runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-03-03:
Nej, jeg troede heller ikke, at det skulle placeres i Bilka, og jeg skal da undskylde over for hr. Rasmus Prehn, hvis jeg gav udtryk for, at jeg troede, det var alvor.
Men jeg forstår ikke rigtigt, at hr. Rasmus Prehn ikke anerkender det, der hedder åbne opslag, når man søger folk.
Det er der jo sådan set ikke ret meget nyt i, og jeg forstår ikke, at man skulle have mistillid til den procedure, vi følger her – at man kan sige det.
Nu hørte jeg også, at hr. Rasmus Prehn var inde på, at det var forsvarsministeren, der skulle forske.
Man har en mistillid og bringer en facet ind i den her debat, som jeg simpelt hen ikke kan forstå.
Forsvarsministeren udpeger en bestyrelse, hvoraf de to er indstillet af Det Strategiske Forskningsråd.
Sådan er det.
Lederen bliver ansat via åbne opslag, og alle kan søge, uanset hvilke forudsætninger de umiddelbart har.
Man finder frem til den bedste til at løse den her opgave, og så kan centerlederen efterfølgende via åbne opslag ansætte de forskere og de medarbejdere, der skal bruges.
Jeg kan simpelt hen ikke se, hvordan det harmonerer med åbne opslag.
Rasmus Prehn (S), 2006-03-03:
Hr. Per Ørum Jørgensen har travlt med at tale om den mistillid, der er opstået i den her debat.
Ville der ikke have været en større tillid til det her projekt, hvis man havde fulgt den normale procedure, sådan som vi foreslår i vores beslutningsforslag, netop at lave et udbud, hvor det er Det Strategiske Forskningsråd eller Grundforskningsfonden, der skal udpege de her forskere?
Ville det ikke have skabt en større tillid i forhold til det her projekt?
Med hensyn til hele diskussionen om placeringen giver hr. Per Ørum Jørgensen udtryk for, at den er irrelevant, og at det er meget vigtigere at diskutere indhold.
Men mener hr. Per Ørum Jørgensen og Det Konservative Folkeparti ikke, at det sted, man placerer det faglige miljø, og som man involverer, får betydning for, hvad for et indhold, der kommer, hvad for et output, der kommer af den forskningsindsats?
Det skulle jeg da mene.
Hr. Per Ørum Jørgensen siger så, at det siger lidt om niveauet, når Socialdemokratiet foreslår et navngivet varehus som placering.
Jeg synes mere, det siger noget om niveauet, når det er sådan, at hr. Per Ørum Jørgensen og Det Konservative Folkeparti citerer Socialdemokratiet og mig for at have sagt noget, vi ikke har sagt.
Det, vi gav respons på, var, at vi havde en ordfører fra Dansk Folkeparti, som sagde, at placeringen var fuldstændig ligegyldig, og i den sammenhæng sagde vi: Kunne man så ikke lige så godt placere det der?
Jesper Langballe (DF), 2006-03-03:
Nej, det mener jeg sådan set ikke, men jeg er glad for, at der her bliver tale om et fritstående og uafhængigt center, og at det får sin egen bestyrelse, som har den opgave som løver at vogte centerets integritet mod indblanding fra nogen som helst.
Men jeg vil gerne sige til det første, hr. Per Clausen sagde, at det var en misforståelse, at jeg her i min ordførertale skulle være kommet med undersøgelsens konklusion.
Jeg er kommet med mine egne og Dansk Folkepartis politiske motiver til at ville have det her undersøgt.
Det er da klart, at ved sådan en politikergenereret forskningsopgave har de pågældende politikere da et motiv med det.
Det siger sig selv.
Men så er det, at armslængdeprincippet betyder, at man lægger tingene fra sig, og så har man som politiker ikke mere nogen snor i det.
Så er det forskerne, der kan tage fat uden nogen styring.
Margrethe Vestager (RV), 2006-03-03:
Hr. Jesper Langballe og jeg havde sammen med andre ordførere egentlig, synes jeg, stor fornøjelse af samarbejdet om lov om forskningsrådgivning.
Vi lavede et nyt forskningsrådssystem, som bl.a. skulle sikre, at de midler, der er, hvad enten det er politisk prioriterede midler eller frie midler, bliver givet og brugt på den bedst mulige måde.
Det var min oplevelse, at vi var enige om, at det var en god måde, at politisk prioriterede midler blev sendt i konkurrence, sådan at de bedste forskningsmiljøer vandt og i deres forskningsfrihed så kunne udforske det område, vi fra politisk side gerne ville have udforsket.
