runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Adam Møller (KF), 1999-12-10:
Nu er jeg ikke sikker på, at alle kunne høre, hvad indenrigsministeren lige sagde til fru Inge Dahl-Sørensen, men ordene var: Det er meget kompliceret.
Og det har indenrigsministeren sagt adskillige gange før.
Det er meget kompliceret. Fru Dorte Bennedsen sagde, der kunne stilles spørgsmål også efter i dag osv.
Jeg står med et bilag, der hedder Retsudvalg L 148, bilag 1, offentlig.
Det er altså et offentligt bilag.
Og det blev vedtaget af Retsudvalget i går.
Der står, at der lukkes for spørgsmål fredag den 10. december 1999, således at de sidste spørgsmål skal være stillet senest i forbindelse med det udvalgsmøde, der afholdes samme dag, altså i dag efter behandlingen af beslutningsforslag nr. B 46.
Det er faktisk det, der blev vedtaget af et flertal.
Det er klart, at et flertal kan vedtage noget nyt hele tiden.
Det er faktisk det, der står.
Og det er det, der blev vedtaget i udvalgsmødet i går.
Inge Dahl-Sørensen (V), 1999-12-10:
Til fru Dorte Bennedsen: Det er ikke noget problem, at vi holder møde på en mandag.
Selvfølgelig kan vi udmærket godt det.
Problemet er bare, at det er fredag i dag, og op imod halvdelen af høringssvarene har vi overhovedet ikke modtaget endnu.
Vi kan måske forvente, at vi får dem på mandag, men kan vi overhovedet nå at læse alle disse høringssvar?
Og hvad skal vi så på mandag?
Det er jo det, der er problemet, at man simpelt hen vil forcere en lov igennem, og det vil vi ikke være med til.
Men det, der også er interessant, er at spørge indenrigsministeren: Hvad er årsagen til, at det tog 3 uger at lave dette lovforslag, når det er så let?
Det kan vi så måske få et svar på.
Christian H. Hansen (DF), 1999-12-10:
Jeg bliver også nødt til at sige til indenrigsministeren, at den del omkring indefrysning af ejendomsskatterne for pensionisterne er Dansk Folkeparti selvfølgelig fuldt klar over at vi skal have gennemført her inden januar, men det, der stadig væk ligger i det, er, at det simpelt hen er for dårligt, at man får stukket et lovforslag i hånden om aftenen kl. 18.00 til behandling næste dag i Folketingssalen. Høringssvar eller noget som helst andet har man ikke fået.
Jeg påstår ikke her, at det er et kompliceret lovforslag.
Jeg påstår, at vi har haft en konference og vi har haft en samtale i Folketinget om lovkvalitet.
Og jeg må nok sige, at det, alle regeringens ministre lever op til i øjeblikket, ikke er lovkvalitet; det er det modsatte.
Kristen Touborg (SF), 1999-12-10:
Da det fremgik af ministerens tidligere indlæg i debatten, at der tilsyneladende var lidt misforståelse omkring, hvad jeg havde sagt i min ordførertale, vil jeg gerne præcisere det.
Jeg tror nok, ministeren var optaget til anden side på det tidspunkt; så er man jo undskyldt.
Men jeg vil gerne præcisere, at det, jeg sagde, var udtrykkeligt om hovedformålet med lovforslaget; det var altså ikke den del, der vedrører indefrysningen af ejendomsskatter for pensionister, som jeg har foreslået at man kunne gå ud og lave en større behandling af. Jeg sagde udtrykkeligt, at det kunne være nødvendigt at hastebehandle den del med indefrysningen.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 1999-12-10:
Vi kan i hvert fald slå én ting fast: Ansvaret for tidspunktet for fremsættelsen af lovforslaget er indenrigsministerens.
Men nu skal vi om ikke så forfærdelig lang tid have møde i Folketingets Kommunaludvalg for at behandle denne sag, og indenrigsministeren kan godt forberede sig på et spørgsmål, der går ud på, om det vil være teknisk muligt, selv om lovforslaget her først bliver vedtaget i januar, alligevel at holde de pågældende pensionister skadesløse.
Dette blot anmeldt her, så man kan begynde at forberede sig på besvarelsen af det.
Vi vil selvfølgelig tage de oplysninger, som ministeren kommer med, alvorligt i Folketingets Kommunaludvalg.
Vi vil være samarbejdsvillige for at få løst det her problem; ingen tvivl om det overhovedet. Men som sagt, det går umanerlig hurtigt, og jeg har det skidt med det.
