runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Mikkelsen (V), 2006-10-26:
Det hænger fint sammen, men først er jeg nødt til endnu en gang at rette fru Line Barfod her fra Folketingets talerstol.
Der har aldrig før været så mange penge til rådighed i den kommunale sektor, som der er lige præcis i år, og der bliver flere næste år, så der er intet nyt under solen i den sammenhæng.
Her er der ikke tale om skattelettelser.
Der er tale om, at man følger en erklæret politisk linje i regeringsgrundlaget om, at i takt med sænkning af de direkte tilskud til landbruget sænkes jordskatterne tilsvarende.
Derfor er der heller ikke noget nyt under solen her, og det har i øvrigt overhovedet ingen sammenhæng med den påstand, som vi skal høre gang på gang fra fru Line Barfod, og som i øvrigt er lige forkert, uanset hvor tit den siges, nemlig at der er tale om nedskæringer.
Fru Line Barfod ved udmærket, at det er der ikke.
Line Barfod (EL), 2006-10-26:
Som vi var lidt inde på under debatten om det tidligere forslag, har der jo været et stort oprør i mange kommuner.
Mange borgmestre, forældre, hjemmehjælpere, stilladsarbejdere, mange forskellige befolkningsgrupper er imod, at der skæres ned på velfærden med den meget lave vækstramme, der er sat for det offentlige forbrug.
Men samtidig med, at man siger, at der skal skæres ned på børne-, ældre- og skoleområdet, siger regeringen altså med dette forslag, at der skal gennemføres skattelettelser.
Hvordan hænger det sammen?
Leif Mikkelsen (V), 2006-10-26:
Man kan jo sige, at det er et lovforslag, som vi kan genkende, for de seneste 2 år har der været fremsat lignende forslag i forlængelse af, at det klart fremgår af regeringsgrundlaget, at i takt med, at der sker en reduktion af de direkte tilskud til landbruget fra EU, skal de indenlandske omkostninger sænkes, og det gøres altså ved at reducere jordbrugsbeskatningen.
Forslaget indeholder en økonomisk ramme på 59,5 mio. kr., hvilket svarer til den reduktion, der finder sted, af de direkte jordskatter.
Venstre støtter dette lovforslag.
Dansk landbrug betaler stadig en lille milliard kroner i skat af produktionsjord, så det er en meget lille del, der fjernes, men den flugter med det beløb, det direkte tilskud fra EU reduceres med.
Line Barfod (EL), 2006-10-26:
Enhedslisten er imod forslaget, for vi mener, det indebærer en væsentlig indskrænkning af det kommunale selvstyre.
Vi har snakket kommuneaftale og vækstrammer i dag, og den konservative ordfører sagde, at det er noget vrøvl at sige, at der er tale om et diktat.
I så fald er det altså finansministeren, der vrøvler, det er Dansk Folkepartis ordfører, hr. Kristian Thulesen Dahl, der vrøvler, og teksten i aftalen, hvor KL fik skrevet ind, at vækstrammen er et diktat, er noget vrøvl, hvis den konservative ordfører har ret. Derfor vil jeg fastholde, at der er tale om et diktat fra regeringens og Dansk Folkepartis side om, at væksten ikke må være højere i kommunerne.
Som debatten har afsløret, er det svært at få nogen rigtig gode argumenter for, hvorfor det er den offentlige vækst, der skal holde for, og hvorfor man vil have det stigende gab mellem det offentlige og det private.
Citat slut.
Det er hele den store ideologiske forskel, og det er den kamp, der har udspillet sig, og som vi også har set gennem de seneste måneder.
Det er jo spørgsmålet om, hvorvidt man ønsker gode fælles løsninger, hvorvidt man ønsker gode fælles børnehaver, plejehjem, infrastruktur osv., eller hvorvidt man ønsker at udsulte den offentlige sektor og håber på, at borgerne i stedet vælger private løsninger, vælger profitbørnehaver, profitplejehjem, sundhedsforsikringer, privathospitaler osv.
Det er det, der er det store spørgsmål.
Det er væsentligt at diskutere det, og det ville være rart, hvis de borgerlige ordførere ville stå ved det i debatten og ville sige klart, at det er det, der er baggrunden for, at man ikke vil lade børnehaverne renovere deres legepladser, og at plejehjemmene ikke må gennemføre de planlagte renoveringer og ombygninger.
Man ønsker at forrykke forholdet mellem det offentlige og det private for at skabe et helt andet samfund.
