runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2003-02-21:
Jeg synes, der ligger noget principielt i lovforslaget, som er vigtigt at få afdækket.
Det formoder jeg regeringen har taget højde for.
Men jeg vil gerne høre, hvordan Dansk Folkeparti stiller sig til det. Finder Dansk Folkeparti det rimeligt, at staten, altså at systemet skal kunne tjene på, at der bliver foretaget en fejludbetaling i en a-kasse?
Jeg tror, alle i hele Folketinget er enige om, at fejludbetalinger skal man selvfølgelig stå til ansvar for, og staten skal have sine tab dækket ind.
Men finder Dansk Folkeparti det rimeligt, at systemet, altså staten, skal tjene penge på, at der bliver foretaget fejludbetalinger, selv om staten ikke lider et tab?
For det er jo det, der er pointen i forslaget, at staten kommer til at tjene penge på eventuelle fejludbetalinger, selv om der ikke sker tab af statens midler.
Jeg medgiver fru Tove Videbæk, at arbejdsløshedsforsikringsloven er ret kompliceret. Jeg husker, at jeg i 1986 lavede et stunt med at vise, hvor mange blanketter der overhovedet er i systemet.
På det tidspunkt varede det flere minutter, inden jeg kom igennem det hele.
Jeg har fået at vide af nogle af mine tidligere kolleger, som fortsat er i systemet, at det kun er blevet værre siden.
Så derfor er jeg enig i, at det er teknisk.
Men jeg synes faktisk, det er ret enkelt at tage stilling til det konkrete, og det gør fru Tove Videbæk også lidt dobbelt.
Der står faktisk i lovforslaget, at tilbagebetaling skal ske, uanset om staten har lidt et økonomisk tab. Det, den kristelige fagbevægelse siger, er det stik modsatte, så man kan ikke både være positivt indstillet over for lovforslaget og så være positivt indstillet over for det høringssvar, som den kristelige fagbevægelse har givet.
Så jeg håber i det her tilfælde, at fru Tove Videbæk lytter til det høringssvar, der er kommet, både fra den kristelige fagbevægelse og i øvrigt også fra alle andre lønmodtagerorganisationer, for der er tale om et nyt bødesystem og ikke et erstatningssystem.
Line Barfod (EL), 2003-02-21:
Jeg kunne forstå, hr. Lars Barfoed mente, at det kunne være fornuftigt at se på, om man i højere grad skal bruge en slags bøder, som det her jo er, for at sikre korrekt sagsbehandling i forvaltningen.
Derfor vil jeg gerne høre, om det betyder, at De Konservative så også vil se på at indføre bøder over
for de mange tilfælde, hvor det direkte er den offentlige forvaltning - kommuner og statslige myndigheder - der ikke giver borgerne, hvad de har krav på og, laver forkert sagsbehandling.
Skal vi også dér til at indføre bøder?
For så kunne det jo godt være, at borgerne fik det bedre ude i kommunerne, men det kunne også komme til at koste kommunerne temmelig meget.
Tove Videbæk (KRF), 2003-02-21:
Jeg lægger meget vægt på det høringssvar, og derfor sagde jeg også i min ordførertale, at jeg ville tage det synspunkt med i udvalgsbehandlingen og se, om der kan ændres på teksten i lovgivningen på det her område.
Derfor sagde jeg også, at vores holdning til lovforslaget ikke er afgjort.
Det vil afhænge af, om det kan ændres.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-02-21:
Det må jeg desværre beklage at jeg ikke er i stand til at besvare på stående fod.
Det er et yderst relevant spørgsmål i denne her forbindelse, så jeg vil foranledige, at vi sender et notat over om det, for det er selvfølgelig klart, at der skal være krav.
Hvis man har en forventning om, at man har sendt en e-mail, og at der dermed skrider nogle frister eller noget, der kan medføre sanktioner, skal der jo være sikkerhed for personens rettigheder i den forbindelse.
Men jeg beklager; jeg kan ikke besvare spørgsmålet på stående fod, men vil sende et notat over.
Ole Sohn (SF), 2003-02-21:
For jeg må sige, at jeg langtfra er enig i, at der ikke er tale om en nyvurdering af proportionalitetsprincippet.
