runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sandy Brinck (S), 2002-11-26:
Vi ville nu nødig undvære hr. Helge Adam Møller i Folketinget, så den jobannonce, eller hvad man nu skal kalde den, synes jeg ville være lidt ærgerlig.
Alt det, Socialdemokratiet nu foreslår, eksisterer og fungerer.
Og bagefter kommer det lille regeringsparti, De Konservative, og siger, at der overhovedet ikke blev foretaget noget som helst under den tidligere justitsminister.
Der er et eller andet, der ikke hænger sammen.
I rigspolitichefens handlingsplan står der øverst på side 2: Rockerkriminaliteten har ændret karakter fra i vid udstrækning at være voldskriminalitet til forskellige former for profiterende kriminalitet.
Er De Konservative med på, at der altså er sket en ændring i kriminalitetsbilledet, og at det er det, der giver
et behov for nye initiativer, nye instrumenter?
Morten Bødskov (S), 2002-11-26:
Det tenderer selvgodhed, når man skal høre hr. Helge Adam Møller stå og rose den nuværende regerings etårige indsats på rockerområdet.
Det er jo ikke noget problem at holde en masse møder og tage en snak med en række forskellige folk.
Det, der helt åbenlyst har vist sig at være problemet for den nuværende
regering,
er handling.
Handling, vil jeg sige til hr. Helge Adam Møller; intet er der kommet ud af det.
Der er ingen svar på de ting, som både rigspolitichefen og andre påpeger i de rapporter, der stryger ind over ministerens og vores skriveborde. Hvad er svaret til de kommunale, sociale og skattemæssige forvaltninger, hvor der sidder ansatte, som daglig føler sig truet af deres omgang med rockere og rockerrelaterede personer?
Intet svar er der.
Hvordan har De Konservative tænkt sig at følge op på det, som Rigspolitichefen selv skriver i sin rapport, hvor han siger, at det samarbejde, der godt nok foregår i dag, ikke er nok, det skal udbygges?
Hvordan skal det udbygges?
Det har vi spurgt justitsministeren om, det har vi spurgt Venstres ordfører om, og det har vi sågar også spurgt Dansk Folkepartis ordfører om.
Nu spørger vi den konservative ordfører, for vi er oprigtig talt bekymrede, sådan som det udvikler sig lige i øjeblikket.
Jeg håber at få et svar.
Per Kaalund (S), 2002-11-26:
Jeg vil ikke undlade at sige, at hr. Helge Adam Møller skuffer noget i dag, for så vidt man kunne forstå, er der intet problem, og de problemer, der er, er de samme, som den socialdemokratisk ledede regering ikke løste.
Nu brugte hr. Helge Adam Møller selv tidshorisonten 10-20 år.
Det vil sige, at de første 10 år altså var en borgerlig regering og de næste 10 år en socialdemokratisk regering.
Men ud over denne skuffelse vil jeg udtrykke en skuffelse over hr. Helge Adam Møller, som jo har en militær karriere på noget, der ligner 40 år.
Jeg vil spørge ham, om der overhovedet ikke sker en udvikling i metoder, våbenudvikling og krig.
Der må være noget metodeskift her, som hr. Helge Adam Møller kan forholde sig til.
Er de et nyt problem?
Er der overhovedet nye problemer?
Kunne hr. Helge Adam Møller ikke forholde sig til nutidens problemer frem for at tale om fortidens, hvoraf en del er løst?
Hvad vil De Konservative gøre for at forhindre
rockerborgene - nye rockerborges opståen og de eksisterendes fortsættelse?
Hvad vil De Konservative gøre ved organiseret kriminalitet på det niveau, vi kender det i dag?
Helge Adam Møller (KF), 2002-11-26:
ellers var de faldet af for lang tid siden med alt det, man skal høre.
Først går jeg til fru Sandy Brinck.
Nu kan jeg ikke engang se, hvad jeg selv har skrevet, der kan man se.
Det var et eller andet på side 2 om ændringer.
Fru Sandy Brinck siger, at der på side 2 i Rigspolitichefens rapport står, at der er sket en ændring i kriminalitetsmønsteret via rockerkriminalitet.
Det er mere og mere blevet økonomisk kriminalitet.
Ja, det fik vi også at vide for 5 år siden i Retsudvalget og for 4 år siden.
Det stod også i den første rapport i 1999 fra Rigspolitichefen om organiseret kriminalitet, dengang Socialdemokratiet stadig væk var ved magten.
Men hvad fortog Socialdemokratiet sig?
