Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-05-11:
Enhedslisten har fremsat et forslag, der for det første indebærer, at der skal afholdes nyvalg til kommunalbestyrelse og amtsråd i løbet af valgperioden, hvis mere end halvdelen af det antal vælgere, der stemte ved det seneste kommunalvalg, skriftligt begærer det, og for det andet foreslås det, at 10 pct. af de stemmeberettigede vælgere skal kunne pålægge en kommunalbestyrelse eller et amtsråd at afholde en vejledende folkeafstemning om et bestemt spørgsmål.
Den første del af forslaget om afholdelse af nyvalg i løbet af valgperioden på vælgerinitiativ er jo et deja-vu og svarer til et forslag, som Enhedslisten fremsatte i foråret 2002.
Regeringen kunne ikke dengang, og regeringen kan heller ikke nu støtte forslaget.
Kommunalbestyrelser vælges efter de gældende regler som bekendt for en 4-årig periode uden mulighed for nyvalg i denne periode.
Det er efter regeringens opfattelse
en ganske fornuftig ordning, som giver kommunalbestyrelsen ro til at varetage de kommunale anliggender, som kommunalbestyrelsen har det øverste ansvar for. En mulighed for at udskrive nyvalg til kommunalbestyrelsen i løbet af valgperioden vil efter regeringens opfattelse svække kontinuiteten og den langsigtede planlægning i det kommunalpolitiske arbejde.
En sådan mulighed vil derfor ikke alene forringe og vanskeliggøre kommunalpolitikernes arbejde, men vil også kunne forringe effektiviteten i kommunestyret. Som begrundelse for forslaget har Enhedslisten anført, at der i løbet af en valgperiode kan opstå politisk turbulens og mistillid til politikerne, og at tilliden til lokalpolitikerne i en sådan situation vil kunne genskabes ved et nyvalg.
Som eksempel på dette ræsonnement, denne
overvejelse, nævner Enhedslisten Farumsagen.
Jeg må sige, at jeg ikke er enig i argumentationen.
Efter regeringens opfattelse vil der være en risiko for, at en mulighed for at udskrive nyvalg på vælgerinitiativ - og måske navnlig truslen herom - vil kunne misbruges til politisk pression mod en kommunalbestyrelse.
Hvad angår Farumsagen ville et nyvalg efter regeringens opfattelse ikke have været egnet til at løse problemerne og slet ikke til at forhindre en lignende situation i at opstå.
Det er jo også derfor, Folketinget dengang på regeringens initiativ for knap et års tid siden besluttede en ændring af den kommunale styrelseslov, som øger kommunalbestyrelsesmedlemmernes, tilsynsmyndighedernes og revisionens muligheder for indsigt i den kommunale administration.
Disse ændringer er efter regeringens opfattelse bedre egnet til at løse op for situationer som den, der opstod i Farum Kommune, end afholdelse af nyvalg i utide.
Ansvaret for, at kommunen overholder lovgivningen, må efter regeringens opfattelse forankres hos den ansvarlige kommunalbestyrelse.
Det er den bedste måde at sikre, at vælgerne kan have tillid til kommunestyret på.
Med den anden del af forslaget ønsker Enhedslisten at skabe mulighed for, at 10 pct. af de stemmeberettigede vælgere skal kunne pålægge en kommunalbestyrelse eller et amtsråd at afholde en vejledende folkeafstemning om et bestemt spørgsmål.
Det er et forslag, som regeringen heller ikke kan tilslutte sig.
Kommunalbestyrelsen har allerede i dag en mulighed for at afholde vejledende folkeafstemninger om kommunale spørgsmål.
Denne mulighed for at inddrage vælgerne direkte kan efter regeringens opfattelse være hensigtsmæssig i forhold til beslutninger, der kan formuleres i et klart og enkelt afstemningstema.
Kommunalbestyrelsen kan imidlertid ikke pålægges at afholde folkeafstemninger om bestemte spørgsmål.
Det ønsker regeringen ikke at ændre ved.
De nuværende regler sikrer nemlig, at det er det organ, der har kompetencen og ansvaret for kommunale forhold, kommunalbestyrelsen, der også har initiativretten til at bestemme, at et kommunalt spørgsmål skal sættes til folkeafstemning.
Reglerne sikrer, at kommunalpolitikerne ikke svigter deres ansvar ved at overlade initiativet til at iværksætte en folkeafstemning til mindre grupper af vælgere, som ikke nødvendigvis er repræsentative for kommunens vælgere.
En adgang for 10 pct. af vælgerne til at pålægge en kommunalbestyrelse eller et amtsråd at afholde folkeafstemning om et bestemt spørgsmål vil således efter regeringens opfattelse være i strid med grundlæggende principper for det repræsentative demokrati, som kommunestyret bygger på.
Hertil kommer efter regeringens opfattelse, at en sådan adgang vil kunne føre til, at også komplekse kommunale spørgsmål, der ikke umiddelbart kan formuleres i et klart afstemningstema og derfor egentlig ikke er egnet til folkeafstemning, sættes til afstemning.
Det vil, også selv om en sådan afstemning er vejledende, svække kommunalbestyrelsens mulighed for at foretage langsigtede politiske prioriteringer.
Af disse grunde, jeg her har nævnt, og som for halvdelens vedkommende er en repetition af grunde, jeg også nævnte, sidst forslaget var til behandling, kan regeringen ikke støtte forslaget.