runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2004-11-18:
Da den radikale ordfører ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne fremføre følgende: Det Radikale Venstre går ind i diskussionen om det her lovforslag generelt positive over for lovforslaget, men vi ser også nogle problemer, som vi gerne vil have drøftet under udvalgsbehandlingen.
Allerførst vil jeg imidlertid gerne gøre opmærksom på, at vi ser lovforslag af denne her type som en form for symptombehandling af et større problem, der florerer vidt og bredt i det danske samfund, nemlig det sorte arbejde.
Og den bedste løsning for at komme denne her problemstilling til livs effektivt og varigt er at sætte skatten ned på arbejde og dermed skabe en holdningsændring til hele det her område.
Det betyder ikke, at det Radikale Venstre på nogen måde kan acceptere svindel med offentlige midler.
Velfærdsstatens overlevelse er baseret på, at dens legitime økonomiske fundament er anerkendt af alle i samfundet, og derfor skal vi selvfølgelig være overordentlig opmærksomme på mulighederne for svindel.
De problemer, vi ser i forslaget, har været nævnt af flere ordførere.
Det vil vi gå ind og diskutere kritisk i forbindelse med udvalgsbehandlingen og ser så i øvrigt frem til den.
Ole Sohn (SF), 2004-11-18:
Jeg anerkender, at aktiveringsomfanget er skåret drastisk ned under denne her regering.
Og jeg anerkender, eller jeg ved ikke, om jeg anerkender, jeg konstaterer, at her i det sidste halve års tid, hvor vi nærmer os valget og det er vigtigt at få arbejdsløshedstallene ned, har man sat skub i straksaktiveringen af nye arbejdsløse med det resultat, at antallet af langtidsledige er eksploderet.
Så på den måde kan man sådan set komme langt.
Det, jeg bl.a. kritiserede ved arbejdsmarkedsreformen, men i denne her sammenhæng er det konkret, er de her særligt tilrettelagte forløb, som gør, at man laver aktiveringsfabrikker, hvor private virksomheder sender job hen.
Det vil fru Irene Simonsen kunne konstatere i løbet af ganske kort tid simpelt hen er et område, som er i vild udvikling, at man omdanner ordinære job til aktiveringsjob.
Det burde selv den her regering kunne se er ravruskende galt.
Specielt når man gerne vil de dårlige arbejdspladser til livs, gælder det om at have flere af de gode arbejdspladser.
Og det, man gør her, er det stik modsatte.
Det er derfor, det er vigtigt, at man tager fat om kilden, om ondets rod, og det er arbejdsgiverne, som har retten til at lede og fordele arbejdet.
Jamen det er i den kontekst, som det indgår.
Altså det er et lovforslag, som er et straffelovsforslag.
Det er derfor, det er lidt uforståeligt, at man ikke betragter det at aktivere som et tilbud.
Jeg er da meget glad for, at Venstre vil være med til at sikre, at folk kan få en bedre formidling og et ordinært arbejde.
Men så skulle vi måske overveje at ændre hele aktiveringssystemet, for hvad er det, vi ser?
Det er, at man i det offentlige afvikler den ene ordinære arbejdsplads efter den anden for at gøre dem til aktiveringsjob, og vi ser noget tilsvarende i kraft af det nyeste arbejdsmarkedsforlig, som er lavet af et stort flertal i Folketinget, at private virksomheder i stigende omfang omdanner ordinære job til aktiveringsjob.
Og det er jo den stik modsatte vej.
Det hæmmer muligheden for at kunne anvise ordinære job.
Hvis Venstre vil være med til at ændre på det, så vil jeg bukke dybt og sige: O.k. så er vi nået et lille stykke.
Irene Simonsen (V), 2004-11-18:
Først vil jeg gerne sige til hr. Ole Vagn, at jeg synes altså ikke, jeg har oplevet en regering, der er faret frem med bulder og brag, som hr. Ole Vagns retorik antyder, men som netop har vist, at den sætter handling bag ordene.
Det er jo det, der er så vigtigt: at slå ned dér, hvor man ved, der foregår bevidst svindel.
Med hensyn til uagtsomhed synes jeg netop, det er vigtigt, at vi får det med i udvalgsbehandlingen og får debatteret det og snakket det godt igennem.
Vi skal være opmærksomme på, at det er vigtigt at skille tingene ad: Hvornår er det bevidste handlinger, og hvornår er det uagtsomt?
