runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sandy Brinck (S), 2003-11-26:
Statsministeren bliver ved med at sige, at jeg misbruger
nogle tal, og vi har haft en lang seance i dag, hvor den ene rapport efter den anden og den ene vismand efter den anden er blevet afvist, så at komme i den kategori af folk, som simpelt hen har misforstået tallene i samfundsøkonomien, har jeg ikke så meget imod.
Når det er sammen med bl.a. den tidligere vismand og professor i økonomi ved Handelshøjskolen, Søren Bo Nielsen, så kan jeg godt leve med at komme i den kategori. Men børnefamilier, der er hårdt presset økonomisk, kan altså være fløjtende ligeglade med, om vi står her og kaster tal i hovedet på hinanden, når det er sådan, at de må opleve, at de bliver straffet på børnechecken, og at de bliver straffet på boligstøtten.
Det forbedrer ikke deres situation, og det kan nok så meget talgymnastik altså ikke ændre på.
De børn, som lever i relativ fattigdom, lever i nogle situationer, hvor regeringen rammer dem hårdt med sine besparelsesforslag, og det må man så bare leve med derude.
Jeg tror, man er mere interesseret i virkeligheden, der hvor den leves, end at blive ved med at kalde mig og folk, der er meget klogere end mig på økonomi, for folk, der manipulerer og misforstår tal.
Morten Homann (SF), 2003-11-26:
Kan vi ikke være enige om bare nogle grundlæggende fakta, nemlig at der er en tendens til, at jo dårligere stillet man er, og det gælder selvfølgelig også børnene, desto større andel bor i lejeboliger?
Kan vi ikke være enige om, at den her beskæring, som regeringen laver af boligstøtten, kun rammer folk, som bor i lejeboliger?
Den rammer ikke folk, der bor i ejerboliger.
Derimod har regeringen valgt at lave et skattestop i kroner og øre på beskatningen af ejerboliger, så der får man jo i kroner og øre den samme beskatning.
Det vil sige, at man i virkeligheden får en gevinst ud af det, efterhånden som inflationen udvikler sig.
For at summere op: Det, regeringen gør, er, at folk, der bor i ejerboliger, som typisk er folk, der er mere velstillede, får en gevinst.
Og folk, der bor i lejebolig, som typisk er folk, der er mindre velstillede, får i forskelligt omfang en beskæring.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-26:
Først vil jeg sige til hr. Morten Homann, at skattestoppet jo også gælder for lejere.
Alle har glæde af skattestoppet.
Det er da ikke mindst sådan, at de laveste indkomstgrupper i den grad har gavn af, at der nu ikke sker denne evindelige stigning i de grønne afgifter, som skete, dengang Socialdemokratiet var i regering støttet af hr. Morten Homanns parti.
For der var det jo sådan, at de afgifter, som i særlig grad vender den tunge ende nedad, afgifter på vand og elektricitet og varme og benzin, som jo i særlig grad tynger hårdt i lavindkomstfamiliers budget, hele tiden blev sat op med den virkning, at denne stadige afgiftsstigning i den grad vendte den tunge ende nedad og ramte de laveste indkomstgrupper.
I øvrigt er skattestoppet jo også til fordel for udlejningsbyggeriet i det hele taget, som slipper for disse evindelige skatte- og afgiftsstigninger.
Må jeg så sige til fru Sandy Brinck, som hele tiden taler om, at man rammer dem, som lever i det, fru Sandy Brinck kalder relativ fattigdom: For det første er der ikke 200.000 fattige børn i Danmark.
Socialforskningsinstituttet har selv sagt, at absolut fattigdom ikke eksisterer i Danmark.
Og ændringen af regulering af boligsikring er netop sammensat sådan, at de laveste indkomster får mere, og de højere indkomster får mindre.
Det er da en rigtig profil socialt set
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-11-26:
Vi var her i Folketingssalen vedrørende andre spørgsmål for en uge siden, men om det samme emne, hvor jo statsministeren tilkendegav, at der ikke var noget at komme efter.
Nu er det så senere kommet frem, at det skattehul, der var åbent, faktisk stod åbent i meget, meget lang tid.
Statsministeren gav udtryk for, at når der var sådan et hul, så skulle det lukkes omgående.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-26:
Jo, men det ændrer jo ikke ved, at Socialdemokratiets forslag betyder, at børnefamilierne kommer til at betale ved en forringelse af børnechecken.
