Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-04-19:
Beslutningsforslaget fra Enhedslisten opfordrer regeringen til at tage de lovgivningsmæssige og andre initiativer, der er nødvendige for at give mulighed for afholdelse af nyvalg til kommunalbestyrelsen, når det kræves af vælgerne.
Det er ikke første gang, Folketinget behandler et forslag om kommunale nyvalg.
Spørgsmålet var til behandling i november 1997, da både SF og Enhedslisten fremsatte lignende forslag.
Det skal jeg i øvrigt ikke anfægte på nogen måde.
Jeg har også selv tidligere været med til at fremsætte beslutningsforslag og har nu også den glæde, at den parlamentariske situation kan ændre sig, sådan at nogle af de beslutningsforslag, jeg tidligere selv har været med til at fremsætte, nu ligefrem kan vedtages.
I 1997 foreslog Enhedslisten, at der skulle være mulighed for nyvalg, hvis 10 pct. af de stemmeberettigede vælgere ønskede det.
Det ændrer nu ikke ved, at regeringen ikke kan støtte forslaget.
Der er tale om en ordning, hvor kompetence og ansvar for kommunens anliggender ligger hos den kommunalbestyrelse, som vælges hvert fjerde år.
Det er vel at mærke en ordning, hvor kompetence og ansvar overlades for hele den 4-årige valgperiode uden mulighed for at holde nyvalg undervejs.
Det er faktisk regeringens opfattelse, at der i bund og grund er tale om en fornuftig ordning.
Det er der flere grunde til: En mulighed for at udskifte kommunalbestyrelsen i valgperioden vil efter regeringens opfattelse kunne svække kontinuiteten og den langsigtede planlægning i det kommunalpolitiske arbejde.
Endvidere synes jeg, at forslagsstillerne har en fejlagtig opfattelse af vælgernes indflydelse på lokalpolitiske spørgsmål.
Ordningen bygger faktisk på et løbende samspil mellem vælgere og de folkevalgte, og mulighed for genvalg er jo netop påvirket af vælgernes vurdering af, om de folkevalgte har repræsenteret vælgernes synspunkt i valgperioden.
Så der er sådan set allerede dér et kraftigt incitament til at forvalte en kommune ansvarligt og åbent i forhold til befolkningen.
Hertil kommer, at mange kommuner har gennemført spørgetid eller andre former for spørgeordninger, træffetid, borgermøder og lign., for at sikre et løbende samspil med vælgerne i valgperioden.
I forslagets bemærkninger er der som eksempel på forhold, der kan føre til et ønske om nyvalg, nævnt konstitueringsaftaler, hvor handel om de politiske poster har antaget groteske former.
Forslagsstillerne henviser i øvrigt til forholdene i Farum Kommune; alle gode gange tre kunne man fristes til at sige på dette tidspunkt i afviklingen af Folketingets dagsorden for i dag.
Forslagsstillerne mener, at det vil være rimeligt at give borgerne i Farum mulighed for at sammensætte en helt ny kommunalbestyrelse, der med forslagsstillernes ord kan rydde op i det morads, som den gamle kommunalbestyrelse har efterladt.
Det drejer sig om politiets efterforskning, tilsynsrådets undersøgelse og mit eget ministeriums undersøgelse af Farum Kommunes økonomi, undersøgelser, der alle er iværksat, og så drejer det sig om den uvildige undersøgelse, som byrådet selv har truffet beslutning om at iværksætte.
Hertil kommer, som vi jo også har været inde på det i tidligere dagsordenspunkter her i dag, en ekspertgruppe under ministeriet med professor dr.jur. Jens Peter Christensen fra Aarhus Universitet som formand, som allerede her i begyndelsen af maj går i gang med et arbejde med at kortlægge og analysere kommunalbestyrelsens, revisionens, tilsynets og Indenrigs- og Sundhedsministeriets indsigt med den kommunale administration.
Det sker med henblik på at overveje behovet for eventuelle nye lovgivningsinitiativer, jf. debatten under sidste punkt på dagsordenen.
Det er derfor min og dermed jo også regeringens vurdering, at det er ved de initiativer, der allerede er taget, at den konkrete problemstilling, der refereres til i beslutningsforslaget, skal løses, og ikke ved at indføre den ordning, som Enhedslisten her foreslår.