Bjørn Medom Nielsen (S), 2006-04-04:
Når Socialdemokraterne genfremsætter forslaget om at fastsætte hygiejnestandarder, altså en standard på alle sygehuse i Danmark, er det udtryk for, at vi mener, at vi har det rigtige håndtag at dreje på for at sikre patienterne imod den ekstra smitte, som de udsættes for, plus de personlige omkostninger, der ligger i at blive ekstraordinært syg på et sygehus, samt sikre mod de samfundsmæssige omkostninger.
Ved at kigge på Seruminstituttets hjemmeside og deres opgørelse over nosokomiel smitte, som det hedder, kan der ikke konstateres nogen nedgang i antallet af infektioner, som patienterne får ud over den lidelse, som de er indlagt for.
Antallet af borgere, der smittes på den her måde, arbejder sig nu op imod 120.000 årligt.
Derudover kan pressen vedblivende berette om, at hygiejnen i sundhedsvæsenet ikke er i orden.
Og som vi siger på jysk: Selv om det har stået i avisen, kan det jo godt være sandt. Der er med andre ord ikke blevet renere på sygehusene.
Der er fortsat flere patienter, der smittes, og de ligger som følge heraf gennemsnitlig 7 dage ekstra på hospitalet.
Derfor fremsætter vi nu igen beslutningsforslaget om faste standarder vedrørende hygiejne på sygehusene.
Jeg synes, det er bemærkelsesværdigt, at det er fjerde gang, vi gør det, men med den samme baggrund.
Det socialdemokratiske værdisæt – og det kunne jo nok interessere sundhedsministeren, når han sætter spørgsmålstegn ved, hvordan et socialdemokratisk forslag kan se sådan her ud – for den her gentagne handling er ud over den politiske stædighed, som vi gerne påtager os, at vi betragter en ordentlig hygiejne som et grundFttmo070.fm Page 5381 Monday, May 29, 2006 9:56 AM
vilkår i hele det danske sundhedsvæsen; et grundvilkår, der ikke kan indgå i det kvalitetsarbejde, der ellers arbejdes med på de enkelte sygehuse og afsnit; et fundamentalt grundvilkår på linje med, at lægerne og sygeplejerskerne er uddannede og operationsværktøjet er af højeste kvalitet.
Dårlig hygiejne og dermed følgende yderligere sygdom hos patienter giver længere indlæggelser og koster hvert år samfundet op til 2 mia. kr.
Det tal vil bare blive ved med at vokse, hvis der ikke gribes ind, ikke fordi der ikke arbejdes med opgaven i sundhedsvæsenet, det gøres der, men fordi udviklingen gør, at mulighederne for at blive smittet stiger.
Det sker på baggrund af brug af specialisering og behandling på forskellige interne eller eksterne geografiske steder på sygehusene.
Det sker på baggrund af det frie sygehusvalg.
Det sker på baggrund af behandlingsgarantiens brug af bl.a. private behandlingssteder.
Dertil kommer smitte, som har givet sygedage for personalet, pårørende og besøgende og f.eks. også sygedage hos medarbejdere i ældreplejen, et tal, der ikke er opgjort.
En ændring, siden dette forslag er blevet behandlet sidst, er, at fugleinfluenzaen er kommet tæt ind på livet af os i Danmark, og at også smitterisikoen herfra skal indarbejdes.
Dertil kommer problematikken omkring MRSA, som også har forbindelse til borgernes brug af sundhedsvæsenet.
I rapporten om den gode medicinske afdeling udbeder man sig også ensrettede retningslinjer for hygiejnen for at kunne nå det ønskede niveau og for at kunne kontrollere det.
I denne rapport antydes også problematikken med fugleinfluenzaen som et muligt kommende argument, og nu er den her altså.
Ud over udgiften for det offentlige betyder det også lidelser for patienterne og utryghed ved at komme på sygehuset.
Konsekvensen af den stadig dårlige hygiejne på sygehusene er ikke kun en lang række sygehistorier, som også tæller dødsfald og amputationer, der er også blevet en utryghed ved at lade sig indlægge på hospitalet eller besøge et sygehus som pårørende; en utryghed, som efter Socialdemokraternes opfattelse kun imødegås ved at gøre en ordentlig hygiejne til et grundvilkår i det danske sundhedsvæsen; et grundvilkår der ikke skal være afhængig af postnummeret, der skal være rent, lige meget hvor i Danmark patienten end behandles.
Trygheden skabes ved at fastsætte standarder for, hvor rent der skal være på danske sygehuse; en tryghed, der betyder, at lige meget hvilket sygehus der benyttes eller inddrages i behandlingen, så er hygiejnen i orden.
Det samme skal selvfølgelig også være tilfældet for private klinikker, tandlæger og private praksisser.
Endvidere har det vist sig, at der, siden forslaget første gang blev fremsat til behandling, er kommet øget forskning og innovation inden for hygiejne på sygehusene.
Bl.a. er området aerosoler, patogene vira eller på dansk: luftbåren smitte ikke med i beskrivelsen af DS-standarderne, som vi for øjeblikket foreslår gennemført, og som der arbejdes med i kvalitetsarbejdet.
Dette forhold vil vi via spørgsmål til ministeren søge afdækket og eventuelt bragt ind i det efterfølgende udvalgsarbejde.
Jeg skal sige tak for debatten, jeg skal sige tak for den forholdsvis pæne opbakning, der har været; den var ikke så velargumenteret, men opbakning har der været.
Jeg håber faktisk, at vi i udvalgsarbejdet kan opnå at tage fat på nogle af de områder, jeg har nævnt i de sidste punkter, altså nogle af de nye ting, der er kommet, og at vi på den måde kan opnå at komme et stykke hen ad vejen til glæde for vores borgere, til glæde for vores patienter og til glæde for vores pårørende.
Afstemning