runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrete Auken (SF), 2001-04-26:
I betragtning af, hvad der forestår i vores forhandlinger med Trafikministeriet, vil jeg sende det et stort smil, så vi har noget at trække på i tiden, der kommer.
Men jeg vil godt sige, at jeg vælger at høre ministerens svar sådan, at den optagethed af at sikre offentlighedens kontrol med det her er lige så stor i Trafikministeriet, som den er hos os, og at man vil tilstræbe, at det bliver noget, man kan være stolt af også over for internationale samarbejdspartnere osv., så man kan sige: Vi gør faktisk, hvad vi kan, for at der er mulighed for at følge med.
For det er et problem, at der tit er så mange interesser, der krydser ind over det på den ene og den anden led, og det kan være noget nadderværk at have med at gøre osv. osv.
Derfor er principperne for netop offentlig kontrol så utrolig vigtige i det her spørgsmål.
Sådan har jeg valgt at høre det.
Jeg har også valgt at høre det sådan, at vi får en så grundig redegørelse, at det er muligt at følge med i det, når der kommer det der om 3 år.
Da har vi jo allerede på det tidspunkt set to modeller for, hvordan det faktisk har virket.
Jacob Buksti (S), 2001-04-26:
Jeg vil da gerne indledningsvis takke for fru Margrete Aukens bestræbelser på at gøre Trafikministeriet gladere.
Jeg skulle gerne medgive, at jeg også gerne vil medvirke til at gøre fru Margrete Auken gladere, forstået på den måde, at det selvfølgelig også er vores mål og sigte med det her, at afrapporteringen skal være så transparent som overhovedet muligt.
Det er også sådan, at der skal ske en afrapportering jævnlig.
Den kan naturligvis tilstræbes struktureret, så den også flugter med de oplysninger, der er at give til Trafikudvalget, altså omfattende de emner, som fru Margrete Auken henviser til.
Men jeg mener, der skal ske en afrapportering, når det er relevant at lave afrapportering, og det skal ske så hurtigt som muligt omfattende de emner, som fru Margrete Auken henviser til.
Endelig vil jeg sige, at indførelsen af et obligatorisk rapporteringssystem, som vi her taler om, omfattes af lovovervågning, hvilket også fremgår af bemærkningerne til lovforslaget.
Det indebærer jo, at der efter en periode vil blive afgivet en redegørelse til Folketingets Trafikudvalg med en vurdering af, i hvilket omfang det nye obligatoriske rapporteringssystem lever op til formålet hermed og forudsætningerne herfor.
Det er hensigten, at den nævnte redegørelse skal afgives efter en 3-års-periode, altså også det, som jeg ved, at man fra SF's side har lagt vægt på efter høring af de forskellige organisationer, som har været inddraget i forbindelse med lovforslagets udarbejdelse.
Vi er enige i, at luftfartsbranchen og offentligheden har en interesse i at følge med på det her område.
Regeringen finder, at den ordning, der nu foreslås med det her forslag, netop giver muligheder herfor.
Men vi skal altså efter en periode foretage en evaluering af, om det faktisk virker, og om det fungerer, og så må vi se, hvordan og hvorledes vi rent faktuelt gør det.
Så jeg håber, det i hvert fald kan føre til bare et lille smil og lidt glæde hos fru Margrete Auken.
Margrete Auken (SF), 2001-04-26:
Det er et af de her forslag, som gør én nøjsom, og det er jo aldrig sjovt.
Det har drejer sig om i løbet af behandlingen at prøve at få Trafikministeriet til at være lidt gladere for offentlighedsloven, at være lidt gladere for åbenheden osv.
Jeg synes, vi er kommet et stykke, men det er ikke imponerende.
Men vi er kommet et stykke, så der nu er sikret lidt mere faste rammer for, hvordan det bliver muligt for offentligheden at følge med i, hvad der sker med sikkerheden inden for luftfarten, som jo i de kommende år kan blive et ganske hektisk område.
Det, som er hensigten med forslaget, nemlig at sikre, at indberetningerne kommer - det er en hensigt, som SF har støttet hele vejen igennem - vil vi godt have tilgodeset, men
meget nødig på en sådan måde, at man pludselig ikke længere kan følge med, og især under første behandling blev jeg noget forskrækket over at opleve, hvor lidt i hvert fald dele af Trafikministeriet vidste om offentlighedslovens sammensætning og betingelser. Nu ligger der et ændringsforslag, som har dulmet på sagen, og jeg vil bestemt sige, at det er vi glade for.
