runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2003-10-24:
Ministeren svarede sådan set ikke på de indsigelser, der var omkring lovkvalitet i forhold til høringsfrist for organisationerne.
med, hvor lang tid der er til at behandle sagen i Folketinget, men hvor lang tid organisationerne får til at svare, før forslaget bliver fremsat i Folketinget
Det er en væsentlig del af alt det arbejde, der er lavet om lovkvalitet, nemlig at sikre, at organisationerne skal have ordentlig tid, så de kan sætte sig ind i forslaget og komme med de indvendinger, som kunne være relevante for arbejdet i Folketinget. Så jeg vil meget gerne høre, om ministeren over for Folketinget vil give udtryk for, om så kort en høringsfrist, som der har været tale om her, er den stil, man har tænkt sig at have hos ministeren, eller om man fremover vil gøre alt, hvad man overhovedet kan for at sikre en ordentlig høringsfrist for organisationerne.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-10-24:
Da Kristeligt Folkepartis ordfører på området, fru Tove Videbæk, ikke kan være til stede, har jeg lovet at fremføre følgende:
Det, lovforslaget drejer sig om, er, at rederne fremover selv skal yde mere til sygesikring af de søfarende, som er ansat hos dem.
Fremover skal de betale 1.400 kr. årligt pr. ansat mod 504 kr. for nuværende.
For hvorfor er det nu lige rederne, som skal være de eneste arbejdsgivere, der fuldt ud skal betale alle deres ansattes sygeforsikring?
Og vil det i virkeligheden reelt stille de ansatte ringere?
For arbejdsgiverne har jo allerede nævnt noget om, at de alligevel selv skal betale 100 pct., så måske har de slet ikke behov for, at det offentlige overhovedet er involveret?
Og hvad vil der så ske?
Hvordan vil dét stille de ansatte?
Kristeligt Folkeparti har nogle uafklarede spørgsmål, som vi skal have arbejdet med og finde svar på, inden vi helt klart kan tage stilling til dette lovforslag.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2003-10-24:
De der 60 pct. uden for erhvervet, som ingen tilknytning til erhvervet må have, hvem er det?
Hvis vi tager en bestyrelse, hvor de 40 pct. f.eks. er 10 medlemmer, så skal man op og have det tilsvarende antal mere, som kommer helt uden for erhvervet.
Hvad er det for en kvalitet, man vil have ind i bestemmelsen af, hvad erhvervet skal gå efter?
Fortæl dog ærligt, hvem det er, Socialdemokratiet vil have ind, alle de her uvildige mennesker, der skal bestemme her, som lige pludselig er kommet væk fra den indirekte indflydelse under den tidligere fødevareminister.
Nicolai Wammen (S), 2003-10-24:
Man må give Venstres ordfører, at det er noget modigt med alle de sager, Venstre efterhånden slæber rundt på, at han kaster sig ud i debatten om, hvorvidt man vil sætte folk ind, som er politiske venner.
Man kan tænke på vores minister for forskningen, som jo også har valgt folk ud, som han synes er politiske venner.
Men det var måske ikke det, Venstres ordfører tænkte på? Jeg kan sige det sådan, at dem, vi gerne vil have ind,
er forbrugerrepræsentanter, det er folk inden for forskningsverdenen, inden for universiteterne, inden for en lang række steder, hvor man kan bidrage med noget positivt til denne her debat, og hvor man i samarbejde med dansk landbrug kan opnå nogle gode resultater.
Det, jeg synes er lidt mærkeligt, er, at Venstre i den grad er bange for, at der skal komme nogen ind udefra og være med til at bestemme, være med til at træffe afgørelser - Venstre, som ellers altid gerne vil have, at der kommer noget nyt og friskt ind, har jeg forstået.
Men det gælder så ikke landbrugets fonde og midler.
Det er da tankevækkende.
Jeg må sige til Venstres ordfører, at også på det her område bør der gælde »noget for noget«.
Og det »noget«, vi gerne vil have, er, at der er åbenhed, og at der ikke er risiko for interessesammenblanding, og at man har et samarbejde mellem det offentlige og det private til gavn for det danske samfund og i øvrigt også for dansk landbrug.
