runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Rønn Hornbech (V), 1999-05-28:
Når man hører justitsministeren tale om ansvarlighed og uansvarlighed, får man lyst til at spørge: Hvor blev ministeransvaret af?
Justitsministeren fremturer.
Han havde håbet på, at sagen var blevet håndteret, så der ikke var blevet politisk strid.
Det er da noget af en erkendelse, at ministeren ikke har forstået at håndtere sagen rigtigt.
Det er vi fuldkommen enige i, men det er altså ministeren, der traf en beslutning om, at der skulle fremsættes et lovforslag, og det lyder, som om ministeren er af den opfattelse, at så skulle vi bare klappe hælene sammen og sige: Javel, hr. minister.
Justitsministeren vidste 24 timer efter, at han havde haft et pressemøde, at vi ikke ville medvirke til et lovforslag af det indhold, som ministeren havde skitseret.
Det har vi holdt helt fast i lige siden.
Alligevel fremsætter ministeren forslaget, og vi har vedvarende sagt, at vi er imod.
Vi vil ikke diskutere det lovforslag.
Ministeren må begynde forfra.
Det har ministeren nægtet hele vejen igennem siden den 26. august.
Søren Søndergaard (EL), 1999-05-28:
Enhedslisten er ikke tilfreds med den undersøgelse, der om lidt bliver vedtaget.
For det første går undersøgelsen som udgangspunkt kun frem til 1989 og omfatter ikke perioden efter 1989.
For det andet omfatter undersøgelsen som udgangspunkt kun PET og ikke andre efterretningstjenester, bl.a. Forsvarets Efterretningstjeneste.
For det tredje er vi ikke tilfredse
, fordi kommissionens sammensætning ikke er foretaget af Folketinget. Vi mener, Folketinget burde have taget ansvaret for kommissionens sammensætning og have sammensat en kommission, som i sin helhed ville nyde tillid i en bred kreds i befolkningen og et bredt flertal i Folketinget.
Det, at vi ikke er tilfredse med det forslag, der foreligger, ændrer jo ikke ved, at vi bliver stillet over for et valg, og det valg hedder, at enten er der ikke nogen undersøgelse på nuværende tidspunkt, eller også stemmer vi for det her forslag, fordi andre ikke ønsker det, og så får vi begyndt en undersøgelse.
Hvor langt den undersøgelse så fører, det må vi se.
Vi har mærket os, at i forhold til årstalstilkendegivelsen, at undersøgelsen skal slutte i 1989, er der en løs bagkant.
Hvis kommissionen vil, er der mulighed for at gå efter 1989, både hvad angår sager, der startede før 1989, og også nye sager, der er kommet op efter 1989.
Vi har også mærket os, at det klart fremgår, at kommissionen har mulighed for at følge et spor.
Hvis noget starter i Politiets Efterretningstjeneste og går over i Forsvarets Efterretningstjeneste, så har man mulighed for at følge de spor. Kort sagt er situationen altså den, at hvordan denne her undersøgelse bliver afhænger nu af kommissionen. Får vi en kommission, som virkelig er sin opgave voksen, så er der mulighed for at komme et godt stykke hen ad vejen.
Vi har valgt at tage chancen, vi har valgt at satse på, at det bliver en god kommission.
Derfor har vi valgt at stemme for
forslaget
Jacob Buksti (S), 1999-05-28:
Stadig væk anerkender jeg fuldt og helt hr. Melchiors engagement i sagen, men jeg må sige, at det jo er sådan, at det nuværende kontrolorgan er sammensat af de fem største partier, og at CD ikke har været i den rolle at være repræsenteret i kontrolorganet.
Eftersom det er belagt med tavshedspligt, hvad der foregår, kan jeg kun konstatere, at hr. Melchiors opfattelse af, hvad der foregår og har foregået i det kontrolorgan, ikke svarer til det, der faktisk er tilfældet.
Arne Melchior (CD), 1999-05-28:
Jamen det var da en udmærket oplysning, men det står da ikke i modstrid til noget af det, jeg sagde.
Jeg sagde, at ministeren står foran en svær opgave og en interessant opgave, som vi vil følge nøje og også være villige til at samarbejde om.
Efter min mening har kontrolarbejdet fungeret udmærket.
Det er ikke CD, der har anmeldt ønske om en anden, stærkere eller anderledes konstrueret kontrol.
Jeg har ikke sagt, at ingen interesserer sig for det.
