runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2006-02-21:
Enhedslisten kan varmt støtte det her forslag.
Den del, der handler om it, svarer stort set til det forslag, vi selv har fremsat, og som hr. Thomas Krog var inde på blev behandlet her i Folketingssalen for ikke så lang tid siden.
Vi har, lige fra regeringen og Dansk Folkeparti besluttede at gennemføre kommunalreformen, foreslået, at det skulle sikres, at de mange nye it-systemer skulle være tilgængelige.
Det er en skandale, at der nu bruges milliarder i det offentlige på ny it, uden at man sikrer tilgængelighed for de mange borgere, der ikke kan eller har svært ved at bruge it, der ikke er gjort tilgængeligt.
Det er dels et problem for de mange, der kunne yde en god indsats som offentligt ansatte, men ikke kan, hvis it-systemet ikke er tilgængeligt, og det er det også for de mange borgere, der ikke kan bruge de flere og flere offentlige tjenester med informationssøgning, ansøgninger og skatteforhold m.v. på nettet, fordi de ikke er gjort tilgængelige.
Selvfølgelig bør der også være fysisk tilgængelighed til de jobcentre, som handicappede skal bruge, når de er arbejdsløse.
Det kan i forvejen være svært at komme ind på arbejdsmarkedet, og hvis man ikke engang kan komme ind i jobcenteret i sin kørestol, så føler man ikke ligefrem, at ens arbejdskraft er eftertragtet.
Vi synes ikke, De Radikale går langt nok, når de kun foreslår, at nye jobcentre skal være tilgængelige.
Det bør selvfølgelig også gælde for de nuværende bygninger.
Rådhusene skal naturligvis også være tilgængelige, så handicappede kan komme ind og snakke med de kommunale sagsbehandlere, kan overvære byrådsmøder osv.
Vi lever i et af verdens rigeste lande, pengene fosser ind i statskassen, så selvfølgelig har vi råd til at sikre, at det offentlige bliver gjort tilgængeligt for alle borgere.
Samtidig kan den tilgængelighed, vi skaber for handicappede, forbedre samfundet for alle borgere, både fordi de handicappede så kan deltage i samfundet med alle de forskellige evner, de har, ligesom andre borgere, og fordi tilgængelighed for handicappede letter adgangen for alle andre.
Når der bliver opsat elevatorer, er det ikke kun kørestolsbrugere, der får glæde af det, men også gangbesværede og folk med barnevogn.
Når it bliver gjort tilgængeligt, så hjælper det ikke kun blinde, men også de mange, der har det svært ved at læse og svært ved at finde rundt med mus på de offentlige hjemmesider.
Hvis de gode intentioner skal føres ud i livet, kræver det, at der kommer penge ud til kommunerne i stedet for de konstante sparekrav fra finansministeren.
Lars Christian Lilleholt (V), 2006-02-21:
Med dette lovforslag kommer vi omkring mange hjørner i den danske energipolitik.
Mange af hjørnerne har vi været omkring i vores daglige arbejde i Folketingets Energiudvalg, men alligevel er der en række af de punkter, som vi i dag behandler i dette meget store lovforslag, som jeg vil komme særlig ind på.
Den nuværende lovgivning har vist sig at være uklar på en række områder, og det er vigtigt, at vi får rettet op på det.
Det får vi med det foreliggende lovforslag.
For Venstre er det helt afgørende, at der er en fri og lige konkurrence på el- og gassiden, som sikrer, at selskaber og forbrugere får deres gas og deres el på lige og fornuftige betingelser, som også er gennemsigtige for den enkelte forbruger.
Derfor er det efter vores opfattelse fornuftigt, at staten via Energinet Danmark har ejerskabet til både det overordnede og det regionale net, og at staten via Energinet Danmark overtager ejerandelene, i takt med at netselskaberne fusionerer eller afhænder deres ejerandele.
Det synes vi er fornuftigt, og det bakker vi meget kraftigt op.
Et andet vigtigt element i forslaget er en række ændringer i energiforsyningslovene, der er nødvendige som konsekvens af den aftale, der tidligere i år blev indgået om den fremtidige energispareindsats, og som en bred kreds af partier her i Folketinget står bag.
Det er en meget ambitiøs aftale.
Hvert år skal der spares 7,5 PJ svarende til 1,75 pct. af energiforbruget, og det er ganske flot.