Thorkild Simonsen (S), 1999-12-10:
Til hr. Frank Aaen vil jeg sige, at det er klart, at jeg selvfølgelig har et ansvar for at skaffe oplysningerne.
Hvis jeg var kommet til at sige det lidt for hurtigt, så må jeg da beklage det.
Men jeg har nu undersøgt, hvad det betyder, hvis man udsætter lovforslaget.
Det betyder, som sagt lige før af hr. Fransgaard, at så vil pensionisterne ikke i det næste år kunne få de 17 mio. kr., og det betyder - og det synes jeg
man skal overveje meget nøje - at det indgår i finanslovaftalen.
Så hvis man i udvalget kan se lidt mere på det, har jeg ikke noget at indvende imod, at man drøfter det med samarbejdet mellem kommunerne betydeligt bedre.
Det har jeg ikke spor imod.
Jeg er ikke dermed helt enig med hr. Frank Aaen i, at det skal ændres, men altså en drøftelse af det spørgsmål har jeg ikke spor imod, heller ikke, at man kunne gøre det på den måde; men det må udvalget jo afgøre.
Jeg skal nok give alle de oplysninger, der måtte ønskes, og jeg kan komme når som helst og give flere oplysninger, hvis man mangler nogle.
Thorkild B. Fransgaard (FRI), 1999-12-10:
Frihed 2000 finder, at det her forslag er et godt forslag.
I mange kommuner arbejdes der hen imod mere og mere samarbejde, især i de mindre kommuner.
Det er godt; det er med til at effektivisere arbejdet.
Når der derfor nu skal lovgives på ejendomsbeskatningsområdet, og det så også kan lade sig gøre på det område, ja, så finder vi selvfølgelig, at det er rigtigt. En anden ting i lovforslaget er, at det nu retter op på den lovgivning, der er lige i øjeblikket, således at det igen påhviler kommuner at betale stempelafgiften i forbindelse med, at der udstedes et pantebrev eller et skadesløsbrev, når en pensionist ønsker at indefryse sin ejendomsskat, eller sagt på en anden måde: Når en pensionist ønsker at låne af kommunen til betaling af sin ejendomsskat.
Det er to gode ting, noget, vi kan gå ind for. Med hensyn til, at sagen bliver hastebehandlet her i Folketinget, ja, det ser vi desværre mange tilfælde af, men i det tilfælde her vil jeg sige: Det er et enkelt forslag, og det er noget, der retter op på noget, som ville være en skam for de pensionister, der nu står og skal lave en aftale med kommunen efter nytår år 2000.
Hvis vi ikke får det vedtaget inden nytår, kommer de pensionister jo i klemme, så jeg mener, det er rigtigt, at vi får det her behandlet i en fart.
Ebbe Kalnæs (CD), 1999-12-10:
Bare for at der ikke skal være nogen tvivl, vil jeg gerne til Enhedslistens ordfører, hr. Frank Aaen, sige, at demokratiproblemer i forhold til samarbejde mellem mindre kommuner, som vi har opfordret til at samarbejde, hvad enten det gælder, at de skal have fælles ungdomsskole eller fælles 10. klasse, eller hvad det kunne være, i det hele taget det at åbne mest muligt for, at kommuner, der ligger op ad hinanden, kan samarbejde dér, hvor både de - det vil sige befolkningen og kommunalbestyrelsen - ser muligheden, det kan jeg ikke se demokratiproblemer i.
Jeg vil gerne understrege, at det er i hvert fald ikke den slags bekymringer, vi har i CD.
Frank Aaen (EL), 1999-12-10:
Enhedslisten kan specielt støtte den del, der har at gøre med afgiftspligt for visse dokumenter; der skal pensionister ikke betale.
Det er vi naturligvis helt enige i.
Det haster også med at få den del vedtaget, ellers kommer folk til at betale her fra 1. januar 2000, og det ønsker vi ikke at udsætte nogen for.
Den anden del er vi lidt mere lorne ved, og det er, at hver eneste gang vi ser de her tværkommunale samarbejder udvikle sig, så opstår der nogle demokratiproblemer, hvor det bliver lidt sværere at få kontrol med, hvad der sker.
Derfor kunne vi godt forestille os, at man brugte lidt længere tid på at tænke den del igennem.
