runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Vagn Christensen (S), 2003-03-26:
Jeg har her en avisartikel fra fredag den 28. februar.
Der står der, at regeringens klimastrategi fører til dyrere strøm, og Energi E2 varsler højere priser på el og måske også på fjernvarme.
Det kan jo godt være, at hvis ministeren havde ladet udviklingen fortsætte, kunne vi have set nogle nye eventyr dukke op omkring den vedvarende energi, så vi, i stedet for at vi nu skal til at købe varm luft i udlandet, kunne være i den situation, at vi kunne være foregangsmænd, fordi vi selv satte os den målsætning, at det ville vi.
Det var det, vi gjorde omkring vindenergien.
Det var det, der løste opgaven.
Det samme kunne jo være sket her.
Derfor er min påstand stadig væk, at ved at nedlægge et sådant folkeligt center med et sådant engagement - det kan vi jo også se, når vi læser aviserne - er man på vej væk fra Danmark med bølgeenergien.
Man er faktisk på vej
til Holland.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-03-26:
Jeg vil gerne sige til hr. Ole Vagn Christensen, at når man siger, at det skulle føre til dyrere strøm, at regeringen fratog Nordvestjysk Folkecenter for Vedvarende Energi dets basisbevilling, kan jeg sige, at det er ikke korrekt.
Jeg har jo tidligere her i Folketingets spørgetid besvaret en række spørgsmål fra hr. Ole Vagn Christensen om Nordvestjysk Folkecenter for Vedvarende Energi.
Der er naturligvis ingen sammenhæng mellem den aktuelle elpris og bortfaldet af det årlige driftstilskud til Nordvestjysk Folkecenter for Vedvarende Energi.
Alle ved jo, at den høje elpris på det nordiske marked i denne vinter først og fremmest skyldes, at vandkraftproduktionen i Norden har været langt under middel på grund af lav nedbør i Norge og Sverige.
Til den anden del af hr. Ole Vagn Christensens spørgsmål kan jeg blot svare, at regeringen fortsat satser på at bruge penge på nye teknologier.
Der er fortsat penge på bevillingerne, der kan søges.
Vi har så valgt at foretage nogle besparelser på finansloven forrige år; dem står regeringen selvfølgelig ved.
Vi bruger stadig væk penge på udvikling, men vi har bremset op i brugen af driften til de her elementer.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-03-26:
I Dansk Økonomi, foråret 2002, kan vi læse, at de vedvarende energier faktisk har været en stor succes.
Der bliver ganske vist også stillet et spørgsmål om vindenergien, men det er, fordi man prøver på at indregne, at man sådan set har erstattet noget elektricitet fra de kulfyrede kraftværker.
Sådan kan man jo sagtens lave beregninger.
Men det, der står senere, er, at vindenergien faktisk er en god forretning for Danmark.
Derfor, når jeg har ønsket at stille det her spørgsmål om Nordvestjysk Folkecenter for Vedvarende Energi, er det, fordi det perspektiv, som blev lagt op, var det rigtige perspektiv set med fremtidens øjne og også set ud fra nye arbejdspladser.
Hvordan synes ministeren, at det er gået, når nu hele spørgsmålet om bølgeenergien er ved at glide uden om Danmark, fordi man ikke kan fortsætte de forsøg, som man havde iværksat også i forbindelse med Nordvestjysk Folkecenter, hvor jo vuggen stod til vindenergien?
»Vil ministeren oplyse, om det var regeringens formål, at det skulle føre til dyrere strøm, da regeringen fratog Nordvestjysk Folkecenter for Vedvarende Energi dets basisbevilling?«
Bendt Bendtsen (KF), 2003-03-26:
Jeg kan blot sige til hr. Ole Vagn Christensen, at det fremgår jo af debatten her i dag, at vi ikke er enige.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-03-26:
Når det drejer sig om erhvervspolitikken omkring universitetsbyerne, er det de nye teknologier.
Men i det midt- og vestjyske område har vi mange træ- og møbelindustrier, meget metalbranche, fiskeindustri og landbrug, og det er jo disse ting, man rammer.
Vi er faktisk i den situation, at når vi ser på, hvor stor overlevelsesraten er i Viborg Amt for iværksættere, der er lokalt forankrede, så er der 75 pct., der overlever efter de første 3 år, imod 55 pct., når vi ser på det øvrige land.