Intet.
Og som sagt, regeringen har siddet under 1 år og har lavet i hvert fald fire helt konkrete ting. Så siger hr. Morten Bødskov, at der mangler handling. Jamen jeg beviste jo netop, at der er kommet handling.
Vi har indført muligheden for en ny vidneførelse; vi har sat straffen op for grov vold; vi har indkaldt borgmestrene for de tre kommuner i landet, der har de største rockerproblemer, med henblik på at få deres direkte forslag til ting, som de mener vil gavne.
Vi er interesseret.
Vi har sat noget i værk i forhold til Rigspolitichefens rapport.
Hr. Morten Bødskov spørger: Hvordan udbygger man det samarbejde mellem Told og Skat, socialforvaltningerne og politiet?
Jamen det gør man da på den måde.
Rigspolitichefen har jo pålagt sine 54 politimestre, at de holder møde med de lokale borgmestre, med de lokale socialforvaltninger, med de lokale folk i Told og Skat, og spørger, hvordan det arbejde, vi allerede har organiseret, kan gøres endnu bedre.
Det har da været i gang i 2 måneder.
Det var derfor, man lavede en handlingsplan.
Hr. Per Kaalund talte om, at man, hvis verden skifter, kan foretage metodeskift.
Jo, det er jo derfor, vi har fuldført de her fire ting inden for det sidste år, hvor Socialdemokratiet ikke gjorde noget.
Nej, dummebøder eksisterede også i 2000 og 2001, men det er et voksende problem, det er det helt klart.
Derfor er der kommet en handlingsplan, og derfor er der kommet de øvrige initiativer.
Nu har vi en regering, der handler, og ikke bare en regering, der taler.
Sandy Brinck (S), 2002-11-26:
Nu sad jeg ikke i Folketinget for 5 år siden eller for 4 år siden, men jeg har meget svært ved at tro, at Rigspolitichefen hvert år skriver, at nu har kriminaliteten ændret sig.
Jeg tror faktisk, at Rigspolitichefen prøver at forklare os herinde, at det, som tidligere var billedet, nemlig voldskriminaliteten, altså ikke er det bærende element
for rockerkriminaliteten i dag
De har flyttet sig til nogle andre grene.
Jeg tror faktisk også, det er derfor, at Rigspolitichefen lægger så stor vægt på, at det her er en opgave, som politiet ikke kan klare alene, men rent faktisk kræver et bedre samarbejde samfundsmæssigt.
Rigspolitichefen skriver selv på side 6, at man ønsker det her tværsektoriale samarbejde.
Det er det, det her beslutningsforslag, som vi har fremsat, giver kødet på.
Det er det skelet, vi lægger kød på.
Jeg kan ikke forstå, at det ikke skulle være noget, en konservativ retspolitik kunne støtte.
Sandy Brinck (S), 2002-11-26:
Jeg blev ærlig talt en lille bitte smule ked af at høre den konservative ordfører sige, at nu måtte lokalpolitikerne på banen.
Vi synes faktisk, at vi netop har set ganske mange lokalpolitikere og ganske mange borgmestre, som på det seneste har påtaget sig netop det ansvar, der også ligger fra en kommunalbestyrelses side til at komme det her til livs.
De har taget det ene initiativ efter det andet, og vi har været ude hos dem og set, hvad det er de gør, og vi har lyttet til dem.
Det, de har efterspurgt, er, at vi herindefra hjælper med bl.a. nogle centre, hvor man kan få løftet opgaverne ud af lokalsamfundet, fordi der altså er voldsomt pres på de sagsbehandlere, som sidder der.
Derfor synes jeg, at den konservative ordfører bør kvittere for de mange lokale kræfter, som faktisk gør noget, samtidig med at de har det lige i deres baghave.
Karen J. Klint (S), 2002-11-26:
Lidt overraskende lyder det fra hr. Helge Adam Møller: Det gør ikke noget, hvor stort et antal rockerborge vi har.
Jeg tror nu nok, at hvis man går rundt og spørger de almindelige mennesker, som er almindelige naboer til rockerborge, så vil de hellere nøjes med to frem for at have 100 eller 200, uanset hvor mange der er inde i dem.
Så jeg tror faktisk, at antallet betyder noget i forhold til folks tryghed.
Det var nu ikke så meget det, jeg havde markeret for at spørge om.
Men det, jeg gerne vil spørge hr. Helge Adam Møller om, er: Det beslutningsforslag, som vi kommer med her, er åbenbart så dumt, at det næsten er dummere end alle dummebøder tilsammen.