Jacob Buksti (S), 1999-05-28:
Jeg tror, vi alle sammen anerkender hr. Arne Melchiors engagement i denne sag, men det er jo ikke rimeligt, at hr. Arne Melchior står heroppe og giver udtryk for, at man overhovedet ikke interesserer sig for den kontrol, som er med Politiets og Forsvarets Efterretningstjenester.
Det er bekendt for i hvert fald de fleste i denne sal, at det allerede i april i forbindelse med nedsættelse af Wendler-Petersen-udvalget er blevet meddelt - det står i kommissoriet, oplægget til det papir, justitsministeren lagde frem - at i forbindelse med det her skulle der gennemføres en revurdering og omstrukturering af de kontrolmekanismer i det parlamentariske kontrolorgan, som er nedsat af Folketinget.
Derfor er det arbejde i gang.
Det står også, at der skal gennemføres overvejelser og forhandlinger med partierne med henblik på at få både en ny kompetence og en ny sammensætning af kontroludvalget
, så den proces er allerede sat i gang for lang tid siden.
Kristen Touborg (SF), 1999-05-28:
Jeg er glad for, at ministeren indledende endte med at sige, at jeg var i min gode ret til at rejse en problemstilling, selv om den vedrører en del af den aftale, der er mellem regeringen og bl.a. SF, for det mener jeg er rigtigt.
Og det er jo ikke blot min parlamentariske ret, men rent faktisk også min pligt, hvis der er nogle ting, som jeg er usikker over for.
Det er da muligt, at jeg ikke har været vågen nok omkring de her ting i tide, men det er nu, MF'erne får en henvendelse, og så må det vel være dér, man reagerer.
Og så vil jeg godt bede ministeren fortælle her fra Folketingets talerstol, hvornår det er ministerens opfattelse at de fordele vil træde i kraft, som ministeren nævner at Vestdanmark vil få.
Svend Heiselberg (V), 1999-05-28:
økonomi
Det er vi specielt ikke, fordi det jo gerne er Venstre, der bl.a. altid skal være med til at lave rammeaftalerne og også være med til at skaffe pengene, der skal danne grundlag for, at DSB kan køre. Derfor er vi selvfølgelig ikke hamrende ligeglade med økonomien, men vi vil gerne være medbestemmende om, hvordan pengene bliver brugt, når vi skal være med til at skaffe dem. Det er det, vi har givet udtryk for.
Og så vil jeg gerne sige, at der er mange problemer, der skal løses i DSB.
Dels forurener DSB jo betydelig mere end bilen, har vi nu fået at vide.
Kaj Ikast (KF), 1999-05-28:
En X-bus er jo omvendt noget, vi kører i Jylland i dag, hvor to eller tre amter arbejder sammen om fjernbusser inden for det amtskommunale selskab.
Jeg vil gerne spørge fru Margrete Auken: Kan det lade sig gøre efter denne lov?
Det kunne det efter den tidligere.
Ole Donner (DF), 1999-05-28:
Det, der bringer mig på talerstolen, er, at fru Margrete Auken siger, at det er fair nok, hvis der er noget politisk, men så nærmest bebrejdede Dansk Folkeparti, at vi nu forsøgte at få afbrudt denne her forhandling.
Der vil jeg stiltiende gøre opmærksom på, at man selvfølgelig kan bruge forretningsordenens bestemmelser efter reglerne.
Men så har fru Margrete Auken desværre haft så forrygende travlt, at hun ikke har haft tid til det.
Vi bruger forretningsordenens bestemmelser efter hensigten.
Margrete Auken (SF), 1999-05-28:
Ja, nu fik vi jo så lejlighed til at komme med de væsentligste pointer i denne her sag, nemlig at det, der er strid om, er ren politik, og det er jo fair nok i Folketinget, som handler om politik.
er, at det var et jammerligt forslag.
I hvert fald et eller andet hårdt skældsord har jeg brugt, fordi det var så bøvlet at læse, men da der er mange forslag af den slags, vil jeg sige, at hvis det skulle medføre, at vi hver eneste gang sagde, at nu kan vi ikke gå videre med det, eller nu må vi udsætte det, eller nu må vi sådan og sådan, ja, så gik det jo ikke.
