runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-01:
Jeg vil sige til fru Lotte Bundsgaard, at hvis man går fra 1 pct. til 0,7 pct., så er det mindre.
Men der er jo stadig væk plads til en realvækst for amter og kommuner.
Det var der sidste år, og det vil der fortsat være.
Jeg vil gerne sige til fru Lotte Bundsgaard, at det ikke er sådan, at man skal komme og banke på døren.
Jeg forventer da, at der bliver indkaldt, når tiden er til det.
Det er også klart, at regeringen i de forhandlinger, der har pågået indtil nu, har været nødt til at sondere, hvor der kan skabes et flertal for det skatteoplæg, som regeringen selvfølgelig ønsker at få så meget igennem af som overhovedet muligt. Så bliver der igen spurgt til skattegrænsen.
Jeg vil gerne sige, at det er 2-4 år siden, man begyndte at diskutere skat på arbejde for første gang, og da var det umuligt at komme igennem med noget som helst.
Da var der nogle, der satte dagsordenen på det område.
Lad os nu se, hvad det ender med, så skal vi tage diskussionen efterfølgende, når vi har set resultatet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jeg vil gerne sige, at vi venter nu at få rapporten fra Bremerudvalget med hensyn til de flyttemuligheder, der kan gives for pensionsordningerne.
Det er heller ikke nogen hemmelighed, at der er nogle ordninger, der er nemmere at håndtere i en fri flytteret frem for andre.
F.eks. er LD jo et af de steder, hvor det er ren opsparing, det er ikke dér, der er de store problemer.
Det er derimod klart, at når vi bevæger os ind i arbejdsmarkedspensionsordningerne, så er der nogle problemstillinger, som jeg synes det vil være for tidligt for ministeren at udtale sig klart og bestemt om, for der er flere steder bekymring for, hvordan man håndterer en flytteret, eventuelt en flytteret på arbejdsmarkedspensionsordningerne.
Jan Trøjborg (S), 2003-04-01:
Nu er det ikke nogen aprilsnar, at regeringen har nedsat det såkaldte Bremerudvalg.
Tværtimod er det en realitet, som jeg tror optager mange mennesker.
Jeg vil derfor spørge økonomi- og erhvervsministeren, om økonomi- og erhvervsministeren ikke har visse betænkeligheder til trods for et positivt udgangspunkt, nemlig det synspunkt, at der skal være mulighed for lettere eller i højere grad at flytte sin pensionsopsparing derhen, hvor man gerne vil have den placeret.
Men har ministeren ikke en vis bekymring eller deler den bekymring, der er kommet til udtryk fra pensionskasser og senest fra formand i Dansk Industri, Johan Schrøder, om, at en for vidtgående liberalisering på dette område vil medføre færre langsigtede investeringer specielt i danske virksomheder.
Kunne ministeren ikke dermed dele en bekymring
Svend Aage Jensby (V), 2003-04-01:
Jeg tror, det rækker langt uden for hr. Albrechtsens dømmekraft og også min at bedømme, om man skulle have haft fjerde panserinfanteridivision ind fra nord eller ej, inden man startede krigen.
Jeg føler mig tryg ved den vurdering, den amerikanske militære ledelse sammen med den britiske og regeringerne i de to lande har truffet.
Den har man ment var den rigtige, og jeg har intet grundlag for at kritisere den.
Enhver krig, uanset hvor ulykkelig den er, udvikler sig aldrig, som man har forberedt, og jeg afviser igen og tager afstand fra, at - som hr. Albrechtsen antyder - de amerikansk-britiske styrker skulle gå efter at ramme civile mål.
Det er et helt uantageligt postulat.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-01:
Undskyld hr. formand, men jeg tror egentlig, der normalt er fire spørgsmål.
Man havde bl.a. ikke de styrker, som var nødvendige for, at man kunne foretage en afvæbning i de store byer, og nu står man så foran de store byer uden det nødvendige antal soldater.
Det medfører umiddelbart en forråelse.
Det medfører også dette dekret om, at man kan bombe civile mål i større omfang.
Det medfører, at man har nogle tynde forsyningslinjer, og der er oplysninger i pressen om, at amerikanske soldater har skudt på civilpersoner og bl.a. har dræbt en civil irakisk kvinde ifølge The Guardian i dag.
Så synes jeg, det er for lemfældigt, at ministeren bare meddeler, at han sådan set ikke vil svare på hr. Albrechtsens spørgsmål: Det er bare hr. Albrechtsen, der er antiamerikansk.
