runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2006-03-21:
Jeg kunne godt tænke mig, hvis fødevareministeren kunne eksemplificere lidt mere præcist, hvilke konkrete krav i disse miljøhandlingsplaner der vil medføre, at en svineproduktion, som er større end den, man har i dag, giver en mindre miljøbelastning.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-03-21:
Jeg har forstået forslaget sådan, at det godt kan give en marginal indvirkning på priserne, men at det også skal bruges til at øge den ensidige svineproduktion, så fordelen forsvinder lidt.
Hvis der kommer en marginal ændring af priserne, er det godt, men jeg tror ikke rigtig på det i denne sammenhæng.
Det er at gå i den ene retning, hvis man siger, at udvikling og kvalitet ligger i forarbejdningsleddet, og så er det ligegyldigt, hvor store bedrifterne bliver, så vi kan bare køre los i den retning.
Den anden retning er at sige, at vi skal have mangfoldigheden ude i produktionsleddet, og at det er her, vi skal skabe den kvalitet, som føres videre i nogle specialproduktioner.
Vi ved, at vi kan få rigtig meget mere for trøjer af det rigtige mærke end for almindelige trøjer, og den sammenligning kan vi jo overføre til parmaskinken og lignende ting på fødevareområdet.
Hans Christian Schmidt (V), 2006-03-21:
Som jeg somme tider siger, så plejer hr. Per Clausen jo altid at drage omsorg for ministeren, så jeg kan godt forstå, at man spørger et par gange, men nu må jeg så gøre det modsatte i dag, som sådan en lille omgang noget for noget.
Jeg er nødt til at sige til hr. Per Clausen: Hr. Per Clausen ved jo udmærket godt, at det netop er det, vi har sagt hele tiden gennem debatten, nemlig at både hvad angår dyrevelfærd, og hvad angår miljø, er det noget, der efterfølgende vil blive aftalt, sådan at det skal godkendes af myndighederne.
Det er der, det skal stå sin prøve.
Men man kan stadig væk ikke ændre på det forhold, at vi jo ikke med det her forslag laver om på miljøreglerne.
Miljøreglerne er dem, man får godkendt sit brug efter, men det er da en fordel, at der stilles skarpere krav til ejendomme, der går fra 750 til 950 dyreenheder, når de, da de havde 750 dyreenheder, ikke havde de krav.
Det er da svært at forklare, at det så ikke skulle være bedre.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-03-21:
Det kan jo diskuteres, om det er et skridt frem og to tilbage, eller hvad det er.
Et skridt fremad på et område opvejer ikke et skridt tilbage på et andet område, og det er ærgerligt, så lad os nøjes med at tage skridt fremad på et område, vi tror på.
Christian H. Hansen (DF), 2006-03-21:
Jeg må bare sige, at jeg er glad for svaret, som bekræfter, at hr. Poul Henrik Hedeboe er enig i, at det er godt, at der på samme tid er blevet gjort en stor indsats for landdistrikterne og nicheproduktionerne.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-03-21:
Jeg vil sige, at spørgsmålet vel ikke har så meget med dette lovforslag at gøre.
Men vi er med på alt det, der kan støtte mangfoldigheden og de nye ideer, og vi er med på det udviklingsprægede og innovative landbrug, fordi vi helt bestemt tror, det er vejen frem.
Christian H. Hansen (DF), 2006-03-21:
Jeg stiller et spørgsmål, selv om det er normalt, at man ikke gør det, men der var en bemærkning specielt til Dansk Folkeparti, som jeg egentlig tror hr. Poul Henrik Hedeboe godt selv kunne have fundet på, så derfor benytter jeg alligevel min mulighed for at stille spørgsmål.
Det drejer sig lidt om at styrke landdistrikterne.
Jeg vil bare spørge hr. Poul Henrik Hedeboe, om han er klar over, at der faktisk er indgået en aftale om landdistrikterne.
Ifølge den aftale har nogle af de nicheproduktioner, som hr. Poul Henrik Hedeboe nævner, mulighed for at få støtte.
I bredt omfang har de også fået støtte, og det har faktisk været en så stor succes, at vi for nylig har lagt flere penge i puljen.
De penge deles også ud til disse nicheproduktioner, og det må da være at støtte landdistrikterne.
Allan Niebuhr (KF), 2006-03-21:
Mit andet spørgsmål går på ejerkravet.
