runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Klaus Kjær (DF), 2001-05-08:
Ideen om at etablere en arbejdsmiljøhøjskole kan da i og for sig være meget god, hvis der ellers er behov for en sådan højskole.
I dag er der masser af muligheder for at efteruddanne sig på det arbejdsmiljømæssige område ved forskellig kursusvirksomhed, der tilbydes via lønmodtager- og arbejdsgiverorganisationerne.
Hvis der er behov for en egentlig arbejdsmiljøhøjskole, bør det derfor også være arbejdsmarkedets parter, som sætter sig sammen og får en sådan højskole stablet på benene.
Og det står da også arbejdsmarkedets parter frit for at gøre noget sådant.
Vi synes ikke, som det er forslagsstillernes intentioner, at der skal etableres en arbejdsmiljøhøjskole for statslige midler.
Men det er måske hensigten med højskolen, at den skal anvendes til uddannelse af arbejdsgivere for at få en arbejdsmiljøgodkendelse, som nævnt i det forrige beslutningsforslag, B 163.
Dansk Folkeparti kan tilslutte sig højskoletanken og den traditionelle måde, som højskoler drives på,
og vi ville da aldrig nogen sinde modsætte os, hvis arbejdsmarkedets parter kunne blive enige om at etablere en sådan højskole.
Men vi er som sagt imod, at der skal være tale om en statsligt drevet højskole, og Dansk Folkeparti kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-05-08:
Markedsåbningen i forhold til EU er den, vi har aftalt, og vi aftaler ikke noget nyt i dag.
Hvis der er et flertal i Folketinget, der finder ud af, at der skal åbnes hurtigere, fordi ting udvikler sig osv., vil det selvfølgelig ske.
Men det er rigtigt, at vi har ikke i dag, den 8. maj, lavet en større markedsåbning end hidtil aftalt.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-08:
Det er jo altid interessant, hvad der foregår i det miniparlament, der hedder de forenede energipartier.
Men tilbage står jo så spørgsmålet om, hvilken status teksten i det her forslag har i forhold til fru Anni Svanholts aftale. Denne tekst kan læses således, at i det øjeblik man fra EU's side siger: Go on!, så skal man go on.
Derfor synes jeg, det ville være interessant, hvis det her forslag, L 232, bliver tydeliggjort på en sådan måde, at det fuldt ud tilfredsstiller fru Anni Svanholts restriktive opfattelse af åbningen.
Og jeg vil sige, at selv om fru Anni Svanholt og jeg er uenige om, hvordan man skal forholde sig til hele den her åbning, vil jeg selvfølgelig støtte fru Anni Svanholt i at få tydeliggjort fru Anni Svanholts forlig.
Kim Behnke (UP), 2001-05-08:
Og så er jeg meget tilfreds med, at lovgivningen nu bliver åbnet, sådan at når et nyt EF-direktiv eller en ændring af gas-direktivet måtte være på plads, så er den danske lovgivning parat til en umiddelbar implementering.
Så er det klart min forventning, at der bliver behov for en yderligere gasliberalisering, forstået på den måde at der er flere kunder, der i fremtiden kommer til at nyde godt af selv at kunne vælge frit.
I den her sag er det ikke kun politik og ideologi.
Der er nogle hensyn, vi må tage.
Det betyder, at hvis vi fjerner DONG's forretningsgrundlag og DONG stadig væk er forpligtet til enten at aftage en gasmængde eller betale uden at aftage gassen, så kan det jo hurtigt gå hen og blive en overordentlig dårlig forretning for et statsligt selskab.
Derfor må løsningen på det naturligvis være, at den take or pay-aftale bliver overholdt både i dansk lovgivning og i den beskyttelse, som take or pay-aftaler rent faktisk har i det eksisterende EF-direktiv. Så er der i lovforslaget nævnt spørgsmålet omkring de regionale forsyningsselskaber.
Der er desværre ikke så mange af dem tilbage, for staten har jo været på strandhugst for først at overtage Naturgas Syd og senere også overtage dem på Sjælland.
Det var bestemt ikke min anbefaling, at staten skulle overtage de regionale naturgasselskaber.
De, der er tilbage, er i dag organiseret som interessentskaber, hvor kommunerne har solidarisk hæftelse for, hvad der må ske, og hvis de selskaber skal ud og konkurrere, så må det naturligvis være sådan, at der bliver etableret nye selskaber, som kan gå ud og konkurrere uden risiko for de kommunale skattekasser. På samme måde er det aldeles fornuftigt at få DONG delt op i forskellige selskaber, sådan at DONG kan gå ud og konkurrere.
