runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulla Tørnæs (V), 2001-10-04:
Mener hr. Jan Petersen, at det er udenrigsministerens linje, der er kendetegnende for Socialdemokratiets udlændingepolitik, eller er det indenrigsministerens linje?
Det kan ikke være særlig svært at svare på.
Ét svar, det er jeg fuldt ud tilfreds med.
Jan Petersen (S), 2001-10-04:
Så har vi det ordkløveri igen.
Men lad mig nøjes med at sige følgende: Det er vel ikke særlig underligt, at der kommer to svar på én tale, der indeholdt to standpunkter.
Ulla Tørnæs (V), 2001-10-04:
Jamen det er da lidt besynderligt.
Først spørger vi om: Hvad er Socialdemokratiets bud på, hvordan man forebygger, at Danmark huser krigsforbrydere og andre, så de frit kan gå rundt i det danske samfund?
Det kan hr. Jan Petersen ikke svare på.
Så spørger jeg blot om: Hvem er det så, der tegner Socialdemokratiets linje i udenrigspolitikken?
Er det indenrigsminister Karen Jespersen, der på baggrund af Venstres landsmøde klart understregede, at Venstre er på bølgelængde med os?
Hvem er »os« i denne sammenhæng så, hvis jeg må spørge på en anden måde?
Jan Petersen (S), 2001-10-04:
Der er mange eksempler på i disse år, at politik gøres til personspørgsmål.
Her fik vi et mere.
Ulla Tørnæs (V), 2001-10-04:
Nu hørte vi tidligere hr. Jan Petersen understrege, at han skam ikke er dommer, at han skam heller ikke er anklager.
Men da jeg går ud fra, at hr. Jan Petersen er politiker, vil jeg bede hr. Jan Petersen svare på: Hvem er det, der tegner Socialdemokratiet, når det handler om forebyggelse af, at disse sager opstår i det danske samfund?
For vi har jo heller ikke kunnet få noget bud på, hvordan Socialdemokratiet vil forebygge, at noget sådant vil ske. Så vil jeg bede hr. Jan Petersen svare på: Hvem er det, der tegner Socialdemokratiet i udlændingepolitikken?
Er det indenrigsminister Karen Jespersen, eller er det udenrigsminister Mogens Lykketoft?
Et meget præcist spørgsmål, som kan besvares meget præcist.
Jan Petersen (S), 2001-10-04:
Det har jo været en del af debatten siden den 11. september, at venner og fjender, eller hvad vi nu kalder det, bytter lidt rundt.
Det har også indimellem været lidt svært at få skabt en egentlig enighed om, hvad vi lægger i ordet terrorisme.
Der er ikke så meget, der er sort-hvidt i det her.
Derfor vil mit svar til hr. Søren Søndergaard være: Jeg synes, det er svært at se, at vi kan operere konstruktivt og ordentligt i det område, uden at Pakistan indgår.
Men så vil jeg sige som den anden del af svaret, at det skal være en konsekvent målsætning i de indsatser, vi deltager i, også i det, vi deltager i internationalt, at det at skabe demokrati og det at hjælpe lande med at løse konflikter og det at få menneskerettigheder til at fungere foregår som en konsekvent del af den udvikling, vi deltager i, og det udviklingsarbejde, vi deltager i.
Så jeg vil godt have lov at gå på to ben, og hr. Søren Søndergaard tror jeg også bør have en vis pragmatisme her for ikke at miste det mål, som jeg tror, vi er enige om.
Søren Søndergaard (EL), 2001-10-04:
Den del med FN kan vi være enige om.
Men problemet er jo, at den alliance, den nye globale alliance, det nye globale fællesskab bliver opbygget meget konkret.
Og hvem er det, det bliver opbygget konkret med?
Ja, det bliver f.eks. opbygget konkret med det pakistanske militærdiktatur, som nu har fået løftet de sanktioner, der blev indført, i forbindelse med at landet lavede et atomvåben.
Man forsøger at få andre styrer med, andre mullahstyrer, andre dybt fundamentalistiske styrer, f.eks. det fundamentalistiske styre i Saudi-Arabien og i Emiraterne.
Hvordan tror man, man kan bekæmpe fundamentalisme og terror sammen med det fundamentalistiske regime i Saudi-Arabien og i Emiraterne, som knuser enhver form for folkelig aktivitet for forbedringer?
Er man ikke ved at begå nøjagtig den samme fejltagelse, som man gjorde med bin Laden?