Det er også vigtigt for Venstre, at der er en meget høj grad af frivillighed i aftalerne.
Brancherne får lagt nogle klare rammer for de muligheder, de har, og der er indgået aftaler med en række af brancheforeningerne om, hvordan de enkelte brancher skal nå målene.
Der er tale om frihed under ansvar for de enkelte brancher, og vi vil løbende følge op på, om de når de mål, der er fastsat.
Gør de det ikke, er det klart, at vi vil komme efter dem, der ikke når de fastsatte mål.
Lovforslaget indeholder også en række større og mindre ting angående den bagvedliggende lovgivning om havvindmøllerne ved Horns Rev.
Et punkt i lovforslaget angår Elsams salg af Fynsværket til Vattenfall og dermed overdragelsen af pligten til at afbrænde 150.000 t halm på Fynsværket.
Der er tale om et meget omfattende lovforslag, og jeg er sikker på, at med den brede enighed, der har været ved de forudgående forhandlinger, vil der også her i Folketinget være bred enighed om elementerne i lovforslaget.
Torben Hansen (S), 2006-02-21:
Herhjemme har der i mange år været en meget god og en meget vigtig tradition for brede aftaler på energiområdet, og 29. marts-aftalerne fra 2004 synes vi var en vigtig milepæl i dansk energipolitik: Kapitalsagen blev løst, og der blev aftalt mere vedvarende energi, især vindenergi – men i parentes bemærket må man jo sige, at det kniber ganske alvorligt med opstillingen af landvindmøller i den forbindelse – og ejerforholdene til nettet blev også afklaret.
Socialdemokratiet er tilfreds med udmøntningen af energispareaftalen, der er foretaget i dette lovforslag.
Vi er helt på det rene med, at det ikke er alle aktører inden for branchen, der er vildt begejstrede, men det er en uomtvistelig nødvendighed at gennemføre reelle energibesparelser i Danmark, også fordi alle beregninger viser, at der er rigtig god samfundsøkonomi i det.
Vi er tilfredse med, at energispareaftalen opererer med bindende målsætninger, som Socialdemokratiet anser for at være nødvendige, også i mange andre facetter i energipolitikken, f.eks. i diskussionen om den kommende energistrategi.
Nu er ballet åbnet, regeringen har vist, at den er parat til bindende målsætninger på energispareaftalen, og jeg regner selvfølgelig med, at den også er parat til bindende målsætninger i den kommende energistrategi.
Statens købepligt til de regionale eltransmissionsnet og gastransmissionsnet var også en væsentlig del af 29. marts-aftalen.
Vi har forståelse for, at det er komplicerede sager, når det gælder det indirekte ejerskab, og vi er tilfredse med, at bestemmelsen udvides, så fortabelse af bestemmende indflydelse også udløser afståelsespligt.
Men vi vil på baggrund af tidligere spørgsmål, 29. marts-aftalen og høringssvarene arbejde videre med afståelsesvilkårene for det indirekte ejerskab, da det for Socialdemokratiet er yderst vigtigt, at der ikke på noget tidspunkt kommer til at opstå tvivl om, hvem der skal overtage de regionale net, og ej heller om, at det af hensyn til forsyningssikkerhed og konkurrence i sidste ende er Energinet Danmark, der skal eje nettene.
I § 37 vedrørende de kommunale aktiviteter synes vi faktisk, der er nogle uklarheder.
Lovforslaget kan eksempelvis give nogle sidegevinster, som næppe har været tilsigtede, og lad os som eksempel tage Nyborg Forsyning og Service A/S, der er aktionær i Elsam og ønsker at bevare sin ejerandel.
Staten har sagt, at det er helt fint, også efter fusionen Elsam-DONG, men Nyborg Forsyning vil imidlertid med denne ændring blive ejer af et selskab, der også driver olieefterforskning.
Nyborg Forsyning må derefter bede DONG indstille den aktivitet, hvilket naturligvis er absurd, eller sælge sine aktier.
Alt taget i betragtning
er Socialdemokratiet positivt over for det her lovforslag.
Vi skal jo også nå til enighed om det i de kommende måneder, og det er jeg også sikker på at vi når, da det er en udmøntning af de indgåede aftaler.
Men der rejser sig også nogle spørgsmål i høringssvarene, især om § 35 og § 37 i elforsyningsloven, som jo selvfølgelig ikke er uden betydning for det samlede billede af lovforslaget, og dem vil vi finkæmme lidt i de kommende måneder.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-02-21:
Jeg skal være så venlig at hilse ordføreren og bringe ordene videre.