Det er helt tydeligt, når vi ser høringssvaret fra Dansk Byggeri om kloakkerne.
At der skulle være mangel på arbejdskraft på en række områder, holder ikke, det holder bl.a. ikke på kloakområdet, hvor man faktisk afskediger medarbejdere.
Vi er klart imod lovforslaget.
Leif Mikkelsen (V), 2006-10-26:
De fejl, fru Line Barfod gør sig skyldig i, bliver jo ikke mere rigtige af at blive gentaget.
Kunne vi nå dertil, at fru Line Barfod bare én gang ville sige: Ja, det er rigtigt?
Der finder en prioritering sted i kommunerne, for man skal selvfølgelig have de penge, man nu engang har, til at slå til.
Det betyder, at der, hvor kommunerne lægges sammen, kan nogle opleve en tilpasning til den virkelighed, der er i en anden del af kommunen; det er indlysende klart.
Men der er ikke på nogen måde tale om sænkninger, og kan vi ikke for en gangs skyld nå frem til en fælles forståelse af det, så vi er fri for at besvare spørgsmål, som hviler på et forkert grundlag?
Det ville være dejligt, hvis vi bare kunne nå dertil på et eller andet tidspunkt.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-10-26:
Lovforslaget forlænger bindingsperioden med 1 år, samtidig med at kommunerne pålægges at deponere et eventuelt budgetteret overskud af forsyningsvirksomhed i 2007.
Det skal ske i perioden den 1. januar 2007 til den 1. januar 2009.
For forsyningsvirksomhederne reguleres beløbet i forhold til det faktisk realiserede overskud.
Det erstatter den tidligere modregningsordning.
Som alle kan høre, lyder det teknisk, og det er meget teknisk.
Men realiteten er, at kommunerne deponerer deres overskudslikviditet af hensyn til konjunktursituationen.
Skulle der være problemer med det, kan der opnås dispensation for deponeringen.
Lovforslaget er en del af udmøntningen af aftalen med KL.
Der er således en art frivillig aftale mellem kommunerne på den ene side og staten på den anden side.
Det betyder, at kommunerne deponerer 60 pct. af den del af kommunens likviditet, der overstiger 2,9 pct. af kommunens budgetterede bruttodrifts- og anlægsudgifter.
Igen er det meget teknisk.
Så er det op til kommunerne selv inden for disse rammer at foretage den nødvendige prioritering.
Dette forslag forlænger deponeringsperioden og er med til at sikre en ansvarlig økonomisk politik.
Vi Konservative mener, at dette er en god måde at holde den kommunale økonomi på sporet på, og vi støtter naturligvis forslaget.
Elisabeth Arnold (RV), 2006-10-26:
Som flere ordførere tidligere har sagt, handler dette lovforslag om at gennemføre det femte EFmotorkøretøjsforsikringsdirektiv i dansk ret.
På trods af det lange og vanskelige ord handler det altså om at forbedre den skadelidtes retsstilling efter et færdselsuheld, det handler om især tidskravet til skadesagsbehandling og til fremsættelse af tilbud om erstatning.
Der opereres også med en forhøjelse af mindstedækningen ved ansvarsforsikringer.
Nogle af disse krav lever den danske lovgivning allerede op til, nogle ikke, og det samlede direktiv vil derfor betyde noget for skadeserstatningsniveauet og for retssikkerheden i EU som helhed, altså både i Danmark og i andre EU-lande.
Det Radikale Venstre støtter forslaget og medvirker til en positiv, hurtig og konstruktiv udvalgsbehandling.
Poul Nødgaard (DF), 2006-10-26:
Jeg har jo sådan set svaret, men kan godt gentage svaret, for uanset om det er opsparede midler eller ej, er det en aktivitet, der sættes i gang; en aktivitet, der betyder, at der bliver yderligere pres på håndværkerne, og dermed vil prisniveauet stige.
Jeg ved ikke, om hr. Touborg er klar over, at en gennemsnitshåndværker i Danmark i dag koster over 400 kr. i timen, ganske vist inklusive moms.
Ønsker hr. Touborg, hvis vi satte meget ekstra byggeri i gang for de opsparede midler, at den pris skulle stige til hen imod måske 500 kr.?
Det kan jeg næppe tro kan være SF’s politik, vil jeg sige til hr. Touborg.
Så jeg tror, vi skal fare med lempe med hensyn til at sætte en hel masse ting i gang, og min appel til hr. Touborg er, at han også forstår dette synspunkt.