Bin Laden blev jo opfostret i USA.
Han var jo betalt af USA, og de raketter, de Stingermissiler, man risikerer at møde, kommer fra USA.
Jan Petersen (S), 2001-10-04:
Jeg vil sige til hr. Søren Søndergaard, at et meget centralt afsæt for det globale fællesskab er FN's Sikkerhedråds resolution, som jo binder FN's medlemslande, og som dermed leverer et verdensomspændende fælles angreb på terrorisme, finansielle transaktioner og en række andre ting, som jo foregår grænseoverskridende.
Når jeg taler om det globale fællesskab, er det, fordi jeg på den tragiske baggrund synes, at det er politisk positivt, at det er FN som den verdensomspændende organisation, der danner den institutionelle ramme.
Og jeg synes, det er vældig udfordrende og ikke mindst for mangeårige danske positioner, at vi på den måde og med fuldt amerikansk engagement kan begynde at bruge FN mere aktivt.
Jeg ser i det også en mulighed for, at det, man kalder den multilaterale indsats, ikke blot hvad angår nødhjælp, men også med hensyn til udvikling, fattigdomsbekæmpelse osv., får nye muligheder.
Så, sagt til hr. Søndergaard, det er det, der ligger bag mine ord.
Men det afgørende for det nye er amerikansk engagement, og at FN er fundamentet for en væsentlig del af det, der nu sker globalt.
Søren Søndergaard (EL), 2001-10-04:
Jeg kan give Enhedslistens støtte.
I lange passager skulle man næsten tro, det var os, der havde formuleret det.
Vi er nemlig fuldstændig enige i, at det er forkert at se på tingene, som om verden startede på ny den 11. september, hvor grufuldt det terrorangreb end var.
Der har været andre grufulde terrorangreb, og der har også været andre grufulde angreb begået af stater, f.eks. mod palæstinensere, mod kurdere, som det har været nævnt, og også mod bosniske muslimer.
Vi synes også, det er vigtigt, at der her er en erkendelse af, at skiftende regeringer - ikke bare den nuværende, men skiftende regeringer - ikke har sørget for, at international lovgivning var ordentligt implementeret i dansk lovgivning, og vi synes, det er godt, at der er et pålæg om, at det skal ske fremover.
Vi synes også, at det er utrolig godt at slå fast, at man ikke skal gøre grupper, etniske, religiøse eller andre grupper, ansvarlige som grupper for de terrorhandlinger, der er begået.
Der er fanatikere i mange forskellige lejre.
Men jeg har et enkelt spørgsmål til hr. Jan Petersen
vedrørende den udenrigspolitiske del. Når hr. Jan Petersen snakker om det her nye globale fællesskab mod terrorisme, som skulle opbygges, kunne hr. Jan Petersen så ikke fortælle lidt mere om, hvad det fællesskab består i, og måske især om, hvem der er med i det nye globale fællesskab?
Jan Petersen (S), 2001-10-04:
Så lad mig føje til mit tidligere svar, at vi jo netop også i forbindelse med åbningsredegørelsen og i forbindelse med de forpligtelser, vi giver os bevidste ind i, også internationalt, har sagt, at der, hvor der er behov for, at lovgivningen ændres, justeres, gør vi det.
Men vi forudsætter, at vi forbereder det grundigt.
Jeg har faktisk, med hr. Bendt Bendtsens partis opbakning, også fremsat et forslag til en vedtagelse, som jo netop også nævner, at vi skal forberede en udvidelse af det grundlag, vi har for at få strafforfulgt krigsforbrydere.
Bendt Bendtsen (KF), 2001-10-04:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Jan Petersen i, at det ikke er os her i dette hus, der skal dømme i de her sager.
Det, jeg spørger til, er, hvorfor man i regeringen har accepteret, at de her sager har ligget her i flere år.
Det er jo ikke nogen nyhed.
Man kan jo læse i dagens aviser, hvor lang tid de har været her, man kan læse om, hvad de har begået.
Og så har man intet foretaget sig.
Det er det, jeg spørger ind til.
Jeg spørger ikke, om det er os, der skal være anklagemyndighed, og om, det er os, der skal være dommere.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge lidt til indenrigsministerens tanker tidligere om en øde ø, f.eks. Middelgrunden, det er et tidligere asylcenter.
Var det måske ikke klogere at bruge det til at lade folk vente, indtil de kan få en afgørelse på det her?
