Bendt Bendtsen (KF), 2002-11-12:
Hovedformålet med dette lovforslag er jo at indføre et pristillæg for vindmølleelektricitet som erstatning for det VE-bevis, som ellers skulle have været udstedt fra starten af det nye år.
Det var sådan en bunden opgave, jeg havde, hvis
det ikke lykkedes.
Så jeg vil da i hvert fald starte med at sige tak for den positive modtagelse, lovforslaget har fået.
Det gennemfører jo aftalen fra 19. juni i år mellem regeringen og de andre partier bag elreformen.
Det var ikke realistisk at indføre et VE-bevismarked den 1. januar 2003, sådan som det var forudsat i elreformaftalen fra 1999, for der var ikke udsigt til, at vi kan skabe det fælles VE-bevismarked med det samme her og nu med flere lande.
Der er nogle, der siger, at de her overgangsordninger har været strøgne mål, andre mener, at de har været for lukrative, og flere ordførere har været inde på, at vejen har været en lang og udfordrende vej.
En har sagt, at det jo egentlig er utroligt, at vi på trods af meningsforskellene har nået en aftale.
Jeg kan sige, at jeg er glad for, at der med aftalen er opbakning til i stedet at indføre et pristillæg på 10 øre pr. kW.
Det er godt, der bliver lagt loft over pristillæg og en markedspris på 36 øre pr. kW. Når markedsprisen er højere end de 36 øre pr. kW, er der ikke behov for støtte.
Jeg synes, vi har fundet en god og fornuftig løsning for de ældre møller, som har meget høje driftsomkostninger.
De systemansvarlige virksomheder betaler i dag omkostningerne ved at balancere strømmen fra vindmøllerne, fordi strømmen er aftagepligtig for forbrugerne.
Fremover bliver strømmen ikke længere aftagepligtig, men mølleejerne får ikke ekstra omkostninger af den grund, fordi de systemansvarlige selskaber skal betale en godtgørelse på 2,3 øre pr. kWh.
Forbrugerne får ikke større omkostninger, for de har jo hidtil i den sidste ende betalt omkostningerne til balanceringen, men den nye ordning betyder, at vi nu får konkurrence på markedet, som kan være med til at presse balanceringsomkostningerne nedad.
Vindkraften bliver simpelt hen mere værd for mølleejerne, hvis den håndteres af professionelle virksomheder med stor ekspertise i at forudsige udviklingen i vindkraftproduktionen et døgn frem.
Jeg holdt ørerne stive, da hr. Svend Auken holdt sit indlæg om, hvordan man forstod aftalen, men jeg vil gerne sige her, at sådan som jeg hører aftalen, også er sådan som jeg forstår den.
Jeg vil godt lige helt klart konkretisere, at når vi taler om balanceringsomkostningerne, er det klart, at der i loven er fastsat de 2,3 øre til udligningen.
Der bliver spurgt til, om der bliver tale om at sætte op eller ned: Det her er aftalestof, og det er klart, at beslutter vi os for det ene eller det andet, er det noget, vi går ind og ser på.
Så blev der også stillet spørgsmål med hensyn til vægtet og uvægtet, og der kan jeg sige, at jeg er klar og villig til at drøfte, om det er mere hensigtsmæssigt og administrativt
mere forsvarligt at beregne pristillægget til nye vindmøller som et vægtet gennemsnit på årsbasis i stedet for et simpelt uvægtet gennemsnit, som der står i lovforslaget
Jeg tror faktisk ikke, det betyder ret meget i den sidste ende med hensyn til økonomien i det her, så det er jeg åben over for at se på.
Så spørger hr. Svend Auken også til biogasområdet.
Jeg har også sagt til alle de aktører, der er på området, at man ikke kan fortsætte med det tilskud, der ligger på nuværende tidspunkt.
Jeg mener faktisk, at branchen, fødevaresektoren, bør bidrage til det her område.
Jeg har også klart givet til kende, at jeg er klar til at lave et hurtigtarbejdende udvalg, der får set på elementerne, får set på alle de aktører, der har forstand på det her område, så vi ret hurtigt får en afgørelse, så vi også ved, hvad fremtiden byder på med henblik på etablering af nye biogasanlæg. Så blev der spurgt til den her oprindelsesmærkning.
Jeg vil også gerne sige, at det er meget vigtigt, at lovforslaget sikrer, at vi kan opfylde EF-direktivet om vedvarende energi.
Det vil kræve, at vi får indført såkaldte oprindelsesgarantier for vedvarende energi, og det giver altså forbrugerne en mulighed for at lave bevidste grønne indkøb af strøm, som kan handles på tværs af landegrænserne.
Det vil gavne den danske vindmølleindustri, og vi får mulighed for at gå videre med mærkning af andre former for elproduktion, som der også blev spurgt til.
Disse muligheder er jeg selvfølgelig parat til at drøfte med partierne, når vi kommer til at skulle udmønte reglerne. Så kom der et helt konkret spørgsmål fra hr. Svend Auken
om, hvorvidt man kunne skrive miljøbonussen direkte ind i den her lov, give en hjemmel til det her.
Dansk Folkeparti rejser nogle spørgsmål og vil fremsætte skriftlige spørgsmål, som vi selvfølgelig er klar til at besvare.
Jeg er ikke helt bekendt med, hvad skatteministeren kan besvare om de samfundsøkonomiske beregninger på det her område.
Men jeg vil blot sige, at vi selvfølgelig vil bestræbe os på at besvare spørgsmålene så godt og så hurtigt som overhovedet muligt.
Fru Anne Grete Holmsgaard spørger til miljøbonussen.
Vi står over for en klimahandlingsplan.
Vi skal se, hvad der nu skal ske - nye, store møller, der skal i udbud.
Jeg vil blot sige til det, at nu har SF jo også haft indflydelse på finansloven, så jeg regner ikke med at skulle have så meget skældud fremover med henblik på de midler, der er til det på området.
Men med hensyn til, at det har været en lang og en vanskelig vej: Det er jo ikke nogen hemmelighed, at ud over at det er et teknisk lovforslag, er der jo altså også politiske forskelle.
Vi har nogle elreformaftaler, som der skal følges op på, hvilket vi har gjort med denne her aftale.
Så er det klart, som også hr. Martin Lidegaard er inde på, at der er nogle meningsforskelle.
Om vi så ønsker helt det samme bag ved lighedstegnet, ja, det tror jeg egentlig mange gange vi gør, for vi ønsker jo prisstabilitet, vi ønsker forsyningssikkerhed, vi ønsker jo også, at forbrugerne, virksomhederne, får så billig el som overhovedet muligt. Til fru Bodil Kornbek: Endnu en gang en konkretisering af, at de 2,3 øre ligger ud over loftet på de 36 øre til balanceringen, og igen vil jeg sige, at skal der ændres i det, så er det aftalestof. Med hensyn til biomasse, biogas: Det er det samme, som jeg har svaret på en gang tidligere, at vi vil forsøge hurtigt at få en løsning.
Alle ved, at der ikke bliver etableret biogasanlæg på nuværende tidspunkt, omvendt må jeg også sige, at 60 øre pr. kWh er mange penge at betale.
Jeg mener faktisk også, at branchen og de, der har en fordel af, at det her kører, også må være med til at bidrage.
Der mener jeg, at det er vigtigt, at vi nu bruger relevante parter på området til at få gravet ned og set på, hvad det kan bære, hvad der skal betales på det her område.