Hvorfor kan den sædvanlige gode metode ikke bruges i den her sammenhæng?
Hvorfor har man fravalgt det sædvanlige og i stedet for konstrueret en helt særlig proces for at få udmøntet de her 10 mio. kr.?
Jesper Langballe (DF), 2006-03-03:
Det er rigtigt, som fru Margrethe Vestager beskriver det, at vi sad i et frugtbart samarbejde omkring et bord med videnskabsministeren for bordenden og udarbejdede den her lov.
Noget, der var en ledetråd for mig under arbejdet, var et ønske om mangfoldighed, et ønske om, at man ikke fik for mange æg lagt i den samme hat.
Derfor vil jeg sige, at hvis der havde stået i den forskningsrådslov, at det fra nu af var forbudt at afsætte særbevillinger på finansloven, så ville jeg have stemt imod.
Men der kom til at stå det modsatte.
Der kom til at stå ganske udtrykkeligt, at basismidler ikke skal, som det hedder, kvalitetssikres af forskningsrådene, men de går uden om forskningsrådene, og det er derfor, jeg synes, det er en god lov.
Jeg synes, det er en rigtig god sikkerhedsventil, at man har den ekstra mulighed, at man kan afsætte penge på finansloven, også fordi forskningsfriheden, som jeg har sagt mange gange i den her sag, og det vil jeg gerne gentage, aldrig er truet af, at der udkommer en bog for meget, men den kan sandelig være truet af, at der udkommer en bog for lidt.
Margrethe Vestager (RV), 2006-03-03:
Så tror jeg, jeg bliver nødt til at bede Dansk Folkepartis ordfører om at definere, hvad basismidler er, for de her 10 mio. kr. skal bl.a. bruges til at afdække periodens principielle modsætninger –
og nu citerer jeg fra aktstykket – »... i politik, i medierne og i den offentlige debat, herunder kulturdebatten i bredeste forstand – kort sagt meningsdannelsen, dens hjemlige og udefra stammende inspirationskilder samt dens udvikling i perioden«.
Det er meget svært at frigøre sig fra, at det her er et politisk prioriteret forskningsområde og dermed det stik modsatte af berettiget til basismidler.
Basismidler er jo midler, som stilles til institutionernes rådighed, hvor man i en intern prioriteringsproces bestemmer, hvad de skal bruges til.
Jesper Langballe (DF), 2006-03-03:
Det er jo altså meget snedigt.
Når jeg siger, der er tale om basismidler, og det er der selvfølgelig, så er det jo, fordi der er tale om midler til et center.
Jeg vil da nok sige, at man forventer, at handelshøjskolen har et forholdsvis bundet mandat til at dygtiggøre elever til det, de skal dygtiggøres til, eller at Danmarks Tekniske Universitet har et bundet mandat.
Universiteter vælger jo ikke selv deres forskningsområder, og det gør fritstående institutter og centre selvfølgelig heller ikke.
Så jeg bruger altså udtrykket basismidler, fordi der er tale om en direkte bevilling til en institution, der oprettes.
Høgni Hoydal (T), 2006-03-03:
Nu ved jeg jo, at hr. Jesper Langballe er en belæst mand, og han brugte også en del af sin tale på at udmale de rædsler, som totalitære regimer i verden har spredt op igennem verdenshistorien, også under den kolde krig.
Derfor vil jeg spørge hr. Jesper Langballe, om han ser nogle paralleller i verdenshistorien til en politik, hvor man med politiske aftaler indgået af en majoritet i et parlament siger, at nu skal der altså forskes i at finde medløberne, at finde fjenderne blandt vore egne, eller hvor man ikke stoler på den frie forskning og mener, at der – lad os tale historikere i den her sammenhæng – er visse historikere, der løber fjendens ærinde.
Ser hr. Jesper Langballe nogen parallel i historien til, at det er sket i andre lande og i andre regimer før?
Jesper Langballe (DF), 2006-03-03:
Jeg forstår godt, hvor hr. Høgni Hoydal vil hen med det retoriske spørgsmål.
Men ærlig talt
, man kunne selvfølgelig også holde en knastør ordførertale, hvor man ikke sagde andet, end at nu blev der oprettet det center, og det støtter vi.
Jeg synes, det er mere perspektivrigt at sige, hvorfor vi går ind for det center.
