runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2006-10-10:
Tak for et væsentlig bedre svar end det første, jeg fik fra Venstres ordfører, men vi når stadig ikke helt ind til sagens kerne.
Jeg vil gerne bede fru Hækkerup bekræfte, at lovgivningsmæssigt er det helt klart muligt at lægge en minimumsstandard i EU-sammenhæng, altså tillade landene at gå foran, og at det vil sige, at der absolut ikke er nogen grund til at lave en totalharmonisering.
Vi ville kunne sikre, at standarden blev rigtig høj i alle EU-lande, og alligevel tillade nogle at gå foran.
Det er det ene, jeg gerne vil bede om at få en bekræftelse på.
Det andet er, at det da er fuldstændig rigtigt, at vi kan ændre alle mulige andre love.
Jeg mener ikke, der er noget i det her direktiv, der forhindrer os i at forandre på børneinstitutionsområdet eller på skoleområdet i Danmark, men jeg vil bare bede om at få en bekræftelse på, at inden for direktivets område og inden for lovgivningens område kan vi ikke forandre noget.
Karen Hækkerup (S), 2006-10-10:
Jeg tror, at både Dansk Folkeparti og til dels Enhedslisten ser lidt spøgelser i denne sag, for der er stadig mulighed for, at vi kan gøre det bedre.
Det er kun, hvis den økonomiske efterspørgsel bliver påvirket, og hvis det i øvrigt er noget, der er reguleret inden for direktivet, at vi får begrænset muligheden for at kunne gøre noget bedre.
Så kan man sige: Skulle vi så ikke have valgt at sige, at vi har fælles minimumsstandarder, og så kan man ellers køre derudad for sig selv?
Jo, det kunne vi sådan set fint have gjort, og det ville jeg også have syntes var fornuftigt.
Men nu står vi bare med en sag, hvor vi skal implementere et direktiv, som altså er vedtaget i EuropaParlamentet – et direktiv, som de, der har forstand på det, smagsdommere og eksperter og de mange andre, som ellers ikke plejer at bryde sig om det, har sagt ikke har nogen negativ indflydelse på markedsføringsloven eller på forbrugerpolitikken i Danmark.
er der derfor ikke nogen grund til at være påpasselig over for det.
Jeg synes tværtimod, det gavner en masse forbrugere i Europa, og alle de mange parykker i suppen kan jeg ikke rigtig finde.
Jeg synes ikke, de er der, og jeg er sikker på, at problemerne kan blive løst, fordi man stadig kan gå foran.
Det er stadig Danmark selv, der vurderer, hvad god skik er, hvad god etik er, og hvad vi vil stille af krav,
det er ikke det direktiv.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2006-10-10:
Jeg forstår slet ikke, hvorfor vi skal diskutere det sidste.
Det er lidt, som da Venstres ordfører begyndte at diskutere hele EU, men vi diskuterer et konkret lovforslag, hvori der står, at der skal ske en totalharmonisering.
Hvis det er den mest farbare vej, og hvis det er det, Det Radikale Venstre mener er den bedste model – og det ville jeg da synes var dejligt at Det Radikale Venstre gjorde – hvorfor er det så ikke det, der står i direktivet?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide.
Elisabeth Geday (RV), 2006-10-10:
Vi har en rigtig god markedsføringslov i Danmark, og den største udfordring, vi står over for, er at få loven overholdt.
Vi står dels over for danske virksomheder, som enten ikke rigtig vil forstå eller ikke rigtig forstår, hvordan loven skal efterleves, dels over for den situation, at en masse markedsføring kommer til os udefra, altså fra de andre EU-lande via internettet eller via tv-mediet.
Når det gælder den første udfordring med de danske virksomheder, synes jeg, det ville være på sin plads at gøre det, som Danmarks Rejsebureau Forening jo har efterspurgt i sit høringssvar til det lovforslag, vi nu behandler, nemlig at styrke Forbrugerombudsmanden.
Hvis det stod til mig, skulle han have nogle flere muskler, nogle flere penge at gøre godt med og noget mere mandskab, når det gælder børn og unge, men også helt generelt for at kunne håndhæve markedsføringsloven i Danmark.