Og der vil jo sikkert også være en meget, meget stor skævhed.
Jeg må sige til ministeren, at det synes jeg ikke er flot.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-03-26:
Jeg vil gerne sige til hr. Ole Vagn Christensen, at man kan læse ud af finansloven, hvilket beløb der er til rådighed.
Det er rigtigt, at går man ind og fokuserer på det her, er der færre penge til rådighed, sådan er det.
Der er afsat 200 mio. kr. over de næste 4 år, kan jeg dog sige til hr. Ole Vagn Christensen. Til fru Lotte Bundsgaard: Jamen selvfølgelig er det da
vigtigt med et lokalt kendskab, men det er også vigtigt at være kritisk; altså at man formår at have den bedste rådgivning samlet.
Bundsgaard, for at få en bedre rådgivning.
Men det er jo som med vores sygehuse, at der er også nogle, der godt vil køre
et lille stykke længere.
Der er altså også behov for, at der er nogle kritikere til at give råd.
Med hensyn til at denne regering skulle gøre det værre for selvstændige erhvervsdrivende, der må jeg bare minde om, hvad finanslovene forud for denne regering har haft af nye skatter og afgifter for dansk erhvervsliv.
Så jeg synes, det lyder lidt hult.
Så vil jeg gerne sige til hr. Arne Toft: Nej, regeringen ønsker ikke nogen centralisering, men det er klart, at i den optik, som hr. Arne Toft ser det her, er det, som om vi vil slæbe det hele til universitetsbyerne.
Arne Toft (S), 2003-03-26:
Jeg vil godt spørge ministeren, om ikke ministeren synes, at det er rimeligt, når nu man ikke ønsker og man ikke gør noget for at lave udvikling i hele Danmark, at man så ærligt siger, at det, man ønsker, er en centralisering, således at borgerne og iværksætterne har noget at rette sig efter.
Lotte Bundsgaard (S), 2003-03-26:
Jeg vil godt først spørge ministeren, om ministeren mener, at det er vigtigt, når man skal rådgive iværksættere, at man har et lokalt kendskab, så man f.eks. kan matche virksomheder, der står over for et generationsskifte, med en, som gerne vil opstarte en virksomhed.
Er det vigtigt at have et lokalkendskab, eller kan man lige så godt kan sidde meget langt væk og rådgive iværksættere?
Derudover vil jeg godt spørge ministeren, om der bliver ved med at være lige så mange penge til iværksættere, eller om regeringen som på så mange andre områder vil bruge det her til at lave en massiv besparelse over for noget, der faktisk virker.
Det, der bliver sagt fra erhvervslivets side, er jo, at den her kæmpeindsats, som den tidligere regering satte i gang for at få flere iværksættere, faktisk nytter noget og nytter langt mere end alle de ord, som den nuværende regering bruger.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-03-26:
Det er altså en omvendt verden.
Uanset hvor meget ministeren sådan set vil prøve at forklare os alle sammen, at det, som ministeren vil, er meget bedre, håber jeg, at ministeren vil erkende, at ministeren har skåret ned på de beløb, der er til rådighed til at lave service over for iværksættere - det kan være meget nemt at svare på - og at den situation har fremkaldt, at det er yderområderne, at det er de områder uden universiteter, der bliver særlig hårdt ramt.
Det kunne jo godt være, at der her faktisk var et stort vækstpotentiale, som i virkeligheden har mere brug for disse tilskud, end man har omkring universitetsbyerne.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-03-26:
Jeg vil gerne have lov at sige, at de nye enheder, som vi arbejder på, skal kunne tilbyde kerneydelser, således at alle virksomheder i landet tilbydes den samme adgang til basal erhvervsservice, og her tænker jeg på information, vejledning og henvisning til privat rådgivning.
Disse kerneydelser skal fortsat være gratis, men statslig medfinansiering skal selvfølgelig matches af de regionale partnere.
Når vi nu i denne nye struktur opererer med en anden måde at skrue det sammen på, er det, fordi vi mener, at vi får en styrket erhvervsservice for de samme penge.
Så vil jeg gerne sige, at den model, der nu er lagt op til med den regionale erhvervsservice, er til høring hos
Amtsrådsforeningen, Kommunernes Landsforening og andre organisationer
Jeg kan sige, at brugerorganisationerne, som vel også nok betyder noget for hr. Ole Vagn Christensen, såsom HTS, Dansk Handel & Service, Dansk Byggeri, Dansk Industri og Håndværksrådet, har peget på, at der er behov for at se kritisk på det nuværende system.
