runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2005-10-11:
Jeg er i den lykkelige situation, at jeg i hovedsagen er enig med Venstres ordfører, så dette er ikke noget stort frontalangreb, men bare et enkelt stilfærdigt spørgsmål, nemlig om ordføreren har været opmærksom på, at der er kommet en henvendelse fra Det Centrale Handicapråd, som mener, at de handicappede har nogle særlige behov og problemer, som man faktisk gerne så blev løst hurtigere.
Der vil jeg bare gerne spørge ordføreren fra Venstre, fru Tina Nedergaard, om Venstre er villig til – selvfølgelig ud fra de svar, vi får, når vi borer lidt i det hos ministeren – at overveje, om man kan gå ind i at lave nogle korrektioner og nogle kompenserende foranstaltninger for gruppen af handicappede.
Tina Nedergaard (V), 2005-10-11:
Jeg er faktisk meget opmærksom på disse organisationer og dermed deres medlemmers problemstillinger, og jeg har tidligere forstået, at man også er meget interesseret i, at der er egentlige ungdomsuddannelser på området, som man har mulighed for at gennemføre.
Vedrørende voksen/efteruddannelsesområdet er det mig magtpåliggende, at vi sikrer, at når man f.eks. er i fleksjob på arbejdsmarkedet som følge af, at man måske ikke kan udfylde en fuld funktion på arbejdsmarkedet, så har man en mulighed for delvis beskæftigelse og for at få sig selv opkvalificeret også i de grundlæggende færdigheder.
Carsten Hansen (S), 2005-10-11:
Jeg synes også, at jeg på lange stræk er enig med Venstres ordfører, fru Tina Nedergaard, men jeg vil nu alligevel høre: Er det ikke sådan, at det, der foregår med den kompenserende specialundervisning, var noget af det, vi forhandlede længe om i fællesskab med undervisningsministeren, hvor vi i øvrigt bad ministerierne og partierne om at sammenligne sociallovgivningen og uddannelseslovgivningen, hvad angår den kompenserende specialundervisning, idet det i stor grad er de samme personer og de samme områder, vi taler om?
Kan man tage det som udtryk for lovsjusk, at man nu efterfølgende skal blive ved med at rette på den her strukturreform?
Vi sagde det allerede undervejs i forhandlingerne, men blev afvist dengang.
Var det, fordi man havde for travlt og man ville sjuske sig igennem?
Bertel Haarder (V), 2005-10-11:
Jeg ønsker Det Radikale Venstre tillykke med den nyvundne position som et parti, der lever fjernt fra tallenes grumme verden.
Jeg forstår godt, man nyder det.
Men nu skal jeg lige give et sidste tal, nemlig: Det er ikke 1,5 pct., det er 1,2 pct., disse transportudgifter udgør.
Og det bliver det jo ikke i realiteten.
Der bliver det betydelig mindre, fordi man vil finde billigere løsninger.
Det har jeg også så sent som i dag læst en friskolemand sige: Nu må vi være kreative, for ellers bliver det for dyrt for nogle.
Ja, det er rigtigt.
Og som sagt har jeg sagt til skoleorganisationerne, at hvis de har ideer til – og jeg vil også sige det til hr. Carsten Hansen, hvis han har ideer til det – hvordan snittet kan lægges lidt anderledes, så lad os tale om det.
Men ingen skal åbne denne kasse uden at være med på, at det er rimeligt at spare et beløb af den størrelsesorden, vi taler om her.
Tina Nedergaard (V), 2005-10-11:
Jeg synes faktisk, det er et spørgsmål, man skal stille til regeringen.
Jeg har det bare på den måde, at jeg finder, at dette lovforslag med dette element også er positivt og godt begrundet.
Så jeg tror næppe, det er lovsjusk, når det er den regering, vi har nu, der sidder for bordenden.
Det kan jeg ikke forestille mig.