Christian H. Hansen (DF), 2003-10-24:
Den 19. marts 2003 behandlede vi her i Folketingssalen et beslutningsforslag fra Socialdemokratiet, B 94, hvor vi fra Dansk Folkepartis side oplyste, at de sidste bemærkninger, der dengang kom fra ministeren om, at ministeren ville kigge på det her område, var vi tilfredse med.
Med hensyn til ændringer i bestyrelsessammensætningen finder vi i Dansk Folkeparti, at man er kommet frem til en lidt bedre model end den, vi har i dag.
Ligeledes har vi fra Dansk Folkepartis side haft et ønske om, at fondene fremover skal kunne tilbyde bestyrelsesmedlemmerne honorarer, dog således at honoreringen i langt overvejende grad bør tilfalde offentlighedens interesser.
Det er jo, fordi det netop er disse, som er ressourcesvage i forhold til at sidde i de her bestyrelser, og som jo heller ikke har de samme økonomiske interesser i fondene, som erhvervsrepræsentanterne har.
Med hensyn til de elementer, der indgår vedrørende ændringer i principperne for fastsættelse af fordelingen af promillemidlerne, har vi i Dansk Folkeparti noteret os høringssvaret fra både Forbrugerrådet og Økologisk Landsforening og deres bekymringer over de ændringer, der er på dette område.
Men måske kan vi få lidt nærmere oplysninger
om de bekymringer, der ligger her, under den kommende udvalgsbehandling.
Med hensyn til det, der sker omkring anvendelsesområderne, er det ligeledes glædeligt at konstatere, at fondens midler fremover direkte uden særlig ministergodkendelse må anvendes til foranstaltninger i forhold til dyrevelfærd.
Med disse bemærkninger og med de positive briller på ser vi i Dansk Folkeparti frem til det kommende udvalgsarbejde.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-10-24:
Det, der er baggrunden for såvel L 25 som B 10, er, som flere andre også har sagt, at strukturudviklingen i landbruget og i fødevareproduktionen har bevirket, at nogle få dominerende virksomheder har fået en helt afgørende indflydelse i bestyrelserne for promilleafgiftsfondene og produktionsafgiftsfondene.
Da det ligger i hele tanken bag fondene, at midlerne fra dem skal komme brancherne til gode bredt, er det naturligt og rimeligt, at der er en tilsvarende bredde i bestyrelserne. Det krav kan naturligvis opnås på flere måder, men i Det Konservative Folkeparti mener vi, at ministerens løsning med at kræve, at de indstillende producenter og brancheorganisationer skal udtale sig i enighed om bestyrelsesmedlemmerne på erhvervssiden, er en god løsning. Det giver i praksis en vetoret og vil medvirke til, at repræsentanterne for en enkelt stor producent ikke bliver dominerende i bestyrelsen.
Med hensyn til de øvrige ændringer finder vi det fornuftigt, at der sikres en varig balance mellem de penge, der kommer ind i pesticidafgifter, og de midler, der herfra overføres til fondene.
Udvidelsen af anvendelsesområderne finder vi også både rimelig og fornuftig.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-10-24:
Uden at ville beskyldes for at være radikal, og selv om det nok er ønsketænkning, så havde Kristeligt Folkeparti gerne set, at vi kunne få en kombination af de to forslag, som vi debatterer nu.
Det vigtigste for os er dog, at der bliver taget hul på debatten og lavet om på ordningen, sådan at det er mere gennemskueligt, og at vi finder en løsning, så det bliver lettere at få tingene administreret ordentligt.
I forhold til de enkelte elementer i lovforslag nr. L 25 har vi nogle enkelte kommentarer.
Når det gælder ændring af reglerne for sammensætningen af bestyrelserne for produktions- og promilleafgiftsfondene, er vi godt tilfreds med forslaget.
Vi finder, ligesom vi sagde ved behandlingen af B 94 sidste år, at det er nødvendigt at sikre en bredere repræsentation for offentligheden og at undgå, at enkelte virksomheder sidder og styrer en fond.