Det vigtigste for regeringen er, at det nye system sætter brugerne og deres behov i centrum.
Jeg er godt klar over, og det vil jeg også gerne sige til hr. Ole Vagn Christensen, at denne regering ingen intentioner har om at konkurrere med den tidligere regering med hensyn til erhvervstilskud
Så vil jeg gerne med hensyn til fynske vinkler - det er til fru Lotte Bundsgaard - til det om Thy og København sige, at vi prøver at få en forhandling med de regionale parter om at få anvendt de penge, der er til rådighed, bedst muligt.
Det er jo alle regioner, der peger på, at lige netop deres ordning er den bedste.
Arne Toft (S), 2003-03-26:
Regeringen har ofte sagt, at der skal være mulighed for udvikling i hele Danmark.
Mener ministeren, at det giver mulighed for udvikling i hele Danmark, at man samler enhederne?
Ole Vagn Christensen (S), 2003-03-26:
Jeg står her med en københavnsk vinkel, der siger, at det er uklogt at lamme service til iværksættere.
Det har været offentliggjort i Børsen.
Jeg står med Morsø Folkeblad, hvor man sådan set også taler om det alvorlige i det.
Jeg står med Viborg Stift Folkeblad.
Jeg kunne blive ved.
Jeg har meget af alle de der ting.
Det, jeg er nødt til at få at vide, er: Vil ministeren
erkende, at vi nu er i en situation, hvor der sker en centralisering?
Det kan godt være, at det er det, der er regeringens formål, og at man vil interessere sig for, hvad der sker på videns- og forskningsmiljøerne omkring universiteterne, men det er jo ikke noget, der hjælper de udkantsområder, som ministeren i andre henseender står og taler meget pænt om, at der skal ske en udvikling dér.
De kan ikke nyde godt af disse ting.
Hvis det drejer sig om at få udviklet det potentiale, de har hos sig selv, er der brug for, at der er nogle lokalt forankrede iværksættere.
Det er dem, ministeren fjerner navlestrengen til.
Lotte Bundsgaard (S), 2003-03-26:
Jeg vil godt spørge ministeren om en speciel fynsk vinkel.
Og da ministeren jo kender Fyn mindst lige så godt, som jeg gør, regner jeg med, at ministeren kan svare på det. På Fyn er det sådan, at staten hvert år giver 2 mio. kr. til det arbejde med iværksættere, som erhvervscenter TIC på Fyn laver.
Det arbejde går ud på at vejlede mennesker, der gerne vil starte virksomheder op, hjælpe dem, sende dem videre til professionelle, der kan hjælpe dem med regnskaber, hjælpe dem jura og alt muligt andet.
Jeg vil godt høre, om det er det, ministeren mener er for bureaukratisk, eller om ministeren her i Folketingssalen i dag kan love os, at gode projekter, som det vi har på Fyn, ikke er et område, som ministeren vil skære ned på for at finde penge til de ufinansierede skattelettelser.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-03-26:
Vi har ikke lagt skjul på, at vi mener, at vi kan styrke rådgivningsindsatsen ved at lave en mere enstrenget indsats i stedet for de forskellige elementer, vi har i den nuværende struktur.
Jeg vil dog sige, at regeringen også vil respektere Strukturkommissionens arbejde på dette punkt.
Vi lægger op til, at sammenlægningerne på tværs af amterne skal ske ad frivillighedens vej.
Jeg vil også gerne sige, at det her selvfølgelig pågår gennem en forhandling med både de kommunale og de regionale parter, fordi erhvervsrådgivningen foregår med midler fra både staten, amterne og kommunerne.
Det er den vej, vi ønsker at gå.
Vi har klart tilkendegivet, at det er generelle
erhvervsvilkår.
Og så vil vi nu komme med en regionalpolitisk erhvervsstrategi.
Vi søger under denne strategi at få et mere enstrenget system til at rådgive folk, der starter egen virksomhed.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-03-26:
Man kan sige, at mens græsset gror, dør horsemor.
Med det svar, vi her fik, fik vi jo stillet noget i udsigt.
Men det, der er spørgsmålet, er jo sådan set den massakrering, der er foregået på netop iværksætterområdet, og som der lægges op til på TIC-centrene.