Jeg vil gøre opmærksom på, at i den politiske aftale, som ikke er et statskommissorium, men som er en vejledning for centerets bestyrelse og forskere om, hvad det egentlig er, der skal forskes i, står der ikke noget af det, jeg sagde om, at der skal forskes i medløberiet.
Det er mine personlige bemærkninger.
Jeg er altså også et menneske af kød og blod, og mine personlige bemærkninger skal egentlig kun motivere, hvorfor jeg synes, det her er så fantastisk vigtigt, og ikke andet.
Det forpligter selvfølgelig overhovedet ikke forskerne, og jeg er sikker på, at forskerne er så begavede, og jeg er lige ved at tro, at hr. Høgni Hoydal også er det, at de godt forstår det.
Høgni Hoydal (T), 2006-03-03:
Tak for de ord.
Jeg synes da, at hr. Jesper Langballes ordførertale var meget ærlig.
Jeg spørger bare, om man har hørt sådan nogle udsagn før i verdenshistorien.
Det er det, jeg spørger om.
Men så vil jeg ændre spørgsmålet lidt.
Nu var hr. Jesper Langballe også inde på, hvad der skal være genstand for forskningen, hvor han sagde, at Sverige, Finland osv. ikke er uinteressante.
Så ved jeg ikke helt, hvad han mente med Færøerne, men skal man forske i den kolde krig, og når Færøerne og Grønland udgør 97 pct. af det territorium, som man i denne sammenhæng anser for dansk, er det så ikke lidt mærkeligt, at man ikke har fokuseret på, at det er uudforsket?
Og vil hr. Jesper Langballe give mig ret i, at det ville være underligt, hvis man her fra Folketinget sagde til en biolog: Gå ud og forsk i en hest, men du skal kun udforske dens hale?
Ville det ikke være mærkeligt?
Jesper Langballe (DF), 2006-03-03:
Jeg er ked af det, jeg kunne ikke høre slutningen.
Altså, jeg vil sige, at jeg vil henholde mig til det svar, ministeren gav, hvor han sagde, at det så må overvejes.
Indrømmet, jeg har heller ikke gjort mig nogen overvejelser om det.
Jeg kunne sådan set forestille mig, da den her forskning i og for sig bliver meget tematisk og fokuseret, at et svar kunne være, at centeret selv må finde ud af en relevant indplacering af Færøerne og Grønland.
Altså, sådan noget som Thulebasen på Grønland er jo et oplagt emne, spørgsmålet er så, hvor meget man er fokuseret på de indre konflikter.
Det er kort sagt umuligt for os aftalepartnere at svare på.
Nu kan det være, at ministeren vender tilbage til noget, men ellers ville jeg synes, at det var rimeligt, at centeret fandt ud af det selv.
Rasmus Prehn (S), 2006-03-03:
Jeg vil da gerne komplimentere hr. Jesper Langballe for nogle fantastiske talegaver.
Ordføreren har en fantastisk evne til også at gøre sig morsom på vores bekostning, og jeg synes især, det var morsomt at komme ind på det med husnumrene i ordførertalen, hvor hr. Langballe gav udtryk for, at det var fuldstændig ligegyldigt, hvilket husnummer det her forskningsinstitut blev tildelt.
Mener Dansk Folkeparti virkelig, at når vi skal bruge de relativt få forskningskroner, vi har i Danmark, så er det ligegyldigt, hvor vi placerer centeret henne?
Og skal man virkelig tage det alvorligt, når hr. Langballe siger, at beslutningen ikke var særlig dybsindig?
Er det sådan set det, der ligger til grund for det?
For når vi kigger på, hvad det er for nogle kompetencer, som Forsvarsakademiet har, er det ikke kompetencer, der ligger særlig nær de ting, som der skal arbejdes med i det her forskningsinstitut.
Er det, fordi Dansk Folkeparti er ligeglade med de her ting?
Er det, fordi der ikke har været nogen dybsindig overvejelse?
Hvad er grunden til, at man placerer det et sted, hvor de slet ikke har de kompetencer?
Det kunne jeg godt tænke mig at få en vurdering af fra hr. Jesper Langballe.
Jesper Langballe (DF), 2006-03-03:
Nu blev jeg før af hr. Ole Sohn anklaget for, at jeg ikke havde rettet min ordførertale til sådan undervejs.
Og så må jeg altså sige, at nu kender jeg efterhånden alle forslagsstillernes spørgsmål.
Jeg har hørt dem fem gange i hvert fald, hvert eneste af dem har jeg hørt.
