runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 1999-10-13:
Jeg vil gerne sige tak for debatten og også tak til statsministeren for den melding, som kom her til sidst.
Jeg synes, det er godt at kunne konstatere, at nok har vi haft en stor EU-debat tidligere på dagen, hvor der var mange uenigheder om EU mellem regeringen og Enhedslisten, men der er også nogle grundlæggende menneskerettigheder, som vi deler, og som vi står fast på, og det er godt at få konstateret også ved denne her lejlighed.
Jeg var også glad for den melding, som kom fra fru Elisabeth Arnold, og som fik opbakning fra statsministeren, nemlig at vi ikke må risikere at komme i den situation, at der oprettes et konkurrerende system til den Menneskerettighedsdomstol, som vi har i Strasbourg og som skal forblive det sted, som man kan gå til, hvis man finder, at menneskerettighederne er krænket.
Så selv om Enhedslisten ikke i dag får vedtaget sit forslag til vedtagelse - og det er jeg naturligvis ked af, fordi jeg mener, at det er en meget problematisk tekst, som ligger til Tammerfors-topmødet - så mener jeg dog alligevel at have kunnet konstatere, at der er en lang række partier, som i hvert fald et stykke af vejen deler de bekymringer, som Enhedslisten har givet udtryk for.
Og jeg håber så, at statsministeren, så langt som det overhovedet er muligt, også vil påvirke den linje, som den danske regering vil føre i Tammerfors, og som vi jo får en beretning om i Folketingets Europaudvalg, når statsministeren og udenrigsministeren vender tilbage fra topmødet.
Tak for debatten.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-10-13:
Jeg har jo ikke hr. Thulesen Dahls kendskab til, hvilke partier og organisationer Dansk Folkeparti har et formelt samarbejde med.
Jeg kan bare notere mig, når jeg har været ude omkring i Europa og set på politiske programmer hos forskellige partier, f.eks. Le Pens parti i Frankrig, at de har nogle programpunkter vedrørende spørgsmålet om flygtninge, som minder aldeles om det, som kom frem under Dansk Folkepartis seneste møde, og som gav anledning til denne her debat for ikke så lang tid siden.
Jeg har ikke påstået, at fru Pia Kjærsgaard og hr. Thulesen Dahl har formelle samarbejdsforbindelser med Le Pen; det ved jeg ikke noget om.
Jeg kan bare konstatere, at der er
en ubehagelig lighed mellem nogle af de programpunkter, som jeg kunne læse at det parti havde i sit udspil, og så det seneste, som kom fra Dansk Folkepartis årsmøde.
Og jeg synes ærlig talt ikke, at man kan bebrejde statsministeren, at han konstaterer, at der er en sådan situation.
Det er jo ikke statsministeren, der har bragt Dansk Folkeparti i den situation.
Det er Dansk Folkeparti selv.
Jeg vil bare sige efter at have fulgt debatten, at jeg håber, at statsministeren nu kan se, også klart demonstreret gennem debatten her i dag, hvilken fundamental forskel der er mellem Enhedslisten og Dansk Folkeparti, også når det gælder, hvilken flygtningepolitik der skal føres i EU.
Anne Baastrup (SF), 1999-10-13:
Først og fremmest har jeg ikke hørt hr. Kristian Thulesen
tage afstand fra den idé, at det var tre generationer, der i givet fald skulle smides ud.
Det er en idé, som Dansk Folkeparti har lanceret.
Det kan godt være, de så trækker sig tilbage med 100 kilometers fart i timen, men sådan er det.
Jeg spurgte konkret: De danske statsborgere, som har en fremmed afstamning, og som nu er ved at blive medlemmer, eller hvad det er, af Dansk Folkeparti, er de enige i den linje, nemlig at de i virkeligheden selv kan risikere at blive smidt ud, hvis det er, at en af deres unger laver noget, som Dansk Folkeparti mener skal medføre, at man bliver smidt ud?
Er de enige i den holdning?
Er det det, de har givet udtryk for?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-10-13:
Jeg skal med det samme sige, at nu kommer jeg med noget frit fra hukommelsen.
Altså, det vidner jo bare lidt om, hvordan man prøver at tage en idé til diskussion, fordreje den godt og grundigt og så tage afstand fra den.