Med hensyn til ændringen i fastsættelsen af promillemidlerne, er vi ikke endeligt afklaret.
Vi mener dog, at føres forslaget ud i livet, så burde man efterkomme bemærkningerne i høringssvarene fra såvel Økologisk Landsforening som Forbrugerrådet, således at Fonden for økologisk landbrug ikke rammes af et faldende afgiftsprovenu.
Vi stiller os positive over for en udvidelse af de formål, midlerne kan anvendes til, herunder at dyrevelfærd bliver et selvstændigt formål.
Kristeligt Folkeparti ønsker dog ikke - i lighed med, hvad flere har påpeget i høringssvarene - at midlerne bruges til at finansiere sameksistens.
Selv om det måske ikke er helt korrekt at sige, at det er forureneren, der skal betale, så er princippet alligevel anvendeligt i forbindelse med spørgsmålet om sameksistens.
Det er et skridt i den rigtige retning, og Kristeligt Folkeparti vil gå positivt ind i udvalgsbehandlingen.
Christian H. Hansen (DF), 2003-10-24:
Det var et enkelt spørgsmål til hr. Mogens Nørgård Pedersen, gående på, at hr. Mogens Nørgård Pedersen var inde på, at nu fik man i det mindste taget hul på det, og det var sådan lidt vigtigt for Kristeligt Folkeparti.
Er det, fordi hr. Mogens Nørgård Pedersen er af den opfattelse på baggrund af den debat, der har været tidligere i salen, at det her faktisk er et kraftigt signal til erhvervet om, at det skal agere anderledes?
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-10-24:
Som svar til hr. Christian H. Hansen skal jeg bare sige, at i Kristeligt Folkeparti er vi altid af den opfattelse, at vi må vurdere situationen, når vi ser, hvordan det virker, og om udviklingen er til at gøre det endnu bedre, for så er vi klart med på det.
Nicolai Wammen (S), 2003-10-24:
Dagens debat har i hvert fald vist, at det er godt, at bl.a. Socialdemokratiet har presset voldsomt på for, at der kommer til at ske noget i forhold til fondene.
At der er problemer, er nu bredt anerkendt.
Der, hvor nuancerne så kan være, er med hensyn til, hvor langt man skal gå.
Her er der uenighed mellem regeringen og Socialdemokratiet, og her synes jeg også, at regeringen bør lytte til, at en lang række partier i dag har sagt, at det forslag, regeringen er kommet med, ikke er godt nok, når det gælder satsning på økologi, ikke er godt nok, når det gælder GMO, og ikke er godt nok, når det gælder den offentlige repræsentation i promilleafgiftsfondene.
Det er meget klare budskaber, der er blevet fremsat her, og jeg håber, at ministeren om et øjeblik vil være mere imødekommende over for de synspunkter, end jeg desværre må sige at jeg opfattede Venstres ordfører var tidligere på dagen.
Det er meget væsentligt og ønskeligt, hvis vi kan få en bred tilslutning til reglerne på det her punkt, og derfor vil Socialdemokratiet i hvert fald være meget engageret i det udvalgsarbejde, der kommer.
Der er kommet utrolig mange gode indspark i debatten i dag, nye vinkler, og altså ikke mindst et fokus på, at der er brug for ændringer, at der er brug for opstramninger i forhold til det, regeringen har lagt frem, for ellers risikerer vi, at vi laver nogle regler, som prøver at gøre op med fortidens ulemper, men ikke er tilstrækkelige til at tage vare på fremtidens udfordringer, og det vil være forkert, og det vil være noget, som det her Folketing hurtigt vil kunne komme til at fortryde, og så vil vi nemt komme til at stå i den situation, som Dansk Folkepartis ordfører har udtalt sig om tidligere, at så kan man ende med at skulle tage fat på noget igen.
Socialdemokratiet har lagt sit forslag frem, og vi takker for de positive bemærkninger, der er kommet, og har også lyttet til de kritiske bemærkninger, der har været.