Jeg vil meget gerne beskrive, hvad det er, regeringen vil, for vi har jo gjort mange ting til gavn for børnefamilierne.
Det var denne regering, som indførte 1-års-barselorlov, som Socialdemokratiet i øvrigt stemte imod.
Og når vi nu tager børnefamilieydelsen, så indebærer den ændrede regulering, der bliver tale om, at børnefamilieydelsen stadig væk vil stige.
I 2004 kan der maksimalt blive tale om en stigning, som er 196 kr. mindre pr. barn som følge af de ændrede regler.
Det er godt 16 kr. om måneden.
Det vil sige, at børnechecken stadig væk stiger.
Det værste, man kan komme ud for, er, at den stiger 16 kr. mindre om måneden, end den ellers ville være steget.
Det er langt fra virkeligheden at begynde at tale om, at man driver nogle mennesker ud i fattigdom af den grund.
Nu skal man huske på, at de penge så er gået til andre gode formål, som bl.a. kommer svage grupper i det danske samfund til gode.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-11-26:
»Finder statsministeren, at skatteministeren har levet op til de tilkendegivelser, som statsministeren fremkom med ved besvarelse af spørgsmål nr. S 703 og S 704, når der ikke er taget noget som helst initiativ fra skatteministerens side inden fremsættelsen af lovforslag nr. L 27 den 9. oktober 2003, og skatteministeren derudover ved sit svar til Skatteudvalget i april 2002 har afvist at tage initiativ til lukning af det kendte skattehul?« Skriftlig
Af en artikel i Jyllands-Posten den 21. november 2003 fremgår det, at skattemyndighederne allerede blev kontaktet af TDC i september 2001 med henblik på en afklaring af de skattemæssige forhold, som omtalt i spørgsmålene S 703 og S 704.
Statsministeren tilkendegav ved sin besvarelse af spørgsmålene, at skattehuller ikke måtte holdes åbne.
Jeg vil sige, at det svar, der bliver givet her af hr. Peter Christensen, jo er lånte fjer, når man siger, at man vil løse grænsehandelsproblemet.
Det, det jo drejer sig om, er, at 24-timers-reglen for øl og spiritus falder væk, og derfor har vi i fællesskab løst det problem.
Det er sådan set bare det, det drejer sig om.
Lad mig så spørge med hensyn til den forskel, jeg nævnte, mellem afgiften i Tyskland og Danmark på en Sort Guld og en Ceres Royal på lige godt og vel 1 kr., vil den forskel være der fremover, eller vil den ikke være der fremover?
Og hvor meget vil den forskel i givet fald blive ændret, spørger jeg hr. Peter Christensen.
Det er jo sådan set det, det drejer sig om.
Så vil jeg spørge, om den prisforskel, der er på en
overhovedet vil kunne ændres, hvis der måske sker en ændring i afgiften på nogle ganske få øre, når afgiftsforskellen kun er 1 kr., men prisforskellen er 5 kr. Der da nogle helt konkrete ting; det er ikke nok, at man bare holder en eller anden tale ude på en markedsplads, som hr. Peter Christensen har for vane.
Det er altså nødvendigt, at man forholder sig til det helt konkrete spørgsmål, der bliver stillet.
Erik Mortensen (S), 2003-11-27:
Det var lige nøjagtig hr. Peter Christensens udsagn om, at øvelsen her vil være gratis, altså selvfinansierende, dog med den efterfølgende bemærkning, at miljøomkostningerne vil beløbe sig til ca. 10 mio. kr., der fik mig herop.
Se, det er jo nok det, der er noget af det mest centrale i hele problematikken her, hvis man er skeptisk over for omlægningen og friholdelse, stort set, for dåseafgiften.
De 10 mio. kr. må det alt andet lige være et kæmpestort spørgsmål om hvorvidt holder.
Hvor stor del af det bliver genbrug?
Hvor meget skrot bliver der ud af det?
Hvor meget ligger på ståldåser, og hvor meget på aluminiumsdåserne?
Jeg synes, at det er på et meget løst grundlag at komme og sige, at det her er en gratis øvelse og så sige: O.k., det kunne være 10 mio. kr.
Det kunne måske også være noget helt andet.
Miljøproblemerne bliver ikke taget særlig alvorligt i Venstre, må man sige.
Peter Christensen (V), 2003-11-27:
Jeg vil starte med det sidste, så hr. Jacob Buksti ikke skal spørge om det samme igen.
