runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2004-12-08:
Det var ikke hr. Villy Søvndals konklusion eller standpunkt; jeg citerede fra rådet, det er jeg ikke sikker på at statsministeren var helt opmærksom på.
Jeg vil godt lige gentage, hvad det er, rådet faktisk siger.
Det er fra midterste spalte, jeg citerer – jeg kan se, at statsministeren sidder med samme bog – bare så vi er sikre på, at vi citerer rigtigt.
Rådet siger altså: »Faktisk er nogle af de ydelser, som de socialt udsatte nu er henvist til at leve af, så lave, at de enten er lavere end almindelige takster for at bo på et forsorgshjem eller kun levner et meget beskedent beløb tilbage.« Føler statsministeren ikke, at han er fanget i det mest eklatante løftesvig over for nogle af de svageste grupper, nogen dansk statsminister i nyere tid er fanget i?
Jeg er sikker på, at statsministeren husker, at han ved sin tiltrædelse var meget optaget af de socialt udsatte, og også at han afgav det løfte, at livet ville blive lettere for de socialt udsatte, når statsministeren kom til.
Nu vil jeg så godt læse syv linjer fra rådets rapport 2004, side 22, midterste spalte: »Rådet konkluderede derfor, at modtagerne af disse ydelser er akut truede mennesker i en urimelig økonomisk situation.
« Det er dem på starthjælp, og det er dem på kontanthjælp på de lave ydelser. »
Faktisk er nogle af de ydelser, som de socialt udstødte nu er henvist til at leve af, så lave, at de enten er lavere end de almindelige takster for at bo på et forsorgshjem eller kun levner et meget beskedent beløb tilbage.«
Tror statsministeren, at det var på den måde, de udsatte grupper opfattede at statsministeren ville hjælpe dem?
»Mener regeringen set i lyset af, at den ved sin tiltrædelse lovede at forbedre vilkårene for de svageste grupper, og at Rådet for Socialt Udsatte i sin årsrapport 2004 konstaterer, at nogle af de ydelser, som de socialt udsatte nu er henvist til at leve af, er lavere end de almindelige takster for at bo på et forsorgshjem, at regeringen har levet op til sit løfte?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Det er det, der er omhandlet i Socialforskningsinstituttets rapport, og der viser rapporten fra Socialforskningsinstituttet, at situationen praktisk talt er uændret fra 2001 til 2002.
Der er ikke nogen, – desværre, vil jeg så sige – der har tal for 2003 og 2004.
Generelt er det danske samfund blevet væsentlig rigere i disse år, og vi har som regering afsat ekstra midler i betydeligt omfang til de allersvageste grupper i vores samfund.
Det må være sådan, et godt velfærdssamfund er karakteriseret, nemlig ved at tage sig godt af de allersvageste grupper.
Sådan har vi ført politik, siden vi tiltrådte som regering, bl.a. ved at nedsætte Rådet for Socialt Udsatte, og sådan vil vi også i en kommende valgperiode blive ved med at føre politik, hvis vælgerne betror os ansvaret.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Kamal Qureshi (SF), 2004-12-08:
Jeg synes egentlig, at det er ærgerligt, at den her dialog bliver opfattet som en konfrontation.
Man kunne ud fra de besvarelser, statsministeren kommer med, næsten gå hen og få indtryk af, at der er kommet færre fattige under den her regering, at der er kommet færre arbejdsløse under den her regering, at folk har fået det økonomisk bedre overalt i det danske samfund, og at de fattigste børn har fået det bedre under denne her regering.
Er det det billede, statsministeren gerne vil tegne?
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge statsministeren, om det, som han siger, vitterlig er, at der er kommet færre arbejdsløse under den her regering, at der er kommet færre på langvarig kontanthjælp, og at der er kommet færre fattige børn.
Er det det, statsministeren siger?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Jeg er slet ikke enig i hr. Villy Søvndals måde at stille det op på.
Der føjes ikke meget nyt til nu, for vi har haft det her i flere runder, og derfor kan jeg kun henholde mig til, hvad jeg allerede har svaret flere gange.
Villy Søvndal (SF), 2004-12-08:
Jeg tror, at det, der adskiller os, er synet på behandlingssamfundet.
Statsministeren har ret i, at det, vi har gjort sammen i satssammenhæng, har givet penge til forskellige typer af behandlinger af misbrug.