Men frem for alt må der være en minister, som er meget opmærksom på, at der er rejst principielle og meget vægtige indsigelser mod det forslag, regeringen er kommet med; det er for svagt på en række punkter, og jeg håber meget, at ministeren om et øjeblik vil vise imødekommenhed over for de meget klare meldinger, der har lydt her i dag.
Gudrun Laub (V), 2003-10-24:
Lovforslaget om ændring af lov om offentlig sygesikring er en konsekvens af regeringens finanslovforslag og som sådan en udmøntning af regeringens politik om at reducere direkte erhvervstilskud.
Forslaget medfører merudgifter for rederierne til sygesikring af søfarende på danske skibe på et samlet beløb på 5 mio. kr. Det modsvares af en besparelse på finansloven af samme størrelse, et provenu, der vil indgå i finansiering af skattelettelser.
Forslaget ændrer hverken ved de ydelser eller den personkreds af søfarende, der er berettiget til ydelser i henhold til sygesikringslovens bestemmelser.
Søfarende vil således fortsat have en sygesikringsdækning, der er bedre end den, der gælder for andre danske arbejdstagere, der arbejder uden for landets grænser.
Venstre kan støtte forslaget, og da den konservative ordfører ikke kan være til stede, skal jeg sige, at Det Konservative Folkeparti også støtter forslaget.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2003-10-24:
Lovforslaget om afvikling af det statslige tilskud til den særlige sygesikringsordning for søfarende, som vi behandler her i dag, er et forslag, som - hvilket vi også kunne høre den tidligere ordfører sige - er et led i regeringens finanslovaftale for 2004.
I den forbindelse kan det undre lidt, at det er til forhandling i dag, hvor der endnu ikke er indgået aftale om finansloven, men lad det nu være ved det.
, men vi er alligevel også en anelse bekymrede, fordi det her forslag bryder princippet om, at der er en statslig andel i en sygeforsikringsordning for bestemte grupper i vores samfund.
Derved vil det her område blive det første erhverv, hvor det offentlige ikke er med til at støtte op om sygesikringen, sikre, at man har sygesikring.
Grunden til, at bekymringen måske bliver så udtalt, er, at man kan se af høringssvarene, at dette forslag er fremsat helt uden drøftelse med de parter, som normalt ville indgå på området, nemlig rederierne og måske også de fagforbund, hvis ansatte det vedrører. Derfor vil jeg bare sige i dag på Socialdemokratiets vegne, at vi vil afvente den videre behandling af forslaget, vi vil se det i sammenhæng med hele den store finanslov, når den kommer til behandling, og det vil i hvert fald være en betingelse for, at vi kan stemme for, at vi er helt sikre på, at regeringen sikrer, at søfarende selvfølgelig får adgang til sygesikring også i fremtiden.
Tak for ordet.
Jeg skulle i øvrigt sige, at dette også siges på vegne af Det Radikale Venstre, der ikke kunne være her.
Birthe Skaarup (DF), 2003-10-24:
I øjeblikket er det jo således, at rederne betaler et fast beløb på 504 kr. årligt pr. søfarende i udenrigsfart.
Det er et beløb, der blev fastsat for 12 år siden, og det skulle dække ca. 25 pct. af sygesikringens udgifter.
Bidraget har i år 2002 været på 2,6 mio. kr., en dækning på 37 pct. af statens udgifter på de 7 mio. kr.
Forslaget indebærer, som andre også har været inde på, at sygesikringens udgifter til søfarende forhyret på danske skibe i udenrigsfart nu skal hæves fra 504 til 1.400 kr.
Det eneste, vi selvfølgelig har bemærket, som andre også har bemærket, er, at aftale om finansloven ikke er indgået endnu.
Der er ikke indgået noget endeligt forlig om den, og derfor afventer vi naturligvis det videre udvalgsarbejde.
Vi er som sagt positive over for det.
Men vi behøver jo ikke at haste noget igennem, lad os nu som sagt se, hvordan finansloven udmøntes.
Vi er som sagt positive over for intentionerne i forslaget.