Altså, den tidligste dato, der er nævnt i lovforslaget, er, så vidt jeg erindrer uden lige at skulle til at studere det nærmere, den 15. oktober 2006.
Der er god tid.
Søren Krarup (DF), 2005-10-11:
Dette lovforslag er ligesom L 32 noget, der hører hjemme i småtingsafdelingen, og vi er ikke i stand til at producere argumenter imod det eller at rejse nogen lidenskab i anledning af det.
Vi kan kun sige et stilfærdigt ja til denne justering af forberedende voksenundervisning, som får sin lovrevision udskudt 1 år, for at voksenundervisningen kan få gavn af trepartsudvalgets arbejde, der afsluttes i januar 2006.
Tillige kan vi ikke finde argumenter imod at lade kommunalbestyrelsen eller sammenlægningsudvalget udarbejde redegørelse for de kommende års specialundervisning og voksenundervisning og imod, at denne redegørelse danner baggrund for en rammeaftale for kommunerne i regionen.
Det hele synes os enkelt og ukompliceret, dog har jeg et enkelt hjertesuk, som afslutning: Når man som jeg er ny og fremmed på området og desuden har en vis allergi imod det særlige kancellisprog, der benyttes af administrationen, så kan man komme til at spilde en hel del tid på ting, der er enkle og kunne siges enkelt.
I bemærkningerne til lovforslagets indhold tales der dels om en præcisering, dels om en forglemmelse i lov nr. 592 af 24. juni 2005, som dette lovforslag skal klargøre eller rette op på, men det siges ikke direkte og ligeud, hvori fejlen består.
Jeg ved ikke, om det skyldes blufærdighed eller taktik, men i hvert fald har jeg brugt nogen tid på at finde ud af, hvad der menes, og hvilken fejl eller forglemmelse der er tale om.
Jeg er kommet til det resultat, at det er ændringen i § 26, stk. 2, hvor voksenuddannelsescenter bliver til amtsråd, der er tale om, og at man altså havde overset, at indtil kommunalreformen træder i kraft, hedder det fortsat amtsråd.
Dette som et hjertesuk, idet jeg håber, at have fattet forholdet.
Allan Niebuhr (KF), 2005-10-11:
Det kan jo gøres ret kort.
På vegne af vores ordfører på området, fru Carina Christensen, er jeg blevet bedt om at sige følgende: I Det Konservative Folkeparti kan vi fuldt ud tilslutte os, at vi udskyder revisionen af loven om forberedende voksenundervisning og ordblindeundervisning for voksne 1 år, således at vi får mulighed for at inddrage trepartsudvalgets analyser og anbefalinger, ligesom vi også kan tilslutte os de foreslåede præciseringer og ændringer, der vedrører kommunalreformen.
Det Konservative Folkeparti støtter fuldt ud forslaget.
Bente Dahl (RV), 2005-10-11:
Fra Det Radikale Venstre har vi heller ikke en hel masse bemærkninger og da slet ikke nogen negative i denne her forbindelse.
Høringssvarene til L 30 er positive.
Der er god fornuft i at få inddraget resultatet af trepartsforhandlingerne.
Det ser ud til, at loven trænger til lidt mere tid, så det vil vi ikke modsætte os, vi vil ikke modarbejde det.
Vi kan stemme for L 30.
Per Clausen (EL), 2005-10-11:
Nu kan man jo altid filosofere over, hvilke ulykker hr. Søren Krarup kunne have gjort, hvis han ikke skulle have brugt tid på at gennemgå det her forslag meget grundigt.
Så måske er det på den måde nyttigt, at tingene er formuleret kryptisk, men på den anden side kan det jo også ramme os andre.
Derudover vil jeg såmænd bare sige, at vi heller ikke fra vores side har nogen særlig kritiske bemærkninger til det her forslag.