Det viste sig så også, at det, som nogle af os betragter som meget besværligt, var gennemarbejdet, og det var jo så også den besværlige del af det, som den højre side i Folketingssalen var villig til at køre igennem nu for at få udsat den del af det, der er politisk, nemlig fjernbusforsøget. Dér skal det bare være fuldstændig klart, at når SF har støttet - det gjorde vi ved førstebehandlingen - at man nu indsætter nogle fjernbusser og laver forsøg, så er det naturligvis, fordi vi mener, at vi dermed kan bidrage til at forbedre den kollektive trafik.
Når vi samtidig mener, at disse forsøg skal være meget kontrollerede, er det, fordi vi har været med til og vi har stemt for, at DSB skulle arbejde på markedsvilkår.
Vi er samtidig af den opfattelse, at DSB fremdeles har en forpligtelse til at sørge for, at de ikke særlig lukrative linjer i de tyndtbefolkede områder bliver kørt, og derfor kan det ikke nytte noget, at man samtidig tillader en fuldstændig unfair konkurrence på de meget lukrative linjer.
Et forsøg, som skal styrke den kollektive trafik, må derfor medføre, at vi bliver klar over, i hvor høj grad det her vil undergrave DSB's muligheder for også at betjene de ikkelukrative linjer.
Det er det, det her handler om.
Og vi er glade for at kunne gå ind og støtte forsøget og glade for at kunne få lov til at stemme for det, og vi er i og for sig også godt tilfredse med, at både Venstre og De Konservative - ikke CD, men både Venstre og De Konservative - så tydeligt har sagt, at de er hamrende, bedøvende ligeglade med, om DSB klarer sig eller ej, bare de kan få lov til at støtte dem, der alene er interesseret i at sige: Hvor ligger den lukrative transport henne?
Lad mig så sige, at jeg har ikke tænkt mig hermed at bagtale fjernbusselskaberne.
Mange af dem gør det udmærket, og det er fint arbejde, der laves.
Vi bliver bare nødt til at se på tingene i en helhed, hvis vi skal tilgodese hele landet og ikke kun strækningen fra Århus til København.
Kristian Jensen (V), 1999-05-28:
Det kan ofte være svært at forstå hr. Erling Christensens tankegang.
Således er det også i dag, når han efterlyser Venstres holdning til busloven.
Den har vi gjort rede for ved de behandlinger, der har været, og vi har gjort rede for de problemer, vi synes der er med loven, i et ret omfattende betænkningsbidrag, som hr. Erling Christensen kan læse på side 2 i betænkningen.
Derfor er der ingen grund til at stå heroppe og efterlyse Venstres holdning.
Den er kommet klart og tydeligt frem.
Vi mener, der er store problemer med de paragraffer, med den indstilling, der er over for de private busvognmænd, og først og fremmest i det forsøg på at åbne op for fjernbusser, som der ligger i lovforslaget.
Derfor synes vi, det er et tåbeligt lovforslag.
Men at vi synes, det er tåbeligt, skal da ikke forhindre et flertal i at gennemføre det.
Vi har gjort opmærksom på, at det efter vores opfattelse er lovsjusk, men når et flertal i Folketingssalen har en anden holdning, synes vi ikke, det er en rimelig måde at forhindre dem i at vedtage det på.
Kaj Ikast (KF), 1999-05-28:
Jeg vil gerne sige, at det er jo ikke alene hr. Svend Heiselberg, der har problemer med at finde ud af de besvarelser, vi har fået.
Selv Amtsrådsforeningen kan ikke finde ud af dem, og når den så skriver til ministeren, henvises der til et svar, som ikke giver noget svar, og det ved hr. Erling Christensen udmærket godt.
Det var ikke et dækkende svar, der blev givet til Amtsrådsforeningen.
Amtsrådsforeningen skrev herind, at den kunne heller ikke finde ud af det; så det er slet ikke så let.
Men det får vi jo at se her om ganske kort tid.
Erling Christensen (S), 1999-05-28:
Ja, det er lidt svært at vurdere, hvor lang tid hr. Svend Heiselberg skal have til at tænke sig om.
Som hr. Arne Melchior sagde her for lidt siden, var førstebehandlingen i marts måned - i marts måned.
Man har altså haft tid til at tænke sig om.
Det, det bunder i - og det lyser jo ud af det, hr. Svend Heiselberg sagde - er, at man vil stemme imod.
Hr. Svend Heiselberg siger, at det er en tåbelig lov, men vi får ikke at vide, hvorfor hr. Svend Heiselberg mener, det er en tåbelig lov.
Hvad vil Venstre med det her?
Det er jo det, der er snak om, og vi får det ikke at vide - vi får det ikke at vide.
