runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-03-09:
Jo, jeg har jo svaret på spørgsmålet og afvist hr. Villy Søvndals påstande.
Det, jeg bare er nødt til at holde fast i, er jo, at hvis vi havde lyttet til hr. Villy Søvndals råd, så ville Saddam Hussein stadig have været ved magten i Irak, og så ville irakerne ikke have fået en forfatning, en fri demokratisk forfatning, som bl.a. sikrer kvindernes rettigheder.
Det vil sige, at hvis vi havde lyttet til hr. Villy Søvndal, så havde vi ikke oplevet det fremskridt, det er, at der er kommet sådan en forfatning, og derfor er der jo en sammenhæng mellem det spørgsmål, som hr. Villy Søvndal stiller, og det svar, jeg giver.
Hermed sluttede spørgsmålet.
I det hele taget synes jeg måske, at hr. Villy Søvndal burde se fremad og f.eks. glæde sig over, at nu har Irak fået en midlertidig forfatning, som jeg tror man rolig kan beskrive som den mest frie og demokratiske forfatning i hele Mellemøsten, en forfatning, som skal bane vejen for et demokrati, en forfatning, som bl.a. sikrer kvinders rettigheder i Irak som noget fuldstændig enestående i Mellemøsten.
Jeg kunne ikke lade være med at tænke på, at i går havde vi Kvindernes Internationale Kampdag, og på den kampdag offentliggøres så en forfatning i Irak, som for første gang garanterer kvinders rettigheder, sikrer dem deltagelse i det offentlige liv.
Kunne hr. Villy Søvndal da ikke bare et øjeblik glæde sig over sådan et demokratisk fremskridt?
Villy Søvndal (SF), 2004-03-09:
Undskyld mig.
Vi har en statsminister, der læner sig op ad FN.
Den højeste repræsentant for FN i det her spørgsmål, den repræsentant, der skulle undersøge spørgsmålet, hed Hans
Er det så ikke lidt underligt, at en statsminister i dag i spørgetimen ikke vil svare på, om Hans Blix mon har ret i den tese, han har i bogen?
Det behøver man ikke at have læst bogen for at kunne vurdere.
Derfor spørger jeg igen statsministeren: Er det rigtigt, at statslederne valgte bevidst at piske en krigsstemning op, som Hans Blix skriver?
Forsøgte statsministeren bevidst at piske en stemning op, som det efterfølgende har vist sig at der ikke var dækning for?
Og er det en af grundene til, at statsministeren nægter at besvare spørgsmål til høringen, at beviserne så at sige bliver flere og flere på, at statsministeren vildledte og fordrejede kendsgerningerne?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-03-09:
Jeg deler ikke den opfattelse, men jeg har ingen kommentarer til Blix' bog, for jeg har ikke læst den.
Villy Søvndal (SF), 2004-03-09:
Det var et interessant svar.
Det ene interessante er at genlæse beslutningsforslaget, det kan enhver jo gøre.
Hvis man læser de første to sider, kan man se, at ordet masseødelæggelsesvåben er anvendt ikke mindre end ti gange. Men jeg forstår på statsministeren, at det slet ikke havde nogen betydning. Det andet, jeg synes er lidt interessant, er, at statsministeren besværger FN som dem, man støttede sig på, og hr. Blix var jo netop leder af FN's våbeninspektion. Så det er lederen af FN's våbeninspektion, der går ud og siger: Bush og Blair - og glemmer Fogh i den sammenhæng, glemmer statsministeren - piskede bevidst en krigsstemning op.
Jeg spørger så statsministeren, som ikke behøver at have læst Blix' bog: Er det en rigtig vurdering, Blix her gør sig, at statslederne piskede en krigsstemning op for at få befolkningerne, der var meget tøvende på det tidspunkt, med på en krig?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-03-09:
Jeg har ikke læst Blix' bog og har derfor ingen kommentarer til den.
Men det er ikke sært, at der i medierne er en sondring, for den danske regering har jo slet ikke brugt det spørgsmål som begrundelse for deltagelse i krigen i Irak.
Som bekendt var den danske regerings og dermed folketingsflertallets begrundelse for deltagelse Saddam Husseins manglende samarbejde med FN's Sikkerhedsråd.
Villy Søvndal (SF), 2004-03-09:
Hans Blix offentliggør i dag en bog, der hedder »Afvæbning af Irak«.
Nu er Hans Blix jo ikke hvem som helst.
