runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2005-04-01:
Det har vi ikke tænkt os at gøre.
Til den anden del af spørgsmålet, nemlig antallet af kontroller, vil jeg sige, at jeg simpelt hen ikke forstår hr. Jens Peter Vernersens spørgsmål, for jeg tror, hr. Jens Peter Vernersen blander antallet af kontroller sammen med antallet af reguleringer.
Jeg kan nemlig ikke genkende det tal på, at der kun skulle være cirka hundrede nogle og tres kontroller af selskaber.
Derimod er det korrekt, at der har været en omregning af ca. 150 reguleringer, altså hævninger og sænkninger af indkomster, netop på grund af den kontrol, der har været.
Men det dækker naturligvis over et større antal selskaber, der er blevet kontrolleret.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-04-01:
Nu blev det ikke tilkendegivet fra skatteministeren, hvilket omfang provenuet kunne have efter de beregninger, man hidtil har lavet, og derfor skal jeg bede skatteministeren oversende disse oversigter til Folketingets Skatteudvalg, så de bliver ført ajour i forhold til den her lovgivning.
Så vil jeg godt spørge skatteministeren om, hvor mange af disse selskaber skatteministeren mener skal gennemgås og lignes, når vi ser på TP-området, dvs. de oprindelige 9.000, som så bliver barberet ned til 6.000.
Hvor mange af disse selskaber bør gennemgås og lignes hvert eneste år?
Vi har jo set de der stikprøvekontroller med de 186 selskaber og også et mindre antal for 2003 og 2004, men var det ikke rimeligt, at man gik langt videre i denne kontrol?
Så vil jeg også spørge skatteministeren: Når det nu ikke er muligt med de eksisterende regler at få disse virksomheder, som givetvis tjener penge i Danmark, til at betale skat, selv om de har fradrag osv., findes der andre modeller, man kunne beskatte disse virksomheder efter?
Kunne kreative hoveder i Skatteministeriet se på det?
Morten Homann (SF), 2005-04-01:
Så lad os holde os til det sandsynlige.
Vil ministeren ikke medgive, at i den beregning, som blev udarbejdet af Skatteministeriet under den tidligere skatteministers tid, var udgangspunktet, at der var milliardprovenuer at hente, men selvfølgelig at der var en væsentlig usikkerhed, og at man reelt ikke kunne udelukke, at man røg over på den anden side, men at man dog tog udgangspunkt i, at der var et provenu?
Enhver kan se, at der er noget, som ikke stemmer, hvis de har fulgt med i opgørelserne over de her store selskaber, som i ethvert andet land er i stand til at tjene penge, men som altså åbenbart i Danmark ikke er i stand til at tjene penge og er så altruistiske, at de ønsker at blive ved med at drive virksomhed i Danmark år efter år efter år, selv om de bruger penge på det.
Så vil ministeren ikke medgive, at der trods alt sandsynligvis er en del penge at hente?
Mit sidste spørgsmål går på den del af ligningen, som ikke foregår i TP-centrene, og om ministeren kan løfte lidt af sløret for, hvad der skal ske med selskabsrevisionen, som tager sig af de største og de tungeste sager, som er fuldstændig fraværende både i debatten her nu og i lovforslaget.
Kristian Jensen (V), 2005-04-01:
Nej, det, Skatteministeriet konkluderede, var, at der er så stor usikkerhed på det her område, at det end ikke kan afvises, at der faktisk føres penge til Danmark samlet set på det her område, og dermed, at den korrekte afregning vil betyde et mindre og ikke et større skatteprovenu i Danmark.
Spørgsmålet er naturligvis: Hvad er det sandsynlige?
Og der må jeg sige, at der ikke er noget præcist skøn på det her område.
Det, der er vigtigt for mig, er, at vi laver et regelsæt, der sikrer, at vi så effektivt som muligt får alle selskaber og personer til at betale den skat, de er pligtige til i Danmark.
Det første skridt hen imod det er at sikre, at der kommer en dokumentation, som gør, at vi kan kontrollere dem.
Det er det, lovforslaget indeholder, og derfor er det et ganske langt skridt hen imod at sikre en korrekt skattebetaling.
Morten Homann (SF), 2005-04-01:
Jeg vil heller ikke bede ministeren om at gå ind i en diskussion af konkrete virksomheder.
Jeg undrer mig bare lidt over ministerens kommentar til de forskellige skøn, der har været over, hvilket provenu der ligger i det her.
