runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Peter Vernersen (S), 2000-04-26:
Da vores ordfører, fru Anna-Marie Hansen, ikke kan være til stede i Folketingssalen, skal jeg fremlægge Socialdemokratiets synspunkter.
Med de tre aktuelle lovforslag, som vi har til behandling, følger regeringen op på den aftale, der er indgået mellem hestesporten og Dansk Tipstjeneste om, at Tipstjenesten køber hestesportens spilleselskab og dermed overtager rettighederne til at udbyde spil på hestevæddeløb.
Aftalen mellem hestesporten og Dansk Tipstjeneste bunder i de stigende økonomiske problemer, som har præget hestesporten i de senere år, hvor spil på heste er blevet stadig mere trængt af det stigende udbud af andre spillemuligheder.
Aftalen som sådan forventes at give hestesporten et løft, der betyder en bedre økonomi og færre administrative byrder.
Socialdemokratiet hilser det velkommen, at Tipstjenesten vil kunne få del i det eventuelt voksende overskud - og jeg understreger: eventuelt - der må følge af omlægningen.
Det er nemlig til gavn for de almennyttige og velgørende formål, som Tipstjenesten jo støtter.
Socialdemokratiet bakker op om indholdet i de tre lovforslag, som danner det retlige grundlag og baner vejen for den aftalte handel, hvor Tipstjenesten opretter et datterselskab, der overtager hestesportens totalisatorspil.
Datterselskabet skal drives ud fra rent forretningsmæssige principper, idet man overtager de forpligtelser over for de hundevæddeløb, som hidtil er blevet varetaget af hestesportens spilleselskab.
Socialdemokratiet bifalder, at det provenu, som salget af hestesportens spilleselskab indbringer ifølge aftalen, skal bruges til at give hestesporten et generelt løft på flere felter.
10 væddeløbsbaner, dels om at finansiere de nødvendige renoveringer, dels om at forhøje løbspræmier, ligesom man vil kunne styrke både avlsarbejde og uddannelse, og endelig vil aftalen fjerne væsentlige administrative byrder fra hestesporten.
Med den aftale sikres det, at der også i fremtiden kan udbydes et attraktivt totalisatorspil, som sagt til gavn for hestesporten i Danmark.
Som det fremgår af lovforslag nr. L 271, vil Dansk Tipstjeneste få adgang til at udbyde bookmakerspil med faste odds for heste- og hundevæddeløb fra den 1. juli 2000 og halvandet år frem.
Samlet set giver de tre lovforslag hestesporten en håndsrækning, så denne traditionsrige, men i øjeblikket betrængte sport atter kan komme, jeg havde nær sagt et hestehoved foran, eller i det mindste på omgangshøjde i konkurrencen om spillefuglenes opmærksomhed og gunst.
Socialdemokratiet medvirker gerne til at skabe det retlige grundlag for og den politiske opbakning til den aftale, ligesom vi er indforstået med en hurtig og grundig udvalgsbehandling.
Og jeg skal tilkendegive, at Det Radikale Venstre også støtter forslagene.
Kristian Jensen (V), 2000-04-26:
De tre lovforslag, vi behandler her, er udtryk for en lykkelig forening af interesserne i hestesporten og i Tipstjenesten.
I Venstre er vi glade for, at det lykkedes hestesporten og Tipstjenesten at nå til enighed.
Vi mener, at det her ikke blot har betydning for hestesporten, men også, og meget afgørende, for hesteavl i Danmark, og vi har i Venstre med stor interesse fulgt med i arbejdet for at sikre, at hestesport og hesteavl i Danmark blev økonomisk sikret.
Venstre tilkendegav under et tidligere lovforslag her i salen, at vi ville være positive, hvis det skulle vise sig, at der var behov for en yderligere håndsrækning.
Derfor er det glædeligt, at Dansk Tipstjeneste vil være med til at inddrage hestesporten.
Det er jo ikke nogen sikker vinder, men måske et godt staldtip kunne garantere hestesporten et fast beløb.
Dansk Tipstjeneste påtager sig her en yderligere risiko, og der må vi så se, om der bliver behov for at ændre på vilkårene for Dansk Tipstjeneste.
Det har været af afgørende betydning for Venstre, at de nye tiltag har kunnet iværksættes uden at lave en ændring af fordelingsnøglen fra tipsforliget i 1998.
Det lykkedes ved at oprette et datterselskab, og det er derfor en god løsning.
