runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Hald Madsen (V), 2006-12-05:
Se, nu blev jeg faktisk helt glad, for nu hører jeg altså en hr. Mogens Lykketoft, der faktisk ikke er så skråsikker, som hr. Mogens Lykketoft var i medierne, hvor han sagde, at det her jo så lysende klart ud, at det nærmest var en dokumentar, hvor man virkelig kunne se, at der nu skulle rulle ministerhoveder, og at der nu virkelig var en stor sag i gang.
Det, hr. Mogens Lykketoft siger nu, er, at vi i hvert fald i rimeligt fald skal have undersøgt tingene, at det måske er sådan, at det kun har været en fuldstændig entydig fremstilling af en sag, som er meget mere nuanceret og har mange andre indgangsvinkler.
Og derfor synes jeg, det er så synd, hvis hr. Mogens Lykketoft er blevet misforstået af medierne, at hr. Mogens Lykketoft nu skal have mulighed for at kunne sige, at det jo kunne være, at det hele ikke var sandt.
Mogens Lykketoft (S), 2006-12-05:
Jeg mener overhovedet ikke, man kan udtale sig om grundlag for en rigsretssag.
Der var en jurist, der i afslutningen af filmen bragte det tema op, og det ophidsede utrolig mange journalister til at stille spørgsmål.
Man kan jo ikke på et tidspunkt, hvor der ikke engang er gennemført en forundersøgelse af, hvad der faktisk er foregået, og hvor regeringen ikke har svaret på de spørgsmål, vi har til det, drage nogen videre konklusioner om, hvad der skal ske.
Men alt er selvfølgelig tænkeligt, hvis der har været tale om, at Folketinget ikke har fået de rigtige oplysninger, at man har fået vildledende oplysninger; hvis der har været tale om, at man fra forsvarets side, som det er påstået i filmen, har destrueret bevismateriale om, hvad der faktisk er foregået.
Vi har et meget, meget stort behov for, og regeringen har en centnertungt ansvar for nu i den redegørelse, der er bebudet, at få dokumenteret svar på alle de dokumenter og alle de udtalelser, fra både amerikanere, danske jægersoldater og danske militære chefer, som var, om man så må sige, det bærende bevismateriale i filmen.
Jens Hald Madsen (V), 2006-12-05:
I fortsættelse af denne problematik omkring den her berømte film, som blev meget berømt, inden den overhovedet var blevet vist eller nogen havde set den, så undrer det mig lidt, at hr. Mogens Lykketoft er så utrolig skråsikker.
Og det er det, jeg gerne vil give hr. Mogens Lykketoft mulighed for ikke at være, for det er jo meget mere alvorligt at stå på Folketingets talerstol end over for pressen, hvor man kan blive misforstået og så korrigere det bagefter.
Nu skal jeg ikke misforstå tingene, så nu spørger jeg direkte hr. Mogens Lykketoft
: Mener hr. Mogens Lykketoft virkelig, at dokumentationen i den her omtalte film er så lysende klar, at landets næststørste partis ordfører kan sige, at der er grundlag for en rigsretssag mod en statsminister?
Mogens Lykketoft (S), 2006-12-05:
Jeg ved ikke, hvem der har været inviteret til den forestilling.
Jeg tvivler utrolig meget på hr. Langballes påstand om, at forsvarsministeren ikke også var inviteret.
Jeg sad i hvert fald lige bag ved Forsvarsministeriets departementschef og en anden medarbejder i Forsvarsministeriet.
Jeg så tilstedeværelse af adskillige spindoktorer fra regeringen, og jeg hørte efter forestillingen interessante kommentarer fra tidligere spindoktorer fra regeringen.
Så der var masser af repræsentanter, om man så må sige, fra den side til stede, og der har sikkert været andre inviteret.
Jesper Langballe (DF), 2006-12-05:
Jeg må indrømme, at det altid er ubehageligt, når der under en seriøs debat er noget, man ikke forstår.
Så bliver man nødt til at stille sig lidt dum an og simpelt hen sige tingene, som de er: Jeg forstod simpelt hen ikke hr. Mogens Lykketofts svar.
Jeg stillede et – synes jeg selv – klart spørgsmål, som jeg fik lov at få svar på.
Jeg stillede også et klart spørgsmål, som jeg ikke fik lov at få svar på.
