runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-06:
Til skattespørgsmålet er det selvfølgelig værd at få sagt, at det jo er sådan, at man nu må bruge en del af det, man får mere, til forbrug, og resten skal man sænke skatten med.
Det er for ikke at få store spring og helt ærligt også for at sikre, at skattestoppet overholdes.
Hvis man er en opmærksom læser, så skal man sætte skatten ned, og man kan sætte den op.
Så hvis man kan klare det over driften, er det helt unødvendigt.
Og så er det jo de 0,2 pct., og det vil sige, at man ikke her og nu, men over tid får mulighed for at udvide driftsomkostningerne, for vi udligner faktisk ret kraftigt.
Derfor er der store udsving fra kommune til kommune, som det ville være uhensigtsmæssigt at fyre af på 1 år.
De penge, der var givet i forbindelse med særordninger, er jo indregnet i systemet, de er regnet med, og dermed fordeles de over bloktilskuddet.
Det her er et nulsumsspil.
I stedet for at få dem i forbindelse med en særordning er pengene nu indregnet i hele fordelingskriteriet.
Så pengene er der.
Arne Toft (S), 2006-04-06:
Det kan jeg godt svare på selv, vil jeg sige til hr. Leif Mikkelsen.
Jeg kan så fortælle, at det jo reelt er sådan, at de rigeste kommuner får lov til at sætte skatten op, og at de fattigste kommuner bliver tvunget til at sætte skatten ned.
Der bliver ingen udligning af serviceniveauet mellem kommunerne.
Og da ingen af os tror på, at man nogen sinde får lov til at sætte skatten op igen, så skal andre jo sætte den ned.
Men jeg vil godt spørge hr. Leif Mikkelsen: Mange af de her kommuner, som sædvanligvis har klaret sig dårligt økonomisk, har tidligere fået penge som særlig vanskeligt stillede kommuner.
Er de penge, man tidligere har fået, så taget ud, når man ser forslaget i dag?
Når man f.eks. i en kommune som Vesthimmerlands Kommune
nu får, jeg tror, 17 mio. kr. og tidligere har fået nogle og tredive mio. kr., er de 17 mio. kr. så lagt oven i de nogle og tredive mio. kr., de har fået som særlig vanskeligt stillet kommune, eller har de reelt tabt på forslaget her?
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-06:
Der flyttes også penge fra jyske kommuner til andre jyske kommuner, eller hvad nu hr. Arne Toft har lyst til at betegne det som.
Virkeligheden er jo, at der er en profil i forbindelse med det her, hvor de bedst stillede kommuner bidrager i øget grad.
Nu er der jo mere udligning i den her udligningsreform end den ene milliard, der yderligere udlignes nu.
Der er faktisk i det hele taget et betydeligt udligningsniveau, hvor man flytter fra de bedst stillede kommuner til de dårligst stillede.
Jeg går ud fra, at hr. Arne Toft er helt enig i, at profilen i den her udligningsreform er meget tydelig, og at det tydeligt fremgår af lovforslaget, at profilen er at flytte fra de bedst stillede til de dårligst stillede, og at det ikke er et spørgsmål om storkøbenhavnske eller jyske kommuner.
Og så er der spørgsmålet om, hvorvidt disse penge – det kan jeg forstå, at hr. Arne Toft søger svar på – må gå til forbrug, eller hvorvidt der var en 0,2 pct.
... Nu lyser min røde lampe, så det kan være, at vi lige kan få tid til i næste bemærkning at komme ind på spørgsmålet om forbrug eller skat.
Arne Toft (S), 2006-04-06:
Jeg tror, at det er nødvendigt, når man debatterer med Venstres ordfører, at man stiller konkrete spørgsmål og så også håber på at få konkrete svar.
Op til tidspunktet for udligningen blev der talt meget om, hvem der skulle betale, og hvem der skulle have, og der var mange kommuner omkring København, der sagde: Med de store leveomkostninger, vi har herovre, kan det ikke være rimeligt, at vi skal give til Jylland.
Og der sagde bl.a. indenrigsministeren: Jamen vi skal ikke se på leveomkostningerne, det her er en udligning fra den ene kommune til den anden kommune.
Det, der så sker, er, at en del storkøbenhavnske kommuner nu skal betale til de jyske kommuner.
Hvad er der sket?