Svend Heiselberg (V), 1999-05-28:
Ja, der kunne være god grund til at trække lovforslaget tilbage, så man kunne få tid til at tænke sig om, men vi har gjort opmærksom på, at det er lovsjusk.
Det har vi gjort opmærksom på i betænkningen.
Men alligevel har vi den opfattelse, at det vil være forkert, hvis vi her den sidste dag trækker lovforslaget tilbage.
Derfor vil vi selvfølgelig også stemme, når den tid kommer, men vi vil stemme imod, for det er en tåbelig lov.
Jeg håber, ministeren kan lære at prøve at se, om ikke man kan få den slags love behandlet på en lidt bedre, mere smidig måde, end tilfældet her har været.
Ellers tror jeg der er nogle i regeringen, der bør belære ministeren om, hvordan det er, man skal være minister.
Erling Christensen (S), 1999-05-28:
Skal vi vædde, hr. Ole Donner?
Det er altså ikke sjusk, når en minister gerne vil have sin lov gennemført og har et flertal for det.
Jeg synes, det kunne være interessant.
Og så vil jeg gerne understrege igen: Lad os dog få en indholdsdiskussion i stedet for formalia og i stedet for en diskussion om surhed, som går ud over indholdsdebatten.
Margrete Auken (SF), 1999-05-28:
Jeg vil bare ganske stille sige: Det er simpelt hen for groft.
Der er foregået en ganske almindelig forhandling, som adskiller sig fra andre trafikforhandlinger derved, at der er blevet talt med alle partier og ikke som i gamle dage kun med højresiden.
Vi kører den igennem, som vi plejer.
Man kan godt bebrejde loven, at den ikke er så indlysende nem at have med at gøre, men jeg vil igen sige om det, som de partier gør, der foreslår udsættelse - eller hvad de nu gør, opsplitning - at det er den svære part af det, de vil tage nu, og den politiske part håber de så de kan udsætte.
Jeg må igen fraråde, at man gør det, og jeg synes ikke, man skal beskylde ministeren for at have lavet tusk og fusk, og hvad ved jeg.
Det er altså for groft.
Ole Donner (DF), 1999-05-28:
Jeg ved bare, at ministeren de sidste 3-4 dage, før der blev afgivet betænkning, hektisk forsøgte at sammenkalde partierne for at tuske det her igennem, og det er lovsjusk på lige fod med alt det andet.
Erling Christensen (S), 1999-05-28:
Jeg kan forsikre for, at jeg ikke er interesseret i at trække denne debat ud på denne forårsdag, sommerdag, her.
Men når hr. Ole Donner går op og fortæller om lovsjusk i den forbindelse her, vil jeg sige, at jeg understregede tidligere i forhandlingen her, at der ligger en grundig udvalgsrapport på det område her.
Og der har været afholdt en konference i Viborg, hvor jeg ikke så hr. Ole Donners deltagelse, og så skal man altså ikke gratis gå herop på Folketingets talerstol og snakke om lovsjusk.
Det er for billigt.
Ole Donner (DF), 1999-05-28:
Jeg vil godt gøre opmærksom på, at vi fra Dansk Folkepartis side allerede fra starten af det her lovforslag har sagt, at det var lovsjusk. Der er ikke tale om chikane, fordi vi nu foreslår, at man afbryder forhandlingen.
Der er jo flere måder at løse det på.
Bl.a. kunne ministeren jo følge det forslag, som vi gentagne gange har stillet: Del det her lovforslag, lad dét gå igennem, som er færdigt, og lad så være med at lave lovsjusk!
Vi kunne tage det den 24. juni; det er der slet ikke nogen problemer i.
Søren Kolstrup (EL), 1999-05-28:
Der er en god portion hykleri i pludselig at kalde den her buslov for en særlig kompliceret lov.
Vi har haft et lovforslag her i Folketinget, der på en lang række punkter mindede om det her, nemlig lovforslag nr. L 108, og det var ikke spor kompliceret.
Men pludselig har vi et lovforslag, kompliceret, kompliceret.
Det er et skalkeskjul for, at man ikke vil tage den politiske drøftelse nu.
Forslaget om at standse sagens behandling må afvises.
Erling Christensen (S), 1999-05-28:
Det er selvfølgelig svært at sætte sig ind i, hvad der foregår i lever og nyrer hos mine udvalgskolleger her.
Jeg ved ikke med det her lovforslag, hvad der er foregået ud over udvalgsarbejdet.
