runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2005-11-29:
Jeg synes sådan set, at det er et ret godt forslag.
Det gør jeg af flere grunde, først og fremmest fordi vi kan se, at loven om musikskoler har været en ubetinget succes fra starten og fortsat er det, og alle, der arbejder med moderne samfund, ved, at kreativitet er forudsætningen for en videreudvikling af samfundet, og her spiller drama, litteratur, billedkunst, dans osv. en helt afgørende rolle.
Derfor er det vigtigt, at vi får denne her diskussion om at få udvidet musikskolerne eller omdannet musikskolerne til egentlige kulturskoler, som tager andre kunstretninger ind, sådan at man får de brede kreative muligheder på alle kulturskolerne.
Det, der er det helt afgørende, er selvfølgelig også at finde formen for, hvordan man kan finansiere det.
Der har vi i al beskedenhed foreslået den model, som vi kender fra musikskolerne, som har været en ubetinget succes.
Det er den, vi skal bruge til kulturskolerne.
Så er det rigtigt, at der er et væsentligt argument i den midlertidige periode, vi er i nu, hvor vi har lavet et forsøg i forbindelse med kommuneaftalerne, og det bærer vi frem.
Men jeg synes, det er vigtigt, vi får debatten om, hvad vi vil i fremtiden.
Der er det jo ret beset, som også bl.a. Dansk Folkeparti var inde på,
et spørgsmål om prioritering, men der har vi den opfattelse, at vi i et samfund er nødt til også at prioritere nogle fælles værdier og ikke kun de individuelle personlige behov.
Så vi har det faktisk sådan, at det er meget væsentligt, at man også kan sige, at vi som samfund gerne vil vægte vores børns muligheder for at få en kreativ barndom og ungdom.
Det er noget, vi gerne vil finansiere og give den støtte, der er nødvendig, både fra statens side og fra kommunernes side.
Derigennem er vi med til at sikre, at vi får et større kreativt potentiale udviklet gennem børn og unge, og det er det, der skal bære Danmark ind i fremtiden, så vi støtter forslaget.
Bente Dahl (RV), 2005-11-29:
At beskæftige sig med kunstrelaterede fag er herligt i sig selv.
Det stråler ud af børn, der maler, spiller musik, danser eller spiller teater.
Når man ser på børnene, er der ingen, der kan være i tvivl om, at de har det godt med den beskæftigelse.
Koncentration, glæde, nysgerrighed er centrale ord i beskrivelsen af deres tilstand.
De får en kunnen, der i og for sig er udmærket og en fuldt tilstrækkelig grund til at give børn og unge denne mulighed for aktivitet.
Et af statsministerens pejlemærker ifølge hans tale til Venstres landsmøde her forleden, der stod i Berlingske Tidende den 28. november, var: »En styrkelse af dansk kultur er et pejlemærke.
Turister skal valfarte til Danmark for at se vores kultur.«
Kultur skal ses, men den skal først og fremmest mærkes og være der.
Kultur skal ikke bare sælges i metermål til turister; kultur skal frembringes af mennesker; kultur er noget, der bygges op nedefra.
Vi skal give vore børn og unge mulighed for at bygge op, ikke for at turisterne skal valfarte til Danmark, men fordi vore børn og unge får en bedre tilværelse af det.
Så sker der det i kraft af deres kunnen og gøren og laden på det kulturelle område, at det bliver så interessant, hvad der foregår her, at andre vil komme Fttm.023.fm Page 1626
Det er så at sige en positiv sidegevinst ved at give de unge kulturelle muligheder.
I Det Radikale Venstre ser vi en fare i, at børn og unge bliver passive forbrugere af underholdning, og det bliver de, hvis ikke der er noget at tage sig til.
Ikke alle børn synes, det er sjovt at dyrke sport, der skal være andre tilbud inden for børnenes rækkevidde.
Vi kan lade os inspirere af Norge, hvor der er kulturskoler i alle kommuner.
Skolerne er af skiftende kvalitet.
For Det Radikale Venstre er det en begyndelse.
Vi vil arbejde for, at de forsøg bliver afløst af kulturskoler i alle kommuner i Danmark.
