runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan Petersen (S), 2001-10-04:
Ja, det håber jeg.
Jeg håber, at den gennemgang af lovgivningen, som netop følger af FN-resolutionen, betyder, at vi også får stærkere instrumenter til at modvirke, at der kan komme krigsforbrydere og lignende og opholde sig i vores land.
Men jeg tror, at ordet »garanti« blev brugt.
Det vil jeg være forsigtig med, måske ikke af den grund hr. Bendt Bendtsen tænker på, men af en helt anden grund, nemlig at det er udbredt netop i terroristkredse, at man har mange forskellige identiteter.
Det vil sige, at det kræver en stærk efterretningsvirksomhed, og det er så også det, vi lægger op til.
Hr. Bendt Bendtsen må også have en solid faglig viden
om, at indimellem så snyder man.
Bendt Bendtsen (KF), 2001-10-04:
Vi får ikke noget svar i dag på det her spørgsmål.
Det er mennesker, som for 3 til 4 år siden er ankommet til landet.
Spørgsmålet har gået på: Hvorfor er der ikke sket noget, hvilket ansvar er der, hvem har haft ansvaret?
Vi får intet at vide.
Jeg vil gerne høre, om hr. Jan Petersen vurderer, at når vi tiltræder FN-resolution nr. 1373, så betyder det, at vi ikke vil se lignende sager i fremtiden, når vi taler om folk, der har været tilknyttet PFLP og andre terrororganisationer.
Om hr. Jan Petersen mener, at når vi tænker på det, der står i Sikkerhedsrådets resolution om »safe haven«, så betyder det, at vi i fremtiden vil undgå det her?
Jan Petersen (S), 2001-10-04:
Nu ved jeg ikke, om hr. Bendt Bendtsen havde draget sin konklusion, før jeg svarede.
Det fik jeg næsten indtryk af - bare for ikke at det skal hænge. Mistanke om forbrydelser af den slags, som hr. Bendt Bendtsen omtaler, skal undersøges, og der skal ske retsforfølgning.
Vores robuste retssystem skal bruges, også i disse situationer, og er der huller her, så har jeg også fremhævet, og det fremgår bl.a. af vedtagelsen, at så må vi se på det.
Vi er enige om, at vi skal ikke have krigsforbrydere gående frit rundt her, men jeg understregede, at jeg ikke er dommer.
Så vil jeg gerne svare på det andet spørgsmål.
Der er ikke noget nyt i, at vi mener, at der skal ske en indsats i nærområderne, når det drejer sig om nød, herunder også afhjælpning af flygtningeproblemer.
Vi betaler allerede, og vi er der hver gang, der er behov af den her slags.
Det er jo derfor, at vi bl.a. af vores høje ulandsbistand kan betale betragtelige beløb til de FN-organer, som har den her opgave.
I øvrigt kunne jeg så nævne, men det skal bare være en lille serviceoplysning, at lige præcis de bevillinger jo er dem, der er mest sårbare, hvis det konservative forslag om at skære i ulandsbistanden skal gennemføres.
Så man må vælge.
Vil man gøre det i nærområdet, som vi mener, eller vil man skære i ulandsbistanden allerede næste år?
Man angriber, er jeg bange for, netop de penge, hvis man skærer i ulandsbistanden.
Men det var kun en lille serviceoplysning.
Bendt Bendtsen (KF), 2001-10-04:
Jeg har ikke fået noget svar på, om ordføreren fandt, at det var rimeligt, at de her mennesker, der har begået den her kriminalitet, frit kan gå rundt i Danmark.
Det er folk, der selv har oplyst, hvad de har foretaget sig. Vi har ikke fået noget svar.
Jeg har ikke fået noget svar på, hvorfor man ikke kunne bruge Middelgrunden.
Det er jo et velkendt, gammelt asylcenter, som man kunne åbne igen.
Men vi kan prøve et nyt spørgsmål: Statsministeren sagde
forleden, at man kunne hjælpe 20 til 30 gange så mange afghanske flygtninge i nærområderne.
Det er vi Konservative
meget enige med statsministeren i.
Så vil jeg godt spørge hr. Jan Petersen, om denne holdning gælder lige på det her område, eller om det også gælder for flygtninge i andre verdensdele, altså det med primært at hjælpe i nærområderne frem for at hjælpe i Europa.