Vil hr. Poul Henrik Hedeboe og SF anerkende, at ved at stoppe jordprisernes himmelflugt skaber vi også en bedre grobund for det, som jeg ved hr. Poul Henrik Hedeboe brænder for, nemlig det økologiske landbrug, som får bedre mulighed for at kunne være med, når jordpriserne holdes på et sådant niveau, at det også er rentabelt at drive den form for landbrug?
Jeg vil også fuldstændig anerkende og er udmærket godt klar over, at hr. Poul Henrik Hedeboe ikke er ordfører, som det blev sagt i starten.
Men hr. Poul Henrik Hedeboe nævnte noget, som jeg synes er meget spændende, nemlig hvilken retning Danmark skal gå i.
Hr. Poul Henrik Hedeboe sagde, at frem for at følge Brasilien skal Danmark gå i retning af forædling, hvis jeg hørte rigtigt.
Der er ikke nogen tvivl om, at danske fødevarer er langt fremme, når det gælder forædling og kvalitet af bl.a. svinekød, men tror hr. Poul Henrik Hedeboe ikke, at vi også i fremtiden vil kunne byde på højkvalitetsprodukter, hvis vi øger produktionen og dermed skaber flere arbejdspladser på slagterierne på den hjemlige front?
Tror hr. Poul Henrik Hedeboe ikke, at slagterierne også i fremtiden vil kunne klare at få flere dyr ind og stadig ligge langt fremme med hensyn til forædling og kvalitet?
Jens Peter Vernersen (S), 2006-03-21:
Nu sagde ministeren jo, og jeg citerer, at vi eksporterede arbejdspladser ud af landet, fordi svinene nu bliver slagtet i Tyskland.
Er der nogen som helst dokumentation eller sikkerhed for, at det ikke fortsat vil ske, hvis vi forudsætter, at prisen på 1 kg svinekød er højere i Tyskland end i Danmark?
Ville der være noget som helst til hinder for, hvis man producerede 5 millioner ekstra svin i forhold til den nuværende produktion, at de så ikke også ville blive sendt til Tyskland til slagtning under den forudsætning, at prisen der er højere?
Hans Christian Schmidt (V), 2006-03-21:
Det er jo en helt o.k. øvelse, at man bliver ved med at spørge om noget, man godt ved, man ikke får svar på, for det er jo ikke sådan, at man ikke får at vide, hvorfor man ikke får svaret.
Man får at vide, at det er, fordi det ikke er aftalt endnu.
Det vil ske sammen med miljømyndighederne, og det vil ske sådan, at det er miljømyndighederne, der skal godkende det.
Alligevel så forsøger man bagefter lidt at udstille det, som om det skulle være noget meget mystisk.
Nej, det er meget klart; det står sådan set i alt, nemlig at det vil blive aftalt efterfølgende.
Jeg har selvfølgelig en forståelse for, at nogle måske kan synes, det kunne have været rart, de kunne have været inde over det, men sådan er det.
Og jeg er bare nødt til at sige, at vi jo har diskuteret forslaget, hvor vi dengang sagde, at det ville være en god idé, at vi lod være med at diskutere yderligere om lejerboligerne og tog det hele i det her lovforslag.
Men det var man jo hverken fra Enhedslistens eller for den sags skyld Socialdemokratiets side indstillet på.
Det skulle stemmes igennem; det var nu, det skulle ske.
Man mente, man havde en god sag, man ville ikke vente på, at man fik alt med, og nu er det så, man sidder og ærgrer sig lidt over det.
Måske skulle man alligevel have ladet være og ventet og så gået sammen med os andre.
Men sådan er det.
Kirsten Brosbøl (S), 2006-03-21:
Den er jeg meget glad for, at ministeren tager fat på, for det er jo i år, vi skal have evalueret den indsats, der er foregået, og jeg håber meget, at ministeren også vil inddrage Folketinget i det arbejde med at evaluere handlingsplanen.
Jeg var ikke helt sikker på, hvad ministeren rent faktisk tilkendegav om 15-dages-beskyttelsestilbuddet, hvor det jo i dag er sådan, at kvinder, der er ofre for menneskehandel, kan blive i Danmark i 15 dage.
Det er jo noget af det, vi fra socialdemokratisk side længe har argumenteret for, nemlig at det er nødvendigt at udvide den periode.
Jeg kan forstå, at man er i gang med at se på den regel.
Er det ministerens hensigt, at vi nu kan få en udvidelse af det beskyttelsestilbud i den næste handlingsplan?