Lene Espersen (KF), 2006-10-26:
Jeg takker for den brede opbakning til lovforslaget.
Jeg er også meget glad for det her lovforslag, for det er jo et godt lille eksempel på, at EU kan gøre en forskel og rent faktisk gør det enklere at være borger i EU, gør det nemmere at færdes på tværs af grænserne og nemmere at få ens krav indfriet, ikke mindst når man er involveret i et færdselsuheld.
Alt i alt: Jeg vil ikke opsummere de mange gode elementer, som lovforslaget indeholder, men der er ingen tvivl om, at det vil få stor betydning for mange almindelige mennesker og gøre deres liv nemmere, såfremt de er involveret i et færdselsuheld.
Derfor er jeg glad for den brede opbakning, der er til det fra Folketingets side, og eventuelle tekniske spørgsmål kan vi afklare under udvalgsbehandlingen.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Line Barfod (EL), 2006-10-26:
Det vil være en forbedring, at der strammes op på forsikringsselskabernes pligt til at behandle skadesanmeldelser inden for en frist, og den vil være en fordel, når et færdselsuheld sker mellem danske og udenlandske trafikanter fra et EU-land i Danmark.
Lovforslaget indeholder i bemærkningerne nogle overvejelser om maksimumerstatninger til personer og efterladte, som hurtigt kan udvikle sig til en diskussion om, hvad menneskeliv eller nedsat førlighed er værd.
Det er ikke et godt signal at sende til folk, at deres liv har en bestemt pris.
Enhedslisten ville derfor gerne gå længere end EF-direktivet og Justitsministeriet og indføre ubegrænset erstatningsansvar, men da det fremsatte forslag ikke er en forringelse af gældende forhold, vil vi ikke stemme imod det.
Med hensyn til udveksling af oplysninger vedrørende færdselsuheld lægger vi stor vægt på, at oplysninger kun udleveres på opfordring, og at det sikres, at det er for sagen relevante personer, der modtager oplysningerne.
Med hensyn til afskaffelse af forsikringer for køretøjer, der er undtaget fra forsikring i andre lande, finder vi, at det er en nødløsning som følge af afskaffelse af grænsekontrol, men det er væsentligt, at det nu er klart, hvor en erstatning skal komme fra, hvis et ikkeforsikret køretøj forvolder skade.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-10-26:
Som det allerede tidligere er sagt mange gange, drejer det her sig om at gennemføre det femte motorkøretøjsforsikringsdirektiv.
Jeg vil ikke remse de fem punkter op, som hr. Karsten Nonbo nævnte der var, for de er nemlig rigtige.
Vi har faktisk ikke kunnet finde andet end forbedringer i det her direktiv, så vi vil ikke forsøge at standse det.
Hermed giver jeg vores støtte til behandlingen af forslaget.
Tom Behnke (KF), 2006-10-26:
Hr. Karsten Nonbo og andre har flere gange gennemgået forslagets mange delelementer.
Det skal jeg så ikke gennemgå her, jeg skal blot konstatere, at lovforslag nr. L 25 i bund og grund handler om, at forsikringstagers og skadelidtes retsstilling bliver væsentlig forbedret, og det forslag kan vi naturligvis støtte fra konservativ side.
Frode Sørensen (S), 2006-10-26:
Formålet med ministerens lovforslag er at gennemføre det femte EU-motorkøretøjsforsikringsdirektiv i dansk ret.
Nu er det sådan, at dansk lovgivning allerede lever op til nogle af de her krav, men da den ikke gør det i alle tilfælde, må ministeren selvfølgelig fremsætte nogle ændringer i lovgivningen.
Ministeren bemærker, at gennemførelsen af lovforslaget vil indebære forbedringer af de skadelidtes retsstilling efter et uheld, og det vil jeg gerne sige at vi hilser med glæde i Socialdemokratiet.
En skadelidt skal have et begrundet tilbud om erstatning eller et begrundet afslag, såfremt erstatning ikke kan gives, og det skal oven i købet ske senest 3 måneder efter kravets fremsættelse.
Det har mærkværdigvis nok været sådan i dansk ret, at hvis uheldet skete i et andet land, fik man afgjort erstatningen inden for de 3 måneder; nu gælder det også ved uheld herhjemme.
Det synes vi naturligvis er en fin og udmærket ting.
Så er der et informationskontor, som hidtil har bistået med at søge oplysninger om køretøjer og forsikringer efter et uheld, og de får udvidet det område, hvor hjælpen til de skadelidte ydes – også en god ting.