Det er klart, at hvis man borede i fortiden og forsømmelser, der var sket i fortiden, kunne man føre det vidt omkring, og hvis man borede længe nok, kunne man sikkert komme helt tilbage til SR-regeringens forsømmelser også på det her område.
Sådan kunne vi blive ved, men det vil jeg nu ikke gøre.
Jeg vil nøjes med at sige, at vi vil støtte det her forslag.
Vi synes, at det sådan set er meget fornuftigt, at man gør det på den måde, der er beskrevet i forslaget.
Så vil jeg bare sige, at jeg var meget glad for Venstres ordførers tilsagn om, at man ville se på de særlige behov, som de handicappede har.
Jeg opfattede det også på den måde, at det må man så forstå at der er en forståelse for, som sikkert vil brede sig fra Venstres folketingsgruppe helt ind i regeringen, sådan at vi kan få taget fat på at få løst de problemer.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Carsten Hansen (S), 2005-10-11:
Nu er det ikke et spørgsmål om, hvad oppositionen vil.
Nej, det handler om, at regeringen sammen med Dansk Folkeparti skal finde en besparelse til at finansiere andre ting med.
Det er vel det, det handler om.
Så må jeg spørge: Er man i Dansk Folkeparti enig i, at den kompensation, hvor resten af befolkningen fik ændret deres personfradrag, som lærlingene ikke fik, nu kun skal gå til visse grupper?
Er det rimeligt, at det handicappede unge menneske, der ikke kan gennemføre sin uddannelse, ingen kompensation får, men kun dem, som går igennem?
Og egu'en, skal jeg bare sige til hr. Søren Krarups oplysning, er faktisk længere end de korte uddannelser, som hr. Søren Krarups parti har stemt for under erhvervsuddannelsesloven.
Jeg vil selvfølgelig altid komplimentere både regeringen og regeringspartierne med, at de kan blive klogere.
Det skal man aldrig nogen sinde afholde sig fra.
Men er det ikke underligt, at man først så sent og så længe efter ser, at det i virkeligheden er de samme grupper, når man er blevet gjort opmærksom på det ganske mange gange?
Man kan selvfølgelig også undlade at kalde det lovsjusk og så sige mangel på indsigt i og viden om det, men det kunne jeg aldrig finde på at beskylde hverken Venstre eller regeringen for.
Hvad er det så, fru Tina Nedergaard?
Søren Krarup (DF), 2005-10-11:
Ja, det var jo ikke noget direkte spørgsmål, men det var en lykønskning, som jeg takker hjerteligt for, og det er i øvrigt et spørgsmål, hvor længe den varer.
Så vil jeg sige, at det er i mit parti altid en tradition, at man tænker godt om alle mennesker, og derfor kan jeg umuligt forestille mig, at hr. Carsten Hansen vil skuffe vores forventninger.
Det tror jeg heller ikke han vil.
Margrethe Vestager (RV), 2005-10-11:
Jeg vil jo muligvis blive klogere af at læse referatet af ordførertalen.
Jeg synes bestemt, at ordføreren i første del af talen sagde, at man ønskede at hæmme muligheden for at vælge en fri skole, fordi det var konservativ politik, at alle skulle gå i folkeskolen.
Det var sådan, ordene lød hernede på min plads, og nu er der endda kommet nye højtalere og alt muligt, så der burde ikke være nogen stor forskydning.
Kan vi ikke få at vide: Ønsker man, eller ønsker man ikke fortsat mulighed for, at de frie skoler bliver drevet sådan, som de er blevet drevet, og sådan at folk har reel frihed til at vælge en fri skole, uanset om de bor lige ved siden af skolen, eller de bor 6 eller 7 eller 10 km væk fra den frie skole?
Allan Niebuhr (KF), 2005-10-11:
Jeg har ikke på noget tidspunkt sagt, at vi prøvede på at hæmme mulighederne for friskolerne.