Det spørgsmål synes jeg er vigtigt, og jeg vil også gerne deltage i en debat om det.
Angående det sidste, hr. Ole Vagn spørger om, går jeg ud fra, at hr. Ole Vagn tænker på de tilfælde, hvor man griber ind over for kontanthjælpsmodtagere og skærer i ægtefællens bidrag.
Her er det jo sådan, at vi har forsørgerpligten ifølge lovgivningen, og det synes jeg er i orden.
Vi skal ikke lave om på den lovgivning, men lade den eksistere i den udstrækning, den har nu.
Ole Sohn (SF), 2004-11-18:
Jeg anerkender, at det er sidst på dagen, men jeg vil gerne lige have enten be- eller afkræftet – forhåbentlig afkræftet – hr. Ulrik Kraghs bemærkninger om årsagen til, at Venstre ikke ønsker at imødekomme henvendelsen eller anmodningerne fra DSI angående de handicappede, ud fra at man ikke ønsker at foretage stramninger i reglerne.
Jeg går ud fra, at det er det samme lovforslag, vi behandler, som hedder et »forbud mod forskelsbehandling«, og så kan vi vel næppe tale om stramninger.
Der er vel mere tale om, at Venstre ikke ønsker at gå ud over minimumsdirektivet og lade flere være omfattet af reglerne, end hvad der minimum skal være.
Er det ikke sådan, det skal forstås?
Irene Simonsen (V), 2004-11-18:
Nu kommer det jo an på, hvordan man udlægger det, om der er skåret voldsomt ned på Told og Skat, og det tror jeg ikke hr. Ole Sohn og jeg kan blive helt enige om.
Men noget af det, jeg synes er vigtigt, og som regeringen faktisk viser i handling, er, at der, hvor vi ved, at der er brug for en indsats, griber vi ind og gør en indsats, og det har vi netop gjort her.
Der har været foretaget adskillige kontrolaktioner, og hr. Ole Sohn og SF er også klar over, at det ikke er hensigten, at det skal foregå i mindre omfang fremover.
Men vi prioriterer indsatsen dér, hvor det er vigtigt at sætte ind, for noget af det, der er vigtigt for regeringen, er nemlig at få fat i dem, som snyder, og at der bliver gjort en indsats de steder, hvor vi ved, at tingene foregår på en mistænkelig måde.
Med hensyn til uagtsomhed vil jeg sige: Jo, det er noget af det, som jeg synes det er væsentligt at få diskuteret og debatteret godt under udvalgsarbejdet.
Det vil jeg gerne imødekomme.
Lars Barfoed (KF), 2004-11-18:
Det er jo længe siden, der har fundet en revision af arbejdsmiljøbestemmelserne i Grønland sted, og derfor er det på tide, at der nu sker en revision.
Arbejdsmiljøreglerne i Danmark har jo undergået mange forandringer, hvorimod arbejdsmiljøreglerne i Grønland har stået stille i lang tid.
Derfor synes vi, det er påkrævet og rigtigt, at der nu sker en revision, og at der selvfølgelig også i forbindelse med den revision sker den fornødne hensyntagen til de særlige forhold, der gør sig gældende på det grønlandske arbejdsmarked, og de særlige arbejdsforhold, der gør sig gældende i Grønland.
Derfor vil vi naturligvis også fra konservativ side under udvalgsbehandlingen være opmærksom på, om der skulle være yderligere bemærkninger og ønsker fra Grønlands side, som vi skal tage hensyn til.
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget, og jeg kan meddele, at jeg ligesom fru Lene Jensen har lovet Det Radikale Venstres ordfører, da ordføreren ikke selv kunne være til stede, at hilse og sige, at Det Radikale Venstre kan støtte lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-18:
Loven ajourfører den grønlandske arbejdsmiljølov fra 1986.
Det betyder også, at der er taget hensyn til Grønlands hjemmestyres ønske om, hvordan den tilpasses de grønlandske forhold, hvilket vi naturligvis respekterer.
Det er naturligt, at de forskelle, der er på Grønland og Danmark, har betydning for, at det grønlandske samfund kan fungere tilfredsstillende.
Dansk Folkeparti mener desuden, at det er vigtigt under udvalgsbehandlingen at tage hensyn til eventuelle ønsker om ændringer i lovforslaget, hvis de kommer fra Grønland, og hvis det kan lade sig gøre uden at ødelægge meningen med arbejdsmiljøloven.
Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Lene Jensen (S), 2004-11-18:
Baggrunden for det her lovforslag er jo en rammeaftale fra 1999 mellem det daværende arbejdsministerium og så Grønlands hjemmestyre om arbejdsmarkedsforhold.
Det tror jeg faktisk at de gerne har villet siden 2001, så det er jo fint, at det nu kommer over rampen.
Der er tale om en lang række forhold, der ajourføres inden for arbejdsmiljøområdet, idet jeg har forstået, at den her proces ikke indbefatter de seneste ændringer, vi har haft på arbejdsmiljøområdet i Danmark.
Det kunne vi snakke meget og længe om, men det mener jeg sådan set ikke vi skal gøre her i dag.
Derfor kan vi selvfølgelig i Socialdemokratiet på den baggrund støtte forslaget, som det foreligger.
Vi har mærket os, at hjemmestyret ikke tager stilling til spørgsmålet om APV, om, hvornår der skal finde en arbejdspladsvurdering sted, men at der fra det grønlandske Arbejdsmiljøråds side ikke er enighed om, hvor grænsen skal gå, om det skal være ved fem eller ti ansatte.
Jeg har også noteret mig, at vi netop har fået en henvendelse fra Grønlands fagbevægelse, som anmoder om, at grænsen nedsættes fra ti til fem.
Det er jo næppe nogen hemmelighed, at Socialdemokratiet gerne ser, at alle virksomheder med over fem ansatte skal etablere en sikkerhedsorganisation og dermed også foretage arbejdspladsvurdering.
Hermed vil jeg tilkendegive, at det vil vi meget gerne være med til at se på og eventuelt også ændre.
Vi har også bemærket, at der skal skabes klarhed over kompetencen på arbejdsmiljøområdet i forbindelse med råstofaktiviteter, og det ser vi også frem til lige at få afklaret i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Som sagt støtter vi forslaget, og jeg har lovet at meddele på vegne af Det Radikale Venstres, som desværre ikke kunne være til stede, at det gør de også.
Irene Simonsen (V), 2004-11-18:
Da Venstres ordfører, fru Charlotte Antonsen, ikke kan være til stede i salen, skal jeg fremlægge Venstres synspunkter: Venstre kan støtte forslaget om at ajourføre arbejdsmiljøreglerne i Grønland.
Det er ikke sket siden 1986, så vi er glade for, at der nu er fremsat et forslag fra beskæftigelsesministeren, som også har opbakning fra så vel det grønlandske Arbejdsmiljøråd som det grønlandske hjemmestyre.
Forslaget er meget inspireret af, hvad vi har gennemført i Danmark i de seneste 25 år, men der er også forskelle.
Det grønlandske samfund adskiller sig fra det syddanske.
Det skal også afspejles i loven om arbejdsmiljø.
Ellers er det meget tilfredsstillende, at der lægges op til at opkvalificere arbejdsmiljøindsatsen i Grønland.
Jann Sjursen (KD), 2004-11-18:
Kristendemokraterne mener ikke, at venstrefløjen skal have patent på at ville inkorporere torturkonventionen i dansk lovgivning.
Vi støtter også forslaget her om at inkorporere torturlovgivningen, sådan som det er foreslået af en række partier.
Indledningsvis vil jeg godt sige, at vi sådan set er helt enige med regeringen, når den siger, at inkorporeringsspørgsmålet intet har med overholdelse af torturkonventionen at gøre, og efter vores opfattelse er det heller ikke sådan, at der er noget hverken i dansk lovgivning eller praksis, der gør, at man kan sige, vi ikke opfylder konventionens bestemmelser.
Så det er ikke om dette, diskussionen handler for Kristendemokraterne at se.
Og det er jo det, der også er sket med det såkaldte inkorporeringsudvalg, som ud af en række konventioner, som blev forelagt til vurdering af, hvorvidt det er tjenligt at inkorporere dem i dansk lovgivning, kom frem til, at tre konventioner var det formålstjenligt at inkorporere direkte i lovgivningen.
I parentes bemærket
vil jeg også sige, at da vi i sidste folketingssamling behandlede B 134 fremsat af SF om inkorporering af fire konventioner i lovgivningen, så var en af de konventioner netop en af dem, som Inkorporeringsudvalget ikke anbefalede inkorporeret.
Og det var grunden til, at vi gik imod B 134 på det tidspunkt, netop fordi alt ikke er lige velegnet.