Det vil jeg gerne stå ved, der har vi presset på fra SF's side, som statsministeren ved.
Men det, jeg ikke forstår, er, hvorfor statsministeren vil have gjort alle behandlingskrævende.
De har kun ét problem, som man også påpeger i rapporterne fra Kirkens Korshær og de andre humanitære organisationer, og det er, at de er blevet gjort så fattige, at de ikke kan få livet til at hænge sammen.
Når jeg peger på det, så svarer statsministeren ved at fortælle, hvordan han har forøget behandlingsindsatsen.
Deres hovedproblem er ikke, at de har behov for behandling, i hvert fald ikke endnu, men at de er så fattige, at livet ikke hænger sammen.
Er det ikke mere indlysende, vil jeg gerne spørge statsministeren, at prøve at løse det problem?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Vi har jo ikke haft nogen diskussion om tallet, der har jeg jo ikke sagt noget andet, men det dækker over det positive, at vi laver en ordning, der betyder, at det kan betale sig at arbejde.
Det er vel positivt, at det kan betale sig at arbejde.
At få en besparelse ved at få folk i job er vel i og for sig en god ting.
Jeg vil bare sige til hr. Villy Søvndal, at det også skal ses i lyset af, at vi som regering har sat meget fokus på netop de mest udsatte grupper i vores samfund, og vi har været glade for, at der i Folketinget har været bred opbakning til en indsats, som altså betyder, at der i denne regerings tid er bevilget omkring 5 mia. kr. til de grupper, vi taler om her.
Det synes jeg er godt, og derfor forstår jeg ikke, at man forsøger at skabe den konfrontationsstemning, som venstrefløjen prøver at skabe her i dag.
Vi har jo et fælles mål om at prøve at løse situationen for de grupper, der har det allersværest.
Villy Søvndal (SF), 2004-12-08:
Statsministeren bliver ved med at sige, at det kun er hjørner, man har taget.
Det er det firdobbelte af, hvad regeringen truede med sidste år under finanslovforhandlingerne med hensyn til supplerende dagpenge.
Denne gang var det bare nogle lidt svagere folk på starthjælp og kontanthjælp, der ikke havde stærke interessegrupper i ryggen, og derfor var det lettere at komme af sted med det, uden at pressen bemærkede det, og uden at der blev den store, offentlige debat om det.
Vil statsministeren for det første bekræfte, at det er 750 mio. kr., der er sparet i alt, som det er påpeget i rapporten fra Rådet for Socialt Udsatte?
Og vil han for det andet også godt bekræfte, at det har gjort svidende ondt på nogle grupper, der ikke er kommet i arbejde på grund af det her?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Nu siger hr. Ole Sohn, at det, regeringen har gjort, ikke hjælper, at det har slået fejl.
Det er jo ikke rigtigt.
Lad os f.eks. tage starthjælpen, som typisk er for indvandrere, fordi vi siger, at man skal have boet i Danmark i mindst 7 år for at kunne få fuld adgang til det danske socialsystems goder.
Man kan her få enten en introduktionsydelse som starthjælp, som er en lidt lavere ydelse, eller introduktionsydelsen på kontanthjælpsniveau.
Når vi så kigger på tallene for, hvordan det går med at komme i beskæftigelse, er det således, at blandt dem, der er på starthjælp, er 36 pct. selvforsørgende eller på SU efter 2 år.
Blandt dem, der er på kontanthjælpsniveau, er det kun 27 pct., der er selvforsørgende eller på SU efter 2 år.
Der er altså noget, der tyder på, at det virker i retning af, at der er flere, der kommer i job eller uddannelse.
Ole Sohn (SF), 2004-12-08:
Duracellbatteriet behøver da ikke at fortsætte.
Der er ingen, der benægter, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Ingen har benægtet det på noget som helst tidspunkt.
Man skulle prøve at forholde sig til den virkelighed, at det, der sker, når arbejdsløsheden stiger og beskæftigelsen falder, er, at det så bliver sværere for de socialt udsatte at komme ind på arbejdsmarkedet.
Og en af de ting, der gør det endnu værre for den her gruppe, som er omfattet af spørgsmålet, er, at antallet af langtidsledige er eksploderet under den her regering.
