runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-11-24:
Det er jeg naturligvis fuldstændig uenig i.
Det her er jo ikke gennemført, fordi man ikke ved noget som helst.
Vi ved jo, at pengene er til stede, og vi ved også, at i det øjeblik opgaverne er fordelt, vil det være betydelig nemmere at lave en udligningsreform, som netop tager højde for den fordeling, der er sket af opgaverne.
Så jeg synes altså, at det hænger meget fint logisk sammen.
Og så har jeg hele tiden prøvet at sige, at for budget 2007 vil budgetgrundlaget være på plads, idet man kender resultatet af udligningsreformen, idet man kender resultatet af kommunalreformen, og derved kan man lave det, jeg kalder for retvisende budgetter.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-11-24:
Jeg vil lige spørge ordføreren: Ordføreren siger, at det er sådan, at pengene skal tilfalde kommunekassen, men hvordan bliver det så i Københavns Kommune?
Socialdemokratiet har jo haft et fantastisk valg i Københavns Kommune, og her har overborgmesteren været fremme med en mere kreativ model, nemlig at udbyttet fra disse bestyrelsesposter skal tilgå partikassen.
Er det en løsning, som hr. Arne Toft kan støtte?
Line Barfod (EL), 2005-11-24:
Jamen det hjælper jo ikke meget, at Dansk Folkeparti med finansloven giver kommunerne 500 mio. kr. til de ældre, hvis finansministeren, lige så snart kommunalvalget er overstået, siger: Nu henter jeg 2,8 mia. kr. tilbage fra kommunerne.
Derfor vil jeg gerne høre, om Dansk Folkeparti vil lægge stemmer til, hvis regeringen siger, at nu skal kommunerne aflevere nogle penge, og nu skal de skære ned, hvis det viser sig, at det rent faktisk er de ældre, folkeskolen osv., det går ud over, og der ikke skæres ned, hvis der bygges store kulturhuse, eller hvad der ellers lå i det, hr. Kristian Thulesen Dahl sagde om kommuner, der tager forskud på sammenlægningerne.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-11-24:
Jamen fru Line Barfod blander altså tingene sammen.
I kommuneaftalerne er det aftalt, at kommunernes økonomi må blive større næste år, end den er i år, og den statslige økonomi er aftalt i finansloven, hvor vi har valgt at prioritere nogle penge til nogle af de ting, som kommunerne også har med at gøre, og de penge lægges så oveni til kommunerne.
Det er sådan, det er.
Det, der så er sket, er, at kommunerne har lagt nogle budgetter, som ligger over det niveau, det er aftalt de må vokse med næste år, og så forholder man sig til det og spørger: Er det o.k.?
Eller skal vi sige til kommunerne: Prøv at holde jer inden for den aftale, I selv har indgået med staten?
Her har vi altså som udgangspunkt – selv om det måske er lidt gammeldags – at når man har indgået en aftale, skal man prøve at holde den, og hvis man ikke kan holde den, skal man kunne levere ganske argumenter for, at man ikke kan holde den.
Så må vi se, om de ganske gode argumenter holder, når vi i højere grad finder ud af, hvad der helt præcist er årsagen til de overskridelser, der har fundet sted.
Men vores udgangspunkt er altså ikke, at man bare kan gøre, som det passer en.
Vores udgangspunkt er, at hvis man har indgået en aftale, holder man selvfølgelig den aftale, indtil andet er aftalt.
Ole Sohn (SF), 2005-11-24:
Det er lidt i forlængelse af fru Line Barfods spørgsmål.
Jeg forstår udmærket, at Dansk Folkepartis baggrund for at lave aftaler er, at man går ud fra, M021S13541431NAKL.FM Page 1396 Tuesday, January 31, 2006 1:41 PM at kommunerne også overholder de aftaler, der indgås.
Men når virkeligheden nu er, at der har været et overforbrug i kommunerne i stort set alle år – i øvrigt også alle de år, Dansk Folkeparti har været med i og har lagt stemmer til kommuneaftalerne – hvorfor har man så ikke på noget som helst tidspunkt fået en eller anden idé om at prøve at undersøge, hvad årsagen er til det fortsat stigende overforbrug, som nu er oppe op 2,2 mia. kr.?