Det er simpelt hen for billigt og specielt billigt, hvis man ikke vil gå ind i diskussionen og tage diskussionen her, når man selv har rejst den. Så skal jeg sige til hr. Keld Albrechtsen - hvis hr. Keld Albrechtsen har tid - at jeg slet ikke kan genkende det billede, hr. Keld Albrechtsen tegner. Dansk Folkeparti har ikke bare ikke noget formelt samarbejde med eksempelvis Le Pen i Frankrig. Vi hverken har eller ønsker at have noget uformelt samarbejde med hr. Le Pen eller andre af den karakter, sådan som hr. Keld Albrechtsen giver udtryk for.
Så det kan jeg klart afvise her fra Folketingets talerstol, og det ville jo så klæde statsministeren også at kvittere for det.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-10-13:
Årsagen til, at Enhedslisten har ønsket den her debat, er begrundet i, at vi ønsker, at der skal være mulighed for, at offentligheden kan følge en debat her i Folketingssalen om de meget væsentlige spørgsmål, som er sat på dagsordenen på Tammerfors-topmødet, som finder sted om et par dage, og at det også bliver muligt her i Folketingssalen gennem forslag til vedtagelser at tage stilling til det forhandlingsmandat, som statsministeren og udenrigsministeren rejser til topmødet med.
Det er den meget enkle årsag til, at vi har bedt om at få den debat, og jeg er glad for, at det har kunnet lade sig gøre, inden topmødet finder sted, således som vi bad om.
Politisk set
er baggrunden for Enhedslistens synspunkt naturligvis en bekymring for, at der er ved at udvikle sig et Fort Europa, som lukker sig over for flygtninge, og som kan føre til en underminering af flygtninges rettigheder.
Nu var statsministeren i den foregående debat lidt inde
på det dagsordenspunkt, som blandt andet handler om en rapport vedrørende EU's forhold til en række lande, fem navngivne lande plus Albanien.
Her har vi så det problem, at den rapport har vi ganske vist fået i Europaudvalget, men den er forsynet med store fortroligstempler, og derfor kan jeg jo ikke læse op af den og påpege de problemer, som jeg synes der er i den, men det giver mig så meget mere grund til at opfordre statsministeren til at løfte lidt af sløret for det mere konkrete i den, således at vi kan få en god diskussion, inden statsministeren og udenrigsministeren tager afsted.
Besvarelse
Jacob Buksti (S), 1999-10-13:
Vi har allerede under den foregående forespørgsel haft lejlighed til at drøfte det retlige område, så der er allerede sagt en del ting, som der ikke er grund til at gentage.
Det ekstraordinære topmøde i Tampere handler mest om retlige og indre anliggender, altså om flygtninge- og asylpolitik og bekæmpelse af kriminalitet osv.
Det ligger der selvfølgelig et signal i.
Lad mig starte med at understrege, at Socialdemokratiet gerne ser et styrket og mere effektivt samarbejde.
F.eks. er der behov for at sikre fælles minimumstandarder for behandling af flygtninge.
Af humane hensyn er det ikke rimeligt, at flygtninge har forskellig beskyttelse inden for EU.
Det bliver sikkert ganske vanskeligt at nå til enighed om retningslinjer for fordeling af flygtningene.
Det rokker imidlertid ikke ved, at der er behov for en retfærdig ordning, hvor alle lande påtager sig et ansvar.
Socialdemokratiet støtter en forebyggende indsats i de lande, hvor fattigdom og politisk ustabilitet sender indbyggere på flugt.
Det er en rigtig tanke at forebygge flygtningestrømme ved at forbedre vilkårene i hjemlandene.
Det kan f.eks. ske gennem udviklingsbistand og støtte til sikring af menneskerettigheder og demokrati.
Forbrydelser er i stigende grad internationale og grænseoverskridende.
Socialdemokratiet er derfor tilhænger af at gøre bekæmpelsen af grænseoverskridende kriminalitet mere effektiv.
Det danske forslag om en fælles indsats mod grænseoverskridende alvorlig miljøkriminalitet er et fremragende forslag, der fortjener en god skæbne.