Men Inkorporeringsudvalget har understreget, at det var en god idé at inkorporere netop torturkonventionen, at konventionen er velegnet som retligt grundlag for løsning af konkrete tvister.
Dette er for Kristendemokraterne tungtvejende grunde til at gå ind for at inkorporere torturkonventionen i dansk lovgivning, uanset at vi ikke mener, at der er noget i den nuværende lovgivning eller dens praktiske gennemførelse, der gør, at vi siger, at vi ikke opfylder konventionens betingelser.
For os at se
er der også et underligt misforhold mellem, at vi på den ene side har kriminaliseret terrorisme direkte i den danske straffelov, § 114, og så på den anden side altså ikke har en direkte kriminalisering af f.eks. tortur.
Vi mener også, det er vigtigt, og at det vil være en styrke, at vi i relation til det samarbejde, vi har internationalt med en række lande og især programsamarbejdslande, som vi også går ind i en politisk dialog med omkring overholdelse af menneskerettigheder osv., vil kunne sige, at vi også i Danmark har inkorporeret torturkonventionen direkte, netop fordi den er velegnet.
Den giver måske en bedre retsbeskyttelse, som Inkorporeringsudvalget siger det, og i hvert fald giver det en kraftig signalværdi, som man heller ikke skal undervurdere.
Så samlet set
synes vi, at beslutningsforslaget, som er fremsat til behandling her i dag, bør nyde fremme i Folketinget, og at vi skal få ordnet den sag her, som ikke er lille.
Den er stor i den forstand, at vi rent faktisk mener, at det vil have betydning både nationalt og ikke mindst internationalt, hvis vi tager den opgave på os og får det inkorporeret direkte i dansk lovgivning, sådan som FN’s komité mod tortur også har anbefalet at vi rent faktisk gør.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-18:
Det er kun, fordi jeg undrer mig såre over hr. Poul Fischers indlæg.
Jeg kan jo forstå på hr. Poul Fischer, at selv om der her er tale om et trafikanlæg af vital betydning for en nation, så mener hr. Poul Fischer, at det er Europa-Kommissionen, der skal afgøre, i hvilket omfang vi her i Danmark har lov til at beskytte disse vitale interesser og tage hensyn til danskernes trafikbehov og sikringen af vores lufttrafik.
Det er et meget overraskende synspunkt for mig, for jeg troede, at Dansk Folkeparti havde det udgangspunkt, at EU ikke skulle diktere os, hvordan vi skal indrette vores vitale spørgsmål her i Danmark.
Men jeg kan forstå, at det er et synspunkt, Dansk Folkeparti har forladt.
Nu går Dansk Folkeparti ind for, at bureaukraterne i Bruxelles skal diktere helt ned i detaljen, hvor mange procent af et vitalt dansk selskab som må ejes eller ikke ejes af udenlandske aktionærer.
Helge Adam Møller (KF), 2004-11-18:
Nej, sådan har jeg faktisk ikke oplevet det.
Jeg er helt overbevist om, at der er ufattelig mange danskere, nok også inklusive mig selv, der med hensyn til en stor del af den lovgivning, der er gældende i Danmark, hvad enten det er vedrørende denne her konvention, retsplejeloven, miljølovgivningen, færdselslovgivningen, fyrværkeriloven osv., ikke kender alle detaljerne i bestemmelserne. Jeg tror nok, vi er en del, der har det problem.
Men det, der overraskede mig meget positivt eller ikke overraskede, men som jeg er glad for, var i forbindelse med, at hr. oberstløjtnant Poul Dahl var ude at komme med nogle betragtninger, som efter min mening var helt urimelige.
Det var ikke noget, han selv troede.
Det var jo det glædelige.
Søren Søndergaard (EL), 2004-11-18:
Ja, i så fald er det den detalje, hele diskussionen drejer sig om, men det er i orden, den diskussion tager vi så i udvalget.
Men jeg kunne godt tænke mig så at spørge hr. Helge Adam Møller: Når hr. Helge Adam Møller nu siger, at enhver jo ved, at tortur er forbudt, chokerede det så alligevel ikke hr. Helge Adam Møller en lille smule i forbindelse med de diskussioner, vi har haft det sidste halve år, at mange tror, at torturkonventionen kun handler om tortur, og at den fortsættelse, der er på navnet i torturkonventionen, var der mange, der ikke kendte, og at der derfor bl.a. desværre altså også iblandt nogle af vores soldater var en meget stor misforståelse omkring, hvad der egentlig var omfattet af torturkonventionen, og hvad der ikke var omfattet af torturkonventionen.