Og det får DONG brug for.
I takt med at EU presser på for at få liberaliseret, er en af de bekymringer, man har gjort gældende i EU, at selv med gasdirektivet er der ikke på europæisk plan sket nogen særlig markedsåbning.
Det er store lande som Frankrig og Tyskland, der betragter liberalisering på den måde, at tyskerne gerne vil hugge markedet i Frankrig, men så sandelig ikke vil stille deres eget marked til rådighed for franskmændene. Der vil være et stigende pres fra EU, og det pres kan nemt komme til at betyde, at Danmark bliver den lille part, fordi vores naturgassektor dels er meget ung og dels er meget lille sammenlignet med de europæiske konkurrenter.
I den situation har vi en forpligtelse til at værne om de betydelige investeringer, som skatteborgerne har gjort i det danske naturgasnet, sørge for, at det er intakt, sørge for, at de aftaler, der er indgået, bliver overholdt.
Vi har fået en ordentlig bunke høringssvar, og nu skal
vi i udvalget i gang med at læse detaljerne igennem
Der kan være nogle større eller mindre tekniske problemer, men jeg går ud fra, som det plejer at være kutyme, at ministeren selvfølgelig vil være os behjælpelige under et tilsyneladende kort udvalgsarbejde med at få de sager bragt på plads, sådan at de tekniske uoverensstemmelser, der måtte være, også er løst, inden vi går til en tredje behandling.
Peter Hansen-Nord (V), 2001-05-08:
Jeg kan kun være meget enig i meget af det, ministeren siger om historieskrivningen.
Det er helt korrekt, at det altid har været i fællesskab, og det har været sjovt. Jeg mindes starten af 1980'erne, hvor jeg tror, at nogle følte sig mere eller mindre snydt i forhold til, hvordan naturgassen skulle udbrede sig, og på hvilke præmisser det skulle ske.
Men lad nu det ligge.
Jeg er nødt til at tage ordet og sige, at det vil da se mærkeligt ud, hvis man ikke diskuterede alle problemstillinger i relation til det her fællesprojekt, men dermed at kunne binde et parti eller en side af Folketingssalen her, især partiet Venstre, er der et stykke vej. Jeg kan ikke stå her og binde Venstre til at give ministeren et slags veto over for beslutninger, hvis man i øvrigt ikke kan blive enig i forskellige situationer.
Det er blot det, jeg lige vil gøre opmærksom på.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-08:
Vi har tidligere i dag hørt, at Venstres ordfører er til privatisering af i hvert fald DONG, måske ikke i en første fase, men i en anden fase.
Vi har også hørt, at Venstres ordfører er til, at noget sådant skal ske meget hurtigt, over night.
Indebærer ministerens holdning eller markering, at Socialdemokratiet vil gå ud i en kommende valgkamp og sige: Vi vil nedlægge veto over for Venstreforslag om privatisering helt eller delvist af DONG?
Svend Auken (S), 2001-05-08:
Jeg har ikke afkrævet nogen noget som helst.
Jeg har bare peget på en fuldstændig fundamental kendsgerning.
Der er i det her et fælles ansvar, og det kan man altså ikke løbe fra.
Det fællesskab hviler på forskellige udgangspunkter, men det har været et fælles ansvar.
Det kan man ikke løbe fra.
Sådan tror jeg at realiteterne er.
Der er så mange andre statsvirksomheder, som slet ikke har den fundering her i Folketinget, og jeg tror, at en af forudsætningerne for, at vi får så gode folk til at sidde i bestyrelsen, får så dygtige mennesker til at arbejde med det her, er det, at de har tillid til, at det her hviler på noget solidt rent politisk.
Så kan man jo lægge oveni, at vi er åbne over for at stille forventninger og krav og vi ville gerne have en større diskussion om det ene og det andet osv., og det må hr. Kolstrup for min skyld fortolke, som han vil, men det her gasprojekt var ikke blevet til noget uden Venstre og Socialdemokratiet.
Det er kun det, jeg prøver at sige.
Hr. Kolstrup ville jeg gerne tidligere have haft en hjælpende hånd fra i nogle krisesituationer, men vi har jo klaret os uden.
Carsten Hansen (S), 2001-05-08:
Vi må sige, at det gode arbejdsliv, det gode arbejdsmiljø er i fokus både på den ene og den anden måde.
