runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-12-10:
Som allerede sagt tidligere har jeg ingen kommentarer til TDC-sagen.
Om det generelle kun dette, at jeg kan gentage, at regeringens politik naturligvis er, at bliver man opmærksom på et hul i skattelovgivningen, skal man lukke hullet.
Man skal lukke det med det samme.
Nu har jeg sagt det flere gange.
Det burde jo sådan set stå nogenlunde klart, at det er det, der er regeringens politik.
Med hensyn til den anden del af det om rimeligheden i en sådan fratrædelsesordning må jeg sige, at det kan man ikke fastlægge noget principielt eller generelt om.
Der må man tage stilling konkret til den konkrete sag i den konkrete situation.
Det er jo så i direkte forlængelse af dér, hvor vi sluttede før, at hr. Søren Søndergaard spørger, om der har været kontakt mellem Statsministeriet og Kirkeministeriet i sagen om kirkeministerens spindoktor før dennes beslutning om at sige sin stilling op, og om statsministeren finder det rimeligt, at skatteyderne skal betale 6 måneders løn til en person, som selv har sagt op.
Der kan jeg til den første del af spørgsmålet svare, at der den 25. november var kontakter mellem Statsministeriet og Kirkeministeriet.
Med hensyn til den anden del, altså om en fratrædelsesordning for Kirkeministeriets pressechef, kan jeg sige, at der har jeg forstået, at kirkeministeren under de foreliggende omstændigheder har fundet det på sin plads, at pressechefen fortsat skal oppebære løn frem til udgangen af maj måned 2004, og det har jeg ingen bemærkninger til.
Det kan jeg til gengæld ikke bekræfte.
Men det kommer vi tilbage til under det næste spørgsmål, hvor der er stillet spørgsmål om, hvilke kontakter der har været.
Det skal jeg gerne redegøre for under det næste spørgsmål.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Der er to led i hr. Aage Frandsens spørgsmål.
Til det første kan jeg sige, at jeg klart kan afkræfte den påstand, som bliver citeret i spørgsmålet.
For så vidt angår spørgsmålet til anden del, kan jeg bekræfte, at en pressemedarbejder i et ministerium selvsagt ikke har instruktionsbeføjelser eller lignende beføjelser i forhold til medarbejdere i et andet ministerium, uanset om de pågældende er ansat som særlige rådgivere.
Aage Frandsen (SF), 2003-12-10:
Fordi der står noget i en avis, som nogen har skrevet, og man måske har skrevet det som et debatindlæg, behøver det ikke at være rigtigt.
Og fordi der er noget, der står flere gange, behøver det heller ikke at være rigtigt.
Derfor synes jeg, det er vigtigt, at statsministeren får lejlighed til i Folketinget at afkræfte en påstand, som har stået ikke kun en gang, men flere gange, og at statsministeren også får lejlighed til at bekræfte, hvordan man så også praktiserer nogle regler i forhold til særlige rådgivere.
»Vil statsministeren afkræfte påstanden i et indlæg i Jyllands-Posten den 4. december 2003 om, at statsministerens pressechef meddelte kirkeministerens pressesekretær, »at han ikke længere nød regeringens tillid«, og samtidig bekræfte, at en pressemedarbejder, der er i et ministerium, ikke har instruktionsbeføjelser eller lignende beføjelser i forhold til en pressemedarbejder i et andet ministerium, og at dette også gælder, når de pågældende er ansat som særlige rådgivere?«
Skriftlig begrundelse
Han begrundede sit ønske om at fratræde med, at han ikke ville risikere at blive en belastning for mit virke som kirkeminister.
Jeg var enig i hans vurdering, så selv om jeg fandt det dybt foruroligende, at medieomtale skulle have sådanne konsekvenser, accepterede jeg Henrik Gade Jensens ønske om at fratræde«. Efter eget ønske opfatter spørgeren også som egen fri vilje, hvilket den påståede henvendelse fra statsministerens pressechef i det ovenfor citerede ikke kan være udtryk for.
Derfor forekommer det spørgeren vigtigt, at statsministeren over for Folketinget dementerer påstanden om, at statsministerens pressechef skulle have meddelt, at kirkeministerens pressesekretær »ikke længere nød regeringens tillid«.