Det første, som jeg fik lov at få svar på af formanden, gik ud på, hvad hr. Mogens Lykketoft mener om, at venstre side af Folketingssalen, hans egen side, konspirerer med Danmarks Radio om at bringe en film frem lige på det rigtige tidspunkt; sørger for, at forespørgerne til den debat her i dag har fået mulighed for at se filmen; og omhyggeligt sørger for, at f.eks. forsvarsministeren ikke fik mulighed for at se filmen.
Det er da snedigt gennemført.
Jeg synes da bare, det er så tykt, at det er til at tage at føle på.
Men hvad mener hr. Mogens Lykketoft om den fremgangsmåde?
... hr. Mogens Lykketofts svar på, hvad han mener om menneskesynet hos en medforespørger, der har deltaget i tortur.
Jeg kan jo ikke vide, om formanden vil lade mig stille det her spørgsmål, jeg kan kun forsøge.
Jeg vil sige: Vi har i øjeblikket en forespørgselsdebat, som vel er et led i et stormløb på regeringen og Dansk Folkeparti, og hvor ordet tortur er nøgleordet.
Det er klart, at centralt i den her debat bliver præsenteret en sensationshungrende film, der lige har været forevist for venstrefløjen og Socialdemokratiet, men som ikke engang forsvarsministeren måtte få lov at se som en forberedelse til debatten her.
Jeg vil gerne spørge hr. Mogens Lykketoft, hvad han mener om den fremgangsmåde, om den konspiration, der i det her tilfælde har været imellem Folketingets venstre side og Danmarks Radio.
Og så vil jeg da gerne føje det lille bispørgsmål til: Jeg savner stadig væk ...
Mogens Lykketoft (S), 2006-12-05:
Jeg forstår ikke den trang, medlemmet har, til at putte en eller anden højre- og venstrelabel på dem, der har lavet den her meget omtalte film.
Jeg kan kun sige, at jeg kender den ene af dem, og det gør statsministeren også, fra meget nærgående portrætter, som jeg ikke kan sætte nogen finger på i saglighed, men som jeg kan have et eller andet imod.
Og jeg tror, hr. Langballes problem, når han får set det tredje værk, bliver det samme.
Allan Niebuhr (KF), 2006-12-05:
Nu bliver der jo hele tiden henvist til og insinueret noget i forbindelse med den film, som nogle af os ikke har fået lov til at se, men som vi muligvis kan komme til at se.
Jeg vil gerne spørge hr. Mogens Lykketoft, om han i forbindelse med diskussionen om, hvorvidt Genèvekonventionen også gjaldt for amerikanerne, er bekendt med, at præsident Bush den 7. februar 2001 skrev under på, at den selvfølgelig også gjaldt for de amerikanske styrker i Afghanistan, og at Internationale Røde Kors den 9. februar, altså 2 dage efter, skrev, at alle overholdt de konventioner, der skulle gælde i Afghanistan.
Er hr. Mogens Lykketoft klar over det?
For det fremgik, så vidt jeg ved, ikke af den film, man så i går.
Troels Lund Poulsen (V), 2006-12-05:
Jeg står her med et ritzautelegram fra den 8. februar 2005, hvor der står følgende: Det hvide hus meddelte torsdag aften, at de talebanfanger, der tilbageholdes af USA, tilbageholdes inden for rammerne af Genèvekonventionen.
Jeg synes, hr. Mogens Lykketoft skylder en klar undskyldning for den massive kampagne, han har kørt gennem det seneste døgn om den amerikanske regerings holdning til Genèvekonventionen.
Her står det sort på hvidt, hvordan man behandler folk, der bliver taget til fange, herunder krigsfanger.
Mogens Lykketoft (S), 2006-12-05:
Altså, min læsning af det er, at der står to ting, nemlig at Genèvekonventionen efter præsident Bushs mening ikke gælder for illegale kombattanter, herunder talebankrigere, men at man i øvrigt har tænkt sig at respektere principperne i den tredje Genèvekonvention i det omfang, de militære hensyn gør det forsvarligt.
Det er sådan den læsning, jeg har fået ud af det.
Det, jeg så kan føje til, er, at det efter min opfattelse er uhyre velbelyst, både fra starten af det amerikanske felttog i Afghanistan og fra Irak, at man ikke har følt sig bundet af den tredje Genèvekonvention; at man har handlet i strid med den.
Troels Lund Poulsen (V), 2006-12-05:
Nu har hr. Mogens Lykketoft flere gange kredset om den amerikanske præsident og helt præcist om, hvad den amerikanske præsident skrev.
Jeg vil gerne høre hr. Mogens Lykketofts holdning til det, den amerikanske præsident skrev i det kommunike af 7. februar.