Jeg har sagt, at vi ikke vil stille friskolerne bedre med hensyn til de muligheder, der er for, hvordan man kommer til skolen.
Hvis der skal være en konkurrence, skal konkurrencen være på det rent faglige grundlag.
Jeg har sagt, at vi jo selvfølgelig gerne ser, at flere og flere vælger folkeskolen, men det skal selvfølgelig gerne være i den konkurrence, der nu er med frit valg inden for folkeskolerne.
Den skal være med til at løfte, således at forældrene vælger at lade børnene gå i folkeskolen.
Men jeg har på intet tidspunkt ytret ønske om at hæmme mulighederne for friskolen.
Friskolerne skal stadig væk med det, de har at byde på, kunne konkurrere med folkeskolen, men det skal være på lige vilkår.
Per Clausen (EL), 2005-10-11:
Jeg synes nu i denne her sag, at hr. Allan Niebuhr skulle lytte en smule til, hvad Dansk Folkepartis ordfører sagde.
Det synspunkt skal jeg nok lade være med at gentage på alle andre områder, men det er jo fuldstændig rigtigt, som der blev sagt, at ved at behandle friskolerne lige kommer man jo i den situation, at man i realiteten gør det betydelig dyrere og vanskeligere at benytte sig af en friskole i de tyndtbefolkede områder i landdistrikterne end i de storbyer, hvor man måske har et problem med nogle friskoler, som er med til at tømme folkeskolerne for elever, man gerne så var der.
Så jeg synes, at den konservative ordfører vel i hvert fald burde være åben over for, at den lighed, der skal være, kunne gå på, at der, hvor man i forvejen for at komme til den nærmeste distriktsskole får tilskud til rejsen, skulle man også være åben over for, at de her friskoler kunne få det.
Allan Niebuhr (KF), 2005-10-11:
Der vil jeg da gerne henholde mig til det meget fornuftige, som fru Tina Nedergaard sagde omkring det her emne.
Det var jo netop, at de friskoler, der oprettes mere eller mindre i protest mod, at de folkevalgte beslutter at nedlægge folkeskoler i de tyndtbefolkede områder, ikke her pludselig får en ændring.
De elever, der kommer til at frekventere de friskoler, vil jo som oftest være de elever, der også gik på den daværende folkeskole, og det vil sige, at befordringen der vel må være rimelig minimal.
Per Clausen (EL), 2005-10-11:
Nu kan jeg huske, da jeg gik på en folkeskole ude på landet eller i hvert fald så tæt på landet, som man kan komme, at da var der mange børn, som rejste temmelig langt for at komme til den skole.
Hvis den folkeskole var blevet nedlagt og erstattet af en friskole, og man så ikke fik tilskud til transporten, så ville friskolen i realiteten have været meget dårligere stillet end folkeskolen.
Jeg gør bare opmærksom på, at hvis vi ser det her ud fra et landdistriktssynspunkt, ud fra den virkelighed, man lever i, når man bor ude i de tyndtbefolkede eller relativt tyndt befolkede dele af Danmark, så er det her et ganske hårdt angreb, hvorimod hvis man tager de store byer, så kan jeg såmænd godt være enig i, at der ikke behøver at være de store problemer i det her forslag.
Allan Niebuhr (KF), 2005-10-11:
Jeg må indrømme, at hr. Per Clausen finder en problemstilling frem her, som jeg ikke rigtig kan genkende.
Det er min klare overbevisning.
Bertel Haarder (V), 2005-10-11:
Det sidste synes jeg fru Margrethe Vestager skulle drøfte med Realskoleforeningen og Friskoleforeningen, og så kan vi mødes bagefter.
For det kunne jo være, at Realskoleforeningen og Friskoleforeningen har noget større sans for det problem, som fru Margrethe Vestager tilsyneladende fnyser ad, nemlig at det måske ikke er helt rimeligt, som fru Tina Nedergaard siger det, at hvis man i en kommune vil tilrettelægge skolevæsenet, så man får en bedre skole for eleverne, så får man omgående oprettet en friskole med lavere klassekvotient og somme tider med højere offentlige tilskud end gennemsnittet for de skoler, som man ellers har i den kommune.