I Venstre er vi meget opmærksomme på, at lovforslaget vil følge den aftale, som der blev indgået, og det vil vi naturligvis sikre os gennem udvalgsarbejdet.
Venstre støtter forslagene.
Brian Mikkelsen (KF), 2000-04-26:
Det er nogle ganske fornuftige forslag fra skatteministerens hånd, vi her diskuterer.
Først og fremmest er det jo en sikring og en bevarelse af en vigtig del af vores kultur og identitet, hestesporten, hesteavlen, det spil, den kultur, der er ude på banerne, både trav og galop.
Jeg synes, det er en god understøttelse, en god mulighed for, at man får udviklet spillet, og hvis vi ser på vores omkringliggende nabolande er der en fantastisk udvikling i spil, eksempelvis på heste.
Det betyder også, at der er nogle oplevelser og nogle kulturer, nogle momenter, som man sagtens også kunne overføre til Danmark.
Vi synes også, det er glimrende, at Dansk Tipstjeneste får mulighed for at købe sig ind her, købe selskabet.
Det er med til at give Dansk Tipstjeneste nogle operationsmuligheder på spillemarkedet, det er med til at stadfæste Dansk Tipstjenestes position som en væsentlig, dominerende markedsaktør, og det betyder også, at man kan være med til at fremtidssikre Dansk Tipstjeneste. Så alt i alt et aldeles glimrende forslag, som vi fra Det Konservative Folkepartis side kan støtte.
Aage Frandsen (SF), 2000-04-26:
Det er jo tre interessante forslag, interessante i den forstand, at der er tale om et område her, hvor vi statsliggør noget, som ellers har været privat, ved at Dansk Tipstjeneste overtager området, åbenbart fordi det ikke kan fungere godt nok, som det har gjort hidtil i privat regi.
Så det er jo godt, man har Tipstjenesten til at gå ind og understøtte hestevæddeløb og også hundevæddeløb og den slags ting. Men det er jo interessant at høre, at borgerlige partier, som ellers synes, at det hele er så fint, når man overlader til private osv., at nu er de vildt begejstrede for, at staten går ind her. Og det er selvfølgelig, fordi de private åbenbart ikke kan, og så er det altså, at Dansk Tipstjeneste går ind.
Det kan vi altså også tilslutte os.
Det er nok ikke, fordi vi har det samme engagement i hundevæddeløb og hestevæddeløb, som nogle andre ordførere har givet udtryk for at de måtte have, men vi støtter lovforslaget ud fra en betragtning om, at vi også har en interesse i, at der er ordnede forhold på de her områder, og vi ser også, at det er fornuftigt, at det er Dansk Tipstjeneste, der går ind og har det her område.
Klaus Kjær (DF), 2000-04-26:
Forslagene er en følge af, at hestevæddeløbssporten gennem de senere år har haft stigende økonomiske problemer.
Hestesporten har derfor ønsket at indgå aftale med Dansk Tipstjeneste om, at Tipstjenesten køber hestesportens spilleselskab og overtager rettighederne til at udbyde spil på hestevæddeløb.
Dansk Folkeparti medvirker da gerne til, at lovgivningen om aftalens gennemførelse kan blive vedtaget, og derfor kan vi støtte regeringens forslag om, at Tipstjenesten opretter et datterselskab, som skal foranstalte væddemål på heste og hundevæddeløb i stedet for hestesportens totalisatorspil. Tipstjenesten skal oprette en fond, hvortil en væsentlig del af overskuddet fra datterselskabets virksomhed overføres som betaling for købet af spilleselskabet, og midlerne skal ifølge aftalen anvendes til renovering af væddeløbsbanerne, forhøjelse af løbspræmierne, styrkelse af avlsarbejdet, uddannelse m.v.
I en kort periode på halvandet år foreslås det, at Tipstjenesten får adgang til at udbyde bookmakerspil på heste- og hundevæddeløb, for at hestevæddeløbssporten hurtigt kan få tilført midler.
Endelig foreslås totalisatorloven begrænset til lokale totalisatorspil i forbindelse med de former for væddeløb m.v., der hidtil har fået bevilling, det vil sige duekapflyvning, hundevæddeløb og cykelløb på bane.
Dansk Folkeparti kan som sagt støtte forslaget og anbefaler en hurtig behandling, således at aftalen mellem hestesporten og Dansk Tipstjeneste kan effektueres snarest muligt.