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-03-21:
Det er ganske rigtigt, at vi har vandmiljøplaner, og at man i forskellige ministerier og forskellige udvalg slås meget om, hvad vi skal gøre for miljøet, og generelt har man vel fået det til at lykkes i en eller anden grad.
Vi har nok stået meget fast på, at vi godt vil have det til at gå hurtigere.
Vi havde gerne set, at der var sket mere på området, og vi ved i hvert fald, at med hensyn til lugtgener og ammoniakudslip er man langt fra at få tingene til at fungere på området.
Angående flere dyr er jeg ikke i tvivl om, at når man ser på den erhvervsøkonomiske udvikling, kræves der flere og flere dyr, men derfor kan man jo godt sige: Jamen o.k., vi sætter en grænse her, for vi tror, at den sunde udvikling, også den sunde økonomiske udvikling, bliver anderledes på lang sigt.
Hans Christian Schmidt (V), 2006-03-21:
Jamen sådan oplever jeg det også.
Tak for debatten.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Christian H. Hansen (DF), 2006-03-21:
Jeg vil bare takke ministeren for svaret og takke ministeren for, at min dag nu er reddet.
Hans Christian Schmidt (V), 2006-03-21:
Jeg tror, jeg vil svare på den her måde til hr. Christian H. Hansen: Det er sikkert, fordi de aftaler, hr. Christian H. Hansen er vant til at indgå med ministeren og for den sags skyld med andre i regeringen, altid holder, og så bliver man jo ikke angrebet af det her med, at man tror, det kan være, at der er nogen, der løber fra det.
Så jeg kan selvfølgelig bekræfte, at i en aftale gælder det begge veje for begge parter.
Ligesom vi forventer, at vores aftaleparter selvfølgelig overholder de spilleregler, så overholder vi dem også.
Derfor er det i grunden et godt punktum at sætte for dagen efter en lang debat: at vi alle sammen kan være sikre på, at det giver bedre dyrevelfærd, det giver bedre miljø.
Det bliver forhåbentlig også bedre for arbejdspladserne, og det bliver forhåbentlig også bedre for dem, der skal sørge for, at de kommer.
Christian H. Hansen (DF), 2006-03-21:
Det kan måske virke mærkeligt, at jeg lige vil stille et spørgsmål til ministeren, da vi jo har indgået en aftale.
Men med den her debat, der har været i dag,
har jeg på et tidspunkt følt det, som om jeg blev sat ind i en boks og der var nogen, der blev ved med at råbe til mig: Du skal ikke tro på ministeren, du skal ikke tro på ministeren.
Og hvis man sidder i sådan en boks og det bliver gjort tilstrækkelig mange gange, så kan der ske det med mennesker, at de så småt begynder at spørge: Gud ved, om virkeligheden er sådan?
Er ministeren så også klar over, at hvis ministeren løber fra de ting, der står, der skal ske i det her lovforslag, så bliver det totalt umuligt at indgå aftaler med Dansk Folkeparti fremover?
Hans Christian Schmidt (V), 2006-03-21:
Nu er det jo sådan, og det tror jeg også at hr. Bjarne Laustsen ved, at når en minister fremsætter et lovforslag, så plejer man at tage alle ideerne med og bliver ikke ved med at fremsætte nye lovforslag – jeg tror, hr. Bjarne Laustsen har diskuteret det mange gange i Folketinget – og ja, man kan måske endda finde eksempler på, at man har kritiseret en minister for ikke at gøre tingene færdige i stedet for bare at blive ved med at komme med ekstra lovforslag.
Må jeg så ikke om det med, hvor mange grise vi taler om, igen sige: Det at landbrugsloven ikke mere stiller krav om ejerjord ved over 250 dyreenheder, men ved 120 dyreenheder – eller rettere sagt, det gør den, men vi sætter ejendomskravet til 30 pct. og ikke 100 pct. – jamen det har da ikke noget at gøre med, hvor mange grise man så må have.
Vi må endelig sende det signal nu ud til hele Danmark, så ingen tror på det, hr. Bjarne Laustsen er ved at fortælle, nemlig at man nu roligt kan starte med at købe ind, for nu kører vi bare.
Det er jo et helt andet sæt regler, som har med miljømyndighederne at gøre, det er miljøregler, og det er dem, der afgør, om man kan eller ej.