Hvis det har noget at gøre med, at kommunerne på grund af skattestoppet ganske enkelt ikke er i stand til at opretholde et forsvarligt serviceniveau, mener Dansk Folkeparti så, at kommunerne alligevel skal skære ned, uanset hvilke konsekvenser det har?
Eller hvis det nu viser sig, at man kun kan finde pengene ved nedskæringer på folkeskole- og ældreområdet, hvad agter Dansk Folkeparti så at gøre for at rette op på kommunernes økonomi?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-11-24:
Vores udgangspunkt er sådan set, at vi tror, at der i mange af de kommuner, der lægger sig sammen, ikke har været den samme seriøsitet eller den samme tilgang til økonomien for 2006, som tilfældet har været de tidligere år.
Man håndterer altså tingene lokalt på en anden måde, når man ved, at man fortsætter som selvstændig kommune, end når man ved, at man skal samarbejde med nogle andre og bliver sammenlagt og ikke er selvstændig efter 2006.
Vi tror, der er sket nogle ting, vi skal prøve at forholde os til – også fordi vi ikke ønsker, at man efterfølgende skal sige det samme om denne kommunalreform, som man ofte sagde efter sognerådssammenlægningerne i 1970’erne, hvor det hed sig, at fordi man skulle lægge sig sammen, kom der en masse udgifter, som den nye enhed set i eftertidens lys måske ikke havde ønsket at afholde.
Derfor synes vi, det er rigtigt, at vi på skatteydernes vegne siger: Lad os lige være helt sikre på, at de udgifter, der afholdes, også er udgifter, vi vil afholde, når vi ved, at de offentlige midler skal prioriteres benhårdt for at sikre pengene til de ældre og til sygehusene osv.
Ole Sohn (SF), 2005-11-24:
Nu er det jo ikke kun i år, der er sket en overskridelse af kommunernes budgetter.
I år kan jeg godt forstå, at Dansk Folkeparti henholder sig til at sige, at kommunerne nok har brugt for mange penge, fordi de alligevel skal lægges sammen.
Men vi kan jo konstatere, at kommunerne ikke på noget som helst tidspunkt har haft mulighed for at overholde den meget snævre vækstrate, fordi regeringen og Dansk Folkeparti har prioriteret, at det private forbrug, det individuelle forbrug skal hæves mere end det forbrug, der er nødvendigt for at opretholde vores fællesværdier, altså ældreomsorgen, folkeskolerne og lignende.
Så er det, man kommer i en situation, hvor man må spørge sig selv: Er rammerne simpelt hen for stramme, når kommunerne fortløbende har brugt for mange penge?
Og giver det i givet fald anledning til at revurdere, om det også fremover er rimeligt at køre med så skrappe grænser for den offentlige vækst, eller om der måske skulle ændres lidt på det?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-11-24:
Det er helt fair at have en debat om, hvorvidt stigningen i de offentlige udgifter fra det ene år til det andet skal være det ene eller det andet tal.
Det er helt fair, og det kan man tage en diskussion om.
Men man må bare tage som udgangspunkt, at der er tale om en vækst, altså at der år for år bruges flere penge.
I kraft af, at det er en begrænset mængde penge, der er til ekstra rådighed, er det for os helt afgørende, at pengene bliver kanaliseret derhen, hvor vi som politikere mener, behovet er størst.
Vi har sagt, at bl.a. ældreområdet og sygehusene skal have flere penge, og derfor har vi prioriteret flere penge til de områder.
Det er vigtigt for os, at det ikke bliver sådan, at man ikke overholder aftalerne rundtomkring i kommunerne, men bare bruger flere penge på alle mulige andre områder, der i virkeligheden suger det, der kunne bruges på ældreområdet og på sygehusene, til sig.
Derfor er det også vigtigt for os at være helt sikre på, hvor kommunerne egentlig bruger pengene.
Jo mere begrænset råderummet er fra år til år, jo mere vigtigt er det jo, at pengene bliver kanaliseret til de rigtige steder.