Er det ikke, vil jeg spørge hr. Leif Mikkelsen
, en flytning af penge fra borgere i de storkøbenhavnske kommuner til borgere i de jyske kommuner og ikke en flytning af penge fra storkøbenhavnske kommuner til jyske kommuner?
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-06:
Det vil være at svinge sig meget op at sige det.
Og hvis de regler, der er her, omgøres, har vi jo god tradition for, at aftaler om økonomi mellem kommuner og staten indgås imellem KL og finansministeren – og dermed regeringen.
Og jeg har tillid til, at det finder sted i fremtiden.
Så jeg deler ikke den bekymring om, at det, som hr. Ole Stavad peger på, skal bruges til noget som helst indgreb i det kommunale selvstyre.
Ole Stavad (S), 2006-04-06:
Når jeg ser det færdige resultat, vil jeg ikke beklage, at vi ikke var med, men jeg kan konstatere, at hr. Leif Mikkelsen kun har én invitation, og det var den, vi tog imod.
Jeg går ud fra, at vi godt må diskutere indhold i lovforslag her ved førstebehandlingen.
Det fremgår af det lovforslag, vi her behandler, at det forholder sig, som jeg sagde, nemlig at finansministeren efterfølgende uden forudgående forhandlinger med kommunerne kan indgå aftaler.
Det er ikke bare noget, jeg undrer mig over.
Det fremgår meget klart og tydeligt af det høringssvar, der er kommet fra Kommunernes Landsforening.
Og den kommentar, der er fra ministeren, kunne have rettet op på det, ved at ministeren havde sagt: Jamen det er klart, at vi selvfølgelig ville forhandle det her med kommunerne, inden vi i givet fald måtte gå til Finansudvalget.
Og derfor må det stå til troende, at regeringen lægger op til, at man kan ændre indgåede aftaler.
Og det er en ny bestemmelse, der sættes ind i denne lovgivning, i modsætning til det, vi har set og kendt tidligere, og det må der da kunne gives en forklaring på.
Det er igen et bevis på, at Venstre desværre er i gang med at centralisere, centralstyre, fjerne lokale politikeres muligheder for i dialog med befolkningen at skabe et godt lokalt serviceniveau og serviceapparat, og på, at det hele skal dirigeres af en finansminister og en indenrigsminister og med hr. Leif Mikkelsen som nyttigt redskab.
Jeg synes, hr. Leif Mikkelsen, når han i andre situationer har vist sig som en modig mand, måske skulle høre op med at være et nyttigt redskab i forbindelse med at afskaffe det lokale demokrati.
Det tror jeg ikke er i hr. Leif Mikkelsens ånd.
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-06:
Tak for komplimentet, hvis det var et sådant.
Og nu er det jo meget behændigt, at hr. Ole Stavad stadig væk forsøger at give indtryk af, at Socialdemokraterne ikke er inviteret.
Altså, vi er jo nødt til at få det her afklaret.
Andre partier kunne jo altså godt finde ud af at sige ja tak til at komme igen på det møde, som var et lignende møde, vil jeg sige til hr. Stavad, men Socialdemokraterne sagde nej.
Havde Socialdemokraterne sagt ja, så var de jo kommet igen, så nemt var det.
Så vi skal bare have slået fast, at det ikke går at bilde det kommunale Danmark ind, at Socialdemokraterne ikke havde mulighed for at være med i denne udligningsreform.
Og derfor er det jo svært at tage kritikken helt alvorligt, for Socialdemokraterne kunne have siddet med ved bordet og have fået indflydelse, præcis som andre partier har fået.
Og vedrørende spørgsmålet om lovforslagets indhold og muligheder, ja, så ligger der en udligningsreform.
Og det er klart, at de aftaler lægger op til økonomiaftalerne, som aftales en gang om året mellem KL og regeringen.
Og derfor forstår jeg ikke, hvad det er, hr. Ole Stavad er bekymret for i denne sammenhæng.
Ole Stavad (S), 2006-04-06:
Det er meget tydeligt, at hr. Leif Mikkelsen meget hellere vil snakke om noget andet end det, der står i lovforslaget.
Derfor svarede han helt bevist heller ikke på det spørgsmål, fru Pia Gjellerup stillede.
Men jeg vil godt spørge hr. Leif Mikkelsen: Skulle vi så ikke diskutere indholdet i forslaget?
