runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Helveg Petersen (RV), 1998-03-31:
I Det Radikale Venstre håber vi på, at denne konflikt kan løses på ordentlig vis.
Den amerikanske Helms-Burton-lov, hvor udenlandske virksomheder kan straffes for ikke at overholde amerikansk lovgivning, er uacceptabel og i strid
Det er vigtigt, at EU står samlet for at lægge pres på USA, således at Helms-Burton-loven ikke bliver taget i anvendelse, og det har EU jo haft en vis succes med indtil videre, i hvert fald er den fortsat ikke blevet taget i anvendelse.
I Det Radikale Venstre tilslutter vi os derfor lovforslaget om Rådets forordning og beskyttelse mod eksterritorial lovgivning, men vi håber ikke, at der bliver brug for den, og vi håber, at der bliver gjort alt, for at konflikten ikke optrappes yderligere til fordel for dialog og samarbejde mellem EU og USA.
Pia Gjellerup (S), 1998-03-31:
Jeg skal generelt kvittere for den positive modtagelse
dels af den del af forslaget, som er en genfremsættelse, dels af den del af forslaget, som handler om en mulighed for erhvervsministeren til at fastsætte bindende forskrifter for behandlingen af blinde passagerer.
Dér vil jeg sige til fru Jette Gottlieb, at når der står »kan fastsætte«, så er det Folketingets tilladelse til regeringen - i dette tilfælde til mig - til at fastsætte de retningslinjer, og jeg kan oplyse, at de vil blive fastsat.
Flere ordførere har været inde på, om Erhvervsudvalget ikke ville kunne komme til at se disse retningslinjer, og det skal jeg selvfølgelig sørge for, i det omfang det ikke allerede måtte være sket, for de vil faktisk allerede kunne være på vej til Folketinget.
Generelt tak for modtagelsen af forslaget.
Jeg ser hen til, at vi med vedtagelsen faktisk kan give et signal til andre lande om at leve op til en række af de regler, vi har arbejdet med, og også dermed komme til at give en påvirkning, sådan at vi i forhold til blinde passagerer også internationalt får fastsat regler som dem, vi her lægger op til.
Sonja Albrink (CD), 1998-03-31:
Det er et væsentligt instrument for Danmark, at der findes fælles fodslag i Europa i den internationale handelspolitik, og der skal heller ikke være nogen tvivl om, at Danmark kan få langt større indflydelse via EU, end hvis vi blot stiller op alene.
Der er i forbindelse med høringssvarene et par ting, som CD ønsker at få nærmere belyst under udvalgsarbejdet, og det drejer sig om den måde, som loven skal administreres på med hensyn til bøder for overtrædelse af forordningen.
Vi vil også gerne have belyst, hvordan man vælger at fortolke, hvordan loven skal administreres i Danmark; men alt i alt en positiv tilslutning.
Pernille Frahm (SF), 1998-04-01:
»Deler statsministeren stadigvæk det synspunkt, statsministeren gav udtryk for i valgkampen, hvor statsministeren i DR tv garanterede, at ikke én lejer i Danmark skulle frygte huslejestigninger?«
Frank Jensen (S), 1998-04-01:
Jeg sagde ikke, at disse oplysninger var blevet flyttet fra Folketingets bibliotek i forbindelse med valget, men det var først i forbindelse med valgets udskrivelse eller under valgkampen, at jeg fik den oplysning, at de ikke længere stod på biblioteket.
Jeg ved ikke, i hvor lang tid de ikke har stået der, det er der ingen af os, der ved, men nu er de tilbage på biblioteket.
Jeg vidste ikke, at hr. Tom Behnke på et tidspunkt havde været ovre og stifte bekendtskab med disse oplysninger i Justitsministeriet, men jeg er da glad for, at vi har udvist den service.
Ingen i ministeriet var klar over, at oplysningerne ikke længere var til rådighed i Folketingets bibliotek.
Men nu er de der, og nu skal de så revideres i den arbejdsgruppe, der er nedsat, og jeg skal nok sørge for, at når de er revideret, kommer der et nyt eksemplar i Folketingets bibliotek.
