runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Kaalund (S), 2001-01-25:
Det er jo oplagt, at borgeren selvfølgelig skal holde sig i god kontakt med kommunerne specielt og amterne og det offentlige i øvrigt med hensyn til at betale de ydelser, man er pligtig til at betale, og det er min opfattelse, at det går ganske fornuftigt rundtomkring.
Jeg tror også, at der vil være forståelse, hvis der så er en eller anden forglemmelse et eller andet sted, for, hvordan sådan en sag behandles.
Jeg er overbevist om, at henvender borgerne sig til rette sted, hvad enten det er på socialforvaltningen eller ejendomskontoret, eller hvor det er, så får man en god og en rigtig behandling.
Men det offentlige må også sikre sig, at pengene kommer hjem.
Det er således, at den lovgivning, der er på det offentlige område, gør, at der i en række tilfælde er højere gebyrer for mellemværender mellem det offentlige og borgeren.
Og det ligger i, at borgerne umiddelbart ikke kan skydes fra som kunder.
Altså leverandørforhold og kundeforhold mellem det offentlige og borgeren er af en helt anden karakter end mellem en privat forretning og til eksempel en kunde, der køber et fjernsyn.
Derfor må der en særlig lovgivning til dér, og undersøgelser viser, at den offentlige gæld er reduceret med milliardbeløb, efter at man strammede op omkring rykkere i forhold til det offentlige, det gælder vandforbrug og daginstitutioner, og hvad der ellers er tale om.
Yderligere er det en kendsgerning, at ofte vil det offentlige være meget mere på mærkerne med hensyn til at skabe aftaler med borgere, der er kommet i vanskeligheder med betaling, og få nogle ordninger.
Så borgerne kan hurtigt henvende sig dér og få rimelige ordninger.
Egil Møller (DF), 2001-01-25:
Enhedslistens beslutningsforslag ligger helt i forlængelse af partiets ideologiske udgangspunkt med mere magt til statsmagten.
Dansk Folkeparti har det modsatte idégrundlag.
Det kan vel derfor ikke overraske, at Dansk Folkeparti tager stærkt afstand fra beslutningsforslaget.
I grundloven er den private ejendomsrets ukrænkelighed indskrevet.
Derfor er beslutningsforslaget lovstridigt.
At vi oplever et stadig større og større pres på udlejningsboliger er Enhedslisten medskyldig i, idet partiet er blandt det store flertal af partier her i landet, som fører en udlændingepolitik, der medfører masser af problemer for det danske samfund.
Når der hvert år skal skaffes plads til mange nye borgere, så vil der blive et boligproblem.
Sidste år blev der givet opholdstilladelser i asylsager til 5.137.
Ud over det gav man tilladelse til familiesammenføringer på i alt 12.514.
Det giver i alt 17.651, som så skal bosættes i det danske samfund.
Det er ikke så sært, at det giver et voldsomt pres
på boligmarkedet.
At Enhedslisten gennem sin udlændingepolitik skaber en diskriminerende situation for de mange danskere, der har været skrevet op til en bolig via venteliste, er mig ganske uforståelig Skal vi løse boligproblemet i udlejningssektoren, skal vi igen skabe vilkår, der vil animere private til at bygge udlejningsboliger.
Mange boliger står i øvrigt ubrugte udover det ganske land.
Jeg tænker på de mange fritidshuse, og der vil jeg godt spørge Enhedslisten, om man vil være med til at ændre lovgivningen, således at sommerhuse må anvendes til boligformål året rundt af de respektive ejere.
Derfor afviser vi Enhedslistens beslutningsforslag.
Erik Larsen (V), 2001-01-25:
Ja, det var så en garanti til det private udlejningsbyggeri om, at de ikke skal lide et økonomisk tab.
Men jeg går ud fra, at hr. Keld Albrechtsen er enig med mig i, at det er en rådighedsindskrænkning af den private ejendom.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-01-25:
Jeg skal ikke gå for kraftigt ind i en debat med en stedfortrædende ordfører, men bare stilfærdigt gøre opmærksom på, at hvis der er nogen, der mener, at der er et grundlovsproblem, så bør de bestemt henvende sig til formanden for Folketinget i den anledning.
Jeg mener ikke, det er ekspropriation.
Der har været fortilfælde for det her i lovgivningen, uden at der har været gjort indsigelser.
