runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2000-11-21:
For at tage det sidste først, så lytter jeg altid meget til, hvad hr. Peter Duetoft siger.
Tak til hr. Peter Duetoft som en god, dygtig politiker, som en god ven af det parlamentariske system og også en god iagttager.
Jeg mener ikke, at man skal være så pragmatisk, at man hele tiden kigger på: Hvad er alternativet?
Selvfølgelig skal man sørge for, at det mindst onde også bliver gennemført.
Sådan er også Det Konservative Folkepartis politiske stil.
Jeg er ikke sikker på, at kulturministeren ville have fået sit forslag rent igennem omkring børnereklamer, det må jeg sige.
Det kan være på grund af forskellige iagttagelser, forskellige vurderinger, forskellige samtaler med forskellige partier, men det er ikke min vurdering.
Ret skal være ret - og det er også til hr. Aage Frandsen -
så er den frivillige aftale jo selvfølgelig bedre end den oprindelige bombastiske aftale.
Ret skal være ret.
Men når den ene næsten-monopolist kan få lov til at lave en frivillig aftale, som sætter standarden for en eller to af de andre kommercielle stationer, er det ikke rimeligt, man så laver kartelaftaler, og det ville være uheldigt også inden for andre brancheområder.
Så hvis man skulle lave en frivillig aftale, som er bedre end den oprindelige aftale, skulle det være en brancheaftale, hvor de forskellige kommercielle tv-stationer sagde: Nu sætter vi os ned og løser det her problem sammen, for vi har et forslag, som lægger op til det.
Jeg synes stadig væk, det er en urimelig idé, som betyder færre og dårligere børnefilm.
Det er jeg rimelig sikker på.
For det betyder, at tv-stationerne har færre penge til at sende ordentlige børneprogrammer, og det er da ærgerligt.
Omkring den femte kanal - så at sige ud fra et nyt frekvensnet: Det er rigtigt, at hvis man skal begynde at arbejde med det, vil det tage længere tid, men hvis vi skal investere i fremtiden, betyder et par år jo altså ingenting i forhold til de fantastiske udviklingsmuligheder, der vil være i at lave et landsdækkende femte frekvensnet.
Det vil give nogle helt andre og uanede muligheder, og det betyder også, at man kunne undvære noget af den diskussion, der har været omkring den fjerde og femte kanal.
Så dér vil jeg have tålmodighed til at kunne vente med det, må jeg sige.
Peter Duetoft (CD), 2000-11-21:
Tak for invitationen til det borgerlige Danmark.
Så har vi måske ikke i 6 år været i seng med fjenden, eller hvad det er, Det Konservative Folkeparti plejer at sige vi gør; så dér gik vi åbenbart glip af den fornøjelse.
Men jeg vil godt spørge hr. Brian Mikkelsen, om hr. Brian Mikkelsen ikke kan tælle til 90?
Det tvivler jeg sådan set ikke på at hr. Brian Mikkelsen kan, men kendsgerningen er jo, at hvis ikke dette kompromis omkring børnereklamerne var blevet lavet, havde regeringen et fint flertal her i Folketinget, der ville gennemføre et totalforbud.
Det kan da godt være, at hr. Brian Mikkelsen synes, det havde været bedre, for så havde man igen fået placeret nogle, sådan som fjender nu er, men det havde altså ikke været særlig givtigt for branchen.
Og dér er det bare, jeg vil erindre hr. Brian Mikkelsen om, at der var engang - det er godt nok lang tid siden - men der var engang et parti i Danmark, der havde nogle orange plakater med grøn skrift, hvor der stod: Borgerlige stemmer, der arbejder.
vil jeg da gerne købe nogle af, de er åbenbart ikke rigtig i brug hos Det Konservative Folkeparti i øjeblikket.
Aage Frandsen (SF), 2000-11-21:
Jeg vil godt spørge hr. Brian Mikkelsen, om ikke det er rigtigt, at hvis man skulle følge hr. Brian Mikkelsens tilbud om, at man skulle lave et helt nyt frekvensnet, ville det betyde, at man først ville komme i gang med den femte kanal om 2-3 år, hvis der overhovedet er noget at hente dér.
Er det ikke korrekt?