Mogens Lykketoft (S), 2006-12-05:
Det er jo en meget god idé med hensyn til forslag til vedtagelse i Folketinget, som flere partier er fælles om, at de kun omhandler det, man er enig om, og ikke alt det, man er uenig om.
Gitte Lillelund Bech (V), 2006-12-05:
Fru Line Barfod tolker hele forslaget til vedtagelse, som at den her ekstra indsats for konfliktløsning osv. rent faktisk er, at man skulle gå ind og støtte kvindebevægelsen og ikke bruge militær magt i Afghanistan.
Så jeg vil gerne bede hr. Mogens Lykketoft om at forklare mig, hvordan det, Socialdemokraterne gerne vil, så fremgår af forslaget til vedtagelse.
Er det ikke lidt problematisk for Socialdemokraterne, at de faktisk har fremsat et forslag til vedtagelse sammen med Enhedslisten, hvor man har to stik modsatrettede ønsker om, hvorledes man tackler situationen i Afghanistan?
Mogens Lykketoft (S), 2006-12-05:
Det er jo en god skik i Folketinget, at man altid kun skal stille spørgsmål, man kender svarene på i forvejen, og fru Gitte Lillelund Bech ved udmærket godt, at jeg ikke er enig med fru Line Barfod med hensyn til Afghanistaninterventionen.
Det står der heller noget om at vi skulle være i det forslag til vedtagelse, der er fremsat.
Det er en række punkter, vi er enige om.
Og så er der ting, vi er uenige om.
Gitte Lillelund Bech (V), 2006-12-05:
Jeg interesserer mig lidt for det forslag til vedtagelse, som hr. Mogens Lykketoft er medforslagsstiller til.
Det er det, fru Line Barfod lægger i forslaget til vedtagelse.
Så vil jeg bare høre, om hr. Mogens Lykketoft er fuldstændig enig i det.
Mogens Lykketoft (S), 2006-12-05:
Jeg er bekendt med, at der i regeringspartikredse foregår en meget selektiv læsning både af præsident Bushs erklæring om Genèvekonventionerne og af Røde Kors' melding på det i første omgang.
Det handler ikke kun om den film, der er blevet talt om, og som blev en vist ved en forestilling i går og kommer i fjernsynet en af dagene, men det gælder jo også ifølge det, der har været i international presse, at det er uhyre velbelyst, at der er sket flagrante krænkelser af Genèvekonventionerne i nogle af de her konflikter.
Jeg har ikke ført nogen massiv kampagne det sidste døgn.
Jeg mener, det er uhyre velbelyst, at man har bortdefineret nogle mennesker, man kæmper med, fra Genèvekonventionens paraply, og at man i øvrigt har behandlet dem, inklusive den tidsubegrænsede internering i Guantánamo, i strid med både ånd og bogstav i Genèvekonventionerne, hvilket jo også statsministeren har været ovre til morgenmad og tage afstand fra over for præsident Bush.
Jeg ved ikke, om hr. Allan Niebuhr har oplysninger, jeg ikke har, men jeg er ikke bekendt med, at nogen af dem, der bidrog til afhøringer af de personer, der blev indbragt af danske styrker den 18. marts 2002 i Afghanistan, er blevet retsforfulgt.
Det er jeg ikke bekendt med.
Det er muligt, at de er det, men jeg er ikke bekendt med det.
Poul Andersen (S), 2006-12-06:
Tak til Enhedslisten for det fremsatte forslag.
Det er klart, at hvis man ser enøjet på, hvordan trafikken skal udvikle sig, har Venstre jo fuldstændig ret i deres betragtninger.
I Socialdemokratiet forudser vi en rigtig stor stigning i trafikken i de kommende år.
Derfor er det også vigtigt, at man tager udgangspunkt i at prøve at få fokuseret på alle muligheder.
For det her er jo ikke et enten-eller, det er et både-og.
Og hr. Rune Lund har jo også fremlagt det her som værende noget, man skulle undersøge.
Hvis der er realisme i det, hvis det er noget, der kan vejes ind i forhold til den udvikling, der er på Fyn og netop i det sydfynske område, så vil det være en god idé.
Jeg har jo også været med til at gennemføre Odense-Svendborg-jernbanerenoveringen i sin tid, og det var nøjagtig de samme argumenter, der lød dengang, om, at man ikke skulle gå i gang med det.
Det er jo altså nu engang sådan, at hvis man kan få nogle passagerer transporteret med jernbane, skal de ikke ud og bruge vejplads i store busser eller i biler.