Selv om jeg godt kan se, at det ikke vil være noget ultimativt for os, selv om jeg godt kan se, at der har ligget en henvendelse siden november 1998 fra KL, og selv om det ikke noget nyt, der bliver smidt på bordet, er det alligevel noget, som vi ikke ville have noget imod gik ud. Vi kan også stemme for lovforslaget, som det er, men vil bare rejse den principielle indvending, at når man laver samarbejde på tværs af kommuner, har det altså nogle demokratikonsekvenser, ikke store i det her tilfælde, men jeg vil dog alligevel rent principielt fastholde det synspunkt. I øvrigt kunne man også tage en diskussion, og det synes jeg vi skulle gøre på et tidspunkt, om det spørgsmål, KL også rejste forleden; de kontaktede partierne og spurgte: Hvad er begrundelsen for, at kommunerne stadig har en stor rolle at spille i vores skatteberegninger?
Det bliver mere og mere uklart, for det element, vi havde i gamle dage, at det var nær ved borgerne, man skulle lave ligningen af borgernes skat, ja, det er jo efterhånden ved relativt meget at blive en illusion.
Men den diskussion er nok lidt for stor at tage i dag.
Jeg gør bare opmærksom på, at der også er en vinkel dér.
Men altså vi vil ikke blokere for, at lovforslaget bliver vedtaget, som det ser ud nu.
Jeg vil bare til allersidst sige til indenrigsministeren, at det er lidt for nemt at sige, at så må Folketinget selv tage konsekvensen. Det er jo klart, at Folketinget må tage konsekvensen af sine beslutninger, men oplysningsgrundlaget for beslutningen er ministeren altså tvunget til at komme med til os, det må vi bede om.
Så man kan ikke bare sige, at det må vi selv finde ud af.
Det må ministeren oplyse.
Dorit Myltoft (RV), 1999-12-10:
Jeg skal ganske kort meddele, at Det Radikale Venstre kan støtte det her lovforslag med begge de elementer, det indeholder.
Ebbe Kalnæs (CD), 1999-12-10:
Det er rigtigt, at det er en ret enkel sag.
Pensionisternes mulighed for at indefryse deres ejendomsskatter og dermed også været fritaget for omkostningerne ved at gøre det er selvfølgelig vigtig.
Og det vil også for os være vigtigt, at der ikke bliver et hul i den sammenhæng.
Jeg kan medgive, at det her er hurtigt, og jeg kan også medgive SF's ordfører, som var inde på eventuelt at dele det op, at det vil vi ikke have noget imod.
Men vi vil stadig væk sige, at alle punkterne i og for sig er o.k.
Muligheden for et samarbejde på det her område kommunerne imellem lægger vi også vægt på i rækken af så mange andre steder, hvor vi ligesom løser op for de muligheder. Men jeg vil dog alligevel, selv om det er hurtigt, lige mane til, at vi ikke kommer i den situation, at vi stopper helt, så der vil være pensionister, der bliver fanget i det her.
Det er selvfølgelig ikke nogen stor sag, men det vil være ganske uheldigt, hvis de kommer i en situation, hvor der er et hul, så det, de har planlagt, nemlig at indefryse deres ejendomsskatter og at også omkostningerne bliver betalt, nu pludselig skal stoppe.
Det ville jeg synes var urimeligt.
Christian H. Hansen (DF), 1999-12-10:
Jeg vil på vegne af Dansk Folkeparti sige, at umiddelbart kan vi støtte de to elementer her i lovforslaget.
Men da man har fået lovforslaget i hånden i går aftes kl. 18, og man ikke har hørt noget som helst fra høringsparterne, så synes jeg, selv om det er et simpelt lovforslag, at det her på baggrund af den snak, der har været i Folketinget om lovkvalitet, er utrolig beskæmmende.
Og jeg vil da også sige, at den eneste ros, indenrigsministeren kan få, er, at han jo ikke er alene om det her.
Thorkild Simonsen (S), 1999-12-10:
Jeg er selvfølgelig ked af, at et, synes jeg, ret enkelt lovforslag, som er en konsekvens af anden lov, får den hårde behandling med hensyn til tidsfristerne.
Så hvis det på nogen måde ikke skader sagen, så er det ikke mig, der ønsker det igennem.
Men vi har måttet afvente andre love og andre redegørelser og har snarest muligt fremsendt det.
Og hvis Folketinget ikke mener, man kan behandle det ordentligt, ja, så må man jo udsætte det.
Det er ikke mig, der skal hindre det, det vil jeg altså ikke have en kritik af, for vi gør det så hurtigt, vi overhovedet kan.
Og hvis man udsætter det - jeg kender ikke konsekvensen af det - så synes jeg, Folketinget skal gøre det uden at spørge mig.
