværende regering selv er kommet med i november.
På side 25 står der, at i 1980'erne under de borgerlige regeringer steg skattetrykket med 9 pct., men i 1990'erne under SR-regeringen er skattetrykket stort set konstant.
Kan vi så ikke blive fri for det?
Jeg kan forstå, at den konservative ordfører er meget glad for, at man har fået nedsat afgifterne på cigaretter og spiritus.
Men hvordan og hvorledes har den konservative ordfører det så med, at de nedsættelser ikke er finansieret fra 2004 og fremefter?
1,4 mia. kr. blafrer i vinden.
I samme finansredegørelse er den forudsat finansieret, for at år 2010-perspektivet skal være der.
Det er jo sådan, at skatteministeren i et svar til mig har sagt, at det er en normal praksis, at man bare lader det gå ind i en prioritering af næste års finanslov.
Det vil sige, at regningen på 1,4 mia. kr. ligger der og skal betales.
Det må man jo håbe den kan, for ellers ser det sort ud med råderummet for skattelettelser, som jeg ved at De Konservative går meget op i.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-12-06:
Først til fru Elisabeth Arnold: Jeg mente faktisk, at det virkede, som om hr. Holger K. Nielsen var sur.
Jeg synes godt, vi kunne have en debat, der ikke var på den måde, som jeg synes hr. Holger K. Nielsen greb det an på, og det gav jeg udtryk for, og så kommer fru Elisabeth Arnold op og kommer hr. Holger K. Nielsen til undsætning.
Der synes vi, det er på sin plads at få alle de her ting belyst meget grundigt, men vi synes ikke, at man heller ikke fra hr. Jacob Bukstis side kan underkende, at der med den her ordning er tale om, at vi kommer en lang, lang række pensionister i møde, som har meget, meget lidt at gøre godt med.
Jeg har stadig væk ikke fået svar på fra hr. Buksti, om han tager konsekvensen af den kritik, han kommer med, og stemmer imod forslaget.
Det er jo egentlig også ret interessant for os andre at vide, om hr. Buksti vil stemme imod det her forslag om en ældreydelse og dermed effektuere den kritik, hr. Buksti selv kommer med.
Men det får foreløbig stå hen i det uvisse.
Så til hr. Martin Lidegaard i forhold til ændringsforslaget: Det stemmer vi ikke for.
Jeg vil godt sige, at vi selvfølgelig er meget optaget af trafikhastighed, men jeg skal også lige sige til hr. Martin Lidegaard, at det der med, at der skulle være vedtaget noget om øgede hastigheder, vist ikke er helt rigtigt.
Der ligger et lovforslag, hvor vores pointe med at give ret til øget hastighed på motorvejene også er, at det kan trække trafik væk fra hovedveje, som er farligere end motorvejene.
Altså trafiksikkerhed er jo mange ting.
Det er også, at man kører på det vejnet, der er sikrest at køre på.
Martin Lidegaard (RV), 2002-12-06:
Jeg beklager meget at skulle spilde Folketingets tid en gang til, men jeg har endnu ikke fået så meget som et forsøg på et svar fra hr. Kristian Thulesen Dahl på mit spørgsmål, som jeg derfor stiller for tredje gang, nemlig om Dansk Folkeparti har tænkt sig at stemme for det ændringsforslag, vi har i forhold til trafiksikkerhed.
Vi har haft nogle af de mest alvorlige ulykker i Danmark på vejene her i det sidste år.
Svaret fra regeringen og Dansk Folkeparti har indtil nu været at skære 200 mio. kr. i trafiksikkerheden og øge hastigheden.
Vil Dansk Folkeparti sammen med Det Radikale Venstre og et flertal være med til at rette op på trafiksikkerhedspuljen? Vi snakker om 14 mia. kr. i samfundsudgifter hvert år.
Det er næsten det dobbelte af det, som vi har brugt hovedparten af i dag på at diskutere.
Er det overhovedet noget, som indgår i overvejelserne hos Dansk Folkeparti?
Jacob Buksti (S), 2002-12-06:
Jeg vil gerne bede hr. Thulesen Dahl bekræfte, at når Dansk Folkeparti med ældrechecken her sikrer de svage ældre en engangsydelse, betyder det, at grossererenken i Hellerup, der sidder i millionvillaen kan få den, mens kassedamen, som har været omkring 7 år på arbejdsmarkedet, ikke kan få den.
Hvordan tror hr. Kristian Thulesen Dahl, at manden, som har udført havearbejde for 5.000 kr., vil opføre sig, når han efter at have fået ældrechecken så får årsopgørelsen og skal skrive de 5.000 kr. på?
Det kræver en stærk karakter, for hvis han gør det, mister han sin ældrecheck, og hvis han bor til leje, bliver han samtidig sat ned med 1.100 kr. i boligydelse.