Det er da noget snyderi.
Jeg kan se, at hr. Leif Mikkelsen ser forundret ud.
Hvis han ikke har opdaget det, står det i lovens § 14, stk. 5.
Og derfor vil jeg godt have en forklaring fra hr. Leif Mikkelsen, som jo har været en central forhandler for Venstre i hele det her forløb.
Pia Gjellerup (S), 2006-04-06:
Det er rigtigt, at der ændres på de sociale kriterier.
Det er positivt, og det går i den rigtige retning.
Det er spørgsmålet om, at man hele tiden justerer i forhold til, hvordan virkeligheden ser ud, og den har selvfølgelig ændret sig i løbet af de sidste 10 år, så det kan jeg fuldstændig kvittere for.
Men vægten af det, der udlignes i forhold til udgifter, er meget beskeden, og det sker i sammenhæng med, at der føres meget, meget store opgaver over til kommunerne, og der nedlægges en meget effektiv udligningsordning, som amterne i sig selv jo udgør, fordi de udlignede hos sig selv et hundrede procent.
Udgiftsudligningen har en meget lille vægt, men opgaverne er blevet meget større, og det betyder, at der bliver en skævere udligning på udgiftsbehov, og det var ikke det, der var tilsigtet, og som i øvrigt har været Socialdemokratiets ambition.
Det er nok grunden til, at vi ikke blev inviteret, for det passede ikke med Venstres ambition.
Thomas Adelskov (S), 2006-04-06:
De er jo sådan på mange områder meget åbne om, at de er imod ligestilling.
Men jeg forstår helt ærligt ikke Venstres ordfører.
Altså, vi står her med et lovforslag, der handler om barseludligning.
Udligning går ud på, at virksomheder med mange mandlige ansatte udligner med virksomheder med mange kvindelige ansatte.
Brancher med mange mandlige ansatte udligner med brancher med mange kvindelige ansatte.
Så siger Venstres ordfører, at grunden til, at man ikke vil lade de selvstændige være omfattet af den her ordning, er, at man ikke mener, at de 1.000 kvinder, der er selvstændige, skal udlignes med de 109.000 mandlige selvstændige, der er, og som ikke vil få gavn af ordningen.
Udligning er jo lige nøjagtig et spørgsmål om at udligne imellem de brancher og de områder, hvor der er mange kvinder, og de brancher, hvor der er mange mænd.
Derfor forstår jeg simpelt hen ikke Venstres argumentation, og jeg synes, at Venstre skylder at forklare, hvorfor alle andre så i Venstres optik skal udligne, når de selvstændige ikke skal.
Inger Støjberg (V), 2006-04-06:
Som jeg efterhånden har sagt en del gange, vil det ikke være rimeligt, at de selvstændige omfattes på samme måde som lønmodtagerne her, fordi det netop ville betyde, at man ville tvinge 110.000 selvstændige til at indbetale til en fond, som kun 1.000 ville få gavn af.
Men det betyder jo ikke, at vi ikke utrolig gerne – for det vil vi – vil se på mulighederne for at få lavet en model for de selvstændige.
Det kunne være en forsikringsordning, det kunne være, at man udvidede forsikringsordningen, at man gjorde den bedre.
Men lad os nu få tid til at arbejde med det.
Barselloven generelt skal op om et års tid, og der vil vi kigge på sagen.
Og ja, intentionerne er der jo, men nej, den model, som oppositionen har lagt frem her, synes vi ikke er rimelig, vi synes ikke, den er god, og derfor stemmer vi imod.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-04-06:
Hvis man vil det så godt, kan det jo godt undre, at det ikke er lykkedes regeringen, når nu vi i forbindelse med indgåelsen af den aftale om barselfond rent faktisk gav regeringen tid til at finde ud af, hvordan man kunne få de selvstændige omfattet, så vi også kunne få flere kvindelige unge iværksættere.
Regeringen har ikke fundet en løsning, og hvorfor har regeringen ikke det?
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad svaret er, i betragtning af at hvis man vil den her solidariske udligning, så er det ikke vanskeligere, end at man etablerer en barselfond, der også omfatter de selvstændige.
Jeg ved ikke, hvorfor det er, man skal vente et år med det, når man i så mange andre tilfælde sagtens kan få tingene til at gå rigtig, rigtig stærkt.