Men jeg fornemmer i det her, at mine kære kolleger lader surheden gå ud over en indholdsdebat i denne sag her, og derfor vil jeg anbefale, at vi fortsætter behandlingen af lovforslaget og får det gjort færdigt.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-05-28:
Jeg synes, det er meningsløst at trække lovforslaget tilbage nu.
Det komplicerede i den lov her er, at ordførerne fra den borgerlige fløj jo ikke har nævnt, hvad det faktisk handler om.
Men det er velsagtens fjernbusdelen, som man er uenig i, og jeg synes såmænd ikke, det er særlig kompliceret.
Det kan jeg godt se.
Men det er ikke lovteknisk kompliceret, og jeg synes, det er mærkeligt, at man ikke vil i gang med at forsøge med den fjernbus, for det vil de borgerlige partier gerne, de vil gerne have fjernbusser, og vi skal tage hensyn til DSB altså, det mener vi vel alle sammen at vi trods alt har en forpligtelse til.
Ellers kan man ikke få udført den kollektive trafik, som DSB har en forpligtelse til, og som vi betaler DSB for, og som vi skal betale mere til DSB for, hvis vi belaster DSB med for meget konkurrence på de bedste strækninger.
Men det er ikke kompliceret.
Lad os se at få gang i denne forsøgsordning, og derfor er det meningsløst at trække lovforslaget tilbage nu.
Arne Melchior (CD), 1999-05-28:
Jeg er da ikke i tvivl om, at hr. Donner har gode hensigter med at stille et forslag om afbrydelse af forhandlingen.
Jeg skal oplyse på CD's vegne, at det kan vi ikke støtte.
Som jeg allerede sagde i min ordførertale, er det selvfølgelig til enhver tid en ministers, en regerings ret at finde flertal for en sag på det tidspunkt og med de partiers stemmer, som vedkommende ønsker.
Der er foregået noget, som vi ikke synes er godt nok, vi synes, det langtfra er godt nok, men derfra og så til at hindre et flertal i at sætte sig igennem, når Folketingets regler er overholdt, det kan vi ikke støtte.
Margrete Auken (SF), 1999-05-28:
At standse en sag nu vil være fuldstændig usagligt.
Det, som man nemlig var villig til at splitte ud og køre igennem fra de borgerliges side, er det, der er kompliceret.
Det, som man vil have udsat, er det, der er simpelt nok, men politisk, nemlig fjernbusdelen af det.
Det vil være hamrende usagligt at standse forhandlingen nu.
Det, der er svært - og jeg medgiver, at det er svært - er man villig til at tage i en fart og køre igennem, og det andet, man bare vil vente med, er rent politisk og ikke spor svært.
Ole Donner (DF), 1999-05-28:
Den er nøjagtig, som da vi lavede taxalovgivningen, hvor jeg her fra Folketingets talerstol sagde, det var noget makværk, og skønnede, at det blev man nødt til at lave om.
Den her lov er lige så dårlig som loven om firmaflyvning, som heldigvis kom til at oversomre, og jeg vil godt gøre opmærksom på, at da vi var hos ministeren, havde ministeren jo ønske om, at HT kunne sejle i Københavns Havn osv.
Da gentog vi det, som hr. Arne Melchior har sagt: Lad os dele det her lovforslag og så komme igennem med det, der skal igennem nu, og så tage resten til efteråret. Jeg vil gerne her fra Folketingets talerstol foreslå, at man standser behandlingen af den her sag, og så kan ministeren jo tage den op den 24. juni.
Det er altså et direkte forslag om standsning.
Svend Heiselberg (V), 1999-05-28:
Også jeg vil give udtryk for lidt skuffelse over den behandling, lovforslaget har fået.
Men modsat altså er det jo efterhånden det, vi er vant til, når det er ting, der kommer fra den nuværende trafikminister.
Jeg synes, det er ærgerligt, at vi ikke har benyttet muligheden for også at se det lovforslag i forbindelse med den rammelov, som vi jo vel før eller siden skal behandle.
Men da vi talte med ministeren om det, fik vi jo klart at vide, at ministeren var imod, at der skulle skabes for meget konkurrence til DSB med de fjernbusser, så derfor var der ingen mulighed for, at vi kunne lave nogen aftale.
Vi foreslog så, om ikke vi kunne dele loven op, fordi den var meget kompliceret.
Så havde vi sommeren til at prøve at se, om vi ikke kunne finde ud af at lave en god lov i enighed, som organisationen også kunne leve med.