Her har vi lige præcis et EF-direktiv, som fastlægger det, og det ligger nu foran os og vil forhåbentlig blive vedtaget, også med radikal støtte.
Derudover kunne vi godt tænke os, at man på EU-niveau fik oprettet en EU-forbrugerombudsmandsinstitution, så man også i EU-øjemed kunne håndhæve en høj forbrugerprofil.
Som sagt mener jeg, at den primære fordel ved direktivet her er, at vi får nogle fælles regler for god markedsføringsadfærd på EU-plan til fordel for de danske forbrugere.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2006-10-10:
Jeg kunne forstå, at Socialdemokraterne går ind for minimumsstandarder på forbrugerområdet inden for EU-systemet.
Det synes jeg faktisk er en interessant indrømmelse at få her i Folketingssalen i dag, så jeg kunne godt tænke mig at spørge Det Radikale Venstre, om det er sådan, at Det Radikale Venstre også går ind for minimumsstandarder på forbrugerområdet i EUsammenhæng.
Elisabeth Geday (RV), 2006-10-10:
Jeg skal lige starte med at sige, at jeg jo ikke er jurist, så derfor vil jeg ikke helt kunne redegøre for, om det er en fordel af have en forordning eller et minimumsdirektiv eller et maksimumsdirektiv.
Det, jeg ser som fordelen ved direktivet her, er, at vi får fælles høje regler for, hvilken slags markedsføring man må føre, altså hvad der er lovlig markedsføring i EU.
Jeg har været med til at lave den danske markedsføringslov, og den er jeg rigtig godt tilfreds med, så hvis det er det niveau, der bliver overført til EU-plan, kan jeg ikke sige andet, end at jeg er rigtig godt tilfreds.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2006-10-10:
Jamen det er da fint, at ordføreren er glad for en lov, hun selv har været med til at lave.
Det ville også overraske mig andet.
Jeg kunne godt tænke mig at få at vide, om Det Radikale Venstre synes, det er en god idé, at man fraskriver sig muligheden for at udvide forbrugerbeskyttelsesniveauet i Danmark, hvis man får en genial idé i morgen, fordi det ikke er tilladt på grund af EU.
Er det en hensigtsmæssig eller uhensigtsmæssig måde at gøre tingene på?
Det er ikke en diskussion om, hvorvidt vi skal have fælles høje standarder i EU – det synes jeg vi skal, det synes jeg er en fantastisk god idé –
det, der er spørgsmålet, er: Er der nogle, der gerne må have et endnu højere niveau end det høje niveau, vi er enige om at vi gerne vil have?
Elisabeth Geday (RV), 2006-10-10:
Der er ikke noget i direktivet – det har vi fagfolkenes ord for i høringssvarene – som forhindrer, at vi kan opretholde de høje danske standarder.
Hvis det havde været tilfældet, går jeg ud fra, at f.eks. Forbrugerrådet havde råbt vagt i gevær i sit høringssvar, men det er jo slet ikke tilfældet.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-10-10:
Jeg kan tilslutte mig tidligere ordførere, som har sagt, at vi har en udmærket markedsføringslov i Danmark.
Der er en 6-års-implementeringsfase, hvor der godt kan være højere standarder, sådan som jeg læser lovforslaget, og der bliver også åbnet for, at den periode kan forlænges, hvis der efter implementeringen f.eks. er usikkerhed om, hvorvidt direktivet kan rokke ved nogle anderledes danske standarder.
Det er rimelig betryggende.
Sådan som vi ser det, ligger det også i forslaget, at det måske er i underkanten af de danske og nordiske regler, men i overkanten af de europæiske, så vi får hævet det europæiske niveau.
Vi kommer i en situation, hvor der bliver mere handel over grænserne, og derfor er det vigtigt at få hævet niveauet derude.
Vi vil stadig have mulighed for at gøre nogle specielle danske tiltag, hvis vi får nogle ideer, som er meget relevante.
Vi skal bare sørge for ikke at komme for meget i konflikt med tekniske handelshindringer.