Jeg skal sørge for, at det bliver noteret ned nu, at vi straks skal bringe oplysningerne over i Folketingets bibliotek, hvis nogle af dem ikke skal være offentligt tilgængelige for alle, men nødvendigvis skal være det for Folketingets medlemmer. Så skal jeg sige om sletningsreglerne, at jeg meget nødig vil gå ind i en mere principiel debat om sletning på nuværende tidspunkt.
Jeg er selv i en fase, hvor jeg overvejer, hvad der er krænkende i, at man er registreret med nogle helt banale oplysninger i et register.
Det kan de være i det tilfælde, som hr. Tom Behnke her er inde på, og det kan de også være, hvis man har et dna-register.
Jeg vil gerne have lejlighed til at tænke det her ordentligt igennem og vende tilbage til Folketinget med en samlet løsning på disse registreringer, en løsning, som også knytter sig til politiets behov for at få et nyt dna-register.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Tom Behnke (FP), 1998-04-01:
Jeg har to spørgsmål.
Jeg håber, ministeren kan nå at svare på dem begge.
Det ene er, at jeg ikke helt fik fat i det, ministeren sagde om, at MF'erne har kunnet se reglerne for registrene på biblioteket indtil i forbindelse med valget, hvor papirerne skulle være blevet gemt væk, og derfor vil jeg gerne bede ministeren om at uddybe det.
For et halvt år siden, da jeg bad om at se papirerne, var jeg nødt til at møde op i Justitsministeriet for at se dem, for man kunne ganske enkelt ikke se dem andre steder, så det vil jeg gerne bede ministeren om at uddybe. Det andet er, at jeg godt kunne tænke mig at spørge ministeren, om det ikke ville være rimeligt, at informationerne slettes i de tilfælde, hvor man bliver frikendt ved domstolene, for det sker jo heller ikke i dag.
Hvis man er blevet dømt, er det derimod et historisk faktum, og om informationerne ligger på papir eller på edb, er vel for så vidt ligegyldigt.
Frank Jensen (S), 1998-04-01:
Jeg bliver nødt til at sige til fru Auken, at det ikke er korrekt, at der ikke har fundet en efterforskning sted i den pågældende sag, hvor der har været et svigt i forhold til, at der er sluppet oplysninger ud fra politiet, som ikke burde slippe ud, om et medlem her i Tingets tidligere registrerede overtrædelse af dansk lovgivning.
I dette tilfælde er der sket det, som jeg tror, fru Auken også godt ved, at man ikke har været påpasselig med anvendelsen af de password, som skal bruges.
Jeg tror, vi alle sammen kender det fra vores egen brug af computere, at det ikke er hver gang, vi går fra den, at vi husket at logge ud, for så skal man jo bruge kræfter på at logge ind igen, når man kommer tilbage på kontoret.
Men i dette tilfælde er det fuldstændig uomtvisteligt, at man skal være meget påpasselig med sit password.
Det skal også indskærpes, at der ikke må være mulighed for at anvende fælles password, sådan at der kan være en ansvarsfraskrivning. I dette tilfælde har man haft et fælles password.
Det er nødvendigt med individuelle password, så man efterfølgende kan se på logningen - i Danmark har vi jo et hundrede procents logning på politiets system - hvem det er, der ikke har levet op til sit ansvar.
Pernille Frahm (SF), 1998-04-01:
Jeg vil spørge om, hvad justitsministeren vil gøre, for at man fremover får besvaret spørgsmål stillet til justitsministeren af justitsministeren og ikke af dagbladet Politiken.
Pernille Frahm (SF), 1998-04-01:
Jeg vil gerne lige have lov at begrunde spørgsmålet.
Det er jo stillet på baggrund af det brandudsalg af valgløfter, som vi oplever, der har været, sådan at man kan forudse, at man vil løbe tør for valgløfter at løbe fra, når vi nærmer os sommerferien, hvis vi ikke sætter bremsen hårdt og grundigt i nu.
Det håber jeg så sandelig, at vi kan, og det spørgsmål, jeg stiller til statsministeren, kan i virkeligheden besvares meget enkelt med et ja eller et nej.
