Ulla Tørnæs (V), 2003-10-31:
Da jeg præsenterede indgåelsen af forliget om reformen af de gymnasiale uddannelser den 28. maj, omtalte jeg det som den mest vidtrækkende reform af gymnasiet i 100 år.
Det, jeg sammenlignede med, var lov om højere almenskoler fra 1903.
Den mest omfattende reform i 100 år er det, vi behandler her i Folketinget i dag.
Så jo, vil jeg sige til fru Lene
Jensen, vi er inde ved, jeg tror det blev kaldt
uddannelsessystemets finmekanik.
Det er jeg ganske enig i.
Men for 100 år siden gik under 1 pct. af en årgang i gymnasiet.
I dag tager over halvdelen en gymnasial uddannelse, og der er mange flere end dengang, som gennemfører en længerevarende uddannelse.
Der er også kommet nye gymnasiale uddannelser til, så vi nu har fire uddannelser, der skal hænge sammen, men som har hver sin klare profil.
De gymnasiale uddannelser har i hele denne periode givet et fortrinligt afsæt til både livet og til videregående studier.
Meget af det, der var nyt for 100 år siden, er stadig grundlæggende elementer i gymnasiet og vil også være det i fremtiden.
Så når vi ændrer gymnasiet, så skyldes det ikke, at de nuværende gymnasiale uddannelser ikke er gode nok, for det er de, men at de skal udvikle sig og fortsat være på forkant med fremtidens krav.
Og udvikling er der behov for, hvis vi som nation fremover skal klare os godt.
Regeringen fremlagde i sommeren 2002 planen for bedre uddannelser, der med redegørelsen til Folketinget om de gymnasiale uddannelser fra januar i år fik en mere konkret form på det gymnasiale område.
Her spillede regeringen ud med forslaget om, at de 3-årige gymnasiale uddannelser skulle have et grundforløb på ½ år og et efterfølgende studieretningsforløb på 2½ år, og at studieretningerne blev knyttet sammen af 2-3 studieretningsfag, der skulle indgå i et tæt samarbejde både indbyrdes og med de obligatoriske fag.
Efter forårets ofte langstrakte, men også meget grundige,
drøftelser med alle Folketingets partier blev der som nævnt den 28. maj opnået enighed om en forligstekst mellem alle Folketingets partier med undtagelse af Enhedslisten
Jeg vil gerne kvittere for samarbejdsviljen fra alle partier og for den imødekommenhed, der naturligvis også var nødvendig, når alle enderne til sidst skulle nå sammen i så bred en aftale.
som jeg også gerne vil kvittere for.
Men jeg vil gerne benytte lejligheden til i lighed med, hvad flere ordførere rent faktisk også har gjort, at understrege målene med reformen af de gymnasiale uddannelser.
For regeringen har målene sådan set været klare og tydelige hele vejen igennem, og målene er, som flere ordførere som sagt har været inde på, at vi med reformen styrker fagligheden i gymnasiet; vi styrker elevernes studiekompetence; vi sikrer et bedre samarbejde mellem fagene; vi opdaterer dannelsesbegrebet, så den naturvidenskabelige dannelse får mere plads; vi sikrer de fire gymnasiale uddannelser hver sin klare profil; og vi sørger for fleksibilitet mellem uddannelserne.
Det er i hovedtræk målene med gymnasiereformen, og det er det, som lovforslagene omfatter.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at understrege, at det fra regeringens side ikke har været et mål, at færre unge vælger gymnasiet.
Dette skal være sagt som kommentar til den drøftelse, der har været mellem en række af ordførerne.
Jeg vil gerne slutte af med at takke for debatten, og så ser jeg frem til at fortsætte det gode samarbejde i forbindelse med udvalgsarbejdet.