Jeg er helt på det rene med, at det oprindelige skøn fra de økonomiske vismænd var ment som et meget løseligt skøn, og jeg vil heller ikke tage dem til indtægt for noget konkret.
Jeg har derimod hæftet mig ved de efterfølgende skøn, vismændene har lavet, og også de beregninger, som Skatteministeriet har lavet.
Og derfor undrer det mig lidt nu, også i lyset af Skatteministeriets egne beregninger, at ministeren nu også står og siger, at det desværre ikke er til at sige, om der er nogen penge at hente i det her.
Kan ministeren ikke bekræfte, at da Skatteministeriet selv lavede vurderinger af det her, vurderede man, at der var et pænt milliardbeløb at hente på den her konto, men man kunne selvfølgelig ikke udelukke, at der også var noget, der gik den anden vej?
Men var Skatteministeriets egen konklusion ved tidligere skatteminister hr. Svend Erik Hovmand ikke, at der sandsynligvis var et pænt milliardprovenu at hente på den her konto?
Kristian Jensen (V), 2005-04-01:
Med hensyn til det sidste må jeg konstatere, at hr. Frank Aaen nu også fra pladsen nede i salen har gentaget, at det er muligt at køre en virksomhed ganske lovligt uden at have et skattemæssigt overskud i flere år i Danmark.
Jeg vil gerne holde hr. Frank Aaen fast på, at det er fuldt ud lovligt, og dermed, at den mistænkeliggørelse, som hr. Frank Aaen har gennemført af en række konkrete virksomheder, fuldt ud står for hr. Frank Aaens egen regning.
Frank Aaen (EL), 2005-04-01:
Det ville klæde regeringen, når den opdagede, at noget var urimeligt – det kunne jeg høre en lille erkendelse af her – at den så i stedet for bare at bøje sig for det gik ned i EU og sagde, at de regler måtte laves om.
For uanset hvor meget tilhænger man er af EU’s indre marked, er der ingen som helst begrundelse for det, som gennemføres med den her lov.
Det var den ene ting.
Den anden ting var lidt det holdningsmæssige.
Jeg beder ikke skatteministeren om at reklamere for bestemte virksomheder.
Men når jeg nu står her foran en liberal politiker, der har forstand på liberalismens principper og ved, at det, der ikke kan bære, må bøje sig, må gå under, spørger jeg, om det så ikke er lidt forunderligt at notere sig, at meget store virksomheder tilsyneladende helt lovligt – det var derfor, jeg var nødt til at sige, at jeg ikke kan bevise, at det er ulovligt – i rigtig, rigtig mange år kan gennemføre deres aktiviteter i Danmark på en sådan måde, at det ser ud, som om de har underskud.
, kan man det?
Det vil jeg gerne spørge ministeren om.
Kristian Jensen (V), 2005-04-01:
Jeg vil starte med at sige, at jeg ikke vil deltage i hr. Frank Aaens meget underholdende reklame for en række konkrete virksomheder og en række konkrete produkter.
Jeg noterer mig derimod, at hr. Frank Aaen direkte sagde, at det, at der ikke blev betalt skat, ikke kunne bruges til at påvise, at der var en ulovlighed.
Til et andet spørgsmål, nemlig spørgsmålet om EU-forholdene, sagde jeg direkte, at jeg ikke synes, at det er særlig interessant og særlig glædeligt, at vi i den her lovgivning indfører en række regler, der også kommer til at påvirke danske selskaber.
Men det er en del af den pakke, vi køber, når vi ønsker at have et indre marked og ønsker, at alle lande skal behandle selskaber ens uanset deres hjemstavn og de forhold, de er organiseret under.
Det betyder, at vi på det her punkt for at sikre, at vi har regler, hvor vi får den rigtige dokumentation fra virksomhederne, er nødt til at lave et regelsæt, som også kommer til at berøre virksomheder med ren dansk omsætning.
Det accepterer jeg fuldt ud, ikke med glæde, men som en konstatering af, at hvis vi skal have fat på en kontrol af de store selskaber, der er effektiv, de selskaber, hvor der for alvor kan være en motivation til at forsøge at flytte overskuddet ud af landet, så er det nødvendigt med det regelsæt, der ligger i lovforslaget her.
Frank Aaen (EL), 2005-04-01:
Jeg har sådan set respekt for de EU-tilhængere, der forsvarer EU med, at der nogle gange kommer nogle fornuftige regler fra EU.