Det forekommer også spørgeren vigtigt, at statsministeren også dementerer påstanden om, at statsministerens pressechef i en stilling som særlig rådgiver skulle have tiltaget sig en beføjelse, som vedkommende ikke har ifølge gældende regler.
Ikke mindst i en tid, hvor der er særlig fokus på de særlige rådgivere, herunder når de særlige rådgivere fungerer som pressemedarbejdere, jf. det nedsatte udvalg om »embedsmænds rådgivning og bistand til regeringen og dens ministre«.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-12-10:
Jeg tror, alle har forståelse for, at hvis man ønsker en mere indgående teknisk drøftelse af en række af disse her skatteforslag, kan man med større udbytte tage drøftelsen med skatteministeren.
Det, jeg må forholde mig til, er det principielle. Jeg synes egentlig, den her debat også viser, at hver eneste gang venstrefløjen er uenig med regeringen i et eller andet område af skattepolitikken, bliver det straks kaldt et skattehul.
Det er blevet sådan et Sesam, Sesam - luk dig op, så råber man bare skattehul, hvis man er uenig i regeringens
skattepolitik
Det er man da velkommen til at gøre, men det er jo også det samme som at sige, at vi ikke nødvendigvis behøver at være enige i det hver eneste gang.
Det er, hvad jeg kan sige til det, ud over at gentage, hvad jeg nu efterhånden har sagt mange gange, at regeringens klare politik naturligvis er, at bliver man opmærksom på et skattehul, så skal det lukkes, og det skal lukkes med det samme.
Nu tror jeg, det står nogenlunde fast.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Morten Homann (SF), 2003-12-10:
Jeg var meget glad for, at statsministerens sidste svar på mit spørgsmål var meget klart, og at regeringens politik er, at man vil lukke hullerne prompte, når man opdager, at der er huller.
Grunden til min glæde er også, at der har været tale om et hundrede og firs graders kursskifte for regeringen, ikke bare i løbet af de sidste 2 år, men sådan set inden for de sidste 24 timer.
Så sent som i går havde vi her i Folketingssalen en afstemning i forbindelse med det lovforslag, der hedder L 27, som drejer sig om TDC-sagen.
Det har sådan set ikke noget med det at gøre, men i forbindelse med udvalgsarbejdet omkring det erkendte skatteministeren, at der var to nye skattehuller helt urelateret til TDC-sagen; han erkendte, at der var to nye skattehuller, i svar på henholdsvis spørgsmål 16 og spørgsmål 21.
Der blev udformet ændringsforslag til at lukke disse huller, som SF så stillede, forslag til at lukke de af skatteministeren erkendte huller.
Der stemte Venstre og Det Konservative Folkeparti, altså regeringspartierne, med deres støtteparti imod de her ændringer for at lukke skattehullerne.
Så det må være en ændring af regeringens kurs, som er sket siden i går, og derfor vil jeg tage statsministerens klare svar som tegn på, at vi nu kan stille ændringsforslagene igen til tredjebehandlingen og så regne med regeringens støtte til at lukke de af skatteministeren erkendte huller.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-12-10:
Ja, det har vi så forstået.
Vi forstod sådan set også tirsdag
i sidste uge, at det er regeringens politik at lukke de skattehuller, der er.
Der ligger et skattehul i den lov, man har lavet omkring tabs- og underskudsregler.
Det giver et provenutab for 2008 på omkring 350 mio. kr.
Der ligger ligeledes et skattehul i den lovgivning, man har gennemført om kapitalforklaring.
Vil statsministeren være indstillet på at forandre de to lovgivninger, sådan at de to skattehuller bliver lukket?
For det må vel være de konkrete ting og handlingerne, der tæller, i forhold til hvad regeringens politik er, frem for hvad statsministeren står og siger hernede.
Det virker som ren propaganda.
Søren Søndergaard (EL), 2003-12-10:
To spørgsmål til statsministeren:
For det første kunne jeg godt lige tænke mig, hvis statsministeren kunne oplyse lidt nærmere om, hvad det var, den der kontakt gik ud på, jævnfør det tidligere spørgsmål.
For det andet kunne jeg godt tænke mig at høre
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om det er regeringens synspunkt.
Line Barfod (EL), 2003-12-10:
Jamen altså jeg undrer mig også en del, hvis det skulle være sådan, at når regeringen har truffet beslutning om, at der skal nedsættes en undersøgelseskommission, og derfra kan der jo så gå et halvt år, før kommissionen faktisk er nedsat, skulle man overhovedet ikke kunne diskutere noget som helst, som har med sagen at gøre.