Hvis vi ser på Enhedslistens forslag i dag, må vi sige, at vi i Socialdemokratiet selvfølgelig ser med sympati på alle gode ideer, der kan bidrage til, at vi får et bedre arbejdsmiljø.
Jeg vil også fastslå, som også arbejdsministeren har gjort, at på trods af vores gode samarbejde i det progressive arbejdsmiljøflertal er det ikke et forslag, vi kan støtte.
Vi vil gerne være med til at øge fokuset på arbejdsmiljøet, og der er ganske alvorlige problemer.
Derfor har vi jo også fremlagt incitamentspakken, som en arbejdsmarkedsforsker kaldte et tigerspring i forhold til arbejdsmiljøet.
Det har vi gjort sammen med Enhedslisten og SF, men vi må sige, at det her forslag mener vi ikke bidrager.
Arbejdsministeren var inde på, at vi taler om over 300.000 mennesker, der skal gøres arbejdsmiljøansvarlige.
Hvis man kigger på, hvad omkostningerne er bare for 1 dags uddannelse, taler vi om 550 mio. kr.
Vi mener egentlig godt, at vi kan bruge pengene anderledes.
Vi mener også, at Arbejdstilsynets indsats, brug af ressourcer i forhold til godkendelsesforordninger og fradømmelse af den her certificering, som man nærmest kunne kalde det, kunne gøres anderledes og bedre. Derfor tror vi, at vi skal kigge på nogle andre muligheder, og vi er faktisk godt i gang, også i forhold til opkvalificering af uddannelserne rundtomkring på virksomhederne og overbygningsuddannelser på sikkerhedsuddannelser osv.
I virkeligheden er det sådan, at virksomhederne jo har miljøansvarlige i dag.
Derfor må vi sige, at vi som helhed må afvise forslaget, men indbyder selvfølgelig til et godt samarbejde omkring forbedringen af arbejdsmiljøet rundtomkring
Som jeg sagde før, synes jeg også, vi har et godt samarbejde.
Vi har taget initiativet med incitamentspakken, og med de forslag, vi har sat i søen nu, de skibe, vi har sat i søen, har vi faktisk sat ganske mange initiativer i gang.
Og vi tror, det er med til at forbedre arbejdsmiljøet.
Vi må beklage, at vi i Socialdemokratiet ikke kan støtte op om det her forslag.
Og så skulle jeg meddele fra den radikale ordfører, hr. Anders Samuelsen, som ikke kan være til stede i salen i dag, at de heller ikke kan støtte forslaget.
Susanne Clemensen (CD), 2001-05-08:
I CD kan vi heller ikke støtte oprettelsen af en arbejdsmiljøhøjskole.
Vi mener først og fremmest, at det bør være arbejdsmarkedets parters ansvar.
Hvis parterne synes, at det er en god idé at oprette en arbejdssmiljøhøjskole, vil vi naturligvis ikke stille os hindrende i vejen for det, men vi mener altså, at man først og fremmest bør spørge dem og lade det være op til dem.
Så tror vi også, at vi får det bedste engagement fra arbejdsmarkedets parter.
Jeg hæftede mig også ved, at arbejdsministeren mente, at der allerede er en eksisterende uddannelsesstruktur, som fungerer tilfredsstillende.
Vi har i CD, ligesom en række andre partier har, hæftet os ved, at særlig arbejdsmiljøforskningen er nødlidende.
Og det er den selvfølgelig, fordi - og det er vi helt enige i - det er små klatbevillinger, vi giver til arbejdsmiljøforskningen, når vi f.eks. sidder og forhandler satspuljen på arbejdsministerens område hvert år.
Og der vil vi gerne være med til at se på, hvordan vi kan styrke forskningen med mere langsigtede bevillinger på det område.
Men vi mener som sagt ikke, at der på nuværende tidspunkt er behov for en arbejdsmiljøhøjskole.
Vi mener, at der allerede er eksisterende tilbud, som fungerer udmærket.
Men hvis parterne som sagt er indstillet på det, så er vi da åbne over for det i CD.
Charlotte Antonsen (V), 2001-05-08:
Venstre kan heller ikke støtte forslaget.
Det, der er det mest interessante ved forslaget her, er
vel, at der endnu findes dele inden for arbejdsmiljøet, hvor regeringen og Enhedslisten ikke er enige.