Beklager, hr. Jacob Buksti, men svaret er, at for os er det vigtigste at løse grænsehandelsproblemerne.
Derfor vil jeg ikke garantere, at vi ikke rører ved cigaretafgiften, hvis tyskerne sætter den op, for det væsentligste er at løse grænsehandelsproblemerne.
Og vi mener, hvad vi siger, og vi gør noget på det felt, som virker.
Så bliver der sagt »en blindgyde«.
Jeg er egentlig ikke forbavset over, at Socialdemokratiet mener, at det er en blindgyde at forsøge at løse grænsehandelsproblematikken.
Adfærden fra det tidspunkt, hvor Socialdemokratiet havde mulighed for selv at påvirke de her ting, viser, at man ikke tog det alvorligt.
Derfor er det jo naturligt at mene, at det er en blindgyde, at vi nu går i gang med at kigge på nogle af de her områder, for vi synes jo ikke, det er en blindgyde at løse det her problem.
Det er gratis.
Jeg ved godt, at Socialdemokratiet ikke har haft problemer med at opkræve afgifter, som sådan set kostede samfundet at kræve ind.
Men det ser vi altså ikke nogen fornuft i og slet ikke på det her område, for når man tager alle fordele og ulemper, der er ved at lade være med at opkræve den her afgift, så er det klart plussiden, der vinder.
Miljøomkostningerne er også beskrevet.
Der står i bemærkningerne, hvad det vil koste samfundet.
Det er godt 10 mio. kr., man mener, at man øger påvirkningen med, dvs. det er i den minimale ende. Jeg lytter mig egentlig også til, at modstanden jo sådant set måske skal tolkes i retning af en generel modstand mod, at vi indførte dåserne, og den debat har vi jo haft her i Folketingssalen.
Den beslutning er jo truffet, heldigvis.
Det, vi nu gør, gør også, at dåserne reelt vil komme til at spille en rolle på det danske marked.
Jacob Buksti (S), 2003-11-27:
Jeg vil godt bede Venstres ordfører om at forholde sig til det spørgsmål, jeg stillede.
Vil Venstres ordfører garantere, at der ikke kommer nogen stigning i cigaretafgiften igen?
Aage Frandsen (SF), 2003-11-27:
Hr. Peter Christensen nævner noget med nye toner hos SF.
Ja, det er i hvert fald over 10 år siden, de nye toner var på det her område.
Vi har jo mange gange foreslået, at når det drejer sig om selskabsskat, når det drejer sig om gift- og forureningsafgifter, så er det fornuftigt, at man har nogle fælles normer, for ellers konkurrerer man med hinanden om at have den mindste afgift til skade for andre skatter, som man jo så er nødt til at have på et højt niveau til skade/gavn for velfærdskurverne.
Så vil jeg også gerne spørge, om det slet ikke indgår i Venstres overvejelser, det, som jo rent faktisk også står i forslaget omkring de miljømæssige virkninger.
Nu tog jeg den sundhedsmæssige del af det, men der står jo udtrykkelig i bemærkningerne, hvordan emballageafgiftsmængderne vil stige, fordi emballagerne vil vinde frem, vil vinde markedsandele, og så står der også noget om, hvad de er nu i forhold til osv., osv. Man siger altså simpelt hen, at det godt kan være, at der var noget, der var allerbedst.
Jeg ved ikke engang, om nogle mennesker mener, det ville være allerbedst at lave noget internationalt samarbejde om det her, men man siger, at nu gør man så noget af hensyn til grænsehandel med åbne øjne hvad de miljømæssige virkninger angår, som er negative, og også i forhold til de sundhedsmæssige virkninger, som er negative.
Erik Mortensen (S), 2003-11-27:
Det er selvfølgelig oplagt at spørge Venstres ordfører, om man i Venstre overhovedet ikke har spekuleret på noget, der hedder miljøproblematik i denne her sammenhæng: flasker til genbrug kontra dåser, som kan returneres, men i mindre omfang genbruges.
Det er selvfølgelig også interessant at høre, om Venstre ikke overhovedet har vurderet, om der var andre faktorer, der spiller ind, for denne her afgiftsnedsættelse er jo rimelig minimal, må man sige.
Har man ikke vurderet tysk pant, tysk moms, tysk avance kontra dansk avance?
Der er altså rent faktisk mange, mange parametre i den her sag, hvortil Venstre nu siger ja til et lille bitte nyk, kan man sige, måske i
rigtig
retning, hvad angår grænsehandelen, men måske et forkert træk i forhold til helt andre ting.