Derfor vil jeg nu overlade ordet til statsministeren for en ganske kort bemærkning.
Jeg skal simpelt hen spørge, om man skal være journalist på Politiken for at få svar fra Justitsministeriet på sine spørgsmål.
Jeg kan også læse, at justitsministeren i går har nedsat en gruppe, der skal kigge på disse sletteregler.
Jeg vil gerne spørge, om man virkelig skal være journalist for at få ministeriet i sving.
Margrete Auken (SF), 1998-04-01:
De gik af sted, umiddelbart efter at de havde stået i den kronik, som Preben Wilhjelm skrev.
Det var simpelt hen de spørgsmål, og det er bare underligt, at vi ikke får svar på anden måde.
Det kan godt være, at ministeren denne gang er så heldig, at han kan henvise til offentlighedsloven.
Jeg har et spørgsmål til ministeren, for der er nemlig også en anden side af denne sag.
Ud over at jeg håber, vi får nogle bedre regler, synes jeg også, vi skal have en opstramning for at sikre, at reglerne bliver fulgt, og så vil jeg godt spørge: Hvordan sikrer man efterforskningen, hvis reglerne ikke bliver fulgt f.eks. i den sag med Per Stig Møllers ældgamle dom?
Her stopper man simpelt hen efterforskningen og siger, at det kan vi ikke gøre noget ved, for der var altså åbenbart en eller anden, der havde sjusket med en pc.
Hvorfor får den, der har sjusket, ikke - i hvert fald i første omgang - sådan en på snotten, og derefter finder man
så ud af, hvad det er, der er sket?
Hvis det havde været andre, havde man jo sikret en efterforskning.
Så havde man jo ikke bare stoppet den med et beklagende skuldertræk for en så alvorlig forseelse.
Vi kan ikke engang få adgang til reglerne, og når så oven i købet reglerne brydes, efterforsker man det ikke.
Keld Albrechtsen (EL), 1998-04-01:
Det er måske mig, der bliver en lille smule forvirret, men jeg hørte statsministeren sige for et øjeblik siden, at den omkostningsbestemte husleje er her, og den bliver her, og der vil ikke blive rokket ved princippet om den omkostningsbestemte husleje i alle de tilfælde, hvor den gælder i dag, heller ikke i de tilfælde, hvor det handler om genudlejning.
Derfor vil jeg bare bede ministeren bekræfte det, statsministeren sagde: at det altså også gælder for de par procent af lejlighederne, vi her taler om.
Her vil der heller ikke blive rokket ved den omkostningsbestemte husleje.
Pernille Frahm (SF), 1998-04-01:
Det skal altså forstås på den måde, at alle de rygter om eventuelle lejeforhøjelser, der nu blafrer i vinden, også hvad angår særlig udsøgte boliger og i den dur, er ren snak for galleriet.
Der er intet i det.
Jeg vil minde statsministeren om, at løftet, som han afgav i valgkampen, var til alle Danmarks lejere.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1998-04-01:
Nu skal vi jo heller ikke blive mere hellige, end godt er.
Det var ikke en kritik af kirkeministeren, men mere et udtryk for, at SF jo også selv undervejs igennem årene har været med til at foretage nogle fornuftige justeringer, som på ingen måde er tænkt som justeringer, der overhovedet har noget at gøre med almindelige familier i Danmark.
Lad mig prøve at begrunde med lidt flere ord, hvad det egentlig er, der er sat i gang.
Regeringen vil til efteråret fremsætte forslag om en modernisering af lejelovgivningen bl.a. på baggrund af Lejelovskommissionens betænkning.
Men det, der ligger os på sinde, er noget helt andet. For det første er det mig meget afgørende at garantere, at regeringen ikke vil medvirke til at indføre Lejelovskommissionens forslag om fri husleje.
Den omkostningsbestemte husleje er her, og den bliver her.
Jeg vil i øvrigt henvise til bolig- og byministerens besvarelse af spørgsmålene umiddelbart herefter, men særligt vil jeg måske henlede opmærksomheden på de principper, som vi fra regeringens side ønsker at bygge på i en ny lejelov.
Den nuværende trænger til at blive skrevet sammen, den trænger til at blive ajourført.