Steen Gade (SF), 2006-04-06:
Må jeg så sige til justitsministeren, at så begynder vi jo at nærme os sandheden.
Det var sådan, at justitsministeren omkring sommeren sidste år sagde til Folketinget: Der er ikke lovhjemmel i den eksisterende lovgivning til at gennemføre Københavns ordning.
Det er det eneste, jeg har sagt.
Så jeg synes egentlig, at det er sært at blive beskyldt for at vildlede.
For det er jo altså sådan, at justitsministeren har haft et år til at tænke over det.
Og det er man så ikke færdig med at tænke over.
Så ved jeg da godt, at justitsministeren har forhandlet og prøvet at etablere en ringere ordning end den, Københavns Kommune ville have.
Det ved vi alle sammen.
Det ændrer jo ikke den realitet, at det, justitsministeren nu siger, og som jo er det gode, at man vil lave en ordning, som gør, at Københavns ordning kan gennemføres, har justitsministeren vidst et år ikke kunne lade sig gøre inden for den eksisterende lovgivning.
Det er faktisk derfor, at jeg har tilladt mig at kalde det smøl.
Og det bliver jeg ved med at kalde det, for det mener jeg at det er.
Lene Espersen (KF), 2006-04-06:
Jeg vil sige til hr. Steen Gade: Jo, da blev der truffet en beslutning om en ordning, der skulle tages stilling til.
Men det, vi så efterfølgende gjorde, var at prøve at se, om der så kunne etableres en anden ordning, der trods alt imødekom det ønske, som Københavns Kommune havde.
Jo, der blev truffet en beslutning sidst på foråret, men det er ikke sådan, at sagen så lå død.
Vi forsøgte stadig væk at arbejde videre for at se, om der kunne etableres en ordning, der var fornuftig, og hvor vi naturligvis fik bistand fra de miljøkyndige i Miljøministeriet og Miljøstyrelsen til det arbejde.
Men vi har bare måttet erkende, at vi ikke kan nå frem til en ordning, som er velfungerende på en sådan måde, at Københavns Kommune kan være tilfreds.
Steen Gade (SF), 2006-04-06:
Jeg vil spørge justitsministeren, om det ikke var helt klart for et år siden, at man fra Justitsministeriets side mente, at man ikke kunne gennemføre den ordning, København ønskede, inden for lovgivningens rammer.
Er det ikke sandt?
Lene Espersen (KF), 2006-04-06:
Jeg vil gerne indlede med at sige til hr. Steen Gade, at jeg så sandelig ikke betragter hr. Steen Gade som en dum mand.
Jeg har faktisk ret stor respekt for hr. Steen Gades arbejde.
Derfor overraskede det mig også meget, at hr. Steen Gade gik op på talerstolen og kom med så mange forkerte påstande på forholdsvis kort tid.
Jeg vil sige, at det, som hr. Steen Gade nu gentager fra talerstolen, jo ikke er korrekt.
Justitsministeriet har jo også efter sidste efterår og sidste forår været i en proces, hvor vi har forsøgt at finde en løsning for Københavns Kommune, der kunne etableres uden at ændre gældende lovgivning.
Det var først på et meget, meget sent tidspunkt i 2005, at vi måtte erkende, at det ikke med den hjælp, som vi bl.a. kunne få fra Miljøstyrelsen, var muligt at finde en ordning, der kunne tilfredsstille Københavns Kommune.
Så det er ikke korrekt, at sagen har ligget død siden foråret.
Så benspænd, nej, vi har arbejdet målrettet på at etablere miljøzoneordninger inden for gældende lovgivning.
Vi har måttet erkende, at det ikke er muligt, og derfor tager vi selvfølgelig det naturlige skridt fremad og siger, at så må vi lave en ny lovhjemmel, så der bliver mulighed for at etablere miljøzoner.
Steen Gade (SF), 2006-04-06:
Jeg skulle jo have plads til flere, for det er godt at have en klog justitsminister.
Men vi behøver ikke have en justitsminister, der mener, at alle andre er dumme, bare fordi vi ikke er enige.
Jeg stillede faktisk justitsministeren et spørgsmål om Aalborg, og så har jeg fået et svar, og det er da dejligt at få et svar.