Når man henviser til, hvordan det har været tidligere, så er det jo sådan, at princippet om en realudligning først er noget, der er bragt i anvendelse her igennem de senere år på baggrund af en udtalelse fra Ombudsmanden.
Og da opstod spørgsmålet om, hvorvidt statskassen havde lidt tab, ikke i de sager.
Derfor er der altså tale om en nyorientering, som jeg simpelt hen ikke forstår den dybere idé i fra regeringens side.
Jeg vil ikke sige, at det er en gåde, for det kan man vel ikke bruge i politik,
Bent Bøgsted (DF), 2003-02-21:
Det her lovforslag handler jo om refusion for udbetalte ydelser, som vi har hørt en hel del om, og det er for at hindre et eventuelt misbrug og svindel med a-kasseydelser og mindske fejladministration i arbejdsløshedskasserne.
Men det vil så betyde, at a-kassepersonalet skal til at føre en bedre kontrol med de ledige, så der ikke sker fejludbetalinger.
Derfor er jeg egentlig lidt uforstående over for, at der ikke er negative konsekvenser forbundet med lovforslaget, for der står, at det kun er positive administrative lettelser for arbejdsløshedskassen.
Det mener jeg ikke kan hænge sammen med, at de skal til at føre en øget kontrol for at undgå fejludbetalinger.
Men det kan være, ministeren kan redegøre for det, om ikke andet så under udvalgsarbejdet.
På høringssvaret fra LO forstår jeg så, at ministeren har taget højde for kritikken, men alligevel kan der, som jeg læser det, være nogle utilsigtede problemer med refusion.
Og det er da også noget af det, jeg regner med at ministeren kan svare på.
Det behøver ikke at være nu, men så i hvert fald under udvalgsarbejdet.
Jeg tror også, at det var noget af det, som hr. Ole Vagn Christensen var inde på.
Men hvis vi ellers får en fornuftig løsning på det, kan Dansk Folkeparti støtte forslaget.
Men vi skal lige se, hvad svarene bliver i udvalget.
Line Barfod (EL), 2003-02-21:
Al det her med digital kommunikation er jo noget nyt, som vi bevæger os ind på, og jeg er glad for at høre, at der er de her retningslinjer for at sikre internetforbindelse osv.
Men det, som hr. Bent Bøgsted og hr. Ole Sohn var inde på, var spørgsmålet om: Hvad, hvis e-mailen ikke er nået frem?
Hvad er det så for nogle regler?
Er det godt nok med en e-mail, eller skal man forlange at få en kvittering eller hvordan?
Ligger der nogle regler for det, eller er det noget, der er på vej?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-02-21:
Jeg vil gerne takke for tilslutningen til forslaget.
Til det spørgsmål, der er blevet rejst om datasikkerhed ved indførelsen af muligheden for digital kommunikation,
skal jeg bemærke, at det er vigtigt, at der ved udmøntningen heraf tages højde for, at der skal være tale om en sikker digital kommunikation, samt at oplysningerne kan tilskrives afsenderen.
Som det fremgår af de specielle bemærkninger til forslaget, skal den digitale kommunikation og den måde, hvorpå det foregår, sikre de samme hensyn, som ligger bag et givet formkrav, f.eks. kravet om skriftlighed.
Ved fastsættelsen af graden af sikkerhed vil der blive anvendt de retningslinjer, der i øvrigt gælder i det danske samfund, og som er fastsat af IT-sikkerhedsrådet.
Der er tale om et sæt retningslinjer, som bl.a. bankerne også bruger ved deres datatransmissioner.
Det betyder, at der vil blive stillet krav om anvendelse af elektronisk signatur, og dermed sikres det, at der er tale om en sikker internetforbindelse.
Endvidere vil der blive stillet krav om anvendelse af kryptering på et passende sikkerhedsniveau.
af sine retningslinjer.
I den udstrækning disse måtte blive ændret, vil de administrativt fastsatte regler herom i arbejdsløshedsforsikringen blive ændret tilsvarende.
Endelig skal jeg bemærke, at der kan blive stillet krav
om, at arbejdsløshedskassernes statsautoriserede revisorer skal erklære, at kasserne har en datasikkerhed, der lever op til de nævnte krav og retningslinjer. Jeg vil naturligvis besvare alle spørgsmål i den forbindelse under udvalgsbehandlingen, for det er ret vigtigt, at der kan være tillid til det her spørgsmål.