Jeg vil da godt benytte lejligheden til her ved førstebehandlingen at spørge skatteministeren, om det er hensigten, at der nu gives mulighed for, at der kan spilles over landegrænserne på hestevæddeløb, f.eks. sådan at det også udvides til, at der kan spilles på V6 og V7 eksempelvis, som det sker i Sverige.
Vi kender jo spil over landegrænserne i forbindelse med lottospillene.
Men som sagt, Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget, som det foreligger her.
Sonja Albrink (CD), 2000-04-26:
Disse tre lovforslag er jo konsekvensen af, at Tipstjenesten og hestesporten har indgået en aftale om, at Tipstjenesten skal overtage DanToto.
At det så skal ske på denne lidt ejendommelige måde med en midlertidig bemyndigelse i tipsloven samt en hel ny lov, skal jeg ikke komme nærmere ind på; man må vel formode, at det er den rigtige måde, det bliver gjort på. Tipstjenesten får styrket sit monopol.
For 12 år siden kunne man så at sige
kun tippe, nu kan man næsten det hele, så alt i alt går vi fra CD's side ind og støtter lovforslaget.
Vi mener, der er stor sikkerhed i den konstruktion, som er udarbejdet, og i, hvad overskuddet bliver brugt til, så derfor kan vi sige ja til forslagene.
Søren Søndergaard (EL), 2000-04-26:
Ja, vi ser som udgangspunkt også positivt på denne her aftale om, at Tipstjenesten har købt hestesportens spilleselskab.
Især ser vi positivt på, hvis resultatet bliver, som der lægges op til, at der bliver frigivet nogle midler til renovering af væddeløbsbanerne.
Det er i hvert fald tiltrængt.
Hvorvidt de andre ting også er tiltrængt, kan jeg ikke være så skråsikker på, men det kan man da formode, når der er lagt op til det her.
Hvis de målsætninger opfyldes, synes vi faktisk, det er et rigtig godt forslag.
Og så kan vi jo heller ikke lade være med ligesom hr. Aage Frandsen at være ideologisk positive over for denne her afprivatisering.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-04-26:
Jeg havde ikke tænkt at gå ind i en ideologisk drøftelse
Ole Stavad (S), 2000-04-26:
Tak for de helt igennem positive bemærkninger, som jeg lyttede mig til at der var fra alle ordførerne.
Det er jo rigtigt, at det er staten, der er hovedaktionær i Dansk Tipstjeneste, men Dansk Tipstjeneste er først og fremmest en dygtigt drevet forretning, der er organiseret som et aktieselskab, hvor der ikke sidder nogle i det daglige og blander sig i måden, forretningen drives på, bl.a. fordi den drives dygtigt, og fordi den driver sin virksomhed i en form, så der er langt over en milliard kroner, der årligt kan udloddes til gode, almennyttige formål.
Derfor kan jeg da tage til mig, at der er nogle, der har glædet sig over, at der var den sammenhæng, som der var dér,
men jeg mener nu først og fremmest, vi må sige, at Tipstjenesten er en virksomhed, der drives med et særdeles godt formål af professionelle folk. Så mener jeg i øvrigt også, at aftalen, der er indgået her mellem Dansk Tipstjeneste og hestesporten, er, så vidt jeg kan bedømme det - sagt på jysk - en aftale, der har en rimelig forretningsmæssig balance.
Og jeg har personligt lagt vægt på, at det er en aftale, som har en fuld, bred enighed i den bredde, der nu er i Dansk Tipstjenestes bestyrelse.
Det tror jeg er en meget vigtig forudsætning for det arbejde, man skal i gang med.
Jeg er helt enig med de ordførere, der har sagt, at det her giver nogle muligheder, men vi skal også være ærlige og sige, at det er jo ikke noget, der bare lige kommer af sig selv.
Der ligger i forhold til den aftale, der er indgået, en vis garanti de første par år i forhold til hestesporten, men det er jo altså en virksomhed, der virkelig skal investeres noget i.
Og når jeg tror på, at samarbejdet og handelen, der er indgået her, kan lykkes, ja, så handler det jo ikke mindst om, at Dansk Tipstjeneste i forvejen har et langt, langt bredere forhandlernet, end man har hos hestesporten, og dermed får man også mulighed for at komme ud til et væsentlig bredere publikum med det »apparat«, man allerede er i besiddelse af.