Det er sådan set den øvelse, som pågår, og det er efter vores opfattelse en helt nødvendig øvelse, specielt set i lyset af det, som også hr. Ole M021S13541431NAKL.FM Page 1397 Tuesday, January 31, 2006 1:41 PM Sohn siger, nemlig at de aftaler, der indgås, åbenbart ikke holdes.
Ole Sohn (SF), 2005-11-24:
Jeg skal indledningsvis have enten be- eller afkræftet, at jeg hørte rigtigt.
Mener Det Konservative Folkeparti, at det i forbindelse med en kommende udligningsreform vil være forkert at bede de bedst stillede kommuner om at finansiere mere?
Det er det ene spørgsmål.
M021S13541431NAKL.FM Page 1398 Tuesday, January 31, 2006 1:41 PM
Det andet er: Hørte jeg rigtigt, da det blev sagt, at det er vrøvl, at der mangler penge?
Det får mig egentlig til at stille dette spørgsmål: Vil Det Konservative Folkeparti ikke anerkende, at der faktisk er 90.000 børn i dette land, som lever i det, man kan kalde relativ fattigdom, og at uligheden mellem dem, som er sat helt uden for systemet og er blevet marginaliseret på overførselsindkomster, og dem, der er i beskæftigelse, er vokset under denne regering?
Det ville være interessant, for så tror jeg, at Socialforskningsinstituttet skal revidere sine undersøgelser.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-11-24:
Til det første spørgsmål vedrørende de bedst stillede kommuner: De bedst stillede kommuner skal yde en rimelig indsats, og udligningen skal ligge på et niveau i nærheden af det, vi kender i dag.
Jeg forestiller mig ikke store procentvise ændringer, men jeg forestiller mig, at de skal yde en rimelig indsats, så de også bærer deres del af byrden.
Men jeg nærer da samme bekymring som hr. Ole Sohn for, at der er nogle forhold i forbindelse med der, hvor der er mange på overførselsindkomst, men det har jo ikke, om man så må sige, så meget med udligning at gøre.
Ole Sohn (SF), 2005-11-24:
Jeg synes, det er en meget interessant tilgang, De Konservative har.
Det er selvfølgelig også fair, det gør det lidt lettere at diskutere, altså det, at man er bekymret for, at de bedst stillede kommuner skulle komme til at betale lidt mere.
Men mener Det Konservative Folkeparti ikke, at det er betænkeligt, hvis man nu eksempelvis tager de to eksempler, som er kommet frem via den undersøgelse, Århus Kommune har lavet?
Den viser, at væksten i de sociale udgifter i eksempelvis en kommune som Frederikshavn er eksploderet, mens den ikke tilsvarende er steget overhovedet i Søllerød.
Men kompensation i form af den udligningsreform, vi har i dag, betyder, at Søllerød får en større kompensation end Frederikshavn, som har udgifterne.
Det betyder selvfølgelig, at de kommer til at bidrage mere, i og med at de ikke får kompensation, fordi de sådan set ikke er fattige.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-11-24:
Det er jo rigtigt, hvad hr. Ole Sohn peger på, at det er det her problem, der skal adresseres i forbindelse med en udligningsreform.
Og det er også rigtigt, at i det omfang der er en skævhed i byrdefordelingen, skal den udlignes på en eller anden måde.
Der er det jo sådan, at der er en tendens til, som jeg også sagde, at nye erhverv etablerer sig i byerne, i de store byer.
Dermed opstår der nogle områder, som ligger uden for de store byer, og som bærer en forholdsmæssig større andel af bl.a. overførselsindkomster, sådan som det ser ud i dag.
Det er klart, at det må indgå i det videre arbejde med en udligningsreform.
Pia Gjellerup (S), 2005-11-24:
Jeg vil i det hele takke for den konservative ordførers indlæg, hvor jeg i hvert fald for indledningens vedkommende synes, at der ligger en fuldstændig klar indrømmelse af, at regeringen ikke har gjort noget for at oplyse om de økonomiske forhold i kommunerne fra 2007 og frem.