Jeg går ud fra, og det vil jeg godt bede ministeren bekræfte, at den detaljeringsgrad, der kommer i offentliggørelsen, ikke bliver sådan en hurtig pressemeddelelse: Vi har haft lidt med ditten og dytten og datten.
Men at den nogenlunde svarer til den oversigt, vi har fået i bilag 20, om, hvordan de der hændelser kan præsenteres, så man trods alt kan se, hvad det drejer sig om.
Jeg går ud fra, at det bliver på det detaljeringsniveau, så det bliver så transparent, som det dog trods alt er. Ministeren skriver 1-2 år.
Nogle af dem, jeg har talt med, synes jo, det skulle være hvert kvartal.
Nu vil jeg godt bede ministeren sige, at han selv hælder mere til hvert år end til hvert andet år, for det må jo være på den måde, vi måske kan begynde at nærme os hinanden.
Jens Hald Madsen (V), 2001-04-26:
Venstre mener, at denne vedtagelse er alt for lang.
Den er god, men den er alt for lang.
Og der er også nogle ting, som ikke er med, nemlig nogle spørgsmål om prioritering af krav.
Jeg kan jo samtidig læse ud af det her, at man vil fastholde bistanden på det nuværende niveau.
Ifølge Venstres oplæg vil vi have en fastfrysning på 1999-niveau, og derfor kan Venstre altså ikke støtte forslaget til vedtagelse.
Så får jeg at vide af den socialdemokratiske ordfører, at Venstre er hamrende usolidarisk og egoistisk, fordi vi vil stille krav.
Det, jeg gerne vil spørge ordføreren om, er: Er det forkert at stille krav til f.eks. Uganda i forhold til Congo-problemet?
Jørn Jespersen (SF), 2001-04-26:
Med formandens tilladelse og vel vidende, hvilke bemærkninger det kan give anledning til,
skal jeg fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »
Folketinget opfordrer regeringen til at gøre en markant indsats for at sikre et gennembrud i forhandlingerne på FN's 3. konference om de mindst udviklede lande i Bruxelles i maj 2001, så konferencen ikke bliver endnu et »glemt« topmøde, men i stedet anledningen til en bindende aftale, der pålægger de rige lande klare forpligtelser, som fremmer effektiv fattigdomsbekæmpelse og bæredygtig udvikling for disse lande.
Helge Bo Jensen (EL), 2001-04-26:
Jeg vil gerne spørge den socialdemokratiske ordfører, hvordan formuleringerne i forslaget til vedtagelse omkring TRIPS-aftalen skal forstås. Der står, at der med udgangspunkt i TRIPS-aftalerne tages klare initiativer osv., osv. Skal det forstås som en cementering af aftalerne, når man nu tager i betragtning, at bl.a. medicinalselskabernes sag mod Sydafrika meget klart viser, at der er overordentlig store problemer i de her aftaler?
Der er også flere af de fattigste lande, der nu selv har rejst spørgsmålet og har bedt om at få bl.a. spørgsmålet om patent på medicin taget op til fornyet debat.
Så det er et spørgsmål til opklaring: Hvad er egentlig meningen med den formulering?
Jeppe Kofod (S), 2001-04-26:
Jeg synes ikke, det er fair, at fru Margrete Auken stiller det op på den måde.
Altså SF har jo også helt fra starten af bakket op om HIPC-initiativet, så vidt jeg husker i hvert fald, har været meget tilhængere af det, og de fattige lande, som har fået HIPC-behandlingen, har jo også været tilhængere af det.
Og den her del af HIPC-initiativet, som går på en udvidelse af det i forhold til at eftergive de sidste 10 pct. af eksportkreditterne, synes vi egentlig er fornuftig, fordi det frigiver ressourcer i de enkelte udviklingslande.
Jeg synes, det er lidt meget at gå op og sige, at man er smålig og andre ting.
Danmark har førerpositionen, når det gælder bistand, og for Socialdemokratiets vedkommende mener vi også, vi skal have førerposition, når det gælder at engagere sig i de fattige landes problemer fremover.
Det er det, vi vil fra Socialdemokratiets side.
Det er det, som er vores politiske ønske.
Og så synes jeg, det er lidt underligt at komme op med begreber som smålighed og andre ting.
Det mener jeg ikke er rigtigt.