Men det kan jo ikke vare længe, og derfor vil jeg da gerne spørge forslagsstillerne, om det er et af de forslag, man vil bringe frem igen her ved de kommende finanslovforhandlinger. Så vil jeg også gerne spørge arbejdsministeren, om det er et af de forslag, man vil overveje at tage med og acceptere for at få samling på sit parlamentariske grundlag, som jo i hvert fald på arbejdsmiljøområdet i meget høj grad domineres af Enhedslisten til skade for landet, til skade for virksomhederne.
Venstres syn på virksomheder og skabelse af virksomheder, er, at der faktisk bliver skabt for få virksomheder, og derfor er det for os at se et problem, at man nu lægger op til, at der skal være endnu en mulighed for benspænd i forhold til mennesker, der ønsker at starte virksomheder.
Det er jo i virkeligheden et drilleforslag.
For der er da ikke nogen, der for alvor kan tro på, at fru Jette Gottlieb regner med, at fordi man får et nyt kursus, som man har tonsvis af på arbejdsmarkedet, undgår man arbejdsulykker.
Sådan regner Enhedslisten vel trods alt ikke med at følgerne vil være af dette lovforslag.
Derfor vil det i højere grad blive endnu en møllesten om de menneskers ben, som ønsker at starte egen virksomhed.
Det vil vi ikke medvirke til.
Vi mener, at arbejdsmiljøet skal sikres, men det er ikke måden at gøre det på.
Ole Sohn (SF), 2001-05-08:
Jeg skal prøve at adskille mig lidt fra de foregående ordførere og sige, at det jo er lidt vanskeligt for SF at gå imod sådan et gammelt SF-forslag, så derfor er vi sådan set meget positive over for Enhedslistens forslag.
Jeg kan heller ikke helt forstå argumentationen om, at det, at man kvalificerer en virksomhedsleder til at være mere påpasselig omkring arbejdsmiljøet, overholdelse af arbejdsmiljøreglerne og dermed også en forebyggende indsats, skulle være en belastning.
Ret beset må en forebyggende indsats vel alt andet lige være en fordel både for samfundet, for den enkelte medarbejder, som bliver nedslidt i mindre grad, har færre sygedage, færre ulykker, og ikke mindst vil det da også være en fordel for arbejdsgiverne og erhvervslivet selv, at arbejdskraften bliver holdt ved lige på et bedre grundlag end hidtil.
Så jeg kan ikke forstå argumentationen om, at det skulle være en belastning for erhvervslivet.
Jeg kan godt forstå, at det er en omstillingsproces, men sådan er al fornyelse.
Hvis man vil skifte retning væk fra den situation, som vi har nu, hvor der er ca. 50.000 personer ude af arbejdsmarkedet årlig på grund af dårligt arbejdsmiljø, på grund af nedslidning og sygdom, ja, så er det klart, at der jo skal tages nye initiativer, og det kunne Enhedslistens beslutningsforslag være et element i. Det, man så måske kunne anke lidt over, hvis man skal komme lidt malurt i, er, at en række af de initiativer, som vi i SF og Enhedslisten har taget sammen med regeringen, jo går i den rigtige retning.
Man kan selvfølgelig altid sige, at man gerne vil gå videre, og det er også derfor, jeg her tilkendegiver, at vi selvfølgelig støtter forslaget, i og med at jeg kan se på indholdet, at inspirationskilden ligger mig meget nær.
Så derfor er det en meget positiv tanke, vi sender forslaget.
Klaus Kjær (DF), 2001-05-08:
Forslagsstillerne ønsker, at der skal gennemføres en lovgivning om godkendelse som arbejdsmiljøansvarlig og frakendelse af denne godkendelse.
Forslaget forudsætter for det første, at arbejdsgiveren eller den bemyndigede person, der skal lede virksomheden, har gennemgået en uddannelse af nærmere bestemt varighed for at være kvalificeret i forhold til ansvaret for et sundt og sikkert arbejdsmiljø i virksomheden.
Det ligger i forslaget, at såfremt arbejdsgiveren ikke gennemgår denne uddannelse, kan han ikke godkendes som arbejdsmiljøansvarlig, og dermed kan han heller ikke længere drive sin virksomhed.
Herudover skal en tilkendt godkendelse som arbejdsmiljøansvarlig kunne frakendes ved overtrædelse af arbejdsmiljølovgivningen, som i beslutningsforslaget ikke er særlig tydeligt præciseret eller afgrænset.