Jan Petersen (S), 2001-10-04:
Jeg går ud fra, at hvis der i en asylsag er grundlag for at henvende sig til anklagemyndigheden, orientere dem, sker det.
i en diskussion om datoforløb osv.
Jeg går ud fra, at de spilleregler, der gælder i et retssamfund, og som Det Konservative Folkeparti jo også står bag, gælder.
Og det vil sige: Er der et grundlag for at fængsle folk, så sker det, og er der grundlag for at give mennesker en dom, så får de det. Jeg går ud fra, at det også gælder den type sager her.
Bendt Bendtsen (KF), 2001-10-04:
om terrorbekæmpelse, om ikke at skabe fjendebilleder.
Jeg hører også ordføreren tale om, at man ikke er dommer, men hvad er årsagen til, at Socialdemokratiet med indenrigsministeren, med justitsministeren i spidsen har accepteret, at folk, der af egen fri vilje har fortalt, at de er mordere og terrorister og bødler, ikke langt tidligere er blevet retsforfulgt? Er det rimeligt, at de går frit rundt på gader og stræder i det danske samfund?
Jan Petersen (S), 2001-10-04:
Når jeg sagde, at jeg ikke er dommer i dette land, vil jeg også fremføre, at jeg heller ikke er anklager.
I lige præcis den sag og måske også andre, der dukker op, er det jo anklagemyndigheden, der skal rejse sagerne på det grundlag, der er, og det gør anklagemyndigheden.
Jeg går ud fra, at der er bred enighed om, at vi har et retssystem i dette land, og at det retssystem skal være robust og indrettet sådan, at det kan retsforfølge folk, der har begået forbrydelser, og bruge de spilleregler, der gælder i den forbindelse.
Så spørger fru Pia Kjærsgaard, om der ikke kommer noget på denne side af valget.
Det kan indebære, og det vil formentlig indebære, at vi skal ændre på lovgivningen.
Derudover er der i december, om jeg husker ret,
det opsamlende møde for EU's justitsministre, hvor de aftaler, vi har indgået på europæisk plan om, hvad vi skal gøre, også skal afgøres.
Så der bliver tale om i sammenhæng med det fællesskab, vi indgår i på verdensplan og på europæisk plan, at der skal ændres i dansk lovgivning.
Så jeg synes ikke, at man kan sige, der ikke sker noget, og jeg synes, det er forkert at gøre det til et egentligt konfliktpunkt, om der sker noget eller ej, for det gør der.
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-10-04:
Når hr. Jan Petersen siger, at han ikke kunne komme med specifikke forslag, er det så, fordi der ikke kommer noget på denne side af et folketingsvalg?
Og når hr. Jan Petersen kun har 20 minutter, kunne man måske have undladt at tale om sund mad eksempelvis.
Det er vigtigt, men der er altså sager, der er umådelig meget vigtigere i disse tider. Og jeg vil gerne til den konkrete sag om den irakiske hærchef spørge Socialdemokratiet, for vi har ikke kunnet få noget som helst svar fra regeringen; hr. Jan Petersen må have været underrettet, man må have drøftet denne her sag i Socialdemokratiet: Hvornår er regeringen blevet opmærksom på, at vi huser sådan en person i Danmark, samt at vi yderligere huser flere personer af samme karat?
Og hvorfor har man intet, intet, intet foretaget sig, før medierne har taget fat på denne sag?
Det her er en skandalesag af dimensioner, og hvis regeringen har vidst det og undladt at gøre Folketinget opmærksom på det, bliver det endnu mere alvorligt.
Jeg er alvorlig bange for, at der er fejet temmelig meget ind under gulvtæppet i denne sag.
Jan Petersen (S), 2001-10-04:
Det ene svar, jeg skal give til fru Pia Kjærsgaard, fremgår faktisk af forslaget til vedtagelse.
Der skal forberedes lovgivning med hensyn til de problemer, der måtte være i at retsforfølge eventuelle krigsforbrydere i Danmark.
Det skal forberedes, og det synes jeg er klogt, sådan at vi på den måde kan retsforfølge eventuelle terrorister, krigsforbrydere eller andet, der er i landet.
Det er en stor opgave.
Det er ikke nogen ny opgave, det er en opgave, der har været der hele tiden.
Den vil også være der i fremtiden.
Regeringen har jo varslet, også efter det udspil, der er aftalt i EU, at lovgivningen gennemgås, og når jeg ikke specificerede det her, er det, fordi jeg er enig med statsministeren, der var ret specifik i sin tale.