Når der har været bedt om at få bookmakerspillene i den form, som vi foreslår her, inden for de første halvandet år, ja, så er det jo, for at man meget hurtigt kan komme i gang, så at man, mens man i øvrigt skal i gang med forberedelserne og hele omstillingen for at kunne inkorporere det i Tipstjenestens øvrige forretning, får muligheden for allerede nu at kunne tilbyde forhåbentlig en attraktiv vare meget hurtigt, nemlig fra den 1. juli.
Hr. Klaus Kjær spurgte - og hr. Kim Behnke var også inde på det - til spil i andre lande.
Så igen dér kan vi sige, at forslaget her allerede i en vis udstrækning er fremtidssikret.
Og så ved jeg ikke, om det vil være utidigt for en minister også at glæde sig over, at vi med det her forslag sikrer de to endages hestebegivenheder, som vi har oppe i Nordjylland, nemlig i Aså og i Pandrup, hvis vi vedtager lovforslaget i den form.
Så en tradition, der har mange år på bagen, kan vi med det her lovforslag også få sikret at der er plads til, også selv om tingene foregår på en lidt anden måde på de store baner fremover.
Pia Christmas-Møller (KF), 2000-04-26:
Altså skulle vi ikke pille al indpakningen væk.
Det handler om, at hr. Frank Dahlgaard er imod dansk deltagelse i den fælles mønt.
Det Konservative Folkeparti og et stort flertal i Folketinget går ind for dansk deltagelse i den fælles mønt.
Det er det, det handler om.
Så prøver hr. Frank Dahlgaard på alle mulige måder med spørgsmål og beslutningsforslag at smide sand i maskineriet.
Og det er fair nok.
Men jeg er ret sikker på, at dette forslag her om at revaluere den danske krone ikke ville være kommet fra hr. Frank Dahlgaard, hvis ikke det var, fordi vi var midt i en kampagne op til afstemningen i september måned om dansk deltagelse i den fælles mønt.
Kristian Jensen (V), 2000-04-26:
Jeg kan fortælle hr. Kim Behnke, at jeg har mange ideer til, hvordan man kan gøre tingene anderledes.
Men hr. Kim Behnke er altid velkommen til at komme med gode ideer og indspark, og jeg lytter naturligvis gerne til hans ideer.
Kim Behnke (FRI), 2000-04-26:
Jeg synes, hr. Kristian Jensen efterlader det indtryk, at Dansk Tipstjeneste skulle føle sig snydt.
I det, at skatteministeren skriver et lovforslag og sender det til høring og har politiske forhandlinger, ligger der jo ikke nogen garanti for, at de provenumæssige konsekvenser, som det har, også sker fyldest.
Når man tænker på alle dem, der kunne have skuffede forventninger i forhold til finanslovforslaget, jamen så kunne man jo få en lang diskussion her.
Men når nu hr. Kristian Jensen er så bekymret for, om Dansk Tipstjeneste får de sidste 70 mio. kr. for at nå op til loftet, var det så ikke en idé, at man så på nogle af de andre spilleindtægter, der er, og f.eks. overvejede, om indtægterne fra kasinoerne nødvendigvis skulle gå direkte i statskassen, eller om de også skulle være med til at finansiere nogle af de mange gode formål, som
Dansk Tipstjeneste har.
Søren Søndergaard (EL), 2000-04-26:
Jeg synes alligevel, at der er en tendens til, at Venstres ordfører både blæser og har mel i munden.
For mig lyder det sådan - Venstres ordfører må rette mig, hvis det ikke er korrekt - når der både skal være mere til dem, der lever af at sætte spilleautomater op, og der skal være flere penge til Dansk Tipstjeneste.
Det er det, der bliver sagt.
Hvis ikke det skal skattefinansieres, så er der sådan set kun én måde, det kan ske på, nemlig ved mere spil: Folk skal spille mere.
Er det Venstres formål med den lovgivning, man vil lave, at der skal være mere spil, eller hvordan vil man ellers få de to ender til at hænge sammen?
Jeg kan simpelt hen ikke forstå det.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-04-26:
Så vidt vi kan se, vil det kun være spekulanter, der vil kunne være interesseret i at forhindre gennemførelsen af det her lovforslag.
Vi støtter det i hvert fald helhjertet.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-04-26:
Ja, jeg beklager, jeg var optaget andetsteds i huset et øjeblik.