Og også på Fyn har vi heldigvis en rigtig god udvikling i beskæftigelsen og mobiliteten.
Folk flytter ud og vil gerne tage længere og længere for at arbejde.
Derfor synes vi, det er en god idé at få det her undersøgt nærmere, og så må vi se på resultatet, om det er noget, der kan bære videre.
Så det er Socialdemokratiet i hvert fald positiv over for.
Erling Bonnesen (V), 2006-12-06:
I Venstre er vi stærkt tilfredse med, at der nu er indgået en god trafikaftale, hvor der også investeres mange penge i offentlig transport og lige præcis også i tog og skinner, som jeg lige har redegjort for.
For så vidt angår det sydfynske område, specielt omkring Faaborg og Ringe, ser vi ingen realisme i togdrift.
Tværtimod ser vi, at man i forbindelse med trafikselskaberne i de kommende kommuneaftaler kan begynde at se på en mere fleksibel bustransport i området, så den ikke kun lige går mellem to eller tre punkter, men kan dække trafikbehovet og transportproblemerne i et bredere perspektiv.
Så sagt ligeud: Set med fynske øjne er vi faktisk ikke engang færdige med at grine af det her forslag endnu.
Poul Andersen (S), 2006-12-06:
Det er jo netop det, hr. Rune Lund vil have undersøgt nærmere.
Hr. Rune Lund siger jo ikke i sit forslag, at det skal være sådan.
Enhedslisten fremsætter jo det forslag i erkendelse af, hvordan det ser ud på Fyn med netop vejen til Faaborg; det har jo også sine begrænsninger.
Jeg skal bare sige til hr. Erling Bonnesen, at det jo bliver en fremtidig kommunal opgave, og at det andet her vil være en statslig opgave, hvor vi skal være med til at løfte det.
Jeg mener også, at man på Fyn skal se på at få udbygget de muligheder, der er, og som der vil være en realitet i.
Rune Lund (EL), 2006-12-06:
Se, det er jo netop det, som kunne blive afklaret, hvis man lavede en decideret behovsanalyse vedrørende den strækning, der er mellem Faaborg og Ringe.
Der kunne man også komme frem til at sige: Det bliver ikke nødvendigvis de 300 mio. kr., som Banedanmark har anslået at en genopretning af skinnenettet vil koste.
Det kunne blive billigere, det kunne også blive dyrere.
Hvis man på den måde lavede sådan en analyse, ville man også kunne komme frem til, at der måske lå nogle muligheder i det, som man ikke lige umiddelbart troede var der.
Det er også derfor, vi siger: Lad os dog undersøge det.
Og hvis vi så finder frem til, at der ikke er noget at komme efter der, skrinlægger vi det.
Så gider vi ikke snakke om Ringe-Faaborg mere.
Så kommer Enhedslisten heller ikke med forslag om Ringe-Faaborg mere her i Folketingssalen, for så ved vi, hvad grundlaget er, men det ved vi ikke nu.
Derfor ligger der heller ikke i det her beslutningsforslag noget om, at der skal investeres en masse penge, for det afhænger jo af den undersøgelse, der kommer, og de resultater, den giver.
Men er det ikke generelt en god idé at lave undersøgelser, inden man kommer med holdninger her i Folketingssalen, vil jeg spørge fru Henriette Kjær?
Poul Andersen (S), 2006-12-06:
Vi lever i en tid, hvor der bliver mere og mere trafik, og vi er nødt til at se på, hvordan vi kan håndtere det.
Det er besluttet.
Det er kun et spørgsmål om tid; når VVM-undersøgelserne er færdige, begynder man også udbygningen dér.
Men hvis vi ikke som politikere prøver at se lidt længere ud i fremtiden med hensyn til de voksende problemer, der bliver på trafikområdet, og prøver at inddrage alle muligheder, så lukker vi jo alting for os selv.
Derfor skal vi da selvfølgelig undersøge tingene.
Walter Christophersen (DF), 2006-12-06:
Klimaforandringer er for alvor kommet på dagsordenen, og for at formindske udledningen af klimagasser fra transportsektoren fremsætter Enhedslisten dette beslutningsforslag om undersøgelse af opgradering af jernbanestrækningen Ringe-Faaborg, hvor driften med egentlige passagerer stoppede i 1962.
Jernbanen Ringe-Faaborg er enkeltsporet, og længden af samme er 29 km.