Jeg havde kun 20 minutter til min tale.
Så det er såmænd forklaringen på det.
Jeg vil så sige til fru Pia Kjærsgaard, og det kan godt være, at jeg bliver nødt til at gentage det mange gange i debatten, og så gør jeg det: Jeg er ikke dommer i dette land.
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-10-04:
Jeg må sige, at i modsætning til den åbningstale, vi hørte tirsdag fra statsministeren, hvor statsministeren overraskede med mere stærk tale, end vi har været vant til, var det her svagt i uhyggelig høj grad.
Jeg synes, det var en hælden vand ud af ørerne, og det, jeg godt kan undre mig over, var den patos, hr. Jan Petersen havde i sin appel om, at nu skulle vi stå sammen, nu skulle vi være ansvarlige.
Vi tager stilling til det på et senere tidspunkt.
Jeg synes, det er uhørt, det må jeg sige, når man samtidig skal være vidne til en ordfører, der står og lægger op til, at i denne her alvorlige situation skal der virkelig være sammenhold om tingene.
Så må jeg så spørge hr. Jan Petersen i forhold til de tiltag, som hr. Jan Petersen vil komme med i forhold til udlændingelovgivningen: Hvad vil der ske i forhold til, at Danmark ikke skal huse formodede terrorister eller krigsgeneraler?
Den historie, som har været rullet op siden søndag, og hvor regeringen i den grad har været på den, forholdt hr. Jan Petersen sig overhovedet ikke til.
Hvad vil man gøre, for at Danmark ikke modtager den slags personer - mennesker, der har været medvirkende til mord på tusindvis af civile?
Hvad vil Socialdemokratiet gøre i den anledning?
Holger K. Nielsen (SF), 2001-10-04:
Jo, men det forpligter stadig væk os også til selv at tage stilling.
Man kan ikke bare sige, at fordi USA siger, at vi skal gøre sådan, skal vi det.
Det er totalt uholdbart, når danske politikere forsøger at skyde ansvaret fra sig og sige, at det her må vi bare acceptere - nicht weiter - uden selv at tage stilling.
Det er uholdbart.
Det går ikke.
Nej, heldigvis ikke.
Det, jeg sagde, var følgende: Både Afghanistankrigen og Vietnamkrigen begyndte i det små.
Det fik nogle konsekvenser, som ingen, da det startede, overhovedet havde overblikket over.
Der er adskillige russiske militærfolk, der har advaret kraftigt imod, at man overhovedet begynder at gå ind i Afghanistan.
Jeg vil ikke udelukke, at der kan laves en fornuftig militæraktion, en begrænset aktion.
Jeg advarer bare imod, at man laver en omfattende aktion, og det kan bestemt ikke udelukkes.
Hvis fru Mimi Jakobsen er så klog, at hun lige ved, hvad der vil ske, så burde hun altså få en eller anden profetpris.
Men jeg tror altså ikke, hun er så klog, hvis jeg skal være helt, helt ærlig.
Jan Petersen (S), 2001-10-04:
Jeg synes nu ellers, jeg var forholdsvis grundig i et par tidligere besvarelser til andre ordførere om, at vi jo gennemgår lovgivningen nu, og det skal man jo gøre ordentligt og ikke for langsomt, men heller ikke for hurtigt.
Vi har jo heller ikke lagt skjul på, at vi ønsker en oprustning af efterretningsvirksomheden.
I det hele taget er der ikke for os nogen lukkede døre i forhold til, hvordan vi forebygger, og hvordan vi håndterer de her spørgsmål, som bliver sat af den dagsorden, som terrorismen har aktualiseret, men som jo for så vidt har været en dagsorden også over denne regerings tid, og hvor der jo er gennemført ganske mange ændringer, herunder også stramninger, når det var nødvendigt for at tilpasse vores udlændingepolitik til den situation, vi befinder os i.
Jeg fulgte selvfølgelig også Venstres landsmøde, men jeg har i og for sig tænkt mig, at det vil være klogest af os alle - og det synes jeg også skulle være en opfordring til Venstres ordfører - at vi bevarer dialogen og reducerer behovet for at stå og bruge de dér lidt klassiske politiske tricks.
Jeg synes i og for sig, at de her sager er lidt vigtige for os alle sammen.