Men jeg synes ikke, der er grund til respekt for EU-tilhængere, der går så langt i deres begejstring for EU, at de også forsvarer regler, som er åbenlyst urimelige.
Altså det her med, at alle selskaber skal behandles ens, uanset om de er multinationale eller ikkemultinationale, har jo ikke nogen fornuft i virkelighedens verden.
Det hænger jo ikke sammen.
Man skal selvfølgelig indføre de regler, der er brug for over for virksomhederne – uanset nationalitet, det er jeg med på – men ud fra, om der er brug for de regler eller der ikke er brug for dem i det pågældende erhverv og den pågældende type af virksomhed.
Så ved jeg godt, at skatteministeren ikke vil udtale sig om konkrete selskaber.
Det er okay.
Når man ser meget store multinationale selskaber, der sælger for milliardbeløb i Danmark, der gennem 10-15 år sælger for milliarder i Danmark og hvert år på bundlinjen noterer sig, at de ikke har haft noget overskud og derfor ikke skal betale skat, er der så ikke noget der, der burde kigges nærmere på?
Mikkel Dencker (DF), 2005-04-01:
Dermed samler man ekspertisen og de dygtige medarbejdere, der har forstand på området, nogle bestemte steder, hvor de udfører arbejdet, og det tror jeg giver en langt højere effektivitet.
Det er jeg overbevist om, og det tror jeg også vi vil se resultater af.
Men hvis det skulle vise sig, at det, der nu er kommet op at stå med disse TP-ligningscentre, ikke er tilstrækkeligt, er vi indstillet på at øge bemandingen.
Frank Aaen (EL), 2005-04-01:
Jo, men det er jo velkendt, at der er en stribe selskaber, flere hundrede multinationale selskaber, der ikke betaler skat i Danmark: Nestlé, Unilever, McDonald’s, Coca-Cola – tag dem bare fra en ende af – som i 10 år, 13 år, 14 år, 15 år, 20 år aldrig har betalt en krone i skat i Danmark
Jeg troede sådan set, at Venstre også syntes, at det måske var noget, der skulle kigges på.
Og så kommer man altså her med et lovforslag, hvor man siger, man gør noget på området.
Så viser det sig bare, at det giver nul kroner i provenu.
Så spørger jeg Venstres ordfører: Er det ikke slapt, og er det ikke opgivelse af at sikre, at alle de multinationale selskaber kommer til at betale den skat, de skal i Danmark?
Så forstod jeg slet ikke det der med EU, for heldigvis er det jo ikke sådan, at hver eneste gang vi har brug for en regel vedrørende internationale transaktioner, siger vi, at den regel også skal gælde for alle indenlandske transaktioner.
Derfor spørger jeg igen: Er det særlig logisk, og hvad er egentlig talt fornuften i at sige, at regler, der gælder for selskaber, der handler på tværs af grænserne, skal være akkurat de samme som for de selskaber, der kun handler indenlandsk?
Er det særlig fornuftigt?
Når ordføreren siger, man er imod unødvendige administrative byrder, er det så ikke en fuldstændig unødvendig administrativ byrde at pålægge selskaber, der kun handler i Danmark, at lave den samme dokumentation som selskaber, der handler hen over grænserne?
Mikkel Dencker (DF), 2005-04-01:
Jeg har ligesom hr. Jens Peter Vernersen læst lovforslaget igennem, men jeg kan på stående fod ikke redegøre nøjagtig for, hvordan modellen virker, og hvordan man beregner bøderne.
Men sådan som jeg læser lovforslaget, er det mit helt klare indtryk, at bøderne vil få en sådan størrelse, at de får betydning for virksomheden.
Jeg håber som sagt, at de bødestørrelser, der opereres med her, vil virke afskrækkende; det er i hvert fald det indtryk, jeg har fået.
Men jeg mener ikke, vi under en førstebehandling skal skære lovforslagets tekniske detaljer ud i små stykker.
Det er noget, der hører udvalgsbehandlingen til.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-04-01:
Nu kommer der jo bødeforlæg ind som en mulighed.
Hvis det ikke skulle kunne lade sig gøre, er vi selvfølgelig nødt til at spørge ministeren, for vi er også nødt til at vide, hvad konsekvensen af det her er.
Og så spørger jeg en gang mere: Hvis de TPregler gælder for to danske virksomheder, som er forbundne og handler med hinanden, hvad er forskellen sådan rent skattemæssigt på en sådan handel og en handel, hvor de ikke er omfattet af reglerne?