Jeg vil godt lidt ned i substansen og drøfte den tragiske udvikling, vi kan risikere, hvis de, der har ansvaret for det her, blandt andre den danske regering, ikke påtager sig det ansvar.
Svend Aage Jensby (V), 2003-04-01:
Jo, de tanker, hr. Jesper Langballe giver udtryk for, kan jeg udmærket følge.
Det har været helt centralt lige fra det første bombardement, der skete i krigens første nat, at man ønskede at få afvæbnet Saddam Hussein ved at ramme det mål, hvor man mente han var.
Så ville han være afvæbnet.
Så jeg kan udmærket følge tankegangen.
Jesper Langballe (DF), 2003-04-01:
Forsvarsministeren har i sit svar til hr. Keld Albrechtsen brugt analogien med Hitler i forhold til Saddam Hussein.
Jeg vil gerne stillet et spørgsmål til forsvarsministeren, hvis vi nu udvider den analogi.
Visse af de bombninger, de allierede foretog under Anden Verdenskrig,
var ikke just pyntelige, bl.a. bombningen af Dresden
, men hvis vi nu forestiller os, at man havde været i stand til at bombe et hus, hvor de ledende nazister opholdt sig, ville forsvarsministeren så ikke have fundet det udmærket, og ville forsvarsministeren ikke sige, at det nogenlunde svarer til at bombe et hus, hvor Baath-partiet holder møde? kl. 13.10
Svend Aage Jensby (V), 2003-04-01:
USA, i det hele taget koalitionen, har gjort sig de største anstrengelser for at præcisionsbombe og undgå civile tab.
Men som jeg sagde tidligere, så er det desværre ulykkeligvis det, der følger af en krig, at det også rammer uskyldige.
Den opfattelse kan hr. Albrechtsen bevare for sig selv.
Det er ikke min.
Det er heller ikke rimeligt, at hr. Albrechtsen sidder her i København med sin sædvanlige antiamerikanske holdning og taler om, at de britiske styrker og de amerikanske styrker angriber civile mål.
Der er da intet, de amerikanske og britiske styrker er mere kede af, end hvis det sker ved uheldigheder.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-01:
Og så synes jeg ikke, at ministeren besvarer mit spørgsmål.
For jeg går ud fra, at ministeren er klar over, at der i øjeblikket sker en forråelse i krigen.
Man har f.eks. fra britisk-amerikansk side udvidet krigsmålet, således at man nu også må bombardere møder i det såkaldte Baath-parti.
Man slog 200 ihjel i går, så vidt jeg har fået oplyst.
Nu er det selvfølgelig et parti, der er knyttet til Saddam Husseins regime, men hvor meget vil man udvide krigsmålene med hensyn til så direkte at gå over til at angribe civile grupper?
Amerikanske soldater har skudt på civile personer efter princippet skyd først og spørg bagefter.
Noget tyder på, at der er ved at ske en almindelig forråelse af koalitionens styrker.
Sker det med dansk billigelse?
Svend Aage Jensby (V), 2003-04-01:
Hvert eneste offer, barn eller voksen, hvert eneste offer, soldat eller på anden måde tjenestegørende, der lider, der dør i denne krig, er ét for meget.
Det er krigens utålelige vilkår, om jeg så må sige.
Men en krig - og det er det ultimativt sidste, man skal gribe til - kan desværre være nødvendig, som vi så det under Anden Verdenskrig, som vi så det i Kosovo, for i dette her tilfælde at afvæbne Saddam Hussein, den største diktator, den værste kriminelle forbryder, vi vel har set i historien siden Hitler.
Men dét ønsker jeg at fremhæve klart: Hvert eneste er ét for meget.
Men det er prisen.
Og så kan jeg berolige hr. Albrechtsen med, at vi jo altså ikke har landstyrker på jorden.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-01:
Nu kan man i hvert fald drage én konklusion af ministerens svar, og det er, at tvivlens nådegave ikke tilhører ministeren.
Hvor mange tragiske episoder med missiler, der lander på markedspladser, skal der til?
Hvor mange drab på civilpersoner, mere og mere hårdhændet militær behandling af civile, som vi ser bl.a. i den amerikanske sektor, hvilket også i dag i pressen kritiseres af den britiske sektor?
Hvor mange kampe skal vi forudse?