Villy Søvndal (SF), 2001-10-04:
Ud over at være en debat om den irakiske general i Danmark er det jo en åbningsdebat, vi er i færd med, hvor det vel også er væsentligt at interessere sig lidt for, hvad samfundet i øvrigt sådan skal være optaget af. Hr. Jan Petersen nævnte en række gode træk i vores samfund, en række fremskridt siden 1993.
Det deler vi opfattelsen af.
Vi har også deltaget i nogle af dem.
Samtidig nævnte hr. Jan Petersen nogle af hullerne og opfordrede samtidig til forsigtighed efter begivenhederne den 11. september.
Jeg vil godt spørge: Hvad er regeringens hovedkonklusion i forhold til den økonomiske politik?
Er den, at man skal - som jeg så, at den amerikanske præsident har gjort - lægge op til en offensiv økonomisk politik for at undgå, at tilbageslaget sådan får mere varig karakter, altså forsøge at undgå, at man kommer til at forstærke det tilbageslag, der er i økonomien?
Eller hvad betyder ordet forsigtighed i hr. Jan Petersens mund?
Jan Petersen (S), 2001-10-04:
Forsigtighed betyder, at vi lige holder øje med, hvad der sker, og ikke disponerer efter, at det ser ud nøjagtigt, som det gjorde før den 11. september, for det gør det ikke.
Men at bede mig om at konkludere definitivt på, om den påvirkning, som vi i hvert fald kan være rimelig sikre på der
bliver længere eller kortere, synes jeg ikke vil være holdbart.
Det, der er sket på aktiemarkedet, påvirker de statslige indtægter.
Jeg tror - og jeg synes også, der er noget, der taler for det -
at det er en kortvarig effekt.
Det er selvfølgelig så ikke noget, der over den mellemlange sigt påvirker dansk økonomi; så kan det gå forholdsvis hurtigt over.
Vi har nogle langsigtede mål for dansk økonomi, som handler om, hvordan vi sikrer, at der er midler til god velfærd også om 10 og 15 og 20 år, og det stiller nogle bestemte opgaver til gældsafviklingsforholdene, som vi efter min og mit partis opfattelse skal leve op til.
Villy Søvndal (SF), 2001-10-04:
Men det afgørende for SF i forhold til de finanslovforhandligner, der ligger lige for, er sådan set også bekræftelsen af den velfærdsdagsorden, som jeg tror er afgørende, for størstedelen af hr. Jan Petersens tale var også, at der fortsat er store, store huller i velfærden, huller som man jo specielt møder, hvis man arbejder meget med socialområdet. Der er ældre, der undrende spørger: Hvordan kan det være, at den store økonomiske fremgang, der har været, ikke i højere grad skal blive os til del? Der er syge mennesker, der spørger: Hvorfor skal det være så svært at fastholde et forsørgelsesgrundlag for et samfund, der er blevet så meget rigere, end det var engang?
Og der er folk, der undrende spørger: Hvorfor er der boligmangel i et samfund, hvor der bygges store paladser til privatforbrug?
Hvorfor kan vi ikke løse så fundamentale problemer i så rigt et samfund?
Det, jeg godt vil have hr. Jan Petersens bekræftelse på, er, at ældreområdet, at syge, der mister forsørgelse, at boligområdet, og hr. Jan Petersen nævnte selv barselreformen, fortsat er de helt afgørende temaer, når vi mødes til efterårets finanslovdebat.
Så behøver man jo ikke at belære SF om - det gjorde hr. Jan Petersen heller ikke - at der skal være økonomisk sammenhæng.
Det er jo tankevækkende, at lige præcis de år, hvor SF deltog i finanslovforhandlinger, var de år, hvor vi fik de store overskud på de offentlige finanser.
Jan Petersen (S), 2001-10-04:
Jeg bliver nødt til at sige nej til hr. Søren Søndergaard.
Vi skal ikke ind og lave de løft nu.
Hr. Søren Søndergaard ved godt, at vi har en regulering af dagpenge, som bl.a. var svaret for 10 år siden på en fuldstændig fastlåsning af dagpengeniveau.
Vi har en regulering, et stort bredt forlig, og vi har ikke - det tror
jeg også blev nævnt tydeligt under finanslovdebatten - lagt op til, at det forlig skulle ophæves.
Så alene af den grund er det ikke bare vanskeligt, men umuligt for hr. Søren Søndergaard at gå ind og forhandle på det punkt.
Og jeg ved med den parlamentariske træning, der også er udbredt i Enhedslisten, at så ved Enhedslisten også godt dette her.