Men jeg sagde ikke, at Justitsministeriet havde gjort noget, det var derfor, jeg spurgte.
Jeg ville vide, hvad Justitsministeriet havde gjort, fordi jeg havde læst noget i avisen.
Nu har jeg fået det svar, at det ikke er helt så galt som det, jeg har læst mig til, og det er jeg da glad for.
Når jeg kalder det benspænd, er det, fordi det er et år siden – og det ved justitsministeren jo bedre end andre – at justitsministeren i Folketinget sagde, at der ikke er lovhjemmel i dag med den eksisterende lovgivning.
Så er det, jeg spørger justitsministeren: Hvad er det, man har foretaget sig i Justitsministeriet det sidste år?
Ingen skal bilde mig ind, at det kræver et års arbejde at udarbejde det lovgrundlag; ingen skal bilde mig ind, at det varer et år.
Grunden til, at vi har fremsat det her forslag, hvor vi jo ikke har et helt Justitsministerium til rådighed, er, at vi vil sørge for, at der kommer mere gang i det her, det er baggrunden for det her forslag.
De argumenter, som er anvendt i flertallets argumentation for at sige nej, er efter min bedste mening ikke korrekte.
Men justitsministeren kommer ikke uden om, at det er justitsministeren, der har brugt et år til ikke at få gjort noget.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-04-06:
Forslaget vil også medføre en skæv belastning for det danske erhvervsliv, hvis man kun pålægger danske biler den form for ekstraudgift.
Derfor mener vi, spørgsmålet skal betragtes lidt mere bredt, så vi får et system, som ikke kun kan bruges i København, men i hele Danmark.
Fra Dansk Folkepartis side vil vi gerne gøre noget for at undgå denne partikelforurening.
Men der er som sagt et andet forslag på vej, det er meget bedre, og vi hælder mere til at støtte det end bare at lave en hovsaløsning på nuværende tidspunkt, som der her er lagt op til fra SF's og andres side.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-04-06:
Under førstebehandlingen sagde vi, at dette lovforslag ikke egner sig til at blive gennemført, men at vi gerne vil se på problemstillingen angående partikelfiltre.
Jeg anerkender fuldt ud, at partikelforureningen i byerne er utrolig sundhedsskadelig.
Der sker altså noget, for så vidt angår det enkelte køretøj, og derudover er der nedsat denne arbejdsgruppe, som skal se på muligheden for at gennemføre miljøzoner.
Pernille Blach Hansen (S), 2006-04-06:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Steen Gade.
Hvis man virkelig vil gøre noget til gavn for miljøet og sundheden, som der jo holdes mange skåltaler om lige i øjeblikket, ville det at stemme for det lovforslag, vi behandler her, være en stor gevinst.
Når man kigger på forholdene i vore største byer, er der ingen tvivl om, at den enkeltårsag, der medfører flest sygdomme og dødsfald m.v., helt klart er partikelforurening, så det er virkelig en stor opgave, der skal løses her.
Den er ikke ukendt, den har været kendt længe, men desværre er det for regeringens vedkommende indtil nu i langt de fleste tilfælde blevet ved de pæne ord og ingen handling.
Selv når store kommuner – selv landets største – beder om at få lov til at etablere miljøzoner, så det faktisk påbydes, at de tunge dieseldrevne køretøjer skal have påmonteret partikelfiltre for at kunne komme ind, bliver det underkendt – ikke af miljøministeren, som taler positivt om spørgsmålet, men af justitsministeren – og det virker utrolig ærgerligt.
Det virker, som om man endnu en gang kommer for sent, og som om det ikke må koste nogen noget at gøre noget for miljø og sundhed.
Det er for sølle, og det er vi ærgerlige over i Socialdemokratiet.
Ole Glahn (RV), 2006-04-06:
For det første er det 2007, vi taler om – og kun 2007.
For det andet må man, som jeg sagde i min ordførertale, sige, at det er meget vigtigt at holde sig for øje, at det, der er skævheden, altså også er ubalancen mellem serviceniveauet og skatten.
Og det må være rimeligt, at der er en vis ensartethed i landet, med hensyn til hvor høj skatten er, og med hensyn til hvordan serviceniveauet er.
Det er det, politikerne skal beslutte sig for, og det mener jeg at denne 1-årige manøvre også er med til at sikre.
