Bendt Bendtsen (KF), 2004-05-06:
Jeg vil gerne takke for ordførernes bemærkninger til det fremsatte lovforslag.
Jeg tror, der var en enkelt ordfører eller to, der sagde, at det var overordentlig hårdt arbejde.
Ja, det må jeg jo også erkende at det tror jeg nok jeg kan skrive under på.
Når jeg sidder om 25 år og tænker tilbage på min ministertid, så tror jeg, at det var et af de lovforslag, vi havde sværest ved at blive enige om.
Jeg vil godt understrege, at det samlede lovforslag er fremsat med henblik på at få en samlet gennemførelse af de politiske aftaler af 29. marts 2004.
Det er om implementeringen af de nye markedsdirektiver for el og gas i dansk lovgivning.
Når vi nu benytter lejligheden til at sige tak til ordførerne, som har været meget konstruktive og også har udvist stor forhandlingsvilje i forhandlingerne om de politiske aftaler, så må vi heller ikke glemme den elsektor, der står bag.
Jeg synes også, at den skal have ros for et konstruktivt med- og modspil.
Jeg hørte også nogle af ordførerne tale om, at vi gerne ville have haft de regionale selskaber med, men det er jo ligesom at stå foran butikken juleaften, der er meget derinde, som man gerne vil have.
Det her er en aftale, der var den politisk mulige, og jeg synes, det er en rigtig god aftale. Jeg synes også, det er meget vigtigt, at der nu er et bredt politisk grundlag, for de centrale vilkår i energisektoren er karakteriseret ved store, langsigtede investeringer, og derfor har sektoren en fordel af kontinuitet og stabilitet i forhold til det grundlag, hvorpå der træffes beslutninger om langsigtede investeringer.
Selve lovforslaget indeholder som nævnt fire hovedelementer.
For det første forslag til ændringer af elforsyningsloven med henblik på at sikre uafhængighed i den overordnede elinfrastruktur.
For det andet forslag til ændringer i elforsyningsloven med henblik på markedsovergang for miljøvenlig elektricitet og fremme af
vindmølleudbygningen.
For det tredje forslag til ændringer af el- og naturgasforsyningsloven med henblik på implementering af de ændrede EF-direktiver om fælles regler for det indre marked for el og naturgas.
For det fjerde forslag til ændring af el-, naturgas- og varmeforsyningsloven med henblik på etablering af et privat ankenævn på energiforsyningsområdet og en præcisering af Energitilsynets fremtidige myndighedsrolle m.m. Lovforslaget indeholder en hjemmel til, at økonomi- og erhvervsministeren på statens vegne kan overtage netvirksomhedernes ejerandele i systemansvaret for overordnede eltransmissionsnet.
Skatteministeren har samtidig fremsat lovforslag om, at overdragelsen kan ske uden skattemæssige konsekvenser for netvirksomhederne. I næste folketingssamling agter regeringen at fremsætte den nødvendige lovgivning som grundlag for etablering af det nye statslige selskab, EnergiNet Danmark.
Lovforslaget indeholder derfor forslag til ophævelse af de relevante bestemmelser i elforsyningsloven.
Jeg vil godt sige, at lovforslaget hermed lægger op til at give ejerne af selskaberne bedre mulighed for at drive selskaber ud fra almindelige forretningsmæssige principper.
Det er en logisk konsekvens af, at selskaberne skal agere i et fuldt liberaliseret og også konkurrenceeffektivt marked.
For regeringen har det været en afgørende forudsætning for normaliseringen af kapitalforholdene, at elpriserne ikke stiger som følge heraf.
Den politiske aftale af 29. marts 2004 om vindenergi og decentral kraft-varme danner udgangspunkt for en markedsovergang til miljøvenlig el, som skal sikre en samfundsøkonomisk bedre udnyttelse af miljøvenlige elproduktionsteknologier og grundlaget for en fastlæggelse af afregningsregler for biogas.
Formålet med afskaffelse af aftagepligten og ophævelse af de faste afregningspriser er, at el fra de pågældende kategorier og anlæg fremover afsættes på markedsvilkår med et finansielt pristillæg.
Det vil medføre et mere velfungerende elmarked.
Lovforslaget har til hensigt at sikre en fortsat udbygning med vindmøllekapacitet især med den nye skrotningsordning for landmøller.
