runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Homann (SF), 2004-02-26:
Der er ikke nogen garantier, der er ikke nogen bindende grænseværdier, som kan sikre, at støjbelastningen ikke kommer over det sundhedsskadelige niveau, og det er i hvert fald en situation, jeg som Venstremand nødig ville stå og skulle forsvare over for de mange mennesker, det drejer sig om.
Jeg vil også godt pointere, at man lader de folk, som allerede i dag er meget kraftigt ramt af støj, i stikken.
Det er beboerne af langt over 100.000 boliger, det drejer sig om, men efter Venstres opfattelse er det ikke økonomisk effektivt at gøre noget ved det, og resultatet bliver så, at de mennesker, som er allermest støjbelastede, bliver ladt i stikken.
Men det må jo være op til Venstres samvittighed.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-02-26:
Hr. Lars Christian Lilleholt, som er ordfører på området,
kan desværre ikke være her, så derfor skal jeg tilkendegive Venstres holdning til dette beslutningsforslag
Der er alt for mange mennesker, der på en eller anden måde er belastet af støj, ikke mindst trafikstøj, og derfor har regeringen også taget en lang række initiativer, der har til formål at sikre boliger imod trafikstøj.
Den 28. november sidste år offentliggjorde regeringen sit forslag til vejstøjsstrategi.
At det er den første danske vejstøjsstrategi understreger med al tydelighed, at vi har fået en regering, der tager støjproblemer alvorligt, og som også er parat til at gøre noget ved dem.
Vejstøjsstrategien indeholder ti konkrete statslige initiativer til at nedbringe vejstøjen.
Derfor hilser vi med tilfredshed, at der er afsat 190 mio. kr. til støjdæmpende foranstaltninger i forbindelse med udvidelsen af Motorring 3, ligesom regeringen har foreslået partierne bag trafikaftalen at bruge 100 mio. kr. over en årrække til at bekæmpe støj langs de eksisterende statsveje.
Dertil kommer, at EU's støjdirektiv, som Folketinget i øjeblikket er i gang med at implementere i dansk lovgivning, vil medføre krav om, at offentlige myndigheder fra og med 2007 skal udarbejde støjkort og støjhandlingsplaner med henblik på både at forebygge og begrænse støj. Der bliver gjort meget under denne regering for at begrænse vejstøjen.
Men det overordnede mål, at der skal sættes ind der, hvor vi får mest muligt for pengene, er det, der intensiveres.
SF's beslutningsforslag består af seks delforslag, som vi alle må afvise, selv om vi er enige i den holdning, der ligger bag, nemlig at sikre boliger mod støj.
Men vi mener grundlæggende, at de initiativer, som regeringen har taget, er mere realistiske og gennemførlige end de seks forslag, som SF præsenterer, og derfor afviser Venstre SF's beslutningsforslag.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-02-26:
Der er jo ingen tvivl om, at netop denne regering finder det meget betydningsfuldt at gøre noget ved støjen, og det er også derfor, vi har lavet en vejstøjsstrategi, i øvrigt den første på området.
Derfor er det, jeg siger, at
det må være de vurderinger, vi får fra Miljøstyrelsen, vi skal lægge til grund.
Man kan sige, at SF's forslag om grænseværdier kan opdeles i flere elementer, og det ene er, at grænseværdierne skal være lovpligtige i stedet for vejledende.
Grænseværdierne for trafikstøj er i dag vejledende ligesom langt hovedparten af alle grænseværdier på miljøområdet, og en vejledende grænseværdi betyder, at man som udgangspunkt ikke må overskride grænseværdien, men at der i den konkrete sagsbehandling kan fastsættes en højere eller lavere værdi, hvis særlige forhold taler for det.
Morten Homann (SF), 2004-02-26:
Jeg hæftede mig lidt ved, at miljøministeren ikke fandt nogen som helst grund til at ændre på den nuværende tilstand, hvor der ikke er nogen bindende grænseværdier, når det drejer sig om nyanlæg af veje.
Hvordan vil miljøministeren argumentere for, at borgerne skal stå i den usikre situation, at de principielt set godt kan komme ud for, at deres boliger bliver belastet langt over de eksisterende grænseværdier, fordi der ikke er bindende grænser, når kommunale myndigheder f.eks. laver nye vejanlæg? Så hæftede jeg mig også ved, at miljøministeren ikke mener, at det er omkostningseffektivt at udbedre de meget støjramte boliger.