Er der slet ikke en eneste linje i det her beslutningsforslag, som De Konservative gerne ser går igen i den plan, som bliver klogere af, at det så er regeringen, der tager initiativ til debatten?
Så vil jeg også gerne lige minde hr. Helge Adam Møller om, at der faktisk er nogle borgmestre fra nogle af de byer, som har de store problemer, der har været med til møder, også lokale politimestre, og det er faktisk deres råd og deres behov, som er skrevet ind i beslutningsforslaget. Men er der slet ikke noget, der må gå igen fra beslutningsforslaget til et oplæg?
Helge Adam Møller (KF), 2002-11-26:
Mig bekendt er der i dag stort set det samme antal rockerborge, som der var for 2 år, 3 år og 4 år siden.
Jeg tror faktisk, det er en anelse færre, men det vil jeg ikke hænges op på.
Men der er stort set de samme, som da justitsministeren var socialdemokratisk.
Men det skal være inden for grundlovens rammer, ellers skal vi i hvert fald først have en ny grundlov.
Men det er jo ikke rockerborgene, der er problemet.
Det er jo lige meget, om der er 100 eller 200 rockerborge.
Problemet er dem, der er inde i borgene, og det er derfor, vi skal have den handlingsplan, vi har fået.
Det er derfor, vi skal have forslagene fra borgmestrene.
Det er derfor, vi intensiverer samarbejdet, så vi kan få anholdt dem, der er inde i rockerborgene, og flytte dem hen i nogle bedre borge, hvor der er flere tremmer for, og hvor de kan sidde i det antal år, det er rimeligt, at de sidder der, og det er rigtig mange.
Det er det, denne regering gør noget ved.
Så til hr. Morten Bødskov, der spørger: Hvordan vil Det Konservative Folkeparti udbygge et samarbejde?
Det er da ikke vores opgave, det er da heller ikke Socialdemokratiets opgave. Nu har vi fået en plan fra Rigspolitichefen.
Justitsministeren har accepteret den og sagt: gå i gang.
Den plan siger klart og tydeligt, at der er behov for yderligere at udbygge samarbejdet mellem Told og Skat, sociale myndigheder og politi.
Det har Rigspolitichefen sagt til sine 54 politimestre, og hvis der skulle være en enkelt af politimestrene, der ikke gør det, så håber jeg da, at der er lidt initiativ ude i de få socialdemokratiske kommuner, der er tilbage, så den lokale borgmester kan sige: Politimesteren har ikke opsøgt mig, så er det os, der går ned og snakker med politimesteren og siger, at vi har nogle forslag eller ideer.
Tilsvarende gør man derude på skattecenteret.
Vi skal lægge de overordnede rammer, men det er søreme ikke os, der skal sidde og forhandle ude i Horsens, Næstved og Nakskov.
Lad os nu få nogle lokale politikere, der går på banen og opsøger politimesteren, hvis han ikke allerede har opsøgt dem.
Per Kaalund (S), 2002-11-26:
Det kan jo undre betydeligt, at hr. Helge Adam Møller i sit forrige indlæg siger, at det er ligegyldigt, hvor mange rockerborge der er her i landet.
Jeg vil sige, at hvis den melding skal ud til borgerne i Hvidovre, i Randers og i Horsens, så tror jeg, at man vil blive slået med dyb forundring. Det andet er, at hr. Helge Adam Møller refererer til de få socialdemokratiske kommuner, der er tilbage.
Jeg vil gerne tage en sammenligning mellem socialdemokratisk styrede kommuner og konservativt styrede kommuner, så kan vi diskutere, hvad der er få, og hvad der er mange. Men tilbage til sagen.
Den socialdemokratisk ledede regering løste problemet med rockerborgene, da der var rockerkrig.
Selvfølgelig med respekt for grundloven, som er genstand for stor diskussion, og med respekt for ejendomsretten og for en hel masse andre ting, som selvfølgelig skal overholdes i dette land her.
Det, vi efterlyser, er: Hvilket initiativ tager
denne regering for at få lukket de rockerborge, der findes i dette land?
Til hr. Helge Adam Møller har jeg blot et par spørgsmål.
Nu har De Konservative, påstås det jo, ført denne politik i mange år, selv om man ikke har siddet i regering.
Det vil sige, at rockerne skulle gå rundt og være forfærdelig bange nu, der kom en borgerlig regering, som fik gennemført alle disse ting. Mit spørgsmål går i og for sig på: Har højere strafferammer mindsket kriminaliteten?