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-10-04:
Folketinget er ikke orienteret.
Det er dybt alvorligt.
Det er meget alvorligt.
Nu var jeg jo i min første bemærkning oppe og anke over, at man overhovedet ikke havde været interesseret i at spørge Dansk Folkeparti, om vi ville være med til et forslag til vedtagelse.
Vi har ikke kendt til det forslag til vedtagelse, som bliver fremsat, og som de øvrige partier tilsyneladende accepterer.
Jeg vil godt allerede nu meddele, at vi vil undlade at stemme, og jeg vil komme tilbage til, hvorfor jeg har nogle anker i forhold til et par pinde i forslaget til vedtagelse.
Jeg vil så godt på nuværende tidspunkt oplæse vores eget: Forslag til vedtagelse
Idet Folketinget anerkender regeringens klare opbakning til USA og NATO, opfordres regeringen til at tage alle nødvendige skridt for, at Danmark vil kunne yde den indsats, USA i den fortsatte kamp mod terrorismen forventer.
Folketinget pålægger yderligere regeringen hurtigt at gennemføre en lovgivning, som yder størst mulig sikkerhed for det danske folk.
Dette indebærer som et minimum: - at der sættes en stopper for, at krigsforbrydere og terrorister som følge af udlændingelovgivningen kan færdes frit, - at Danmarks deltagelse i Schengenaftalen på ubestemt tid sættes ud af kraft, indtil Folketinget finder, at sikkerheden ved grænserne er genskabt, - at foreninger, herunder fundamentalistiske bevægelser, som virker ved - eller opfordrer til vold og terrorisme, opløses i henhold til grundloven, - at der afsættes de nødvendige midler til at sikre, at Danmark har et civilt og militært beredskab, der lever op til tidens krav, - at der stilles yderligere krav til flysikkerheden og - at sikkerheden omkring samfundsmæssigt vitale bygninger, institutioner og trafikanlæg opstrammes.«
Jan Petersen (S), 2001-10-04:
Jeg mener også at være stødt på den information, at denne sag er overgivet til anklagemyndigheden, før den blev omtalt i Politiken.
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-10-04:
Til hr. Jan Petersen: Det er uacceptabelt at sige, at man ikke vil ind i et datoforløb i forhold til krigsforbrydere, der opholder sig her i Danmark.
Jeg vil godt endnu en gang prøve at få et svar, ellers må ministeren komme med det senere.
Har regeringen haft viden om, at vi huser krigsforbrydere i Danmark?
Det her synes jeg ligner en omvendt tamilsag.
Ninn-Hansen blev dømt ved Rigsretten for at forsinke og forhale familiesammenføringer uden lovhjemmel.
I dag har vi en regering, der lader sin Udlændingestyrelse lukke hvem som helst ind, selv krigsforbrydere, uden at orientere Folketinget eller internationale myndigheder og uden at overvåge de pågældende.
Det her er ikke en ligegyldig sag, det er en dybt alvorlig sag, som kun er kommet frem, fordi Politiken Søndag kunne beskrive et hændelsesforløb.
Jeg må forlange et svar, og hvis ikke hr. Jan Petersen kan komme med det, så forventer jeg, at én af ministrene, meget gerne statsministeren, på et senere tidspunkt vil redegøre for det her forløb.
Marianne Jelved (RV), 2001-10-04:
Foranlediget af den udveksling af bemærkninger, som fandt sted mellem hr. Villy Søvndal og hr. Jan Petersen, synes jeg, det er bedst, at jeg oplyser, at Økonomiministeriet er i færd med at udarbejde en redegørelse om den økonomiske situation på baggrund af den usikkerhed, som den internationale udvikling har foranlediget, og at vi forventer, at den kan offentliggøres på tirsdag, inden vi går i gang med finanslovforhandlingerne.
Jan Petersen (S), 2001-10-04:
Jeg vil sige til hr. Ebbe Kalnæs, at jeg faktisk er fuldstændig enig.
Det er lettere at give det svar, at jeg er enig, og det er lettere at stille spørgsmålet, end det er at gøre det i virkeligheden.
Men det er rigtigt også for mig at se, at der sker en retsliggørelse af flere og flere forhold og dermed også, at vi flytter den direkte forbindelse mellem velfærden og den enkelte.
Men vi har selv bidraget, og der har været krav om, at vi gjorde det.