Det lægger jo op til en regionalisering.
Det lægger jo ikke op til, at man her vil sikre, at de lokalt forankrede iværksættere får muligheder.
Jeg vil da gerne gøre ministeren opmærksom på, at Danmark ligger på en 17. plads ud af 21 efter den redegørelse, som ministeren selv har fået udarbejdet.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-03-26:
Regeringens iværksætterhandlingsplan med dens forslag om justering af konkurslovgivningen, ændring af etableringskontoordningen, lettelse af administrative byrder og en forøget indsats for styrkelse af den danske iværksætterkultur bidrager alt sammen til at gøre rammerne for start af nye virksomheder bedre i landet.
Skattestoppet og det fremlagte forslag om lettelse af skatten på arbejde er også en del af den indsats, der skal gøre det mere attraktivt at drive virksomhed i Danmark.
Regeringen har valgt en vej med mindre tilskud og mere fokus på generelle erhvervsvilkår, der først og fremmest er sådan, at vi styrker rammerne for alle iværksættere. Spørgsmålet i dag er naturligvis rejst, fordi vi er i gang med at se på, hvordan vi yder den statslige indsats i form af tilskud til TIC'erne, de lokale kontaktpunkter for iværksættere, som skal udvikles de kommende år.
Regeringen ønsker på lang sigt en struktur, der er mindre administrativt tung end den, vi har i dag.
Det vil sige, at tilbuddene til iværksættere og små og mellemstore virksomheder i stedet for de nuværende kontaktpunkter samles i en mere enstrenget linje for at rådgive vores iværksættere.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-03-26:
Der er ingen tvivl om, at når vi ser på de konsekvenser, der er af regeringens besparelser på netop det her område, som sådan set skulle støtte op om iværksættere, rammer de meget tydeligt de lokalt forankrede iværksættere.
Jeg har her et eksempel på det.
Med de nedskårne bevillinger, der er lagt op til for Sydthys vedkommende, vil der være råd til at servicere 15 iværksættere, og det, der har været tidligere, har været 66 iværksættere. Derfor er mit spørgsmål: Hvordan sikrer vi, at der i fremtiden kommer lokalt forankrede iværksættere?
»Hvordan vil ministeren sikre, at der i fremtiden skabes lokalt forankrede iværksættere?«
Arne Toft (S), 2003-03-26:
Det er jo rigtigt, som ministeren siger, at hvis man reducerer bloktilskuddene, kommer det de svage kommuner til gavn, og hvis der bliver flere penge i bloktilskuddene, er det til gavn for de rige kommuner.
Men det er desværre gået således, at der er kommet flere og flere penge i bloktilskuddene.
Alle er enige, KL er enig, Amtsrådsforeningen, partierne i Folketinget er enige om, at vi skal have en anden udligning, så det er vi alle sammen enige om.
Hvorfor fik vi den så ikke?
Men jeg synes, at der kommer noget af regeringens sande jeg op, når ministeren siger, at de kommuner, som mangler penge, kan jo bare sætte skatten op, og de kommuner, der har mange penge, kan bare sætte skatten ned.
Det vil reelt sige, at i den fattigste del af landet, dér, hvor man har de fattigste kommuner, betyder det ikke noget, om skatten kommer til at ligge 3-4 point over de rige kommuners, for det har ikke noget at sige med hensyn til skattestop, og det accepterer vi.
Det er igen: De, der har meget, skal gives, de, der intet har, skal fratages specielt det, de ikke har.
Mener ministeren, at det er rigtigt?
Aase D. Madsen (DF), 2003-03-26:
Det var med hensyn til vindenergien.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om det mon ikke er på tide, at vi drosler forskningen i vindenergien en lille smule ned.
Vindenergien er jo en stor industri, der tjener mange penge og nu skal til at yde en stor indsats i udlandet også.
Jeg mener, at det er på tide - og det vil jeg spørge, om ministeren er enig i - at vi går ind og yder mere til de nye teknologier, navnlig med hensyn til den klimastrategi, vi skal i gang med nu, hvor andre teknologier også skal på banen, således at den industri, der kan klare sig selv, og det kan vindenergien, selv yder et større bidrag, således at vi støtter de nye teknologier og bedre kan få dem på banen, sådan at vi får en god eksport af de nye teknologier til de andre lande, som vi skal hjælpe med at nedbringe deres CO2.