Og det andet, jeg godt vil spørge om, er: Hvis nu man i lovforslaget med hensyn til reklamer omkring børneudsendelser havde sagt, at det er sådan og sådan, og der er ikke mulighed for at lave en frivillig aftale,
havde hr. Brian Mikkelsen så ikke haft en god anledning til at sige: Hvorfor laver man ikke muligheden for en frivillig aftale?
Og det vil sige, når hr. Brian Mikkelsen fremfører det synspunkt, der fremføres nu, om, hvorfor man nu har tilladt at lave en frivillig aftale, at så er det i virkeligheden brugt til lejligheden, for i virkeligheden må det da være det, nemlig frivillige aftaler, hr. Brian Mikkelsen er tilhænger af.
Brian Mikkelsen (KF), 2000-11-21:
Tak for reaktionerne fra hr. Peter Duetoft og hr. Henrik Svane.
Specielt til hr. Peter Duetoft vil jeg godt komme med en bekendelse og en erkendelse og en betroelse.
Jeg synes, at det borgerlige samarbejde lever i bedste velgående mellem Venstre og Det Konservative Folkeparti, og jeg vil da også sige til CD, at de er meget velkomne; vi vil meget gerne have CD med.
Vi er også meget glade for de positive toner, der er her i dag.
Så CD er meget velkomne i det borgerlige samarbejde.
Tak for det tilbud om at komme tilbage.
Omkring den fjerde og den femte kanal: Det er vores holdning, at det vigtigste med den fjerde kanal er, at der etableres et alternativ til Danmarks Radio, og jeg vil ikke lægge skjul på, at vi skal have et alternativ på nyhedssiden, noget anderledes, noget spændende, noget, som ikke ligner det, man leverer i Danmarks Radio.
Det vil sige, at jeg helst vil have en situation, hvor man ikke skrev noget ind, men at man kunne levere et produkt, der så kunne tages stilling til, altså en liberaliseret model, hvor der kunne bydes ind og betales for det, og så skulle man fremtidigt kunne levere den vare, som hedder, at man havde en ordentlig nyhedsdækning.
Nu har vi ikke set frekvenssiden endnu, men den vil sandsynligvis gribe kraftigt ind.
Jeg ved, at man har fået et pålæg om, at den ikke må gribe ind, men hvis den gør det, ødelægger man jo den lokalradiostruktur, man har i forvejen, og det vil sige, at man vil undergrave det fundament, at vi har god lokalradio rundtomkring i Danmark, og det ville være ærgerligt.
Så hvorfor ikke tage imod tilbudet om at lave en femte kanal, et helt nyt frekvensnet byggende på nogle andre principper?
Det kunne være muligt.
Hvorfor ikke have fuldstændig liberalisering dér?
Vi ser børnereklamer alle mulige steder.
Hr. Henrik Svane har mange børn, ligesom jeg selv har, og de ser børnereklamer i Anders And-blade og alle mulige andre blade, jamen hvorfor skal man være jomfruelig og puritansk og sige, at de ikke også må se dem på tv?
Det giver bedre programmer inden for de tv-stationer, der sender børnereklamerne, så vi er imod enhver form for forbud på det område, det er utidssvarende, og det er helt uvirkeligt i år
Peter Duetoft (CD), 2000-11-21:
Det var da en nyhed, vil jeg sige til hr. Brian Mikkelsen.
Jeg vil da gerne høre noget mere om, hvem det er, der ikke kan få lov til at forhandle en frivillig aftale.
Jeg har i forhandlingerne kulturministerens ord for, at sådan er det.
Der var også nogle, der stillede spørgsmål herom - jeg tror, der var flere, hr. Jens Rohde bl.a. - og dér meddelte ministeren også, at der ville kunne indgås frivillige aftaler med andre end TV 2. Jeg som forligspartner mener faktisk, at det er sådan, det er.
Men indtil det er bevist, at de ikke kan få lov, stoler jeg altså rent faktisk på kulturministeren og den aftale, vi har lavet.
Så jeg synes, at Brian Mikkelsen bliver nødt til at komme op og dokumentere, at der er nogle, der ikke kan få lov til at lave en frivillig aftale.
Jamen det kan der jo meget vel være, for der er jo ikke deadline endnu.
Men hvem har ikke fået lov?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-11-21:
Og så vil jeg bare sige til udenrigsministeren, at jeg godt er klar over den retsstilling, der er i forhold til udvisning nu.