Tina Petersen (DF), 2006-02-21:
På Dansk Folkepartis vegne vil jeg sige, at vi har kigget meget overordnet på forslaget.
L 156 har været lidt af en omgang at komme igennem.
Igennem årene er der indgået mange aftaler, både til højre og til venstre.
Det er ganske interessant, og det vidner lidt om den problematik, der ligger i lovforslaget.
Denne aftale skulle fremover sætte grænser for den helt frie adgang til forbrugerne, at man ikke bare kan gå i forbrugernes lommer, hvad angår PSO-finansierede energiaktiviteter.
Dansk Folkeparti ønsker ikke at pålægge forbrugerne yderligere dobbeltbetalinger.
Som min forgænger meget nøjagtigt sagde i sin tid, da L 236 blev behandlet: Husk at vi har skattestop, og dermed har vi også et afgiftsstop.
Dansk Folkeparti er klar over, at der foreligger to aftaler fra den 29. marts 2004, og dermed vil vi gerne ikke mindst minde energiministeren om, at der er en del af den gamle aftale fra L 236, som blev vedtaget uden om Dansk Folkeparti.
Der er en del elementer i høringssvarene til L 156, som virker bekymrende på os, bl.a. når vi snakker om forbrugernes mulighed for at deltage i og ytre sig i bestyrelserne.
Der er også andre problemer i bemærkningerne til forslaget
: side 24, nr. 13, planloven, kan også skabe nogle problemer, og vi stiller spørgsmål vedrørende det.
Samtidig har der været nogle henvendelser, hvor institutioner mener, at det, der har været problematikken i det gamle lovforslag, er, at de skal henvende sig til alt for mange forskellige instanser, når de enten skal klage eller have fat i nogle, som kan besvare spørgsmål.
Måske skulle man i dette forslag centralisere den opgave lidt mere.
Dansk Folkeparti vil selvfølgelig stille masser af opklarende spørgsmål under udvalgsarbejdet.
Indtil videre ser det da ud til, og det håber vi da selvfølgelig på, at der kommer styr på de her ting.
Vi kan også se i lovforslaget, at man får styr på kommunernes aktiviteter.
Vi ser jo selvfølgelig frem til, at vi får nogle gode svar på vores spørgsmål, at man får implementeret høringssvarene, og vi er selvfølgelig positive.
Martin Lidegaard (RV), 2006-02-21:
Jeg vil gerne kvittere for ministerens løfte om at prøve at kigge lidt på status for de regionale net.
Det var jo sådan, at vi i forbindelse med det her forlig besluttede, at vi skulle udskifte landmøllerne, sådan at vi kunne få en større kapacitet og mere moderne og færre møller.
Nogle amter har i hvert fald været det i forbindelse med kommunalreformen.
Vi frygter, at vi slet ikke kan opfylde den del af forliget, hvis ikke vi gør noget.
I sidste ende må vi så vedtage landsplandirektivet, og det er jo ikke nogen smuk løsning.
Det er der ikke nogen af os der ønsker.
Men vi kan ikke leve med, at den del af forliget ikke bliver opfyldt, så det var den, jeg spurgte om.
Men jeg håber, at amterne, nu hvor de har fået sundet sig lidt og i hvert fald fungerer i 2006 med, kan indse, at det er nødvendigt, at vi får lavet det her.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-02-21:
Så vil jeg i hvert tilfælde godt sige, at for os er det afgørende, at det er vigtigt både at få demonstrationspladser til nye nulserier, og hvad de ellers hedder, og pladser til udskiftningsmøller på plads i år.
Jeg mener så, at det skal løses i første halvdel af 2006.
Det er faktisk et stort problem, at vi allerede nu har set, at der er et firma, det tyske Siemens, der har måttet placere det gamle Bonus i Nordnorge for at finde en plads til at afteste en nulserie.
Det går simpelt hen ikke, for vi risikerer at undergrave en meget stor og vigtig industri, hvis vi ikke får det her løst.
Der er 4 måneder tilbage af første halvdel af 2006, og jeg synes, at det ville være rigtigt at nå det i første halvdel, men om jeg kan nå det, kan jeg ikke svare på.
Men det ville være det rigtigste.
Det er jo trods alt næsten 2 år siden, vi indgik aftalen.