Der er f.eks. det kumulative princip, som er et lidt teknisk udtryk, men som betyder, at det ikke er nok, at man har lov til at udvide – altså man har en bedrift, der kunne tåle f.eks. at få flere svin ind – næh, man skal også sikre sig, at det samlede tryk i området ikke er større, end det må være af miljøhensyn, og så kan det være ligegyldigt, om man har luft til det eller ej.
Bjarne Laustsen (S), 2006-03-21:
Jeg er glad for, at ministeren siger, at der skal være ligeberettigelse osv.
Jeg tror nu ikke, det er fødevareloven eller landbrugsloven her, der regulerer det; det er mere ægteskabslovgivningen, hvorefter man ikke har ret til flerkoneri, for så kunne man jo gifte sig til rigtig mange svin.
Nå, men jeg forstår, at ministeren nu ikke vil sige noget som helst om, hvordan han tror svinetrykket vil udvikle sig omkring det her.
Mon det kommer frem inden tredjebehandlingen af det her lovforslag?
Der er ting, der skal ordnes med miljømyndighederne, og hvordan skal handleplanerne se ud?
Får vi et svar inden tredjebehandlingen på, hvad regeringen tror at det her forslag vil føre med sig?
Så vil jeg godt sige, at det var en pudsig sammenblanding, ministeren havde i sine afsluttende bemærkninger om, at det her skulle have noget med landlejere at gøre.
Vi har jo set ministeren sige direkte på fjernsynet, at det da er en sag, vi skal have kigget på.
Dansk Folkeparti sagde betingelsesløst: Det her forslag skal vi have ordnet, men uden at det var et spørgsmål om, at man skulle øge antallet af dyreenheder.
Er det ikke korrekt?
Jeg går meget ind for ligeberettigelse, og derfor ville jeg høre, om det er korrekt, at det ifølge lovforslaget er sådan, at man kan gifte sig til flere svin, i og med at det nu ikke bare er manden, men også konen, der kan få lov at have det antal dyreenheder, som regeringen nu lægger op til.
Hvordan vil svinetrykket udvikle sig, hvis man gør det, at man vælger at bruge normen fuldt ud i forhold til antallet af bedrifter, man har, altså hæver den med 200 dyreenheder?
Hvor mange flere svin kommer der så?
Så var der et andet spørgsmål: Hvis man vælger, som man gør det i dag, at eksportere adskillige millioner svin, hvor mange flere regner regeringen så med, der kommer?
Der må være nogle scenarier, som regeringen kigger på.
Det korte af det lange er jo, at forslaget er blevet stillet, for at man kan have nogle flere svin i Danmark.
Er det ikke korrekt?
må jeg spørge ministeren.
Hans Christian Schmidt (V), 2006-03-21:
Man er altså nødt til at sige til hinanden, og sådan tror jeg også mange har oplevet historiens forløb: Priser går op og ned.
Somme tider er det en god idé at have svin, somme tider er det en god idé at have kvæg, somme tider er det en god idé at have fedesvin, somme tider er det en god idé at have smågrise.
Det, hr. Jens Peter Vernersen – mener jeg – gør sig selv skyldig i her, er at sige, at vi nu antager, at de næste 15-20 års udvikling kan aflæses i rigets og Tysklands tilstand i dag, og herefter kan vi så tage alle beslutninger.
Og så vil jeg bare sige til hr. Jens Peter Vernersen, at jeg tror, der er mange, der kan komme rigtig galt af sted med at drive virksomhed på den tro, at intet kan forandre sig de næste 10-15 år.
Jeg må jo sige, at jeg også har set udsendelser i fjernsynet, hvor en landmand blev spurgt, hvad det ville betyde.
I hans tilfælde – sagde vedkommende – ville det betyde, at han nu i stedet vil prøve at fede svinene op her, for det kunne han se en fordel i.
Så der er mange diskussioner omkring, hvor man geografisk ligger henne.
Men ikke at prøve på at løse det problem, at man står i vejen, vil da alligevel være underligt.
Vi kan da i det mindste sikre, at vi kan prøve at bevare de danske arbejdspladser, hvis det nu skulle være muligt.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-03-21:
Og hvad angår smågrise, 30-kilos-grise, der bliver eksporteret til Tyskland, er ministeren så ikke enig i, at det simpelt hen er, fordi det er en god forretning og ikke kræver så stort et investeringsapparat at producere disse smågrise, og dermed kan man gøre det billigere, og man kan have en fortjeneste, og det er det eneste, der regulerer det her område?
Det er udelukkende markedsvilkår, og det vil det også være fremover.