Det vil sige, at for dem, der er endnu længere ude, dem, der er på kontanthjælp og oven i købet har været det igennem flere år og fået nedsat deres ydelser, er mulighederne for at komme ind på arbejdsmarkedet meget ringere.
Så er det enkle spørgsmål, om det ikke giver statsministeren anledning til at sige: Hvordan hjælper vi så de familier, når vores hidtidige politik er slået fejl, og ikke mindst, hvordan hjælper vi deres børn, så den negative sociale arv ikke skal forfølge dem?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Det er jo ikke rigtigt, at det er slået fejl.
Sagen er den, at vi i nogle år desværre har oplevet en noget afmattet international økonomi, og det har så også smittet negativt af på beskæftigelsessituationen i Danmark.
Men nu er det heldigvis på vej den anden vej.
Nu stiger beskæftigelsen heldigvis, nu falder ledigheden heldigvis, og det gør selvfølgelig, at det også bliver nemmere at få de udsatte grupper i job.
Deri har hr. Ole Sohn selvfølgelig ret.
Når arbejdsmarkedet er i fremgang, er det alt andet lige også nemmere at få de udsatte grupper i arbejde.
Men jeg er bare nødt til at fastholde, at samtidig med at vi må arbejde for at have et godt socialt sikkerhedsnet i Danmark, skal vi også sikre, at systemet fungerer sådan, at det altid kan betale sig at arbejde og tage en uddannelse.
Det håber jeg faktisk vi kunne være enige om.
Det er sådan set alt, hvad regeringen har gjort.
Det er ikke særlig store ændringer, vi har foretaget.
Vi har bare i nogle få og små hjørner lige sikret, at det kan betale sig at arbejde, og at det kan betale sig at tage en uddannelse.
Jeg synes, det er almindelig snusfornuft, at det selvfølgelig skal kunne betale sig at arbejde.
Jeg forstår hr. Villy Søvndals spørgsmål sådan, at hr. Villy Søvndal mener, at der er nogle personer, der får så lidt i hjælp, at de ikke har råd til at tage på forsorgshjem, og det har hr. Villy Søvndal absolut ikke ret i.
Villy Søvndal (SF), 2004-12-08:
Det der med, at statsministeren er ked af, at han ikke kan stille spørgsmål, tror jeg løser sig snart, så det synes jeg ikke statsministeren skal være.
Den længsel tror jeg snart bliver opfyldt.
Statsministeren, som ikke må spørge – men jeg vil da gerne svare som en servicemeddelelse – spurgte, hvor jeg har det fra.
Jeg har ringet til dem, der driver varmestuerne, og der er f.eks. meldingen fra KFUM's Sociale Arbejde, der er en af de store, der driver de her ting, at hvor de i 2002 havde 1.033 døgnovernatninger på deres herberger og forsorgshjem, der havde de i 2003 1.404.
Altså en meget stor stigning.
Det er et udtryk for, at hjemløsheden banker igennem, så hvis statsministeren vil med på den tur, jeg inviterede ham på før, kan vi jo tage rundt sammen og spørge, om det er rigtigt, at de humanitære organisationer, der driver de her ting, oplever den stigning, som jeg har fået oplyst.
Men det var altså svaret på, hvor jeg har tallene fra.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Mig bekendt findes der ingen statistik over antallet af hjemløse, og derfor kan hverken hr. Villy Søvndal eller jeg selv for den sags skyld sige noget præcist om, hvorvidt der er blevet flere eller færre hjemløse.
Men et fingerpeg om udviklingen kan man dog få ved at se på antallet af henvendelser om optagelse på et forsorgshjem, og der viser tallene, at der fra 2001 til 2003 skete et forholdsvis stort fald i antallet af henvendelser.
Det kunne tyde på, at der er blevet færre hjemløse fra 2001 til 2003.
Jeg siger ikke, at det nødvendigvis er sådan.
Som sagt er der kun tale om en indikator, men hvad jeg siger er, at hr. Villy Søvndal overhovedet ikke har noget grundlag for at sige, at der er blevet flere hjemløse.
Villy Søvndal (SF), 2004-12-08:
Han får simpelt hen ikke fat i virkeligheden udenfor.
Derfor gentager jeg det gode tilbud.
Jeg gerne vil bruge en dag sammen med statsministeren, hvor vi tager rundt f.eks. til KFUM's Sociale Arbejde og får dem til at bekræfte de tal, jeg har nævnt, altså at antallet af overnatninger på herbergerne steg fra 2002 til 2003.