Forsikringsselskabet pålægges også at give oplysninger om det forsikrede køretøjs skadesforløb de sidste 5 år.
Det kunne man umiddelbart sige er noget tumpet noget at gøre, men dertil er egentlig kun at sige, at vi nu er i den situation, at vi har givet bedre muligheder for at skifte forsikringsselskab, og da kan det selvfølgelig være godt at få sådanne oplysninger – også en god ting.
Under udvalgsarbejdet skal vi lige se lidt på informationskontorets indsamlinger af oplysninger om det såkaldte grønne kort og grænseforsikringspolicer for køretøjer, som i hjemlandet er undtaget forsikringspligten, for der må jo ikke herske tvivl om retten til erstatning for den skadelidte, som bliver påkørt af et uforsikret køretøj.
Der må vi altså have en bekræftelse på, at dækningen fra den i Danmark udpegede garantifond er fuldt dækkende i de her situationer.
Det er muligt, at jeg ikke har kunnet læse det her præcist igennem, men vi skal jo også have lidt at kigge på under udvalgsarbejdet.
Socialdemokratiet er tilfreds med, at der fremover gives erstatninger for både person- og tingsskade, selv om det skadeforvoldende køretøj ikke kan identificeres.
Der har situation jo hidtil tilsyneladende været sådan, at der kun kunne gives erstatning for personskade, så vi synes, den udvidelse er helt o.k.
Vi har haft lidt svært ved at finde kritikpunkter til ministerens forslag, så vi kan støtte forslaget og ser frem til et godt og hurtigt udvalgsarbejde.
Karsten Nonbo (V), 2006-10-26:
Så skal vi have fat i færdselsloven, det sker jo af og til.
Denne gang sker det for at implementere en del af EU’s motorkøretøjsforsikringsdirektiv, og det drejer sig om den del, der forhøjer beskyttelsesniveauet for den skadelidte i forbindelse med færdselsuheld.
Der er mange punkter i den her sag, og der er fem, jeg navnlig vil fremhæve.
Nu giver man skadelidte tilbud om, at forsikringsselskabet skal give tilbud om erstatning eller et begrundet afslag om erstatning inden 3 måneder efter, at der er fremsat et krav om erstatning i forbindelse med et færdselsuheld.
Så er der også det, at forsikringsselskabernes informationskontor – det er dem, der navnlig hjælper danske bilister i udlandet – også nu skal kunne hjælpe indenlandske bilister med oplysninger, såfremt modparten vægrer sig ved at komme med de oplysninger.
Det kan dreje sig om køretøjer, om forsikringsforhold osv., hvor der skal ydes en endnu bedre service fra informationskontorer.
Men det er jo gerne sådan, at man kun rekvirerer den, hvis man har kørt skadefri inden for de sidste 5 år.
Den er jo navnlig nyttig, når man som bilist eventuelt overvejer at skifte forsikringsselskab.
Det skal også blive sådan, at hvis ejeren af et udenlandsk køretøj, som ikke har tegnet ansvarsforsikring – der kommer desværre nok indimellem sådanne til landet – forvolder en skade, skal den kunne dækkes af forsikringsselskabernes garantifond.
Hvad der så yderligere kommer til nu, er, at såfremt denne skadevolder, som jo ikke har nogen ansvarsforsikring, også forvolder tingsskade, og det er jo gerne tilfældet, skal den skadelidte også kunne modtage erstatning for denne tingsskade.
Det er nogle af de væsentligste punkter i implementeringen af det her direktiv, og det kan vi helt støtte i Venstre.
Ole Glahn (RV), 2006-10-26:
Mener hr. Leif Mikkelsen, at det sådan er rimeligt, at dette beløb kan vokse til anselige størrelser?
Nu har vi lige fået hr. Leif Mikkelsen til at sige, at det foreløbig er løbet op i 600 mio. kr.
Er det ikke lidt underligt?
Kim Christiansen (DF), 2006-10-26:
Forslaget drejer sig om endnu et EF-direktiv, og på trods af det tungebrækkende navn, som flere ordførere har forsøgt at udtale – det vil jeg så undlade – er der nogle ganske fornuftige elementer i det.
Som det også har været nævnt, lever dansk lovgivning allerede op til en stor del af det, men på væsentlige punkter sker der en forbedring af retssikkerheden og en beskyttelse af skadelidte ved færdselsuheld, og det kan vi selvfølgelig kun billige.