Men den politiske holdning, at hvis en amerikaner vil tage ophold i Danmark og finde et helle og være her med baggrund i, at vi ikke udviser til USA, fordi der er delstater i USA, der har dødsstraf, synes jeg grundlæggende er en forkert retsstilling, og jeg vil arbejde for, at den skal blive anderledes.
Det er nu en politisk holdning, og det ønsker jeg så også at give udtryk for i forbindelse med behandlingen her af et dokument, hvori der skal stå, at ingen må udvises til en stat, hvor der er en alvorlig risiko for at blive idømt dødsstraf, f.eks. fordi man har begået et mord.
Så det er sådan, min melding skal forstås, og ikke på nogen som helst anden måde eller i forhold til nogen af de andre ting, der er nævnt i den pågældende artikel.
Ulla Tørnæs (V), 2000-11-21:
Jeg skal berolige hr. Knud Erik Hansen og sige, at det er under ingen omstændigheder Venstres mål, at det europæiske samarbejde, EU, udvikler sig til Europas Forenede Stater, så vi ser de grundlæggende rettigheder, som vi har fået præciseret med det politiske dokument, som bliver vedtaget i Nice, som et klart og godt dokument.
Vi har i Venstre altid stået i spidsen for at kæmpe for menneskerettigheder.
Vi har et slogan, vi kalder »mennesket frem for systemet«.
Det slogan vil vi også gerne have overført til EU, og derfor er vi parate til at sikre, at denne præcisering af borgernes rettigheder over for EU-systemet også bliver en del af en kommende ny traktat.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-11-21:
Jeg vil godt forsøge igen.
Jeg oplever, at hvis man skriver det charter, som vi har nu, og som er ganske omfattende, ind i Traktaten, så har det en form nu, som minder om nogle menneskerettigheder, som en stat skal overholde, og med forpligtelser i forhold til borgerne.
Derfor er spørgsmålet til Venstre: Sådan som charteret ligger nu, mener man så rent faktisk, at det er egnet til at blive skrevet ind i Traktaten, uden at det får den konsekvens, at man faktisk stadfæster den føderale stat? Vi har jo hørt meget om, og vi snakker om, at det er nationernes Europa, der skal arbejde sammen, men min frygt er, at hvis charteret i den form, der ligger i nu, bliver skrevet ind i Traktaten, ja, så er vi faktisk ved at stadfæste den føderale stat.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-11-21:
Hvis jeg forstår fru Ulla Tørnæs rigtigt, så handler det om, at det her charter er brugbart til at skrive over.
Det er et spørgsmål om at ændre noget teknisk i det og måske få det rettet lidt til sprogligt og sådan noget, men at der ikke er nogen emner i det, hvis det skulle være egentligt traktatstof i EU, som skulle ud.
Altså sådan må jeg tolke fru Ulla Tørnæs' svar.
Det synes jeg er forkert.
Jeg synes simpelt hen, at man i EU's Traktat skal beskrive de områder, som EU har kompetence på, men dér, hvor EU ikke har kompetence på området, og hvor det relaterer sig til andet, den europæiske menneskerettighedskonvention f.eks., synes jeg, man skal overlade det til det system at håndtere de sager og ikke skrive det ind i EU-traktaten, selv om EF-Domstolen selvfølgelig er forpligtet, fordi alle europæiske lande har accepteret at tage hensyn til den europæiske menneskerettighedskonvention.
Men det er efter min mening noget andet at skrive en række emner ind i EU-traktaten, som EU slet ikke ellers har kompetence til.
Ulla Tørnæs (V), 2000-11-21:
Jeg vil tillade mig at besvare spørgsmålene samlet, da de sådan set handlede om det samme.
Men først vil jeg sige til hr. Thulesen Dahl: Jeg er meget beæret over, at hr. Thulesen Dahl i sit spørgsmål giver udtryk for, at mine evner rækker til at forudse, hvad en kommende regeringskonference efter den, der nu er i gang i Nice, rent faktisk vil ende med.
Det, jeg har sagt på Venstres vegne i dag, er, at vi er enige i, at det her som et politisk dokument skal vedtages i Nice.
Men vi er også meget opmærksomme på, at der kommer en dag efter Nice, og i den sammenhæng ser vi gerne, at denne præcisering, som sker med det politiske dokument, bliver en del af diskussionen om en ny traktat efter Nice.