Jeg synes, at det er rigtigt at rejse diskussionen.
Jeg synes, at det er rigtigt at bruge diskussionen, hver gang vi bliver stillet over for et forslag om retskrav, for kunne der være en anden måde, hvorpå der egentlig kunne blive bedre kvalitet til den borger, der har brug for sikkerhed for, at f.eks. hjemmehjælpen er i orden. Jeg tror, at den måde, socialministeren har grebet den opgave an på i forhold til hjemmehjælpen, er bedre end det, der er alternativet.
For når det er sagt, skal det også siges, at de ældre skal være sikre på, at aftaler, der indgås med samfundet, overholdes.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-10-04:
For at præcisere lidt nærmere tror jeg, at det, der er tale om, er - når vi ser eksempler f.eks. i Odense, og det er ingen kritik af Odense Kommune, for det er den situation, vi er i - eksempelvis stregkoder på døren.
Så ved vi, at bevæggrunden jo ikke er at gøre det bedre, men at sikre sig imod det næste angreb, altså en sag, hvor måske Christiansborg eller andre siger: Ny lovgivning, ny lovgivning, nye regler, nu skal vi ordne det.
Men i virkeligheden sker der bare det, at det ikke nødvendigvis giver nogen form for kvalitet, men det giver måske en anden form for utryghed.
I virkeligheden er det, hvis vi skal udtrykke det i et meget enkelt sprog, bekymringen for, at enkeltindividets forhold til fællesskabet bliver via en advokat og et ankesystem, og det er det, vi skal prøve at møde.
Jan Petersen (S), 2001-10-04:
Jeg vil til hr. Ebbe Kalnæs give to svar.
Det ene er: Det påhviler os som lovgivere, når regeringen kommer med lovforslag, også at engagere os i, hvilket regelbureaukrati det her udløser.
Det er ikke altid alene på grund af regeringsforslag, at lovgivning efterlader flere regler.
Så det er den ene del af svaret: Det er et fælles ansvar.
Det andet er, at jeg læste og hørte talen specielt som noget, der drejede sig om reglerne for ældre, og den måde, på hvilken vi efterhånden har fået bygget regler, der styrer noget, der er så svært at styre via regler, nemlig omsorg, for man kan ikke sætte omsorg på den type formler, når det kommer til stykket. Jeg tror, at det signal meget godt passer med den virkelighed, som mange ældre og mange ansatte, der arbejder som hjemmehjælpere, har set.
Jeg tror, at vi i fællesskab også har brug for at se, om vores lovgivning nu passer til det, der er opgaven, og det tror jeg ikke helt den gør.
Jeg tror også, at der er et afsæt for netop regler på det område i den måde, vi har lavet lovgivningen på, og så må vi kigge på lovgivningen.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-10-04:
Der var et område i statsministerens åbningstale, som vi ser som meget vigtigt, og som var et meget klart signal.
Det mangler jeg lidt i hr. Jan Petersens ordførertale.
Det var det, statsministeren pegede på, nemlig om vi har fået for mange regler, og om vi i forhold til den enkelte og omsorgen og de mange sager, vi har haft, hvor Christiansborg rykker og siger ny lovgivning osv. hele tiden, i virkeligheden gør det, der bliver til gavn for det enkelte menneske, der har brug for det.
Da statsministeren pegede præcis på det område, kunne jeg godt tænke mig at vide, om man har nogle operationelle forslag.
Hvordan får vi fat i det?
For jeg tror, vi er mange i dette Folketing, som håber på, at vi kan få fat på lige præcis det.
Jan Petersen (S), 2001-10-04:
Socialdemokratiets udgangspunkt er, at Danmark har en ulandsbistand på 1 pct., og af beregningstekniske grunde er vi i en indfasning.
Det koster hvert eneste år et ganske betragteligt trecifret millionbeløb at introducere.
Det finder vi er et rigtigt og et godt og et højt ambitionsniveau, og jeg håber og tror også, at vi inden for de rammer kan løse også de nye opgaver, vi har.
Jeg har bemærket, at der nu føres en diskussion på det konkrete, men også på det principielle plan om, hvorvidt vi burde gå videre.
Det vil jeg ikke principielt afvise, men jeg bliver nødt til at sige, at vi på den ene side står med et markant angreb fra nogle partier med hensyn til niveauet på vores ulandsbistand, og så står vi på den anden side med nogle forventninger, som er sympatiske, om at hæve den yderligere.