Der bliver bl.a. mulighed for at indhente skadesattester fra forsikringsselskaber.
Der bliver oven i købet også mulighed for at sanktionere over for forsikringsselskaberne i det omfang, hvor de ikke overholder de afsatte tidsfrister, hvilket kan være med til at sikre forbrugerne lidt bedre, i det øjeblik de ønsker at skifte til et andet forsikringsselskab.
Og så giver det dem også muligheden for at kunne dokumentere, at de rent faktisk har haft en skadefri periode.
Der sker også en udvidelse af muligheden for at opnå erstatning fra skadevolder, når skadevolder er ukendt eller uforsikret; fra kun at omfatte personskadeerstatning kommer det til også at omfatte tingsskade uden krav om selvrisiko.
Alt i alt vil forslaget som sagt styrke retssikkerheden for skadelidte, og Dansk Folkeparti vil støtte forslaget.
Troels Christensen (V), 2006-10-26:
Lovforslaget er en udmøntning af to punkter i aftalen af 12. juni 2006 mellem regeringen og KL om kommunernes økonomi for 2007.
Der er enighed om, at regeringen af hensyn til konjunktursituationen søger Folketingets tilslutning til, at frigivelse af deponerede midler på det skattefinansierede område udskydes 1 år, det vil sige, at aftalen forlænges frem til den 1. januar 2008.
Det kan betyde, at der er kommuner, der må udskyde anlægsarbejder af mindre presserende karakter, men dette skal som sagt ses i lyset af den aktuelle konjunktursituation og presset på bygge- og anlægssektoren og den heraf følgende betydelige risiko for flaskehalse og inflation.
KL og regeringen er også enige om, at der skal arbejdes hen imod en større adskillelse af det skattefinansierede og det brugerfinansierede område – det, man ude i kommunerne kalder kommunekassen og kloakkassen.
Grunden er, at det skal sikres, at det politiske ansvar også fastholdes på forsyningsområdet.
Sagt med andre ord forlænger lovforslaget deponeringen af kommunernes overskudslikviditet med 1 år til den 1. januar 2008, og samtidig pålægges kommunerne at deponere et eventuelt budgetteret overskud af forsyningsvirksomhederne i 2007 i perioden fra den 1. januar 2007 til den 1. januar 2009.
Venstre støtter lovforslaget og tror ikke, at der generelt vil være behov for at gå imod den aftale, som er indgået mellem regeringen og KL.
Det er en fornuftig aftale, som vi betragter som et af mange værktøjer til at komme godt fra start i de nye kommuner.
Vi støtter altså forslaget.
Jeg er meget glad for det spørgsmål, for det giver mig nemlig mulighed for at præcisere, at det, der handler om overskudslikviditet, ikke har så meget at gøre med selve servicevæksten, og det er jo den, vi er efter.
Det er derfor, vi har likviditetsbindingerne.
Vi startede med at binde likviditeten for 2005, netop fordi kommunerne havde svært ved at overholde de aftaler, vi havde lavet på grundlag af 2010-aftalen.
Vi skal sikre en fornuftig og stabil vækst i kommunerne, så det ikke gearer helt over, så derfor synes jeg, det er rigtig fornuftigt, at vi har gjort det på den måde, vi har gjort det på her.
Kristen Touborg (SF), 2006-10-26:
Hr. Nødgaard beklagede i starten, at han kun havde 1 minut til at besvare spørgsmålet fra fru Line Barfod.
Jeg vil godt udvide hr. Nødgaards muligheder lidt, for jeg synes ikke, hr. Nødgaard svarede på det spørgsmål, som blev stillet af fru Line Barfod, nemlig: Hvorfor skal det gå ud over den børnehave, der har en aftale med kommunen?
Jeg troede faktisk, det var sådan, at en aftale er en aftale, så børnehaven kunne forvente at få lov at bruge den opsparing, der er.
Hr. Nødgaard svarede ikke på spørgsmålet, men nu får hr. Nødgaard chancen en gang til.
Poul Nødgaard (DF), 2006-10-26:
Vedrørende vinterbyggeri mener jeg jeg har givet svar til hr. Jan Petersen.
Men hvis jeg skulle udtale mig nu, ville jeg rent umiddelbart være meget skeptisk over for at sætte en masse byggeri i gang, for jeg tror, at når vi når frem til vinteren, vil der stadig være et stort, stort behov for danske bygningshåndværkere.