Jeg siger det ikke for på nogen måde at stille spørgsmål om værdien af at have en friskoleordning, men jeg tror bare, at det er til gavn for friskolerne selv, hvis man fjerner anstødssten, hvis man fjerner angrebspunkter, for det går jo godt for friskolerne.
Til det første vil jeg bare sige: Hvis det er arrogance at nævne faktuelle tal for forældrebetaling, for ressourceforbrug i gennemsnit i et amt og for, hvad ressourceforbruget er for en gennemsnitlig friskole, så kan jeg ikke forhindre fru Margrethe Vestager i at kalde mig arrogant.
Jeg mener, at det er en ministers pligt at belyse tingene med tal, når diskussionen drejer sig om tal.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-10-11:
Da fru Pernille Vigsø Bagge, som er ordfører for SF på det her område, ikke kunne være til stede, har jeg lovet at sige nogle bemærkninger.
Vi er faktisk meget på linje med foregående talere og ordene i det her er, at der skal skabes lige vilkår, og at det er et led i fritvalgspolitikken.
Men når vi kender virkeligheden – og det er jeg sikker på at ministeren også gør – ude i specielt de tyndtbefolkede områder, så er der problemer, og så bliver det faktisk til ulighed.
Den besparelse, der ligger, på 50 mio. kr., skal betales af de forældre, som vil have børn i friskolerne.
Og det er rigtigt, som forrige talere også sagde, at der er en lang og stærk tradition, som har været med til at inspirere og reformere det danske skolesystem i friskolerne, som vi altså ikke behandler særlig pænt med det her.
SF vil gå ind i udvalgsbehandlingen.
Vi kan se, at der er muligheder for at ændre på det her, så vi vil gøre noget helt utraditionelt og arbejde sammen med Dansk Folkeparti, som sender nogle signaler, vi kan bruge, og De Radikale, formentlig også Enhedslisten og sikkert også Socialdemokratiet, og det tror jeg godt at vi kan få noget ud af, som kan føre til en ændring af det her.
Bente Dahl (RV), 2005-10-11:
Jeg vil gerne vende tilbage til spørgsmålet om København-Bonn-erklæringerne, som jeg da mener, at ministeren i hvert fald er bekendt med.
Finder ministeren ikke, at det kan være et problem, at København-Bonn-erklæringerne således tilsidesættes, og at det er problematisk og muligvis kan få konsekvenser for de forhandlinger, der f.eks. foregår i øjeblikket om de danske skoler syd for grænsen?
Bertel Haarder (V), 2005-10-11:
Hvis jeg svarede ja til det, ved jeg godt, hvad overskriften ville blive i avisen.
Så jeg har overhovedet ingen kommentar til disse forhandlinger.
Per Clausen (EL), 2005-10-11:
Undervisningsministeren har jo i hvert fald ikke glemt retorikken.
Men er det ikke sådan, at det forslag, der ligger her, vil give dårligere vilkår for friskolerne i konkurrencen med folkeskolerne, at de forringelser særlig vil ramme friskolerne i landdistrikterne, og at de ikke mindst vil ramme friskolerne i landdistrikterne og de tyndt befolkede områder, fordi der i det tilfælde, hvor en folkeskole, hvortil der i forvejen har været transportudgifter, bliver lukket, og hvor man efterfølgende forsøger at etablere en friskole, ikke vil blive den støtte til transporten, som den gamle folkeskole havde?
Det her forslag er vendt imod landdistrikterne og skaber særlig dårlige vilkår der.
Derfor har det ikke så meget relevans at snakke om 1,2 pct., for det vil jo for nogle konkrete skoler i landdistrikterne dreje sig om langt større beløb.