Hvad betyder det rent skattemæssigt for disse to danske virksomheder, der handler med hinanden?
Jacob Jensen (V), 2005-04-01:
Hvis jeg forstår spørgsmålet rigtigt, handler det om, hvad forskellen på, om man er international eller national, er.
Og med hensyn til det første spørgsmål om de administrative byrder mener jeg jo så stadig væk, at det er vigtigt, at man sætter ind der, hvor der er behov for det.
Her kan man så sige, at der er nogle sager, som har gjort, at man har sat beskatningsgrundlaget op.
Men det viser jo så bare, at der er fokus på det her område og der er behov for, at dokumentationen er i orden.
Og det er jo så det, forslaget her det gør op med.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-04-01:
Så stort et beløb drejer det sig om.
Føler Venstres ordfører, hr. Jacob Jensen, virkelig, at det er en bekræftelse på, at alt er, som det skal være, eller at det faktisk ser ret vanvittigt ud på det her område?
Og så vil jeg lige spørge til det med, at de indenlandske virksomheder også er omfattet: Kunne hr. Jacob Jensen ikke beskrive den skattemæssige forskel, når man overfører disse transfer pricing-regler til nationale forhold, altså mellem to danske virksomheder?
Hvad gør forskellen?
Kunne jeg ikke lige få det beskrevet?
Jacob Jensen (V), 2005-04-01:
Med hensyn til hvorvidt de multinationale selskaber betaler skat eller ej, kan man tage udgangspunkt i at sige, at hvis man eksempelvis har underskud, er det jo ikke ensbetydende med unddragelse.
Derfor er det selvfølgelig rigtigt, at den internationalisering, som vi har set, gør, at der kommer flere transaktioner hen over landegrænser.
Men det betyder ikke, at vi pr. definition har en overtrædelse af lovgivningen.
Lovforslaget her lægger bare op til, at der skal laves nogle faste rammer for den dokumentation, der skal lægges til grund for den type transaktioner, og i den henseende synes vi, det er ganske fornuftigt.
Med hensyn til det første, som hr. Frank Aaen spørger om, mener jeg, det er hensigtsmæssigt, at man på området har ens regler både af national og international karakter.
Det er i øvrigt også det, der lægges op til i forslaget.
Med hensyn til det andet om, hvorvidt virksomheder betaler den skat, de skal, må vi antage, at man betaler efter gældende regler, og hvis man ikke betaler efter gældende regler, er der selvfølgelig nogle foranstaltninger, som træder i kraft.
Det her lovforslag vil forbedre den dokumentation, der skal lægges til grund for, at vi kan sikre, at der betales det, der efter gældende regler skal betales, hverken mere eller mindre.
Frank Aaen (EL), 2005-04-01:
Så har vi igen et forslag, der kommer fra EU, og som bygger på den logik, at regler, vi måtte indføre for at forhindre snyd hen over landegrænserne, ikke må være anderledes end de regler, der gælder for selskaber, der kun handler inden for landegrænserne.
Altså, for at bekæmpe noget, der foregår på tværs af landegrænser, må vi ikke have regler, der er anderledes end dem, der gælder for selskaber, der kun handler indenlands.
Mener Venstres ordfører, at det er et fornuftigt synspunkt, som EU dermed påtvinger os?
Punkt 1.
Punkt 2: Venstres ordfører sagde, at alle selskaber skal betale den skat, de skal.
Vi er helt enige.
Mener Venstres ordfører, at det i dag er sådan, at alle selskaber betaler den skat, de skal, og at det derfor er trygt at stemme for et forslag, hvorom der står, at det er provenumæssigt neutralt, altså at der ikke kommer en ekstra krone ind overhovedet?
Kristian Jensen (V), 2005-04-01:
Det er lidt pudsigt at høre hr. Morten Homann.
Hr. Morten Homann opfordrede faktisk regeringen til, allerede inden dommen blev afsagt, at rette ind, for hvis dommen blev afsagt, ville vi jo ikke have nogen gældende regel.
Nu siger hr. Morten Homann så, at det slet ikke var Danmark, sagen handlede om, så vi kan bare være ligeglade.
Det, hr. Morten Homann for et halvt år siden synes overhovedet ikke kunne gå hurtigt nok, synes hr. Morten Homann nu, at vi skal være fuldstændig ligeglade med.