Jeg tror, at det vigtigste, vi kan gøre i fællesskab - i hvert fald de partier, der mener, at dansk ulandsbistand skal have mindst det niveau, den har nu - er gerne at række hånden ud til andre partier, som måske også situationen taget i betragtning har mulighed for at ændre profilen lidt.
Desuden tror jeg, at vi skal bede de andre lande, der ligger under os, om at løfte sig nu.
Derved får man flere ressourcer, som verdenssamfundet og de fattigste og flygtningene har brug for.
Jann Sjursen (KRF), 2001-10-04:
Jeg er glad for det klare svar, jeg har fået fra hr. Jan Petersen, og ser frem til den videre diskussion, som selvfølgelig så foregår i andet regi.
Men jeg synes, det er vigtigt at få den afklaring her i dag fra det største regeringsparti og få det formuleret således.
Ulandsbistanden fyldte meget i statsministerens åbningstale i tirsdags.
Det gjorde den også i hr. Jan Petersens tale, for så vidt at det er vigtigt, at vi nu sikrer, at terroristerne ikke får yderligere grobund i form af den ulighed, der er i verden.
Der er jeg helt på linje med det, som hr. Jan Petersen sagde i dag.
Men vil det så ikke være naturligt, at vi sikrer, at den danske udviklingsbistand kommer op på 1 pct. af bruttonationalindkomsten, som det har været målsætningen, og som det i øvrigt fremgår af finansloven for i år har været regeringens målsætning at vi skulle op på næste år?
Vil Socialdemokratiet være med til at finde de ekstra 190 mio. kr., så vi i øvrigt også kan finansiere de yderligere tiltag, som vi må forvente skal ske i de kommende måneder, og som også kommer på grund af de humanitære katastrofer,
vil jeg næsten kalde det, som vi vil opleve i nærområder i forhold til f.eks. Afghanistan, og hvor vi allerede nu har måttet bevilge yderligere penge?
Jan Petersen (S), 2001-10-04:
Ja, vi skal have taget hul på, og vi skal have startet den forlængede barselorlov i dette efterår, det skal der ikke være tvivl om fra mit partis side.
Jeg kan ikke garantere, at alle andre partier er med på at skabe det, jeg kalder en bæredygtig løsning, men jeg tror på det.
Vi har ikke noget skjult kort - hvis det er det, der ligger bag ved spørgsmålet - om, at der ikke skal tages hul på det her.
Regeringen har åbnet for de forhandlinger, fordi vi vil have skabt en løsning og en fælles løsning, der bærer økonomisk, der indeholder de forbedringer, der er mange forskellige modeller på.
Så det vil vi, og jeg håber ikke, at der er tvivl i hr. Jann Sjursens sind om, at vi går ind i dette arbejde med stor omhu, men også med det helt klare mål, at det, vi laver, skal kunne holde både politisk og bredt og økonomisk.
Og jeg tror for så vidt, hr. Jann Sjursen er enig i den dagsorden med den prioritering, hans parti har haft med hensyn til forbedringer på det her område igennem mange år.
Jann Sjursen (KRF), 2001-10-04:
Hr. Jan Petersen manede i lighed med statsministeren i tirsdags til forsigtighed, hvad angik økonomien.
Hvad er der råd til, kan man så spørge.
I den forbindelse har barselorloven jo stået for skud fra forskellige andre partiers side.
Der er lagt op til, at vi i forbindelse med finanslovforhandlingerne også skal finansiere terrorberedskab og andre ting, som er kommet til, siden regeringen fremsatte sit finanslovforslag.
Jeg vil godt understrege, at vi fra Kristeligt Folkepartis side ikke finder, at vi har råd til at udskyde en forlængelse af barselorloven.
Det er en fremtidsinvestering, der skal gøres i det menneskelige beredskab, og som er helt nødvendig også i år.
Det er ikke kun terrorberedskabet, der skal forbedres.
Med de bemærkninger, som hr. Jan Petersen kom med,
hvor barselorloven blev nævnt sådan en passant i en opremsning sammen med en del andre ting, som Socialdemokratiet og regeringen gerne vil sætte på dagsordenen i forbindelse med finanslovforhandlingerne, bliver det vigtigt og nødvendigt for mig at stille hr. Jan Petersen det spørgsmål, om det er helt afgørende for Socialdemokratiet i forbindelse med dette års finanslovforhandlinger, at en udvidelse af barselorloven falder på plads.