Nu er der jo efterhånden blevet nedsat en del
kommissioner i denne regeringsperiode.
På de 2 år, regeringen har siddet, er vi efterhånden oppe på tre kommissioner.
Men på grund af de to foregående kommissioner har de andre ministre i regeringen jo ikke afvist at udtale sig.
Både i Dan Lynge-sagen og i Farumsagen har ministrene beredvilligt svaret på spørgsmål.
Peter Skaarup (DF), 2003-12-10:
Spørgsmålet er stillet på baggrund af, at vi inden for det næste år eller halvandet står foran en folkeafstemning om den forfatning, som måske forhandles færdig her i weekenden.
I den forbindelse har Europa-Kommissionens formand, Romano Prodi, udtalt - det er fra Jyllands-Posten den 4. december - at han vil kalde det udemokratisk at lade forfatningens skæbne afhænge af resultatet af en enkelt folkeafstemning.
Han siger videre: »Man kan ikke ignorere det faktum, at hvis et land siger nej, nej, nej - så er det landets beslutning af blive uden for EU.« Jeg synes, det er nogle meget provokerende udtalelser set i lyset af, at det vel er op til hvert enkelt land at vurdere, om man vil støtte en forfatning eller ej.
Grundlæggende er det sådan, at alle lande skal bakke op bag forfatningsændringer, bag traktatændringer i EU.
Derfor synes jeg, det ville være rimeligt, at statsministeren klart markerer, at det ikke er et udgangspunkt for en folkeafstemning, at Kommissionens formand truer med bål og brand over for bl.a. danskerne.
»Vil statsministeren protestere over, at Europa-Kommissionens formand blander sig i en forestående dansk folkeafstemning ved at true medlemslande, der afviser EU- forfatningstraktaten, med at blive ekskluderet af samarbejdet, og mener statsministeren, at det er et udtryk for respekt for borgernes selvbestemmelsesret og frie valg, når Romano Prodi truer lande med bål og brand, hvis de stemmer nej til EU-forfatningstraktaten, som det er refereret i henholdsvis The Irish Times og Jyllands-Posten den 4. december 2003?«
Skriftlig begrundelse
Det fremgår af Irish Times henholdsvis Jyllands-Posten den 4. december 2003, at Romano Prodi i et interview med netop Irish Times har bedyret, at et enkelt medlemsland af EU ikke skal have lov til at bremse EU's forfatningstraktat.
Det er Romano Prodis opfattelse, at der skal forhandles om udmeldelse, hvis et land ender med at stemme nej til forfatningen.
Denne udmelding er ikke i overensstemmelse med Unionens traktatgrundlag, der fastslår, at alle medlemslande skal være enige og have ratificeret en traktat, før at denne kan træde i stedet for den tidligere.
Spørgeren finder det stærkt problematisk, at Kommissionens formand på den omtalte måde undergraver de enkelte europæiske folks nationale beslutningsprocesser ved at ekskludere medlemsstater, der ikke vil makke ret.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-12-10:
Jeg vil blot sige til hr. Lars Kramer Mikkelsen, at jeg selvfølgelig siger tak for foredraget.
Jeg vil godt sige, at jeg er meget glad for, at Socialdemokratiet deltog i det forlig om flere boliger sidste år.
Men det ændrer jo ikke ved, at denne regering lægger flere mursten oven på hinanden, end den tidligere regering gjorde.
Det tror jeg at hr. Lars Kramer Mikkelsen og jeg kan blive enige om.
Det er jo ikke kun almene boliger, det er også privat udlejningsbyggeri, det er flere ungdomsboliger, og det er mere kollegiebyggeri.
Så vil jeg gerne sige til hr. Keld Albrechtsen: Som jeg sagde sidste gang, er jeg godt klar over, hvordan repræsentantskabet arbejder i en boligorganisation.
Det behøver vi ikke at diskutere.
Jeg kan sige, at de aftaler og de møder, jeg har med Dansk Folkeparti, får jeg såmænd nok holdt, uden at hr. Keld Albrechtsen ved, hvilke datoer det er.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2003-12-10:
Jeg kender ikke de præcise tal på, hvor mange boliger der bliver bygget - dem kender ministeren bedre - og at det skulle være et udtryk for, at man ikke ønsker et ideologisk felttog mod den almene sektor, ved jeg ikke rigtigt.