Hvilken strategi vil den danske regering nu som krigsførende part gå ind for at vi skal føre?
Skal vi uanset ofre, uanset de civile tab, ind og føre en kamp fra hus til hus for at nå ind i Bagdad?
Man ville ikke besvare de spørgsmål, og man ville ikke ind i de overvejelser, før man traf beslutningen.
Men nu står man midt i det, og jeg synes, at tiden er kommet til, at regeringen bør til at overveje, hvad det er, den har kastet sig ud i.
Svend Aage Jensby (V), 2003-04-01:
Det fortryder jeg ikke.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-01:
Nu er der jo gået et stykke tid, hvor Danmark har været krigsførende magt sammen med USA, Australien og England.
Det blev dengang affærdiget af et flertal i Folketinget: Det var noget, Enhedslisten havde fundet på, de var altid imod krig osv.
Fortryder ministeren ikke i dag, at han tillod, at det forslag om den utrolig vidtgående beslutning, der blev truffet af Folketinget, blev hastet igennem, uden at man havde overblik over, hvad det var, man kastede sig ud i?
Peter Christensen (V), 2003-04-01:
De gamle regler for, hvornår skatteborgere og især skattemyndighederne har kunnet ændre skatten tilbage i tid, har været kritiseret.
Myndighederne har haft for nemt ved at opkræve skatter mange år efter selvangivelsen, og reglerne har forhindret skatteborgerne i at gøre krav gældende, selv om der har været åbenlyse og særlig gode grunde dertil.
På den baggrund blev Fristudvalget nedsat, og det er deres grundige arbejde og anbefalinger, det her lovforslag bygger på.
Lovforslaget indebærer en høj grad af regelforenkling, da fristerne gøres mere ens og gennemskuelige.
Blandt de forskellige ændringer, lovforslaget indeholder,
kan jeg ikke undlade at fremhæve indførelse af den såkaldte sikkerhedsventil, som skal sikre, at skatteydere fremover kan få genoptaget deres sag, såfremt der er særlige omstændigheder, der har ført til et urimeligt resultat, et forslag, som stiller borgerne bedre over for systemet.
Desuden tilkendegiver regeringen, at den vil undersøge mulighederne for at begrænse ligningsmyndighedernes adgang til at ændre skatten efter udløbet af ligningsfristen, et forslag, som vil betyde, at mange danskere fremover kan regne med, at har de ikke hørt fra skattemyndighederne 1 år efter, at de har indleveret selvangivelsen, så er selvangivelsen accepteret.
Det er en forbedring, som skal gælde skatteborgere med enkle økonomiske forhold.
Det kan vi fra Venstre støtte, og vi håber bestemt, at der vil komme et konkret forslag i den retning.
De konkrete tiltag, der er fremsat forslag om, er alle i god tråd med Venstres holdning til retssikkerhed, og vi ser forslaget i en naturlig forlængelse af både 100 pct.s omkostningsdækning i skattesager og lovforslaget om klar besked fra kommunen, alt sammen forslag, som skal øge og styrke den enkelte danskers retssikkerhed over for systemet.
Det er mennesket frem for systemet i virkelighedens verden i konkret handling.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Jan Trøjborg (S), 2003-04-01:
Derfor vil jeg godt spørge ministeren, om ikke det synspunkt gør indtryk på ministeren, som er kommet til udtryk både fra pensionskasser og fra Johan Schrøder, der er formand for Dansk Industris hovedbestyrelse.
De siger, at en øget flytteret for pensionsselskaber som f.eks. Lønmodtagernes Dyrtidsfond - der kan også være andre - vil medføre, at den pågældende pensionskasse, opsparingskasse må omlægge sin strategi fra at være langsigtede investeringer i danske virksomheder til i højere grad at være kortsigtede investeringer.
Ellers vil man nemlig ikke kunne frigøre nødvendig likviditet, som kan opfylde det behov, der måtte opstå, hvis mange kunder flytter deres opsparing fra den pågældende opsparingskasse.
Man må altså med andre ord flytte investeringer fra et forholdsvis illikvidt dansk aktiemarked til et meget mere likvidt udenlandsk aktiemarked.
Jeg beder ministeren forholde sig til den faktuelle problemstilling, der vil opstå, hvis man laver denne vidtgående liberalisering, nemlig at det uundgåeligt vil medføre, at en del af den opsparede kapital flyttes ud af landet.