Bertel Haarder (V), 2005-10-11:
Hvis vi f.eks. tager skoler med mellem 100 og 150 elever, så er skolernes gennemsnitlige indtægt pr. årselev inklusive forældrebetalingen knap 50.000 kr., helt præcis 48.300 kr.
Til sammenligning kan jeg oplyse, at den gennemsnitlige kommunale udgift pr. folkeskoleelev i Viborg Amt er under 44.000 kr., i Ringkøbing Amt 43.000 kr. og i Ribe Amt 46.000 kr.
Det synes jeg lige vi skulle tænke lidt over.
Jeg kan godt gentage tallene.
Altså, den gennemsnitlige udgift pr. elev for en helt normal friskole er højere end i de nærliggende folkeskoler i gennemsnit.
Det er jo udtryk for den ligestilling, som ikke mindst hr. Søren Krarup anmodede om, og jeg erkender, at med i det er jo altså en forældrebetaling.
Det er der.
Men i Venstre og i regeringen har vi altså den holdning, at denne frihed til at fravælge det offentlige tilbud og at udløse meget store offentlige tilskud til en privat løsning godt må koste noget, fordi man samtidig er befriet for en række forpligtelser, som den offentlige skole har.
Per Clausen (EL), 2005-10-11:
Jeg og andre kan jo tænke over, om ministeren beskæftigede sig med mit spørgsmål i sit svar, for det synes jeg i grunden ikke.
Jeg stillede det spørgsmål, om ikke det her forslag ville få den konsekvens, at friskolerne blev stillet dårligere, og jeg stillede ministeren det spørgsmål, om ikke det var sådan, at denne forringelse særlig ville ramme friskoler i landdistrikterne, og jeg stillede ministeren det spørgsmål, om ikke det lige præcis ville skabe en ulighed og en meget vanskeligere situation for de forældre, der må opleve, at deres folkeskole ude i landdistriktet lukkes, fordi muligheden for at etablere en friskole efterfølgende forringes, fordi man ikke får det tilskud til transport til sine børn, som man fik, da der var en folkeskole.
Det er i grunden ikke så indviklede spørgsmål.
Derfor kan jeg ikke forstå, hvorfor ministeren ikke bare svarer på dem.
Bertel Haarder (V), 2005-10-11:
Svaret er i mange tilfælde nej.
Hvis man så lægger den ekstra forældrebetaling til, som i Viborg i gennemsnit, fordi det er et tyndt befolket amt, vil være 2.487 kr., så vil man kunne se, at den frie skoles forhold fortsat vil kunne måle sig med den gennemsnitlige offentlige skole i Viborg Amt.
Hvis man tager København, er det anderledes, for de store realskoler har et meget lavere ressourceforbrug, men de rammes jo heller ikke af det, vi taler om her.
Det er netop de mindre og meget dyre skoler, som her får en vis merudgift, men ikke en udgift, der bringer dem under det offentlige niveau i det pågældende amt, når man medregner forældrebetalingen.
Det synes jeg er tankevækkende, og derfor er forslaget altså ikke så urimeligt, som det her bliver fremstillet af nogle.
Tina Nedergaard (V), 2005-10-11:
Mit spørgsmål ligger lige på kanten af lovforslaget, men det var, fordi fru Margrethe Vestager selv kom ind på det, nemlig disse rygter, som fru Margrethe Vestager hører om, at man skulle reducere muligheden for at åbne friskoler lokalt, hvis kommunalbestyrelserne – og jeg tror nok, jeg nogenlunde korrekt citerer – alene af økonomiske årsager vælger at nedlægge en folkeskole.