Jeg vil oversende et notat om fru Line Barfods spørgsmål om, hvorledes man oplyser om klageretten.
Jeg vil også til fru Tove Videbæk sige, at man naturligvis ikke fratager nogen mennesker nogen rettighed i denne forbindelse.
Det er en ret at kommunikere på den hidtidige måde uden anvendelse af computer.
Det her er jo kun et spørgsmål om at kunne lette forretningsgangen for dem, der har ønske og mulighed herfor.
Tove Videbæk (KRF), 2003-02-21:
Lovforslaget indeholder jo tre elementer, som er forslag til rimelige administrative ændringer.
For det første er der ændringer af bemyndigelser til at fastsætte gebyrer i reglerne om dagpengegodtgørelser i sager om udbetaling af dagpenge for første og anden ledighedsdag.
Således foreslås det, at direktøren for Arbejdsdirektoratet bemyndiges til at fastsætte gebyrets størrelse.
Og ændringen foreslås ifølge de almindelige bemærkninger alene af administrative hensyn. For det andet er det decentralisering af afgørelseskompetencen i visse svigsager.
Konkret foreslås det, at arbejdsløshedskasserne skal have kompetence til at træffe beslutninger i sager for beløb svarende til højst 5 dage på højeste dagpengesats, hvor dagpenge er udbetalt eller forsøgt udbetalt ved at misinformere a-kassen.
I forhold til den nugældende lovgivning er den eneste forskel, at afgørelsen ved en vedtagelse af lovforslaget ikke skal godkendes endeligt af Arbejdsdirektoratet.
Dermed vil der også ske en administrativ forenkling.
Det er også o.k. set fra Kristeligt Folkepartis synspunkt.
Denne del af lovforslaget tager sigte imod at skabe hjemmel til at fastsætte regler om mulighed for digital kommunikation fra en offentlig myndighed til en borger.
Da forslaget primært drejer sig om administrative ændringer har vi ingen problemer med at støtte det.
Kristeligt Folkeparti er positiv over for alle tre forslag, men vil dog sikre under udvalgsbehandlingen, at ældre eller måske socialt svage grupper, som ikke har computere i hjemmet, eller som ikke kan betjene en sådan, eller som ikke vil betjene en sådan, ikke kommer i klemme i systemet.
Det må naturligvis ikke blive sådan, at det kræves, at en borger anskaffer sig en computer for at kunne modtage besked fra en offentlig myndighed, eller at hans computer er i funktion og i orden. Det kan jeg ikke umiddelbart se af teksten, så derfor tilslutter jeg mig det, der er blevet sagt under tidligere ordførertaler: at vi må have noget med i teksten omkring dette punkt, og det må vi så arbejde med under udvalgsbehandlingen.
Line Barfod (EL), 2003-02-21:
Da vores ordfører på området, hr. Søren Søndergaard, ikke kan være til stede, skal jeg først sige om digital kommunikation, som hr. Bent Bøgsted og hr. Ole Sohn var inde på, at der jo generelt er blevet fremsat forslag på en række forskellige lovområder om, at der skal indføres digital kommunikation. Det kunne være rart, hvis der var et samlet notat om, hvad der sker i forbindelse med teknisk nedbrud eller andet.
Her vil vi godt høre: Hvordan sikres det, at medlemmerne i alle tilfælde bliver oplyst om klageretten? Bortset fra de to punkter kan jeg sige, at Enhedslisten støtter forslaget.
Ole Sohn (SF), 2003-02-21:
Forslaget her er jo et forsøg på og et udtryk for at foretage nogle forenklinger.
Umiddelbart bør man jo altid være positiv, når der tages beføjelser fra en minister, så det har vi ikke nogen indvendinger imod.
Men jeg vil sige, at hr. Bent Bøgsteds bemærkninger om de problemer, der kan opstå med digital kommunikation, fik det godt nok til at løbe koldt ned ad ryggen.
Jeg erkender, at min computer ofte gør knuder, og jeg er da ret sikker på, at det er på grund af teknikken og ikke på grund af operatøren.