Lotte Bundsgaard (S), 2003-04-01:
Jeg vil godt spørge ministeren lidt om kommunernes økonomi.
Jeg vil godt høre, om økonomiministeren er enig med socialminister fru Henriette Kjær i, at når væksten i de offentlige budgetter nedjusteres fra 1 pct. til 0,7 pct. i 2004, så vil det betyde besparelser i de kommunale budgetter, herunder også på det sociale område.
Jeg vil godt have lov til at citere socialministeren fra sidste uges onsdagsspørgsmål.
Videre sagde socialministeren også: »Det er da fuldstændig rigtigt, som fru Karen Klint siger, at man ikke kan se, om behovet egentlig er større end det, væksten har givet udtryk for.«
Er ministeren enig i, at nedjustering af væksten vil få konsekvenser for de svageste i kommunerne, konsekvenser for skolerne, børnene og de ældre, at regeringens økonomiske politik betyder besparelser rundtomkring i landets kommuner?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-01:
Jeg vil gerne her tilkendegive, at når vi taler om LD, må vi notere os, at LD faktisk har gjort det godt.
Det tror jeg også, mange pensionsopsparere ser på, når man vurderer, om man ønsker at have sine penge forankret i LD.
Jeg er også tilfreds med, at LD i forhold til andre pensionsinstitutter har en procentvis stor andel i unoterede danske aktier.
Vores vurdering på nuværende tidspunkt er, at når man taler om likviditeten, er det klart, at giver vi en flytteret - det siger sig selv - skal man have flere likvide midler i kassen, end hvis man ikke havde flytteret.
Det er vores vurdering, at det selvfølgelig i starten vil kræve en større likviditet i kassen, men på længere sigt, når man kommer nogle år frem, så frygter jeg ikke, at man behøver at have lige så stor likviditet. Og som sagt, kassen gør det jo ganske godt.
Det, jeg tilkendegav i mit første svar, var jo, at når man taler om ATP og andre ordninger, er det meget mere komplekst end LD.
Vi er helt bekendt med de bemærkninger, der er kommet, og det er klart, at når man begynder at tale om de her ordninger, vil det også være vitalt for regeringen at forhandle.
Jeg synes dog, det er for tidligt at forudskikke, hvilke træk regeringen foretager.
Jeg vil bede om, at man får lov
at se rapporten, får den læst, får den gennemdrøftet
Lotte Bundsgaard (S), 2003-04-01:
Nu har jeg jo turneret rundt i valgkampen med økonomiministeren, og der var økonomiministeren jo meget fremme i skoene med, at nu skulle skatten sættes ned.
Jeg synes ikke helt, at økonomiministeren svarer på, hvor langt De Konservative er villige til at gå.
Til 500 kr. eller til 475 kr. eller til 450 kr. eller til 400 kr.?
Hvor meget kan De Konservative holde til for at opfylde de løfter, man kom med i valgkampen? Så må jeg sige til ministeren, at det er nogle lidt specielle forhandlinger, ministeren lægger op til.
Er det sådan, at ministeren forventer, at Socialdemokraterne blot skal finde ud af, hvornår der er forhandlinger og så komme og banke på døren og sige: Vi gerne vil være med?
Eller har regeringen tænkt sig at tage Socialdemokraterne, De Radikale og De Kristelige med i forhandlingerne?
Eller er det, regeringen vil, at lægge hele sin vilje i Dansk Folkepartis lomme, også når det handler om skat, for det er jo sådan, det virker lige i øjeblikket.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-01:
Det har jeg ikke hørt.
Der pågår forhandlinger i denne her sag, og nu må vi jo se, hvad resultatet bliver.
Jacob Buksti (S), 2003-04-01:
Jeg skal bare spørge ministeren, om ministeren ikke kan bekræfte, at det eneste Socialdemokratiet har lagt vægt på i de her forhandlinger, er, at de skattelettelser, der stilles folk i udsigt, er finansierede, og at de lettelser, der gennemføres, ikke medfører dramatiske beskæringer i velfærden.
Om det er, fordi vi har stillet de krav, at vi ikke er blevet indkaldt til videre forhandlinger, må ministeren da kunne svare på.
Og mener ministeren, at Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og Kristeligt Folkeparti vil blive indkaldt til forhandlinger igen, før der indgås en egentlig aftale med Dansk Folkeparti, eller må vi få lov til at se den bagefter, måske endda efter at vi har læst om den i avisen?