Ole Sohn (SF), 2004-11-18:
Jeg vil lige stille et opklarende spørgsmål.
Finder Venstre ikke, at der er forskel på, om en person foretager sig noget i svigagtig hensigt, altså bevidst snyd, eller af vanvare kommer til at foretage sig noget uagtsomt?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er: Finder Venstre ikke, at der er en vis sammenhæng mellem det stigende omfang af sort arbejde og svindel i virksomheder og forretninger og det, at regeringen faktisk har skåret drastisk ned på Told og Skat, som kunne forebygge en stor del af de skader, vi nu forsøger at reparere på, hvis det var sådan, at de havde mandskabet til at varetage opgaverne?
Er det egentlig så underligt?
Ole Sohn (SF), 2004-11-18:
Nu er det jo sådan en god parlamentarisk skik, specielt for en regering, at når man fremsætter et forslag, hvor man har mulighed for at omsætte skåltaler og smukke ord til handling, skal man benytte sig af lejligheden, og når man har en stor handlingsplan og store ambitioner for den samlede indsats på handicapområdet, er det da meget nærliggende, når der er en oplagt mulighed for det via lovgivningen, at man så benytter sig af den for at vise vælgerne, at man ikke bare snakker om tingene, men også handler.
Det, jeg konstaterer, er, at Venstre har mest glæde af at tage ud til møder og komme med fine skåltaler, og når der kan handles, siger de: Nej, det er ikke lige nu, det venter vi med til et andet tidspunkt.
Det er jo bare en konstatering, som vi tager til efterretning.
Ulrik Kragh (V), 2004-11-18:
Nu havde jeg forstået på hr. Ole Sohn, at han havde lovet sin mor at opføre sig ordentligt, og derfor er jeg lidt forundret over, at hr. Ole Sohn efterfølgende vælger at lægge mig ord i munden, og at jeg som ordfører skulle have sagt, at det sådan set var ligegyldigt, hvad der kom fra handicaporganisationerne, for vi ville bare have et minimum.
Det, som jeg sagde, var, at regeringen har en samlet prioritering i forhold til handicapindsatsen, som absolut ikke er uambitiøs, men at vi i denne her situation vælger at følge den overordnede prioritering i stedet for at bruge anledningen her til at gøre nogle ting, der ikke ligger i prioriteringen.
Det er jo ikke det samme, så hvis hr. Ole Sohn vil leve op til det, han har lovet sin mor, så synes jeg, at han skal lade være med at tolke det, jeg sagde, men i stedet for lytte til, hvad jeg sagde.
Ole Sohn (SF), 2004-11-18:
Jeg skulle hilse fra min mor og sige, at jeg skal opføre mig ordentligt.
SF har som overordnet udgangspunkt et positivt syn på forslaget.
Men vi mener, at der er en lang række ting, som gør, at vi er nødt til at påpege, hvad der vel ikke gælder udelukkende i den her sammenhæng, nemlig at regeringen er meget, meget lidt ambitiøs.
Som også Venstres ordfører understregede flere gange, betragter man det her som lidt ubehageligt.
Der skal nogle stramninger til, når man giver folk rettigheder og muligheder, og det er ikke så rart.
Derfor har man også fra regeringens side bevidst fastholdt, at man kun lige implementerer det, der skal implementeres – hverken mere eller mindre.
Det mener vi simpelt hen er for uambitiøst, og derfor vil vi under udvalgsarbejdet rejse de her spørgsmål, som også specielt er rejst fra handicaporganisationerne.
Der er også rejst spørgsmål fra LO, som jeg godt vil pege på her, og som jeg mener skal undersøges nærmere.
Det gælder de diskriminerende regler, der er for kontanthjælpsmodtagere under 30 år, og de diskriminerende regler, der er for arbejdsløse over 60 år, og om det overhovedet er lovmedholdigt i forhold til direktivet om forbuddet mod forskelsbehandling.
Det er nogle af de ting, som vi skal have undersøgt og have afklaret, sådan at vi er sikre på, at vi ikke i lovgivningen – godt nok med andre argumenter – har indført nogle restriktioner, som faktisk er udtryk for forskelsbehandling.
