Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-29:
Danmark modtog den 17. december sidste år en anmodning fra USA om tilladelse til at opgradere Thuleradaren, så den kan indgå i et missilforsvar.
Siden da har den amerikanske anmodning været genstand for grundige overvejelser i regeringen.
Der har også været tæt kontakt til og samarbejde med de grønlandske hjemmestyremyndigheder i det spørgsmål.
Det har været regeringens ønske, at beslutningen om, hvordan den amerikanske henvendelse skal besvares, bliver truffet i klar forståelse med Grønlands landsstyre.
Det har derfor ligget regeringen meget på sinde at sikre en tæt inddragelse af Grønland i alle overvejelser om missilforsvar.
Dette gælder også vedrørende skridt i forhold til USA.
Regeringen udsendte i begyndelsen af marts måned en redegørelse om missilforsvar og Thuleradaren.
Regeringen lagde i redegørelsen ikke skjul på, at vi umiddelbart var positivt stemt over for den amerikanske anmodning om at inddrage Thuleradaren i et missilforsvar, men redegørelsen var et debatoplæg om missilforsvaret og ikke et udtryk for en endelig stillingtagen til spørgsmålet.
Inden endelig stillingtagen til den amerikanske anmodning ønskede regeringen en åben, offentlig debat om missilforsvar.
Siden udsendelsen af redegørelsen har debatten kørt i Danmark og Grønland.
Vi har bl.a. oprettet et elektronisk debatforum om missilforsvar.
I Grønland er der ligeledes udsendt et debatoplæg om missilforsvar.
Den 7. april 2003 blev der afholdt en offentlig høring om missilforsvar i Grønland.
Den 9. april 2003 havde det grønlandske Landsting
Og i sidste uge blev der gennemført en eksperthøring om missilforsvar i regi af Det Udenrigspolitiske Nævn.
Debatten har ikke ændret på regeringens grundlæggende syn på missilforsvar.
Der er en reel risiko for, at vi inden for en overskuelig fremtid vil stå over for en række nye magter bevæbnet med masseødelæggelsesvåben, herunder atomvåben.
Det er regeringens opfattelse, at man må overveje alle de instrumenter, der er til rådighed, for at imødegå den trussel.
En fortsat styrkelse af internationale nedrustnings- og ikkespredningsaftaler skal fortsat være et centralt element i kampen mod spredning af masseødelæggelsesvåben og missiler.
Vi har i vidt omfang at gøre med stater, der enten har valgt helt at stå uden for de internationale aftaler eller se stort på deres forpligtelser.
Det kan ikke tages for givet, at den gensidige afskrækkelse, der i 5 årtier under den kolde krig hindrede anvendelse af masseødelæggelsesvåben, vil fungere over for den type stater.
Det kan frygtes, at de vil være villige til at tage større risici end f.eks. Sovjetunionen under den kolde krig.
Når først et missil er affyret mod Europa eller USA, har vi i dag ingen mulighed for at forhindre det i at nå sit mål.
Regeringen er derfor af den opfattelse, at det vil være hensigtsmæssigt at supplere de eksisterende politiske og militære virkemidler med et missilforsvar.
Pointen er, at det ene instrument ikke udelukker det andet.
Der er tale om gensidig forstærkende måder at imødegå den samme trussel på.
Regeringen finder altså, at der er klare sikkerhedspolitiske argumenter for at tillade USA at opgradere Thuleradaren.
Gennem at besvare den amerikanske anmodning positivt kan vi bidrage ikke blot til USA's sikkerhed, men også vor egen sikkerhed.
USA er vor nære allierede og partner i NATO, og i den forstand har vi selv en interesse i et missilforsvar.
Samtidig har det hele tiden været regeringens holdning, at et svar til USA skal afgives i fælles forståelse med Grønland.
Det tætte parløb mellem Grønland og Danmark i denne sag har ført til, at vi er nået ganske langt i retning af en sådan forståelse.