Men det afgørende er, at ingen lider et tab som følge af den her ordning, og når ingen lider et tab, så bliver ekspropriationsspørgsmålet jo noget akademisk.
Erik Larsen (V), 2001-01-25:
Da Venstres ordfører, fru Hvilshøj, ikke kan være til stede her ved behandlingen af denne sag, skal jeg fremføre Venstres synspunkter.
Dette beslutningsforslag udtrykker på den klareste måde Enhedslistens syn på den private ejendomsret.
Med lovens magt vil Enhedslisten fratage private udlejere rådigheden over hver fjerde lejlighed, der er ledig i deres ejendomme. Et er, at Enhedslisten sammen med regeringen og SF med pinsepakken har gjort det fuldstændig urentabelt at bygge privat udlejningsbyggeri, noget andet er, hvis Enhedslisten får magt, som de har agt, for så skal de nok få taget livet af den private udlejningssektor, vi har tilbage.
Dette forslag hjælper godt til.
Hvor ligger rimeligheden i, at den almene sektor får stor økonomisk støtte fra den offentlige sektor bl.a. mod, at de stiller lejligheder til rådighed for kommunen, mens den private udlejer ifølge dette forslag efter samme retningslinjer som den almene boligsektor skal stille lejligheder til rådighed for kommunen uden i samme omfang at få økonomisk støtte fra det offentlige?
Venstre kan ikke støtte forslaget.
Det er ren og skær ekspropriation, og det er at lægge gift ud for den private udlejningssektor.
Vi har behov for en privat udlejningssektor.
Der er behov for, at den private udlejningssektor ser, at det er fordelagtigt at bygge, og dette forslag vil være ødelæggende for den målsætning.
Venstre har intet imod frivillige aftaler indgået mellem kommuner og private udlejere, men vi vil til enhver tid fastholde, at det skal være frivillige aftaler, hvis kommunen skal kunne få anvisningsret til privat udlejningsbyggeri.
Jeg skal meddele, at Det Konservative Folkeparti heller ikke kan støtte dette forslag fra Enhedslisten, og det er med de samme begrundelser.
Lissa Mathiasen (S), 2001-01-25:
Det forekommer mig, at det er, som om der er kommet en eller anden misforståelse ind i debatten.
Det er ikke mig, der skal forhandle; det er boligministeren, der skal forhandle med udlejerne.
Skulle nogen være i tvivl, så må jeg sige, at jeg har skrevet under på grundloven.
Det har boligministeren også.
Så jeg tror godt, jeg tør sige, at det er der nok ingen af os der er parate til; det håber jeg ikke at nogen i det her hus er parat til. Jeg er også nødt til at sige, at med hensyn til de forhandlinger, som boligministeren lægger op til at få genoptaget, så er det heller ikke i det her forum, de skal tages.
De skal tages sammen med boligministeren, sammen med de private udlejere, og vi er parate til at vente.
Jeg har bare tilkendegivet, at vi er utålmodige.
Vi har også en begrænsning på tidshorisonten, for vi synes, der er behov for, at man finder nogle løsninger. Så bliver jeg spurgt af hr. Keld Albrechtsen om pensionskasserne, og der vil jeg godt sige, at når jeg taler om de private udlejere, så har jeg egentlig den holdning, at pensionskasserne er en del af de private udlejere, og lige såvel som de egentlige private udlejere bør bidrage, mener jeg også, at pensionskasserne bør bidrage.
Det vil se pænt ud.
Vi trænger til det, og det gør den danske befolkning også.
Egil Møller (DF), 2001-01-25:
Jeg får også lyst til at pirke lidt til den socialdemokratiske ordfører, for jeg har forstået, at man nu vil genoptage nogle forhandlinger med de private grundejere.
Jeg går ud fra, og det er det, jeg godt vil have bekræftet om lidt fra ordføreren, at man fortsat vil respektere grundloven og den private ejendomsrets ukrænkelighed.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-01-25:
Nej, jeg er også bange for, at det ikke er pengene, der er afgørende, for selv om den daværende boligminister lagde flere og flere penge på bordet, så var grundejerne jo fuldstændig afvisende under alle omstændigheder.
Derfor tror jeg ikke meget på de grundejere, det må jeg sige.
Så vil jeg godt spørge fru Lissa Mathiasen, om man måske skulle gå til pensionskasserne.