Hans Christian Schmidt (V), 2006-03-21:
Jo, men nu skal vi først lige have slået helt fast, at man ikke bare kan udvide antallet af sine dyreenheder, som det passer en.
Jeg synes måske nok, at vi starter lidt langt henne.
Og det synes, som om nogle ordførere er meget optagede af at blande hele miljølovgivningen ind i landbrugsloven.
Det kunne man måske også godt have gjort, men sådan har vi altså ikke valgt at gøre det.
Det er sådan, at miljølovgivningen har sit eget regelsæt, og det vil sige, at alt, hvad der handler om miljø, alt, hvad der handler om antallet af dyreenheder, VVM-godkendelse og alt muligt andet, kører jo der.
Det, vi diskuterer, er ejerkravet, og nej, jeg kan da ikke give en garanti for det, men jeg tror, at jeg med sikkerhed kan sige, at gør vi ingenting, så kan vi i hvert fald være sikre på, at det vil fortsætte.
For det vil da være svært at få råd til at investere i at opfede svin, når man ved, hvor meget jord man behøver at købe, når man ryger over 250 dyreenheder – den jord, som nogle landmænd har forklaret koster helt op til fem gange det, det koster at bygge staldene – og så kan man da godt forstå, der må blive bundet meget kapital der, som så kan være meget svær i stedet at bruge på staldbygninger, hvor man kan opfede svin.
Så nej, garantier tror jeg de fleste skal holde sig fra, men man kan da i det mindste prøve på ikke at stå i vejen.
Hr. Ole Glahn lægger mig jo ord i munden, jeg ikke har sagt.
Jeg har kun sagt, at når man går fra 750 til 950 dyreenheder, så vil vi skærpe miljøkravene.
De fleste må da alligevel blive glade for det, for havde vi ikke gjort det, så var miljøkravene blevet ved med at være de samme.
Så selv de mindste forbedringer, vi finder ud af, når vi laver forslaget, er da en forbedring.
Det, hr. Ole Glahn vil vide, er, om man ikke godt kan få at vide, hvad det er, ministeren vil beslutte sig for, selv om det i grunden står alle steder, at det er noget, der først skal forhandles bagefter.
Nej, det kan man ikke, for sådan forhandler man ikke.
Man forhandler ved, at vi diskuterer det igennem.
I øvrigt er sådan noget som miljøsynspunkter jo også noget, jeg selvfølgelig vil aftale med de miljømyndigheder, med de ressortministre, der har med det at gøre.
Det gælder også dyrevelfærd, hvor det jo er Justitsministeriet, der har med det at gøre, og selvfølgelig skal vi have input fra de ministerier, når vi sidder og laver det.
Ole Glahn (RV), 2006-03-21:
Nu kommer jeg jo som bekendt hverken fra Socialdemokratiet eller Enhedslisten, og jeg har alligevel et behov for at få oplyst: Der må da være mulighed for, at ministeren kan løfte sløret for nogle af de tanker, man har haft.
Man går ud og proklamerer, at det her er et forslag, som vil gavne miljøet med skærpede miljøkrav, og så kan ministeren ikke komme med et eneste eksempel på, hvad det kunne være.
Det er noget, der først skal behandles bagefter.
Jeg kan jo så fortsætte, hvor hr. Per Clausen slap.
Jeg har altså den samme opfattelse som hr. Per Clausen, og jeg synes ikke, vi får svar på spørgsmålet.
Det her er lanceret som et forslag, der både skulle gavne dyrevelfærden og miljøet.
Hvad er det for en handlingsplan, man skal sætte i gang?
Kunne vi ikke få nogle eksempler på det?
Hans Christian Schmidt (V), 2006-03-21:
Der var to spørgsmål.
Det første omkring ligeberettigelsen kan vi lige tage først: Jamen det glæder mig da, at det er sådan, at hr. Bjarne Laustsen synes
, at det er en god ide.
Men jeg tror nu ikke, at ligeberettigelsen har gjort et større indtryk på hr. Bjarne Laustsen, når han alligevel tror, at det først er noget, vi indfører nu.
Hr. Bjarne Laustsen har haft længere tid til at glæde sig over det, for det var sådan set noget, der skete sidste gang.
Jeg siger det kun, fordi det jo er rart nok, at man har kunnet glæde sig over det længe.
Til det næste om antallet af svin kan jeg svare: Næh.