Har borgmestermøderne mindsket kriminaliteten?
Er der kommet færre rockerborge?
Morten Bødskov (S), 2002-11-26:
Jeg står med en udskrift af hr. Helge Adam Møllers tale til det konservative landsråd for ganske få uger siden, og den minder mig foruroligende meget om den tale, som fru Pia Kjærsgaard holdt på Dansk Folkepartis landsmøde, nemlig en voldsom og berettiget arrig retorik mod de her rockere og deres gerninger.
Men fuldstændig på samme måde, som da vi spurgte hr. Per Dalgaard, hvordan man her i Folketingssalen har tænkt sig at følge op på det, man selv eller ens partiformandinde siger på henholdsvis et landsråd eller et landsmøde, har vi fået svaret: intet.
Der er intet svar fra den konservative ordfører på, hvordan man vil sikre, at det samarbejde, som Rigspolitichefen siger bør forstærkes, skal forstærkes.
Det er det, der er ideen i de her spørgsmål.
Til sidst mangler hr. Helge Adam Møller et svar til de sagsbehandlere, som sidder rundtomkring i kommunerne og til daglig oplever utryghed ved omgangen med rockere og deres supportere.
581 sager har der været alene mod den supportgruppe, som Hells Angels har, og en stor del af dem er trusler og vold mod offentlige myndigheder og personer i den sammenhæng.
De mangler også et svar fra De Konservative.
Karen J. Klint (S), 2002-11-27:
Nu var det jo i går, vi talte om dummebøder, og det er da ikke, fordi jeg vil uddele sådan nogle i dag, men jeg tror nu ikke, jeg er den eneste, der synes, at det er lidt svært at genkende 1-årige aftaler, som den for 2003 jo var.
Det er en 1-årig aftale. Jeg ved godt, at der har været lavet andre flerårige aftaler, men grundlæggende er aftalen for 2003 en 1-årig aftale, men lovgivningen her er en flerårig frem i tiden.
Hvis jeg har misforstået det, så har Amtsrådsforeningen faktisk også misforstået det.
Og selv om Amtsrådsforeningen kun har haft 5 dage til at komme med sine bemærkninger til det, så er der også noget af det, man undrer sig over.
Det er nemlig den langsigtede konsekvens, som går ud over det, man regnede med, at man lavede aftale om for 2003.
Jeg vil også gerne spørge Venstres ordfører, om det ikke er korrekt, at Amtsrådforeningen faktisk i den aftale, der blev lavet for 2003, forsøgte jf. deres eget oplæg her at få lavet nogle undtagelsesaftaler netop vedrørende Vestsjællands Amt. Så man har faktisk forsøgt at fortælle regeringen, at der var et amt, der havde nogle særlige problemer, som man ønskede taget højde for i aftalen.
Det afviste regeringen så.
Kristen Touborg (SF), 2002-11-27:
De er begge af retspolitisk observans.
Jeg vil da godt spørge, hvordan Venstre har det med at komme med en kollektiv afstraffelse her.
Uanset hvad der måtte være sagt forud, hvordan har Venstre det så med en kollektiv afstraffelse?
Hvordan har Venstre det med, at man f.eks. i Ringkjøbing Amt følger de henstillinger, Venstre giver, og derefter bliver man ramt bagfra af en regering, der kommer med en kollektiv afstraffelse og tager penge fra budgettet?
Det andet, jeg godt vil spørge til, er det at komme med en lovgivning nu, som ligger efter, at budgetterne er vedtaget.
Har Venstre overhovedet ikke overvejet, at det kunne anses for at være lovgivning med tilbagevirkende kraft?
Der har siddet et folkevalgt råd, som har vedtaget sine budgetter i henhold til gældende love.
Dernæst kommer regeringen nu med et lovforslag her i dag og siger, at nu vil vi ændre lovene sådan, at de kan rammes efterfølgende, selv om de fulgte de love, som var gældende på det tidspunkt, da budgettet blev lagt.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-11-27:
Jeg synes, at jeg fik et meget godt svar på mit spørgsmål, nemlig en understregning af, at ansvaret for de nedskæringer, der foregår rundtomkring, ligger i staten.
At det styringsinstrument, som staten har lagt ned over, er det, der gør, at kommuner og amter rundtomkring skal skære ned.
Måske mest af alt var det ment som en understregning af, at man rundtomkring ikke længere kan føre en anden politik end Venstres politik.
