Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-10:
Enhedslisten har den 27. februar fremsat en forespørgsel, F 47, om det almene byggeri, som lyder: »Hvad kan ministeren oplyse om regeringens planer for modernisering, vedligeholdelse, øget råderet over egen bolig og styrkelse af det boligsociale arbejde i det almene byggeri og om regeringens forhandlinger herom med de berørte organisationer og Folketingets partier?«
Regeringen har allerede taget og er ved at forberede en række initiativer på området.
Lad mig starte med råderetten, som er det initiativ, der har størst umiddelbar betydning for den enkelte.
Regeringen vil give beboerne i almene boliger mulighed for at overtage deres egen bolig.
Men så langt går Enhedslisten vel ikke.
Regeringen vil gøre det for lejernes egen skyld, men det er også, fordi det er til gavn for hele boligområdet at få blandet boligformerne og beboersammensætningen noget mere.
Jeg vil gerne understrege, at der er tale om et tilbud
til beboerne.
De, der ønsker fortsat at blive boende som lejere, kan naturligvis gøre det.
Men jeg er sikker på, at mange beboere i den almene sektor vil benytte sig af tilbuddet. Jeg vil også gerne benytte dagen i dag til at understrege, at regeringen selvfølgelig værner om den private ejendomsret, og vi fremsætter ikke et forslag, der indebærer ekspropriation af almene boliger.
Der arbejdes på en model, hvor kompetencen til at træffe beslutningen om lejernes mulighed for at købe deres almene bolig placeres i den enkelte boligafdeling.
Udvalgets arbejde om lejernes mulighed for at overtage deres bolig er færdigt til maj.
Før vi bevæger os ind i dén diskussion og længere ind, må vi have udvalgets analyse af en række komplicerede spørgsmål.
Når rapporten ligger klar, vil regeringen indbyde til en bred drøftelse af forslaget med de berørte parter og selvfølgelig også senere med Folketingets partier. Med hensyn til den individuelle råderet for lejerne i det almene byggeri mener regeringen, at den eksisterende ordning er for bureaukratisk. Derfor arbejder regeringen for at ændre den. For det første er reglerne om, hvor meget lejerne maksimalt kan få godtgørelse for, forældede. Lejeren har ret til en maksimal godtgørelse på 42.924 kr. for forbedringsarbejder udført under råderetsordningen.
Og der er et bundfradrag på 6.132 kr.
Det kan være svært at få beløbene til at slå til, hvis lejeren f.eks. gerne vil investere i et nyt køkken eller et nyt badeværelse. Derfor har lejeren ofte ikke noget incitament til at gå i gang.
For det andet er aftalefriheden mellem lejeren og boligorganisationen stærkt begrænset, f.eks. kan der kun aftales en afskrivningsperiode på 10 år.
En arbejdsgruppe under regeringens udvalg for forenkling og modernisering af boliglovgivningen er derfor i gang med at se på, hvordan reglerne kan gøres mere fleksible.
Den samlede rapport fra udvalget er færdig i efteråret 2003.
Regeringen har skabt de fornødne rammebetingelser for en modernisering og vedligeholdelse af de afdelinger, der trænger til det.
Som led i boligaftalen, der blev vedtaget af et bredt flertal i Folketinget i efteråret 2002, har Landsbyggefonden fået adgang til at yde støtte til renovering og forbedring af nedslidte almene boliger inden for en ramme af l.450 mio. kr. årlig frem til 2008.
Landsbyggefonden kan også støtte forbedringer for handicappede i almene boliger inden for en ramme af 50 mio. kr. årlig frem til 2008.
Regeringen har også taget hånd om det boligsociale arbejde.
Det ses allerede af det forhold, at der bliver bygget almene boliger som aldrig før.
Jeg har jo her i debatten noteret mig bekymringerne om, hvor meget der blev bygget.
Jeg kan sige, at i 2002 er der givet tilsagn om ca. 14.000 almene boliger.
Jeg må sige, at det synes jeg faktisk
er et godt resultat
Der er godt nok en ketchupeffekt i det her.
Det kan jeg også se at nogle af ordførerne er enig med mig i, men alligevel synes jeg, det er et resultat, som Folketinget kan glæde sig over.
Jeg kan også sige, at regeringen har taget initiativer, der direkte skal sikre det boligsociale arbejde.
For det første blev der som led i boligforliget åbnet mulighed for, at Landsbyggefonden fortsat kan yde tilskud til beboerrådgivere i almene afdelinger med økonomiske eller andre problemer.
For det andet er der også programmet »Byer for alle«.
Programmet har til formål at forbedre beskæftigelsen og den lokale velfærd i bred forstand i udsatte by- og boligområder.
Programmet fokuserer på at integrere flygtninge og indvandrere i boligområderne, særlig i de almene boligområder.
Programmet yder således et bidrag til det boligsociale arbejde.
Regeringen har afsat en økonomisk ramme
på 70 mio. kr. til 2005 til gennemførelsen af programmet.
Tingene hænger sammen, og derfor skal jeg også minde om, at salget af almene boliger jo netop har som et af sine formål, at vi får blandet beboersammensætningen noget mere.
Dermed er det hensigten også at forebygge sociale problemer i boligområderne.
Enkelte initiativer er som sagt stadig i støbeskeen.
Jeg må bede om, at man er lidt tålmodig og også venter på, at de enkelte forslag bliver udarbejdet.
Forhandling