Vi indgik den i slutningen af marts 2004, så man må faktisk sige, at amterne har haft meget lang tid til det, og på et eller andet tidspunkt må vi vel trække en streg i sandet og sige, at nu har de altså haft tid nok.
Jeg synes, at vi i fællesskab skal arbejde efter at sige: Her i foråret gør vi status, og hvis forholdene ikke er tilfredsstillende, må vi altså udstede et landsplandirektiv.
Vi skulle måske have gjort det allerede fra starten, for det er en sag, hvor der er så store nationale interesser på spil, at man ikke kan trække den i ørerne.
Men jeg er enig i, at det er en meget ringe måde, amterne har behandlet denne vigtige sag på.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Martin Lidegaard (RV), 2006-02-21:
Jeg synes ikke, at fru Anne-Mette Winther Christiansen tillægger vores arbejdsplads særlig stor betydning, hvis alt bare skal foregå derude.
Jeg tror, at de er ret ligeglade med, hvor ansvaret principielt bør ligge.
De har et problem, vi gør ikke noget ved det, ingen gør noget ved det.
Problemet er, at når handicaprådene engang er etableret, er it-systemerne det også.
Det er nu, det handler om at gøre noget.
Jeg er meget enig med fru Karen Klint, der foreslår, at vi udarbejder en fælles beretning og sørger for, at der sker noget her og nu – så bliver det nemlig billigt – i stedet for at vi skal til at tage en kæmpe kamp med kommunerne om et eller to år.
Karen J. Klint (S), 2006-02-21:
Netop i respekt for, at det ikke er ordførerens eget område, men at ordføreren er substitut for en anden ordfører, skal jeg nok være opmærksom på den måde, jeg spørger på.
Kunne man så ikke godt antage, at det her ikke var den helt store merudgift, for hvis man i forvejen er forpligtet ved ombygninger og ved nybygninger, hvor er så den ekstraordinære udgift i det, når vi bare taler om det samme?
Så mit spørgsmål går på, om ordføreren vil hilse den oprindelige ordfører og sige, at det kunne være en god idé at se positivt på en beretning.
Martin Lidegaard (RV), 2006-02-21:
Det er jo ganske gennemgående, at regeringens ordførere har meget stor tiltro til de kommende handicapråd, og det har vi også fra radikal side.
Når vi rejser den her debat, er det jo ikke mindst på grund af, at et samstemmende kor fra handicaporganisationerne har sagt: Vi er nervøse for, at hvis ikke vi får det her indarbejdet, før det kommunale it-system er sat i gang, så bliver det så rasende dyrt, at vi ikke kan komme igennem med det.
Eller vil de sige: Det er bare ærgerligt, skidt med, at der 600.000 borgere i Danmark, der ikke har adgang til de offentlige systemer – det er bare ærgerligt?
Eller kan vi i hvert fald blive enige om, at hvis det ikke er i orden om 1 år, så gør vi det?
Jeg tror altså bare, at det er billigere at gøre det nu end at vente 1 år, men er vi i hvert fald enige om, at hvis ikke det er blevet bedre om 1 år, så gør vi noget i fællesskab?
Thomas Krog (SF), 2006-02-21:
Jeg synes, der er nogle pudsigheder her.
Hvis man ønsker at gøre noget ved statens hjemmeside, er det i ministerierne, man selv skal tage vare på det, men for kommunernes vedkommende er det kommunerne, der har ansvaret.
Er det så den enkelte forvaltning, den enkelte institution?
Hvis man skal følge den tankegang, er det så ikke fuldstændig umuligt at få nogle retningslinjer, at få nogen form for tilgængelighed for de her mennesker, som allerede i dag og oven i købet jo i ganske mange år – også ifølge Venstres ordfører – har manglet den her tilgængelighed?
Er det ikke på tide, at nogle mennesker tager ansvar, og burde vi ikke gå foran?
I forbindelse med hvad der er lokalt ansvar, er det jo altså sådan, at vi er i gang med at behandle en folkeskolelov, hvor man i hvert fald tager ansvaret fra kommunerne.
Hvis vi snakker brandsikkerhed, siger man jo heller ikke bare, at det kan man ordne det enkelte sted.
Selv folk, der kommer ned på et kommunekontor, har jo krav på tolkebistand, men hvis det drejer sig om en hjemmeside, er det bare fuldstændig ligegyldigt, så er det op til kommunen selv, om den vil tilbyde, at gøre den tilgængelig for folk eller ej.