Margrete Auken (SF), 2001-04-26:
Så er vi jo tilbage ved den ganske almindelige kræmmersmålighed, for Socialdemokratiet har stået og sagt, at ulandsbistanden er for lav.
Det er den også i de andre lande.
De steder, hvor vi skulle holde fanen nogenlunde højt, går vi bare med på det samme, som de andre gør.
Jeppe Kofod (S), 2001-04-26:
Til fru Margrete Auken: Det er jo ikke sådan med de her penge, at det ikke betyder noget for udviklingslandene, at gælden bliver eftergivet.
Det er jo sådan, at der faktisk bliver betalt af på den gæld, der er på eksportkreditterne, så det frigiver nogle ressourcer i det enkelte udviklingsland, som får denne her gældslettelse.
Det er afgørende at holde fast i.
Ellers synes jeg, det er lidt at fordreje diskussionen.
Vi går ind og støtter det, fordi det har en effekt i det enkelte udviklingsland, fordi det øger fattigdomsbekæmpelsen, fordi det er fornuftigt, og det er jo også det, udviklingslandene også ønsker skal ske inden for HIPC-initiativet.
Margrete Auken (SF), 2001-04-26:
Jeg synes, det er meget skuffende, det vil jeg da godt sige.
Nu har vi lige fået så mange flotte ord, og første gang regningen bliver lagt for næsen af regeringen, så viser det sig, at den kan de fattige få lov at betale selv.
Jeg synes ikke, at hr. Jeppe Kofod har forholdt sig til det, som hr. Jørn Jespersen havde med i sit indlæg, nemlig i hvor høj grad det drejer sig om penge, der ikke var noget værd længere, for man regnede ikke med at kunne få det igennem, og derfor kunne pengene løbe andre steder hen.
Det er ikke sikkert, de har været det, men vi må da gå ud fra, at når der har været lån på den ene eller den anden måde, så har det været til ordentlige formål.
Det er ikke det, jeg anfægter i denne her sammenhæng, men jeg anfægter, at de selv skal betale en regning - især fordi vi jo lige så godt kunne have sagt med det samme, at vi aldrig ville se de penge. Jeg synes stadig væk ikke, at regnestykket er anstændigt i forhold til de der 800 mio. kr. Jeg synes faktisk, at det er lidt slemt; lige efter sådan en flot tale og så mange positive tilkendegivelser, så bliver det, når det kommer til stykket, bare det der fedteri.
Jeppe Kofod (S), 2001-04-26:
Til fru Margrete Auken skal jeg gentage: Det, der er afgørende for os, er, at når vi eftergiver gæld, også i forbindelse med eksportkreditter, skal det give en effekt i forhold til fattigdomsbekæmpelse i udviklingslandene.
Det er det, der er afgørende.
Det er ikke en eller anden form for skjult erhvervsstøtte.
Men jeg vil gerne sige, at det også er vigtigt for os, at danske virksomheder engagerer sig i opbygningen af et erhvervsliv i udviklingslandene.
Det er også en afgørende ting.
Vi mener, at der selvfølgelig også skal være den komponent og den meget vigtige komponent, for hvis de her lande overhovedet skal have en chance i verdensøkonomien, er det vigtigt, at vi tilfører de kapaciteter, som vi har fra dansk side.
Jeg synes, det er lidt flot at sige, at Socialdemokratiet ikke er klar i mælet i den sag, men det er klart, at vi, som det er nu, mener, at det er en fornuftig løsning, at de sidste 10 pct. af eksportkreditterne, som vi skal eftergive i gæld, tager vi inden for den stigning, der er på baggrund af en ny teknisk måde at beregne udviklingsbistanden på næste år.
Jens Hald Madsen (V), 2001-04-26:
Jeg har læst på lektien, og Burundi har sammen med Uganda svaret på FN-rapporten, og de har svaret, at alt, hvad der står i den rapport, er lodret forkert.
Det vil sige, at de fra officielt hold fra Ugandas side fuldstændig benægter det, der står i den FN-rapport.
Venstres holdning er så, at vi ikke kan acceptere at have et programsamarbejdsland, som opfører sig på den måde.
Vi havde den samme holdning til Zimbabwe.
Det kan godt være, at der blev lukket for nogle projekter, men vi vil ikke have dem som programsamarbejdsland, hverken Zimbabwe eller Uganda, for vi vil ikke have nogen anerkendelse af sådan et styre.