Jeg vil kunne svare fuldstændig i søvne.
Det er simpelt hen det samme hele tiden.
Ja, det er en mere eller mindre – sådan opfatter jeg det – tilfældigt placeret i Forsvarsakademiet.
Et sted skal det jo ligge, og så er der den lille ting, at samlokaliseringen med det, der med sådan et yndigt ord hedder DIMS, Dansk Institut for Militære Studier, kunne der måske være en fordel i.
Der kunne være en fordel i, at man kunne dele noget administrativt personale, andet og mere er der ikke.
Det er fuldkommen ligegyldigt og irrelevant at blive ved at tæske rundt i det der, for forholdet er jo, at der er tale om et fuldstændig fritstående center.
Og prøv lige at spørge nogle universitetsforskere og andre om, hvorvidt de herrers forestillinger om, at sådan et forskningscenter er noget, der er puttet hen i et hjørne, og det så ligger der sådan isoleret for omverdenen, er rigtige.
Forskere er i stadig kontakt med deres kolleger.
Der er noget, der hedder e-mails.
Det er ikke så væsentligt, hvor man er placeret.
Det er noget, vi tit har hørt.
Det er især hr. Svend Auken fra Socialdemokraterne, der har excelleret i, at vi bliver ved med at bestille nye undersøgelser, indtil pengene passer.
Jeg vil bare gøre opmærksom på, at Dansk Folkeparti hverken har lod eller del i DIIS-rapporten.
Vi har fra begyndelsen syntes, at statslig forskning er en uting, og derfor har jeg aldrig haft fidus til, hvad der kom ud af DIIS-rapporten.
Og det viste sig jo, at jeg sådan set fik ret i det.
Det, vi har bedt om, er en fuldstændig fri og bred historikerundersøgelse.
Ikke en rapport, det er et skrækkeligt ord, som på forhånd siger, at det er noget ulæseligt skidt.
Men en fri og bred historikerundersøgelse, hvor historikerne begynder på bar mark og kun har sig selv og deres egen forskersamvittighed at stå til ansvar for.
Rasmus Prehn (S), 2006-03-03:
Skal det forstås sådan, at hr. Jesper Langballe slet ikke mener, det kan være en fordel at være i et fællesskab med andre.
Altså, en ting er e-mail, det er jeg med på, vi lever i moderne tider.
Men det, at man har et kollegaskab på et center, på et universitet, hvor man kan give hinanden feedback, kritik osv., spiller det slet ingen rolle?
Mener Dansk Folkeparti virkelig, at det er evig ligegyldigt, hvor man placerer de her ting?
Jeg havde nær sagt, hvorfor så ikke placere centeret ude i Bilka?
Der må da ligge en vis lødighed til grund for, hvor man placerer et sådant center.
Der må da være en mening i, at man placerer et center, hvor der er nogle faglige kompetencer.
Ole Sohn (SF), 2006-03-03:
Hr. Per Ørum Jørgensen taler om mistillid.
Det er jeg for så vidt enig i.
Det er mistillid til regeringens egen politik om udbud, sådan at den bedst kvalificerede kan få opgaven.
Så på den måde er jeg fuldstændig enig med hr. Per Ørum Jørgensen.
Der er tale om mistillid til den faglige kompetence, man har rundtomkring på universiteterne.
Så siger hr. Per Ørum Jørgensen også, at De Konservative støtter placeringen.
Hvornår er De Konservative begyndt på det?
Fru Carina Christensen var jo dybt forundret, da det kom frem, hvad regeringen og Dansk Folkeparti mente.
Det er øjensynligt sket uden om de relevante ordførere, kan jeg forstå, for i hvert fald har fru Carina Christensen været meget forundret over, at det skulle placeres i Forsvarsakademiet.
Så hvornår er Det Konservative Folkeparti blevet overbevist om, at det pludselig er det rigtige?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-03-03:
Jeg undrer mig over, at hr. Ole Sohn taler om mistillid i forbindelse med den her debat, specielt med det udgangspunkt, som hr. Ole Sohn lægger for dagen.
Det, jeg synes er problematisk, er netop den mistillid, som venstrefløjen udviser.
Det kunne jo være interessant at vide, om venstrefløjen ville udvise den samme mistillid, hvis der f.eks. var tale om et center for miljøvurdering i stedet for et center vedrørende den kolde krig.
Det kunne da egentlig være ganske interessant at høre, om oppositionen vil udvise den samme mistillid over for det.