Vi finder det afgørende vigtigt, at både bløde og hårde fag prioriteres, så børn kan udvikles
bedst muligt
Derfor skal vi sørge for, at kulturskoler findes i nærområderne, der, hvor børnene er.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-11-29:
Jeg synes, det ligger i ordene, at vi har et forsøgsprojekt i gang.
Så må det forsøg evalueres, og hvis det viser sig, at det forsøg virkelig sparker noget godt i gang, som lukker op for mere kreativitet, mere mangfoldighed og mere entusiasme ude blandt børn og unge, så mener jeg, at det skal fortsættes.
Vi har selvfølgelig sat pengene af og indgået et forlig om det her, fordi vi mener og håber på, at det kan sparke noget positivt i gang.
Bente Dahl (RV), 2005-11-29:
Jeg ville gerne høre, hvordan ordføreren for De Konservative, hr. Jakob Axel Nielsen, betragter forsøgene med kulturskolerne, dem, der nu er blevet resultatet af det brede kulturforlig i finansloven.
Betragter hr. Jakob Axel Nielsen dem som enestående, altså i 4 år og så er det slut, eller som forsøg, der viser videre til en fortsættelse af en slags?
Søren Pind (V), 2005-11-29:
Det her lovforslag handler om, at der er organisationer, der nu får lejlighed til at indsamle midler, hvad de ikke hidtil har haft mulighed for.
Og det undrer mig egentlig, at jeg skal høre Socialdemokratiets ordfører udtrykke så massiv modstand mod et forslag, der rent faktisk vil give organisationer den mulighed for på gader og stræder at samle midler ind til et formål, som grundlæggende er godt.
Men sådan er den politiske debat åbenbart, og sådan kan man se så forskelligt på det.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-11-29:
Lidt i forlængelse af fru Lone Møllers spørgsmål: Hvis det er sådan, at udvalget kommer frem til, at der er underskud, det vil sige, at der er flere, der bliver underkompenseret, at udgifterne til at rette op på underkompensation overstiger indtægterne fra at rette op på overkompensation, altså at der skal hentes nogle penge for at gøre det her system retfærdigt, vil ministeren så se positivt på det?
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Lone Møller (S), 2005-11-29:
Nu lagde ministeren meget vægt på i sit ordvalg, at det ikke var rimeligt, at nogen fik en overkompensation, og derfor bad jeg ikke om at få en eller anden tale om udvalget.
Jeg spurgte, om jeg kunne få et klart svar fra ministeren på, om ministeren med ministerens retfærdighedssans synes, det er rimeligt, at nogen bliver underkompenseret.
Så er det klart, at så kan vi se, hvad der kommer fra et udvalg.
Jeg bad bare om et ja eller et nej: Er det rimeligt, at nogen bliver underkompenseret?
Et enkelt, kort spørgsmål: Ministeren siger, at regeringen ikke mener, det er rimeligt, at nogen skal have en højere erstatning på grund af, at de har et tilskud eller en social ydelse.
Derfor skal ministeren bare svare ja eller nej til, om ministeren mener, det er rimeligt, at nogen bliver underkompenseret med hensyn til deres erstatning.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-11-29:
Jeg sagde helt klart, at min fuldstændig afgørende forudsætning er, at det her kommer til at indgå i en udvalgsbehandling, hvor man også ser på underkompensation.
Det nytter jo ikke noget, at man tager et lille hjørne af de mennesker – det er i øvrigt et mindretal af de mennesker, der kommer til skade på arbejde, vi snakker om her – og siger, at der måske er nogle af dem, der har deres fleksjob hele livet, og så siger, at her skærer vi, og så vil vi i øvrigt ikke gøre noget ved de andre.
Det er jo ikke alle, der har deres fleksjob hele livet, og dermed bliver de ramt af underkompensation i resten af tiden.
Fttm.023.fm Page 1654 Thursday, February 9, 2006 4:52 PM
Jeg mener, at det her må ses som en helhed.
Erling Bonnesen (V), 2005-11-29:
Jeg er meget glad for at høre ordførerens tilkendegivelse af, at man, såfremt det kan dokumenteres, at der er en overkompensation, så vil være med til at se på at få den her sag bragt på plads.