Han er som bekendt en højt respekteret diplomat - det tror jeg også han er i statsministerens øjne - en diplomat, der har levet et langt liv i det internationale samfunds tjeneste.
Han blev interviewet om bogen i går og har givet nogle udtalelser i dag.
Overskriften på Vejle Amts Folkeblad her til morgen er følgende: »Bush og Blair piskede bevidst en krigs-stemning op«, og overskriften i Berlingske Tidende er: »Blix: Bush og Blair overdrev trussel«.
Men jeg vil spørge: Deler statsministeren Blix' vurderinger?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-03-09:
Jo, men det gør det i høj grad.
Jeg tror også, det var det jeg sagde før, og vi ser da gerne, hvad man kan lære af erfaringer fra andre lande.
Nu er ansvaret for takstpolitikken jo altså
trafikselskabernes, som fru Margrete Auken jo godt ved.
Men det er jo netop derfor, vi har igangsat denne undersøgelse af, hvad årsagen til de meget store takststigninger egentlig er, for det er uforståeligt, når staten giver et tilskud til at nedsætte taksterne, at de så alligevel er steget så kraftigt, som de er.
Det er vi altså nødt til at snakke med trafikselskaberne om, for jeg deler det ønske, at vi gør brugen af kollektiv transport så billig, som det nu er økonomisk muligt for os at gøre det.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Margrete Auken (SF), 2004-03-09:
Jeg skal ikke gå længere ind i den der sag med skinnerne, men jeg kan godt fortælle statsministeren, at hvis han fik indblik i, hvad der foregik i 1997-98 omkring det, så tror jeg næsten, han vil sige, at der skal meget stærke udtryk til.
Man tvang viderebygningen af Frederikssundsbanen igennem uden at sætte en ekstra krone af til det, og man tog simpelt hen pengene fra skinnevedligeholdelsen.
Det var Venstre og De Konservative, der med hård og brutal hånd gjorde det.
Men lad det nu være.
Nå jo, han står og siger: Vi puttede pengene ned i det store hul, og det hjalp jo ikke på taksterne
Det var faktisk et hul, som hans parti selv havde været med til at skabe. Men jeg vil godt lige sige, at det, jeg også godt vil høre statsministeren sige her, er: Vi vil have de her takster ned; vi vil godt beskytte brugerne af den kollektive trafik på samme måde, som vi beskytter bilisterne og alle mulige andre mod prisstigningerne, og vi vil f.eks. godt se på, hvordan man gør i resten af Europa, når man dér kan holde et anstændigt prisniveau i forhold som er langt, langt lavere, end det vi har i Danmark.
Det er bare for at få en tilkendegivelse af den art på, at det også ligger statsministeren på sinde, hvordan det går med brugerne af kollektiv trafik og ikke kun bilejerne.
Villy Søvndal (SF), 2004-03-09:
I gamle dage i radioen var der et radioprogram, der hed »Og
Når han bliver stillet et spørgsmål, svarer han på noget fuldstændig andet. Han bliver stillet det spørgsmål, der underbygges af Blix' udtalelser, nemlig at Bush og Blair og statsministeren har oppisket en krigsstemning, har fordrejet kendsgerninger, har manipuleret med fakta, og når statsministeren så bliver spurgt, hvorfor han ikke vil stille op på en høring og besvare alle de undrende spørgsmål, offentligheden har, så svarer statsministeren med at skifte til et program, der hedder: Man burde dog glæde sig over situationen i Irak. Det er da fint; det er da fint, at nogle ting er lykkedes i Irak, men vil statsministeren ikke godt besvare spørgsmålet, nemlig: Har statsministeren ligesom Bush og Blair bevidst fordrejet og oppisket en krigsstemning?
Det var sådan, spørgsmålet lød.
Ritt Bjerregaard (S), 2004-03-09:
Det er selvfølgelig helt forståeligt, at vi prøver at nå så mange spørgsmål som muligt, men jeg vil godt indlede med at sige, at så håber jeg, at vi kan få statsministeren til at bede fødevareministeren komme her til spørgsmål en anden gang.
Mig bekendt er det første gang, ministeren overhovedet er i spørgetimen her i Folketinget.
Det, jeg godt ville spørge til, var hele området omkring svineproduktionen, som vi har haft lejlighed til i snart en tre måneders tid at behandle i Fødevareudvalget.