De principper, som vi især lægger vægt på, er noget helt andet: for det første en forenkling, for det andet en stærkere lejerbeskyttelse, og for det tredje en forstærket indsats mod boligspekulation.
Lovforslaget, som regeringen sigter mod at fremsætte til efteråret,
Pernille Frahm (SF), 1998-04-01:
Jeg spørger også, fordi man i regeringsgrundlaget kan se, at man vil tage fat på en justering, sådan at man får en bedre overensstemmelse mellem pris og kvalitet.
Det kan jo være en meget klog ting at få, medmindre det betyder, at en masse mennesker skal til at betale noget mere i leje. På forsiden af Berlingske Tidende kan man i dag se nogle andre planer om at lempe på lejeværdien, og et andet sted i regeringsgrundlaget kan man se, at man vil fastholde balancen mellem de forskellige boformer.
Alle de ting lugter jo lidt af, at man alligevel har nogle planer i baghånden.
Jeg vil spørge, om det, vi kan læse i øjeblikket, skal forstås som en ren aprilsnar.
Keld Albrechtsen (EL), 1998-04-01:
Statsministeren sagde, og jeg tror, jeg citerer korrekt: Den omkostningsbestemte husleje er her, og den bliver her.
Det er jeg meget glad for, at statsministeren sagde. Jeg vil blot spørge statsministeren, om det kan uddybes på den måde, at det, der er regeringens melding, er, at for alle de lejemål og også i alle de tilfælde af genudlejning, hvor den omkostningsbestemte husleje gælder i dag, vil den også fortsat gøre det i fremtiden.
Jeg vil spørge, om det er det, der ligger i statsministerens garanti.
Hvis det er tilfældet, er det jo stærkt opmuntrende.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1998-04-01:
Dér, hvor jeg kan opmuntre, gør jeg det gerne, så derfor kan jeg bekræfte, at sådan er det, og det har jeg også forstået på bolig- og byministeren. Til det første spørgsmål om aprilsnar: Jeg håber ikke, at den pågældende avis bliver fornærmet, men jeg vil egentlig mene, at det er en rigtig god betegnelse for den historie, der er tale om.
Det er klart, at lejeværdien selvfølgelig ikke har noget med husleje at gøre, men det ved jeg, at spørgeren er helt opmærksom på.
Villy Søvndal (SF), 1998-04-01:
Jeg forstod på statsministeren, at det, man vil gøre, hovedsagelig er udtænkt for at skabe bedre forhold for lejerne.
Det synes vi er en smuk bestræbelse.
De foreløbige reaktioner har været, at udlejerne slet ikke har kunnet skjule deres begejstring.
De har været begejstrede for teksten i regeringsgrundlaget, og specielt bolig- og byministerens senere udmeldinger har virkelig begejstret udlejerne, hvorimod en traditionel allieret - også med regeringspartierne - LLO, altså Lejernes Landsorganisation, advarer imod det.
Overrasker det ikke, hvis det er så entydigt, at det er til lejernes fordel?
Udlejerne ser det helt oplagt som deres fordel.
Er det dem, der er galt afmarcheret?
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1998-04-01:
Ja, jeg er meget overrasket over reaktionsmønstret!
Hermed sluttede spørgsmålet.
Pernille Frahm (SF), 1998-04-01:
Der har svævet en del tal gennem luften.
I debatten forleden hørte vi, at det var omkring 5 pct., dvs. 25.000 lejere, der ville blive berørt, og ministeren har selv været ude med et slag på tasken på omkring 2 pct., dvs. at omkring 10.000 lejere vil blive berørt. For at få rigtig klarhed over, hvad det egentlig går ud på, vil vi gerne høre lidt om, hvad er det for nogle undersøgelser, der kommer til at ligge til grund for en eventuel beslutning af denne karakter.
Jytte Andersen (S), 1998-04-01:
Det er sådan, at Lejelovskommissionens betænkning indeholder
Min vurdering, som har været en rent foreløbig vurdering,
bygger bl.a. på den redegørelse, Lejelovskommissionen er kommet med, og her tales der om, at når talen er om lejligheder af helt ekstraordinær høj kvalitet og med en ganske særlig lav leje, kan man ved genudlejning vurdere, hvorvidt der skal være en bedre balance.