Peter Christensen (V), 2003-11-27:
Fra det første spørgsmål fra SF har jeg jo noteret mig, at der er ved at komme nye toner fra SF i EU-sammenhæng, og det er så her også et forslag til, hvad man virkelig kan bruge EU til af konstruktive ting.
Men jeg synes omvendt, at vi skal være lidt påpasselige med fra dansk side at sige, at vi i Danmark har verdens højeste afgifter, og at vi sådan også synes, de skal have det i de andre EU-lande.
For det er sådan set det, hr. Aage Frandsen foreslår. Hr. Aage Frandsen foreslår, at vi i stedet for at sænke de danske afgifter får banket de andre landes op på vores høje niveau.
Jeg sagde, at den mest effektive måde at løse grænsehandelen på er ved at sænke vores afgifter.
Hvis der ikke er udsigt til, at de andre lande vil hæve dem, så er der kun den mulighed, den effektive mulighed.
Det kan jeg også godt knytte en kommentar til i forbindelse til afgiften på cigaretter.
Det, der har været helt afgørende for os, var netop at løse grænsehandelsproblematikken.
Vi har aldrig haft et ønske om, at det generelt bare skulle være billigere at ryge og drikke, men vi ville løse grænsehandelsproblemet.
Jeg kan jo ikke lade være med at trække lidt på smilebåndet, når hr. Jacob Buksti siger: Vi gjorde noget, vi gjorde noget!
Så kan jeg bare konstatere, at det, man gjorde, i hvert fald ikke virkede, for
Undersøgelser viser, at 7 ud af 10 flasker spiritus, der før vores afgiftssænkning blev drukket i Danmark, slet ikke var købt i Danmark.
Så det kan godt være, at Socialdemokratiet gjorde noget, det skal jeg ikke afvise, men det virkede i hvert fald ikke.
Det gør det, vi gennemfører nu.
Jacob Buksti (S), 2003-11-27:
Det er selvfølgelig en charmerende egenskab, når man bliver offer for sin egen propaganda.
Jeg synes, at det ordvalg, som bliver brugt af Venstres ordfører her, ikke har noget som helst hold i virkeligheden.
At den tidligere regering ikke skulle have gjort noget som helst for at imødegå grænsehandel - det må jo være, fordi Venstres ordfører ikke har tænkt tilbage til før 2001.
Jeg går ud fra, at Venstres ordfører også er klar over, at benzinafgiften blev fastlagt, således at den fulgte udviklingen i Tyskland.
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, som nu gør et stort nummer ud af, at Venstre aldrig kunne finde på at hæve
nogen afgift: Når det er aftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti, at man skal følge grænsehandelens udvikling af afgifterne, ligger der så deri en mulighed for, at man, når tyskerne sætter afgiften på cigaretter op, så følger efter ved at sætte cigaretafgiften i Danmark op igen for at sænke ølafgiften, eller vil Venstres ordfører afvise, at man kunne finde på det?
Aage Frandsen (SF), 2003-11-27:
Venstres ordfører siger, at den eneste løsning på grænsehandelsproblematikken er sænkning af afgifter med den konsekvens, at vi så kan få billigere spiritus og flere alkoholskader osv., osv. Er det Venstres opfattelse, at det er den eneste løsning?
Mener Venstre ikke, at her er et felt, hvor man skal bruge et internationalt samarbejde, et forpligtende internationalt samarbejde, bruge EU til at være med til at løse det her problem og sige, at man naturligvis af hensyn til sundheden må sikre, at man ikke dumper afgifterne i de forskellige lande, fordi det skal være så billigt som overhovedet muligt? Jeg forstår slet ikke, man kan sige, at den eneste løsning simpelt hen er at lægge sig fladt ned i stedet for at tage udfordringen op, en udfordring, som ikke kun er i Danmark, men som også er et problem i EU, og som skal løses i EU og måske endda i endnu større international sammenhæng.
Peter Christensen (V), 2003-11-27:
Regeringen gør en aktiv indsats for at mindske grænsehandelen, og med dette forslag kan der nu føjes yderligere et initiativ til rækken.
Venstre har bakket alle initiativerne op, og det er naturligvis også tilfældet med et forslag som dette, som både mindsker grænsehandelen, sænker afgifter og øger den samlede konkurrence på øl- og sodavandsmarkedet.