Ligeledes er det væsentligt, at vi får udvidet klageadgangen, sådan at man i alle sammenhænge får en reel mulighed for at kunne klage, hvis der foretages diskrimination af nogen art.
Derfor: Selv om vi overordnet støtter implementeringen, vil vi under udvalgsbehandlingen rejse en række af de spørgsmål, jeg her har nævnt, så vi måske kan hjælpe regeringen med at bringe ambitionsniveauet lidt højere op eller tilkendegive det, hvis den ikke vil, sådan at vælgerne kan se, at oppositionen, når den kommer til efter valget, kan realisere en række af de lidt højere ambitioner, som også bør gælde på det her område.
Lars Barfoed (KF), 2004-11-18:
I Det Konservative Folkeparti har vi meget sympati for dette lovforslag, så meget, at vi faktisk har tænkt os at stemme for det.
Det er jo, som andre ordførere har været inde på, oplagt, at vi i en lov om forbud mod forskelsbehandling også forbyder forskelsbehandling, der har at gøre med alder og handicap.
Det er selvfølgelig først og fremmest af hensyn til den enkelte, at det er vigtigt, at ingen bliver forskelsbehandlet, hvad enten det er, fordi man har nået en vis alder eller for den sags skyld er under en vis alder, eller fordi man er handicappet.
Det er simpelt hen et spørgsmål om respekt for det enkelte menneskes værdi og værdighed, at der ikke skal forskelsbehandles.
Dertil kommer, at det også ud fra en bredere samfundsmæssig synsvinkel er vigtigt, at der ikke sker forskelsbehandling, at vi sikrer et rummeligt arbejdsmarked, hvor der så vidt muligt er plads til alle, som kan udføre en funktion.
Vi får et bedre samfund simpelt hen, ved at så mange som muligt har plads på arbejdsmarkedet, og til det hører selvfølgelig også, at der er behov for at øge arbejdsstyrken i de kommende år.
Der vil, sådan som befolkningssammensætningen ser ud, blive behov for, at så mange som muligt tager del i arbejdsstyrken og bidrager til at skabe vækst og velstand i det danske samfund.
Vi finder også fra konservativ side, at der er lagt de rigtige snit ind i lovforslaget.
Der er gjort plads til, at man kan bevare de overenskomstfastsatte regler om ungarbejdere, så vi ikke risikerer, at nogle af de unge mennesker, som kan få et job til ungarbejderløn, mister deres job, og der er gjort plads til, at man kan have en regel om, at man fratræder, når man er fyldt 65 år, samtidig med at man kan få folkepension.
Vi synes også, det er vigtigt at få fastslået, at dette på trods af forbud mod diskrimination og forskelsbehandling af ældre er en mulighed, man kan aftale sig frem til individuelt eller kollektivt.
Vi vil deltage positivt og konstruktivt som altid i udvalgsarbejdet og vil støtte forslaget, og så skal jeg især til fru Lene Jensen sige, at i den sammenhæng har jeg ikke lovet at viderebringe nogen hilsener fra Det Radikale Venstre.
Så det står fru Lene Jensen alene med i denne sammenhæng.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-11-18:
Den sidste bemærkning er ret interessant, for den betyder jo sådan set, at man fra Venstres side har forstået, at det bulder og brag, man er faret ud med, når det drejer sig om uagtsomhed, i virkeligheden er det, der vil sætte avisoverskrifterne fremover.
Det handler jo, som vi alle ved, ikke om et bevidst misbrug.
Jeg synes, det er en stærk erkendelse, Venstre er nået til, men jeg synes, det er lidt betænkeligt, at man i store taler og med store falbelader har udbredt sig om, at nu skal der sandelig gøres noget på området.
Et andet lille spørgsmål hænger sammen med spørgsmålet om fair play: Er det fair play at lade den anden ægtefælle og måske børnene lide under, hvad et medlem af familien har gjort?
Søren Søndergaard (EL), 2004-11-18:
Men er det eventuelt noget, Dansk Folkeparti vil tage stilling til i en tredje behandling, for det kunne være, at vi så kunne lave et ændringsforslag, som netop for alvor kunne gøre noget for lige præcis at forhindre den aldersdiskrimination, som jeg forstår at også Dansk Folkeparti er optaget er at forhindre?
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-18:
Det har vi ikke taget stilling til, da lovforslaget her indflettes i lov fra sidste samling – jeg tror, det var L 40 – hvor vi stemte imod.