Det hænger ikke sammen.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-02-21:
Jeg kan bare sige, at jeg overhovedet ikke er enig i måden at fremlægge problemstillingen på.
Thomas Krog (SF), 2006-02-21:
Så vil jeg gerne bede Venstres ordfører prøve at svare på dette: Er det ikke Folketingets ansvar, at de statslige hjemmesider er tilgængelige for de mennesker, der skal bruge dem?
Er det ikke det samme, som når det ifølge Venstre ene og alene er kommunernes ansvar at sørge for tilgængeligheden for de hjemmesider, der er der?
Kan Venstres ordfører så ikke sige: Det kan godt være, at man er i gang med de her ting, og at vi her ikke er på forkant med udviklingen i prisen.
Men vil det ikke alt andet lige blive dyrere, jo længere tid vi trækker det her, jo flere ting vi skal i gang med at undersøge, før vi stiller de klare krav, der kan gøre alle hjemmesider tilgængelige?
Bliver det ikke dyrere, jo længere tid vi venter?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-02-21:
Til sidste spørgsmål: Nej.
Kirsten Brosbøl (S), 2006-02-21:
Det lyder for mig, som om Venstres ordfører har to hovedargumenter imod det her beslutningsforslag, hvilket jeg studsede over.
Det ene går på, at man ikke vil lovgive om det her.
Til det er der jo bare at sige, at det sådan set heller ikke er det, beslutningsforslaget i første omgang lægger op til.
Man lægger egentlig op til, at man bare tager en drøftelse med kommunerne om det.
Det synes jeg måske vi godt kunne bruge en kommentar til fra Venstres ordfører.
Er det ikke det, man godt kan gøre uden at lovgive, altså i hvert fald tage den snak med kommunerne om, hvordan man forsikrer de her ting, for det er jo nu, vi skal handle på det?
Det nytter jo ikke noget at vente til om et år, for så er alle de her ting implementeret.
Jeg er ikke enig i, at løbet er fuldstændig kørt for it-systemerne.
Vi har jo indtil den 1. januar til at få påvirket den proces, der er i gang.
Jeg er enig i, at den er i gang, men vi kan jo stadig væk godt nå at påvirke den.
Den anden del af Venstres ordførers argumentation ...
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-02-21:
Jeg fastholder, at handicaprådene skal have muligheden for at være med til at præge det her helt fra starten.
Det skal ikke komme fra os nu.
Kirsten Brosbøl (S), 2006-02-21:
Den anden del af Venstres ordførers argumentation går på, at man ikke kender de økonomiske konsekvenser af det her, at man ikke helt ved, hvad det vil koste.
Er det så sådan på alle områder, at Venstre mener, at man skal have fuldstændig kendskab til de økonomiske konsekvenser, før man kan gennemføre en lovgivning?
Er det ikke sådan, at det jo netop var en af de ting, vi diskuterede i forbindelse med kommunalreformen, nemlig at vi jo faktisk ikke kendte de økonomiske konsekvenser af hele kommunalreformen, før den blev vedtaget i Folketinget?
Så er det et princip, som Venstre har i det hele taget, eller er det kun lige præcis på det her område?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-02-21:
Jeg oplever, at det her lige præcis handler om, hvordan vi sikrer tilgængeligheden for de handicappede i kommunerne, og jeg synes ikke, at vi nu skal gå ud og sige, at det simpelt hen skal gøres over en nat; at kommunerne skal finde penge til at gøre offentlige bygninger, it, hele molevitten tilgængelig.
Vi skal have undersøgt hele området, vi skal sørge for at få det afdækket meget præcist.
Frank Aaen (EL), 2006-02-21:
Nu hørte vi igen, at der skal ske en undersøgelse – og flere undersøgelser; ministeren var inde på det, Venstres ordfører var inde på det.
Er det tilgængelighedsinstituttet, der skal lave den, eller hvem skal lave undersøgelsen for regeringen og Venstre?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-02-21:
Jeg lægger det at få fundet de allerbedst egnede til netop at give os svarene på de spørgsmål, vi stiller, trygt i hænderne på ministeren.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-02-21:
Jeg mener, det vil være urimeligt både over for spørgeren og undertegnede, da jeg netop læser tallene op på vegne af den konservative ordfører og dermed måske ikke har de forudsætninger for at svare på spørgsmålet, som jeg burde have, og derfor vil jeg opfordre spørgeren til, at man stiller spørgsmålet i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Frank Aaen (EL), 2006-02-21:
Var det ikke lidt uklogt at nedlægge den ekspertinstitution, der kunne have undersøgt det her og kunne have fulgt området, nemlig tilgængelighedsinstituttet?