I Dansk Folkeparti finder vi, at beslutningsforslaget er for vidtgående, dels med hensyn til krav om uddannelse for at kunne opnå godkendelse, dels i de sanktionsmuligheder, som en vedtagelse af beslutningsforslaget vil medføre. Dansk Folkeparti kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Susanne Clemensen (CD), 2001-05-08:
CD kan heller ikke støtte beslutningsforslaget.
Hvis man vil ødelægge fundamentet for vores velfærdssamfund, nemlig virksomhedernes, og især de små og mellemstore virksomheders, produktion af varer og tjenesteydelser, ja, så skal man støtte det her beslutningsforslag fra Enhedslisten.
Men det tror jeg da heller ikke at Enhedslisten selv mener kan være til gavn for det danske velfærdssamfund.
Det er klart, at de ansatte naturligvis også spiller en rolle, men før der overhovedet kommer virksomheder, skal der jo være nogen, der tager initiativ, nogen, der har gode ideer og virkelyst, har mod på at starte en virksomhed.
Ellers kommer der ikke nogen ansatte, der kan hjælpe med til at sikre vores velfærdssamfund.
Det her beslutningsforslag frygter vi netop i CD vil være endnu en møllesten om benet for de små og mellemstore virksomheder, for virksomhedsejere og dem, der leder og driver en virksomhed i det daglige.
Og det ønsker vi simpelt hen ikke at påføre virksomhederne.
Vi mener, at den nuværende regering sammen med SF og Enhedslisten har pålagt virksomhederne nok økonomiske og administrative byrder.
Klaus Kjær (DF), 2001-05-08:
Til fru Jette Gottlieb: Spørgsmålet om bagatelforseelser vil kunne medføre, at man fratager godkendelsen.
I beslutningsforslaget er der fire pinde, hvor reglerne skulle kunne gælde, og i de to første pinde er der ikke nogen begrænsninger.
Der står bare, at er der i gentagne tilfælde sket overtrædelser af Arbejdstilsynets påbud, uanset om overtrædelsen har medført arbejdsulykker eller kort eller langsigtet nedslidning.
Den anden pind omhandler børn og unges arbejdsforhold, også uanset om det har medført arbejdsulykker eller helbredsskader.
Der er ikke nogen begrænsninger i det her.
To bitte små overtrædelser, bagateller, ville ifølge det her beslutningsforslag kunne medføre, at man fratager tilkendt godkendelse.
Jette Gottlieb (EL), 2001-05-08:
Nu nævner Dansk Folkepartis ordfører jo lige præcis beskyttelsen af børn og unge, og jeg tror nok, at hele Folketinget er enig om, at de skal nyde en særlig beskyttelse på arbejdsmarkedet.
Så der er for det første ikke tale om en bagatel, hvis man overtræder bestemmelser, der beskytter børn og unge på arbejdsmarkedet.
Hvis der for det andet er tale om gentagne overtrædelser af påbud, der er udstedt: Påbud bliver ikke udstedt ved bagatelovertrædelser, og gentagne overhøringer af påbud vil jo være udtryk for ond vilje og ikke udtryk for manglende indsigt eller manglende formåen, men for direkte ond vilje, for har man en gang fået et påbud, er der jo tale om, at man er klar over, hvordan loven er, og hvordan man bør overholde den.
Så det er ikke sådan, at det kan forstås som bagatelovertrædelser.
Carsten Hansen (S), 2001-05-08:
Hvordan kan vi få forskningen, arbejdsmiljøet og den synergieffekt, der ligger i det, til at hænge sammen?
Jeg tror ikke, at det her forslag er det, som vil gøre det.
I øvrigt tror vi også i Socialdemokratiet, at det vil være med til at underminere nogle af de bestræbelser, vi har gjort os i de senere år på at skabe et kvalitativt udbud, godt nok på markedets vilkår, på hele arbejdsmiljøområdet.
Derfor må vi nok sige, at vi ikke har fantasi til at forestille os, at det skulle være for statslige midler, og ej
heller den fordel, der så skulle være i forhold til de andre udbydere
Der er jo ganske mange også fagforeninger, fagforbund og LO, der har været med i arbejdet omkring uddannelse af vores sikkerhedsrepræsentanter og overbygningsuddannelserne.
Vi er lige så optaget som Enhedslisten af, at vi får uddannelse på området, og har jo også i et samarbejde med Enhedslisten og SF udsendt, at der ligger en opgave, der skal løses også af parterne på arbejdsmarkedet.