Men der kan altid være nogle almene forhold, som kan være løftestang i arbejdet på at gå foran, selv om vi har et direktiv på området.
Jeg kan tilslutte mig, at når vi snakker markedsføringslov, vil det være interessant at kigge på § 4.
Jeg har også bemærket, at Forbrugerrådet har hæftet sig ved den og har sagt, at der faktisk er nogle uklare ting angående skjulte reklamer.
Nu kan de ligge i rulleteksterne, som er et meget usynligt sted, så her er der et område, som det ville være interessant at tage op.
En anden ting er, om Forbrugerombudsmanden har midler nok til at løfte opgaven, og det synes jeg altid kan diskuteres, når vi taler om et lovforslag som dette.
SF går med i arbejdet.
Vi er positivt indstillet, men vil godt have de sidste krøller, som jeg lige har nævnt, med.
Elisabeth Geday (RV), 2006-10-10:
Jeg har bare lyst til at teste Enhedslistens jordforbindelse, og jeg skal bare lige fornemme, hvad det egentlig er, Enhedslisten gerne vil.
Vil man gerne forbyde enhver form for reklamer og enhver form for markedsføring?
Det er bare almindelig nysgerrighed, for jeg skal lige finde ud af, om det er det, der er målet, og om det i virkeligheden er årsagen til, at man er imod den form for regler.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2006-10-10:
I en eller anden fjern fremtid ville det da være fantastisk, hvis vi kunne lægge stemmer til den slags, men det er ikke vores umiddelbare, kortsigtede mål i forbindelse med at diskutere totalharmonisering.
Hvis f.eks. fru Geday skulle få en rigtig god idé til, hvordan vi i højere grad kan sikre forbrugernes økonomiske interesser, som falder inden for direktivets område, skulle vi kunne tillade os at sige: Nu gennemfører vi det som et praktisk eksempel, og så må vi se, om vi kan få de andre lande med på det.
Vi skulle simpelt hen have lov til at sætte en højere standard end den høje fælles standard, vi har i EU.
Mia Falkenberg (DF), 2006-10-10:
Dansk Folkeparti er rimelig skeptisk over for forslaget fra EU.
Man taler godt nok om at styrke forbrugernes sikkerhed mod urimelige markedsføringsmetoder, men denne forbedring kan være svær at gennemskue.
Man går fra i dag at have forbud mod en påvirkende efterspørgsel, mens EU’s forslag taler om, at der skal være en mærkbar forvridning, før der handles over for det.
Man vil indføre en såkaldt købsoplysning, hvor den erhvervsdrivende skal give visse oplysninger i forbindelse med et køb, bl.a. om varens eller tjenesteydelsens indhold, den erhvervsdrivendes navn og adresse og vedrørende betaling, levering og gennemførelse af aftale i det tilfælde, at der afviges fra branchens sædvanlige metoder.
Desuden skal det nævnes, at med dette direktiv vil Forbrugerombudsmanden få adgang til at udføre en række kontroller i forbindelse med klagesager, hvis mindre tiltag ikke er tilstrækkelige.
Der er nogle gode elementer i direktivet, og jeg håber da også inderligt, at det ikke er med til at nedgradere forbrugernes sikkerhed.
Grunden til Dansk Folkepartis skepsis er, at vi har set, hvordan bl.a. produktansvarsdirektivet har forringet forbrugernes sikkerhed i forbindelse med køb.
Vi har betænkeligheder ved at godkende forslaget, men vi håber at få spørgsmålene afdækket i udvalgsarbejdet.
Mette Gjerskov (S), 2006-10-10:
Nu er det sådan, at der faktisk har været lavet en nordisk undersøgelse af bødestørrelser.
Den viser, at når man f.eks. overtræder markedsføringsloven i Danmark, starter bødernes størrelse omkring de 400.000 kr.
Hvis man overtræder fødevareloven, starter de omkring de 10.000 kr.
Det er en himmelråbende forskel.
Så selv om man bare generelt laver en fordobling fra 10.000 kr. til 20.000 kr., er der stadig væk behov for også at få fat i de engrosvirksomheder, som bliver undtaget af det her lovforslag.