Men man taler om en meget begrænset del af lejeboligmassen.
Jeg har fået foretaget et helt foreløbigt skøn over, hvor mange boliger der potentielt vil blive omfattet af ordningen, og skønnet afspejler, at dér, hvor kvalitetskravene er høje eller vil være høje, er det forholdsvis få boliger, det vil komme til at dreje sig om, og det foreløbige skøn er et par procent af den samlede lejeboligmasse.
Men det er som sagt foreløbige vurderinger, der bygger på Lejelovskommissionens betænkning.
Margrete Auken (SF), 1998-04-01:
Ministeren kan jo nu høre, at det her begynder
: Nu skal vi bare have strengere straffe, og vi skal have mere fængsel. Men det tilfredsstiller jo i hvert tilfælde ikke hr. Tom Behnke og konsorter. Der vil altid blive forlangt mere, selv om vi kan lægge statistikker frem, som viser, at vi - som ministeren også sagde - nok er et af de lande, der fængsler flest.
Vi har ikke de længste fængselsstraffe, men vi fængsler flest.
Jeg vil gerne spørge: Hvis vi nu skulle tage voldsproblemet alvorligt - altså ikke os selv og vores egen patos - hvornår vil ministeren så komme med et mere gennemgribende udspil til alternativer?
Vi ved godt, at de ligger der nu, men vi vil godt se dem forholdsvis snart, for denne debat kommer jo til at køre i meget lang tid, og den bliver ikke tilfredsstillet ved, at ministeren siger, at det er lykkedes os at få flere fængselsstraffe.
Jeg mener: I Norge bruger man samfundstjeneste 20 gange så meget, som vi gør.
Det er jo ikke det dér kratteri, som vi hidtil har set, vi skal have.
Vi skal have noget, der virkelig kan hjælpe på voldskriminaliteten og ikke kun på hr. Tom Behnkes image.
Pernille Frahm (SF), 1998-04-01:
Når spørgsmålet er så vigtigt, skyldes det, at i det omfang vi ikke kan slippe for et forslag af denne art, ønsker vi i hvert fald at begrænse skaden mest muligt.
Vi arbejder med nogle luftige begreber som høj kvalitet.
Nogle ting kan man selvfølgelig måle, men sådan noget som skønhedsværdi og herlighedsværdi er ganske vanskeligt at præcisere, og derfor kunne jeg godt tænke mig, at man prøvede at komme lidt mere præcist ind på, hvad er det, man måler, når man fastsætter den høje værdi.
Frank Jensen (S), 1998-04-01:
Det er jo et spørgsmål, som det ville være nemt og belejligt bare at sige ja til.
Men man skal hele tiden tænke på, hvad der ville ske, hvis det var sådan, at vi svarede ja og sagde til Straffelovrådet: Nu tager I hele straffeloven på én gang, og så går I den igennem fra a til z. Så tror jeg ikke, at vi kommer til at høre fra Straffelovrådet før i år 2010.
Det tog dem 17 år.
Andre lande har taget de dér processer, hvor de har nedsat en kommission og har lagt hele straffeloven og strafferetsplejen over i denne kommission, og så har politikerne måttet holde sig i ro i 15-17 år.
Det tror jeg ikke er godt.
Den måde, vi har tilrettelagt det på i Danmark, er jo, at den straffelov, vi har - som godt nok blev vedtaget i 1930 og trådte i kraft i 1933 - er ændret, jeg tror en 50-60 gange siden det tidspunkt, så det er ikke den samme straffelov, vi har i dag.
Der var på det område, som jeg var inde på i besvarelse af det tidligere spørgsmål, et misforhold mellem de sanktioner, der blev anvendt over for den meget grove voldskriminalitet - den personfarlige kriminalitet - og så berigelseskriminaliteten.
Det har vi rettet op på, ligesom Folketinget jo har rettet op på en lang række misforhold i den eksisterende straffelov.