Sagen er den, at nu er dommen faldet, og eftersom vi i Danmark har tilsvarende regler, er vi også nødt til at vurdere, om en tilsvarende dom mod Danmark ville kunne gå mod de danske regler.
Der er det ganske klart, at når vi nu har set dommen og har set præmisserne, kan vi konstatere, at de facto er det danske regelsæt, som vi har kendt det, ikke i overensstemmelse med EUreglerne, og derfor er det nødvendigt at lave dem om.
Hr. Morten Homann burde have holdt fast i det synspunkt, som hr. Morten Homann kæmpede for for et halvt år siden.
Afstemning
Morten Homann (SF), 2005-04-01:
Det kan være, at jeg har sovet i timen, men jeg vil da gerne bede ministeren om om ikke andet til udvalget at redegøre for, hvornår de danske skatteregler er blevet underkendt af EF-Domstolen.
Mig bekendt har der ikke været en sådan sag, men det kan være, at jeg har sovet i timen.
Jeg er klar over, at der har været en sag mod Østrig, hvor Østrig har tabt en sag ved EF-Domstolen.
Men mig bekendt er de danske skatteregler ikke blevet underkendt.
Det er det ene spørgsmål.
Mit andet spørgsmål går på, at når man sammenligner den situation, vi har i dag, og de skatteregler som mig bekendt er gældende i dag, den 1. april, med de regler, som bliver foreslået i lovforslaget, sker der en lavere beskatning af investeringer i skattelylande.
Hvis man vil gennemføre det, som ministeren foreslår, og hvis man, som ministeren ved andre lejligheder har tilkendegivet, faktisk er bekymret over investeringer i skattelylande, må det jo følges op af nogle andre initiativer på andre fronter for at bekæmpe de investeringer.
Det er såmænd bare i al beskedenhed de initiativer, som jeg prøver at få ministeren til at oplyse over for Folketinget.
Kristian Jensen (V), 2005-04-01:
Hr. Morten Homann starter med det forkerte udgangspunkt, for der er ikke gældende regler i dag, som tilsiger en højere beskatning af investeringer i skattelylandene.
Det regelsæt er blevet erklæret u-EU-medholdeligt.
Derfor står vi i en situation i dag, hvor vi ikke kan opretholde en højere beskatning af investeringer i skattelylande.
Derfor er der grundlag for et nyt regelsæt.
Det er det nye regelsæt, vi får her, hvor vi sikrer en ensartet beskatning, uanset hvilket land man investerer i, således at det ikke bliver mere interessant og attraktivt at investere i et lavskatteland end i et højskatteland, da det er investors skatteforhold, der er afgørende, og ikke hvilket land man investerer i.
Morten Homann (SF), 2005-04-01:
Nu må skatteministeren så prøve at forklare noget for mig.
Når vi nu har en situation i dag, hvor vi har en højere beskatning af investeringer i skattelylande, og når ministeren på baggrund af en EF-dom nu fremsætter et lovforslag, som ophæver den særordning og så at sige ligestiller investeringer i skattelylande med investeringer i andre lande, hvilke initiativer vil ministeren så tage for at undgå, at det betyder, at der bliver forøgede investeringer i skattelylandene?
Hvis man vil gennemføre det her, må man have nogle tilsvarende andre initiativer, hvis man vil forhindre, at der sker en vækst i investeringer i skattelylande.
Her synes jeg, at jeg savner nogle initiativer fra ministerens side.
Frank Aaen (EL), 2005-04-01:
Det kan jo nogle gange være nødvendigt at tage en ny runde, når ministeren ikke svarer på de spørgsmål, man stiller.
Det, der undrer os lidt, er, hvis ministeren overhovedet ikke synes, der er et problem.
Det svar, jeg fik før, var, at de da helt lovligt kan tilrettelægge deres virksomhed på en måde, så de ikke betaler skat.
Vi kan tage udgangspunkt i den almindelige lærdom fra handelshøjskolen, som er alle liberalisters grundsætning: Hvis noget skal fungere og leve, skal det give overskud, og hvis ting ikke giver overskud, bliver de lukket.
Det er jo liberalismens grundsætning.
Er det så ikke underligt, at der er et meget stort antal multinationale selskaber – og vi taler jo ikke om et, to, tre, ti, femten eller tyve, men flere hundrede – hvoraf nogle af dem har 1 mia. kr. i årsomsætning i Danmark, og som vi kan se har drevet virksomhed i Danmark i 10 år, 15 år, 20 år med underskud?