Eller er det bare et af de mange spørgsmål, vi skal tage fat på nu?
Det synes jeg at Folketingets partier inklusive vælgerne fortjener at få svar på i dag.
Jan Petersen (S), 2001-10-04:
Jeg ved da godt, at det ikke er regeringen alene, der har skabt resultaterne, og hvis det skulle være udbredt som forståelsen her, så er sandheden jo, at det, vi står med af sund økonomi og bedre velfærd - som det jo også er, det er jo rykket i de rigtige retninger - er et resultat af mange forhandlinger og mange aftaler, og herunder ikke mindst også en række aftaler med SF, så det skal der ikke være nogen tvivl om.
De emner, hr. Villy Søvndal rejser, er stadig på dagsordenen.
Men netop situationen den 11. september, og det, den økonomisk har medført, hvor vi bliver berørt af det, gør, at det bliver ekstra vigtigt for os at få understreget, at så er prioriteringen - og herunder prioriteringen til fordel for dem, der har mest brug for, at vi holder fast i deres dagsorden - vigtig. Vi har, som jeg sagde i min tale, stadig væk barsel på dagsordenen, og vi har også de andre emner, herunder dem, som hr. Villy Søvndal nævnte.
De er ikke taget af dagsordenen.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-10-04:
Det er meget besynderligt, at hr. Keld Albrechtsen kan hidse sig op over, at vi siger, at man skal have en vis tilknytning til det danske samfund for at få fuld adgang til overførselsindkomst, ved at man har boet her i 7 år.
Når vi allerede i dag har en regel, der siger, at man skal have boet i Danmark i 40 år for at få fuld dansk folkepension, er det vel ikke urimeligt også at stille et vist krav for at kunne få bistandshjælp.
Jeg har ikke set, hvad Politiken har skrevet om, hvad jeg har sagt, men jeg kan sige, hvad det er, jeg mener.
Det er klart, at der er grupper i det danske samfund, som ikke respekterer de holdninger og det værdigrundlag, som det danske samfund, det danske demokrati bygger på.
Det kan man forvisse sig om bare ved at slå op på visse organisationers hjemmesider; ok, det er ikke noget problem.
Men det er da et mindretal, heldigvis da.
Men jeg vil bare sige, at det, jeg har sagt dér, ikke er spor anderledes, end det, som hr. Keld Albrechtsen vil kunne læse at den radikale hr. Nasar Kadar udtalte til Berlingske Tidende i søndags, oven i købet i endnu stærkere vendinger.
Ulla Tørnæs (V), 2001-10-04:
Ja, så prøver jeg igen, for jeg fik ikke noget svar på mit spørgsmål tidligere.
Ellers må jeg konstatere, at Socialdemokratiet taler med to tunger i udlændingedebatten.
Jeg vil derfor spørge den socialdemokratiske ordfører, om den socialdemokratiske ordfører er enig med udenrigsminister Mogens Lykketoft, når udenrigsministeren siger, at Venstres formand graver grøfterne dybere i befolkningen i udlændingespørgsmål, eller om den socialdemokratiske ordfører er enig med indenrigsminister Karen Jespersen, der, som jeg tidligere har citeret, har sagt, at Venstre er på bølgelængde med Socialdemokratiet.
Hvis ikke Socialdemokratiets ordfører kan give mig et klart svar på det, må jeg konstatere, at Socialdemokratiet taler med to tunger i udlændingedebatten.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-10-04:
Det er Venstres politik og har været det i mange år, at vi skal styrke indsatsen i nærområderne, og derfor var jeg så glad for det, statsministeren sagde.
Derfor vil jeg også sige til fru Mimi Jakobsen, at det ikke skal skorte på Venstres opbakning til de bevillinger, der er nødvendige for, at vi kan løse problemerne i nærområderne.
Hvis vi så tager ulandsbistanden mere generelt: Vi kan ikke bekæmpe terror med ulandsbistand.
Vi kan heller ikke løse fattigdomsproblemerne i ulandene - i hvert fald ikke varigt - med ulandsbistand.
Ulandsbistand kan være en nødhjælp.
Men det, der varigt skal give vækst i ulandene og bedre sociale vilkår, er netop frihandel.