Margrete Auken (SF), 2001-04-26:
Vi skal ikke lave for mange ridser i lakken i det gode flertal, men der er altså noget, som hr. Jeppe Kofod ikke skal slippe for, selv om hr. Jørn Jespersens omgange slap op.
Information, at man principielt ikke burde bruge bistandskroner til at afskrive eksportkreditgælden, og så kom det der bizarre regnestykke, hvor man havde lavet en beregning, som gjorde, at der pludselig stod 800 mio. kr.
Der var så nogle af os, der spurgte: Hvis nu regnestykket var gået den modsatte vej, havde man så givet dem de penge oveni, eller hvordan ville det have været?
Det er simpelt hen så tarveligt, og jeg tror også, at hr. Jeppe Kofod vil have det bedst med at kunne gå op og sige, at når hele sagen er tænkt godt og grundigt igennem, så ville det selvfølgelig være lumpent at tage af deres penge til at betale en gæld, som jo går den anden vej.
Det vil vi godt lige have på det rene.
Jens Hald Madsen (V), 2001-04-26:
Jamen jeg får jo ikke svar.
Det, der er interessant, er, at Uganda får 280 mio. kr. fra Danmark, og så fører de en krig i Congo, som de på livet løs plyndrer for diamanter, guld og kulstof, som man bruger til mobiltelefoner.
Man stiller ikke nogle krav fra Danmarks side, man giver en kassekredit, for at Uganda kan føre en krig, og hvordan belønner man dem så til næste år?
Det gør man ved, at man giver dem 300 mio. kr. i stedet for 280 mio. kr.
Så spørger jeg, om man vil stille nogle krav, og så udtaler ordføreren i Politiken forleden, at der skal stilles krav, mens udviklingsministeren siger: Der skal ikke stilles krav, vi beklager det, det er vel nok synd.
Derfor spørger jeg: Er der uenighed mellem Socialdemokratiet og De Radikale?
De må da vide, hvad de vil, de må da vide, om bistanden skal indeholde nogle krav eller den ikke skal indeholde nogle krav.
Hvordan kan ordføreren fra Socialdemokratiet sige, at der skal stilles krav til Uganda, og udviklingsministeren sige lige det modsatte?
Jørn Jespersen (SF), 2001-04-26:
Jo, men SF og Socialdemokratiet er helt enige om, hvorfor det er vigtigt at give gældslettelse.
Det, jeg spurgte om, og som jeg ikke fik svar på, var: Når man nu giver gældslettelse på eksportkreditten, er Socialdemokratiet så enige med os i, at man ikke burde trække det i ulandshjælpen, eller man burde i det mindste skrive gælden ned til den reelle værdi, som måske kun er 20-25 pct., og så trække det i stedet for at trække 100 pct. af en gæld, som langt hen ad vejen er erhvervsstøtte og ikke har været støtte til de fattige lande?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet omkring TRIPS kom vi lidt tættere på.
Jeg forstår, at Socialdemokratiet siger, at vi må have prøvet af, hvad der kan lade sig gøre.
Jeg synes, at TRIPS-aftalen er rimelig klar at forstå, men o.k., lad os prøve den af.
Er det så også et tilsagn om fra Socialdemokratiets side, at man vil medvirke til, at Danmark aktivt medvirker til, at vi sammen med nogle af vores samarbejdspartnere i den tredje verdens lande i Afrika får lavet en lovgivning, som siger, at det via kopimedicin, parallelimport osv. skal sikres, at der er billig og reel medicin til de fattige mennesker i landet, når det gælder malaria, aids, tuberkulose osv., og hvis det viser sig, at TRIPS-aftalen ikke kan rumme det, skal den så laves om?
Jeppe Kofod (S), 2001-04-26:
Først vil jeg gerne sige tak til hr. Ebbe Kalnæs for støtten
til forslaget til vedtagelse.
Vi er glade for, at der også i det her Folketing er nogle mennesker, der arbejder konstruktivt for at gavne fattige landes og fattige befolkningers sag.
Til hr. Jørn Jespersens spørgsmål om gældslettelse: Det er sådan, at vi har mange krav, men der er et af to hovedkrav, som skal opfyldes, og når vi støtter HIPC-initiativet meget varmt, er det for det første, fordi det fører til frigivelse af midler i de enkelte udviklingslande, så de kan bruge flere penge på uddannelse, sundhed og alle de andre ting, som er fattigdomsrelaterede.