Mit håb er, at vi fortsat kan tage store bidder af straffeloven og revidere den stykke for stykke.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1998-04-01:
Jamen min tilgang til dette her er alene statsministerens eget udsagn om, at kvaliteten skal forbedres.
Deraf udleder jeg, at den ikke er god nok, og derfor vil jeg igen spørge helt konkret: Det er justitsministeren, der er chef for Lovafdelingen, som efter reglerne skal have forslagene til gennemsyn. Hvordan vil justitsministeren forhindre en ny taxalov, en ny promillekørselsskandale, en ny gule plader-skandale, en ny emballageafgiftsskandale?
Der må da være tænkt på noget i Justitsministeriet, inden statsministeren går ud og lover, at lovene vil blive bedre.
Frank Jensen (S), 1998-04-01:
Nu står jeg i det dilemma, at jeg skal overveje, om jeg skal tilfredsstille fru Birthe Rønn Hornbechs krav om seriøsitet i lovtilblivelsen, eller om jeg skal tilfredsstille hr. Tom Behnkes ønske om, at jeg skal reagere her og nu på baggrund af enkeltsager, som hr. Tom Behnke kan trække frem.
Jeg tror, at vi alle kan trække enkeltsager frem, som vækkker nogle harme følelser i os, når vi genfortæller dem, eller når vi læser op af avisoverskrifter.
Det gør det naturligvis også i mig, når hr. Tom Behnke læser de beskrivelser op.
Men det er jo også det, der er formålet med hr. Tom Behnkes virksomhed.
Formålet er jo netop alene at antænde den følelse i os, og så bagefter efterlade os i det dér tomrum, som hedder, at der ikke bliver sanktioneret her, og at Danmark er et blødsødent land.
Det har været regeringens mål.
Det er slået igennem.
Og så vil jeg gerne fortsat leve op til ønsket om stor seriøsitet i lovtilblivelsen og ikke blot med hovsaløsninger løse de strafferetlige problemer i vort samfund.
Jann Sjursen (KRF), 1998-04-01:
Da Kristeligt Folkepartis ordfører ikke kan være til stede, skal jeg blot på partiets vegne meddele, at vi også kan tilslutte os lovforslaget, sådan at vi får bilagt denne gamle nabostrid.
Jytte Andersen (S), 1998-04-01:
Jeg kan klart bekræfte, at der ikke er tale om, at der bliver ændret ved den omkostningsbestemte leje.
Det, der har været årsag til hele diskussionen, er nogle bemærkninger, som kan henføres til Lejelovskommissionens betænkning.
Betænkningen bliver taget op til overvejelse og skal drøftes, og det vil formentlig tage nogle måneder, før det fører frem til nogle præcise svar, som jeg kan give fru
Pernille Frahm.
Derfor kan jeg ikke give nogen konkrete svar
her, men jeg vil i hvert fald godt for det første slå fast, at der er tale om, at principperne om den omkostningsbestemte husleje dækker hele det private boligmarked, og dér kommer der ikke nogen ændringer - i hvert fald ikke med regeringens gode vilje. Hermed sluttede spørgsmålet.
Niels Helveg Petersen (RV), 1998-04-01:
Hvad der måtte være af spørgsmål, besvarer vi selvfølgelig med glæde under udvalgsbehandlingen.
Vi er glade for, at afgrænsningen nu kan være på plads inden sommerens loddefiskeri, og derfor har det også været magtpåliggende for regeringen at få færdigbehandlet dette forslag inden sommerferien.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1998-04-01:
Jeg vil spørge justitsministeren i hans egenskab af politisk chef for Lovafdelingen: Nu har vi jo set i regeringsgrundlaget, at statsministeren har annonceret, at man vil gøre noget mere ved lovkvaliteten.
Jeg forstår det sådan, at det nu skal være slut med alt det lovsjusk, vi har set.
Jeg vil gerne spørge helt konkret, hvilke foranstaltninger justitsministeren har truffet over for Lovafdelingen, så dette kommer til at fungere, altså nogle helt konkrete forslag om forelæggelsesregler, og hvordan man vil sikre, at det gamle cirkulære om et lovforslags bemærkninger overholdes, så vi undgår disse idelige lovændringer på grund af lovsjusk.