Nu har Venstre jo så også et flertal sammen med Dansk Folkeparti herinde, så man kan sige, at de jo er valgt til at lave den slags styringsinstrumenter.
Jeg vil så bare sige, at vi er imod den centrale styring.
Jeg bryder mig ikke om, at det er sådan i Danmark, at når der er valgt en regering, kan man ikke i kommuner og amter fravige den politik, som regeringen har.
Jeg synes, at vores kommunale selvstyre er fint. Jeg vil så spørge: Tæller øget brugerbetaling på gymnasierne med, når I regner ud, om der er øgede afgiftsstigninger og skattestigninger?
Marianne Jelved (RV), 2002-11-27:
Det siger sig selv, at Det Radikale Venstre absolut ikke kan medvirke til den type statsliggørelse, som Venstre er i fuld gang med at foretage stort set på alle områder.
Det kommunale selvstyre er især karakteriseret ved, at kommuner og amter har skatteudskrivningskompetence.
Det er ophævet med dette lovforslag, hvis det går igennem Folketinget.
Det er fuldstændig umuligt for 275 kommuner at aftale indbyrdes, hvordan man skal lade skatten gå op og ned for at overholde den definition, som regeringen har foretaget af begrebet skattestop.
Det her rammer totalt i flæng.
Vil hr. Kristian Jensen bekræfte fra denne talerstol, at man ikke kan finde på mere eller kraftigere statslig styrelse af kommuner og amter, og at det kommunale selvstyre er ophørt med det her?
Kristian Jensen (V), 2002-11-27:
Til hr. Mogens Nørgård Pedersen: Der er faktisk et helt hæfte med spilleregler for, hvad der måtte være.
Derfor ville der være en del af aftalen, der ville omhandle overholdelsen af et skattestop, der også gjaldt kommuner og amter under ét. Jeg har så stor tillid til de folkevalgte i kommuner og amter, at det ville de være klar over.
Jeg ved ikke, om hr. Mogens Nørgård Pedersen har en mindre tillid. Til hr. Kristen Touborg, som spørger omkring det med kollektiv afstraffelse: Når man indgår en kollektiv aftale, og aftalen er jo ikke indgået med Ringkjøbing Amt og Viborg Amt og Vestsjællands Amt og Københavns Amt, men med Amtsrådsforeningen under ét, så er det jo også meget naturligt, at der er en kollektiv konsekvens, når ikke foreningen overholder den aftale, der er indgået. Med hensyn til spørgsmålet omkring det med gældende regler er det jo sådan, at man går ind og laver budgetter vel vidende, at det her er vilkårene for det, vel vidende at der står i aftalen, at hvis man bryder skattestoppet, så vil der blive fremsat forslag, der neutraliserer det.
Thomas
Adelskov
vil jeg bare sige: Jeg forstår ikke, at hr. Thomas Adelskov vil være bekendt at køre rundt med den myte om, at skattestigningerne i Vestsjællands Amt var for at redde sygehuset, når sandheden er, at der kom et alternativt forslag om, at man kunne optage et større lån, og at man kunne lade være med at lægge så mange penge i kassen og den vej igennem have bibeholdt skatteprocenten uden at føre amterne ud i den situation, de nu står i i dag, hvor man er nødt til at gennemføre den her lovgivning som konsekvens.
Thomas Adelskov (S), 2002-11-27:
Hr. Kristian Jensen siger, at jeg ikke har forstået skattestoppet.
Jeg tror faktisk ikke, der er ret mange borgere i dette land, der har forstået sammenhængen i skattestoppet, altså det her med at busbilletten godt må stige, men det skal ikke stige, hvis man kommer for sent med en bog på biblioteket.
Der er heller ikke nogen, der forstår, at man ude i Vestsjælland nu fratager borgerne og amtsrådspolitikerne muligheden for at bevare sygehuse og psykiatriske sengepladser, fordi man har lavet en skattestigning på 0,4 pct., mens man i Farum Kommune godt må hæve skatten til at betale af på sin gamle gæld, der jo, ud over at den handler om god og dyr rødvin, også handler om, at man har betalt af på store, dyre sportsanlæg, som man stadig væk har stor gæld i.
Jeg vil godt spørge om noget andet.
Når nu det er sådan en lovhjemmel, man har indført, hvorfor er det så kun en kan-funktion?
Hvorfor er det ikke noget, som man konsekvent indfører i loven, at sker der overskridelser af det her skattestop, så falder hammeren fra ministeren med det samme?
Det er jo kun noget, ministeren kan.