Jens Peter Vernersen (S), 2003-04-01:
Jeg vil godt spørge om noget, der har været diskuteret meget
Er det overhovedet tænkeligt, at den beskedne lettelse, for den er jo ganske beskeden, som regeringen foreslår på mellemskatten, kan reduceres yderligere, fordi man nu skal finansiere et krav fra Dansk Folkeparti?
Er det overhovedet tænkeligt, at man vil gå længere ned hos Det Konservative Folkeparti?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-01:
Jamen jeg vil da gerne sige til hr. Jacob Buksti, at jeg fornemmer, at alle de forhold, som Socialdemokratiet ønsker at få belyst i denne sag, de bliver belyst.
Jeg vil også gerne sige, at vi ikke har opgivet vores mærkesager nogen steder.
Jeg kan også sige til hr. Jacob Buksti, at hvis hr. Jacob Buksti mener, at det er 25 kr., der ødelægger hele tegningen, så er det i hr. Jacob Bukstis optik, det ødelægger tegningen.
Det er i hvert tilfælde ikke i min.
Jacob Buksti (S), 2003-04-01:
Jeg kan ikke forstå, hvordan det kan være, at regeringen ikke har inviteret de partier, som i øvrigt har været åbne over for drøftelser, til fortsatte forhandlinger.
Vi har ikke stillet nogen krav overhovedet.
Vi har blot bedt om at få belyst en række forhold, så hvorfor det skulle være specielt vanskeligt med Socialdemokratiet, forstår jeg ikke.
Men på et eller andet tidspunkt må der vel være grænser
for, hvor meget Det Konservative Folkeparti kan nedværdige sig til, når man for bare at sidde på ministertaburetten kan opgive mærkesager.
Her kommer man jo ifølge det, der står i avisen, til stort set at sælge det, som man har fået af indrømmelser.
Så kan det godt være, at økonomi- og erhvervsministeren siger, at regeringens politik står i det udspil, man er kommet med.
Men det er jo det, der nu bliver sat ned, sådan at den lettelse på mellemskatten, som skulle være på 500 kr., nu bliver på 475 kr.
Hvor længe kan De Konservative tåle at blive slæbt igennem sølet uden at få noget som helst, før man laver vrøvl?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-01:
Det håber vi selvfølgelig der kan bakkes op om, for vi mener, at det er vigtigt at få sat skatten på arbejde ned.
Hvad resultatet bliver, det skal jeg lade være usagt.
Og hvad der er konservativ skattepolitik, det ved hr. Ole Stavad godt.
Ole Stavad (S), 2003-04-01:
Økonomi- og erhvervsministeren må selvfølgelig have os undskyldt, men når vi spørger så indgående, er det jo, fordi regeringen er holdt op med at invitere til forhandlinger.
Derfor er det her vores eneste mulighed for at få en viden.
Derfor vil jeg godt følge op på hr. Jacob Bukstis spørgsmål ved at spørge helt præcist: Er den mellemskat, som har været kardinalpunktet for Det Konservative Folkeparti, den, man forhandler om skal finansiere de krav, som Dansk Folkeparti stiller?
Det er vigtigt for os at vide det, for hvis vi skulle blive inviteret igen, er det jo godt at vide, hvad udgangspunktet er, og hvad Det Konservative Folkepartis holdning er.
Vi har forståelse for, at Det Konservative Folkeparti mener, at de har fået en minimumsløsning på det her.
Derfor vil vi godt høre: Er det et element, der stadig væk er til forhandling?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-01:
Jeg kan sige, at vi har ført forhandlinger med forskellige partier i Folketingssalen på det her område.
Jeg håber at nå et resultat.
Jeg håber også, at Socialdemokratiet synes, det vil være et godt resultat, som man kan arbejde videre med eller tilslutte sig.
Med hensyn til mellemskatten og hvor stor en del af mellemskatten osv. så synes jeg, at vi skal tage det på et andet tidspunkt, når den her aftale forhåbentlig er kommet i hus.
Der er ingen tvivl om, at det er godt, at der er noget på mellemskatteområdet, for det er med til at øge arbejdsudbuddet, det siger alle analyser.
Så jeg skal lade være usagt, hvor stort det rabarberblad eller hvad det er, skal være, som hr. Jacob Buksti ønsker.
Jacob Buksti (S), 2003-04-01:
Opfatter ministeren ikke det som værende en rimelig utraditionel måde at forhandle på.