Martin Henriksen (DF), 2006-10-10:
Nu har Dansk Folkeparti jo – og så kan oppositionen mene noget andet, det er selvfølgelig fair nok – da i hvert fald i en vis udstrækning samarbejdet med oppositionen.
Det kan godt være, at oppositionen ikke har lagt mærke til det, men vi synes i hvert fald, at vi i en vis udstrækning har gjort det, og det er vi selvfølgelig også indstillet på at gøre under udvalgsbehandlingen for som sagt at se, om der er nogle uhensigtsmæssigheder, som vi skal have taget højde for på en anden måde.
Til den der forskel, der er på markedsføringsloven og fødevareloven, vil jeg sige: Jamen vi går jo i den retning, som fru Mette Gjerskov også mener at vi skal gå i.
Det er jo også sådan, at der lige omkring årsskiftet trådte en anden lov i kraft, som jeg også nævnte i min ordførertale, hvor man faktisk kan gå ind og kigge på den enkelte virksomheds omsætning, når man skal give en bødestørrelse.
Der vil jo faktisk med de forskellige regnemetoder være mulighed for, at man kunne give en bøde af en størrelse på op til 120.000 kr., sådan som jeg har forstået det.
Det er jo også relevant, men det har selvfølgelig noget med virksomhedens omsætning at gøre.
Mette Gjerskov (S), 2006-10-10:
Vi var også meget positive over for det lovforslag, som netop handler om, at man nu kigger på virksomhedens størrelse og omsætning, når man skal fastsætte bødestørrelsen.
Måske ville det være meget rart, hvis hr. Martin Henriksen kunne give nogle eksempler.
I den tid, i det halvandet år, jeg har siddet i Fødevareudvalget, kan jeg ikke mindes en eneste gang, hvor Dansk Folkeparti ikke har bakket op om regeringens nedskæringer på fødevarekontrollen.
Jeg kan faktisk ikke mindes en eneste gang, hvor Dansk Folkeparti sammen med os har været med til at lægge pres på ministeren for at få en bedre fødevarekontrol.
Vi skal jo hele tiden huske, at selv om vi her arbejder med at skærpe straffene, hjælper det jo ikke noget, at man skærper straffene, hvis man ikke sørger for, at der er tilstrækkelig mange kontrollører derude, som finder dem, der skal have bøderne.
Kunne ordføreren være rar lige at orientere mig om, hvor vi måtte have arbejdet sammen her?
Martin Henriksen (DF), 2006-10-10:
Et meget godt eksempel synes jeg da selv det
var, da vi uden om regeringen gik sammen med oppositionen om at lave en konference om fødevaresikkerheden i Danmark
Det var da sådan noget, der var med til at skabe fokus på området og bl.a. med til at lægge lidt pres på regeringen.
Godt nok var budskabet på den der fødevarekonference, at så slem var fødevaresikkerheden heller ikke i Danmark, som visse ville gøre den til, men det var da et klart og konkret eksempel på, hvordan vi har fundet ud af noget i fællesskab.
Det skal man ikke afvise vi kan gøre igen.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-10-10:
En række afsløringer af brodne kar har vi set, og fødevarebranchen har bragt tvivl om fødevaresikkerheden i Danmark.
Vi har set en række uhyrlige eksempler på virksomheder og privatpersoner i fødevarebranchen, der på det skammeligste har taget forbrugernes sundhed og tillid til kvalitet som gidsel i bestræbelserne på at tjene penge.
For Det Konservative Folkeparti er det altafgørende, at forbrugerne er trygge ved at købe fødevarer i Danmark.
Der skal gøres op med de brodne kar.
Fødevarebranchen skal have større sammenhæng mellem handling og konsekvens over for dem, der ser stort på forbrugernes helt legitime og rimelige ønske om sunde og sikre fødevarer.
Med nultoleranceplanen har regeringspartierne sammen med Dansk Folkeparti sendt et klart signal til de brodne kar i branchen.
Alternativet til lovlydig adfærd er hårde straffe eller i yderste konsekvens fratagelse af muligheden for at drive virksomhed.