Så jeg vil da se frem til, at ordføreren i forbindelse med udvalgsbehandlingen nu overvejer at stemme for forslaget, for det er præcis det, det handler om.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-11-29:
Jo, hvis man kan konstatere, at der er nogle mennesker, som bliver overkompenseret set over et livsforløb.
Jeg har ikke set dokumentation for det.
Men hvis man kan konstatere det, hvis man virkelig gennem det her udvalgsarbejde kan sige, at der er en bestemt gruppe mennesker, som bliver overkompenseret, lige så vel som der er en bestemt gruppe mennesker, som efter mit bedste skøn er væsentlig større, der bliver underkompenseret, så synes jeg, det vil være rimeligt, hvis det her udvalg, samtidig med at man kan få rettet op på det for dem, der bliver underkompenseret, siger: Jamen så må vi også rette op på det for dem, der bliver overkompenseret.
For min skyld ingen alarm.
Jeg vil godt have et mere retfærdigt system og mere enkelt system.
Jeg vil først og fremmest have, at de, der kommer til skade på deres arbejde, ikke bliver snydt.
Erling Bonnesen (V), 2005-11-29:
Nu blander ordføreren jo sådan tingene lidt sammen ved at trække en lang række andre forhold ind i sagen, som ikke har noget med den her sag at gøre.
Holder vi os nu til sagen her, er ordføreren så ikke enig i, at vi kan konstatere, at der bliver udbetalt for mange penge i forhold til det tab, man lider, og at det så er rimeligt, at man får det bragt på plads nu her og så tackler de øvrige forhold i udvalgsbehandlingen?
Dette lovforslag er en udmøntning af aftalen mellem en bred række af partier om anvendelsen af satspuljen for 2006.
Lovforslaget handler kort sagt om, at personer ansat i fleksjob undtages fra beskæftigelseskravet for ret til dagpenge ved sygdom.
Det betyder, at fleksjobbere automatisk vil opfylde beskæftigelseskravet over for kommunen, og at kommunen derfor altid skal betale eller refundere sygedagpenge fra den første sygedag, selvfølgelig kun hvis personen opfylder de øvrige betingelser for at modtage sygedagpengene.
Fleksjobbere vil hermed også få sygedagpenge, hvis de kun har været ansat i kort tid,
og desuden vil forslaget være med til at fjerne potentielle barrierer hos virksomhederne i deres overvejelser om at oprette fleksjob, og det ser vi selvfølgelig positivt på.
Venstre støtter forslaget.
Elisabeth Geday (RV), 2005-11-29:
Det er jo ikke første gang, at regeringen vælger at skride til lovgivning, før et udvalg har fået lov at gøre sit arbejde færdigt.
Men det kan da godt undre Det Radikale Venstre, at man nedsætter et udvalg, der skal se på både over- og underkompensation i forhold til arbejdsskader, og så alligevel vælger at fremsætte et forslag, som ligesom tager hul på det arbejde, som udvalget skal sidde og arbejde med.
Det må føles en anelse besynderligt at sidde i udvalget og skulle arbejde med de her ting og så opleve, at uanset hvad, uanset hvilke gode og saglige argumenter, uanset i hvilken sammenhæng tingene måtte skulle indgå, så har regeringen altså valgt at tage et standpunkt, som har mundet ud i det her lovforslag.
Jeg vil da sige, at når man ser på det umiddelbart, virker regeringens argumentation rimelig, for jeg har heller ikke den opfattelse, at det var hensigten med fleksjobordningen, at folk ligefrem skulle kunne tjene penge på at gå på fleksjob.
Men på den anden side taler vi altså om mennesker, som har fået en arbejdsskade, som har begrænset dem for livet i deres muligheder på arbejdsmarkedet.
Jeg spørger lige sådan helt åbent: Hvorfor skulle vi dog medvirke til at forringe deres vilkår?
Hvad er det afgørende argument, og hvorfor har det sådan et hastværk, at vi ikke kan vente på, hvad Arbejdsskadeudvalget i øvrigt har af forslag?
Jeg synes, det forekommer rimeligt, at tingene skal ses i en sammenhæng, så vi er nødt til både at se på de steder, hvor der foregår en underkompensation – som dem, fru Lone Møller har tilkendegivet tidligere i løbet af forhandlingerne – og ved samme lejlighed tage højde for de steder, hvor der sker en overkompensation.