Kristen Touborg (SF), 1999-12-10:
SF er også positivt indstillet over for begge elementer i lovforslaget, men vi har ligesom Venstre og De Konservative nogle problemer med den hast, hvormed sagen behandles.
indenrigsministeren ikke har fået forslaget fremsat før, at vi behandler det nu.
Men vi kan sådan set ikke umiddelbart se, at det skulle være nødvendigt at behandle den anden del af forslaget nu.
Så medmindre indenrigsministeren her fra talerstolen eller for den sags skyld under udvalgsarbejdet kan give nogle meget gode begrundelser for, at vi skal hastebehandle den del af forslaget, så agter SF at stille ændringsforslag under udvalgsarbejdet om, at vi deler forslaget op i to, for det er og bliver en ulempe, at vi hastebehandler lovforslag i Folketinget.
Det her, det vil jeg medgive, er en lille sag, og formelt set er den også ukompliceret, men det bliver jo noget af en parodi, hvis man laver en høringsrunde, og man så i øvrigt ikke kan nå at få høringssvarene tilbage, inden man reelt har taget stilling til, hvordan lovforslaget skal være. Jeg synes ikke, det er tilfredsstillende, at der faktisk lægges op til, at vi skal skrive betænkningsbidrag i dag i udvalget.
Det er langt fra tilfredsstillende at arbejde på den måde, og det kan folkestyret ikke være bekendt.
Så derfor vil jeg sige, at hvis ikke jeg kan få en meget god begrundelse fra ministeren for, at den del af forslaget skal hastes igennem, vil vi gerne bede om at få det delt op.
Jeg vil i øvrigt gerne have oplyst tidsterminerne i det hele taget for denne høringsrunde.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 1999-12-10:
Også Det Konservative Folkeparti kan støtte de to elementer, der er i lovforslaget, dels muligheden for, at kommunerne kan samarbejde på ejendomsskatteområdet, dels muligheden for, at kommunerne kan afholde de tinglysningsudgifter, som visse personer kan komme ud for, når der eksempelvis skal indefryses ejendomsskatter.
Det er alt sammen såre godt, og det støtter vi.
Vi ved, at høringsfristen er sat til sidste mulighed for, at Folketinget skal have anden behandling.
Det er ikke tilfredsstillende.
Det nærmer sig en parodi på en lovbehandling, og jeg vil meget gerne understrege over for indenrigsministeren, at det her egner sig altså ikke til
gentagelse
Jens Vibjerg (V), 1999-12-10:
Dette lovforslag indeholder to hoveddele: for det første, at kommunerne kan vælge at samarbejde på ejendomsskatteområdet, og for det andet, at afgiftspligten for skadesløsbreve til sikkerhed for lån til betaling af ejendomsskatter bliver pålagt kommunerne.
Jeg vil godt her tilkendegive, at Venstre er positivt indstillet over for begge dele.
Vi hilser det velkomment, at kommunerne nu får lov til at samarbejde på ejendomsskatteområdet.
Der er tale om en yderligere frihedsgrad til den enkelte kommune.
Det er kommunalt selvstyre, og det bakker Venstre op om.
Hvad angår afgiftspligten, vil jeg ligeledes sige, at forslaget virker fornuftigt, når man ser det i sammenhæng med indefrysningen af ejendomsskatter.
Venstre er tilhænger af dette princip, hvorfor vi også er enige i, at afgiftspligten bliver pålagt kommunerne.
Afslutningsvis vil jeg godt understrege, at selv om lovforslagets hovedideer er gode, er den hast, hvormed det hele bliver præsenteret og kørt igennem, utilfredsstillende.
Jeg har selvfølgelig forståelse for, at vi skal nå en masse, men jeg mener, at ministeren har haft rimelig tid til at kunne have fremsat det 8 eller 14 dage tidligere, og det havde været rimeligt, at vi havde haft den tid til at kigge på lovforslaget.
Men da lovforslaget ikke er det mest komplicerede, så lever vi med det.
Karen J. Klint (S), 1999-12-10:
Men det er så en af de ret positive og gode pakker også på denne årstid, fordi det handler om, at kommunerne gerne vil samarbejde yderligere på det skattemæssige område, og det får de så hjemmel for i kraft af denne her lov, hvor de også får lov til at gøre det på ejendomsskatteområdet. Vi synes, det er godt, at der kan udbygges nogle muligheder for et kommunalt samarbejde, også fordi både kommunerne og KL ønsker det, for på den måde kan vi undgå, at små kommuner føler sig tvunget til en kommunesammenlægning, fordi de mangler ekspertise, som er for dyr.