Mere klart og konsekvent kan signalet ikke være.
Jeg glæder mig over, at det lader til, at også oppositionen er klar til at støtte dette lovforslag sådan i praksis og også viser vilje til handling på dette område.
Vi kommer jo ikke uden om, at det ikke er mange dage siden, at de initiativer, som regeringen har taget på området, blev betragtet som symbolpolitik og slet ikke vidtgående nok i forhold til de problemer, vi står over for.
På den baggrund kan jeg også ligesom de øvrige ordførere glæde mig over, at man med det nye rejsehold så sent som i går kunne finde og beslaglægge 65 t helt op til 4 år gammelt kød i samarbejde med den lokale fødevareregion i Ringsted.
Det viser, at regeringen mener det her alvorligt; det viser, at vi er klar til at sikre ordentlige vilkår på det her område.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at de afsløringer, vi har set hen over året, selvfølgelig har blotlagt et behov for, at Fødevarekontrollen f.eks. kan få bedre kontrolmuligheder ved at få øget adgang til test på laboratorier og ved at sammenkøre oplysninger mellem myndigheder osv. Så synes jeg også, det er vigtigt, at vi netop ved at skærpe sanktionerne og straffen for lemfældig omgang med fødevarer sikrer, at der også bliver den rigtige sammenhæng mellem handling og konsekvens.
Mette Gjerskov (S), 2006-10-10:
Er ordføreren ikke enig med mig i, at der også er behov for, at der skal sendes nogle flere mennesker ud og kontrollere, om reglerne bliver overholdt?
Det hjælper jo ikke meget, at man forhøjer bøden, hvis man ikke i den anden ende går ud og finder dem, der skal have bøden.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-10-10:
Nu skinner det jo tydeligt igennem, at den socialdemokratiske ordfører ikke har den store tillid til de medarbejdere ude i fødevarekontrollen, som dagligt gør et kæmpe stykke arbejde.
Jeg synes faktisk, at vi godt kan være stolte af alle de ting, som de bringer frem, som de opklarer, og jeg synes også, vi kan være stolte af, at det forholdsvis nye initiativ som f.eks. rejseholdet allerede nu giver pote.
Derfor er jeg måske ikke så negativ over for den indsats, som man gør, men det er klart, vi har nogle undersøgelser i gang lige nu, som det også har været nævnt tidligere i debatten, og derfor skal vi selvfølgelig ikke lukke øjnene for, hvad de kan vise os.
Det kan være, de viser, at der er nogle behov, vi skal ind og dække, men det er fornuftigt at få konklusionerne på de undersøgelser, før vi går videre på det her område.
Mette Gjerskov (S), 2006-10-10:
Det mener jeg er en klar overfortolkning af, hvad jeg overhovedet nogen sinde måtte have sagt i den retning.
Jeg har skam stor tillid til medarbejderne i fødevarekontrollen.
Jeg havde også stor tillid til de 200 medarbejdere, der er blevet fyret i den her regerings tid.
Det, der bekymrer mig, er, at de har for travlt, at de ikke kan nå ud og kontrollere, så det er det, jeg spørger ordføreren om: Er man parat til at sikre, der er tilstrækkelig mange mennesker, der kan komme ud og kontrollere de her fødevarer?
Det hjælper ikke noget bare at hæve bødestørrelserne og kalde det konsekvens.
Vi er glade for, at der bliver konsekvens på det her område.
Fra regeringens side har vi mest været vant til, at der har været konsekvens over for udlændinge og arbejdsløse og sådan noget – det var dem, der skulle mærke konsekvensen.
Nu er vi glade for, at det endelig også er virksomhederne, der tjener styrtende med penge på at sælge råddent kød til danskerne, som skal mærke konsekvensen.
Men får vi også nogle flere kontrollører?
Det var det, mit spørgsmål gik på.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-10-10:
Jeg har helt glemt at kvittere fru Mette Gjerskov for den overstrømmende ros, som hun giver regeringen i dag.
Det er faktisk en ganske god fornemmelse, og det viser jo også, at vi har taget fat på den her problemstilling – som vi anerkender, for der er problemer – på den helt rigtige måde.