Tror hr. Kristian Thulesen Dahl, at der er en stærk karakter hos den ældre, som skriver de 5.000 kr. på med den konsekvens, at han mister 6.100 kr.?
Elisabeth Arnold (RV), 2002-12-06:
Nu har jeg fulgt debatten her i et par timer uden at tage ordet og har lyttet meget til debatten især om Den Sociale Pensionsfond.
Jeg synes, det er fuldstændig klart for enhver, der hører på det her, at der, som hr. Holger K. Nielsen beskrev det før, er tale om rent løftebrud og vælgerbedrag.
Dansk Folkeparti har lovet at betale disse penge tilbage til pensionisterne, hvis de fik indflydelse.
Det har de fået.
Men de har ikke holdt løftet.
Det er en tilståelsessag underbygget med forskellige radiointerviewudskrifter osv., osv.
Der er ikke noget at gøre.
Hvis man bliver grebet i rent vælgerbedrag eller løftebrud eller på anden måde i en eller anden form for ubehagelig situation, kan man jo vælge flere forskellige udveje: enten at bekende og sige, o.k., vi har skiftet mening, eller at prøve at snakke udenom, komme med dumsmarte bemærkninger og kvæle alle kommentarer i strømme af ord, eller man kan beskylde modparten for at være sur.
Og det var jo det, hr. Kristian Thulesen Dahl gjorde med hr. Holger K. Nielsen.
Det synes jeg var utrolig ufint.
Man skal ikke beskylde modparten for at være sur, bare fordi man selv bliver afsløret i noget ubehageligt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-12-06:
Hr. Jacob Buksti spørger om, hvorvidt man målrettet er gået efter at holde nogen ude af ordningen.
Nej, det, man er gået efter i forbindelse med aftalen om ældreydelsen, er jo målrettet at sikre en gruppe nogle midler, og det er klart, at hvis man skal dele de midler, der er afsat, ud til flere, og der ikke er flere i puljen, ja, så får de, der altså får, et mindre beløb, og der har vi så prioriteret, at de, der havde mindst, får et beløb, der dog er af en vis størrelse. Hr. Buksti spørger videre, om vi ikke i virkeligheden gerne ville være gået endnu længere og have givet til en endnu større gruppe.
Og der er svaret: Jo, bestemt.
Det har stået soleklart hele vejen igennem lige siden i sommer, hvor vi lancerede forslaget, at vi gerne ville være gået meget længere end det, vi nu kunne nå frem til i den her aftale.
Men kompromiset blev altså den her aftale plus et analysearbejde, som skal danne baggrund for, at vi næste år
kan møde frem med et krav om til gavn for de økonomisk dårligst stillede pensionister at permanentgøre nogle ordentlige, forbedrede forhold.
Så det er jo sådan, det hænger sammen.
Det har vi ikke kunnet få noget svar på.
Vi ved, at nogle socialdemokrater vil stemme for, og at nogle ikke vil stemme for.
Så kunne det være rart at vide, om de, der går på talerstolen og klandrer os andre, tager konsekvensen af det og stemmer aktivt imod den her ordning, eller hvad meningen er.
Det har vi ikke kunnet få svar på fra nogen af de socialdemokrater, som har blandet sig i debatten specifikt omkring ældreydelsen.
Til fru Pia Gjellerup: Den aftale, der er mellem regeringen og Dansk Folkeparti, har jeg læst op her fra talerstolen tidligere, og den er, at vi i enighed kan støtte ændringsforslag fra andre, men vi støtter ikke ændringsforslaget fra Enhedslisten.
Det har jeg også redegjort for.
Fru Pia Gjellerup spørger videre omkring Den Sociale Pensionsfond, hvad det er for en forståelse, vi har haft af, hvilken aftale der ligger.
Det, jeg kan konstatere, er, at der er et lovgrundlag for overflytningen af midler fra Den Sociale Pensionsfond.
Jeg kan konstatere, at det var under socialdemokratisk ledelse, det lovforslag blev fremsat.
Martin Lidegaard (RV), 2002-12-06:
Hr. Kristian Thulesen Dahl har opøvet den velkendte teknik at starte med de spørgsmål, der er lette at snakke sig fra, men undgå de konkrete og præcise spørgsmål.
Men faktum er altså, at Dansk Folkeparti vil være med til at skære 200 mio. kr. i trafiksikkerheden, og at i 2002 har vi for første gang i 8 år en stigning i antallet af dræbte i Danmark.
Hver eneste ulykke koster 1,5 mio. kr., svarende til 14 mia. kr. i 2001.
Pia Gjellerup (S), 2002-12-06:
Jeg vil gerne spørge fru Gitte Seeberg om en ordveksling, jeg havde med en anden af de konservative folketingsmedlemmer tidligere på dagen i anledning af nogle af de ændringsforslag, som Socialdemokratiet stiller om ændret beskatning i forhold til bl.a. at lukke skattehuller og lignende, som i øvrigt af De Konservative og andre her i salen blev oversat til at handle om, at man beskatter erhvervslivet.