Jeg vil godt spørge om det, for pensionskasserne har jo tilbudt, at de godt vil bygge, hvis de kan få skattefrihed på boligområdet.
Hvis man nu forestillede sig, at vi tog en kontakt til pensionskasserne og sagde okay, vi vil godt diskutere skattefrihed på boliginvesteringer, men modydelsen må være, at der bliver en anvisningsret for kommunerne ligesom i det almene byggeri - det kunne jo være, at sådan en aftale kunne komme et eller andet sted - så havde vi dog opnået noget.
Jeg vil godt spørge fru Lissa Mathiasen, om det måske var en tanke, der kunne overvejes.
Lissa Mathiasen (S), 2001-01-25:
Jeg tror også godt, at hr. Keld Albrechtsen ved, at når det drejer sig om det grundlag, hvorpå forhandlingerne skal foregå, så er det ikke mig, der skal svare på det.
Og jeg synes egentlig også, at det vil være urimeligt, hvis vi i aften prøvede at afkræve boligministeren det svar, for det må komme an på de kommende forhandlinger og de aftaler, man i den forbindelse har mulighed for at indgå med de private udlejere.
Så bliver der nævnt spørgsmålet om penge.
Det er det, der ligger i, jeg havde nær sagt, den gamle 1994-lov.
I hvert fald det var dér, grundlaget blev skabt.
Men omvendt har vi også tilkendegivet, og det har vi gjort alene af den grund, at vi støttede loven, da den blev vedtaget i 1994 og også den ændring, der kom senere, at vi er optaget af, at de boligsociale problemer bliver løst, og at vi får alle med.
Så for os er det afgørende.
For at forhindre, at hr. Keld Albrechtsen kommer igen, vil jeg godt sige, at jeg forestiller mig ikke, at det er vanvittige summer, vi her skal op i.
Jeg tror faktisk ikke, det er penge, der er afgørende.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-01-25:
Jeg vil godt spørge fru Lissa Mathiasen, om de forhandlinger, som man nu vil sætte i gang med en meget snæver tidsfrist, kommer til at foregå på det samme grundlag som under den tidligere boligminister, nemlig at man forsøgte at give udlejerne lokkemad, en stadig større dusør pr. udlejet lejlighed.
Man begyndte med 18.000 kr., og så steg beløbet, og det viste sig, at uanset hvor meget man tilbød de private udlejere, så ville de ikke være med til det.
Og jeg kunne altså godt frygte, at de forhandlinger ender som en ren farce.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge, hvor mange penge man denne gang er indstillet på fra regeringens side at tilbyde de private udlejere i dusør?
Jeg synes, det var så usmageligt, den måde, forhandlingerne foregik på, og det er derfor, Enhedslisten har fremsat det her forslag.
For det kan da ikke være rigtigt, at man skal afpresses enorme summer for udlejning af en lejlighed, som man i øvrigt ikke får noget for i den sammenhæng.
Det vil jeg godt spørge om.
Lissa Mathiasen (S), 2001-01-25:
Forslaget her fra Enhedslisten, som netop lægger op til, at også den private sektor skal medvirke til at løse boligsociale formål, er der ingen der skal være i tvivl om at vi deler helt og fuldt i Socialdemokratiet.
at finde en bedre løsning på de boligsociale problemer, så må man også forstå, også fra den sektor, at så må vi alle sammen være parat til at påtage os et ansvar.
Og det gælder altså også den private udlejningsmasse.
Men som jeg også har forstået på boligministerens tale, mener man, at der er grundlag for at genoptage forhandlingerne.
Og så vil jeg godt sige, at det vil vi også godt acceptere fra Socialdemokratiets side.
Det er i orden.
Men jeg vil godt understrege - og det er måske mest af alt en hilsen også til vores private udlejere - at går man ind og accepterer at genoptage forhandlingerne fra deres side, så er vores forventning i Socialdemokratiet, at så forpligter det.
Det forpligter på den måde, at så forventer vi også, hvis de siger ja til at genoptage forhandlingerne, at de så også er indstillet på, at vi kommer til at se resultater. Jeg skal heller ikke lægge skjul på, at vi er utålmodige.
Jeg mener, at tiden er knap.
Jeg synes ikke, at det er acceptabelt, hvis vi tænker tilbage på, at det her ikke kun er en fortsættelse af en debat, vi havde her i foråret, men at det jo er en debat, vi har haft igennem en længerevarende periode.