Lovforslaget skal ses i sammenhæng med de mange andre tiltag, regeringen gennemfører på afgiftsområdet modsat tidligere regeringer, hvor der kun blev talt og talt om grænsehandelens omfang og problem, men intet gjort - intet - nærmere tværtimod.
På 2 år har vi nu sænket afgifterne på spiritus, cigaretter, sodavand, emballage og visse ølprodukter.
Tager vi f.eks. spiritus, er der allerede sket en markant ændring i den hjemlige handel, og nu kan der ligefrem med fordel købes spiritus i danske butikker.
Det var faktisk en sjældenhed før nedsættelsen på næsten 45 kr. pr. flaske spiritus, så der er altså tale om markante nedsættelser, som skal tages som et udtryk for, at vi erkender grænsehandelens omfang og problem.
Den eneste effektive løsning på grænsehandelsproblemet er lavere afgifter.
Det er derfor også afgørende for Venstre, at vi fastholder bruddet med det gammelkendte mønster, hvor der hele tiden blev opfundet nye eller forhøjet gamle afgifter.
Vores løfte om ikke at hæve nogen afgifter har vi nu holdt i 731 dage.
Det er derfor også naturligt, at vi fjernede det forslag, der lå ved sidste folketingsvalg, om at indføre en ny afgift på cement.
Det ville være absurd og viser nødvendigheden af at fastholde nejet til nye afgifter.
Og det gør vi med det her lovforslag, hvor vi i stedet for at øge afgifter sænker dem.
Med det her lovforslag reduceres emballageafgiften for øl og sodavand med 80 pct. Sammenholdt med omlægning af måden, vi opkræver ølafgiften på, vil det betyde en forbedret konkurrence og dermed lidt billigere øl og mindre grænsehandel.
Det skal dog siges, at grænsehandelen ikke forsvinder med det her lovforslag, men vi fjerner størstedelen af den indirekte støtte, der lå i at kunne få refunderet emballageafgiften ved eksport.
Som sagt er Venstre meget optaget af grænsehandelsproblematikken.
Derfor er det også med stor tilfredshed, at vi i forbindelse med finanslovaftalen for 2004 har fået aftalt, at regeringen årligt skal udarbejde en rapport til brug for en vurdering af behovet for yderligere initiativer med henblik på at mindske omfanget af grænsehandel - et vigtigt værktøj og et klart bevis på, at regeringen ikke vil gå uden om problemerne, som den tidligere gjorde.
Tværtimod ønsker vi at få klarhed og overblik over grænsehandelens reelle omfang.
Det lovforslag er et lille, men vigtigt skridt i retning af mindre grænsehandel og samtidig bedre konkurrence, og Venstre kan støtte lovforslaget.
Svend Erik Hovmand (V), 2003-11-27:
Jeg vil gerne takke repræsentanterne for et flertal af Tingets partier for en positiv modtagelse af forslaget.
Jeg har i særlig grad noteret mig de bemærkninger, hr. Jann Sjursen gjorde for et øjeblik siden, og jeg håber, at vi får et konstruktivt og positivt udvalgsarbejde, så uklarhederne kan blive ryddet af vejen.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-11-27:
Hr. Peter Christensen lagde vægt på, at man reducerede emballageafgiften, som jo er 50 øre for en flaske.
Nu er det sådan, at en flaske bliver brugt 37 gange, og det vil sige, at emballageafgiften sådan set kun påvirker en flaske med 1,4 øre.
Med det her fantastiske forslag kommer emballageafgiften til at påvirke en flaske med 0,3 øre.
Det gør formentlig hverken fra eller til.
Men hr. Peter Christensen har selvfølgelig ret i, at det jo for dåserne betyder, at man sænker afgiften fra 50 øre på en dåse til 10 øre - med 40 øre.
Det mener hr. Peter Christensen så løser grænsehandelsproblemerne.
Jeg går da ud fra, at hr. Peter Christensen har læst det bilag, som ligger i Skatteudvalget, der siger, at afgiftsforskellen på en flaske øl i Danmark og Tyskland lige godt og vel er 1 kr.
Prisforskellen på en Sort Guld og en Ceres Royal - det er det, der sælges 75 pct. af ved grænsen -
Man er bare ude i en blindgyde med det her.
Jann Sjursen (KD), 2003-11-27:
Jeg synes, at hr. Peter Christensen i debatten slipper lidt for let omkring sine omkostningsbetragtninger i forbindelse med det her lovforslag.