Men jeg er da nødsaget til at sige, hvis ministeren skulle have glemt det, at man skal huske, hvem det var, der skabte grundlaget for, at der bliver bygget så mange boliger, som der bliver bygget i år.
Det var nemlig initiativer, der blev taget under SR-regeringen, som gør, at der bliver bygget så mange boliger i år - i øvrigt i enighed med ministerens parti.
Med hensyn til det med, hvem der har taget initiativ til hvad, er jeg nødsaget til at sige, at det er regeringen, som for 2 år siden fremsatte nogle ønsker om det her.
Det er rigtigt, at det er blevet diskuteret, men vel at mærke i pressen og i fagblade osv. Ministeren har på intet tidspunkt inviteret til dialog med de mennesker, som det egentlig berører, og deres repræsentanter.
Jeg synes, det er en lidt underlig demokratiopfattelse, ministeren i den sammenhæng lægger for dagen.
Så blev der sagt noget om hele det juridiske grundlag
for det her
Der må man vel egentlig sige, at det ikke er underligt, at vi spørger til den juridiske del af det her spil, for ministeren har ikke ønsket at offentliggøre de resultater, som undersøgelsen i hans ministerium har bragt frem.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-12-10:
Så vil jeg godt spørge ministeren: Når nu ministeren bekræfter, at han godt ved, hvordan boligorganisationer ledes, var det så ikke forkert af ministeren, at han forsøgte at give Folketinget og befolkningen det indtryk, at en beslutning kunne træffes af direktøren i selskabet, når det forholder sig sådan, at det er de beboervalgte medlemmer af repræsentantskabet, som træffer beslutningen?
Det er bare, fordi jeg synes, at ministeren har så meget med, at det er ham, der sådan skulle stå og repræsentere den enkelte lejer.
Det håber jeg at vi kan være enige om. Og så vil jeg bare spørge ministeren, om han kan oplyse, hvornår ministeren vil indlede forhandlingerne med Dansk Folkeparti.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-12-10:
Jeg ved ikke, hvem der er polemisk i sit sprogbrug om direktører, men altså når vi er inde i en diskussion om gamle krikker, skal jeg lade det være usagt.
Så vil jeg sige til hr. Keld Albrechtsen: Ja, jeg indkalder til et møde, men det er klart, at det grundlag, der skal ligge for et lovforslag, vil vi selvfølgelig tale med Dansk Folkeparti om, for det er inden for den ramme, vi skal have en dialog.
Og så vil jeg gerne sige til hr. Kramer Mikkelsen om et ideologisk felttog mod den almene sektor: Der har aldrig været bygget så meget alment, som efter den borgerlige regering kom til.
Vi bygger boliger til handicappede; der har aldrig været så mange boliger på ældreområdet; vi bygger udlejningsbyggeri for private, så almindelige mennesker kan få et sted at bo.
I det hele taget er der i denne regerings tid lagt flere mursten oven på hinanden i den almene sektor, end vi har set tidligere.
Til det med, at det er et ideologisk felttog, har vi sagt, at vi synes, det er rimeligt, hvis den enkelte lejer har mulighed for at overtage sin egen bolig.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2003-12-10:
Der er sådan set ikke nogen grund til, at ministeren bliver sådan lidt aggressiv og polemisk og slynger om sig med mere eller mindre populistiske vendinger om boligselskabsdirektørerne kontra de almindelige lejere.
Der har jo netop ikke været nogen dialog, og ministeren siger, at Boligselskabernes Landsforening er ude i et ideologisk felttog imod regeringen. Jeg er nødsaget til at sige til ministeren, mere for historieskrivningens skyld, at jeg er ret sikker på, at der er mennesker, der opfatter, at regeringen er ude i et ideologisk felttog imod hele den almene boligsektor.
Jeg hæfter mig også ved, at ministeren siger, at der var en aftale, som skulle klares af med Dansk Folkeparti.
Mener ministeren ikke, at det havde været fornuftigt at klare et par ting af med de almene boligorganisationer, inden man begyndte at skabe denne her frygt og i øvrigt vel også forvirring om det her, som har stået på i 2 år?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-12-10:
Jeg synes, at ministeren bliver unødig polemisk, når han forsøger at fremstille det, som om jeg mener, at det er direktøren i boligselskabet, der skal træffe beslutningen.