Arne Toft (S), 2003-03-26:
Tror ministeren ikke, at der i den kommende tid op mod 2012 bliver behov for alternative energiformer?
Det tror man i alt fald i vores nabolande.
Og tror ministeren så, at vores løsning er, at vi afvikler forskning i vedvarende energi?
Jacob Buksti (S), 2003-03-26:
Man kan jo i hvert fald konstatere, at det er noget, der optager regeringen og regeringspartierne, forstået på den måde at det er en lille smule svært at finde ud af, hvem der egentlig mener hvad, eller forstået på den måde, at man mener noget forskelligt.
Det ene øjeblik kan vi se, at den konservative skatteordfører annoncerer i B.T., at nu er bilafgifterne med i skattestoppet, Skatteministeriet er ved at være færdig, og fra nytår slipper alle med billigere biler.
Så kan vi se, at den 17. marts afviser Venstre totalt, at der overhovedet kan blive tale om lavere bilafgifter.
Spørgsmålet er selvfølgelig, om ikke det gør indtryk på ministeren, når man tænker på, hvad ministeren ellers er gået ind for, som også ministeren bekræfter her, at vi nu er i en situation, hvor biler aldrig nogen sinde har været dyrere end under denne her regering; aldrig har biler været dyrere i Danmark end under denne her regering.
Hvad har regeringen tænkt sig at gøre ved det?
Det kan jo ikke være rigtigt, at man ikke er færdig, for af Børsen fremgår det jo, at det er, fordi finansministeren har spændt ben på økonomiudvalgsmødet den 11. marts, så på en eller anden måde må der da ligge noget.
Eller hvad?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-03-26:
Det er jo rart, at man i en valgkamp har noget, man kan slås for, når man mener, at det er noget, der skal gøres noget ved.
Der arbejdes med at undersøge, om registreringsafgiften kan udformes mere hensigtsmæssigt, bl.a. i forhold til miljøbelastning og ønsket om at fremme en mere sikker bilpark.
Jeg vil sige, at der ingen tvivl er om, at det er en sag, som optager regeringen.
Det er en sag, som skatteministeren arbejder med, og det er en sag, som Skatteministeriet endnu ikke har færdiggjort.
Jacob Buksti (S), 2003-03-26:
Vi husker vel alle, da ministeren i sin egenskab af formand for Det Konservative Folkeparti rejste rundt i landet og lovede 15 pct. nedsættelse af registreringsafgiften.
Nu er det så godt og vel et år siden, at det stod klart, at der ville komme en ganske stor stigning i bilafgifterne på grund af nye EU-regler.
Det er også over et år siden, at regeringen nedsatte et udvalg, som skulle komme med indstillinger om, hvordan man skulle tage højde for dét.
Det er også sådan, at regeringen i sit lovprogram fra oktober skrev, at skatteministeren ville fremsætte forslag i begyndelsen af januar, som tog højde for det her.
Derfor syntes jeg da gerne, at jeg ville høre ministeren om, hvordan ministeren selv synes, det går, og hvornår det er sådan, at vi måske har en chance for at se, at regeringen vil leve op til de løfter, som både ministeren og regeringen har udstedt.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-03-26:
Hvad er ministerens kommentar til, at vi, altså de danske myndigheder, på 6 år ikke er i stand til at finde ud af, hvor en familie kommer fra?
Familien siger, at den kommer fra Hviderusland.
De danske myndigheder hævder hårdnakket, at familien ikke kommer fra Hviderusland, men kommer fra Letland og Litauen.
Man laver en sprogtest, der bekræfter det.
Derefter sender man dem til Letland og Litauen for at konstatere, at familien havde ret.
Vi har haft 6 år til at finde ud af, hvor den pågældende familie kommer fra.
Hvor svært kan det være?
Skal man virkelig bruge 5 år mere af en families liv?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-03-26:
Man er hele tiden nødt til at se på den markedsøkonomi, der er, på den økonomiske udvikling.
Det kan ministeren nu engang ikke garantere.
Hr. Arne Toft stiller nogle tekniske spørgsmål til udregningerne, dem vil jeg gerne besvare skriftligt.
Der er flere parametre.
i forbindelse med tildelingen af pengene.
Til fru Aase D. Madsen: Det er korrekt, at der er tildelt pulje på pulje til barmarksværkerne; ministeren har ageret inden for den økonomiske ramme.