Det er klart, at der er direkte miljøomkostninger, som der også har været henvist til i lovforslaget, men det, at det hele er provenuneutralt, som hr. Peter Christensen lægger så meget vægt på, skyldes jo ene og alene, at man satser på, at det her også betyder et øget forbrug herhjemme.
Det står også direkte i lovforslaget.
Det vil sige, at lovforslaget i virkeligheden spekulerer i det faktum, at man nedsætter nogle afgifter, og så begynder folk at købe mere øl osv., og så går det hele op i en højere enhed.
Hvad med de omkostninger, der kommer af det forøgede antal alkoholskader, som det her lovforslag også vil få til følge?
Det må jeg spørge hr. Peter Christensen om.
Hvor er de konteret henne?
Charlotte Dyremose (KF), 2003-11-27:
Jeg kan heller ikke undlade at interessere mig en lille smule for, hvad Socialdemokratiet vil, for en af de ting, jeg hører Socialdemokratiet tale om, er jo de danske arbejdspladser, som man gerne vil sikre.
Men nu når vi igen frem til, at der skal gøres noget konkret, og så vil man alligevel ikke rigtig noget.
Skal vi forstå det sådan, at Socialdemokratiet sætter sig med hænderne i skødet frem for i samarbejde med regeringen bl.a. at sikre, at noget af grænsehandelen kommer tilbage til Danmark, så danskere kan få arbejde med at sælge varerne frem for tyskere?
Det er ikke den måde, man kan løse alle menneskers arbejdsløshedsproblem på, men det er et lille skridt i den rigtige retning.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-11-27:
Allerede i forbindelse med behandlingen af lempelserne af reglerne for etableringskonti i foråret 2002 kunne vi konstatere, at regeringen var i gang med at etablere et stort tagselvbord for vellønnede lønmodtagere og erhvervslivet.
Men den køber vi ikke i Enhedslisten.
Den anden del af forslaget viser tydeligt, at skatteministeren har et ønske om at gå over i historien som den skatteminister, der fik indført flest skattefri frynsegoder.
Nu er turen kommet til grænsen for den årlige tildeling af gratisaktier, hvor grænsen sættes op til mere end det dobbelte.
Skatteministerens trang til at dele gaver ud til vennerne er sådan set et sympatisk træk, men det er bare lidt svært for os at se, hvorfor det skal være de danske skatteydere, der skal betale for skatteministerens gaver.
Skatteministeren ved ikke rigtig, hvad forslaget koster, men når frem til, at der nok bliver tale om et tabt provenu på omkring 50 mio. kr. pr. år, og man må sige, at når det drejer sig om provenuberegninger, plejer skatteministeren
bestemt ikke at overdrive.
Hensigten med forslaget skulle være at skabe en god og sund aktiekultur, og når det gælder aktier, er regeringen glødende tilhænger af gratisprincippet.
De lønmodtagere, som har råd til at få en del af deres løn udbetalt som aktier,
skal selvfølgelig også behandles bedre end de befolkningsgrupper, som straffes med starthjælp, nedsat kontanthjælp og forringede ydelser.
De mennesker påvirkes bedst gennem straf, mener regeringen, mens regeringens kernevælgere påvirkes bedst gennem belønning og gratisordninger.
I Enhedslisten vil vi ikke medvirke til denne omvendte Robin Hood-politik.
At de skattefri aktier skal stilles til rådighed for alle lønmodtagere i en virksomhed, ændrer jo ingenting ved, at forudsætningen for, at man kan benytte sig af frynsegoder og ordninger som gratisaktier, jo er, at man har råd til at undvære en del af sin løn for til gengæld at få den udbetalt som naturalier eller i aktieform, og derfor er Enhedslisten imod dette forslag.
Peter Christensen (V), 2003-11-27:
Når jeg stiller yderligere spørgsmål, skal det ses lidt i lyset af den debat, vi lige har haft.
Efter debatten havde jeg faktisk et indtryk af, at Socialdemokratiet var optaget af at løse grænsehandelsproblematikken.
Men det var jo varm luft, kan jeg høre, for når jeg spørger, hvad Socialdemokratiet selv vil gøre for at mindske den grænsehandel, der er i dag, får
jeg intet svar.
Man henviser til avance, til den tyske pantordning og til detailstrukturen, og det er helt korrekt, at det håber jeg bestemt ikke er noget vi skal blande os i.
Men er svaret fra Socialdemokratiet: Vi lader stå til, vi erkender, at der er en stor grænsehandel, men vi vil intet gøre ved det?