Kristian Jensen (V), 2003-05-08:
og ledigheden
Det er vi, fordi det samfundsøkonomisk er vigtigt med en høj beskæftigelse og en lav ledighed for at opfylde de økonomiske målsætninger.
Men vi er i mindst lige så høj grad optaget af spørgsmålet ud fra hensynet til de mennesker, der måtte blive ramt af ledighed.
Derfor ser vi i Venstre med bekymring på den udvikling i ledigheden, som desværre har fundet sted i de seneste måneder, og som de nyeste tal for i dag også bekræfter.
Faldende beskæftigelse og stigende ledighed
bør altid føre til eftertanke, hvor vi skal vurdere, hvad baggrunden for den udvikling er.
Skyldes det midlertidige konjunktursvingninger, eller er årsagen varige strukturproblemer, der kræver politiske indsatser?
For Danmarks vedkommende er der ingen tvivl om, at den øjeblikkelige stigning i ledigheden primært skyldes to forhold.
For det første kommer en stor del af stigningen i ledighedsstatistikken fra en beslutning om at stoppe den hovedløse aktivering af ledige.
Når ledige bliver aktiveret, så fjernes de fra ledighedsstatistikken, og dermed betyder et stop for den hovedløse aktivering også et statistisk løft i antallet af ledige, selv om der er tale om personer, der hele tiden har stået uden for arbejde.
Faktisk stammer knap halvdelen af stigningen i den opgjorte ledighed fra et fald i den tåbelige og hovedløse aktivering.
Selv om dansk økonomi med nationalbankdirektør Bodil Nyboe Andersens ord er robust, så kan vi ikke længere holde os uberørte af den langsommere vækst i udlandet, og dermed stammer væksten i ledigheden i altovervejende grad fra det midlertidige konjunkturudsving og ikke fra varige problemer i dansk økonomi.
Jeg ved godt, at det er ikke nogen trøst for de personer, der i løbet af de seneste måneder har mistet deres job, men det er meget vigtigt for os i Folketinget, når vi skal vurdere og træffe beslutninger om, hvordan vi skal reagere på den stigende ledighed.
Der har i de seneste uger været fremført forslag fra især et enkelt parti om at give økonomien en kickstart gennem en finanspolitisk lempelse.
Det er, undskyld udtrykket, et meget tåbeligt og et meget hasarderet forslag, og derudover er forslaget udtryk for en populistisk dobbeltmoral.
Da den daværende finansminister, Mogens Lykketoft, i 1998 gennemførte en skattestigning med pinsepakken, var baggrunden dengang, at 180.000 arbejdsløse var alt for lavt et antal, og at et yderligere fald ville føre til overophedning. I dag foreslår selv samme Lykketoft, nu som oppositionspolitiker og formand for Socialdemokratiet, at sætte mere gang i ledigheden, fordi arbejdsløsheden er nået knap 163.000.
Da der var 18.000 flere ledige, ønskede Socialdemokratiet altså at stoppe væksten i samfundet.
Fordi man nu er fri for magtens ansvar, så stiller man op med et forslag om at lave en finanspolitisk lempelse, selv om ledigheden er markant lavere end i 1998.
Det er dybt uansvarligt, og heldigvis har førende økonomer også taget afstand fra Socialdemokratiets oplæg og holder fast i, at dansk økonomi er grundlæggende sund.
Selv Arbejderbevægelsens Erhvervsråd vurderer i deres seneste konjunkturanalyse, at beskæftigelsen vil stige i løbet af 2004, og at ledigheden samtidig vil falde.
Skattesænkningerne vil øge motivationen til at gå fra passiv forsørgelse til aktiv beskæftigelse, og samtidig vil ca. 750.000 personer undgå at betale mellemskat og dermed få en ekstra gevinst ved at gøre en ekstra indsats. Helt dugfriske beregninger fra Økonomi- og Erhvervsministeriet
viser, at aftalen om flere boliger fra sidste års finanslov vil øge beskæftigelsen i bygge- og anlægsbranchen med ca. 6.000 personer i år, og derudover vil aftalen have en afsmittende effekt på økonomien, sådan at beskæftigelsen, i forhold til hvis aftalen ikke var indgået, nu vil stige med 10.000 personer.
Vi har dermed sat gang i byggeriet, som vil være med til at trække antallet i beskæftigelse op.
Regeringen har fremlagt et debatoplæg for at sænke sygefraværet, sådan at der bliver en tættere opfølgning på sygdomsramte ansatte.
Der er et forslag i Folketinget om at give en bedre integration af indvandrere på arbejdsmarkedet, og listen med initiativer kunne fortsættes langt ud over det, som taletiden giver mulighed for.
Derfor vil jeg bare nøjes med her til sidst at konstatere, at beskæftigelsen jo rent faktisk er steget i den offentlige sektor siden regeringens tiltræden, hvor der har været et svagt fald i antallet af statsligt ansatte, men en markant stigning i antallet af ansatte i både amter og kommuner.
Forslag til vedtagelse
»Folketinget tager ministerens redegørelse til efterretning, herunder indsatsen for at skabe flere arbejdspladser og øget beskæftigelse, særligt aftalen om »Flere i arbejde« og aftalen om »Lavere skat på arbejdsindkomst«, som tilsammen vil øge beskæftigelsen med ca. 22.000.
Folketinget opfordrer regeringen til at følge udviklingen i ledighed og beskæftigelse meget nøje.«