Det er utrolig vigtigt, og det er det, der er formålet med gældseftergivelsen.
Det er ikke bare sådan et slag ud i det tomme rum.
Det andet er, at det også kan føre til, og det ligger jo også i betingelserne, at man vedtager en fattigdomsstrategi for det enkelte land, altså hvordan man kan angribe fattigdommen og komme den til livs.
Det er to meget afgørende punkter, der gør, at vi mener, det er fornuftigt med de her initiativer inden for HIPC. Når det gælder TRIPS-aftalen, vil vi understrege, at der er en rettighed for de her mennesker til livsvigtig medicin.
Vi mener, at aftalen skal prøves af - den er jo ikke prøvet ordentligt af endnu - og så må vi se, om vi inden for aftalen kan sikre det.
Til hr. Jens Hald Madsen
: Altså det er jo sådan, at vi også er parate til at stille krav til Uganda i det tilfælde, der nævnes.
Det er meget vigtigt, og det gør vi.
Men jeg kan ikke forstå Venstres synspunkt, nemlig at der er noget galt i Danmarks udviklingsbistand, at der er noget galt med den bistand, som verden giver, og jeg kan i hvert fald ikke forstå det synspunkt, at man skal skære ned i bistanden, fordi der er noget galt.
Det, der vel i virkeligheden er galt med bistanden, er, at den er alt for lille, at verdens rige lande ikke lever op til deres forpligtelser. Den danske højrefløj har åbenbart også en idé om, at hvis den kommer til magten, vil den skære ned på bistanden.
Det synes jeg er et forkert signal.
Omvendt må man arbejde for, at de andre lande lever op til deres forpligtelser.
Det burde være den progressive dagsorden for et samlet dansk Folketing.
Jens Hald Madsen (V), 2001-04-26:
Nu satser jeg jo på, at vi skal have en konstruktiv debat, og sådan noget med velbekomme og alt det her.
Jeg kan også forstå på SF, at vi skal have en konstruktiv debat. Grunden til, at vi vil lave en fastfrysning, er jo, at vi synes, der er noget galt, og derfor vil vi gerne stoppe op.
Det er der da ikke noget egoistisk i, tværtimod vil vi gerne optimere, hvad pengene bliver brugt til.
Derfor vil jeg gerne spørge igen: Uganda har plyndret Congo for guld og diamanter, og FN er kommet med en rapport, der viser, at siden 1998, hvor man indtog Congo, er man begyndt at have en kæmpeeksport af diamanter, selv om man ikke har nogen diamantminer, og så giver vi 280 mio. kr. til Uganda.
Synes man, at det er rigtigt?
Så spørger jeg: Hvordan kan det så være, at udviklingsministeren, regeringen, ikke gør noget som helst?
Jørn Jespersen (SF), 2001-04-26:
Tak for CD's støtte.
To spørgsmål til Socialdemokratiet.
For det første: Hvordan ser Socialdemokratiet sådan helt principielt, overordnet på finansieringen af gældslettelsen?
Mener Socialdemokratiet helt principielt, at det er rimeligt, at når man f.eks. giver gældslettelse på eksportkreditten, skal det trækkes 100 pct. i ulandshjælpen?
Eller mener Socialdemokratiet ligesom SF, at det ville være rimeligt, at vi finansierede det uden om ulandshjælpen, så den ikke blev beskåret, eller at vi i hvert fald i det mindste skar eksportkreditten ned til markedsværdien, til den reelle værdi, så den ikke blev trukket i ulandshjælpen med 100 pct.?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål går på TRIPS-aftalen.
Jeg forstår, at Socialdemokratiet ikke er helt afklaret med hensyn til, om den skal ændres eller ej, men at man siger, at det afgørende er, at der i hvert fald sikres adgang til livsvigtig medicin i forhold til aids, tuberkulose, malaria og andre vigtige tredjeverdenssygdomme.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-04-26:
Jeg vil gerne benytte lejligheden til tidligt her i en kort bemærkning at sige til hr. Jeppe Kofoed og for den sags skyld til resten af Folketinget, at vi støtter det forslag til vedtagelse, der er fremsat af regeringen.
Jeg er også nødt til at sige - det kan jeg slet ikke lade være med - at der er træk i SF's forslag, som vi holder
vældig meget af; enkelte linjer er vi næsten mere enig i, men da CD som sædvanlig lægger utrolig vægt på, at vi i Danmark med hensyn til udenrigspolitik og andet får så bredt et flertal, som det nu engang er muligt, så støtter vi regeringens forslag.