Derfor er det jo meget vigtigt, at vi i hvert fald får garanti for, at folk ikke pludselig kommer i en eller anden situation, hvor teknikken kan få betydning for, hvordan folks rettigheder i øvrigt er.
Men det tror jeg nu der er taget højde for.
Jeg kan se, at ministeren nikker, så han har sikkert en meget fin besvarelse.
I forventning herom vil jeg tilkendegive, at SF er positivt indstillet over for lovforslaget.
Lars Barfoed (KF), 2003-02-21:
Der lægges med dette lovforslag op til en forenkling og en effektivisering af administrationen på et par områder.
Det sker, dels ved at man uddelegerer kompetencen til at træffe visse afgørelser om svig allerede i første instans i a-kasserne under indtryk af de gode erfaringer, man har med de indstillinger, der er kommet fra a-kasserne, dels ved at man indfører en mulighed for digital kommunikation.
Det sidste er jo både en stor fordel og en administrativ lettelse for forvaltningen, men så sandelig også for medlemmerne, som ønsker at benytte sig af det.
For det er jo frivilligt, om de vil benytte sig af en digital kommunikation i stedet for. Så det er helt i tråd med de generelle bestræbelser på at forenkle og effektivisere administrationen og også helt i tråd med de bestræbelser, der er fra regeringens side for at indføre digital kommunikation på en række områder.
Det kan vi Konservative kun støtte, og derfor vil vi støtte lovforslaget, men selvfølgelig afvente besvarelsen af de spørgsmål, som jeg også forstår hr. Bent Bøgsted vil stille under udvalgsbehandlingen.
Bent Bøgsted (DF), 2003-02-21:
Det her forslag indeholder tre elementer: ændring af bemyndigelsen for fastsættelse af gebyr i reglerne om dagpengegodtgørelse, decentralisering af afgørelseskompetence i svigssager og hjemmel til at fastsætte regler om digital kommunikation.
Desuden udlægges afgørelseskompetencen i svigssager, der omhandler ydelser udbetalt med urette på grund af medlemmers bevidste handling, til arbejdsløshedskasserne. Hvad digital kommunikation angår, kan der være visse betænkeligheder.
Hvis nu en borger, der har accepteret digital kommunikation, har et uventet nedbrud på sin pc eller pc'en får en virus, og denne borger ikke har mulighed for at kunne melde tilbage pr. e-mail, hvordan er retssikkerheden så i den forbindelse?
Det vil jeg gerne høre ministerens svar på.
Det behøver ikke at være her, men så i hvert fald i udvalget, før vi tager endelig stilling til det her med digital kommunikation.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-02-21:
Dette lovforslag indeholder en række justeringer af loven om arbejdsløshedsforsikring, som er ganske fornuftige.
Denne opgave ligger i dag i Arbejdsdirektoratet, idet afgørelsen sker på baggrund af en indstilling fra arbejdsløshedskasserne.
Det er i vores øjne en udmærket idé, som sikrer en mere hensigtsmæssig løsning af opgaverne.
Regeringen motiverer forslaget med, at det vil forenkle det administrative forløb.
Når det er sagt, så skal det naturligvis også understreges, at det skal have konsekvenser, hvis der er begået svig og misbrug af dagpengesystemet.
Det er afgørende for hele a-kassesystemet.
De mere alvorlige sager, som typisk involverer politianmeldelser og et retligt efterspil, vil fortsat blive behandlet i Arbejdsdirektoratet.
Det næste element i lovforslaget handler om at sikre hjemmel til at fastlægge regler for digital kommunikation.
Det ligger helt i tråd med de mål at modernisere den offentlige forvaltning, som den tidligere regering satte i gang.
Overskriften er: Bedre og mere effektiv offentlig service for borgerne.
I den forbindelse står vi over for mange spændende muligheder i form af eksempelvis den digitale signatur.
Målet er, at borgerne skal have en lettere kontakt til de offentlige myndigheder, og det samme gælder naturligvis for relationen mellem arbejdsløshedskassen og dens medlemmer.
Alt i alt kan Socialdemokraterne tilslutte sig lovforslaget, og jeg skal på vegne af de radikales ordfører, hr. Anders Samuelsen, fremføre såvel om L 150 som L 151
, at Det Radikale Venstre er positive over for disse lovforslag, og at de også finder, det er godt, at man i den slags sager har såvel arbejdsgiveres som arbejdstageres opbakning.