Jeg kunne jo nævne en række ting: Der var spørgsmålet om rengøring på slagterierne, der var skuldersårene, der var transporten, i sidste omgang har der været en overproduktion af svin og ministeriets bekendtgørelse, der måtte trækkes tilbage.
Derfor er mit spørgsmål til ministeren: Hvordan vil ministeren sørge for at få noget mere orden på sit område?
Mariann Fischer Boel (V), 2004-03-09:
Jeg synes, der er sådan relativt rimelige forhold.
Når jeg nu har lejlighed til at svare på de angrebspunkter, som fru Ritt Bjerregaard lancerer i hele den række spørgsmål, det er transporten, det er rengøringen på slagterierne og det er skuldersår, er jeg sikker på, at fru Ritt Bjerregaard har en klar erindring om, at der fra regeringens side er blevet grebet ind omgående. Vi har haft lejlighed til at drøfte det her i forskellige samråd i Folketingets Fødevareudvalg, og jeg er meget glad for, at jeg får lejlighed til i morgen i forbindelse med et åbent samråd i Fødevareudvalget at redegøre for hele den uacceptable problematik omkring overproduktion af svin, jeg understreger - og der tror jeg, vi er enige, fru Ritt Bjerregaard og jeg - den fuldstændig uacceptable overproduktion.
Det vil samrådet i morgen tidsmæssigt give os lejlighed
til at gå i dybden med, og det vil jeg se frem til.
Ritt Bjerregaard (S), 2004-03-09:
Jeg ser meget gerne ministeren til spørgsmål på andre tidspunkter og skal gerne i morgen igen følge det op.
Men jeg vil godt her understrege, at det her med den absolut hurtige reaktion jo hverken holder her eller der.
På spørgsmålet om registrering af svin, og hvornår ordningen vil være i orden, fik vi først i et samråd med ministeren en klar tilkendegivelse af, hvilken hjælp der nu var til kommunerne, og ved yderligere spørgsmål til ministeren fik vi at vide, at det allertidligst kunne være implementeret i midten af 2005. Det falder i hvert fald ikke ind under kategorien en absolut hurtig reaktion og står ikke mål med det engagement, som ministeren lagde i besvarelsen.
Handlingen mangler.
Jens Vibjerg (V), 2004-03-09:
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge: Hvordan er det lykkedes fru Line Barfod at overbevise f.eks. Det Radikale Venstre om, at bare man suger alle pengene ud af virksomhederne med en skattereform, er arbejdspladserne sikret langt ud i fremtiden?
De evner kunne jeg godt tænke mig at få indblik i.
Line Barfod (EL), 2004-03-09:
Omkostningerne i virksomhederne har selvfølgelig noget med konkurrenceevnen at gøre, men så er det, man må vurdere
: Er det, vi skal konkurrere med i Danmark, de lave lønninger i Kina og Indien og andre steder?
Hvis nogen tror, at vi vil gå med til at sætte niveauet så langt ned i Danmark, kan de godt tro om igen.
Vi vil satse på at udvikle nye produkter her i Danmark og skabe nye arbejdspladser på de områder, hvor vi ligger i front, og hvor det ikke er afgørende at sætte lønnen ned til det niveau, som de har i Kina.
Det var det, vi f.eks. gjorde med vindmølleindustrien, det er det, vi har mulighed for at gøre med andre former for vedvarende energi, og det er det, vi har mulighed for at gøre på fødevareområdet.
Hvis vi vil, kan vi lave højkvalitetsfødevarer, som kan sælges over hele verden, og tilsvarende er der en lang række andre områder, hvor vi kunne frembringe nogle nye produkter, som kunne sælges, også selv om lønningerne og omkostningerne er højere i Danmark end i Kina.
Jens Rohde (V), 2004-03-09:
Vil det sige, at fru Line Barfod overhovedet ikke anerkender, at omkostningsniveauet i virksomhederne har nogen som helst effekt på konkurrenceevnen og dermed også beskæftigelsen?
Fru Line Barfod medgav, at vi har vanskeligere ved at afsætte vores varer, bl.a. på grund af dollarkursen på det internationale marked, men det har da også noget at gøre med det omkostningsniveau, vi har.
Ser fru Line Barfod fuldstændig bort fra, at danske virksomheders konkurrenceevne også har noget med økonomien at gøre?
Line Barfod (EL), 2004-03-09:
Som jeg var inde på tidligere, sker der det, at når det store erhvervsliv får store overskud, fyrer de flere personer, og derfor har jeg lidt svært ved at se, at det, regeringen gennemfører, hvor erhvervslivet får lov til at betale mindre og mindre i skat, kan give nye job.