I boligorganisationen er det de beboervalgte medlemmer af repræsentantskabet, der træffer beslutningen.
Det vil jeg godt bede ministeren bekræfte, så vi kan undgå, at debatten sumper til i ren polemik.
Så vil jeg godt spørge lidt uddybende til det brev, som ministeren vil sende til Boligselskabernes Landsforening, for jeg har forstået det sådan, at det er et brev, der vil indeholde en indbydelse til et møde.
Har jeg forstået det rigtigt?
For det er jo ikke en dialog, hvis ministeren ikke indbyder til et møde.
Så er det i hvert fald svært at se, hvordan dialogen skal komme i gang.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-12-10:
Jeg vil gerne sige til hr. Keld Albrechtsen: Selvfølgelig er det, regeringen fremlægger omkring finansloven og den finanslovaftale, vi har lavet med forskellige parter, velovervejet.
Jeg ved ikke, om jeg skal kommentere mere til hr. Keld Albrechtsen.
Vi er jo dybt uenige om, om det skal være lejerne, eller det skal være direktøren i boligorganisationen m.v., der skal beslutte, om der skal ske et salg.
Nu er det jo sådan, at det er en forsøgsordning, og det
er en forsøgsordning med hensyn til, at det skal inkorporeres i et lovforslag.
Vi har nogle samtaler med Dansk Folkeparti først, så ved vi, hvor snittet ligger, og så skal vi selvfølgelig i en dialog med BL.
Lovforslaget vil også efterfølgende komme ud i høring - sagt til fru Lissa Mathiasen.
Jeg kan ikke sige til hr. Morten Homann, hvor mange kontakter der har været igennem 2 år, men det er jo ikke ubekendt for hr. Morten Homann, at Boligselskabernes Landsforening har set det her som et ideologisk felttog imod regeringen, og vi har været dybt uenige om, hvorvidt det skal være systemet, eller det skal være lejerne, der skal tage beslutningen.
Nu kommer kommunen ind, og nu kommer der en boligorganisation ind, for enten er der en kommune, der vil være med i et forsøg, eller en boligorganisation, og derfor er man involveret på en eller anden måde.
Hvis det er boligorganisationen, er der ingen problemer, men det er da klart, at hvis det er kommunen, kan der være en eller anden mindstegrænse for, hvor mange lejligheder der kan sælges i en kommune.
Derfor: Vi har ikke udmøntet det her i detaljen, men hovedlinjen i det - det er til både fru Lissa Mathiasen, hr. Morten Homann og hr. Keld Albrechtsen - har vi diskuteret uendelig mange gange.
Til fru Lissa Mathiasen: Vi mener jo, at til hele den diskussion om, hvor skødet ligger - hvor er der ekspropriation, og hvor er der ikke ekspropriation? - har Justitsministeriet svaret gentagne gange.
Jeg vil sige, at vi mener, afgørelsen skal ligge i afdelingen, hvis en kommune ønsker at indgå i et forsøg.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-12-10:
Jeg er enig med hr. Peter Skaarup i, at det naturligvis er op til hvert enkelt land at tage stilling til den nye traktat efter de procedurer, der nu gælder i hvert enkelt land. Men vi lever altså også i et frit folkestyre.
Og i et frit folkestyre skal der være en fri og åben debat, og der skal være mulighed for at udtale sig for såvel hr. Peter Skaarup som for mig og Romano Prodi, Kommissionens formand.
Derfor kunne jeg ikke drømme om at protestere imod de udtalelser, han er kommet med, endsige nedlægge forbud mod, at han som kommissionsformand må give sin mening til kende om, hvad konsekvenserne måtte være, hvis det ene eller det andet land måtte sige nej til traktaten.
I et frit folkestyre skal der være en fri og åben debat.
Lissa Mathiasen (S), 2003-12-10:
Jeg vil da godt lige høre, når ministeren siger, at han agter at sende et brev inden jul, om det er et brev, der indeholder en egentlig invitation til en dialog, eller om det bare er et spørgsmål om, at der bliver sendt noget ud i høring.
Så har jeg et andet spørgsmål.
Hvis man reelt er indehaver af et skøde på en ejendom, så formoder jeg, at ministeren er enig i, at så er man også den reelle ejer af den pågældende ejendom.