Mig bekendt har Socialdemokratiet ikke stillet urimelige krav eller ønsker
under forhandlingerne.
I stedet for kan vi nu se, at der er ved at blive indgået en aftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Er det meningen, at det er en aftale, som Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og Kristeligt Folkeparti så bagefter skal præsenteres for?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-01:
er kommet om bilafgifterne,
at der skal findes en løsning.
Som jeg også sagde i sidste uge, har vi noteret os, at der er sket uforholdsmæssigt store stigninger, og derfor ved vi også, at bilsalget er gået ned, som hr. Jacob Buksti sagde i sidste uge.
Vi arbejder på at finde en løsning på det her område.
Jeg står hele tiden ved det, jeg har sagt, nemlig at ekstraordinært store stigninger ikke skal udløse en hel masse ekstra afgiftskroner, der skal køres direkte ned i statskassen.
Det er ikke en ting, jeg har glemt, vil jeg sige til hr. Jacob Buksti.
Det arbejdes der stadig væk videre på.
Med hensyn til skat er det korrekt, at der har været ført en række forhandlinger.
Men det er jo ikke nogen hemmelighed, at der er en stor afstand mellem, hvad man mener om skat i Socialdemokratiet, og hvad man mener i regeringen.
Jeg kan kun tilkendegive, at det er med partier, der ønsker at være med i en aftale på et tidspunkt.
Jeg håber at nå et resultat på det her område ligegyldigt om Socialdemokratiet er med eller ej, må jeg sige til hr. Jacob Buksti.
Jacob Buksti (S), 2003-04-01:
Det er jo sådan, at Det Konservative Folkeparti gik til valg på et par markante mærkesager.
Den ene var bilafgifterne, som skulle lempes.
Det fik vi en debat om i onsdags, hvor vi kunne konstatere, at aldrig har bilpriserne været højere under nogen regering end nu.
En anden var lettelse af skatten på arbejde, herunder især en fjernelse af mellemskatten, og der har været forskellige forhandlinger på baggrund af det udspil, regeringen er kommet med.
Socialdemokratiet har deltaget i de forhandlinger med et åbent sind.
Nu kan vi konstatere efter forlydender i pressen, at der er ved at blive indgået en aftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti, og jeg vil gerne høre, om ministeren kan bekræfte, at der er ved at blive indgået en sådan aftale, og om det, der foregår, skal forstås sådan, at Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og Kristeligt Folkeparti ikke opfattes som deltagere i forhandlingerne mere.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-01:
Jamen jeg kan kun bekræfte, at det er vigtigt, at der er kapital til rådighed til at skabe noget mere vækst.
Det mener jeg faktisk også, at regeringen har taget fuld højde for i dens nye iværksætteroplæg, hvor man netop arbejder med en ny venturefond på 500 mio. kr., hvor man ønsker at skaffe mere kapital til rådighed.
Når man taler om pensionsmidler, er det altid godt, at der er kapital til rådighed til danske virksomheder.
Det er med til at udvikle virksomhederne.
Det er med til at skabe væksten i danske virksomheder.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jan Trøjborg (S), 2003-04-01:
Jeg vil gerne takke for ministerens imødekommende svar.
Jeg tolker det således, at ministeren har lyttet til de argumenter, der har været fra erhvervslivet og fra arbejdsmarkedets parter om behovet for investering af dansk lønmodtagerkapital i danske virksomheder.
Derfor vil jeg slutte med at spørge ministeren, om han er af den opfattelse, at det er vigtigt for opfyldelse af regeringens strategi »Vækst med vilje«, at der ikke bliver færre, men flere pensionsopsparingsmidler investeret i danske virksomheder.
Imidlertid lyder ministerens svar jo i de omgange, ministeren har svaret, lidt i retning af, at det på det her område er besværligt at gennemføre liberalisering, men for at regeringen ikke skal lide helt nederlag i forhold til regeringsgrundlaget, må man kaste sig over Lønmodtagernes Dyrtidsfond, der er forholdsvis afgrænset.
: Hvis ministeren lægger op til ændringer for Lønmodtagernes Dyrtidsfond, vil ministeren så i overensstemmelse med det grundlag, hvorpå Lønmodtagernes Dyrtidsfond er etableret, forudgående drøfte og forhandle dette spørgsmål med arbejdsmarkedets parter, som var stærkt inddraget, inden Folketinget vedtog loven om Lønmodtagernes Dyrtidsfond?