Havvindmølleudbygningen vil blive tilgodeset gennem udbuddet, som allerede er reguleret i elforsyningsloven.
Lovforslaget, som også flere ordførere har været inde på, omfatter implementeringen af de ændrede el- og gasdirektiver fra 2003.
De foreslåede ændringer i el- og naturgasforsyningsloven vil medføre, at der er overensstemmelse mellem direktiverne, og at der skabes mere åbne og mere gennemsigtige energimarkeder i Danmark.
Med lovforslaget foreslås det, at virksomhederne fremover skal tage medansvar for egne klagesager.
Det sker ved, at der skal oprettes et godkendt privat ankenævn.
Endelig vil jeg nævne, at lovforslaget indeholder ændringer i el- og naturgasforsyningsloven, som har til formål at skabe klare bestemmelser om Energitilsynets kompetence.
Der har under ordførerrækken i dag været en række spørgsmål, og jeg skal prøve at besvare de spørgsmål, der er stillet, og der bliver jo også fri mulighed for at stille alle de tekniske spørgsmål i den store udvalgsbehandling, som vi skal til at gå om bord i.
Hr. Svend Auken stiller en række spørgsmål, men lige inden det stiller fru Helga Moos også nogle spørgsmål om spottimeprisen. Det ligger jo helt klart fra begyndelsen af, at Energitilsynet og branchen har klaget over, at den nuværende regulering af forsyningspligtselskaberne er for kompliceret.
Jeg vil blot sige, at med lovforslaget skaber vi nu en mere enkel regulering, og forsyningspligtydelsen fastsættes, som det er oplyst, til markedsprisen eller spotprisen med et mindre tillæg til at dække selskabernes administrationsomkostninger.
Det er altså sådan, at de nuværende forsyningspligtkunder frit kan vælge, om de vil fortsætte med at være forsyningspligtkunder med de gældende regler eller vælge et af handelsselskabernes produkter som f.eks. en fastprisleverance over en periode.
Jeg vil gerne sige til hr. Svend Auken, at det jo er korrekt, at vi på en række områder skal have udfyldt nogle tiltag i forbindelse med den kommende regulering, og jeg vil da her fra talerstolen tilkendegive, at vi klart vil drøfte de tiltag om bekendtgørelser, også hvis vi ser direkte fejl i forhold til de tekster, der er aftalt, for det er et stort, kompliceret oplæg, der ligger.
Nu vil jeg lade være med at være polemisk omkring kapitalsagen.
Det har været en bunden opgave at få løst den sag.
Alle ude i elsektoren har bedt om en løsning, bedt om en politisk løsning, også Energitilsynet har gjort det.
Vi har nu en løsning på sagen.
Så var det placeringen af EnergiNet Danmark.
Det er jo lige så nemt som at flytte Rigsarkivet eller noget andet her i kongeriget at placere et nyt hovedkvarter, og der er lige så mange meninger i hvert enkelt parti om det.
Derfor er den eneste rigtige måde at gøre det her på netop, at vi nu indhenter en faglig vurdering, og når ministeren har den, så kalder vi partierne ind igen, og så skal der træffes en beslutning.
Jeg er nødt til at sige, at jeg skal have den fornødne oplysning fra de parter, det her nu omhandler, inden der træffes beslutning.
Den tager vi så.
Med hensyn til bemærkningerne fra Gastra: Jeg har noteret mig, at næsten en hel række partier her i dag i løbet af førstebehandlingen klart har givet til kende, at Gastra burde være en del af det EnergiNet Danmark, der ligger.
Til det vil jeg sige, at nu skal vi jo have et lovforslag til efteråret, og så må vi gå i dialog om, hvordan vi udfærdiger det, og herunder også tage dialogen om Gastra og Gastras fremtid.
Så blev der rejst spørgsmål om Omø Stålgrunde.
Jamen selvfølgelig skal vi se på screeningen, når den fremkommer. Hr. Svend Auken stiller nogle spørgsmål om 36-øres-loftet på nye vindmøller.
Der blev også spurgt: Hvad med de decentrale værker, hvis vi kommer under de 90 pct.?
Også her har jeg klart tilkendegivet, at så indkalder vi til en drøftelse om de her ting, såfremt vi skulle komme under de 90 pct. Med hensyn til implementeringen af direktiverne vil jeg også gerne lige komme med nogle bemærkninger, for det er klart, at når vi har så store sager, vil vi selvfølgelig nu nøje gennemgå de mange høringssvar, der er kommet. Det kan også godt være, at der skal ske nogle rettelser på det område.