Det er der, vi ser kompromiset er - med en vis og fornuftig vægt bagved.
Jeppe Kofod (S), 2001-04-26:
Til hr. Jens Hald Madsen.: Jeg vil blot beklage dybt, at Venstres tilbud til den fattige verden er en nedskæring i udviklingsbistanden.
Det fik vi jo lejlighed til at konstatere; hr. Jens Hald Madsen fremførte det fra talerstolen her i dag.
Det synes jeg er et meget ringe tilbud, og jeg synes, man skal vide - også i den danske offentlighed - at hvis Venstre kommer til magten, er det det, der er tilbudet til den fattige verden, og så velbekomme.
Om man skal stille krav til bl.a. Uganda?
Selvfølgelig skal man stille krav til Uganda.
Til Enhedslistens ordfører om TRIPS-aftalerne: Vi mener, at man inden for de aftaler, der findes, skal forsøge at udnytte de paragraffer, hvor man bl.a. kan tilgodese, at udviklingslandene får medicin til at bekæmpe de epidemier og sygdomme, som de har.
Det mener vi ikke er forsøgt nok endnu.
Det skal vi forsøge inden for aftalerne, og så må vi se på, om det kan lykkes.
Vi er parat til at diskutere det.
Vi mener, det er en grundlæggende rettighed at have adgang til medicin.
Vi deler fuldstændig Enhedslistens synspunkt på det
Anita Bay Bundegaard (RV), 2001-04-26:
Nu lægger hr. Jens Hald Madsen meget vægt på at tale om Uganda i dag, og det synes jeg vi skal have afklaret.
Jeg vil gerne sige, at hvis man læser bredere end bare Politiken og også læser Weekendavisen, kan man se, hvad udviklingsministeren mente om denne her sag, og at hun også, da rapporten kom, sagde, at det her kunne få konsekvenser, men at vi selvfølgelig var nødt til at høre Ugandas svar på de meget alvorlige beskyldninger.
Det er jo sådan - det går jeg ud fra at hr. Jens Hald Madsen også mener - at når enkeltpersoner bliver beskyldt for noget, oven i købet meget alvorlige ting, må de have lov at forsvare sig.
Men jeg vil også gerne sige til hr. Jens Hald Madsen, at det her får konsekvenser for Uganda, og lige for øjeblikket er jeg ved at undersøge, hvordan de konsekvenser skal udformes.
Hr. Jens Hald Madsen ved jo udmærket, at der er fortilfælde, hvor det har fået konsekvenser, f.eks. i Zimbabwe, og den måde, vi har gjort det på dér, er netop ved at lægge al bistand uden om regeringen, når vi ikke kan have tillid til regeringen.
Det er de muligheder, vi har.
At komme og sige, at vi intet gør i forhold til Uganda,
er helt lodret forkert.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-04-26:
Når fru Gitte Seeberg taler om, at vi selv med det konservative forslag vil ligge i toppen blandt de sådan 3-4 øverste osv., så er det selvfølgelig ikke voldsomt ambitiøst.
Men når man så samtidig siger, at man hellere skulle sørge for at lade de andre lande komme højere op, så tror jeg ikke, vi som et lille land har noget andet værktøj end at vise vejen og vise flaget.
Det må jeg sige.
Jeg tror ikke, vi har nogen muligheder for at klemme dem på anden måde end ved at gøre dem flove, hvis jeg skal sige det helt ærligt.
Danmark er lille, og en procent eller promille fra Danmark er jo ikke noget, der redder verden.
Hvis vi kunne redde verden med to, så ville jeg gerne være med til det.
Men det kan jeg i og for sig ikke se nogen mening i, for det redder vi ikke verden af. Men det, der er det afgørende i dansk tradition og i dansk historie på det her område, er at have ligget som nummer et og som lille land have signaleret voldsomt kraftigt til de andre: Se nu at komme af sted!
Det tror jeg er noget af det vigtigste og væsentligste, Danmark har gjort igennem mange, mange år i den globale ulandspolitik.
Det er jeg enig i.
Det er dér, jeg er lidt ked af, at man lægger et ambitionsniveau, der siger, at vi sagtens kan klare os ved at være nummer tre eller fire eller noget andet.