Der er et klart behov for at sikre effektiv efterforskning og strafhåndhævelse i alle EU-lande på dette område. Socialdemokratiet støtter også en styrket indsats mod andre former for grænseoverskridende kriminalitet, ikke mindst økonomisk kriminalitet, herunder hvidvask af penge.
Danmark har som bekendt et forbehold på det retlige område.
Jeg har tidligere i dag sagt, at Socialdemokratiet ikke er modstander af et forstærket samarbejde på de områder,
forbeholdet dækker.
Vi finder det helt i sin orden, at den danske regering deltager aktivt og forsøger at påvirke udviklingen i den rigtige retning.
Det er den bedste måde at tjene danske interesser på.
Men Socialdemokratiet lægger fortsat afgørende vægt på, at forbeholdet respekteres fuldt ud.
Danmark kan naturligvis ikke deltage i beslutninger i det overstatslige samarbejde på de områder, forbeholdet gælder.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-10-13:
Nu kunne jeg egentlig godt have tænkt mig, at hr. Jacob Buksti havde kommenteret det, som i hvert fald for os har været det helt afgørende vigtige i den her diskussion, nemlig den bekymring, som bl.a. FN's flygtningehøjkommissær og Amnesty International har fremført omkring flygtninges rettigheder.
Derfor vil jeg godt prøve at gøre det meget konkret.
Jeg modtog et udkast til den rapport, der ligger vedrørende Albanien, og den modtog jeg ikke i fortrolighed
Det er jo en plan, som hr. Jacob Buksti godt ved at man også havde i forbindelse med Tyrkiet.
Det kunne ikke lade sig gøre, for Tyrkiets regering ville ikke have, at FN skulle administrere disse transitlejre.
Men det var jo et forsøg på at skaffe sig af med flygtninge, og det er altså stadig med i det, der ligger her, og det synes jeg Socialdemokratiet burde forholde sig til - netop når man så kraftigt, som statsministeren har gjort det, har understreget humaniteten og respekten for flygtninges rettigheder.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-10-13:
Først til hr. Jann Sjursen
Det er en uomtvistelig kendsgerning.
Det, jeg så siger, er, hvad der er Dansk Folkepartis politik.
Meningen med det svar var at gøre det klart for hr. Jann Sjursen, at sådan en ordning i givet fald også omfatter folk, der eksempelvis ikke kommer fra Mellemøsten, for jeg kunne forestille mig, at det var det, der lå i hr. Jann Sjursens spørgsmål.
Dernæst må jeg sige til hr. Jann Sjursen, der spurgte, hvad Dansk Folkeparti gør for at få bekæmpet fremmedhad og fremmedfjendskhed: Jamen det, vi føler er det helt afgørende at man gør, er, at man sætter ind hårdere, end man gør i dag, over for de indvandrere, andengenerationsindvandrere eksempelvis, som begår kriminalitet, som begår bandekriminalitet etc., hvilket jeg også troede lå i det, statsministeren kom med i åbningstalen, men dér har jeg åbenbart misforstået noget; det var kun retorik til ære for kameraerne.
Lad mig så sige til fru Anne Baastrup, der spørger, om de, der ringer og synes, at vi gør det ret godt, er tilhængere af et eller andet helt præcist: Jeg ville da være et skarn, hvis jeg begyndte at stå og citere direkte fra, hvad fem mennesker har sagt, to mennesker har sagt, der ringede på det tidspunkt.
Selvfølgelig kan jeg ikke det.
Det er det, jeg ønsker at give udtryk for, og det er det, jeg synes er meget opløftende.
Jacob Buksti (S), 1999-10-13:
Vi har fuldstændig tillid til, at regeringen er i stand til at tolke de meldinger, der kommer fra FN-systemet, og som jeg har forstået det, er den rapport, hr. Keld Albrechtsen henviser til, ikke den endelige rapport.
Jacob Buksti (S), 1999-10-13:
Hr. Kristian Thulesen Dahl er fortsat lettere ophidset over, at statsministeren kaster med smuds, kan jeg forstå, og jeg kan også forstå, at hr. Kristian Thulesen Dahl nærmest er overfølsom over for at blive konfronteret med egne tanker og forslag.