Skatteministeren var i sit indlæg inde på, at det handler om at få en dobbeltbeskatningsaftale.
Det er vi enige i, men vi er alligevel meget spørgende over for metoden.
At opsige en aftale
er det vejen, vi skal gå?
Det er vi altså ikke blevet overbevist om i Kristeligt Folkeparti.
Hvor ofte skal man så opsige en aftale?
Vi synes ikke, det er den måde, man skal arbejde på, så derfor har vi ikke tænkt at støtte forslaget.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-04-26:
Hr. Frode Sørensen gjorde opmærksom på en væsentlig ting, nemlig at det her er det eneste område, hvor der er den slags godtgørelse.
Vi er jo fra Enhedslistens side
naturligvis fuldstændig enige i, at der skal være dette høje niveau for retssikkerhed, som ligger i det her forslag, og derfor kan vi godt se, at det faktisk er et godt forslag.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Frode Sørensen, om det høje niveau for retssikkerhed, som fastlægges her, så også skal gælde for de borgere, der står svagest i vores samfund.
Det ville unægtelig give perspektiver ud fra dette lovforslag.
Frode Sørensen (S), 2000-04-26:
Jeg vil sige til hr. Keld Albrechtsen, at det er en udmærket diskussion at rejse her, men man må nok sige om det skattemæssige, at det jo er et af de forhold, som vi danskere jo er tvangsindlagte til at komme ind på.
Jeg skal så lige sige her i forlængelse af min ordføretale, at De Radikale støtter lovforslaget.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-04-26:
Nu har jeg forståelse for, hvis en skatteordfører og måske også en skatteminister - jeg så jo, der var en kort drøftelse
mellem ministeren og ordføreren lige for et øjeblik siden - ikke så gerne vil komme herop og komme med en tilkendegivelse, som kan virke forpligtende for en arbejdsminister eller for en socialminister.
Det har jeg da forståelse for.
Vi kan jo vende tilbage til den drøftelse under den forespørgsel om de sociale problemer, som Folketinget skal debattere i morgen, men ellers vil jeg da bede både ordføreren og ministeren om at gå videre med det til socialministeren og til arbejdsministeren og overdrage dem den gode idé, som Enhedslisten hermed tilbyder de andre partier helt gratis at være med til at fremme.
Brian Mikkelsen (KF), 2000-04-26:
Det er jo en sag, som har været diskuteret mange gange, både her i salen, i udvalg, minister og politiske partier imellem, og vi har også fra konservativ side med beslutningsforslag aktivt forsøgt at presse skatteministeren til, at hele problemstillingen omkring omkostningsdækningen langt om længe blev taget op til revision.
Historien er jo den, at et flertal af Folketingets partier så, at der var et problem, og ville ændre reglerne, skatteministeren tog så initiativ til udvalgsarbejdet, og vi kan jo så se konklusionen her i lovforslaget.
Udvalget er jo kommet med en indstilling, der forøger omkostningsdækningen ganske betragteligt fra de nuværende 38 pct. for personer og 32 pct. for selskaber til 50 pct. for alle parter, og det er så, uanset om de vinder eller taber sagen.
Indledningsvis vil jeg godt sige, at vi selvfølgelig er glade for, at der endelig er sat skub i sagen, at der er kommet en forbedring, at borgernes retsstilling og virksomhedernes retsstilling er blevet bedre med det her forslag, og vi er naturligvis glade for, at der er sket fremskridt, således at både personer og selskaber får dækket 50 pct., uanset om de vinder eller taber sagen.
Vi mener imidlertid fra konservativ side, at hvis man vinder sagen, er det stadig for lidt kun at få 50 pct. af sine omkostninger, fordi vi aldrig nogen sinde må glemme, at når det offentlige ikke accepterer folks selvangivelser, er det udtryk for, at det offentlige ikke tror på det, folk har selvangivet, og når man så efterfølgende vinder en sag over det offentlige, må det være klart, at man skal have en dækning, der ligger langt, langt ud over de 50 pct.
Det må være sådan, også for en skatteminister og for folketingspartier, at det, der er det vigtigste, det primære, det essentielle, er borgernes retsstilling.
Hvis man er blevet uretfærdigt lignet, uretfærdigt behandlet af offentlige skattemyndigheder, så må borgernes retsstilling selvfølgelig blive genoprettet med det samme.
Det handler både om en økonomisk kompensation, som er tilstrækkelig, og så selvfølgelig også om en juridisk kompensation.