Det kan godt være, det ikke er omkostningseffektivt at gøre det, men mener miljøministeren, han kan forsvare over for folk, der i dag lider voldsomt under støjgener, at regeringen sådan set ikke har noget svar til dem?
Torben Hansen (S), 2004-02-26:
Jeg kan starte med at takke den strøm af partier, der ud over forslagsstillerne har sagt, at det her er et godt forslag.
Forslaget er faktisk både et meget simpelt forslag og også et godt forslag, som alle i princippet burde kunne sige ja til, for der er udelukkende tale om en pause, så længe vi ikke kender resultatet af vandmiljøplan III-forhandlingerne.
Vi har jo set det i den offentlige debat og alle mulige
andre steder
Det har sådan set ikke skortet på advarsler om eksempelvis hollandske tilstande, hvor den hollandske stat
har været ude og bruge store milliardbeløb på at tilbagekøbe tilladelser, der er givet tidligere.
Antallet af dyreenheder er svagt stigende, men antallet af ansøgninger om udvidelse er stort.
Der vil derfor, hvis vi ikke udviser rettidig omhu, være et usædvanligt stort spild af skatteborgerpenge, hvor staten skal ud og tilbagekøbe nogle af de tilladelser, der bliver givet i dag.
Her vil der, hvis det er denne situation, vi ender i, blive tale om mindst miljø for pengene.
Så forslaget er skam også en håndsrækning til regeringen.
Nu har vi set, at regeringen desværre ikke vil gå med
til et svinestop.
Men det her forslag er jo også, som jeg sagde i indledningen, et svinestop, så længe der ikke er
en aftale om VMP III.
Så må vi se, hvad VMP III ender med.
Det er umanerlig ærgerligt, at der ikke er et flertal for forslaget, og jeg synes også, det er ærgerligt for regeringen, at vi desværre ikke kan vise rettidig omhu.
Vi risikerer, hvis vi ikke lige bremser op og ser på, hvad vi er i gang med, og hvad det er for målsætninger, der vil være for de kommende år, at skubbe en kæmpe regning foran os, og det tror jeg ikke at nogen kan være interesseret i.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-26:
Vi vil gerne fra Enhedslistens side sige tak til forslagsstillerne, fordi de har fremsat dette forslag.
I virkeligheden var det jo de tre partier, der fremsatte forslaget, som gjorde det arbejde, som regeringen på det tidspunkt burde have gjort.
Men det skal de tre partier da takkes for, og på den baggrund bliver hr. Eyvind Vesselbos bemærkninger i debatten jo direkte malplacerede, men lad polemikken ligge.
Vi synes, at der er et godt afsæt i det her forslag til at diskutere, hvordan vi kommer videre.
Hvordan kan det indgå i en vandmiljøplan at få sat et loft?
Det kan, som hr. Martin Lidegaard var inde på det, tænkes i flere former. Vi har været meget optaget af at kigge på en regional model, det vil jeg gerne sige, hvor man kunne forestille sig, at man gik ind og lavede et loft i de amter, hvor belastningen ligger over gennemsnittet, og hvor belastningen er meget stor og meget problematisk for de mennesker, der rammes af lugtgenerne, og for miljøet.
Men det er også, og det var hr. Touborg inde på under en tidligere debat, fordi vi har et stort dyrevelfærdsproblem på disse svinefarme.
Vi er meget positive over for, at der med det her forslag åbnes for et videre arbejde med at udvikle en model, således at vi her i Danmark kan komme en bæredygtig svineproduktion nærmere; en svineproduktion, som både tager hensyn til miljø, naboer og dyrevelfærd, og som selvfølgelig har det elementære indhold i sig, at lovgivningen skal overholdes, således at de mange sager, der beklageligvis er dukket op, hvor man overtræder reglerne, bliver bragt under kontrol.
Det spørgsmål kan jeg så forstå at
ministeren også er optaget af.
Men jeg håber, at regeringen vil lytte til intentionerne bag det forslag, som de tre partier har fremsat.
Det vil vi i hvert fald gøre i Enhedslisten, og vi vil gå positivt ind i at få det videreudviklet som en del af vandmiljøplanen.
Martin Lidegaard (RV), 2004-02-26:
Jeg skal gøre det ganske kort.
