Anne Baastrup (SF), 2005-03-15:
Det synes jeg var en meget kedelig beskrivelse af den, synes jeg, meget opløftende fortolkning, jeg gav af indenrigsministerens første udlægning.
Men jeg vil så tage fat i: Hvad kan man regne med, når vi nu skal i gang med hele den her proces?
Jeg har forstået, at værløseborgmesteren har sendt et brev til indenrigsministeren med konkrete spørgsmål: Er vi store nok, er vi med ca. 20.000 bæredygtige nok?
Og hvis det er sådan, at vi ikke er, så har vi altså nogle aftaler med Lyngby og Gladsaxe, hvor vi kan indgå nogle konkrete forpligtende samarbejder.
Mig bekendt har de slet ikke fået svar, og så er det, det bliver sådan lidt svært for en borgmester, som ikke får svar.
Hvad så med den ansatte, som så heller ikke får svar?
Kan vi så ikke komme til at stå i en situation, hvor det hele bliver ret rodet og vi får en meget dårlig proces og dermed den 1. januar 2007 nogle dårlige kommuner og regioner for alle vores borgere?
Det er rigtigt, at jeg har fået et brev fra borgmesteren i Værløse den 25. juni 2004, og det har jeg også svaret på selvfølgelig; det har jeg gjort den 12. august 2004.
Så har jeg fået et efterfølgende brev i december fra Værløse Kommune på linje med de breve, alle landets andre kommuner har sendt ind med en deadline, der hed den 1. januar, hvor opgaven var enkel og bunden, nemlig at hvis man var en kommune med mindre end 20.000 indbyggere, så skulle man enten komme med et forslag til, hvordan man kunne blive større i form af en kommunesammenlægning, eller pege på, hvad det var for et forpligtende samarbejde, man havde indgået.
Det kan jeg ikke huske i hovedet, men det var den aftale, der blev indgået mellem regeringen, Dansk Folkeparti, Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre.
Nu tror jeg ikke, vi skal sagsbehandle det her, og den røde lampe lyser også, men det fremgår meget klart af det brev, der er sendt ind i december, at Værløse Kommune ikke har indgået noget forpligtende samarbejde og ikke har tænkt sig at indgå noget forpligtende samarbejde, at Værløse Kommune har sonderet mulighederne for en sammenlægning med en anden kommune, men at kommunalbestyrelsen vurderer, og nu citerer jeg, nej, jeg citerer ikke alligevel, men kommunalbestyrelsen når til den konklusion, at man betragter den økonomiske situation i Farum som en barriere for en kommunedannelse med netop Farum Kommune.
Og det er præcis årsagen til, at jeg sammen med aftalepartierne har sagt, at så er det jo netop den barriere, vi skal have pillet ned.
Jeg synes, ministeren skal roses, når han har brug for det, og jeg synes, ministeren rent faktisk har brug for at blive rost med hensyn til de ændringer, som ministeren nu har bebudet i forbindelse med lovforslaget om visse proceduremæssige spørgsmål i forbindelse med kommunalreformen, fordi ministeren jo lagde op til, at hvis der er et ønske om det, så kan de ansatte få partshøring og aktindsigt.
Sådan forstod jeg ministerens åbning, og det er jeg meget, meget glad for.
For det, der jo har været problemet, er, at flere af højrefløjens ordførere har rost Bornholm for, at de virkelig har sparet mange penge.
De har sparet 82 mio. kr.
Og så kan man jo godt som almindelig ansat sige: O.k., 23 mio. kr.
dér er de ansattes løn, der er sparet.
Og så kan man godt se udeomkring i det danske land, at nu bliver de rost på Bornholm, fordi de sparer 23 mio. kr. på lønnen, og hvordan kommer det så til at gå for mig konkret, individuelt som ansat på amtsgården?
For det, man jo har som problem, når man sidder på amtsgården, er jo, at der er nogle, der helt eller delvis er beskæftiget med ganske bestemte områder, men så er der nogle der ikke er.
Hvad skal de gøre?
Bliver de partshørt?
Får de at vide: Nu kan vi lige tage en samtale om, hvad det rent faktisk er du kan ud over den generalistfunktion, du har, og hvor er det, du bor, og hvor kunne du selv tænke dig at arbejde?
Eller det er måske slet ikke sådan, jeg skulle forstå ministeren?
Det, jeg sagde, var, at jeg hører, at der blev udtrykt bekymring, betænkelighed, ved visse retssikkerhedsmæssige aspekter i det lovforslag, der handler om de proceduremæssige spørgsmål, bl.a. spørgsmålet om aktindsigt, hvilken status dokumenter har i samspillet mellem forberedelsesudvalg og kommunalbestyrelse m.v. Jeg har så sagt, at det vil jeg meget gerne diskutere – det vil jeg i øvrigt med alt – for det bør være en ambition, sagde jeg, at de partier, regeringen, Dansk Folkeparti, Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre, som nu har taget ansvaret for det nye danmarkskort, i det mindste også tager ansvaret for det lovgrundlag, der skal bringe os hen til det nye danmarkskort.
Jeg føler selvfølgelig, at det, vi har lagt frem her, er i orden og rummer den rigtige balance mellem de krydsende hensyn, jeg talte om før, nemlig hurtigst muligt at kunne give den enkelte klar besked og så få det her til at gå hånd i hånd med, at der er respekt omkring administrative retssikkerhedsmæssige maksimer, som i øvrigt er gældende i det her samfund.