Lene Garsdal (SF), 2003-10-24:
Forslaget her er jo et led i regeringens bestræbelser på at få penge i kassen til de skattelettelser, som den har lovet.
I SF er vi generelt imod statstilskud til enkelte brancher, men de afledte virkninger på retten til at få sygesikring er vanskelige at forudse med det her forslag.
For os er det en afgørende forudsætning for at stemme
for forslaget, at der er sikkerhed for, at der ikke er lagt op til forringelser for den enkelte søfarendes ret til ydelser efter sygesikringen.
Det, der kan bekymre, er, at der med forslaget er lagt op til, at ministeren kan fastsætte nærmere regler om fremgangsmåden ved beregning og opkrævning af bidrag og træffe bestemmelse om, at beløbet kan beregnes på en anden måde end på årsbasis. Hvis bidraget f.eks. kommer til at afspejle det løbende faktiske forbrug, vil der kunne blive tale om, at rederne får et forstærket incitament til at sikre sig sund arbejdskraft og dermed forringe sømændenes muligheder for ansættelse.
Hvis det ender med, at SF til sidst støtter forslaget,
så vil det under ingen omstændigheder være en støtte til en privatisering af ordningen.
Det fremgår jo sådan set også af rederiernes høringssvar, hvor de siger, at hvis de skal finansiere ordningen, så kan de ikke se, at der er nogen begrundelse for, at ordningen skal være i offentligt regi. Inden endelig stillingtagen vil SF under udvalgsarbejdet have belyst, hvor vidtrækkende ændringer i beregningsgrundlaget der lægges os til, og om der er planer om at beregne beløbet på en anden måde end på årsbasis.
Line Barfod (EL), 2003-10-24:
Jeg vil først bemærke, at jeg synes, det er en helt urimelig kort høringsfrist, der har været for de berørte parter, især når man tager i betragtning, at det er et forslag, der slet ikke har været debatteret med parterne inden. Dengang regeringen tiltrådte, sagde den, den ville leve op til kravene om god lovkvalitet, og det kan man ikke just sige, der er tale om, når vi snakker høringssvar.
De kommentarer, der var til høringssvarene, nemlig at lovforslaget skal fremsættes i oktober, fordi det er et led i forslag til finanslov for 2004, og at høringsfristen derfor kun kunne blive 8 dage, lyder, som om det er helt logisk, men man kunne jo have sendt det ud meget tidligere.
Der er jo ikke nogen logik i det, fordi man har 5 mio. kr. med i forslaget til finanslov.
Jeg tror ikke, det er det, finansloven falder på.
Man må også have vidst det, så man kunne have sendt det ud med en længere høringsfrist, hvis man virkelig mente alvorligt, at det er vigtigt, at organisationerne skal have mulighed for at svare.
Så jeg håber, ministeren kan give os et hint om, hvorvidt man fremover vil sørge for, at der bliver en ordentlig høringsfrist.
Når man ser på, hvad regeringen ellers er kommet med af støtte til erhvervslivet i milliardklassen, så er det lidt svært at se, hvorfor lige de 5 mio. kr. på det her område skulle være det, man går efter, men selvfølgelig kan det godt være, at man synes, at når man giver så meget med den ene hånd, må man også tage lidt med den anden hånd. Enhedslisten ser ikke det store problem i at reducere erhvervsstøtte, men høringssvaret fra især SiD sætter et meget stort spørgsmålstegn ved, om det også er den reelle begrundelse.
Hvis vi tager udgangspunkt i den almindelige sygesikringsordning, som omfatter brancher, hvor arbejdet foregår i Danmark, så er sygesikringsordningen jo en form for solidarisk ordning, hvor også staten bidrager til den økonomiske dækning, og vi er dermed alle med til at betale over skatterne. For søfarende på skibe, der er hjemmehørende i Danmark, bør den samme ordning være gældende, uanset om arbejdspladsen i perioder befinder sig langt hjemmefra, eller der er tale om skibe, der sejler mellem landsdelene i Danmark.
Hvorfor søfartserhvervet nu skal have fuld arbejdsgiverdækning af sygesikringsordningen, kan derfor forekomme som en gåde.