De har ikke 2004tallene endnu, fordi 2004 jo ikke er afsluttet.
Vi kunne også gå en tur rundt i byen, og så er jeg sikker på, at statsministeren ville erfare, at når vi tog et S-tog, var der flere hjemløse dér, og når vi gik rundt ude i yderområderne de steder, hvor der er nogle varmeriste at varme sig ved, ville vi se flere hjemløse.
Det er en alment kendt sag, og derfor synes jeg, det er dumt, at statsministeren forsøger at benægte det.
Det står statsministeren sig ikke godt ved.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-08:
Nu vil jeg sige til statsministeren, at det altså bliver en positiv nejkampagne.
Det kan jeg godt forsikre om.
Det positive vil komme til at bestå i, at vi da vil anvise langt bedre alternativer til det europæiske samarbejde end den traktat.
Men det kan vi jo selvfølgelig vende tilbage til i skriftlig form.
Jeg synes ikke, statsministeren forklarer, hvordan den måde, undtagelsen er skrevet på, på nogen måde skulle sikre, at vi ikke har den forpligtelse til oprustning.
Jeg synes altså heller ikke, at statsministeren forklarer, hvordan man kan få en større militær kapacitet for de samme penge eller måske endda færre.
Det kan altså ikke lade sig gøre i virkelighedens verden.
Jeg tror, at statsministeren efter sit mislykkede Irakfelttog er klar over, hvor dyrt det er.
Jeg synes ikke, han skal forsøge at foregøgle Folketinget og befolkningen, at man kan få en øget militær kapacitet uden at sætte flere penge af.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Nej, det vil jeg aldeles ikke bekræfte, for det forholder sig helt anderledes, end sådan som hr. Keld Albrechtsen forsøger at fremstille det.
For det første har vi altså vores forsvarsforbehold, så vi ikke er omfattet af det her.
Og for det andet er det sådan, at selv om vi så var med i det, så er det altså landene selv, der fastlægger deres nationale forsvarsbudgetter.
Så der er simpelt hen overhovedet intet om den sag her i forhold til den kampagne, som hr. Keld Albrechtsen prøver at sprede.
Det er jo hr. Keld Albrechtsen, der nu tager forskud på – prøver at varme op til – en negativ nejkampagne over for den nye EU-traktat.
Det er meget gennemskueligt, at det er det, det handler om.
Men jeg kan altså allerede nu sige: Der er simpelt hen intet som helst – intet som helst! – om det, hr. Keld Albrechtsen påstår her.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-08:
Jamen jeg vil godt bede statsministeren forklare helt præcis, hvordan den danske undtagelse kan holde os uden for den forpligtelse, for det kan jeg altså ikke læse ud af den.
Efter min opfattelse gælder den danske undtagelse kun i de tilfælde, hvor der planlægges aktioner og gennemføres aktioner, men ikke i forhold til sådan nogle generelle forpligtelser.
Så er det da rigtigt nok, at hvis man f.eks. nedsætter soldaternes lønninger og så fordeler det på nogle flere soldater, så kan man jo måske nok øge den militære kapacitet uden at sætte udgiften op, men det er vel ikke det, statsministeren har i tankerne at vi skal gøre, så derfor kan man jo altså ikke få flere soldater uden at betale flere penge.
Det vil jeg godt bede statsministeren bekræfte.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Traktatens forpligtelse til en forbedring af den militære kapacitet medfører ikke, at det skal ske ved en forøgelse af militærudgifterne.
Målet kan nås på anden vis.
Og lad mig understrege, at det jo fortsat vil være medlemslandene, der selv fastlægger deres nationale forsvarsbudgetter.
Så vi er igen i den situation, som vi så ofte er i, når vi snakker EU, at hr. Keld Albrechtsen ser spøgelser ved højlys dag.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-08:
Sådan som jeg læser forsvarsundtagelsen, går den jo ud på, at de beslutninger, der træffes, som har indvirkning på militære aktioner, på forberedelsen af militære aktioner, er Danmark ikke forpligtet af.
Men det er meget vanskeligt at læse undtagelsen sådan, at den friholder os fra den her forpligtelse til gradvis at forøge den militære kapacitet.
Det vil jeg godt bede statsministeren forklare lidt nærmere.