Det virker sådan set stik modsat, for der bliver fyret flere og flere, og derfor vil vi hellere reelt beskatte de store multinationale firmaer.
De bidrager overhovedet ikke til samfundet i dag, de nyder godt af en god, veluddannet arbejdskraft og af alle de mange ting i Danmark, som vi er med til at betale over skatten, men de vil ikke selv lægge en krone i statskassen i form af skattebetaling.
Jens Rohde (V), 2004-03-09:
Det er jo altid Enhedslistens svar, at man skal brandbeskatte erhvervslivet og hele tiden gå efter erhvervslivet, men hvordan forestiller fru Line Barfod sig at den medicin skal kunne give flere arbejdspladser, når vi kan se, at der er forsvundet 42.000 job i den private sektor?
Hvordan forestiller fru Line Barfod og de øvrige røde partier her i Folketinget sig at en svækkelse af konkurrenceevnen, f.eks. ved at gennemføre det socialdemokratiske forslag om en lønsumsafgift på 2 promille, skal kunne skabe flere job i den private sektor?
Det synes meget vanskeligt at forstå.
Line Barfod (EL), 2004-03-09:
Der ligger ikke noget færdigforhandlet forslag til skattereform hos disse partier.
Der er blevet lavet skattereformer under den tidligere regering, og det er klart, at hvis man laver en ny skattereform, skal man forhandle om de enkelte elementer.
Vi kommer med vores bud, som bl.a. handler om en større beskatning af de multinationale selskaber.
Lars Barfoed (KF), 2004-03-09:
Jeg blev ikke helt klar over, hvor meget disse partier nu er enige om, men jeg kan forstå, at reformen indeholder i hvert fald øget beskatning af erhvervslivet.
Er det det eneste element i den såkaldte skattereform?
Line Barfod (EL), 2004-03-09:
Der er ingen tvivl om, at vi ønsker en langt mere effektiv beskatning af f.eks. de multinationale selskaber.
Det har vi sagt længe, og det synes vi ville være gavnligt.
Vi synes, det ville være rigtig godt, hvis vi kunne få flere penge ind fra de multinationale selskaber, for de penge kunne bruges til at sætte mere gang i hjulene i Danmark, f.eks. ved at sikre, at vi fik nogle mere målrettede tilskud til de sektorer, hvor vi kunne skabe nye arbejdspladser.
Lars Barfoed (KF), 2004-03-09:
Jeg kan forstå på det forslag til vedtagelse, som nu er fremsat, at man ønsker en skattereform, og jeg er interesseret i at vide, hvilke elementer der er i den skattereform, som de pågældende partier åbenbart er enige om
skal gennemføres.
Indeholder den som sædvanlig øgede skatter for erhvervslivet?
Line Barfod (EL), 2004-03-09:
Det er Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti, som ønsker, at folk skal sættes uden for arbejdsmarkedet og heller ikke skal have nogen uddannelse overhovedet frem for at få den uddannelse, der trods alt ligger i skolepraktikken, og som er bedre end slet ingen uddannelse.
Alternativet til skolepraktikken er jo ikke, at de er i arbejde et andet sted.
Nej, de er arbejdsløse på grund af den store arbejdsløshed, vi har i dag.
Hvis regeringen og Dansk Folkeparti kom med noget, der sikrede praktikpladser, ville vi meget gerne være med.
Men det, man har gjort i stedet, er at straffe de unge, fordi man ikke ønsker at sikre praktikpladser til dem.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-03-09:
Det er jo ikke sandt, for det er jo sådan, at skolepraktik i mange, mange tilfælde er ren opbevaring.
Men jeg må bare konstatere, at Enhedslisten går ind for, at det er bedre at opbevare de unge på ungdomsuddannelserne og i skolepraktikken, for så er de placeret så længe, i stedet for at sørge for at give dem en uddannelse, de rent faktisk kan bruge til noget.
Line Barfod (EL), 2004-03-09:
Jeg synes helt klart, at det bedste ville være, hvis vi gjorde noget for at sikre, at folk kunne komme ud i praktik, og lavede nogle redskaber til virksomhederne, så folk kunne komme i praktik.
Men så længe praktikpladserne ikke er der, er det bedre at komme i skolepraktik end ikke at få en uddannelse.