Men vi ved, hvordan det gik.
Ministeren forsøgte at tryne den her lov igennem med det resultat, som hr. Arne Melchior har sagt: at vi vil komme til at tage den lov op igen.
For det er noget makværk, som ministeren også - også - her er kommet med.
Kaj Ikast (KF), 1999-05-28:
Jamen jeg synes ikke, hr. Erling Christensen skal spille så meget med musklerne.
Jeg synes, vi skal gøre det her til en prøve.
Jeg er nu gået til Folketingets Præsidium og har sammen med Venstre bedt om, at vi kan få undersøgt den sag, undersøgt, hvornår de forskellige ting er kommet, således at vi kan se, om der er lovsjusk eller der ikke er lovsjusk.
Så vil jeg gerne bede om, at vi får belyst netop denne lovgivning, hvordan den er kørt, og jeg glæder mig til at høre fru Margrete Auken forklare, at hun nu har forstået loven i fuldt omfang.
Som hun sagde ved førstebehandlingen: Den er uhyre svær.
Og det er jeg helt enig med hende i.
Arne Melchior (CD), 1999-05-28:
Det er aldeles korrekt, at jeg ved førstebehandlingen - jeg tror, det var i marts - sagde, at det var meget tænkeligt, at dette lovforslag måtte komme til at oversomre.
Og det begrundede jeg med, at teksten var usædvanlig svært tilgængelig og kringlet og snørklet.
Det var også hr. Kaj Ikasts opfattelse, det var også fru Margrete Aukens opfattelse.
Jeg har gennemlæst førstebehandlingen.
Også fru Margrete Auken klagede over den elendige udformning - jeg tror nu ikke, hun brugte ordet elendig, men noget lignende - som dette lovforslag havde fået.
Det skal være sagt helt klart. Jeg skal svare hr. Erling Christensen, at det er både af
formelle og af reelle grunde
Jeg kan ikke stemme for en lov, som jeg ikke kan gennemskue, som jeg ikke kan forstå, og som jeg bl.a. på grund af anden travlhed i de sidste 8 folketingsarbejdsdage ikke har haft mulighed for at sætte mig ind i, efter jeg har modtaget 43-44 svar 8 dage inden tredjebehandlingen.
Det er årsagen, og da jeg er udvalgsformand, må jeg sige, at jeg ikke har udvist nogen som helst form for træghed, men på mine løbende møder med ministeren hver gang har haft sagen oppe og ikke kunnet forstå, at der ville ske denne hastebehandling her i samlingens sidste dage.
Erling Christensen (S), 1999-05-28:
Jeg har stor respekt for hr. Arne Melchiors begrundelse for ikke at være til stede ved andenbehandlingen, og det synes jeg er helt i orden.
Det kan også godt være, at det er rigtigt.
Der var i hvert fald mange ordførere, der bekræftede ved førstebehandlingen, at de mente, at det var en kompliceret lov.
Men forud for loven har der været et udvalgsarbejde, hvor man har arbejdet i lang tid med det her.
Udvalget var ikke enigt, og man var vel også politisk uenig.
For et år siden blev der holdt en konference i Viborg om nøjagtig det samme emne.
Vi var ikke så mange politikere, der deltog i denne konference, hvor vi også diskuterede indholdet i den lov, som vi nu gør færdig.
Hr. Arne Melchior siger, at den alvorlige behandling af dette lovforslag kom for sent i gang.
Det kunne jo være, at man måske også skulle tage sig selv med, når man vurderer, hvornår behandlingen kom i gang, og om man selv kunne have medvirket til, at den kom i gang før.
Måske havde det sammenhæng med hr. Arne Melchiors melding ved førstebehandlingen, hvor hr. Arne Melchior fortalte her i Folketinget, at han mente, at det her lovforslag ville komme til at oversomre.
Der er vel ikke noget unormalt eller odiøst i, at en minister ønsker sit lovforslag vedtaget i den samling, hvori det bliver fremsat.
Jeg fornemmer heller ikke i hr. Arne Melchiors indlæg
her - hvor jeg mere fornemmede, at hr. Arne Melchior gik ind i det formelle omkring det her, men undlod at gå ind i lovens realiteter - hvorfor hr. Arne Melchior mener, at loven er kompliceret og vanskelig. Altså det, jeg manglede i hr. Arne Melchiors indlæg heroppe, det var: Hvorfor går CD imod?
Er det bare af formelle grunde, eller er det af reelle grunde?