Vi forventer, at man også fra den sektors side er parat til at vise, at de har et socialt ansigt, og at de også har et ansvar, som de er parate til at tage på sig.
Jeg står helt og fuldt ved den, og det gør vi i Socialdemokratiet.
Jeg kan så undre mig over - det kan jeg ikke lade være med at sige - at det åbenbart er blevet stilen hos Enhedslisten, at det er TV-aviserne, der er blevet omdrejningspunktet i forhold til de forslag, man fremsætter; men der skal i hvert fald ikke herske tvivl om, at jeg, at Socialdemokratiet, står ved den udtalelse, og vi mener stadig væk, at de private udlejere bør deltage også i forhold til det her.
Men jeg vil godt give frivilligheden en chance, for jeg tror, at vi kommer længst den vej.
Men vores tålmodighed er, som jeg har sagt, begrænset.
Vi har også en grænse, og det må udlejerne også kunne forstå.
Så med det her tror jeg også, at jeg har tilkendegivet, at vi ikke kan støtte beslutningsforslaget, som det her er lagt frem, men vi er enige i intentionerne, og jeg kan sige, at det samme er man fra Det Radikale Venstres side.
Lotte Bundsgaard (S), 2001-01-25:
Jeg tror ikke, det vil være gavnligt for forhandlingerne her at stå her og sige en bestemt frist.
Men jeg vil godt have, at det skal gå hurtigt.
Jeg vil hurtigt tage initiativ til de her forhandlinger, for jeg har det ligesom SF's ordfører sådan, at der skal ske noget på det her område.
Så en frist vil jeg ikke komme med i dag, men jeg vil love Folketinget, at jeg hurtigt vil tage initiativ til nye forhandlinger.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-01-25:
Det glæder mig, at boligministeren vil gøre noget ved det og stadig væk har forhåbningerne i behold.
Nogle af os andre har måske ikke så store forhåbninger, men jeg håber da, at det kan lykkes.
Men jeg vil godt høre, hvor lang tid by- og boligministeren agter at vente.
Vi har haft forhåbninger i meget lang tid, og nu skal vi i gang med en ny runde forhandlinger.
Hvor lang tid skal vi vente, og hvor lang tids frist giver boligministeren til sådan en ny runde?
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-01-25:
Jeg ved ikke, hvor mange forhåbninger man kan have, men man kunne spørge hr. Egil Møller, om han bare et øjeblik kunne være lidt farveblind med hensyn til hudfarve og så diskutere boligspørgsmål.
Uanset al den etniske diskussion og uanset, at indvandrere skal beskyldes for alt muligt, har vi så ikke mange gange oplevet, at vi faktisk har haft boligbebyggelser med mange sociale og økonomiske problemer, hvor det har været nødvendigt at gøre noget, og hvor en af opgaverne måske er, at man tilbyder dem, der bor i disse bebyggelser, nogle andre steder at bo, således at de kan få nogle flere muligheder for at bo andre steder uanset farve?
Kan vi lave en lille øvelse, hvor Dansk Folkeparti bare i 2 minutter er farveblinde? Er det faktisk ikke en opgave at sørge for, at der bliver genhusningsmuligheder?
Og er en af mulighederne så ikke private udlejningsejendomme?
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-01-25:
Jeg vil også gerne spørge Dansk Folkepartis repræsentant, hr. Egil Møller, om ikke han et øjeblik også kunne tænke på, at det her beslutningsforslag jo faktisk ingen nytte gør.
Der står jo ikke nogen lejligheder tomme i det private byggeri, som ikke bliver benyttet, hvad enten man er brun, sort eller hvid.
Næ, problemet er, at vi mangler nogle, der vil bygge nogle boliger, og hvis vi lægger en hel masse tvang ned over, får vi så nogle andre til at bygge?
Hvor har hr. Egil Møller
de tomme lejligheder stående, som de private vil leje ud til os hvide?
Lissa Mathiasen (S), 2001-01-25:
Jeg sidder egentlig og får det meget skidt over, at man i en debat på det her område også fra Dansk Folkepartis side - ligesom man gjorde ved den forudgående debat, der var her i salen, og så fremdeles én gang til - skal benytte lejligheden til at give mennesker, der er kommet her til landet, en hilsen, som er så ubehagelig.