Nu skal jeg ikke spørge spørgeren, men jeg vil bare sige, at jeg synes, man skulle reflektere over, hvad konsekvensen havde været, hvis man ikke havde gjort det her.
Lene Espersen (KF), 2006-04-06:
Jeg må bare sige til hr. Steen Gade, at det simpelt hen ingenting har på sig.
Tværtimod, vil jeg sige, som jeg også sagde under førstebehandlingen, at jeg synes, det helt, helt rigtige at gøre, da vurderingen lå tilbage i maj måned, var at prøve at se på, om ikke vi kunne imødekomme Københavns Kommune og opstille alternative scenarier, så der hurtigt kunne blive etableret miljøzoner.
Jeg tror, at hvis jeg i maj måned havde sagt, det ikke kunne lade sig gøre, og at jeg så måtte sidde med korslagte arme eller sætte et udvalgsarbejde i gang,
så ville hr. Steen Gade have kritiseret Justitsministeriet for at være for stift, for ufleksibelt: Hvorfor går man ikke ind i en dialog med Københavns Kommune, hvorfor får man ikke den hjælp, der skal til fra Danmarks Miljøundersøgelser til at sikre, at man prøver at være imødekommende over for Københavns Kommune?
Vi har gjort alt, hvad vi kunne inden for lovgivningens rammer for at imødekomme Københavns Kommunes ønske.
Og nu skal jeg bebrejdes, at vi har forsøgt at hjælpe Københavns Kommune inden for gældende lovgivning.
Jeg synes simpelt hen, det både er groft og faktisk også meget fejlagtigt at kalde det, at man forsøger at imødekomme Københavns Kommune, for smøl.
Tværtimod må man sige, vi er gået meget, meget både ihærdigt og sagligt til den her opgave med henblik på at løse den.
Og Danmarks Miljøundersøgelser har lagt adskillige kræfter i at prøve at se, om der kunne etableres en model inden for gældende lovgivning.
Så jeg vil altså ikke acceptere at blive beskyldt for benspænd, når det, vi har gjort, er at forsøge at hjælpe Københavns Kommune efter alle kunstens regler.
Steen Gade (SF), 2006-04-06:
Nu kan jeg forstå, at justitsministeren er i gang med at finde ud af, hvad jeg eventuelt ville have sagt for 1 år siden.
Men jeg vil i stedet for referere, hvad jeg faktisk sagde.
Jeg sagde faktisk for et år siden på det samråd, at hvis der ikke var hjemmel i den eksisterende lovgivning til at gennemføre Københavns ordning, måtte Justitsministeriet gå i gang med at foretage en lovændring.
Den lovændring gik Justitsministeriet ikke i gang med, og derfor fremsatte oppositionen et lovændringsforslag.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Første behandling 17/1 2006.
Betænkning 21/3 2006.
Der var ikke stillet ændringsforslag.
Lovforslaget sattes til forhandling.
Ingen bad om ordet.
Afstemning
Inger Støjberg (V), 2006-04-06:
Jeg vil ikke lægge mig fast på, hvilken ordning vi skal gennemføre nu.
Jeg vil tværtimod være meget, meget åben over for, at vi finder en løsning.
Som jeg også nævnte helt i begyndelsen, tiltaler en frivillig forsikringsordning mig meget, men jeg vil ikke lægge mig fast på noget i dag.
Det synes jeg simpelt hen er alt for tidligt, også på grund af at vi jo netop har lovet, at vi vil tage hele det her område op, når barselloven generelt skal tages op inden for et års tid.
Det er selvfølgelig, fordi vi vil gerne gøre noget godt for de kvindelige iværksættere, lige så vel som vi vil det for alle andre iværksættere, og jeg ser det som et helt naturligt led i den iværksætterstrategi, som regeringen allerede har lagt.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-04-06:
For når fru Inger Støjberg snakker om, at det øjensynligt er en frivillig forsikringsordning, så er det lige præcis det modsatte af en barselfond.
Hele princippet i barselfonden er en solidarisk fordeling af udgifterne til barselorlov mellem dem, der har mest brug for det, og dem, der har mindst brug for det, i modsætning til en frivillig forsikringsordning.
Jeg kunne godt tænke mig at høre fru Inger Støjberg, om hun går ind for en barselfond, som omfatter de selvstændige, eller dens modsætning, en frivillig forsikringsordning.