Hvad den traktat derudover kommer til at indeholde, og hvordan man teknisk får formuleret de klare præciseringer, der sker med det politiske dokument, som bliver vedtaget i Nice, og hvordan man teknisk får det indarbejdet i en traktat, er jeg altså - hr. Thulesen Dahl må have mig meget undskyldt - ikke i stand til at svare på her og nu.
Men vi har i dag med det, jeg har sagt, givet tilslutning til, at vi er parate til, at de principper, som vi har skrevet ned i det politiske dokument, bliver en del af en kommende traktat.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-11-21:
Når eller hvis charteret bliver indskrevet i Traktaten, så begynder vi jo at nærme os noget, der er en forfatning, og der vil jeg sige, at det jo ikke er ligegyldigt, hvilken forfatning man så har.
Som charteret er skrevet nu, vil charteret rent faktisk blive indskrevet i Traktaten og give EU, så vidt jeg kan se, en status af en europæisk stat. Jeg synes, at hvis vi skal snakke om at indskrive nogle rettigheder i Traktaten, er det afgørende, vi også har på plads, hvad det er for en slags EU, vi har, hvad det er for en slags statsdannelse, vi har i EU.
Hvis vi har et samarbejde mellem forskellige nationer, er det så tilpasset menneskerettighederne?
Men hvis Venstre nu synes, det her skal ind i Traktaten, så ser det for mig faktisk ud til, man også accepterer en føderal stat som en forudsætning.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-11-21:
Fru Ulla Tørnæs sagde i sin ordførertale, at det var indlysende - hun brugte betegnelsen indlysende - at det her charter naturligvis skulle skrives om, i hvert fald teknisk, hvis det skulle ind i Traktaten, som Venstre i øvrigt er meget stærke tilhængere af.
Jeg går ud fra, at når fru Ulla Tørnæs er en af dem, der har fulgt det her arbejde på tætteste hold som medlem af det her såkaldte konvent og også som ordfører for det parti, der ønsker, det skal ind i Traktaten - det er vistnok det eneste parti, som jeg i hvert fald har hørt ytre det indtil nu - må hun kunne redegøre mere præcist for, hvad det så er, der skal ændres i charteret, for at det kan komme ind i Traktaten. En ting er jo, om det er ren teknik, det her, og om det bare skal tilrettes.
Det kan være en holdning.
Noget andet er selvfølgelig, om der er nogle områder, man ser mere ømt på i forhold til en indskrivning i Traktaten end andre, og der kunne jeg godt tænke mig at få de her emner frem under den her debat.
Det er om to uger, man vil vedtage det her.
Det er ikke helt uaktuelt, at vi får den her debat på nuværende tidspunkt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-11-21:
Jamen så bliver jeg bare nødt til at have et klart svar fra hr. Claus Larsen-Jensen på ét spørgsmål: Det vil sige, at dette her politiske dokument er ikke sådan et dokument, som EF-Domstolen skal lægge til grund for sine afgørelser i den forstand, at landene ikke - stadig væk på de områder, der er oplistet - kan vælge at handle i strid med dokumentet.
Der er en retsfortolkning f.eks. i den europæiske menneskerettighedskonvention, der går ud på, at man ikke må udvise folk til stater, hvor der er risiko for, at de bliver dødsdømt.
For at tage et eksempel: Jeg kunne da sagtens mene, at det er rimeligt, at vi udviser en person til USA, også selv om vedkommende måtte risikere at komme til en delstat, hvor der formelt set er en risiko for dødsstraf.
Det vil jeg kunne argumentere for, og så kan man diskutere fortolkningen
Der fortolker man ind i dette her dokument, at man ikke må udvise.
Jamen altså når det er en fortolkning, man laver, så er det også en fortolkning, man kan diskutere, og man kan prøve at få ændret ved en senere dom.
Men det er det jo ikke, hvis man sætter det ind i et politisk dokument, som er forpligtende. Derfor må jeg bare spørge hr. Claus Larsen-Jensen: Ændres der ikke noget som helst i forhold til f.eks. dette her område af, at man laver et politisk dokument?
Føler hr. Claus Larsen-Jensen sig ikke mere forpligtet af det?
Claus Larsen-Jensen (S), 2000-11-21:
Egentlig stillede hr. Kristian Thulesen Dahl jo to spørgsmål, hvor det ene besvarer det andet.
Sagen er, at vi tilrettelægger et værdigrundlag, der er fælles for os i Europa.
Vi signalerer, hvad det er, der gælder for borgerne i forhold til EU-institutionerne.