Hvis en sådan højskole skulle blive en realitet, tror vi, det er utrolig væsentligt, der er opbakning til initiativet, og det tyder det ikke på i øjeblikket.
Men vi er altså optaget af parternes accept.
Vi er optaget af de incitamenter, vi har lagt i den pakke, vi for nylig har trukket frem.
Der er ingen tvivl om, at uddannelse også i arbejdsmiljø er vejen frem, og lad os sammen finde nogle veje til at udbygge det arbejde, som vi allerede har igangsat.
Der er heller ingen tvivl om, at kvaliteten af det arbejde, der foregår, og en højnelse af standarden skal ske igennem uddannelse, skal ske igennem forbedring af dialogen.
Vi har jo set andre steder, hvor de er bedre til det.
Vi har jo med satspuljerne igangsat en række initiativer for at få evalueringer af det, vi har igangsat. Hvad er det, vi kan gøre bedre?
Men altså et signal her fra vores side om, at vi er åbne over for dialogen om, hvordan vi kan gøre det bedre, hvordan vi kan styrke det forskningsmæssige, hvordan vi også kan se på årsag og sammenhæng og udnytte de erfaringer, som der er i virkeligheden.
Jeg lagde mærke til, at der var en debat om sygehusområdet i aviserne forleden dag og også om det med at udnytte de dårlige erfaringer.
Der er ikke ret mange, der er stolte af, når der sker en ulykke, men det er måske i virkeligheden det, vi kan lære mest af.
Vi er lidt bange for at ødelægge den struktur, vi med møje og besvær har bygget op igennem flere år.
Og så skal jeg meddele på De Radikales vegne, da hr. Anders Samuelsen ikke kan være til stede i salen, at de også afviser forslaget.
Charlotte Antonsen (V), 2001-05-08:
Vi kan heller ikke støtte forslaget fra Venstres side.
Som det så glimrende fremgår af bemærkningerne til forslaget, er der jo en række uddannelser på området.
Forslagsstilleren forestiller sig også, at man skal udbygge forskningen med dette forslag.
Jeg vil gerne spørge, hvordan man egentlig har tænkt sig det.
Jeg kan i hvert fald ikke se af bemærkningerne, at der noget, som lægger op til, at man skal forbedre forskningen.
Det er jo ellers nok, i hvert fald for Venstre at se, et af de områder, man godt kunne dyrke lidt og undersøge, om man kunne forbedre, men vi kan ikke støtte dette forslag.
Eva Møller (KF), 2001-05-08:
Vi mener ikke, at det vil være en god idé at bruge midler på de fysiske rammer for indsatsen.
På denne baggrund kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte Enhedslistens forslag.
Ole Sohn (SF), 2001-05-08:
Men når man laver det som et beslutningsforslag, så er der altid et eller andet, et komma eller en sætning, man kan bruge som begrundelse for en afvisning af forslaget.
Men jeg vil gerne sige, at SF støtter ideen om en arbejdsmiljøhøjskole, men ikke som en arbejdsmiljøhøjskole i højskoleåndens forstand.
er vi meget positive over for det.
Det har vi også sagt ved tidligere lejligheder, men jeg vil gerne allerede her fra Folketingets talerstol bekendtgøre i denne sene sommeraften, at SF i forbindelse med de forestående finanslovforhandlinger vil gøre meget for at få opprioriteret forskning på arbejdsmiljøområdet, fordi det simpelt hen er det helt afgørende, hvis vi skal nå yderligere skridt i retning af at få forebygget de arbejdsmiljøproblemer, som vi er vidne til.
Derfor vil vi meget gerne medvirke til både at finde rammerne for en styrkelse af uddannelsesindsatsen og i det hele taget en styrkelse af den samlede arbejdsmiljøforskning.
Og med de bemærkninger og vejledende input til Enhedslisten støtter vi forslaget.
Eva Møller (KF), 2001-05-08:
Da den konservative ordfører, hr. Knud Erik Kirkegaard, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne sige følgende: I Det Konservative Folkeparti ønsker vi at skabe bedre vilkår for iværksættere og ejere af mindre virksomheder. Vi er stærkt optaget af at mindske det administrative besvær, ikke mindst for den type virksomheder, og ønsker i øvrigt lempeligere vilkår administrativt og økonomisk på en række områder for iværksættere og mindre erhvervsdrivende.
Enhedslistens forslag går i den stik modsatte retning, og selv om vi har forståelse for formålet med forslaget, kan vi ikke støtte det.