Folk, der har været i skolepraktik, har trods alt bedre mulighed for at komme i arbejde, end hvis de slet ikke har haft mulighed for at få en uddannelse.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-03-09:
Jeg vil notere, at det tilsyneladende var et ja til hr. Kristian Jensens spørgsmål.
Jeg vil så over i en lidt anden boldgade, en meget, meget lokal boldgade.
Jeg noterede mig, at fru Line Barfod er stik imod det, som regeringen med støtte fra bl.a. Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre har gjort på skolepraktikområdet.
Nu er det jo sådan - det viser
alle analyser - at hvis man går i skolepraktik, er det vanskeligt at få et job bagefter
, så derfor vil jeg gerne vide, hvorfor fru Line Barfod ønsker, at man skal sende mange flere elever i skolepraktik, når det er entydigt bevist, at de ikke kan få job bagefter.
Line Barfod (EL), 2004-03-09:
Jeg vil gerne svare på hr. Kristian Jensens spørgsmål en gang
Den faldende dollarkurs kan ligesom mange andre internationale ændringer have betydning for, hvor mange arbejdspladser der rent konkret er til stede, men det afgørende er, om man hele tiden fører en politik, som kan skabe nye arbejdspladser, også når der sker noget internationalt. Der er en løbende udvikling, som flytter arbejdspladser fra Danmark til andre lande.
Men det afgørende er, om vi samtidig gør noget for hele tiden at udvikle nye arbejdspladser, og om vi sikrer, at vi bruger de ressourcer, vi har, både menneskelige og materielle, til at sætte noget i gang.
Der kunne f.eks. skabes nye job inden for fødevareindustrien til de arbejdsløse slagteriarbejdere i Nordjylland.
Mange økologer i Nordjylland vil gerne afsætte deres svin og køer til et lokalt slagteri, og børn og ældre og syge i Nordjylland kunne have gavn af nogle sunde fødevarer.
Her kunne vi sætte noget i gang og samtidig få nogle kvalitetsprodukter, som kunne eksporteres til andre lande, og det ville være et konkret eksempel, hvis man virkelig ønsker at sætte nogle i arbejde.
Kristian Jensen (V), 2004-03-09:
Men nu prøver jeg alligevel igen.
Er fru Line Barfod enig i analysen fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, som siger, at den faldende dollar er skyld i, at vi har tabt op til 28.000 arbejdspladser i Danmark?
Jeg vil gerne bede fru Line Barfod om at lade være med at snakke udenom eller snakke om, hvorvidt regeringen skulle have gjort mere eller mindre eller gjort dette eller hint.
Er fru Line Barfod enig med Arbejderbevægelsens Erhvervsråd i, at den faldende dollarkurs har kostet Danmark op til 28.000 arbejdspladser?
Line Barfod (EL), 2004-03-09:
Internationale forhold kan selvfølgelig spille en rolle på mange forskellige måder, men det afgørende er, om vi sikrer beskæftigelsen i Danmark og gør noget for at sikre, at der hele tiden udvikles nye arbejdspladser.
Der skal gøres noget for at sikre, at folk kommer i arbejde, uanset hvad der sker internationalt, og det er det, regeringen ikke har gjort. Regeringen læner sig tilbage og kommer med lidt luftige handlingsplaner osv., men den gør ikke noget konkret for at skabe job, og den gør ikke noget konkret for, at de mange mennesker, der er arbejdsløse i dag, kan få lov til at bidrage til samfundet alle de mange steder, hvor vi virkelig mangler deres hænder.
Kristian Jensen (V), 2004-03-09:
Det får mig nærmest til at trække på smilebåndet at høre fru Line Barfod blive ved med at fastholde, at regeringen ikke gør noget, efter at beskæftigelsesministeren kom med en lang remse af initiativer, som denne regering har taget for netop at imødegå den forkerte udvikling i beskæftigelsen.
Jeg vil gerne tage fat i en af de ting, som fru Line Barfod nærmest afviste havde nogen betydning, nemlig de internationale forhold.
Jeg vil gerne spørge fru Line Barfod, om fru Line Barfod er enig med Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, som har sagt i en analyse her i foråret, at den faldende dollarkurs er skyld i, at Danmark har tabt op til 28.000 job.
I en situation, hvor det private arbejdsmarked er vigende, er dollarens fald alene skyld i op til 28.000 arbejdsløse, og er fru Line Barfod enig med Arbejderbevægelsens Erhvervsråd i den analyse?