Når jeg så siger, at vi er åbne for at diskutere, om det på et tidspunkt indholdsmæssigt skal ind i en traktat, men samtidig siger, at det kræver en afgrænsning, så er det lige nøjagtig, fordi elementer af dette her, som godt kan være fælles for alle EU-lande, ikke nødvendigvis også betyder, at EU skal have kompetencen på alle de pågældende områder.
Det er derfor, at jeg siger det om, at det kræver en klar præcisering ved en traktatindskrivning af, hvad det så egentlig er, at EU skal tage sig af, fordi man har klaret det i dette charter med henvisning til - så vidt jeg husker - artikel 51.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-11-21:
Ja, nu er det praksis, tror jeg nok, at når jeg holder ordførertale, så fortæller jeg, hvad Dansk Folkepartis holdning er, og det kan man så stille spørgsmål til.
Det er svært i en kort bemærkning til hr. Claus Larsen-Jensens ordførertale at komme ind på, hvad vi mener om indholdet af det her charter.
Altså forstå lige proceduren ret.
Men det, jeg spørger om, er: Hvorfor siger justitsministeren, at formålet med det her charter er at tydeliggøre grænserne for EU-institutionernes myndighedsudøvelse, når de lovgiver eller træffer afgørelser i forhold, hvor borgernes grundlæggende rettigheder berøres, når der er indhold i dette charter, der ikke har noget at gøre med EU-institutioners myndighedsudøvelse, hverken når de skal lovgive eller træffe afgørelser i øvrigt? Som jeg læser dette her, så er det jo et sammensurium af alle mulige forskellige ting, man prøver at fylde sammen i ét dokument, og så forsøger man at sælge det med, at det har noget at gøre med EU-institutionernes lovgivningsproces, eller når de træffer afgørelser. Jeg synes ikke, at det virker særlig færdigarbejdet, det virker ikke særlig gennemtænkt, og derfor synes jeg, at det er hasarderet at ville forcere dette her igennem på et topmøde om 2 uger.
Når hr. Claus Larsen-Jensen så forklarer alle fortræffelighederne ved det, forklarer, hvorfor det er så godt, må jeg bare til gengæld spørge hr. Claus Larsen-Jensen
: Hvorfor er Socialdemokratiet, sådan som jeg har forstået, modstander af, at det bliver traktatfæstet nu? Man anerkender jo, at der er en del, der skal skrives om, hvis det skal traktatfæstes.
Det må vel også være udtryk for, at der er nogle ting, man lige skal have tænkt godt igennem en gang til.
Jeg vil også her gerne give udtryk for, at jeg synes, det er ganske tankevækkende, men selvfølgelig også anerkendelsesværdigt, at mange fremtrædende mennesker i det ganske Europa, højtlønnede, gode mennesker og i tusindvis af embedsmænd, nu har brugt månedsvis på at lave et dokument, der ifølge hr. Claus Larsen-Jensen ingen betydning har overhovedet.
Det er alene en sammenskrivning af eksisterende rettigheder, i virkeligheden noget, som en forskergruppe ved et universitet vel burde kunne have lavet.
Det er jo det, hr. Claus Larsen-Jensen står heroppe og siger og vil have os til at tro på. Der er en masse spørgsmål, man må tage fat på, og det er også derfor, det er så bekymrende, at man vil forcere det her igennem og vedtage det allerede her i december måned om et par uger.
Et af spørgsmålene er: Hvis det er rigtigt, som justitsministeren siger i slutningen af sin tale, at formålet er at tydeliggøre grænserne for EU-institutionernes myndighedsudøvelse, når de lovgiver eller træffer afgørelser i forhold, hvor borgernes grundlæggende rettigheder berøres, hvorfor er der så i charteret ting, der overhovedet ikke har noget med EU at gøre, hvor det ikke er EU-myndighedsudøvelse, men områder, hvor det alene er national myndighedsudøvelse, der er tale om?
Aage Frandsen (SF), 2000-11-21:
I dag er det sådan, at Danmarks Radio og TV 2 som regel ganske frugtbart i et samarbejde finder ud af, hvem sender hvad hvornår.
På samme måde forestiller jeg mig, at man vil finde ud af i det, som bliver den fjerde frekvens, og så det, som findes på de andre frekvenser, hvornår det er hensigtsmæssigt, at den ene sender debatprogrammer og den anden sender musik.