Det fremgik fuldstændig klart, at der ikke på nuværende tidspunkt er et eneste svar på, hvor pengene er, kun det der overordnede, at de er der, men ikke hvor.
Der var også en klar dokumentation fra den konservative ordfører af, at Socialdemokratiet hele vejen igennem har haft en fuldstændig klar profil i forhold til kritik af den økonomiske uklarhed – en uklarhed, der stadig ikke er afklaret for bare en enkelt krones vedkommende.
Så jeg skal faktisk ikke stille noget spørgsmål.
M021S13541431NAKL.FM Page 1399
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-11-24:
Jeg er uenig i, at der kan sættes spørgsmålstegn ved den økonomiske fordeling i forbindelse med kommunalreformen.
De forsvinder jo ikke, fordi man sammenlægger kommunerne, de er stadig væk til rådighed.
Skatterne, amtsskatterne, skal nu fordeles efter opgaverne, og så opstår der en række, hvad kan man sige, ændringer, som systemet måske ikke helt og holdent på en retfærdig og rimelig måde tager højde for.
Og det skal der naturligvis ske en udligning i forbindelse med, og det er den udligning, vi snakker om.
Det, jeg synes der er situationen, er, at Socialdemokratiet bliver ved med at sige det samme, og det bliver det jo ikke mere rigtigt af.
Kritikken er gold i stedet for at medvirke til at fremkomme med forslag, gøre noget for, at der her bliver skabt de rigtige og de bedste løsninger for både de kommuner, som i dag er velstillede, og de kommuner, som har behov for udligning, bl.a. i forbindelse med, at de har mange på overførselsindkomst.
Pia Gjellerup (S), 2005-11-24:
Nu har Socialdemokratiet, både før kommunalreformen blev vedtaget og også under drøftelserne om kommunalreformen og efter, stillet forslag om konkrete ændringer.
Vi har også i dag fremsat forslag til en vedtagelse med nogle principper, og jeg har også givet besvarelser fra talerstolen.
Man ved, at pengene overordnet er der, ja, men vi ved ikke, hvor de kommer hen.
Det var derfor, at det havde været en fordel at have haft en ordentlig udligningsordning, som man kunne bruge, for så havde man et stærkt og godt udgangspunkt.
Så havde man nemlig også kunnet se, hvor der var nogle urimeligheder, som man enten måtte ændre kommunalreformen i forhold til eller justere en udligningsordning i forhold til.
I øjeblikket ved vi intet.
Det gælder i Folketinget, det gælder kommunalbestyrelsesmedlemmerne i kommunerne, det gælder befolkningen.
Det er selvfølgelig klart utilfredsstillende, at man gennemfører en stor reform, hvor formålet nærmest synes at være, at den kun kan komme igennem, fordi vi intet ved.
Det er jo ikke den gode måde at få den til at lande på, selv om der faktisk har været nogle, der har været meget villige til at bidrage.
Line Barfod (EL), 2005-11-24:
Jeg synes, at det var ret utroligt at høre den konservative ordfører sige: Ulighed siger ikke os Konservative noget.
Et af de få områder, hvor regeringen har løftet sløret for, hvordan økonomien bliver i forbindelse med kommunalreformen, er sundhed, hvor vi har fået tallene for, hvor meget brugerbetalingen kommer til at koste i de forskellige kommuner, og vi kan se, at der er en stor ulighed.
Søllerød vil f.eks. komme til at betale 0,5 pct. af deres skattegrundlag i brugerbetaling for sundhed, mens en kommune som Brøndby kommer til at betale 1,2 pct. af deres beskatningsgrundlag som brugerbetaling for deres borgeres brug af sygehusene.
Det er en ret stor ulighed, og vi ved jo generelt, at fattigdom og sygdom hænger sammen, og at der i kommuner med store sociale M021S13541431NAKL.FM Page 1400 Tuesday, January 31, 2006 1:41 PM problemer er flere borgere, der oftere skal på sygehuset.
Indgår det slet ikke i De Konservatives vurdering, at der her er en meget stor ulighed?
Ole Glahn (RV), 2005-11-24:
Det fremgår jo også af det forslag til vedtagelse, som vi har fremsat i dag.