Jeg skal blot høre fru Margrethe Vestager, om det er Det Radikale Venstres opfattelse, at det så altid og alene er på grund af økonomiske overvejelser, når en kommunalbestyrelse nedlægger en lokal folkeskole, eller om man kan forestille sig, at der er en ansvarlig kommunalbestyrelse, som også af og til nedlægger skoler, som de skønner er blevet for små til at kunne løfte uddannelsesopgaven for børnene og eventuelt er kommet i den problemstilling, at de ikke kan tiltrække lærerkræfter, eller at der er andre saglige årsager, som ikke er af økonomisk karakter.
Søren Krarup (DF), 2005-10-11:
Lad mig stadig svare, at dette er uddannelsespolitik.
Hvis det er en form for uddannelse af samme art som de andre, er det sikkert berettiget at stille et spørgsmål til det.
Det er jeg ikke i stand til at svare på.
Jeg kan kun sige, at meningen med lovforslaget, sådan som jeg læser det, er at præmiere dem, der lægger vægt på at gøre deres uddannelse færdig.
Det er et forbilledligt pædagogisk princip, som fortjener at blive belønnet i stedet for som oppositionen at ville lave socialpolitik ud af det.
Margrethe Vestager (RV), 2005-10-11:
Nu er det altid meget rart, når konservative ordførere tager ordet i uddannelsesspørgsmål, for så får vi som regel at vide, hvad den egentlige dagsorden er.
Men jeg blev altså lidt forvirret af den konservative ordførers tale, for på den ene side fik vi at vide, at det her var et forslag, som skulle sørge for, at flere valgte folkeskolen, det var i den første del af ordførertalen, og så kom anden del af ordførertalen, hvor ordføreren erklærede sin fulde støtte til friskolerne og deres fortsatte beståen.
Søren Krarup (DF), 2005-10-11:
Der er jo et gammelt ord, der hedder, at en blind høne kan også finde et korn, og det gælder ganske utvivlsomt også hr. Frank Aaen.
Når vi taler om uddannelse, kan det godt være, det faktisk var en god idé, som hr. Frank Aaen foreslår, at vi for alvor præmierer dem, der virkelig vil gøre et arbejde.
Men dette er stadig væk ikke sociallovgivning, det er uddannelseslovgivning, og selve det princip, hr. Frank Aaen lægger til grund, er derfor misvisende.
Lene Espersen (KF), 2005-10-11:
Det er som sagt noget, som PET også er meget opmærksom på i de miljøer, som PET nu skal vise særlig opmærksomhed.
Jeg vil sige til hr. Jesper Langballe om det andet spørgsmål om landsforræderi, at det er en vanskelig juridisk problemstilling, for det vil jo afhænge af, om man anerkender, at vedkommende er krigsførende, eller om man siger, at den pågældende er terrorist.
Derfor er det ikke en problemstilling, hvor jeg i hvert fald i dag sådan juridisk kan bide spids på, hvad der vil være den korrekte fremgangsmåde.
Det, jeg har valgt at fokusere på, er, at terrorlovgivningen i hvert fald giver et effektivt værn mod terrorisme.
Jesper Langballe (DF), 2005-10-11:
Så har jeg alligevel et enkelt opfølgende spørgsmål.
Det står jo klart for enhver nu bagefter, at i de vanvittige dage før 2001 ville enhver, der kom her til Danmark og overvejede at udføre terrorisme, skynde sig lidt at få et statsborgerskab.
Det var selvfølgelig det eneste rigtige taktisk set
så havde man et pas og kunne måske oven i købet nyde den danske stats beskyttelse.
Det er derfor, man kunne sige, at det ville være – hvad skal man sige?
– ikke bare i retsbevidsthedens, men også i retsudøvelsens tjeneste, at skæbnens hævn kom derved, at vedkommende så bliver ramt af landsforræderiparagraffen.
Det er også derfor, jeg synes, at det signal ville være godt også over for andre ligesindede i Danmark, som har fået den knaldgode idé at udnytte et tåbeligt folketingsflertal til at sikre sig dansk statsborgerskab, at helt så nemt er det altså ikke.