Jens Kirk (V), 2002-03-14:
Lovforslaget skal bidrage til at fremme udviklingen og anvendelsen af den ny teknologi til forarbejdning af husdyrgødning, f.eks. gylleseparering.
Det skal ske ved at fjerne de barrierer, der i den gældende lov står i vejen for udbredelse af den nyeste teknologi.
Et fokuspanel vurderer, at for ca. 23.000 ejendomme ud af 36.000 landbrugs- og jordbrugsvirksomheder kan ovennævnte blive aktuelt. Lovforslaget består af to dele: en om forarbejdning af husdyrgødning, herunder gylleseparering, og en om gødningsplaner og gødningsregnskaber.
Første del af lovforslaget skal bidrage til at fremme udviklingen og anvendelsen af forarbejdningsanlæg for husdyrgødning, herunder gylleseparering.
Den betydelige teknologiske udvikling, der er sket i de seneste år, giver mulighed for opdeling i tørstof og væske.
Den nye teknik knytter sig især til gylleseparering, hvor der i dag findes både lavteknologisk og højteknologisk.
I anden del af lovforslaget er det især de barrierer, der knytter sig til, at landmændene efter gældende lovgivning ikke i gødningsregnskabet kan fratrække den kvælstofmængde i forarbejdet husdyrgødning, som afsættes uden for virksomheden.
Det foreslås endvidere, at forarbejdet husdyrgødning skal kunne afsættes f.eks. til private, hvis gødningsprodukterne deklareres og varmebehandles og der betales kvælstofafgifter af dem.
Lovforslaget indeholder en bemyndigelse til ministeren
til at fastsætte nærmere regler for forarbejdningsanlæg og anvendelse af forarbejdede gødningsprodukter. Der er på nuværende tidspunkt begrænsede erfaringer med den teknologi, og der er behov for løbende at kunne tilpasse sig regelsættet på området.
Om det ligefrem om nogle få år kan blive en maskinstationsopgave, hvor man kører fra ejendom til ejendom og behandler, kunne jo være ønsketænkning.
Det er hensigten at fastsætte regler om registrering af forarbejdningsanlæg, om hygiejnisering, f.eks. varmebehandling af gødningsprodukter, der sælges til private, for at fjerne risikoen for spredning af zoonoser.
Endvidere foreslås en forenkling af mark- og gødningsplaner ved at slå førsteårsvirkningen og eftervirkningen sammen for husdyrgødning og anden organisk gødning. Lovforslaget vurderes samlet set at kunne få positive økonomiske og erhvervsmæssige konsekvenser, idet forslaget bidrager til fremme af ny teknologi, der skaber mulighed for bedre geografisk fordeling af og bedre udnyttelse af husdyrgødnings indhold af næringsstoffer.
Det kan medvirke til at reducere generne fra gyllehåndtering og kan føre til mere fleksible udviklingsmuligheder for husdyrbruget.
Forslaget indebærer begrænsede administrationsomkostninger for jordbrugsvirksomheder, der forarbejder husdyrgødning.
De øgede omkostninger vurderes at blive opvejet af forarbejdningsanlæggenes økonomiske og miljømæssige nytteværdi.
Lovforslaget skal ses i sammenhæng med forestående ændringer i Miljøministeriets husdyrbekendtgørelse og justering af administration af landbrugslovens arealkrav, således at der fra den 1. august 2002 foreligger et samlet regelsæt, der tilgodeser anvendelsen af forarbejdningsanlæg for husdyrgødning.
En yderligere gulerod ud over bedre udbytte er, at der i lovforslaget er en dispensationsmulighed fra arealkravet for husdyrhold med over 250 dyreenheder, hvor anvendelsesmuligheden må anses for at være størst.
Der vil selvfølgelig blive stillet nogle vilkår for dispensation fra arealkrav, og der skal fastlægges regler for, hvordan vi kan kontrollere, at vilkårene overholdes.
Det bør måske tilføjes, at der ikke bliver tale om, at vi i Venstre lægger op til, at vi skal have jordløse landbrug.
Ved en positiv udvikling må det også antages, at ovennævnte kan medvirke til et stop i jordprisernes himmelflugt, ja, endda få dem til at falde i husdyrtætte områder af landet til gavn for især unge, der ønsker at etablere sig.
Venstre støtter på det varmeste lovforslaget.