Jeg er helt sikker på, at den mangel på håndværkere, der er nu, også vil være gældende, når vi når vintertide.
Kristen Touborg (SF), 2006-10-26:
Jeg vil godt opfordre hr. Nødgaard til at gå lidt nærmere ind i det, den socialdemokratiske ordfører spørger til, for vinterbyggeriet giver jo ikke overophedning, så vidt jeg kan se.
Derudover vil jeg godt spørge ordføreren: Det fremgår af høringssvarene, at yderligere kloakrenoveringer ikke kan sættes i gang på grund af reglerne.
Men det er jo også et område, hvor der ikke er overophedning, for det fremgår faktisk af høringssvaret fra Dansk Byggeri, at der sker afskedigelser i øjeblikket, så hvorfor tager man de områder med i stedet for at sikre, at der bliver lidt mere fleksibilitet i tingene?
Poul Nødgaard (DF), 2006-10-26:
Må jeg først svare vedrørende vinterbyggeri.
Jeg ved, at på min egen egn – og det må jeg tage udgangspunkt i – er der et stort behov for uddannede håndværkere.
Hvis vi forestiller os, at man gav yderligere los i forhold til det, vi kender nu, kunne der ske det, at hele håndværkerområdet brød fuldstændig sammen, og så ville prisniveauet stige ganske betragteligt; det ved enhver, der har med samfundsøkonomi og med håndværkere, og med hvad ved jeg, at gøre.
I det øjeblik, der er mangel på noget, stiger prisen helt automatisk, og jeg går ikke ud fra, at hr. Jan Petersen vil være interesseret i, at en masse byggeri bliver fordyret, fordi man sætter noget ekstraordinært byggeri i gang.
Jan Petersen (S), 2006-10-26:
Jeg tror ikke, vi kan tage det som et tilsagn om at gøre noget ved problemet under behandlingen af lovforslaget, og derfor vil jeg godt spørge lidt stærkere og lidt kraftigere: Vil hr. Nødgaard være med til at dyrke den adgang, der bør være, til at man kan bruge sin likviditet, når man har virkelig relevante grunde til at bygge yderligere institutioner eller sætte aktiviteter i gang, som er nødvendige, fordi man f.eks. er en vækstkommune?
Hr. Nødgaard svarede ikke på, om det er helt uden for hans forestillingsverden, at noget også kan udføres som vinterbyggeri.
Mit angreb på lovforslaget byggede bl.a. på, at grundlaget for det er en alt for firkantet og rigid aktivitetsstyring.
Det er simpelt hen for ufleksibelt.
Poul Nødgaard (DF), 2006-10-26:
Vedrørende det første om vækstkommunerne vil jeg give Socialdemokratiet lidt ret, og jeg går ud fra, at når Indenrigsministeriet bedømmer de eventuelle dispensationsansøgninger, overvejer man måske også nogle af de ting.
Der er i øvrigt også nogle kommuner, der slet ikke skal lægges sammen med andre, bl.a. mine egen kommune.
De er også under de samme regler for deponering osv., og jeg går fra, at ansvarlige folk i administrationen har lavet nogle rammelove.
Så er det op til ministeren og hans embedsfolk sammen at finde ud af, i hvilken udstrækning man inden for rammerne af den lov, der er vedtaget, eventuelt kan imødekomme nogle ønsker, men det vil jeg overhovedet ikke blandes ind i.
Jeg ville slide mig selv fuldstændig op, hvis jeg skulle sætte mig ind i hver enkelt kommunes problemer.
Jeg kan kun udtale mig overordnet, og jeg går ud fra, at det, der ansøges om i medfør af bestemmelsen om dispensation, vurderes seriøst i Indenrigsministeriet, for ellers skrev man det vel ikke i lovforslaget.
Jan Petersen (S), 2006-10-26:
Man kan vel ikke helt udelukke, at nogle vækstkommuner simpelt hen er nødt til at bygge og derfor kan få et problem, fordi de ikke må bruge den likviditet, de har, til det.
Det er det ene.
Det andet er angående konjunktursituationen: Ligger det helt uden for hr. Nødgaards forestillingsverden, at man f.eks. kunne tilrettelægge noget af det anlægsarbejde, der er brug for, som vinterbyggeri?
Line Barfod (EL), 2006-10-26:
Der kunne måske argumenteres for, at det ikke gjorde lige så meget at udskyde det med 1 år som f.eks. at udskyde nye legepladser, som man har stort behov for og har sparet op til i børnehaverne.