Da hr. Eyvind Vesselbo havde meget travlt med at kritisere, at vi overhovedet har fremsat forslaget, vil jeg gerne starte med at sige, at dette forslag jo blev fremsat den 2. december i håb om at få det vedtaget
så hurtigt, så det faktisk kunne nås, inden vi gik i gang med vandmiljøforhandlingerne.
Så vil jeg bare sige, at et svinestop opfatter vi som et muligt virkemiddel i den vandmiljøhandlingsplan, som vi nu skal diskutere, og jeg forstod også på hr. Eyvind Vesselbo, og det er jeg glad for, at han også er klar til at diskutere det.
Jeg vil også være den første til at medgive, at et sådant svinestop kan have mange former.
Man kan lave totalt svinestop, man kan også gå ind og lave regionale svinestop, hvor der er en meget stor belastning i forvejen; det skal ikke gå ud over de regioner, hvor der ikke er så stor en belastning i dag.
Man kan som et minimum, som hr. Kristen Touborg var inde på, i hvert fald sikre sig, at de tilladelser, man giver, er tidsbegrænsede, hvis de ikke bliver udnyttet.
Det tror jeg at man meget hurtigt kunne blive enig om at man egentlig burde gøre for alle tilladelser.
Det vil være en helt rimelig iværksættelse at gøre det.
Når vi har syntes, at det var værd at fremme debatten om et totalt svinestop, er det simpelt hen, fordi vi tror, at mange borgere sammen med os har den bekymring, at vi ikke har helt styr på antallet af svin i Danmark, og de tal og oplysninger, der kommer frem i disse dage, bekræfter os lidt i den frygt.
Indtil man har det, mener vi, det er fornuftigt at lægge et låg på, så vi ikke risikerer at skulle bruge dumme penge på at købe tilladelser tilbage, som aldrig skulle have været givet.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-26:
Jamen vi er da fuldstændig indstillet på at drøfte, om man skal se på det amt for amt eller region for region, hvis det lykkes regeringen at komme igennem med det der regions-noget.
Det var det, hr. Martin Lidegaard var inde på.
Jeg er glad for, at hr. Dohrmann understreger, at alting er i spil i de forhandlinger.
Så vil jeg bare gøre hr. Dohrmann opmærksom på, når han nu er bekymret for det administrative i forbindelse med indførelsen af en afgift, at der er forsøg i gang, og at der er landmænd, der allerede har taget grønne regnskaber i anvendelse, og det, at man laver et grønt regnskab, er i sig selv en stor fordel for landbrugsbedriften.
Det kan man få mange gevinster af som landmand, fordi man får et meget klart overblik over, hvordan man bedst skal styre foder, gødning osv. i en helhed, så man får den bedst mulige produktion, den mindst mulige forurening, de mindste omkostninger, og det kan vise sig, at det rigeligt henter de omkostninger ind, der er i begyndelsen med at få det administrative bygget på.
Jeg vil bare gøre hr. Dohrmann opmærksom på det, for det er jo sådan, som jeg har forstået det, at landbruget også er optaget af, hvordan man kan gå ind på bedriftsniveau og give landmanden nogle redskaber til hele tiden at forbedre sin produktion.
Jeg vil bl.a. gerne vende tilbage til det med vandrammedirektivet og også spørge til de svar, som vi har fået fra ministeren.
Jeg vil også gerne takke for, at vi har fået det materiale, vi bad om i forbindelse med vandmiljøforhandlingerne.
Men deraf fremgik jo, at der fortsat er betydelige problemer med, at vi ikke overholder naturens tålegrænser.
Det skal så sammenholdes med, at vi kan komme i den situation, at vi heller ikke overholder vandrammedirektivet.
Det betyder jo, at vi, alt som tiden nærmer sig 2009, kan komme i den situation, at vi så meget hurtigt på meget kort tid skal til at træffe mere vidtgående foranstaltninger.
Derfor vil jeg da godt spørge: Mener ministeren så, det er forsvarligt i de amter, hvor man ligger et betydeligt stykke over gennemsnittet af dyreenheder pr. ha, at man så fortsat bare giver godkendelser?
Eyvind Vesselbo (V), 2004-02-26:
Nu forstod jeg, at hr. Torben Hansen snakkede meget om at være polemisk.
Der står hr. Torben Hansen jo i hvert fald ikke meget tilbage for nogen, hvis det er det, det drejer sig om.