Jeg mener netop også, at den præventive effekt af de her skærpelser af straffen selvfølgelig vil være positiv og konstruktiv.
Om der skal være flere kontrollører?
Det spørgsmål er vi jo vendt tilbage til mange gange og har fået mange gange.
Jeg synes, det er rimeligt, at vi kigger på de undersøgelser, der pågår i øjeblikket, og så på den baggrund træffer en beslutning.
Jeg ved godt, at Socialdemokraterne, uanset om det er i kommunerne, eller hvor det er, smider rundt med millionerne i øjeblikket.
Det er jo let at være i opposition, og det er også det, vi har set på det her område, hvor man har grebet et eller andet beløb ud af den blå luft.
Jeg synes, der er en vis ræson i, at man undersøger området grundigt og så på den baggrund træffer beslutning om, hvorvidt der er behov for flere ressourcer til området.
Elisabeth Geday (RV), 2006-10-10:
Uanset om det her lovforslag vedtages eller ej, vil der fortsat være store problemer med fødevarekontrollen.
Det vil der først og fremmest være, fordi der mangler folk og ikke mindst tid til at lave fødevarekontroller nok, der er grundige nok.
Vi vil fortsat have problemer med små virksomheder, som ikke forstår, hvad egenkontrol er for noget.
Nogle af dem opfatter den måske som det rene tidsspilde, nogle forsøger måske at lave den, men forstår ikke rigtig, hvorfor de skal lave den og får derfor slet ikke de effekter i forhold til fødevaresikkerheden, som var tanken.
Og så er der nogle, som måske slet ikke forstår det materiale eller det sprog, som fødevarekontrollanterne taler, når de er ude og gennemføre kontrollerne.
Det vil det her forslag ikke ændre på.
Når først egenkontrollen fungerer hos den lokale pizzariaejer eller hos den lokale slagter eller grønthandler, vil vi altså som forbrugere kunne gå ned og købe vores varer eller spise vores pizza uden at risikere enten at få noget, vi ikke havde betalt for, eller nogle gamle og klamme varer, som fru Mette Gjerskov tidligere sagde.
Jeg glæder mig til, at det på et eller andet tidspunkt vil gå op for regeringen, at det er her, den virkelige problemstilling eksisterer.
Det er i hvert fald ikke her, vi behøver at stå og afvente rapporter eller klargøring.
Det er ikke mere end en måned siden, vi fik en rapport, hvori Fødevarestyrelsen evaluerer egenkontrollen i detailleddet, og hvori der peges på store problemer.
Jeg glæder mig til, at regeringen holder op med bare at se på ressourceproblemerne og rent faktisk også retter op på ressourceproblemerne.
Der skal flere fødevarekontrollanter til, der skal gennemføres flere kontroller, og der skal være mere tid til den enkelte kontrol, så virksomhedsejerne kan få den nødvendige vejledning, så de ikke behøver at gentage overtrædelserne af fødevarelovgivningen gang efter gang.
Når det så er sagt, er vi trods alt positive over for lovforslaget, som det foreligger, fordi det ikke mindst styrker linjen i forhold til de brodne kar i branchen.
Når vi skal have sagen i udvalg, skal vi selvfølgelig have kigget på, om de retssikkerhedsmæssige forhold er i orden, også hvad angår virksomhedsejernes.
Jeg kan forstå, at der er blevet rejst spørgsmål om det grundlag, som bøden for overtrædelse af fødevarelovgivningen bliver regnet ud på – om vi skal se på virksomhedernes omsætning, eller vi skal se på antal ansatte.
Det må vi tage op i udvalgsarbejdet.
Jeg er personligt også optaget af, at vi ikke alene forholder os til bødens størrelse, men også til, at virksomhederne får beslaglagt en uretmæssigt opnået gevinst, som de måtte have haft ved at sælge for gammelt kød.
Men det er som sagt ting, vi kan tage op unger udvalgsbehandlingen, og vi går trods alle de andre knubbede ord, der her er blevet sagt, positivt ind i behandlingen af lovforslaget.