På almindeligt dansk betyder »en forøgelse af den militære kapacitet«, at man skal øge militærvæsenet.
Anderledes kan det vel ikke forstås.
Men i redegørelsen, som statsministeren har udsendt om traktaten, den her blå sag, forsøger man på at omskrive det og sige, at det ikke nødvendigvis betyder, at forsvarsudgifterne skal stige.
Men på almindeligt dansk betyder det vækst i forsvarsbevillingerne.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
I øvrigt er der ikke tale om, at EU-landene lægger op til oprustning.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-08:
Jeg har studeret det materiale, som regeringen har udsendt om den nye forfatningstraktat, bl.a. om den forpligtelse til gradvis at forbedre landenes militære kapacitet, altså hvor man i forfatningstraktaten indskriver en pligt for medlemslandene til oprustning.
Der vil jeg godt spørge statsministeren, og det er også det, der ligger i det mundtlige spørgsmål: Er det sådan, at når der er disse forsøg i teksten på at bortforklare denne forpligtelse til oprustning, så er det, fordi Danmark her ikke har en undtagelse, altså at vi faktisk også reelt vil blive forpligtet til at opruste, hvis det er sådan, at vi siger ja til forfatningstraktaten?
Vil statsministeren redegøre for konsekvensen af det danske forsvarsforbehold i forhold til EUtraktatens artikel I-41 om medlemsstaternes forpligtelse til »gradvis at forbedre deres militære kapacitet«?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Det er jo en fuldstændig forvansket fremstilling af, hvad jeg har sagt.
Jeg har sagt flere gange, at selvfølgelig kan man ikke foretage ulovlig udbetaling af penge.
Her er der altså tale om, at der skulle have været valgt en anden procedure, det er så det, og det har kirkeministeren også erkendt, og så er den sag i virkeligheden ikke længere.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-08:
Tak fru formand, det havde jeg nu også selv talt mig frem til.
Jeg synes, det er alvorligt, når det viser sig, at dispositioner, som ministre foretager, er ulovlige, og at kirkeministeren så tilmed, da Rigsrevisionen havde fastslået, at det var ulovligt, over for pressen forsøgte på at forklare, at det sådan set var rimeligt nok.
Nu forsøger statsministeren så også her at bagatellisere det ved at sige, at man bare kunne have gjort det på en lidt anden måde, og så var det såmænd helt fint.
Det synes jeg ikke er et klart og ordentligt forhold til tingene.
Jeg havde håbet, at vi kunne få en klar tilkendegivelse om, at man i regeringen ikke vil tolerere ulovligheder; det vil man ikke tolerere ude i samfundet, siger man, men når det er i egne rækker, så er det nok knap så alvorligt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Jo, men jeg er ikke enig i den konklusion.
Jeg har, må jeg sige, meget stor tillid til de lokale myndigheder, der jo i reglen tager sig af disse sager, og jeg er sikker på, at de hjælper mennesker med at få afhjulpet de problemer, de har, hjælper mennesker med at få opfyldt deres behov så godt, de nu kan.
Jeg siger ikke på nogen som helst måde, at vi har løst alle problemer.
Jeg siger ikke, at der ikke er mennesker, som er i en svær social og økonomisk situation, for det ved vi alle sammen at der er.
Og vi ønsker altså fra regeringens side at sætte ind og hjælpe der, hvor der virkelig er et behov for hjælp.
Og det er den linje, vi har forfulgt, lige siden denne regering trådte til.
Jamen ministre må ikke udbetale penge ulovligt, så svaret er jo meget enkelt.
Finansministeren har tidligere givet udtryk for, at Kirkeministeriet kunne have ydet pressesekretæren et engangsvederlag, og sådan som sagen ligger oplyst for mig, så tager Rigsrevisionen ikke afstand fra, at Kirkeministeriet kunne have ydet en godtgørelse, men ministeriet burde have forelagt spørgsmålet for Finansministeriet.
Og kirkeministeren har også erkendt, at den procedure skulle man have anvendt.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-08:
Jo, men så er der bare det ved det, at statsministeren altså den 10. december sidste år her i Folketingssalen sagde, at det var helt i orden, at den pågældende pressechef fortsat skulle oppebære løn frem til udgangen af maj måned 2004, og det var altså den løn, der viste sig at være ulovligt udbetalt.