Men der ligger sådan set ikke nogen undskyldning i det.
Jeg konstaterer bare, hvilket jeg mener at andre medlemmer af Folketinget også kunne have konstateret, at det jo ikke er vandmiljøplan III, vi diskuterer under det her punkt.
Det er jo faktisk det, det drejer sig om, og det var jo det, mit indlæg gik på.
Så havde jeg lige en sidebemærkning om vandmiljøplan
III, som man så fæstnede sig ved
Alt i alt vil jeg da godt slutte af med at sige, for jeg kan se, at der nok ikke er flere spørgsmål, at når nu den forespørgsel var anmeldt, så ville det have været fornuftigt enten at aflyse den før eller tage den i dag.
Torben Hansen (S), 2004-02-26:
Nu er det korte bemærkninger, og der behøver man jo ikke at stille spørgsmål.
Jeg kan bare konstatere, at det var hr. Vesselbo selv, der rejste det i forbindelse med hr. Keld Albrechtsens beslutningsforslag.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-02-26:
Nu synes jeg, vi bevæger os lidt bort fra det, der egentlig er indholdet i denne her debat, fordi den drejer sig om at indføre en kvælstofafgift eller en CO2-afgift.
Min bemærkning om vandmiljøplan III og en forespørgsel, der er trukket, var jo bare en bibemærkning, så jeg synes simpelt hen, at det er ganske urimeligt at fortsætte den her debat om den der vandmiljøplan III-forespørgsel, som ikke kommer i dag.
Vi kan jo ikke klare at debattere de her ting inden for de få minutter, vi har, så jeg synes, hr. Torben Hansen har skudt helt ved siden af.
Jeg ønsker ikke at diskutere vandmiljøplan III under et beslutningsforslag.
Det er jo absurd.
Torben Hansen (S), 2004-02-26:
Jeg mener, at hvis det var sådan, at hr. Vesselbo havde været til alle de bilaterale forhandlinger, så tror jeg også, hr. Vesselbo havde fået et klart overblik over, hvad de forskellige partier mener. Nu beklager hr. Vesselbo, at forespørgselsdebatten i dag er blevet trukket. Jeg vil sige på baggrund af hr. Vesselbos urimelige, polemiske bemærkninger til hr. Keld Albrechtsen, der jo rent faktisk forsøger at strække en hånd ud for stadig væk at sikre, at der er et forhandlingsklima, at jeg ikke forstår hr. Vesselbos meget polemiske bemærkninger. Når hr. Vesselbo beklager, at den forespørgsel ikke bliver til noget, betyder det så, at hr. Vesselbo, når han forlader Folketingssalen her i dag, vil gå op og selv stille en lignende forespørgsel for at få den drøftelse, som hr. Vesselbo åbenbart efterspørger lige her og nu?
Er det det, hr. Vesselbo vil, så tror jeg gerne, folk vil stille op.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-02-26:
Nu havde jeg sådan set
ikke tænkt mig, at vi skulle forhandle.
Jeg havde tænkt mig, at vi skulle drøfte, markere linjerne, for det, jeg mangler, er jo oppositionens holdning
til vandmiljøplan III, nogle klare, kontante udmeldinger om, hvor man vil hen, for det har jo været problemet, at det ved vi ikke.
Hr. Kristen Touborg siger, at den var anmeldt for flere måneder siden, jo, jo, men det kommer jo ikke bag på hr. Kristen Touborg, at der har været forhandlinger i den sidste måneds tid om det her, og så kunne hr. Keld Albrechtsen jo have trukket den for et par uger siden, vel vidende at der var forhandlinger.
Jeg mener bare ikke, at den drøftelse, man har i Folketingssalen, har noget som helst at gøre med forhandlinger.
Grunden til, at jeg synes, det kunne have været interessant, var, at vi for første gang kunne få en melding om, hvor de enkelte partier i oppositionen ville hen, men det får vi så ikke at vide.
Kristen Touborg (SF), 2004-02-26:
Venstres ordfører svarer jo sådan set ikke rigtig på mit spørgsmål om, hvorvidt det er hensigtsmæssigt at forhandle her fra Folketingets talerstol, og hvorvidt det vil kunne føre til ret meget, kan man jo have sine meget store tvivl om.
Så vidt jeg ved, er forespørgselsdebatten anmeldt for flere måneder siden.