Min pointe er, at det er forkert over for de pågældende forskere at bringe dem i den situation, at man på forhånd ikke har tillid til deres evner til at løse denne opgave.
Det synes jeg faktisk.
Hvad angår min kollega, fru Carina Christensens, udtalelser i denne sag, må de naturligvis stå for fru Carina Christensens egen regning.
Jeg er forskningsordfører for Det Konservative Folkeparti og har ikke nogen problemer med det her og har ikke haft problemer med den her placering, men hvad mine kolleger har af personlige holdninger til det her spørgsmål, står dem selvfølgelig frit for.
Ole Sohn (SF), 2006-03-03:
Det var da et besynderligt argument.
Det står sådan set ret lysende klart, at vi synes, det er en meget dårlig måde, regeringen har tacklet den her sag på.
Men nu kan jeg så forstå, at Det Konservative Folkepartis forskningsordfører, hr. Per Ørum Jørgensen, mener, at det er ud fra nogle faglige kvalifikationer, at man har lagt det i Forsvarsakademiet.
Det faglige miljø ligger i forskningsverdenen, altså på universiteterne, og det er jo forskningsverdenen, som Det Konservative Folkeparti nu har vist en eklatant mistillid til ved at sige, at det under ingen omstændigheder skal ud i frit udbud, sådan at et universitet med den forskningskompetence, det har, kan få opgaven.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-03-03:
Jeg er ked af, at hr. Ole Sohn ikke har hørt hele ordførertalen eller i hvert fald ikke har hørt ordentligt efter.
For jeg frembragte jo netop også det argument, som jeg synes er væsentligt, at man i Forsvarsakademiet har ambitioner om at blive et internationalt videnscenter inden for en årrække på 5 år.
Jeg synes, det her er en god støtte til det.
Der er heller ikke mistillid til forskningsrådene.
Jeg kan simpelt hen ikke se, hvad der i dette skulle være udtryk for mistillid til forskningsrådene, uanset om det er de frie eller de strategiske.
Jeg kan simpelt hen ikke se, hvor den mistillid skulle være.
Jeg forstår ikke, hvorfor hr. Ole Sohn har mistillid til den politiske vinkel på de her ting.
Vi anerkender de konklusioner, når de kommer, og vi er sikre på, at det vil være dygtige folk, som har forstand på de her ting, der vil tage sig af det og levere en god rapport til glæde og gavn for den brede befolkning, så vi alle kan blive endnu klogere.
Det tager vi ikke skade af.
Per Clausen (EL), 2006-03-03:
Nu vil jeg såmænd ikke forsøge at lægge skjul på, at min tillid, både til regeringen, Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti, er forholdsvis begrænset, og jeg ved heller ikke, hvor jeg skulle få den tillid fra.
Den her sag bekræfter jo, at der ikke er megen grund til at have tillid, og når vi nu snakker så meget om placeringen, vil jeg gentage et spørgsmål, jeg har stillet før, og når jeg stiller det igen, er det sådan set, fordi jeg ikke rigtig synes, at jeg har fået noget svar: Hvordan kan det være til fordel for den her forskning, at den placeres under Forsvarsministeriet og bestyrelsen udpeges af Forsvarsministeriet?
Hvordan kan det være bedre, end at det lå under Videnskabsministeriet, og at man så fulgte de regler, der normalt anvendes i forbindelse med forskning?
Det kan da godt være, at hr. Per Ørum Jørgensen har ret i, at der i Forsvarsministeriet kan være behov for at få noget mere forskning, og så kan det her understøtte det, men det er dog første gang, jeg hører det argument, at det skulle være derfor, at man har placeret det under Forsvarsministeriet.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-03-03:
Det troede jeg faktisk at en herre som hr. Per Clausen med de evner, han har, også kunne se det fornuftige i.
Hvad angår hr. Per Clausens tillid til regeringen og Dansk Folkeparti: Det må hr. Per Clausen jo selv forholde sig til, det synes jeg ikke er nødvendigt for mig at forholde mig til.
Det synes jeg da egentlig er ganske sund fornuft, og derfor er sammenligningen med Bilka, og hvad man ellers har hørt, også helt hen i vejret.
Det er da egentlig praktisk og fornuftigt, og sådan er vi jo i regeringen.
Per Clausen (EL), 2006-03-03:
Jeg må sige, at hr. Per Ørum Jørgensens svar ikke gjorde mig meget klogere, men det kan selvfølgelig have andre årsager end den måde, hr. Per Ørum Jørgensen svarer på.