Hr. Lars Barfoed var det, og han havde den interessante vinkel på området, at når det nu går lidt dårligt med økonomien, så skulle man sætte skatterne ned.
Jeg spurgte så uden at få svar - det kunne man jo heller ikke så godt få, når det er en, der har korte bemærkninger, men her er det jo altså en ordfører: Gælder det omvendte så også - det helt logiske, tvillingen til det - at når det så går godt, må man også bruge skatteinstrumentet den anden vej, altså når det går godt, så skal skatterne sættes op?
Deler Det Konservative Folkeparti det symmetriske synspunkt, eller vil man kun det ene, og hvorfor har man afskrevet sig det andet?
Gitte Seeberg (KF), 2002-12-06:
Goddag, frue.
Jeg skal sige til hr. Ole Vagn Christensen, at jeg kun er lettet og glad over, at vi har fået afskaffet den bureaukratiske arbejdsmiljøafgift, som blev indført af den tidligere regering.
Vi må så lade det komme an på en prøve, om det fører til forringet arbejdsmiljø.
Det vil jeg gerne vædde med at det ikke gør, men det kan vi så gøre på et andet sted og tidspunkt.
Til hr. Ole Stavad: Det er jo en smagssag.
Jeg kender godt hr. Ole Stavads synspunkter med hensyn til den tidligere aktiebeskatning, og jeg vil også gerne sige, at Det Konservative Folkeparti i dag ikke går ind for en indførelse af den gamle 3-års-regel.
Jeg vil dog gerne minde om, at det jo faktisk var hr. Mogens Lykketoft, som indførte de regler, som Socialdemokratiet og andre afskaffede senere hen.
Men vi får nok aktiebeskatningen til diskussion, og jeg vil da også gerne sige, at der har været uhensigtsmæssigheder i den gamle beskatning.
Men jeg synes ikke, at man kan sige, at den gamle beskatning som sådan blot har været dårlig.
Jeg vil gerne sige - det gælder i hvert fald i al den tid, jeg selv har siddet som skatteordfører, og det er dog siden 1994, og mens hr. Ole Stavad selv var skatteminister - at der tror jeg ikke, man kan påpege et eneste forslag, som drejer sig om at lukke skattehuller, som vi ikke har stemt for.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-12-06:
For det er jo ikke nogen nyskabelse, man her har prøvet på at lægge frem i Folketinget, som om man vil en hel masse.
Nej, det var en rigtig konstatering, som fru Gitte Seeberg gjorde, at vi har taget noget fra en lang række af disse almindelige regionale udviklingsområder og puttet over i en kasse.
Men tilbage til det med arbejdsmiljøet.
Ved at man er gået imod, at der kan gives bøder, at der kan laves en miljøafgift, som virksomhederne kan få tilbage, er fru Gitte Seeberg faktisk i den situation, at hun har forringet erhvervslivets konkurrenceevne betydeligt i form af stigende sygdomsudgifter, i form af et dårligere arbejdsmiljø, men ikke på de virksomheder, der er i den situation, at de sådan set har gjort noget for arbejdsmiljøet, nej, men på de andre, som har fået lov til at køre.
Og med det forsikringssystem, der eksisterer på de her områder, så har det betydet øgede udgifter.
Det synes jeg man skulle være meget opmærksom på.
Ole Stavad (S), 2002-12-06:
Først vil jeg sige til fru Gitte Seeberg, at jeg desværre ikke helt kan bekræfte den antagelse, som fru Gitte Seeberg giver udtryk for, nemlig at Det Konservative Folkeparti altid har været med, når vi har forsøgt at forhindre spekulation i skattesystemet.
Jeg er ikke i tvivl om, at fru Gitte Seeberg vil være på det hold hos De Konservative, som godt vil være med til det.
Men jeg vil kunne finde talrige eksempler på, at Det Konservative Folkeparti ikke har deltaget, når der er blevet lavet større ændringer, som også har haft det formål at gå ind og være med til at lukke for hullerne.
Hvis fru Gitte Seeberg vil have konkrete eksempler, så kan vi tage den der virkelig store spekulation, der forgik i forhold til aktiemarkedsbeskatningen, som Det Konservative Folkeparti i øvrigt sammen med hele den borgerlige side i denne her sal stemte imod tilbage i 1993 sammen med en lang række forslag, som havde det præcise formål at imødegå spekulation.
Når vi så ser på de regionale vækstmiljøer, hvis jeg lige må have lov til at sige det også, så er virkeligheden jo, at beløbene drosles kraftigt ned i forhold til det, der stod på finansloven fra den tidligere regering.
Og de 80 mio. kr. forstår jeg simpelt hen ikke, hvor fru Gitte Seeberg får fra, hvor i finansloven det står.