På den baggrund er det nærliggende at antage, at SiD's indvendinger mod lovforslaget er de rigtige, nemlig at begrundelsen for regeringen er en anden end reduktion i erhvervsstøtten, nemlig at det hænger sammen med retssagen ved EF-Domstolen om udenlandske søfolks skattefrihed.
I forlængelse af det er det værd at se på, hvad forslaget kan betyde for de søfarende selv, som også fru Lene Garsdal var inde på, nemlig at den fulde arbejdsgiverbetaling kan betyde, at arbejdsgiverne motiveres til at fremme lemfældig omgang med sygdom blandt søfolkene og raskmeldinger i utide.
Vi har set eksempler på, at ikke mindst udenlandske søfolk på langfart ikke altid behandles lige regelret i forbindelse med sygdom.
Så Enhedslisten kan ikke støtte forslaget.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2003-10-24:
Jeg vil gerne takke for denne altovervejende positive modtagelse af forslaget, som jeg kan konstatere der er et flertal bag, og jeg konstaterer også, at der er en række partier, der melder, at de har yderligere spørgsmål, og at de i øvrigt jo gerne ser den endelige sammenhæng i de finanslovdrøftelser, der pågår i øjeblikket, før de tager endelig stilling.
Det har jeg i sagens natur fuld respekt for.
Der må jeg sige, at jeg var meget enig med fru Birthe Skaarup, da fru Birthe Skaarup sagde - og så tror jeg, at jeg citerer meget præcist: Vi behøver ikke at haste noget igennem.
Det er jo lige præcis det, der er effekten af, at regeringen fremsætter dette forslag, samtidig med at vi har fremsat et finanslovforslag, hvor provenuet indgår.
jo Folketinget mulighed for at grave dybere og finde besvarelserne på de spørgsmål, man har rejst, frem for det, der jo typisk kunne være alternativet, og som vi jo også har set har været alternativet mange gange, når der har været diskuteret finanslov, nemlig at man i kølvandet på et finanslovforslag møder op med en følgelovgivning, som på meget kort tid skal igennem Folketinget. Her er der faktisk, fordi regeringen i konsekvens af vores finanslovforslag møder op med forslag til følgelovgivning allerede nu, en mulighed for at lade det her forslag underkaste en god og seriøs udvalgsbehandling.
Det ser jeg frem til, og jeg stiller mig til rådighed for at svare på alle de spørgsmål, der måtte være under udvalgsbehandlingen, idet jeg helt afslutningsvis gerne med syvtommmersøm vil slå fast, at det, der er hensigten med lovforslaget her, er præcis sådan, som det er motiveret: at reducere direkte erhvervstilskud og i stedet satse på en generel bedring af erhvervslivets rammevilkår.
Det betyder også, at der jo ikke er tilsigtet nogen form for reduktion i omfanget af sygesikringsydelser, ligesom der heller ikke er tilsigtet nogen reduktion i gruppen af berettigede.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-10-24:
Det var noget, vi havde i min barndom, og hvis det er sådan noget, man har haft i Sverige også, så forstår jeg godt, at det er ikke det, der virker.
Det er tiden rendt fra.
Men vi skal selvfølgelig høre, at det er, fordi vi vil lave offentlige bespisningsordninger.
Der er meget, meget langt til offentlige bespisningsordninger, hvis man kun har 50 mio. kr.
Jens Kirk (V), 2003-10-24:
Det er jo rart at høre, at de uenigheder, der måske er partierne imellem, efterhånden kan stå på en halv side, på nogle få linjer.
er jo om, hvordan det her skal sættes i gang, hvor vi mener information om muligheder, hvorimod den socialdemokratiske ordfører mener, at der skal stilles midler til rådighed fra statens side.
Derfor spørger jeg fru Ritt Bjerregaard: Er det 500 mio. kr., eller er det 1 mia. kr., der skal stilles til rådighed, sådan at man kan få de skolemadordninger generelt hele vejen rundt?
Er det det, man kalder handling i Socialdemokratiet?