Var det ikke uklogt?
Fortryder Venstre ikke i dag, at den nedlæggelse blev foretaget?
Kim Christiansen (DF), 2006-02-21:
Der er vel ikke nogen, der ikke ønsker så god tilgængelighed som muligt for handicappede, både når det drejer sig om adgang til offentlige bygninger, adgangen til at kunne bruge it, og når det drejer sig om alle øvrige områder.
Dansk Folkeparti arbejder hele tiden for at forbedre forholdene for handicappede og kan derfor ikke være uenig i intentionerne i det her forslag.
B 9, som vi behandlede sidste år, omhandlede nogle af de samme problemer omkring it-delen.
På det tidspunkt stemte vi imod B 9.
Det gjorde vi ud fra en betragtning om, at vi faktisk mente, at man var godt hjulpet med den værktøjskasse, som bl.a. Kompetencecenter it for alle havde stillet til rådighed.
Det er også vores klare opfattelse, at kommunerne lever op til deres ansvar.
Den anden del af beslutningsforslaget, som vi skal tale om her i dag, er jo den fysiske adgang til rådhuse, jobcentre, i det hele taget til offentlige bygninger.
Der omtaler man ofte byggestandard DS 3028.
I handlingsplanen på handicapområdet fra Økonomi- og Erhvervsministeriet står der jo, at den skal tjene som inspirationskilde ved projekteringen af byggeri og anlæg, men der står også, at det er en frivillig standard.
Også her er jeg overbevist om, at kommunerne er deres ansvar bevidst i forbindelse med nybyggeri, således at tilgængeligheden for handicappede sikres.
I beslutningsforslaget her siger man så: Jamen vi har måske ikke så stor tillid til, at kommunerne løfter den opgave, så vi vil godt gå ind og være med til ligesom at tage en dialog og tilse, at de også lever op til deres ansvar.
Det kan vi ikke have noget imod, at man går ind og minder kommunerne om deres ansvar.
Og netop i den her tid, hvor der sker så store ændringer i kommunerne både på it-området og bygningsmæssigt, kan det selvfølgelig være hensigtsmæssigt at tage snakken på nuværende tidspunkt.
Under udvalgsarbejdet vil vi gerne have belyst økonomien i det her, for vi vil heller ikke, som ministeren allerede har givet udtryk for, være med til at skrive blankochecks ud.
Fru Kirsten Brosbøl var lidt inde på, at Socialdemokraterne gerne vil være med til at løfte det økonomiske ansvar her.
Så kan det jo være, at man ser dem i de næste finanslovforhandlinger.
Det ville da være glædeligt.
Som jeg har hørt debatten i dag, er der jo en masse positive signaler.
Der er positive signaler fra ministeren.
Jeg har også hørt fra hr. Martin Lidegaard, at man gerne vil prøve at tage en god og fornuftig snak om det her under udvalgsarbejdet.
Som det midterparti, Dansk Folkeparti er, vil vi selvfølgelig også gå positivt ind i at finde en løsning, som forhåbentlig et samlet Folketing kan stå bag ved.
Thomas Krog (SF), 2006-02-21:
Jeg vil da godt kvittere for de positive meldinger fra Dansk Folkepartis ordfører.
Jeg har så bare lige et spørgsmål til den økonomiske side af det.
Hvis man skal finde ud af, hvad det her koster, er det så ikke på sin plads samtidig at finde ud af, hvad det koster, at tilgængeligheden ikke er der?
Hvad koster det f.eks., at mennesker ikke kan komme ud på arbejdsmarkedet, fordi de ikke kan komme ind nogen steder?
Hvad koster det for alle de mennesker, som ikke kan bruge itsystemerne?
Hvad koster det for det offentlige med alle de mennesker, der ikke kan bruge it-systemerne, fordi tilgængeligheden ikke er der?
Sådan et regnestykke kunne man jo også gøre op på en lang række områder, som ikke er nævnt i det her forslag.
Men er det ikke vigtigt også at have den pris med ind i et sådant regnestykke?