Det overlader jeg til dem på samme måde, som jeg ikke blander mig i, hvornår Danmarks Radio og TV 2 sender børneprogrammer, men vi har en forventning om, at de tager hensyn til hinandens udsendelser, og at det vil gælde på radiosiden, uanset om det er Danmarks Radio, der får den fjerde frekvens, eller det er en anden.
Jeg forventer, at det finder de nok ud af, at det er de nok bedre til at finde ud af, end jeg er.
Det er indholdet, der er bestemmende.
Jeg takker naturligvis for hjælpen med dette ord
multipleks
, og vi er enige i, at det er vigtigt, at inden for det felt, som skal være der, er der flere, der skal bære den, og at det ikke kun er public service-stationerne.
Der skal være flere i det.
Det, vi endnu ikke rigtigt ved, er jo, hvor mange der kommer til at ligge der.
Vi opererede på et tidspunkt ud fra den teknologi, vi kendte, med, at der var fem.
Der kunne være tale om fire på det tidspunkt til Danmarks Radio og TV 2, og så en femte til en kommerciel.
Det kan godt være, at der i fremtiden er flere til de kommercielle, så det har vi slet ikke forholdt os til i det nye forlig.
Claus Larsen-Jensen (S), 2000-11-21:
Jeg vil ikke gå ind i en diskussion om konkrete sager, jeg vil bare sige, at der sker jo ingen kompetenceændring mellem EU-systemet og medlemslandene.
Det er jo ganske afgørende.
Men det politiske signal, der ligger i det værdigrundlag, der ligger i det her charter, er selvfølgelig afgørende.
Susanne Clemensen (CD), 2000-11-21:
Jeg vil gerne starte med at takke udenrigs- og justitsministeren for deres indlæg i debatten her i dag, og så vil jeg konstatere det, som vi i CD også synes er meget vigtigt, nemlig at EU også handler om menneskeværd og kultur.
EU blev jo skabt for at skabe sikkerhed og stabilitet i Europa, og den opgave kan man jo sige at Fællesskabet har løst med udmærkelse eller til et 13-tal.
Vesteuropa er et område i verden, hvor de tre grundsten præger samfundet, og Europa har en forpligtelse til at hjælpe mennesker i andre dele af verden til at opnå de samme rettigheder.
I CD mener vi, at man kun gennem et stærkt Europa kan bekæmpe etniske udrensninger, tortur og diskrimination i andre dele af verden.
Kun i fællesskab kan vi gennem handel, bistand og investeringer søge at forbedre de økonomiske og sociale forhold i andre dele af verden og dermed forebygge, at millioner af fattige tvinges på flugt til Europa.
Vi har derfor en forpligtelse til at stå sammen, vi har en forpligtelse til at åbne Fællesskabet for andre europæiske folk, og vi har en forpligtelse til at bidrage til en bedre og mere fredelig verden.
Det er også det, EU handler om for os.
EU-charteret for borgernes grundlæggende rettigheder slår faktisk det, som vi i CD synes er utrolig vigtigt at fremhæve ved EU-samarbejdet, fast med syvtommersøm, nemlig - for at citere hr. Erling Olsen, som vi jo har den glæde at kunne konstatere er til stede her i dag, og som har været regeringens repræsentant ved udarbejdelsen af charteret - at EU ikke blot er »en organisation, der skal sikre arbejdskraftens og kapitalens frie bevægelighed, men også et fællesskab om en række værdier, som ikke kan måles i penge. Derudover er det naturligvis også vigtigt, at vi synliggør, at EU's borgere rent faktisk har nogle rettigheder over for EU's institutioner.« Vi er med i det forslag til vedtagelse, som et flertal i Folketinget står bag, og vi ønsker naturligvis, at charteret på nuværende tidspunkt bevarer det nuværende indhold og karakter af at være en politisk erklæring. Men der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi i CD også gerne vil arbejde på, at charteret bliver en del af en grundlæggende traktat efter Nice, ved at vi gerne vil arbejde for en klarere arbejdsdeling og et enklere traktatgrundlag, f.eks. som De Konservative var inde på, altså en opdeling af EU's traktatgrundlag i én del, der vedrører struktur og borgernes grundlæggende rettigheder, og en anden del, der vedrører de mere tekniske forhold ved EU-samarbejdet.
Men vi kan altså støtte det her forslag til vedtagelse, som vi selv er med i.