Betyder det, at det er sådan lidt efter forgodtbefindende, at det er lidt efter aftale eller lidt efter vennetjenester med indenrigsministeren, at man nu skal forvalte den her lov?
Endelig: Hvorfor tager man ikke kommunerne med i samme omgang, så man har sikret sig det lovgrundlag, så man ikke står i samme situation, som hr. Kristen Touborg nævner, næste år?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-11-27:
Jeg er sådan set meget glad for og tilfreds med, at hr. Ole Stavad nu også konkluderer, at hele spørgsmålet om, hvilke politiske begrundelser, der har ligget til grund for, at dispensationen bliver afgivet, er irrelevant i forhold til den her sag.
Det betyder sådan set, at vi ser helt ens på det.
Og det udsagn besvarer jo også på udmærket vis de mange spørgsmål, som hr. Thomas Adelskov har stillet.
For mig at se
er hele spørgsmålet om inhabilitet eller ikkeinhabilitet ikke et politisk spørgsmål, men et retsligt spørgsmål.
Vi er i mit ministerium uhyre nøjagtige med at efterleve det regelsæt.
Så når jeg står her og siger, at det er min vurdering på baggrund af den rådgivning, jeg har fået, at hverken jeg eller ministeriet er inhabile, er det faktisk, fordi jeg mener det.
Så kommer vi det nok ikke nærmere i denne omgang.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Karen J. Klint (S), 2002-11-27:
Vi fik jo fra Venstre en fin og positiv tale til fordel for lovforslaget, og det kan jo ikke overraske.
Men der står i lovforslaget, at det jo er for at understøtte aftalesystemet.
Men aftalesystemet mellem en regering og kommunerne plejer at være 1-årigt.
Det, vi taler om nu her, er faktisk flerårige konsekvenser, og de flerårige konsekvenser hedder i lovforslaget, at man neutraliserer de ting, der sker.
Så det er i hvert fald en anden omgang med ord og handling, end vi plejer at have.
Det lyder også så flinkt, når man siger, at man udskyder førsteårskonsekvenser, og at det kun er 50 pct. konsekvenser først.
Men i og med de bliver lagt ind i det samme år, altså 2004, får man faktisk en rimelig høj konsekvens for 2004, og så er der jo bagefter fuld konsekvens af det.
Så der er noget, der er forskel på: den kortsigtede konsekvens og så den lidt mere langsigtede konsekvens.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-11-27:
Jeg tror, jeg skal have forklaret det her nærmere.
Hvis nu en befolkning i en bestemt kommune eller et bestemt amt har valgt nogle lokale politikere, som ønsker at vægte velfærd meget højt, som ønsker at bruge flere penge på skolerne og ønsker at bruge flere penge på sygehusene og derfor ønsker at sætte skatterne i vejret for at få penge til de her ting - det har befolkningen udtrykkeligt valgt de politikere til i forbindelse med kommunal- og amtsrådsvalget - hvad betyder det så, når de politikere begynder at gennemføre de ting, som befolkningen har valgt dem til?
Kan de lokale politikere det, eller er det sådan, at staten griber ind over for det kommunale og det amtslige selvstyre?
Thomas Adelskov (S), 2002-11-27:
Hr. Kristian Jensen har som udgangspunkt, at skattestoppet skal overholdes.
Man kan jo starte et helt andet sted og sige: Det der skattestop har jo allerede alle de der smuthuller, som regeringen i alle mulige andre sager læner sig op ad.
Der er det smuthul, at kommuner, der er under administration, ikke tæller med i skattestoppet, smuthuller med, at der er ting, som gerne må stige, mens andre ikke må stige.
Lad mig nævne i flæng: Busbilletten må godt stige, men bøden på biblioteket må ikke stige osv. Sagt til hr. Kristian Jensen: Det er unægtelig sådan, at skattestoppet f.eks. ikke gælder i Farum, og i Farum Kommune må man godt hæve skatten.
Jeg ved godt, man er sat under administration, men der må man godt hæve skatten med 3,2 pct. for at få dækket sin gamle gæld, som jo er opstået på grund af festligheder osv., men også for at kunne bevare sine sportsanlæg derude.
Hvordan kan det være, at man er så rigid med det der skattestop, og at man altså ikke holder næsen lige frem og siger: O.k., det her handler om service, det her handler om at kigge på, hvilke behov der er i kommunerne eller i amterne.
Men man kigger altså kun på skatteprocenten i lige nøjagtig de kommuner, som man har lyst til, og som man indimellem skaber nogle af.