Det vil sige, at på det tidspunkt kunne man ikke være vidende om, hvor i forløbet forhandlingerne ville være.
I dag ved vi, hvor forhandlingerne er.
Derfor vil jeg bare sige, at jeg synes, det er meget hensigtsmæssigt, at vi tager forhandlingerne med hinanden partierne imellem og ikke fra Folketingets talerstol.
Det må jeg så notere mig.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-02-26:
Jeg mener, hr. Kristen Touborg skulle spørge hr. Keld Albrechtsen om meningen med at trække denne her forespørgsel.
Jeg mener bare, at når man nu har stillet den, må det efter hr. Kristen Touborgs opfattelse også være i ubetænksomhed over, at der faktisk var nogle forhandlinger i gang.
Jeg mener da udmærket, at man kunne have markeret sin stillingtagen til vandmiljøplan III under sådan en forespørgselsdebat, for sådan som jeg opfatter det, har det jo ikke ligefrem været de største initiativer, der er kommet fra oppositionen indtil nu, og det er jo selvfølgelig også derfor, forhandlingerne er gået i stå.
Kristen Touborg (SF), 2004-02-26:
Jeg vil såmænd blot, fordi Venstres ordfører et par gange har beklaget, at Enhedslisten har trukket en forespørgselsdebat i dag, spørge Venstres ordfører, om Venstre finder, at det er den allermest hensigtsmæssige måde at lave forhandlinger på fra Folketingets talerstol.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-02-26:
Jeg synes, at vi skal drøfte alting.
Det var også derfor, jeg sagde, at det egentlig kunne have været interessant, hvis ikke Enhedslisten havde fået kolde fødder og havde trukket den forespørgselsdebat om vandmiljøplan III, som var planlagt til i dag.
Det undrer mig jo selvfølgelig lidt, at Enhedslisten har trukket den, for der kunne vi jo have lagt kortene åbent frem.
Nu kommer Enhedslisten så med et beslutningsforslag, som ligger ved siden af det, som egentlig foregår i vandmiljøforhandlingerne.
Jeg har også forstået, at hr. Keld Albrechtsen nu har taget patent på at udtale sig på oppositionens vegne, nemlig ved at sige, at hvis ikke alle er med på Enhedslistens forslag, så bliver der ikke noget vandmiljøplan III-forlig.
Det synes jeg jo så at alle de andre partier skal bekræfte og også bekræfte, om det her forslag skal indgå som en væsentlig del af de forhandlinger, som hr. Keld Albrechtsen så forestår på vegne af de andre oppositionspartier. Som sagt er alting til debat, så det er et positivt svar til hr. Keld Albrechtsen, at hvis hr. Keld Albrechtsen kan komme med nogle ting, som kan rykke noget, det er ikke sket indtil nu, så er vi med.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-26:
Nu gjorde ministeren faktisk opmærksom på, men det ved jeg ikke om hr. Vesselbo hørte, at Enhedslisten i sine bemærkninger til det her beslutningsforslag faktisk har studeret det materiale, som regeringen har ladet udarbejde som baggrund for vandmiljøforhandlingerne, og lagt det til grund.
Det har vi faktisk gjort, og efter vores opfattelse viser det materiale, at den her type balanceafgift er til at håndtere økonomisk, hvorimod en yderligere stramning af normerne kan vise sig at være vanskelig og måske også - det vil jeg godt spørge hr. Vesselbo om - kan vise sig slet ikke at kunne leve op til EU's vandrammedirektiv, og det vil sige i 2009.
Hvis vi ikke indfører en afgift, så risikerer vi at stå med meget store problemer med ikke at kunne opfylde de krav om begrænsning af forureningen, som vi rent faktisk skal opfylde.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Vesselbo: Skal jeg forstå den sidste del af talen sådan, at hvis vi kan dokumentere under de her forhandlinger, at vi faktisk har et problem med at nå frem til målet i 2009 ved hjælp af regeringens model
alene med normer uden afgift, så vil hr. Vesselbo godt være indstillet på, at vi drøfter en model med en afgift?
Eyvind Vesselbo (V), 2004-02-26:
Det ene er et spørgsmål om at lægge de erfaringer til grund, som man har fra vandmiljøplan II.