Ole Sohn (SF), 2003-02-21:
Men nu er a-kassesystemerne jo for en stor dels vedkommende indrettet sådan, at man har lokalafdelinger.
Hvis man tager Specialarbejderforbundet, som er opbygget med lokalafdelinger, så ville en fejlkonstruktion som den, jeg nævnte i mit indlæg, betyde, at en kasse kan blive pålagt at betale op til 740.000 kr. i en reel bøde i en situation, hvor staten ikke har lidt et tab. Det er mange penge, og det synes jeg er ganske urimeligt. Men jeg er enig i og medgiver meget gerne, at det er et indviklet kompleks.
Jeg har formuleret en lang række
på baggrund af det, jeg har sagt her,
så vi kan komme meget dybere i ned det.
Jeg mener faktisk, at vi er på gale veje her, så jeg håber og tror, at vi kan få ændret loven, og hvis ikke, så håber og tror jeg, at et flertal i Folketinget vil belære regeringen om, hvad ret og rimelighed er.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-02-21:
Jeg kan jo ikke blive meget uenig med hr. Ole Sohn om, at det med a-kasser, vi taler om her, er indviklet.
Og hr. Ole Sohn kender jo systemet indefra gennem flere år, så han taler med betydelig ekspertise.
Jeg vil bare sige, at det ikke skal skorte på velvilje
fra min side til at forenkle det her system
Jeg har bedt a-kasserne om at komme med forslag til, hvordan vi kan forenkle det.
For jeg har forstået, når jeg kigger på en del af det, at det måske er a-kasserne selv, der har medvirket til, at denne her bekendtgørelsesjungle er vokset, for så er der ét hjørne, og så er der et andet hjørne, og så er der et tredje hjørne, der skal løses på det her område.
Så hvis a-kasserne kommer til mig med klare forenklingsregler, som ikke medfører øgede offentlige udgifter, skal det ikke skorte på min velvilje til at løse det her system.
Jeg er nødt til at gentage, at den situationen, vi taler om her, er en situation, hvor medlemmet på grund af kassens fejl ikke har ret til f.eks. hverken dagpenge eller efterløn, idet medlemmet ikke opfylder lovens betingelser herfor.
Og jeg nævnte det her eksempel om et medlem, der vil kunne overgå til efterløn, men på grund af a-kassens fejl har fået dagpenge udbetalt ud over datoen for dagpengenes udløb. Medlemmet opfylder ved fejlens konstatering ikke betingelsen for ret til efterløn, fordi medlemmet ikke har dagpengeret. Og det er da at sidestille med en fejludbetaling fra a-kassens side.
Derfor finder jeg det fuldstændig rimeligt, at vi har en regel om, at kassen hæfter for den fejl, indtil den bliver opdaget, simpelt hen fordi man jo ikke bare kan have en ligegyldighed på det her område, sådan at kassen bare udbetaler, og så kan den pågældende f.eks. miste en ret til efterløn.
Der skal være fuldstændig strikse regler på det her område.
Så jeg mener, at det er helt afgørende, at vi opretholder det her princip.
Og det kan jo ikke være et meget stort problem for a-kasserne med de meget få fejl, der bliver konstateret.
Så hvis man ændrede det til, at det var ligegyldigt, om man udbetalte det ene eller det andet, og at staten, den store kasse, under alle omstændigheder betaler, så kunne det medføre en slaphed i administrationen på det her område, og det vil jeg ikke medvirke til.
Ole Sohn (SF), 2003-02-21:
Det er måske ikke helt almindeligt, at man beder om anden runde i sådan et meget teknisk indviklet spørgsmål, men det her ligger mig faktisk ret meget på hjerte.
Jeg forstår godt ministerens ønske om at sikre, at a-kasserne administrerer forsvarligt.
Men jeg er meget, meget bekymret over ministerens tro på, at bare man svinger pisken mere og mere og indfører nye principper om ikke alene at dække tab, men også et reelt bødesystem, så skulle det være fremmende for a-kassernes måde at administrere på. Vi ved fra alle de der benchmarkingundersøgelser og rigsrevisionsundersøgelser, der er lavet, at a-kasserne faktisk er blandt de institutioner, som administrerer reglerne om ikke perfekt, så dog så tæt på perfektion som overhovedet muligt.