Jeg må sige til fru Mimi Jakobsen, at vi giver i dag ulandsbistand til lande og regimer, som FN har fordømt, fordi de fører krig, og fordi de overtræder menneskerettighederne, og der synes vi altså i Venstre, at det er rimeligt, at man siger væk med bistanden til de lande og regimer, der ikke respekterer menneskerettighederne, og til gengæld kan vi så give noget mere til dem, der gør.
Holger K. Nielsen (SF), 2001-10-04:
Det er jo interessant, at de russiske generaler, der kender lidt til forholdene i Afghanistan, har frarådet enhver militær intervention.
De ved godt, hvad det drejer sig om, når man fører krig i Afghanistan, og alle de militærfolk, der har forstand på tingene, er meget, meget betænkelige ved en militær intervention i Afghanistan.
Jeg vil ikke afvise det som en sidste mulighed, hvis det er nødvendigt for at få fat på bin Laden, men jeg vil meget kraftigt advare imod en stor landoperation, hvor man forsøger at intervenere direkte militært i Afghanistan, hvor man lader det gå ud over uskyldige civile i Afghanistan.
Man risikerer et nyt Vietnam, som man ikke kan komme ud af igen, eller et nyt Afghanistan, som Rusland var inde i før i tiden, man risikerer, at der bliver et oprør i den muslimske verden, som i øjeblikket støtter USA imod det her.
Pakistan bevæger sig også på en knivsæg, må jeg sige til hr. Bendt Bendtsen, den pakistanske regering har støttet USA, men det er så sandelig på et hængende hår, at den støtte forsvinder på grund af manglende folkelig opbakning, men det kan godt være.
Er det så ikke at støtte, at man ikke støtter ukritisk?
Det er der, jeg godt vil bede om en vis nuancering i debatten også af hr. Bendt Bendtsen.
Holger, er, har været i den her debat, vil stadig være i den her debat, men han vil have ret til at have en nuanceret holdning, have en kritisk holdning, at kunne tænke selv i stedet for bare helt ukritisk at tage det for gode varer, som USA siger til os.
Bendt Bendtsen (KF), 2001-10-04:
Da min datter ikke var så gammel, havde hun sådan en billedbog med en masse mennesker, der myldrede rundt imellem hinanden, og titlen på den var »Hvor er Holger?«. Den kan man ikke lade være med at tænke en lille smule på her i de seneste uger, for hvor har vi set SF, hvor har vi set hr. Holger K. Nielsen med hensyn til opbakning til NATO til et indgreb?
Nu i dag i MetroXpress kan vi læse, at hr. Holger K. Nielsen siger, at terrorismen bekæmpes ikke med militære midler, men det kan så være en sidste mulighed.
Hvad mener hr. Holger K. Nielsen, der skal til, for at man får gjort op med hr. bin Laden?
Er det ikke et militært indgreb?
Hvorfor vakler SF i den opbakning, der skal være til USA?
Bendt Bendtsen (KF), 2001-10-04:
Vi er meget, meget glade for, at Socialdemokratiets ordfører beskæftiger sig med det her.
Vi har faktisk i Europaudvalget bedt statsministeren om at fremføre det her under topmødet.
Det fik vi ikke så meget held med, men hvis man vil arbejde videre med at få de andre op på 0,7 pct., så er det jo flot.
Så er det utroligt, at på fru Lene Espersens hjemmeside kan man gå ind og læse en artikel.
Nu vil jeg også gerne have lov til at citere hende.
Hun skriver: »Sidste forår fremlagde Verdensbanken en rapport, som bistandsorganisationerne siden da har gjort deres bedste for at fortrænge.
Verdensbanken erkendte nemlig, at bistanden i Afrika ofte spildes.
Rapporten var udarbejdet i samarbejde
med FN og afrikanske udviklingsorganisationer
Den slår fast, at mennesker syd for Sahara i dag lever i endnu dårligere vilkår, end de gjorde i 1960'erne, da de fleste lande blev uafhængige.«
Se, det var et lille, kort citat.
Jeg synes efterhånden, det kunne være smartere, hvis man læste den.
Jan Petersen (S), 2001-10-04:
Men jeg kan jo spørge hr. Bendt Bendtsen, om den erklæring og den målsætning ikke er dukket op i de konservative eksperters hænder endnu.