Dahl, om følgende citat fra åbningsdebatten sidste torsdag, torsdag den 7. oktober, af et forholdsvis roligt gemyt i debatten, nemlig hr. Jann Sjursen, er korrekt: »Fru Pia Kjærsgaard talte meget om konsekvens. Hun talte om, at kriminelle indvandrere skal sendes hjem, også tre generationer tilbage.
Jeg vil bare sikre mig, at der bag det synspunkt er så meget konsekvens, at det også gælder indvandrere af svensk afstamning, af norsk afstamning, og hvad vi ellers kan sige der måtte være af afstamning i vores samfund.
Er det så konsekvent, at det er alle, fru Pia Kjærsgaard og Dansk Folkeparti vil sende hjem, i givet fald man foretager en kriminel handling, uanset hvilken størrelsesorden i øvrigt.«
Hertil svarer fru Pia Kjærsgaard: »Jeg kan bare bekræfte over for hr. Jann Sjursen, at det da er rigtigt, hvad han siger.«
Anne Baastrup (SF), 1999-10-13:
Nu kan jeg forstå, at hr. Kristian Thulesen Dahls parti modtager mange henvendelser fra flygtninge og indvandrere, der ønsker, at partiet skal fortsætte den linje, som det hidtil har lagt.
Så vil jeg godt spørge: Giver de så også udtryk for enighed i det forhold, at man som forældre eller bedsteforældre kan blive smidt ud, hvis et af børnene begår en kriminel handling?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-10-13:
Jeg vil godt sige til hr. Jacob Buksti, at citatet er fuldstændig korrekt, og jeg vil gerne forklare, at det, der blev svaret på, var spørgsmålet om, hvorvidt der var konsekvens i forslaget eller ideen, så det også gjaldt folk fra lande, der f.eks. ikke ligger i Mellemøsten.
Det var det, vi opfattede, der lå i hr. Jann Sjursens indlæg, og det var det, der blev svaret på.
Jeg kan selvfølgelig bekræfte, at citatet er fuldstændig korrekt.
De udlændinge, der er her i Danmark, som gør det ganske godt, er trætte af, at de føler, at der ikke bliver grebet hårdt nok ind over for dem, som ikke gør det godt, som i den grad træder ved siden af.
Det, jeg gerne vil give et signal om, er, at jeg synes, det er opløftende i debatten, at der kommer sådan nogle reaktioner.
I hvor stort omfang det gælder det konkrete forslag, kan jeg ikke sige; jeg taler ikke med alle de her mennesker.
Men jeg synes, det er opløftende, at et stigende antal retter henvendelse til os med det udgangspunkt.
Frank Dahlgaard (UP), 1999-10-13:
Hvis vi afskaffer kronen, er det jo ikke bare noget, som gælder for de nærmeste år; man skal sådan set også tænke 10, 20, 30, 50 eller 5.000 år frem.
For situationen kan jo ændre sig, og det kan være, at det går helt galt i euroland, og at der bliver behov f.eks. for en opskrivning af den danske krone.
En ændring af kursen behøver ikke nødvendigvis være en nedskrivning, det kan også være en opskrivning. Og hvis nu f.eks. engang i fremtiden, om meget lang tid måske, euroen forsætter med at falde, som den har gjort det det første halve år, hvor længe skal den danske krone så bare følge med i dette fald? Hvor længe skal vi følge med i en glidende devaluering?
Vi har dog muligheden for at stå af.
Så når statsministeren selv siger, at vi skal tænke langsigtet, så skylder han Folketinget og befolkningen svar på spørgsmålet: Er det ikke bedre at have den handlefrihed end ikke at have den?
Nej, men det gælder jo netop om at tænke langt frem, og situationen kan jo være en helt anden om 15, 20 eller 70 år.
Det er den formentlig.
Statsministeren går ud fra, at euroen tilsyneladende vil være lige så stærk og stabil, som D-marken har været, og det er jo rigtigt, at den danske krone var knyttet tæt til D-marken, for det valgte vi frivilligt at gøre.
Jeg mener også, at det var det rigtige at gøre.
Men er euroen det samme som D-marken?
Euroen indeholder jo også italiensk økonomi, spansk økonomi, portugisisk økonomi og om et år eller to græsk økonomi, og det er da ikke lande og økonomier, der har været præget af politisk stabilitet og økonomisk styrke.