Banedanmark har oplyst, at ingen af de eksisterende jernbaneanlæg på strækningen kan genbruges, endvidere at sporanlægget indeholder sveller fra årene 1949 til 1954.
Skinnerne er af typen DSB 45 fra år 1905, altså mere end 100 år gamle.
Banedanmark konkluderer således, at den samlede omkostning for opgradering af strækningen RingeFaaborg vil andrage mellem 300 og 400 mio. kr.
Den Internationale Jernbaneunion er kommet frem til de samme tal.
Dansk Folkeparti finder, at en beløbsstørrelse på 300-400 mio. kr. for opgradering af RingeFaaborg-jernbanen ikke samfundsøkonomisk holder vand.
Strækningen busserviceres således i dag med ruterne 940, 960, 961 og 962, så passagererne er mobilitetsmæssigt dækket ganske godt ind.
Med hensyn til miljøet er det Dansk Folkepartis opfattelse, at en successiv udskiftning af busserne med busser med mere miljøvenlige EURO IV- samt EURO V-motorer vil afhjælpe udledningen af klimagasser mærkbart.
Regeringspartierne – Venstre og Det Konservative Folkeparti – Dansk Folkeparti samt Det Radikale Venstre har i en aftale om trafik for 2007 den 26. oktober 2006 afsat yderligere 4,7 mia. kr. til jernbaneinfrastrukturen i aftaleperioden 2007-2014.
Endvidere aftaltes en principbeslutning om at udskifte Banedanmarks signalanlæg.
Dansk Folkeparti finder, at disse tiltag – i prioriteret rækkefølge – inden for den danske jernbaneinfrastruktur vil medføre en permanent løsning på problemerne på området.
Som konsekvens af dette kan Dansk Folkeparti ikke tilslutte sig dette beslutningsforslag.
Rune Lund (EL), 2006-12-06:
Det, som indgår i den trafikaftale, som regeringen har lavet sammen med Dansk Folkeparti og De Radikale, er jo en reparation af det eksiste rende skinnenet.
Det, som det her handler om, er at sætte gang i en debat om, hvorvidt det ikke kunne være en god idé at genoprette strækninger eller få tog til at køre på strækninger, hvor der tidligere har kørt tog.
Og det, som der vil komme i senere forslag fra Enhedslisten, er beslutningsforslag om deciderede udvidelser af jernbanekapaciteten mellem Århus og København.
Hr. Walter Christophersen har læst rigtigt nok op af de tal, som også fremgår af det beslutningsforslag, jeg har fremsat.
Der er tale om 29 km mellem Ringe og Faaborg.
Det er fra Banedanmarks side anslået til at koste – et let skøn – 300 mio. kr. Så vil jeg bare spørge hr. Walter Christophersen: Hvor meget tror hr. Walter Christophersen at en motorvej mellem Ringe og Faaborg ville koste?
Har hr. Walter Christophersen et bud på det?
Walter Christophersen (DF), 2006-12-06:
Men det er jo heller ikke det, beslutningsforslaget går på.
Man forholder sig til de miljøproblematikker, som vi vil stå med i fremtiden; det indeholder forslaget også.
Men jeg finder, at den trafikaftale, vi har indgået den 26. oktober 2006, virkelig dækker de her områder, hvor vi over en 3-årig periode får vedligeholdelsen fuldstændig dækket ind, og hvor vi så kan forholde os til fornyelsen af jernbanen frem til år 2014, således at vi i 2014 har itænkt alle de røde, de grønne og de blå linjer i prioriteret rækkefølge.
Rune Lund (EL), 2006-12-06:
Jeg er sådan set enig med hr. Walter Christophersen i, at når man laver en behovsanalyse, skal man også kigge på, hvad den miljømæssige gevinst ved f.eks. at lave en jernbanestrækning eller genoprette en jernbanestrækning vil være, i forhold til at folk i stigende grad vælger at bruge deres private bil.
Det er jo.
f.eks. en af de variabler, om jeg så må sige, man skal bruge i en sådan behovsanalyse.
Og det kan jeg da erklære mig enig i.
Det, som også lidt er Enhedslistens pointe med at stille det her forslag, er at sige: Der har været så meget fokus på at lave motorveje og asfalt, asfalt og atter asfalt i årevis, men nu skal vi altså have en diskussion på banen om, hvor vi kan forbedre jernbanen, hvor vi kan genoprette de strækninger, som tidligere har været nedlagt, og hvor vi kan lave jernbaneudvidelser, sådan at det ikke bare bliver ved de reparationer af skinnenettet, der burde have været repareret for mange, mange år siden.