Så synes jeg, at statsministeren godt kunne have beklaget, dels at han dengang selv sagde, at det var i orden, og dels at det efterfølgende viste sig at være ulovligt.
Jeg synes, statsministeren godt kunne have tilkendegivet, at han som regeringschef ikke vil acceptere, at der sker den slags ulovligheder, og at han var ked af, at han dengang selv havde fejlbedømt sagen og sagt, at det var i orden.
Det var såmænd bare det, jeg ville bede statsministeren om.
Men i stedet for kommer der alle mulige polemiske bemærkninger om oppositionen, og jeg ved ikke hvad.
Men kunne man ikke bare få den beklagelse og så en melding om, at der ikke fortsat vil kunne ske ulovligheder, uden at statsministeren griber ind, og at ministre, der udbetaler penge ulovligt, ikke bliver ved med at være ministre?
Det er bare det, jeg gerne vil have statsministeren til at fastslå.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Det var da en vældig lang omgang.
Gad vide, om det var inden for forretningsordenens taletidsregler.
Men det bliver ikke bedre af, at hr. Keld Albrechtsen bruger mange ord.
Hvor er det dog synd for hr. Keld Albrechtsen, at han føler, at jeg rammer ham.
Jeg har forstået, at oppositionen savner opmærksomhed, og så kan det ikke nytte noget, at man er ked af det, når man så får opmærksomhed.
Den fremstilling, hr. Keld Albrechtsen giver, er jo ikke rigtig.
Rigsrevisionen anfører i sin redegørelse: »... har Kirkeministeriet efter Rigsrevisionens vurdering ikke haft den fornødne hjemmel til at indgå en aftale om fratrædelsesgodtgørelse på 6 måneders løn til medarbejderen.
Det er ligeledes Rigsrevisionens vurdering, at hvis Kirkeministeriet på grund af sagens særlige omstændigheder ønskede at yde en godtgørelse, burde ministeriet have forelagt spørgsmålet for Finansministeriet, inden ministeriet indgik en aftale.«
Det svarer nøjagtig til, hvad finansministeren tidligere har givet udtryk for her i salen.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-08:
For kirkeministeren gjorde det jo, og dengang det skete, sagde statsministeren faktisk i spørgetiden den 10. december sidste år, at det var i orden.
Så kommer Rigsrevisionens rapport, og så viser det sig, at det faktisk var ulovligt.
Det ville være det naturlige svar at give her i Folketinget.
Men statsministeren har ikke andet at komme med end bortforklaringer og så angreb på mig, som vi altså så det i spørgetimen forleden dag.
Derfor bliver jeg nødt til at vende tilbage til det spørgsmål: Hvis det sker igen, vil statsministeren så stadig væk bare bagatellisere det og skubbe det væk og sige, at der godt nok skete noget ulovligt, og det må der nok ikke, men det er også lige meget, nu forsætter vi bare, som om der intet var hændt?
Det var det indtryk statsministeren efterlod i spørgetimen, og jeg synes ikke, det kan være rimeligt, at sagen skal slutte der, for så får man jo det indtryk, at statsministeren er ligeglad med, om ministre begår ulovligheder.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Hr. Keld Albrechtsen spørger, hvor store beløb ministre kan udbetale ulovligt.
Og svaret er, at man ikke kan udbetale beløb ulovligt.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-08:
Når jeg har stillet det her spørgsmål, er det jo ikke mindst, fordi der skete det forleden tirsdag, da vi drøftede den her sag i spørgetimen, det var den 30. i sidste måned, at besvarelsen løb helt af sporet for statsministeren.
I stedet for at svare på mine spørgsmål vedrørende det principielle problem i, at en kirkeminister ulovligt udbetaler 6 måneders løn, gik statsministeren over til i sine besvarelser alene at tale om mig og slet ikke om de spørgsmål, der blev stillet.
Derfor bliver jeg nødt til at følge op på det spørgsmål, som drejer sig om, at når vi konstaterer, at andre mennesker begår ulovligheder, så sker der noget, men når en minister begår en ulovlighed og udbetaler 6 måneders løn, som det viser sig at hun ikke måtte, så sker der ingenting, og statsministeren bagatelliserer det bare.
Det er baggrunden for mit spørgsmål.
Det synes jeg vi bliver nødt til at få afklaret.
»Hvor store beløb kan ministre udbetale ulovligt og stadig nyde statsministerens tillid?«