Jeg må også sige til hr. Bjarne Laustsen, at det jo er ret afgørende, at fordi vi tillader gårde med over 750 dyreenheder, er det jo ikke ensbetydende med, at man kan få lov at udvide, så jeg forstår slet ikke sammenhængen.
Fordi vi laver landbrugsloven om, ophæver vi jo ikke al miljølovgivning og siger, at man så nu kan have alle de grise, alle de svin, man vil, i Danmark.
Men jeg vil bare have lov at sige i debatten, at det, der er det helt afgørende, er, at man er nødt til at gøre sig klart, at når man diskuterer, om man gerne vil beholde slagterier i Danmark og beskæftige slagteriarbejdere, så er der altså en god sammenhæng mellem antallet af dyr, der skal slagtes, og antallet af slagteriarbejdere, vi har behov for.
Allan Niebuhr (KF), 2006-03-21:
Det har hr. Christian H. Hansen fuldstændig ret i.
Det var også derfor, mit svar til hr. Ole Glahn før var, som det var, at hvis man spiller sig uden for holdet, er man i hvert fald sikker på ikke at få indflydelse.
Jeg hørte også, at hr. Christian H. Hansen faktisk sagde det samme til den socialdemokratiske ordfører før, nemlig at i stedet for bare at melde pas og melde fra med det samme
kunne man jo melde sig på banen og i hvert fald være med.
Jeg kan heller ikke love – og det sagde jeg også til hr. Ole Glahn – at der ændres noget, for vi har en aftale med Dansk Folkeparti på nuværende tidspunkt, så det er et spørgsmål om en helhed, hvad vi når frem til.
Det har hr. Christian H. Hansen fuldstændig ret i.
Per Clausen (EL), 2006-03-21:
Det kan blive spændende at se, hvordan de her kommende forhandlinger mellem de tre forligspartier og så nogle andre partier i Folketinget falder ud.
Så kan selv høringssvar ikke få det lavet om.
Så jeg tror måske, at Det Radikale Venstre og Socialdemokraterne gør sig naive illusioner, hvis de tror, at der kommer noget ud af det.
Men jeg vil spørge hr. Niebuhr: Er det ikke rigtigt, at det her forslag ikke fører til forbedringer af miljøet?
Det kan vi være helt sikre på, for det fremgår meget klart, at de forbedringer, som gennemføres i forhold til miljøet, skal bruges til at øge dyreandelen.
Det handler altså om, at man vil sikre, at der kan blive en større produktion, måske uden at det belaster miljøet yderligere.
Allan Niebuhr (KF), 2006-03-21:
Jeg kan ikke nu her fra talerstolen love, at der bliver nogle ændringer, og hvilke ændringer der i givet fald bliver tale om, men jeg siger bare, at hvis partierne vil gøre sig håb om at gå ind og lave noget, så kræver det da i hvert fald, at man melder sig på banen og vil være med til at diskutere tingene.
Ole Glahn (RV), 2006-03-21:
Nu svarer hr. Allan Niebuhr ikke direkte på mit spørgsmål, kan man vist roligt sige, så jeg vil gerne spørge en gang til: Hvis vi nu siger ja til at komme til sådan nogle forhandlinger – jeg går ud fra, at det egentlig er uden for udvalgsarbejdet, for det er jo ikke sikkert, at alle partier siger ja til det – kan vi så forvente, at der bliver taget hensyn til det, hvis vi ønsker, at grænsen ikke skal hæves med 200 dyreenheder?
Allan Niebuhr (KF), 2006-03-21:
Hr. Ole Glahn ved jo også godt, at der ligger en udvalgsbehandling imellem første behandling og anden behandling.
Der kan man jo gå ind og begynde at præge debatten og prøve at præge udviklingen.
Jeg vil da ikke herfra love, hvad vi kan nå frem til, men hvis vi overhovedet skal have en chance for, at oppositionen involverer sig i det her, så kræver det da i hvert fald, at oppositionen også spiller på banen og ikke, som vi hørte det før fra den socialdemokratiske ordfører, melder fra med det samme og siger: Det stemmer vi imod.
Så er man i hvert fald ikke med i en eventuel udvalgsbehandling.
Ole Glahn (RV), 2006-03-21:
Nu hører vi fra hr. Allan Niebuhr, ligesom vi hørte fra hr. Christian H. Hansen, at der bliver inviteret til forhandlinger om det her.
Indebærer det, at man, hvis vi siger ja til den invitation, kan diskutere, om det skal være en stigning på 200 dyreenheder eller en mindre stigning?