Det er jo dem, hr. Keld Albrechtsen slet ikke bruger, for det med at fremsætte et forslag om en afgift er i sig selv politisk opportunt, men har ikke særlig meget at gøre med det, det hele drejer sig om, nemlig at gøre noget ved forureningen, at gøre noget ved kvælstofudvaskningen.
Den anden del af talen, som hr. Keld Albrechtsen omtalte - det står sådan set også i mit papir -
handler jo om, at vi er i gang med nogle vandmiljøforhandlinger, og hr. Keld Albrechtsen kan jo komme med sine synspunkter.
Derfor vil det jo være forkert af mig, når vi har sagt, at alle ting er på bordet, så at stå her og sige, at det her er bare overhovedet ikke med.
Det, jeg siger, er i forhold til det her forslag, som vi ikke kan støtte.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-26:
Jeg vil bare sige, at jeg synes, det var et overordentlig besynderligt indlæg, hr. Eyvind Vesselbo kom med.
Han begynder med at være utrolig polemisk: Det her er bare et spørgsmål om, at man skal kunne betale sig fra at forurene, selv om hr. Vesselbo jo ved, hvis han har læst Enhedslistens forslag, at en balanceafgift er sådan indrettet, at hvis man indretter sin landbrugsproduktion fornuftigt, slipper man helt for at betale afgift, det vil sige, at man tjener på at nedbringe forureningen - tjener på det!
Det ved hr. Eyvind Vesselbo jo godt, hvis han har sat sig ind i forslaget.
I den sidste halvdel af talen, som jeg havde indtryk af, at hr. Vesselbo holdt uden manuskript, og som måske derfor kom mere fra hjertet - det kan man da håbe - gik han så pludselig over til, at nu skulle vi forhandle, og at alle emner skulle på bordet.
Jeg vil godt spørge: Hvilken del af talen var udtryk for Venstres politik?
Eyvind Vesselbo (V), 2004-02-26:
Den hidtidige kvælstofregulering har vist sig at være meget effektiv.
Det er jo sådan, at evalueringen af vandmiljøplan II netop har vist, at den nuværende regulering har sikret, at målsætningen om en halvering af udvaskningen til vandmiljøet er nået.
Hvorfor skulle vi så ændre en succes til noget, som måske vil vise sig at blive en fiasko?
Man ved jo aldrig, om en afgift nu også virker efter hensigten.
Så betaler man bare for forurening, og har man penge nok, kan man forurene meget.
Jeg kan nu forstå, at det, der er Enhedslistens udgangspunkt, er, at bare man har penge nok, kan man få lov
at forurene, bare man betaler for det.
Det er ikke Venstres politik.
Vi vil være sikre på, at det, vi gør, også har en virkning.
Derfor er den nuværende regulering også at foretrække.
Det er også sådan, at den nuværende kvælstofregulering er godkendt af Europa-Kommissionen.
Hvis vi skulle ændre praksis og indføre en afgift i stedet for, skal det også godkendes af EU, og det er langtfra sikkert, at det vil gå glat igennem.
Vi vil ikke gå på kompromis med miljøet ved at tage chancer med en afgift, hvor vi ikke kender resultatet af dette virkemiddel.
Vi vil være sikre på, at det, vi gør, også virker.
Vi er ikke enige i Enhedslistens noget overfladiske forhold til vores miljø, bare fordi det nu er politisk korrekt og mere korrekt at foreslå en afgift end at gøre noget effektivt ved vores miljø.
Der er ingen tvivl om, at befolkningen har gennemskuet den falske melodi om det, der bliver kaldt de grønne afgifter, dvs. de afgifter, som ikke har nogen virkning på miljøet, men som alene skal bruges til en politisk markering, samtidig med at pengene, der kommer ind, går i statskassen, uden at de nødvendigvis gavner miljøet.
Det er netop her, Venstres miljøsyn adskiller sig fra Enhedslistens og i øvrigt også fra den øvrige oppositions miljøsyn.
Vi vil gerne være med til at få et bredt forlig, og det er klart, at alle emner er på dagsordenen, men det jeg kan meddele ud fra det forslag, der ligger her, er, at det kan vi ikke støtte. Vi kunne jo, hvis nu forespørgselsdebatten om vandmiljøplan III havde fundet sted i dag, have diskuteret de her ting åbent og ærligt i salen, men det er ligesom ikke det, der er på dagsordenen i behandlingen af denne her sag, hverken kvælstof eller CO2.
Vi kan ikke støtte forslaget.