Jeg har klart tilkendegivet, at jeg også er klar til at se på ændringsforslag i forbindelse med implementeringen af disse direktiver.
Fru Aase D. Madsen har ligesom alle andre ordførere omtalt, at det her er en stor, kompleks lovgivning.
Fru Aase D. Madsen har jo tilkendegivet, at hun gerne ser en opsplitning af de her to lovforslag.
Der kan jeg sige, at ministeren overlader trygt til Folketinget at træffe beslutning om, hvordan man deler arbejdet op her i Folketinget, og da fru Aase D. Madsen er formand for Det Energipolitiske Udvalg, ligger det jo nok i gode hænder.
Til fru Anne Grete Holmsgaard om EnergiNet Danmark og om, at nu skulle regeringen have helt nye takter for vindenergien: Jeg skal nok lade være med at være mere polemisk, men blot sige, at jeg synes, det er en god aftale, og at jeg ikke mener, at regeringen bare har revideret hele sin holdning igennem de sidste par år med den her aftale.
Jeg har hele tiden været positiv, men jeg har ikke ment, at forbrugerne skulle betale mere end nok, og jeg håber jo selvfølgelig, at det her oplæg, der nu kommer, og det udbud, der kommer, viser, at det ikke var så ringe endda, at vi lige tog en mundfuld luft, inden det her udspil kom på banen. Med hensyn til screeningsundersøgelsen er det igen det samme tilsagn: Nu skal vi have screeningsundersøgelsen fra Omø Stålgrunde, så må vi kigge på den, og jeg er fuldstændig enig i, at Østdanmark er det sværeste, når vi skal have placeret de her områder.
Det er det samme med spørgsmålene om placering af EnergiNet Danmark, det har jeg kommenteret over for hr. Svend Auken.
Det er en placering, hvor vi nu må tænke os meget godt om og se på de resultater, der kommer fra det grundlag, som vi er ved at tilvejebringe i ministeriet.
Endnu en gang om de regionale selskaber: Det her er
ligesom meget anden politik det muliges kunst.
Til hr. Martin Lidegaard: Tak for bemærkningerne.
Vi er enige i, at EnergiNet Danmark er en væsentlig aktør for fremtidens energimarked i Danmark.
De Radikale er kede af, at gassen ikke kom ind, også her vil jeg sige til Det Radikale Venstre: Lad os drøfte det, når vi kommer lidt længere hen.
Også fru Pernille Rosenkrantz-Theil ønsker lovforslagets opdeling.
Det har jeg svaret at jeg må overlade til Folketinget.
Nu har vi afleveret lovforslaget her i Folketinget, og så er det op til Folketinget at træffe de beslutninger.
Nu ved jeg godt, at man også skal behandle den skattemæssige del.
Til de høringssvar, der har ligget op til det her lovforslag, vil jeg blot sige som hidtil, når vi har diskuteret § 46 og der har været stillet spørgsmål om § 46's ophævelse: Jeg har selvfølgelig læst de høringssvar, der er kommet ind, og det har hidtil været vurderingen, at elforsyningslovens § 46 forhindrer sambeskatning af kollektive elforsyningsselskaber.
Sektoren har jo i sine høringssvar rejst tvivl om denne fortolkning af lovgivningen, og jeg har bedt mine embedsmænd om at foretage en fornyet vurdering af dette spørgsmål i samarbejde med kammeradvokaten.
Det arbejde er ikke færdigt.
Jeg vil gerne sørge for, at resultatet af den igangværende vurdering bliver færdiggjort så hurtigt som muligt, så den kan indgå i vores udvalgsarbejde.
Politisk er det dog klart, at da man i forbindelse med elreformaftalen i 1999 indførte skattepligt, lå det til grund, at der ikke var mulighed for sambeskatning.
Med skatteministerens lovforslag bliver det her nu slået fuldstændig fast.
Med de ord vil jeg tilsige, at vi selvfølgelig er klar til at vurdere de aspekter, der må komme ind under udvalgsbehandlingen og også at tage de møder, der er fornødne for at få dette ganske store, men også meget vigtige lovforslag på plads.
Med de bemærkninger opfordrer jeg til en velvillig behandling af lovforslaget.