Jeg vil spørge hr. Egil Møller: Er vi enige om, at mennesker, der kommer her til landet, som har lovligt ophold, det vil sige, at de altså gør det, de må, på lige fod med andre, der bor her i landet, må have de samme rettigheder?
Og det har intet med den her sag at gøre.
Til gengæld drejer det sig om, i forhold til den debat, der er her, at løse boligsociale problemer på landsplan.
Det er uanset hudfarve, og det er uanset, hvilken nationalitet man end har, for det har ikke noget med det her at gøre.
Jeg synes, det er usmageligt, at vi skal have den form
for debat herfra.
Egil Møller (DF), 2001-01-25:
Hr. Knud Erik Hansen postulerer egentlig, at jeg herfra skulle have sagt, at indvandrere er skyld i alt skidt.
Sådan forstod jeg det.
Erik Hansen
Det har jeg overhovedet ikke sagt i den
forbindelse
Det er jo ikke udlændingenes skyld alene.
Næ, hovedårsagen er søreme de danske politikere, og hr. Knud Erik Hansens parti er da i høj grad medskyldig.
Så var fru Annie Lunde Hansen inde på situationen, som vi vel alle sammen er klar over, nemlig at det private udlejningsbyggeri jo er gået i stå.
Hvem er så skyld i det?
Det er faktisk også de danske politikere, der er skyld i det via lovgivningen.
Det er igen politikere i dette hus, der er skyld
i dette.
Fru Lissa Mathiasen beder mig om et øjeblik måske at lade være med at tale om udlændinge.
Jamen nu taler vi jo om et forslag, der er til behandling her fra Enhedslisten, og så er det, jeg sådan bare lige nævner, hvorfor det måske er blevet aktuelt med et sådant forslag.
Dét er jo sådan set baggrunden, nemlig at vi har fået så mange nye indbyggere her i landet.
Så der er blevet et pres, som det ikke har været muligt at opfylde.
Frank Aaen (EL), 2001-01-25:
Det er jo fuldstændig korrekt, at det her forslag ikke vedrører det offentlige område, og det er også korrekt, at der er nogle andre regelsæt for det offentlige område.
Per Kaalund (S), 2001-01-25:
Lovforslaget her, der fastsætter et generelt loft over rykkerbreve og vil skabe en klarere retsstilling, kan vi støtte fra Socialdemokratiets side.
Forslaget går jo ud på, at der højst kan opkræves rykkergebyr på 100 kr., og at man højst kan sende det tre gange med mindst 10 dages mellemrum.
Og det er vores opfattelse, at det vil give en klar retsstilling på området, idet forretningsdrivende og andre erhvervsdrivende, der har et mellemværende med en forbruger, må gøre sig klart i løbet af en eller to, maksimalt tre rykkere, om vedkommende er i stand til at betale eller ikke vil betale, og så i givet fald gå over til andre former som inkasso eller på anden vis inddrive pengene.
Der har udviklet sig en vidt forskellig praksis på området.
Man kan undre sig over, at det ikke har kunnet lade sig gøre for Forbrugerombudsmanden at komme igennem med frivillige aftaler med brancheorganisationerne.
Det er forsøgt, men det har ikke kunnet lade sig gøre, og derfor har Forbrugerombudsmanden opfordret til lovgivning på området.
Jeg skal bemærke, at dette lovforslag ikke omhandler ydelser mellem borgeren og det offentlige.
Der er særlig lovgivning omkring det offentlige område.
Men Socialdemokratiet kan støtte lovforslaget.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-01-25:
Jeg vil såmænd blot sige, at hr. Egil Møller altså er specialist i at bringe alle mulige ting ind i denne her debat, som sådan set ikke har noget med debatten at gøre.
Og på baggrund af formandens bemærkninger tror jeg, at vi måske skal slutte dér.
Egil Møller (DF), 2001-01-25:
Hr. Keld Albrechtsen talte om perspektiver og om at være visionær.
Det er det jo altid politikeres lod at forsøge at være.
Men jeg vil godt lige her afslutningsvis gentage mit tidligere spørgsmål til hr. Keld Albrechtsen.
Vil hr. Keld Albrechtsens parti være med til, at sommerhuse må anvendes til helårsboliger året rundt af deres respektive ejere, ja eller nej?
Frank Aaen (EL), 2001-01-25:
Det er en forkert beskrivelse af problemstillingen.