Aase D. Madsen (DF), 2003-03-26:
Jeg kan da godt se, at ministeren har et problem med hensyn til, at ministeren er nødt til at tro på Energistyrelsens tal.
Men er der ikke ligesom en lille klokke, der ringer, når vi gang på gang herinde er blevet stillet over for en hjælpepakke, og så siger man, at nu er problemet løst, og så kommer man igen et halvt år efter og siger, at det ikke er løst alligevel, de skal have flere penge?
Nu kommer man så igen her sidste gang med de 85 mio. kr., og der bliver igen sagt, at det er forkert, det er ikke nok.
Jamen er der så ikke noget, der siger ministeren, at man skal se på, om Energistyrelsens regningsmodeller er rigtige, således at vi kan komme ned på det, der hedder oliereferencen, således at de politiske løfter om, at det aldrig må blive dyrere at tilslutte sig et barmarksværk, end det er at have sit eget oliefyr, holdes?
Skal vi ikke se at få de løfter indfriet nu?
Og lad os se på, hvad der er galt med Energistyrelsens regnemodeller.
Arne Toft (S), 2003-03-26:
Hvis vi havde kendt alle problemerne, så tror jeg ikke, barmarksværkerne var blevet bygget.
Jeg er glad for, at ministeren siger, at de barmarksværker, som ikke har holdt balance mellem indtægter og udgifter, ingen fordele skal have.
Det er vi enige om.
Men må jeg så spørge ministeren: Er de berettigede til at få af de 85 mio. kr. efter de regler, der skulle være, hvis de havde opkrævet det, som de skulle, eller straffer man de forbrugere derude, fordi der har siddet en bestyrelse, som har villet tage hensyn til dem og ikke villet sætte prisen op til mellem 40.000 kr. og 60.000 kr.?
For at præcisere det: Har de værker fået af de 85 mio. kr.?
Men de skulle selvfølgelig ingen fordel have; det er vi helt enige om.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-03-26:
Så vidt jeg husker er spørgsmålet, hvornår vi kan forvente, at der leves op til det, man sådan set har lovet dem, der er kunder ved barmarksværkerne.
Jeg er bedøvende ligeglad, og det er de kunder også, med nogle fejl, dem kan vi sætte os ned og analysere bagefter, og for min skyld kan man stille alle de forespørgsler, man vil, men det, der er vigtigt, er sådan set, at de mennesker, det her handler om, som nu har lidt under det i 2-3 år, fordi vi politikere herinde i første omgang ikke kunne blive enige, og i næste omgang synes jeg, at det med den nuværende minister har fået lov at sejle siden valget, selv om man sådan set havde lovet befolkningen, at det her problem ville blive løst.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-03-26:
Jeg kan forstå på hr. Ole Vagn Christensen, at nu er det ikke barmarksværkerne, som er en skandale, men det er håndteringen af dem.
Jeg kan sige, at vi får en forespørgselsdebat her i Folketinget om hele det ansvar, der er for barmarksværkerne.
Den vil jeg ikke tage i dag, men blot tilsige, at jeg som minister har overtaget et område, hvor der før min tid er blevet begået nogle fejl, som også er påpeget i det svar, som statsrevisorerne har fået.
Det ligger forskellige steder.
Der har ikke været en klar opdeling mellem, hvem der havde ansvaret for de forskellige beslutningskompetencer.
Jeg synes også, det er skandaløst, når nu varmeprisen ligger så højt, som den gør nogle steder. Med hensyn til hvem der har fået, og hvem der ikke har fået, så er et af de elementer, der har været inde i beregningerne, jo netop, at hvis der er et varmeværk, der ikke har taget det, der var den faktiske omkostning, og derfor har bragt sig i en ringere situation, skulle det jo ikke have nogen fordel af det.
Det er jo sket nogle steder, at der er nogle, der ikke har skrevet det, det kostede, på varmeregningen, og så er det klart, at så har de skubbet nogle udgifter foran sig.
Så vil jeg igen sige til fru Aase D. Madsen om de beregninger, der ligger i Energistyrelsen, at det må jo være enhver ministers lod at have tillid til de beregninger, der kommer fra de forskellige steder i éns system.
Det betyder ikke, at man ikke har ansvaret, vil jeg gerne sige til fru Aase D. Madsen, og så må jeg henvise til den forespørgselsdebat, der kommer.