Så jeg ser ikke behov for at få det her forslag gennemført.
Men jeg vil sige, at Det Radikale Venstre går åbent ind i udvalgsbehandlingen og meget gerne lytter til de svar, som jeg forventer at ministeren vil komme med til en række spørgsmål, såsom: Hvorfor haster det så meget?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-11-29:
Det Konservative Folkepartis holdning er, at vi ikke på nogen måde fraviger de almindelige erstatningsregler, som vi har haft i mange, mange, mange år, og det vil sige, at man skal have kompensation for de tab, man lider.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-11-29:
Jeg er meget glad for det svar.
Og så bare for at gøre det helt præcist: Vil det sige, at Det Konservative Folkeparti går ind for, at et menneske, som ved en arbejdsskade mister sin arbejdsevne 100 pct. – dokumenteret, bedømt og det hele – så også skal kompenseres fra det, at man får 0 kr. i indtægt, og til, at man får 100 pct. dækning for sit erhvervsevnetab?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-11-29:
Det vil sige, at man skal have kompensation for sit tab.
Men naturligvis skal man have sit tab erstattet, i det omfang man kan dokumentere sit tab.
Sådan er det.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-11-29:
Lad mig nu så bare gå ind på hr. Jakob Axel Nielsens præmisser og sådan tage for givet, at det her handler om en form for overkompensation.
Vil der i forlængelse af det og i forlængelse af Venstres ordførers bemærkninger i det kommende udvalgsarbejde være åbnet op for, at man tilsvarende kan se på alle de mennesker, der bliver underkompenseret – ud fra at man nu har taget et beløb her og det jo ikke er for at spare nogen som helst steder – altså på retfærdigheden i det her system?
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, om De Konservatives ordfører har den samme holdning til, at vi også skal have rettet op på de spørgsmål, der handler om underkompensation af de arbejdsskadede?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-11-29:
Der gælder nøjagtig de samme regler, om det er over eller under.
Det, der er juraens regler inden for erstatningsretten, er, at det er meningen, i det omfang der foreligger et ansvarsgrundlag, at den, der er ansvarlig, skal dømmes til at betale for den pågældendes tab.
Så kan det være, der er nogle dokumentationsvanskeligheder ved det.
Vi kan ikke begynde at gå alle forskellige erstatningssager og kategorieksempler igennem her.
Men meningen med reglerne, og de har virket i meget lang tid, er, at man skal kompenseres for sine tab.
Lone Møller (S), 2005-11-29:
Nu ved jeg jo, at hr. Jakob Axel Nielsen er klog ud i juraen, og jeg bliver her belært om, at uanset om det er i Danmark eller alle andre steder, er det sådan, at der aldrig må dømmes mere end ens tab.
Så vil jeg gerne spørge: Er det så korrekt, at der gerne må dømmes, så man i hvert fald får mindre end det tab?
Det tyder i hvert fald alle papirer, vi sådan har set, på, nemlig at der bliver rimelig underkompenseret i forhold til, hvad man kunne forvente at få med den indtjening, og det, der i dag bliver udbetalt.
Er det helt o.k. inden for juraens rammer – ikke over, men gerne under?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-11-29:
Nu synes jeg, at fru Lone Møller bliver urimelig meget polemisk, for naturligvis er der ikke tale om et tagselvbord.
Det at kunne få et fleksjob er en ordning, som jeg bakker et hundrede og ti procent op om og synes er god af de årsager, som jeg også nævnte før.
Derfor skal vi værne om den, vi skal sørge for, at de polioramte, de trafikuheldsramte, de gigtramte, eller hvad det kan være, får lov til at aflevere deres arbejdskraft.
Med hensyn til Højesteret lad mig så lige sige, at den har jeg aldrig betragtet som Gud, men jeg kender til dens tankegang, og jeg går ind for magtens tredeling mellem den lovgivende, den udøvende og den dømmende magt.
Her sidder vi altså som den lovgivende magt, og Højesteret er den dømmende magt, og hvis det er sådan, at vi har haft nogle intentioner, som også fremgår af bemærkningerne, og de ikke opfyldes af den dømmende magt, er det vores pligt at sørge for, at tingene justeres ind. Højesteret og de andre domstole kan nemlig ikke gøre andet, end at de dømmer efter de lovtekster, vi laver, og hvis ikke de har været præcise nok, så må de laves om.