De ændringer, vi i dag har på dagsordenen, gør det muligt for kommunerne at udnytte de respektive ressourcer bedst muligt og samarbejde på ejendomsskatteområdet.
Med andre ord en effektivisering til gavn for både borgere og kommune. Ændring af tinglysningsafgiftsloven er en naturlig opfølgning af en tidligere lovændring og gør loven både mere tidssvarende og overskuelig, og den kan vi også støtte.
I overensstemmelse med finanslovaftalen støtter vi naturligvis også, at tinglysningsafgiften for skadesløsbreve betales af kommunerne, som så kompenseres via bloktilskuddene.
Alt i alt et lille godt lovforslag.
Christian H. Hansen (DF), 1999-12-10:
Nu forholder det sig jo sådan, som justitsministeren har redegjort for, at der har været afholdt et møde, og at man ved juletid vil få en rapport fra politiet, som fortæller noget om det her.
Men politiet har jo trods alt allerede på nuværende tidspunkt tilkendegivet, at de mente, det ville være en god idé med et sådant forbud, som vi behandler her i dag.
Jeg vil gerne spørge fru Lissa Mathiasen, hvorfor det kan være, at Socialdemokratiet ikke har nogen holdning til det her.
Det er jo, som om man har ikke en holdning.
Holdningen lader man politiet afgøre, og holdningen skal så være garant for, hvad Socialdemokratiet vil mene fremover.
Finder fru Lissa Mathiasen, at det er helt rigtigt?
Dorte Bennedsen (S), 1999-12-10:
Integrationsloven trådte i kraft den 1. januar i år, og det er en helt ny lovgivning, som har til formål at undgå, at flygtninge bliver klientgjort i det sociale system.
Midlet er, at der tilbydes en integration, hvor undervisningen udvides både i åremål og i timetal, og hvor sprogundervisningen frem for alt kombineres med en arbejdsmarkedstilknytning, således at der sker en oplæring i, hvorledes arbejdsmarkedet fungerer, samtidig med at det, skal vi sige, teoretisk indlærte sprog også skal anvendes i praksis. I forbindelse med lovens vedtagelse gav indenrigsministeren et tilsagn om, at loven ville blive fulgt gennem en nøje evaluering af dens virkninger på en lang række felter.
Det er boligplacering, undervisning, handleplaner, økonomiske vilkår, beskæftigelsesmuligheder osv., osv. Evalueringen skulle bl.a. danne basis for at vurdere, om der er behov for ændringer i loven.
Nu har vi så fået den første delrapport, som også handler om, blandt mange andre spørgsmål i øvrigt, hvorvidt flygtningene kan klare sig for integrationsydelsen, eller om kommunerne har været nødt til at bevilge ekstra ydelser.
Og delrapporten viser meget klart, at der har været et ganske udbredt behov for ekstra ydelser. Lovforslaget, som vi her behandler, det har til hensigt at rette op på den situation, således at flygtninge i økonomisk henseende ligestilles med modtagere af bistandshjælp. Det sker af to grunde.
For det første vil de pågældende have bedre mulighed for at klare sig for den ydelse, de modtager, og derved ikke være henvist til mere eller mindre at blive klientgjort, fordi de er nødt til at søge om ekstraydelser.
For det andet betyder forhøjelsen, at regeringen lever op til løftet, som blev givet ved lovens første vedtagelse, om, at udgifterne til loven skal være en statsopgave, og at det ikke skal belaste kommunerne via deres sociale budgetter.
Lovforslaget indebærer derfor en statslig udgift, men den skal unægtelig ses i den sammenhæng, at den indebærer besparelser, nemlig langt færre udgifter for kommunerne over deres sociale budgetter.
Vi kan støtte lovforslaget, og vi kan tilsige det en hurtig og velvillig behandling.
Søren Søndergaard (EL), 1999-12-10:
Ja, vi har jo fået det her lovforslag, som man kan konstatere er utrolig kompliceret, og hvor vi allerede kan se en række problemer, en række sammenstød i forhold til anden lovgivning.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre fru Dorte Bennedsen, om hun ikke er enig i, at spørgsmålet om ikrafttrædelsen kan løses ved at give loven tilbagevirkende kraft, altså at man kan lade den træde i kraft den 1. januar 2000, hvad angår betalingen, men at man kan tage den tid, det tager at behandle det her i Folketinget.