Men jeg vil godt sige, at det er meget vigtigt, at der ikke går for lang tid med vedtagelsen af denne udligningsreform, for man er altså allerede i gang på administrativt plan, og fra 1. januar går sammenlægningsudvalgene i gang.
Vi har jo også et andet lovforslag, vi har haft fremme her, om, hvornår man f.eks. skulle melde, om man ville tage dækningsafgift, og det vil sige, at de økonomiske overvejelser, sammenlægningsudvalgene skal foretage, allerede er i gang nu her.
Derfor er det også meget vigtigt, at den frist, som ligger i det forslag til vedtagelse, vi har foreslået, bliver overholdt, for jo før meldingen kan komme ud, jo større er sandsynligheden for, at man får nogle muligheder for at arbejde.
Men det er jo ikke ligegyldigt, hvilke rammer regering og Folketing giver de kommuner.
Det er jo meget vigtigt at understrege, at der dels er en intern del, dels sandelig også er en del, som vi har hele ansvaret for, og regeringen har ansvaret for.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-11-24:
Men jeg kan ikke forstå, at ordføreren siger »bare lade som ingenting«, at regeringen bare skal lade som ingenting i forbindelse med udligningsreformen.
Nu er det jo sådan, at vi er på vej med noget, og det vil blive fremsat i denne samling.
Hvordan vil De Radikale forholde sig til det?
Ole Glahn (RV), 2005-11-24:
Der er jo to årsager til, at man vil gennemføre rationaliseringer.
Den ene er, at kommunerne er sat i en jernramme, som gør, at hvis man skal have nogle muligheder for at give lidt handlekraft, så skal det også være sådan, at man skal M021S13541431NAKL.FM Page 1402 Tuesday, January 31, 2006 1:41 PM prøve selv at skaffe sig dem.
Der er ingen tvivl om, at der f.eks. på it-området kan skabes nogle rationaliseringer på det administrative område.
Jeg tror, det er meget vigtigt, at vi ikke fokuserer for meget på den servicemæssige del, for så vidt angår den mængde, man giver, og kvaliteten af det, man giver, men det er vigtigt, at man ser på det administrative område.
Der vil kunne hentes nogle rationaliseringsgevinster, men de vil måske først komme i løbet af år 3 og 4 og 5 og 6.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-11-24:
Det er bare, fordi jeg lige vil kvittere for indlægget.
Jeg synes, det er rart at høre en ordfører, som er fremme i skoene, som peger på nogle af de visioner, som ligger i kommunalreformen, nemlig muligheden for på den ene side at yde en bedre service og på den anden side at opnå nogle rationaliseringsgevinster.
Jeg kunne jo så spørge ordføreren, hvordan man forestiller sig, at noget af det skal hentes i kommunerne, og hvilken betydning det vil få for økonomien.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-11-24:
Det er rigtigt, at kommunalreformen flytter rundt på mange opgaver, og det er nu sket.
Derfor mener jeg, at der ikke er nogen tvivl om, at man nu kan lave en fornuftig udligningsreform, og det har man ikke kunnet tidligere.
Så jeg er altså ikke enig i, at man havde kunnet lave det med de grundkonturer, som vi arbejdede med, da vi gennemførte kommunalreformen.
Ole Glahn (RV), 2005-11-24:
Hr. Christian Wedell-Neergaard var ligesom jeg med til forhandlingerne i foråret om kommunalreformen og ved, at det, der blev sagt til os på det tidspunkt, var, at grundkonturerne var tegnet; det var kun sådan marginalt, man kunne lave noget om.
Så jeg vil gerne spørge hr. Christian WedellNeergaard, om ikke de grundkonturer kunne have dannet udgangspunkt for, at man havde lavet en beregning, som havde sagt noget om, hvordan den udligningsreform kunne blive, og dermed havde sikret, at der havde været en større grad af oplysning om den økonomi, der kommer til at gælde for de kommende år.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-11-24:
Vi mener, at de demografiske forhold og de indkomstmæssige forhold naturligvis skal indgå i den her debat, og der vil det jo også være sådan, at forskellene på sundhedsområdet vil være en naturlig følge af det.