Derfor vil jeg også gerne sige, at det er et helt uomtvisteligt princip i erstatningsretten, ikke Fttm.023.fm Page 1651
Thursday, February 9, 2006 4:52 PM bare i Danmark, men i alle lande, at man aldrig kan få mere end sit tab dækket; men man skal også have sit tab.
Det her viser sig at være en lovregel, hvor nogle regler går i karambolage med hinanden, så nogle får mere end deres tab, og det er bare ikke i overensstemmelse med ganske almindelige erstatningsretlige principper.
Derfor bliver loven lavet om.
Ellen Trane Nørby (V), 2005-11-29:
Mens globaliseringens vinde blæser over Danmark, tror jeg, det bliver klart for enhver, at vi ikke kan konkurrere med Kina og Indien på lønog arbejdsvilkår.
Det er og bliver et kapløb mod bunden, et kapløb, hvor vi vil stå som tabere, Fttm.023.fm Page 1620
den dag finalematchen skal spilles, hvis vi ikke ændrer os.
»Work smarter, not harder« er vejen frem.
Vi skal leve af viden, udvikling og ideer.
Kreative løsninger og videnspredning af eksisterende produkter bliver i høj grad der, hvor vi skal holde fokus.
Moderne mennesker bosætter sig simpelt hen ikke i en kulturel udørk.
Derfor spiller det danske kulturliv en rolle, når vi skal sikre kreative mennesker og innovative virksomheder, og udviklingen starter fra barnsben.
I Venstre støtter vi klart op om ønsket om at skabe flere kulturelle tilbud til børn og unge, og på den baggrund har vi da også med interesse læst forslaget fra Socialdemokraterne, De Radikale, SF og Enhedslisten, men vi må bare konstatere, at virkeligheden har overhalet oppositionen.
Vi er i fuld gang.
Det sker ved at udvide huskunstnerordningen, ved at styrke talentudviklingen, ved at styrke musikskolerne og ved hvert år at afsætte 3 mio. kr. over de næste 4 år til at lave forsøg med kulturskoler, netop det, der ligger i det her forslag, samt med at lave forsøg med billedkunstneriske grundkurser.
Så vi er i fuld gang, og vi ser frem til, at forsøgene giver ideer og inspiration, så kommunerne og vi kan se, at kulturskolerne vil brede sig.
Men det er bare en fejl at tro, at en forankret og aktiv kulturpolitik kan dikteres her fra Christiansborg.
I Venstre ønsker vi ikke, at det foregår efter en Christiansborg one fits all-model, hvor man centralt sætter rammerne for udviklingen ude lokalt i kommunerne.
Vi har stor tiltro til, at kulturen udvikler sig bedst og mest forankret i kommunerne.
Bredt set er udgifterne til det kulturelle område i kommunerne og amterne også steget gevaldigt de seneste år, og antallet af kulturelle tilbud og kreative uddannelsesmuligheder er vokset bredt set over hele landet.
I Venstre støtter vi op om tanken og ønsket om, at kommunerne udvider musikskoletilbuddet til en reel kulturskole med undervisning i musik, dans, drama, billedkunst og litteratur.
Og vi ser heldigvis også i dag, at flere kommuner allerede har skabt de her kulturelle oaser for børn og unge.
Vi kan konstatere, at det foregår på mange forskellige faconer.
Der er allerede i dag omkring 30 kulturskoler landet over.
Selvfølgelig kan man fremhæve en skole som den i Esbjerg som en frontløber, og den er da også en kilde til inspiration.
Derudover er der 175 kommunale drama-, medie- og billedskoler landet over.
På den baggrund ser vi heller ingen nødvendighed for B 28, for udviklingen er i gang.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-11-29:
Det er jo på mange måder et fantastisk forslag.
For det første er det jo et godt forslag, som Enhedslisten selvfølgelig kan støtte, og for det andet er det også det første forslag, jeg har fornøjelsen af at behandle for anden gang i min meget, meget korte karriere her i Folketinget.
Men man må jo også sige, at det er lidt igen-igen, og uanset om vi snakker om et halvt eller et helt år ad gangen, virker det måske, som om ambitionerne for uddannelse af de arbejdsløse ikke er særlig store.