Og er det en invitation?
Morten Homann (SF), 2003-12-10:
Jeg stillede et konkret spørgsmål i sidste runde, og det synes jeg egentlig ville være interessant at få svar på.
Nu har ministeren - og det er jeg meget glad for - tilkendegivet, at han vil sende en invitation til Boligselskabernes Landsforening til en drøftelse af det her inden jul.
Men mit spørgsmål gik også på, hvor mange invitationer til drøftelse af det her spørgsmål ministeren har sendt til Boligselskabernes Landsforening i de 2 år, denne her diskussion har stået på.
Hvor mange gange har ministeren taget initiativ til at øge muligheden for at få en dialog om det her spørgsmål i de forgangne 2 år?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-12-10:
Jeg synes, det er klogt, at ministeren sender et brev til Gert Nielsen fra Boligselskabernes Landsforening inden juleaften.
Men jeg synes til gengæld også, det stort set var det eneste, der var klogt i det, ministeren sagde, for nu lægger ministeren igen op til konfrontation. Ministeren svarer ikke på mit spørgsmål, om ikke det er korrekt, at i finanslovaftalen bruges ordet boligorganisation, og det må jo være velovervejet.
Jeg vil godt spørge, om det, man skriver i finanslovaftalen, er velovervejet.
Det havde jeg antaget at det var.
Der står boligorganisation, og det betyder altså ikke afdeling.
Det betyder boligselskab.
Men nu vil ministeren alligevel trække sin gamle, luvslidte krikke ud af stalden - ved at nævne afdelingen - og forsøge at få det proppet ned i halsen på Dansk Folkeparti.
Det håber jeg så ikke lykkes, men det vil jo igen føre til konfrontation.
Var det ikke klogere, at ministeren, som nu har givet tilsagn om at invitere Boligselskabernes Landsforening til møde og sende et brev inden jul, lagde op til en fuldstændig fordomsfri drøftelse med Boligselskabernes Landsforening, hvor man ikke fra regeringens side på forhånd kommer og stiller krav til dialogen om, at det absolut skal være afdelinger.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-12-10:
Jeg vil gerne sige til hr. Keld Albrechtsen og også til hr. Morten Homann, at regeringen altså sætter lejerne før systemerne.
Det er stadig væk regeringens holdning, at hvis der er en kommune, hvor der er nogle, der ønsker at lave et forsøg, og boligorganisationen ikke deltager - normalt vil de nok deltage, men hvis de ikke deltager - så er det den enkelte afdeling, der skal have lov at bestemme, for vi sætter den enkelte lejer før direktøren af boligorganisationen.
Det er mennesket før systemet.
Til hr. Keld Albrechtsen: Det er stadig væk udgangspunktet for de drøftelser omkring det lovforslag, der ligger, at det er en forsøgsordning.
Så regeringen vil i det nye år fremsætte et lovforslag, og det vil få en helt ordinær behandling her i salen, som alle andre lovforslag.
Med hensyn til BL, så er det jo BL, der har været ude at tilkendegive, at regeringen ønskede at sælge over en halv million almene boliger.
Det er der jo ikke tale om.
Der er hverken tale om, at ministeren eller regeringen ønsker at sælge en halv million boliger.
Vi har sagt, at det skulle være lejernes mulighed for selv at bestemme.
Vi har sagt, at det måske var 50.000.
Det er så endt i en forsøgsordning i en aftale med Dansk Folkeparti, som regeringen skal have
udmøntet med Dansk Folkeparti
Der kommer et lovforslag her i salen, og der bliver alle de muligheder.
Hvis hr. Gert Nielsen fra Boligselskabernes Landsforening gerne vil tale med ministeren uden ultimative krav, så skal han være velkommen, og jeg skal gerne tilkendegive, at jeg sender et brev inden juleaften.
Lissa Mathiasen (S), 2003-12-10:
Da det her jo ikke er noget, som er ligegyldigt for lejerne og for den sags skyld heller ikke for samfundet som sådan, vil jeg godt høre, om ministeren, i og med at det kan konstateres, at der ikke har været en egentlig dialog mellem BL og ministeren, agter, før et forslag bliver fremsat her i Folketingssalen, at indbyde BL til en drøftelse, og hvornår ministeren i øvrigt agter at fremlægge forslaget her i Folketingssalen.