Det gør de, og det er det, der er pointen.
Det kan være vanskeligt for a-kasserne at administrere det, og vi ved jo også med det klagesystem, der er med Arbejdsdirektorat og Ankenævn, at en lang række af de sager, som bliver anket, og som Arbejdsdirektoratet træffer afgørelse i, faktisk bliver ændret af Ankenævnet, fordi end ikke Arbejdsdirektoratet - altså ministeriets direktorat til at overholde administrationen af loven - er i stand til at finde ud af alle finesserne.
Så hvis ministeren ønsker at gribe ind og give a-kasserne bedre muligheder for at kunne administrere reglerne, så er det med et helt forkert sigte, man har sat ind.
Så burde man sætte ind - og det medvirker SF meget gerne til - på at foretage en reel forenkling af hele a-kassesystemet, sådan at man i det mindste kommer til det stadium, hvor også ministeriets egne folk, nemlig direktoratet og kontrolmyndighederne, er i stand til at forstå systemet.
Så ville vi måske også være det.
Dér mener jeg vi skal sætte ind og ikke ved at indføre nye forvaltningsprincipper.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-02-21:
Nu fik vi et juridisk skoleridt her omkring nogle ting, hvor den undrende befolkning uden for sådan set står og siger, at uanset om vi sætter p foran ølse eller ølse foran p'et, så får vi en pølse ud af det.
Og det er jo det, der er det nye princip.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-02-21:
Refusion kan ikke ligestilles med erstatning.
Refusion ydes for et bestemt afholdt beløb, som er fastsat i henhold til lovgivningen, mens erstatning ydes af skadevolder, når ansvarsgrundlaget m.v. er til stede, til hel eller delvis genopretning af forvoldt skade.
Selv om en administrativ myndighed ikke er undergivet de samme sikkerhedsgarantier som domstolene, er der også her sikkerhedsgarantier, f.eks. forvaltningsloven, og en administrativ myndigheds afgørelse kan indbringes for domstolene.
Forslaget gør det muligt at ligestille refusionsreglerne for ydelser, som et medlem får ret til på grund af en a-kasses fejl med refusionsreglerne, med a-kassernes fejludbetalinger i øvrigt.
Det kan anføres, at en a-kasse under alle omstændigheder selv skal afholde udgifterne uden refusion til en erstatning, som er idømt ved et civilt søgsmål.
Jeg er således ikke enig i det fremførte.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-02-21:
Herom er der jo ingen uenighed.
Det er jo ikke det, det handler om.
Jeg beder om at få en forklaring på - men det kan godt være, vi skal vende tilbage til det under udvalgsbehandlingen - hvorfor det ikke er de almindelige erstatningsretlige regler, der skal gælde, således at man der, hvor man har lidt et tab, selvfølgelig også skal have tilbagebetalt dette tab, men det er det, at staten skal tjene på de erstatningsretlige regler, som vi sådan set finder er et nyt princip.
Og ministeren må vel erkende, at det er et nyt princip, man hermed gennemfører.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-02-21:
For regeringen er det helt afgørende at fastholde incitamentet for a-kasserne til at udvise omhyggelighed og rettidighed i de her ting.
Hvis man ændrer den retspraksis, som har været gældende i mange år, ja, så vil det automatisk medføre en større ligegyldighed over for, om man overholder de betingelser, der gælder, hvis man skulle gå over til nogle nye principper.
Så for mig er det helt afgørende, at vi fastholder det maksimale pres for en omhyggelig og lovmedholdelig administration af reglerne.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-02-21:
Med hensyn til alle disse milliarder, der udbetales, havde ministeren et ønske om, at man dér fastholder retstilstanden.
Vi har faktisk alle sammen givet udtryk for, at vi mener, der skal være retsprincipper omkring de her ting.
Men det, vi taler om, er jo sådan set, at det er erstatningsretlige principper, der træder ind her, hvorfor det ikke er de almindelige erstatningsretlige regler, der skal gælde, når det drejer sig om arbejdsløshedsforsikringsloven, hvorfor man skal ind på nogle nye principper, hvor staten sådan set kan tjene på fejludbetalinger.