Har skatteministeren måske så ikke den tanke – jeg prøver i hvert tilfælde at efterlyse den – at så må der være et eller andet galt?
Enten er lederne af de virksomheder fuldstændig uansvarlige med deres aktionærers penge og bare poster dem i Danmark år efter år uden indtægt til deres aktionærer – det tror jeg ikke på – eller også er der noget galt med reglerne. Det kan jo godt være, at det er lovligt, at de kan tilrettelægge deres virksomhed i Danmark på en måde, så de ikke tjener penge og derfor ikke skal betale skat, men at de tjener pengene et andet sted.
Men hvis det er sådan – og det må man jo formode, for ellers holdt de op – at indtægten er flyttet et andet sted hen, er der så ikke noget galt med vores regler?
Den sidste mulighed er, at de overtræder vores regler, og så skal skatteministeren selvfølgelig gøre en ekstra indsats.
Jeg spørger, fordi jeg gerne vil vide, om skatteministeren overhovedet mener, at der er et problem?
Det vil jeg godt have et klart svar på.
Kristian Jensen (V), 2005-04-01:
Jeg ved godt, at hr. Frank Aaen er så interesseret i at få forhøjet beskatningen, at hr. Frank Aaen ikke blot kan nøjes med at forhøje beskatningen i Danmark, men også gerne ser beskatningen forhøjet i andre lande. Vi har nu den indgangsvinkel i Danmark, at det, vi kæmper for, er at sikre, at de danske skatteregler er sådan, at vi sikrer en beskatning af danske investorer, uanset hvor de har lagt deres investeringer.
Med de regelsæt, som bliver vedtaget her, bliver det for en dansk investor uinteressant, hvor investeringen foregår, fordi investorer bliver beskattet ens i Danmark, uanset hvilket land der er tale om.
Det burde hr. Frank Aaen bakke op, hvis hr. Frank Aaen ønsker at sikre, at der ikke sker en tilskyndelse til, at man investerer i skattelylande.
De gældende regler, som har været værnsregler, er blevet erklæret ikke at være i overensstemmelse med vores internationale forpligtelser.
Derfor har vi brug for et nyt regelsæt.
Hvis hr. Frank Aaen virkelig mente, at der var behov for at sikre ens beskatning, burde hr. Frank Aaen støtte op om lovforslaget i stedet for at være modstander af det.
Morten Homann (SF), 2005-04-01:
Jeg vil godt høre hr. Jacob Jensen, om ikke han er enig i, at uanset hvad det er for nogle regler, som vi laver, bliver indsatsen mod ulovlig brug af transfer pricing ikke bedre end de ressourcer, som er afsat til området; om ikke hr. Jacob Jensen kan se et problem i, at der er skåret så voldsomt i personalet ikke alene i de kommunale skatteforvaltninger, men også, hvilket er specielt interessant her, i den centrale skattemyndighed; om ikke han er enig i, at der skal tilføres ressourcer, hvis vi skal have en tilstrækkelig effektiv ligning af det her område.
Jacob Jensen (V), 2005-04-01:
Vi vil gerne have, at der skal være en vis kontrol med de her transaktioner, og det er selvfølgelig også det, lovforslaget lægger op til.
Men skatteborgernes penge skal bruges mest hensigtsmæssigt, og derfor siger vi, der skal lægges et snit, som gør, at der er en balance mellem den effekt, man får ud af kontrollen, og så det, som er reelt af hensyn til de administrative byrder på virksomhederne.
Så jeg synes, snittet ligger rigtigt i det her lovforslag.
Morten Homann (SF), 2005-04-01:
Hvis jeg nogen sinde har sagt noget, som kunne misforstås på den måde, at jeg beskyldte regeringen for at ville lave skattekontrol for skattekontrollens egen skyld, vil jeg meget gerne undskylde for det.
Det har ikke været min hensigt.
Jeg synes tværtimod, at det har været et problem, at man har barberet ind til benet på skattekontrollen, sådan at virksomheder og personer, som vil snyde i skat, har fået langt lettere spil under den her regering.
Det synes jeg er et væsentligt problem.
Så på den måde lader man i virkeligheden nogle, som forbryder sig mod reglerne, gå fri, fordi ikke man har ressourcer til at lave en ordentlig kontrol.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-04-01:
Jeg tænker på den måde, bødemodellen er skruet sammen på.