Er det en tankegang, som Dansk Folkeparti kan føle sig tiltrukket af?
Walter Christophersen (DF), 2006-12-06:
Jeg synes, at den trafikaftale af 26. oktober i år reflekterer det, hr. Rune Lund siger.
Der er allokeret yderligere 4,7 mia. kr. til jernbanen, mens man på vejanlæg allokerer 4,2 mia. kr. – det vil sige, at aftalen er i jernbanens favør.
Jeg mener, at det er meget visionært.
Og som hr. Poul Andersen fra Socialdemokraterne meddelte her fra talerstolen, skal vi jo også forholde os til, at det tredje spor fra Odense til Middelfart altså er under udarbejdelse og vil komme i nær fremtid.
Så jeg mener, at trafikaftalen af 5. november 2003, hvori den strækning var inkluderet, var ganske visionær.
Og regeringspartierne og Dansk Folkeparti bliver fremdeles ved med at være visionære, også på jernbaneområdet.
Når vi taler om det her specifikke projekt, vil jeg nok sige til hr. Rune Lund, at jeg mener, at den kollektive bustrafik servicerer strækningen der bedre, end et sådant initiativ vil.
Henriette Kjær (KF), 2006-12-06:
Det er et meget grundigt og gennemarbejdet beslutningsforslag, Enhedslisten her har fremsat, og det vil jeg da gerne rose dem for.
Men jeg må også med det samme sige, at vi i Det Konservative Folkeparti ikke er enige i, at der skal laves en undersøgelse om at genåbne jernbanen mellem Ringe og Faaborg.
Når jeg ikke mener, det umiddelbart er nogen god idé, er det, fordi jeg synes, at hvis man sæt ter en undersøgelse i gang, der trods alt vil koste mange penge, må man også have en idé eller et ønske om, at det faktisk er en bane, man ønsker skal fungere, og som der skal køre tog på.
At få opgraderet den her bane og få den gjort klar til at køre med et tog igen vil koste en meget, meget stor investering.
Så det bliver jo oppe omkring den her halve milliard kroner, hvad jeg synes er en meget stor investering for en meget lille strækning, hvor det ser ud til, at passagererne og de mennesker, der bor i området, er tilfredse med den trafikbetjening, der finder sted i dag.
Det er årsagen til, at vi ikke kan sige ja til det her.
Jeg synes faktisk, det er en god ting, at vi prøver at se på: Er der behov for at udbygge jernbanen forskellige steder i Danmark?
Det synes jeg også vi er i gang med.
Dels er vi jo nu ved at få undersøgt, om vi kan få lavet en VVM-undersøgelse af en forøgelse af kapaciteten KøbenhavnRingsted, hvor vi får udvidet antallet af de spor, der ligger i dag.
Det tror jeg virkelig vil kunne afspejle sig i miljøet.
Jeg håber, vi kan få halvtimesdrift på lyntog i den forbindelse, og det tror jeg virkelig vil flytte noget fra bilerne over i togene.
er, at vi har nedsat Infrastrukturkommissionen, som skal prøve at komme med et bud på, hvordan Danmark skal udvikle sig.
Hvordan skal Danmark se ud infrastrukturmæssigt de næste 20-30 år?
Hvad er der behov for der?
Der er det jo spændende at se, om der kommer nogle bud på anlæg af nye jernbaner og også et bud på: Hvor kunne det så være interessant, at de skulle ligge?
Det glæder jeg mig til at se, men jeg synes, at det her er en alt for stor investering i noget, som jeg ikke mener vil give det miljømæssige afkast, som man, også fra Enhedslistens side, ønsker at få.
Jeg ved godt, at det, Enhedslisten foreslår, er, at der foretages en grundig undersøgelse af muligheden for at reetablere driften på jernbanen mellem Ringe og Faaborg.
Men omvendt er man jo utrolig detaljeret i det her beslutningsforslag, i hvert fald hvad angår at sende det signal om, at man mener, der skal køre tog.
Der er forslag til en køreplan, og der er bud på, hvad det her vil komme til at koste.
Derfor tror jeg, at vi vil komme meget galt af sted med det her ønske om en forundersøgelse, for der vil vi sende et klart signal fra Folketingets side om, at vi faktisk ønsker den her strækning genåbnet, og det ønsker jeg ikke nødvendigvis.
Jeg mener stadig væk ud fra de tal, der er oplyst her, at det er for mange penge for en for lille gevinst.