Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-04-14:
Ja, hr. Peter Duetoft har jo nogle ret usmagelige sidebemærkninger og hentydninger af og til; men det skal man ikke lade sig anfægte af, for vi jo kender jo også hr. Peter Duetoft, og det er rigtigt, som hr. Peter Duetoft siger: Han har været heroppe og sige det, han netop har sagt, mange gange før, så vi kan det efterhånden udenad.
Jeg forstår også godt, hr. Peter Duetoft er så bange for at spørge befolkningen, for det er jo kendetegnende for CD, at man i det omfang, man overhovedet kan, undgår at spørge befolkningen til råds.
Hr. Duetoft sagde, at det blev principbesluttet allerede ved folkeafstemningen i 1986, at der skulle være fri bevægelighed og åbne grænser.
Men blev det ikke bestemt, at der skulle være fri bevægelighed for arbejdskraft, og hvor har vi ikke fri bevægelighed for arbejdskraft mellem EU-landene i dag?
Hvis man skal gå ind for hr. Duetofts tankegang, må det betyde, at har man én gang stemt om noget inden for området, gælder det, og så kan man overhovedet ikke sætte spørgsmålstegn ved det.
Mit spørgsmål er: Vil det så ikke betyde, at når Romtraktaten siger, at målet er en stadig snævrere union, vil der i realiteten aldrig nogen sinde være mulighed for at sætte spørgsmålstegn ved, om unionen skal være stadig snævrere?
Viser det ikke det absurde i det?
Vi er naturligvis tilhængere af, at grænseoverskridende international kriminalitet skal bekæmpes, men vi finder det fuldstændig ulogisk, at man vil indlede en intensiv bekæmpelse af grænseoverskridende international kriminalitet med at afskaffe grænsekontrollen.
De forsøg, der allerede har været fremme - både i debatten frem til folkeafstemningen den 28. maj, men som også har givet sig udtryk her i dag - er forsøg på en latterliggørelse af den, som man siger, gammeldags grænsekontrol ud fra devisen om, at den nytter jo ikke noget alligevel, og så kan vi lige så godt afskaffe den.
Men Dansk Folkeparti deltager ikke i den latterliggørelse.
Vi mener, at den gode gamle grænsekontrol faktisk har sin berettigelse. Den kan ikke stå alene, javel, men man kan altså ikke forstærke et initiativ mod den grænseoverskridende internationale kriminalitet ved at afskaffe grænsekontrollen, og derfor er vi ikke tilhænger af det.
Når Schengenkonventionen som sit øverste formål har at skabe fri bevægelighed og dermed afskaffe grænsekontrollen, er det derfor efter vores opfattelse en fatal beslutning, man træffer.
Vi er også overbevist om, at hovedparten af den danske befolkning rent faktisk er modstander af, at man afskaffer den fysiske grænsekontrol på selve grænsen, og vi er derfor overbevist om, at det er grunden til, at tilhængerne gør alt, hvad de kan for at undgå at drage det
frem som et tema i debatten op til den 28. maj.
Men sandheden er jo, at i dag kan Danmark melde sig ud af Schengenkonventionen ved en almindelig beslutning herinde i Folketinget, og efter en vedtagelse af Amsterdamtraktaten vil den mulighed ikke længere bestå.
Så er Schengenaftalen en del af EU-traktatgrundlaget og dermed også en del af det grundlag, Danmarks EU-medlemskab i det hele taget hviler på.
Så siger man: Javel ja, men vi har jo et forbehold.
Når forholdene efter en 5-årig overgangsperiode er overstatsligt reguleret, har vi stadig mulighed for, selv om de andre træffer en beslutning, at lade være med at kopiere den beslutning her i Danmark.
Formelt ja, men i praksis nej!
Det betyder, at hver gang de andre lande laver en vedtagelse i det overstatslige retlige samarbejde, bliver Danmark nødt til at kopiere den af frygt for, at alternativet bliver, at der igen kommer grænsekontrol.
Det kunne vi ikke have så meget imod, men vi frygter, at flertallet bare vil kopiere reglerne for at bevare den frie bevægelighed.
Derfor er det en illusion at påstå, at vi har et forbehold, som er mere end formelt, og bagefter sige, at vi alene har et samarbejde, der i praksis baserer sig på et mellemstatsligt niveau.
Det hænger ganske enkelt ikke sammen, og derfor vil vi gøre, hvad vi kan fra Dansk Folkepartis side for at sikre, at det også bliver et tema i debatten frem til den 28. maj. Hvis det er sandt, som tilhængerne påstår, at man kan skille tingene ad og sige Amsterdamtraktat på den ene side og Schengenaftale på den anden side, så lad os dog få den særskilte folkeafstemning om Schengenkonventionen, som Dansk Folkeparti har ønsket hele vejen igennem, så befolkningen altså både kan stemme om Amsterdamtraktaten og om, hvorvidt Danmark skal tilsluttes Schengenkonventionen.
Rent teknisk bliver det meget vanskeligt at forestille sig et ja til Amsterdamtraktaten og et nej til Schengenkonventionen; men hvis det virkelig er den påstand, man vil føre frem i debatten frem til den 28. maj, så tag dog skridtet fuldt ud og lad os få en særskilt folkeafstemning om Schengenkonventionen.
Vi er overbevist om i Dansk Folkeparti, at resultatet vil blive et nej, fordi den danske befolkning ønsker at bevare grænsekontrollen, og jeg vil derfor slutte af med at fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »Folketinget konstaterer, at det er fatalt for bekæmpelsen af den grænseoverskridende kriminalitet, at Danmark er i færd med at afskaffe grænsekontrollen til de andre EU-lande, og finder derfor, at dansk tilslutning til retligt samarbejde inden for EU ikke må anfægte Danmarks ret til at bevare og udbygge kontrollen til Danmarks nabolande.«