De er nu også en del af euroen, så alt peger da vel i retning af, at euroen bliver en blødere valuta, og er det nu så klogt at knytte sig helt tæt til det selskab?
Det er jo netop ikke
D-marken.
Statsministeren siger, at tidligere har den økonomiske vækst været lavere - ja, i Anker Jørgensens katastrofeøkonomiske politik, som ingen finder på at vende tilbage til de næste 15 år, men så begynder der måske at komme nogle politikere, der ikke kan huske.
Men vi er da blevet klogere af skade. Så går det ikke meget godt?
En borgerlig regering kan endda oven i købet formentlig gøre det lidt bedre.
Skal vi så knytte os til de andre og måske risikere at få italienske, spanske, græske, portugisiske tilstande i Danmark?
Keld Albrechtsen (EL), 1999-10-13:
For euroreglerne, som jo gælder for de østeuropæiske lande, der skal optages - de skal jo ind i euroen fra starten - vil jo betyde, at den begyndende vækst, der har været i disse lande, vil blive bremset fuldstændigt op.
Statsministeren ved jo, at der eksisterer en fortrolig rapport i Europa-Kommissionen, som statsministeren vist godt nok har nægtet at kommentere indtil nu, men som viser, at udvidelsen bliver langt, langt dyrere for disse lande end hidtil forudset, bl.a. fordi der skal bruges en masse penge på miljøforanstaltninger.
Kan statsministeren bekræfte, at det slet ikke kan lade sig gøre inden for ØMU-kriterierne?
Så bliver disse landes sociale sikkerhed i hvert fald fuldstændig ødelagt.
Det bliver så prisen.
Derfor vil jeg godt spørge statsministeren, om ikke vi kunne få en belysning af, hvorledes euroen rent faktisk vil ødelægge disse landes økonomi og ødelægge væksten i disse lande.
Jeg håber, at statsministeren vil give tilsagn om, at vi kan få en sådan rapport.
Frank Dahlgaard (UP), 1999-10-13:
Statsministeren nævnte ordet solidaritet og spurgte, om det var et ord, jeg kendte til.
Jeg vil tro, at jeg ud af mine egne lommer og fuldstændig frivilligt har givet langt mere til den fattige verden og til ulandene end ét eneste socialdemokratisk folketingsmedlem i dag i Folketinget - langt mere, det vil jeg tro.
Lad os få en undersøgelse af den sag.
Jeg ved godt, hvad solidaritet er.
Det er andet end snak.
Og så vil jeg spørge statsministeren: Hvis vi skal være solidariske også med ulandene, skal vi så også have samme valuta som i ulandene?
Skal de også ind i euroen?
Det er da vist ikke ordentlig argumentation fra en cand.polit.
Jeg vil spørge statsministeren, om han egentlig kan få sig selv til at se sine gamle professorer i øjnene, når han argumenterer på den måde.
Mener statsministeren ikke, at man kan have et tæt samarbejde med de andre EU-lande uden nødvendigvis at skulle have den samme valuta som de andre lande?
Må jeg spørge statsministeren, om han er bekendt med, at Moody's Investor Service kreditvurderingsinstitut for mindre end 2 måneder siden opvurderede den danske stats kreditværdighed til absolut topkarakter til trods for, at vi ikke er med i ØMU'en, og at man, selv om vi forbliver udenfor - det sagde man direkte i begrundelsen - så regner med, at Danmark kan bevare topkarakteren.
Er det ikke udtryk for, at vi sagtens kan have en god økonomi uden for ØMU'en ved at bevare vores egen, danske valuta?
Keld Albrechtsen (EL), 1999-10-13:
Det synes jeg er en kolossalt interessant melding, som åbner nogle perspektiver.
Jeg håber, den melding bliver hørt,
naturligvis ikke mindst i Østeuropa, som jo hidtil netop har været tynget af, at de har skullet forsøge at indordne sig under euroen, som de slet ikke har råd til.
Så vil jeg godt spørge statsministeren, om han har læst den artikel, der var i Politiken den 3. oktober, som altså viser, at der ligger en kæmperegning til disse lande at betale - en fortrolig rapport, som statsministeren uden tvivl kender fra Europa-Kommissionen.