Men jeg må indrømme, at når jeg får det svar, at grunden til, at det er godt, at det er forsvarsministeren, der udpeger den her bestyrelse, er, at man har lagt det under Forsvarsakademiet, så vil jeg sige, at det jo sådan set også er det, diskussionen handler om.
Vi mangler faktisk stadig væk at få en saglig forklaring på, hvorfor det er det rigtige sted at lægge det.
Det synes jeg ikke vi har fået, og det synes jeg ærlig talt må være muligt, også selv om f.eks. hr. Jesper Langballe lagde op til, at det var sådan lidt ligegyldigt, hvor man havde lagt det.
Jeg kan sådan set stadig væk ikke forstå, hvad der gør, at forskning i ting, som for over 90 pct.s vedkommende intet har med militære forhold at gøre, skal være under Forsvarsakademiet.
Det er mig fuldstændig ubegribeligt, og jeg kan forsikre hr. Per Ørum Jørgensen for, at i det øjeblik vi får bare ét fornuftigt argument for det, har vi da i hvert fald mulighed for at sove lidt tryggere om natten.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-03-03:
Jeg synes da, at det er helt legitimt, at hr. Per Clausen ikke er enig i, hvor man fysisk har placeret dette center.
Jeg undrer mig egentlig over, at det er så stort et tema i den her debat.
Jeg synes da, at vi alle må have en interesse i at få et output ud på den anden side, at der kommer et værk, som henvender sig til den brede befolkning, og som kaster lys over den her periode.
Det synes jeg da at vi alle sammen må have en vis interesse i.
Det er jo mærkeligt, at fokus ikke er på det.
Jeg undrer mig faktisk over, at man skal bruge meget energi på selve placeringen af de her ting.
Jeg forudsætter jo, at det er sådan, og det ligger helt fast, at der ikke er politisk indblanding i den her forskning.
Det er et totalt uafhængigt center med åbne opslag osv., og derfor er det jo egentlig i realiteten, hvad angår det, det handler om, fuldstændig ligegyldigt, om det er under videnskabsministeren eller under forsvarsministeren, det her ligger.
Som vi har sagt flere gange under den her debat, er der ikke er politisk indblanding i det resultat, der gerne skulle blive til alles tilfredshed, og derfor er det jo fuldstændig ligegyldigt, om det ligger under forsvarsministeren eller videnskabsministeren.
Margrethe Vestager (RV), 2006-03-03:
Det Konservative Folkeparti synes jeg på mange måder har haft en meget klædelig rolle i den her debat.
En af de ting, som er vanskelige at forstå, er, at man ligesom løber med på Dansk Folkepartis insisteren på, at det skal være på en ganske bestemt måde.
Hvorfor er det, at man ikke synes, at det her forskningsmiljø skal kvalificeres gennem Det Strategiske Forskningsråd?
Man kunne eventuelt, hvis man insisterer på, at vi skal oprette en helt ny, meget lille institution – hvor man jo ellers taler for, at man skal have større miljøer og bedre sammenhæng mellem miljøerne – bruge Grundforskningsfonden i stedet for, som jo netop har det som en kernekompetence at lave institutter, der har det fokus.
Det er virkelig gådefuldt, hvorfor man har valgt en helt særlig procedure netop for at stille Dansk Folkeparti tilfreds.
Det plejer jo ikke at være en konservativ hovedprioritet.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-03-03:
Jeg ved ikke, om vi har deltaget i det her for at stille Dansk Folkeparti tilfreds.
Jeg tror, at vi har et godt samarbejde med Dansk Folkeparti, og det vil vi også fortsat have.
Det her er jo så også et eksempel på, at vi via finansloven kan lave rigtig mange gode ting sammen.
Jeg har altså ingen anke over, at vi nu får bragt mere fokus på den her del af vores fælles historie.
Det synes jeg faktisk også at jeg har understreget meget kraftigt i min ordførertale.
Vi fraviger jo ikke nogen af vores principper.
Der er jo ikke noget nyt i, at basisbevillinger kan gå til to ligeværdige ting, dels til et særligt institut, hvilket jeg også var inde på i min ordførertale, dels til universiteter, hvor det er frit, hvordan midlerne anvendes.
Det er kendt stof, og man har så valgt den første fremgangsmåde her.
Det er aftaleparterne blevet enige om, og det ser jeg faktisk ikke noget problem i.