Line Barfod (EL), 2004-03-09:
Når vi i dag skal have en debat om initiativer mod arbejdsløsheden, så er det ikke, fordi vi ønsker en formålsløs debat om, hvorvidt det internationale økonomiske opsving nu er på vej, om det er kommet, eller
hvornår det eventuelt kommer
Derimod handler det om, hvordan vi politisk kan sætte gang i en aktiv beskæftigelsespolitik ud fra det sunde udgangspunkt, at én arbejdsløs er en arbejdsløs for meget.
Det handler ikke om spådomme, men om, at regeringen må forholde sig til, at arbejdsløshed ofte har alvorlige konsekvenser for dem, der får fyresedlen og kan have svært ved at få et nyt job.
Jeg vil her især hæfte mig ved situationen i Nordjylland, hvor fyringer har ramt hårdt i en region med traditionelt mange industriarbejdspladser.
Store fyringer på Danish Crown, på Eternitten, på Danyard, på Estrella A/S og på Flextronic har ramt især ufaglærte og især kvinder, mennesker, som kun gennem en massiv satsning på uddannelse og på nye job kan få arbejde igen.
I december var arbejdsløsheden i Nordjylland på 8,6 pct., det er 30 pct. over landsgennemsnittet, og især blandt Kvindeligt Arbejderforbunds medlemmer er situationen nærmest katastrofal med en arbejdsløshed på næsten 15 pct.
Efteruddannelse og omskoling er en nødvendighed for, at disse mennesker kan komme i arbejde igen, men det er også nødvendigt at gå nye veje og satse på de lokale ressourcer, som de arbejdsløse har, til særlige regionale produktioner.
Det handler om at udnytte den store lokale landbrugsproduktion til sammen med de arbejdsløse slagteriarbejdere at danne basis for en ny fødevareproduktion, om at arbejdsløse elektronikmedarbejdere
med den nødvendige videreuddannelse kan udnytte deres evner til renovering af it-udstyr, om at bygge videre på landsdelens placering inden for udvikling af vedvarende energi, om at udbygge og sætte gang i en ny beskæftigelse.
Kun en sådan nytænkning kan imødegå den udvikling, hvor industriproduktionen lukkes ned og flytter ud af landet, mens de, der får fyresedlen, står tilbage uden mulighed for job.
Det er nødvendigt, at vi aktivt går ud og skaber nye job og ikke bare læner os tilbage og ser på, om ikke udlandet kommer os til hjælp.
Vi skal selv gøre en aktiv indsats.
Besvarelse
Mariann Fischer Boel (V), 2004-03-09:
Nu er det jo sådan, må jeg sige til fru Ritt Bjerregaard
, at jeg også har haft lejlighed til i et tidligere samråd at redegøre for, hvilke muligheder kommunerne i dag har for at søge aktindsigt omkring produktionen af svin, omkring de tilladelser, som Miljøministeriet har givet til produktion i de enkelte bedrifter.
Fru Ritt Bjerregaard ved også, at det er naturbeskyttelsesloven og dermed Miljøministeriet.
Det, som Fødevareministeriet har mulighed for, er hele registreringen i vores CKR-registre, og i det register har kommunerne i dag fuld mulighed for at få udskrifter fra Fødevaredirektoratet.
Så der er ikke nogen diskussion om, at den mulighed har været til stede, og det er jeg sikker på at der vil komme mere dybdegående spørgsmål om i morgen, og dem vil jeg glæde mig til at få lejlighed til at svare på.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-03-09:
Jeg synes, jeg hørte, at fru Margrete Auken brugte udtrykket underslæb.
Nu synes jeg, fru Margrete Auken måske skal være meget omhyggelig med sit ordvalg.
Underslæb er et meget stærkt udtryk.
Jeg vil bare sige, at vi faktisk har et ønske om, at vi ikke blot har en velfungerende kollektiv trafik her i landet, men også, at det er så billigt, som det nu kan lade sig gøre, at bruge kollektive transportmidler, for det er med til at løse en væsentlig trafikopgave.
Derfor er det, at vi har igangsat denne undersøgelse af, hvad der er årsagen til, at taksterne er steget meget mere, end priser og lønninger er steget.
For vi må snakke med landets trafikselskaber om, hvordan vi undgår så kraftige takststigninger i fremtiden.
For vi har altså en interesse i, at så mange som muligt bruger kollektive transportmidler, fordi det aflaster trafikken på mange andre områder.