Hvad er egentlig undskyldningen for ikke at gøre ordningen permanent?
Det slås jo fast i forslaget, at de længerevarende uddannelsestilbud kun gives på betingelse af, at den arbejdsløse faktisk ikke umiddelbart kan formidles arbejde inden for sit eget fag, at uddannelsestilbuddene kvalificerer til beskæftigelse inden for områder, hvor der ellers kan forventes mangel på arbejdskraft, og at uddannelsen i øvrigt skal være enten statsligt finansieret eller offentligt finansieret og statsligt godkendt.
På den baggrund synes jeg nok, at der i virkeligheden er lagt op til både livrem og seler i forbindelse med længerevarende uddannelsestilbud.
Der er ikke nogen grund til, at ordningen ikke skulle kunne gøres permanent, og det vil vi ønske kommer til at ske.
Indtil videre må vi altså nøjes med denne igen-igen-forlængelse, men vi støtter altså forslaget, selv om vi ikke mener, det er at gå særlig langt.
Når det for en række nyledige viser sig, at de har vanskeligt ved at matche de kvalifikationer, de har, med ledige job, kan en målrettet uddannelsesindsats tidligt i ledighedsforløbet medvirke til at forebygge langtidsledighed og mangelsituationer på arbejdsmarkedet.
En del af de personer, der bliver ledige nu, kommer fra brancher, hvor der i dag ikke er udsigt til beskæftigelse i den helt nære fremtid, men ledige fra disse brancher vil få forbedret deres chancer for igen at få arbejde, hvis de får mulighed for at omskole sig.
Under disse betingelser er det hensigtsmæssigt at forlænge muligheden for de længerevarende tilbud om opkvalificering allerede i første ledighedsperiode, og på denne baggrund ser jeg frem til at arbejde sammen med Folketingets Arbejdsmarkedsudvalg om at få forslaget vedtaget.
Fttm.023.fm Page 1659
Thursday, February 9, 2006 4:52 PM Afstemning
Elisabeth Geday (RV), 2005-11-29:
Det er jo kun et halvt år siden, vi sidst behandlede et forslag om forlængelse af denne lovgivning, og jeg kan i hvert fald glæde mig over, at ministeren har lyttet til det, vi sagde dengang.
Ordningen giver mulighed for at tilbyde en særlig form for opkvalificering til folk, som ikke har udsigt til at få job inden for deres eget faglige område og i stedet vil søge at få en uddannelse, så de matcher arbejdsmarkedet på de områder, hvor der mangler arbejdskraft.
Sidste gang foreslog han en forlængelse på ½ år, nu er han så gået med til en forlængelse på 1 år, og jeg kunne tænke mig at foreslå ministeren at gå hele vejen og gøre det til en permanent ordning.
Vi vil være meget positive i udvalgsbehandlingen, og jeg skulle hilse og sige fra SF’s ordfører, som ikke kunne være til stede i dag, at det vil SF også.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-11-29:
Der er her tale om forlængelse af en god ordning.
Der skal ikke være tvivl om, at vi Konservative primært ønsker, at de ledige
hurtigst muFttm.023.fm
Page 1658
Thursday, February 9, 2006 4:52 PM ligt igen kommer i beskæftigelse, men dette tilbud har imidlertid sin berettigelse, når der er tale om ledige, der kommer fra brancheområder, hvor det ikke umiddelbart kan påregnes, at der igen vil være udsigt til beskæftigelse.
Her er der meget fornuft i at lave målrettede tilbud, der omskoler ledige til at kunne virke i andre brancher, hvor der enten allerede er eller må forventes ledighed, og på denne baggrund støtter vi Konservative lovforslaget, som jo også er en del af forliget »Flere i arbejde«, som vi netop nu genforhandler.
Bent Bøgsted (DF), 2005-11-29:
Jeg skal gøre det kort.
Lovforslaget går i sin enkelhed ud på, at ordningen med at give tilbud, vejledning og opkvalificering i op til 1 år til nyledige, forlænges til den 1. januar 2007.
Det er blevet bemærket, at den burde være permanent, men det vil jeg ikke gå yderligere ind i.
Men Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.