Vi må sige, det kan også godt være, man ikke skal have en 100 pct. dækning.
Det kan godt være, der er gode argumenter for det, bl.a. står der jo i udvalgsbetænkningen, at så vil incitamentet måske være for stærkt for nogle til at bruge for store og dyre advokater, men en dækning, der ligger eksempelvis på mellem 80 og 90 pct. vil være fornuftig, synes vi.
Som sagt synes vi, vi er kommet et godt stykke på vej med lovforslaget.
Vi er ikke tilfredse endnu, men vi støtter intentionen i forslaget og vil efterfølgende stille et ændringsforslag om, at tilskuddet forøges, hvis man vinder sagerne, som jeg også har forsøgt at beskrive det ovenfor.
Anders Samuelsen (RV), 2000-04-26:
Jeg skal bare kort meddele, at Det Radikale Venstre kan støtte forslaget.
Eftersom vi er kommet i den situation, som andre partier også har peget på, at det på nuværende tidspunkt ikke er muligt at finde frem til en aftale, som er tilfredsstillende, og som begge parter kan blive enige om, er vi nødt til at tage det initiativ at bede Folketinget om at støtte dette forslag, og det vil Det Radikale Venstre selvfølgelig gøre.
Aage Frandsen (SF), 2000-04-26:
Da Folketinget i sin tid behandlede beslutningsforslaget fra Det Konservative Folkeparti og Venstre, var vores tilgang til det, at man i højere grad skulle følge de principper, som vi kender fra civile domstole og civile retssager, hvor princippet jo er, at vinder man, får man dækning, taber man, får man ikke dækning.
Det var sådan vores, skal vi sige, umiddelbare tilgang til det ud fra, at det forekom os mest rimeligt.
Vi syntes dengang, at det var meget fornuftigt, at skatteministeren ville nedsætte et udvalg, som skulle kulegrave de her ting, og vi har jo selv været med til at sige god for dets kommissorium.
Jeg ved også, at nogle af medlemmerne af det pågældende udvalg havde den samme tilgang til det, da de gik ind i arbejdet, men endte så i enighed om en fælles godtgørelse på 50 pct.
Det gør så, at vi siger, at det er så det, som er rigtigt, for vi kan ikke gennemhulle deres argumentation.
Hvis man skulle have fulgt tankegangen om en højere dækning, hvis man vinder, måske endda 100 pct., som jeg jo også kan forstå, Venstre og De Konservative går ind for, må man jo logisk set vel have det sådan, at der ikke skal være dækning, hvis man taber, ellers synes jeg altså ikke rigtig, det hænger sammen.
Der synes jeg så, man kommer ind i problemet
med retssikkerhed, for der er ingen, der tør rejse sager, hvis ikke man får omkostningsdækning. Der må være en sammenhæng i det.
Hvis man siger 100 pct., når man vinder, jamen så kan man i hvert fald ikke få 50 pct.
Det synes jeg forekommer urimeligt.
Så man er nødt til at vælge det ene princip eller det andet princip, og der er det altså så, at vi har har valgt at følge det, som ligger i ministerens forslag.
Det vil under alle omstændigheder også, hvis man altså giver en 100 pct. dækning og også en dækning, selv om man ikke vinder, være underligt i forhold til så mange andre ting.
Det er allerede blevet nævnt, at det her er usædvanligt.
Derfor kan det jo godt være rigtigt, men det er usædvanligt, at man får en godtgørelse, også selv om man taber, og at man i det hele taget kan få en godtgørelse, når man fører sag om klager over administrative myndigheder.
Tilsvarende gælder jo ikke, når det f.eks. drejer sig om en anmodning om at få førtidspension, det gælder ikke, når det drejer sig om dagpenge, sygedagpenge osv., og derfor kan man godt sige, at principperne her med hensyn til den størst mulige retssikkerhed i høj grad også burde udstrækkes til andre områder, som også hr. Keld Albrechtsen fra Enhedslisten var inde på.
Det ændrer jo altså ikke ved, at man godt kan gennemføre det her, som styrker retssikkerheden, uden at det bliver gennemført andre steder, men i virkeligheden mener vi, at det i højere grad burde udstrækkes til også at gælde andre områder.
Med de bemærkninger kan vi altså tilslutte os lovforslaget, og det er i høj grad også affødt af, at det er et enigt udvalg, der peger på det, og det er også af respekt