Det, der gælder vedrørende gæld til det offentlige,
er, at det offentlige har nogle meget strammere muligheder for at inddrive pengene ved lønindeholdelse, ved at tilbageholde i børnechecken, dramatiske ekstra muligheder, altså muligheder for bare at tage pengene selv.
Så på den måde får det offentlige i sidste ende altid pengene, og det er derfor, at gælden til det offentlige er faldet.
Men det er ikke det samme, som at man skal udskrive en regning på flere hundrede kroner, bare fordi et menneske har glemt at betale lige til tiden.
Bare fordi en enlig mor har glemt at betale i daginstitutionen, så kommer der straks en regning på 550 kr. oven i det skyldige beløb.
Jeg forstår ikke, at Socialdemokratiet vil forsvare den retstilstand.
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-01-25:
Jeg skal gøre det her meget kort.
I CD er vi modstandere af en tvangsmæssig ordning, hvorefter der kunne gives kommunerne en anvisningsret til privat boligbyggeri. I vores verden er der altså nogle klare grænser for, hvordan offentlige myndigheder skal kunne sætte sig på andre menneskers ejendom.
Den grænse er klart overskredet med dette forslag.
Det er jo ikke første gang, en udvidet kommunal anvisningsret har været på tale, og CD's svar har altid været det samme.
Det skal dog ikke forstås sådan, at vi ikke også gerne på linje med bl.a. forslagsstillerne ser, at private påtager sig et større socialt ansvar, også gerne private udlejere.
Men tvang løser ingenting.
Heller ikke selv om en aftale desværre ikke er kommet på plads.
Men fra CD's side håber vi også at se en acceptabel aftale mellem ministeren, KL og de private udlejere.
Det ville klæde dem godt, hvis de tog deres boligsociale opgave alvorligt, sådan at de også satte sig ned og ligesom almene boliger følte, at de skulle tage et boligsocialt ansvar.
I CD er vi godt tilfredse med den anvisningsret, som allerede findes i relation til de almene boliger,
og vi er også tilfredse med den udvidelse med en større aftalebaseret fleksibilitet i anvisningsretten, som er blevet gennemført på det seneste.
Vi håber at få rettet nogle boligområder op ved denne nye anvisningsret.
Vi synes, det er naturligt, at byggeri, som er opført med betydelig offentlig støtte, naturligvis skal bidrage til løsning af boligsociale problemer, også selv om vi som nævnt også meget gerne ser en større deltagelse fra de private udlejeres side.
Jeg håber meget, de lytter til dette, for det er måske det sidste vink med en vognstang, vi kan gøre, så de kan bibeholde denne her løsning.
Det kunne jo også godt være, når man satte nyt privat boligbyggeri i gang, at man fik en meget fornuftig aftale om, at når man byggede nyt, eventuelt med en skattefritagelse, jamen så overtog man en anvisningsret på de 25 pct. Jamen lad dog parterne sætte sig ned.
Vi prøver at komme med nogle fornuftige input fra forskellig side.
Men det skal være på en frivillig basis. CD kan ikke støtte forslaget, som det ligger her.
Kim Behnke (FRI), 2001-01-25:
Nu har hr. Frank Aaen en fantastisk evne til at snakke om alt mulig andet end det, forslaget drejer sig om, men for at de værste udbrud af vrøvl ikke skal stå uimodsagt vil jeg sige til hr. Frank Aaen: Aktieinvesteringer f.eks. af pensionsmidler har hr. Frank Aaen været med til at forhøje med 300 pct. før jul.
Fra 5 til 15 pct. Det er 300 pct.s forhøjelse af beskatningen af aktieafkast, hvis man bruger sine pensionsmidler til det.
Så jeg vil sige, at man skal lade være med at komme med det vrøvl.
Hr. Frank Aaen siger også noget andet vrøvl, nemlig at det her bare er en skattefidus.
Er det virkelig Enhedslistens holdning til en institution som Team Danmark, at det er sådan en skattefidus? Noget tredje vrøvl er: Jo mere man tjener, jo billigere vil man slippe i skat.
Det her forslag handler slet ikke om, hvor meget man tjener.
Det handler om, at de penge, man tjener, kan man bruge til træningsophold osv.
Den dag man ønsker at tage pengene ud, hvis der står 1 mio. kr. tilbage på kontoen - hvis man er så heldig - jamen så går de jo til normal beskatning.
Læs forslaget, vil jeg sige til hr. Frank Aaen.