Og derfor vil jeg godt spørge statsministeren, om vi ikke fra regeringen her i Danmark kan få en redegørelse for, hvordan de østeuropæiske ansøgerlande skal betale den regning.
Det synes jeg da er et simpelt spørgsmål.
Det kan statsministeren jo bare give tilsagn om.
Jeg synes da, det ville være besynderligt, hvis ikke vi kunne få en sådan redegørelse.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-10-13:
Nu er jeg jo ikke cand.polit., så det kan være, det er derfor, diskussionen kan gå lidt hen over hovedet på mig.
Men som jeg hørte det før, stillede hr. Frank Dahlgaard et meget simpelt spørgsmål til statsministeren, nemlig om ikke det faktum, at der er nogle sydeuropæiske lande, som ikke har vist sig videre stabile i deres økonomiske politik, der er med i euroen, kunne få den tanke til at florere, at euroen måske ikke i fremtiden ville være så stabil en valuta, som statsministeren tager som udgangspunkt.
Og det, som statsministeren så svarede på det meget udmærkede spørgsmål, sådan som jeg kunne forstå det, var, at hvis ikke man var tilhænger af euroen, var man ikke solidarisk.
Kunne statsministeren ikke forholde sig til spørgsmålet, som jo er meget enkelt: Er det ikke rigtigt, at der er en risiko for, at euroen rent faktisk ikke bliver den stabile valuta i fremtiden, selvfølgelig medmindre man finder nogle meget mere markante styringsredskaber over for bl.a. sydeuropæiske lande, styringsredskaber, som vi vel ikke er interesserede i at blive viklet ind i, som jo også vil kunne ramme os selv.
Og så sagde statsministeren før, at man ikke af den dér statistik, som hr. Frank Dahlgaard også tager som udgangspunkt for sit spørgsmål, kunne udlede, at det definitivt vil være sådan, at væksten her vil være højere end i eurozonen, men man kan vel heller ikke definitivt konkludere det modsatte, vel?
Frank Dahlgaard (UP), 1999-10-13:
Jeg synes nok, statsministeren er lidt langt ude, når han begynder at argumentere med, at hvis det nu var gået anderledes og Danmarks kreditværdighed var blevet nedjusteret, så havde Frank Dahlgaard nok ment det samme.
Det virker, som om statsministeren ikke har argumentationen på plads i denne her sag.
Jo, hvorfor ikke få en situation som i Sverige, som hævede renten med 500 pct. - det er jo efterhånden nogle år siden; var det i begyndelsen af 1990'erne?
For hvad var situationen dengang?
Det ved statsministeren udmærket godt.
Situationen var, at Sverige igennem 10 år havde ført en tordnende uansvarlig, tåbelig økonomisk politik, hvor de år for år havde haft langt større pris- og lønstigninger i Sverige, end vi havde haft i Danmark og Tyskland, og derfor var de så devalueringsmodne, at når bare et naboland som Finland fik problemer og måtte devaluere, ja, så blev Sverige revet med.
Det er da netop, at man må tage konsekvenserne af sine handlinger, og det går jeg i hvert fald som borgerlig og konservativ ind for at man gør.
Også omvendt: Hvis man fører en stærk økonomisk politik, får man også konsekvenserne af det i form af bedre beskæftigelse og lavere arbejdsløshed, som vi har i dag.
Dér er det med stor bekymring, i hvert fald jeg ser på, at vi skal ind og have fælles valuta, for så bliver det vel også fælles arbejdsløshed og fælles alt muligt andet i Euroland.
Statsministeren skylder et svar på spørgsmålet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-10-13:
Statsministeren nævner altid som udgangspunkt for de her snakke, at vi skal have en rigtig livlig og god debat, men det er jo lidt svært at få debat med en, som ikke svarer på de spørgsmål, der bliver rejst.
Men jeg skal bare i relation til statsministerens sidste bemærkninger bede statsministeren bekræfte, at Danmark stadig har en ERM II-aftale med eurolandene, som jo betyder, at den danske krone kun må svinge med 2 1/4 pct., tror jeg det er, og at Den Europæiske Centralbank er forpligtet til at være med til at beskytte kronen - bare for god ordens skyld, for man kunne næsten af det, som statsministeren sagde før, få det indtryk, at den aftale var opsagt.