Jeg er så ikke helt sikker på, at hr. Søren Søndergaard har ret i, at uligheden er øget.
Det kommer jo til dels an på, hvordan den statistik og de forskellige andre, der findes over det, er lavet.
Jeg tror, vi står med et land, hvor fordelingen i indkomster er nogenlunde lige, men jeg vil da gerne invitere til en nærmere diskussion om det.
Der er mange papirer på det, og jeg synes vi skal føre en diskussion.
Men mit udgangspunkt vil være, at uligheden i dette land ikke er øget i de år, denne regering har regeret. Jeg havde gerne set, vi kunne øge ligheden lidt mere, men der sker mange ting på det punkt også, og det er i sig selv en bedrift, at uligheden ikke er øget, for det er den i de fleste andre lande, vi normalt sammenligner med os med.
Søren Søndergaard (EL), 2001-10-04:
Men jeg synes, det er ærgerligt, at vi ikke også får et tilsagn med hensyn til de arbejdsløse.
Ikke alene skal de arbejdsløse jo opleve den situation, at de bliver efterladt, fordi de ikke er blandt dem, der kommer i arbejde.
. det er grupper, der ikke nødvendigvis er arbejdsløse hele tiden, men i en situation, hvor der har været øget beskæftigelse, er der altså folk, der må lide den tort at være arbejdsløse.
Samtidig har vi en model, der betyder, at lønforskellene, ulighederne, mellem dem, der er i arbejde, og dem, der er arbejdsløse, er meget, meget store, og at de over denne her periode er blevet større.
Derfor synes jeg, at hvis man ønsker at leve op til den dagsorden, som vi i fællesskab vedtog i maj måned, som handlede om at gøre noget ved ulighederne, så er det også rimeligt at sige, at så skal de arbejdsløse have et løft.
Og jeg er da fuldstændig enig med hr. Jan Petersen i, at det er et prioriteringsspørgsmål. Vi kunne godt finde nogle ting at prioritere, som kunne betale for, at de arbejdsløse fik en standard, der var på linje med den, som andre har.
Spørgsmålet er, hvorfor hr. Jan Petersens parti har lavet en prioritering, som lige præcis går ud over de arbejdsløse.
Jan Petersen (S), 2001-10-04:
Man skal kunne mange tal i denne her sal.
Hvis jeg husker de tal rigtigt, hr. Søren Søndergaard henviser til i det pågældende svar, er der tale om et tab de første 10 af de 20 år, hvorimod tallet er nogenlunde holdbart de sidste 10 år.
Men jeg kan ikke give noget tilsagn om, at vi kan løfte den sag endnu.
Jeg kan fuldt ud sympatisere med formålet, men for os er det en del af den samlede prioritering.
Jeg vil godt sige, at det andet punkt, hr. Søren Søndergaard rejser, finder jeg mere tilgængeligt også i forhold til, at det kan fungere inden for en samlet økonomisk ramme.
Jeg er enig i, at hr. Søren Søndergaards parti har peget på et relevant problem. Det skal også kunne betale sig for de grupper her at komme i arbejde.
Er det i næste uge, vi starter?
Søren Søndergaard (EL), 2001-10-04:
Enhedslisten er meget optaget af at arbejde for lighed, både nationalt og internationalt, og derfor - i forbindelse med den debat, vi havde tidligere - tror vi ikke så meget på den der alliance med alle mulige diktaturer, som knuser fagforeninger og fastholder ulighed blandt befolkningen.
Men o.k., lad os vende os til Danmark og se på arbejdet for lighed dér.
På et spørgsmål fra Enhedslisten blev det forleden oplyst, at en arbejdsløs LO-arbejder mangler 25.000 kr. om året i understøttelse, hvis dagpengene skulle have fulgt indkomstudviklingen.
25.000 kr.!
På 20 år er dagpengene altså blevet mere end 10 pct. mindre værd.
Derfor er mit konkrete spørgsmål: Vil Socialdemokratiet i kampen for at udjævne ulighederne gøre noget ved det?
Et andet spørgsmål i samme retning: Hvis vi tager et par på kontanthjælp, og den ene kommer i arbejde, så konfiskerer kommunen hele indtægten, modregner hele lønindtægten i kontanthjælpen, så resultatet bliver et minus, fordi der ikke er råd til de udgifter, der følger med arbejdet: fagforening, a-kasse, transport, madpakke osv. Derfor: Vil Socialdemokratiet være med til at forbedre vilkårene for kontanthjælpsmodtagerne?