Dorte Bennedsen (S), 1999-12-10:
Vi har indført den praksis i Retsudvalget, som gælder alle lovforslag, at vi deler det op i første pulje, ja, og dem stiller vi meget hurtigt.
Jo før spørgsmålene bliver stillet, jo hurtigere kommer svarene selvfølgelig også.
Men jeg har én gang før sagt fra denne talerstol, at man kan stille alle de spørgsmål, man vil.
De kan stilles før betænkningsafgivelse, de kan stilles mellem anden- og tredjebehandling, man kan stille alle de ændringsforslag, man vil.
Så det er jo ikke sandt, når hr. Helge Adam Møller siger, at det hele skulle stilles i dag.
Og så et svar specielt til de ordførere, der har været oppe: Ja, det skal gøres ordentligt, men der er jo ikke nogen af os, der ikke synes, at tingene skal gøres ordentligt.
Jeg betragter altså ikke denne her lovgivning som så vanskelig og indviklet, men jeg må så bøje mig.
Der er jo ingenting, der går hurtigere end det, Folketinget vil.
Til hr. Tom Behnke blot: De udgifter, der har været til flygtninge over de kommunale budgetter, lettes kommunerne for, og vi synes, det er rimeligt at finde det niveau, som integrationsydelsen bør være på.
At det bliver en ydelse, som dækkes af de statslige udgifter, og ikke, fordi den er for lav skal dækkes af kommunerne, som derved bliver belastet med nogle udgifter, det ikke var hensigten at belaste dem med.
Søren Søndergaard (EL), 1999-12-10:
Man kan sige, at det her er en lidt underlig debat.
Jeg håber i hvert fald, at pressen er opmærksom på, at det sådan set er en slags forprøve på et åbent udvalgsmøde i Retsudvalget.
Det her er jo en førstebehandling, og spørgsmålet om, hvad der skal ske med et lovforslag, er noget, vi kan diskutere i Retsudvalget på et normalt lukket møde.
Det har vi så gjort i fuld åbenhed, og det er jo så udmærket.
Men beslutningen bliver nok ikke taget her. Beslutningen bliver nok taget i Retsudvalget i løbet af dagen, hvor der bliver holdt et møde, og hvor man sætter sig ned og helt nøgternt vurderer, om det her kan nås på en forsvarlig måde.
Så vil der komme en afgørelse, og for at der ikke skal være nogen misforståelse om Enhedslistens linje, så er den, at tingene skal gøres ordentligt.
Det mener vi på alle områder.
Og tager det lidt mere tid, så kommer det til at tage lidt mere tid.
Det er Enhedslistens principielle opfattelse, og den giver vi ikke køb på af hensyn til politisk plat.
men det vil vise sig. Jeg kunne godt tænke mig at få bare én ting bekræftet af fru Dorte Bennedsen for at være hundrede procent sikker, at selv om der skulle ske det, at udvalgsbehandlingen fortsætter hen over julen og hen i januar, så kan man fortsat have ikrafttræden fra 1. januar.
Tom Behnke (FRI), 1999-12-10:
Jeg ønsker ikke at problematisere, at vi skal holde møde på en mandag.
Hverken fru Dorte Bennedsen eller jeg kan huske, at Retsudvalget nogen sinde har holdt møde på en mandag, så det er ikke en helt almindelig arbejdsdag for Retsudvalget.
Det er det ikke, og det var det, jeg ville præcisere.
Men det, at der nu lige pludselig skal holdes møde på en mandag, viser noget om det hastværk, der er med at få det her igennem.
At det skal gå så hurtigt, at man selv ude i kommunerne ikke vil være i stand til at leve op til det, der bliver vedtaget herinde i Folketinget.
Det er det, der er problematisk.
Lad mig så stille et andet spørgsmål til fru Dorte Bennedsen, som jeg også har følt anledning til med hensyn til indholdet af lovforslaget.
Det er jo sådan, at denne her forhøjelse af integrationsydelsen vil koste op imod 400 mio. kr. om året.
Hvordan hænger det rent politisk sammen med, at Folketinget i går behandlede en række forslag, der handlede om pensionister - f.eks. om at skære i begravelseshjælpen, omgående stop for pension ved dødsfald og ændret formueopgørelse - og som rent faktisk gør, at man begrænser pensionisternes mulighed for at få nogle penge med ca. 400 mio. kr.?
Er det ikke lidt beskæmmende, at man med den ene hånd tager 400 mio. kr. fra vores pensionister og med den anden hånd giver 400 mio. kr. til de her?