Line Barfod (EL), 2005-11-24:
Betyder det så, at De Konservative mener, at den ulighed, der er på sundhedsområdet, hvor der er en ulighed mellem rige og fattige, skal indgå i en udligningsreform, sådan at man tager højde for, at de kommuner, hvor der er mange med meget lave indkomster, skal have flere penge i tilskud og udligning end de rige kommuner?
Det har indenrigsministeren nemlig afvist som et af de få områder, hvor vi tidligere har fået indblik i, hvilke principper regeringen vil have i forhold til udligningsreformen.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-11-24:
Jo, det gør det.
Der skal være ensartede muligheder for at blive behandlet, for at få de ydelser, som vi fastsætter.
Jeg siger jo, at vi kigger på, hvilken service vi ønsker der skal ydes, og hvordan det skal gøres, og sætter nogle rammer og nogle regler for det, og vi er så optagede af, at de bliver overholdt.
Vi er også meget optagede af spørgsmålet om brugerbetaling på sundhedsområdet.
Vi mener, at det giver kommunerne incitament til at, hvad skal vi sige, skabe bedre sundhed i befolkningen, at arbejde med forebyggelse osv.
Og det er da klart, at giver det anledning til en ulighed mellem kommunerne, er det jo et nyt element som følge af kommunalreformen.
Det begynder vi nu at få et overblik over, og med det overblik skal der også laves en udligningsreform.
Nu sad jeg jo ligesom hr. Ole Glahn med de 49 lovforslag, og jeg var i hvert fald ude af stand til på det tidspunkt at vurdere, hvilke konsekvenser det måtte have med overførsel til dels staten, dels kommunerne.
Arne Toft (S), 2005-11-24:
Her tror jeg spørgeren har misforstået noget.
Det er netop præciseret, at Socialdemokraterne i Borgerrepræsentationen ikke ønsker, at borgmestre og rådmænd, som de hedder, skal kunne oppebære andet end deres borgmesterløn.
Pengene andre steder fra skal gå til kommunekassen, og så siger man, at hvis det ikke kan lade sig gøre, kunne det måske være en idé, at de gik til en valgfond.
Men det er præciseret, at når man arbejder andre steder end på rådhuset, skal pengene derfra selvfølgelig gå til kommunekassen.
Karen J. Klint (S), 2005-11-24:
Når vi ser udviklingen i statistikkerne over ankesager, så er der i hvert fald en tendens, der gør, at det ikke kun kan være, fordi man laver dårligere sagsbehandling, men måske også, fordi man skeler lidt til, at det alt andet lige bedre kan betale sig for en kommune at have folk i nogle lange forløb i revalidering i stedet for at give dem den hurtige og den korte sagsbehandling i forbindelse med pension.
Vi hører også, at det er problematisk for de kommuner, som har ventet længst på udligningsreformen, at de ikke har råd til at udføre arbejdet i lovens ånd, netop fordi de får den lave refusionstakst, hvis de tildeler en førtidspension.
Det er jo en skæv fordeling, at der faktisk er ubalance mellem arbejdsmarkedet og mulighederne for revalidering og så den sociale belastning, som de samme kommuner har.
Det er omvendt proportionalt, og det øger så den ulighed, jeg også nævnte.
Arne Toft (S), 2005-11-24:
Nej, men jeg synes, at ministeren og Folketinget skal godkende, at de går i kommunekassen, for det er jo kommunen, der mister arbejdskraften.
Man kan kun være ét sted, og hvis vi kan blive enige om, at pengene går til kommunekassen, bliver der ikke noget til valgfonden, og så er der ikke noget problem.
M021S13541431NAKL.FM Page 1416 Tuesday, January 31, 2006 1:41 PM
Line Barfod (EL), 2005-11-24:
Jeg vil bare høre, om ordføreren kan bekræfte, at også Folketingets flertal jævnligt bruger refusionsprocenten til at opnå bestemte resultater med, at man altså fra lovgivers side regner med, at kommunerne følger refusionssatsen.
Karen J. Klint (S), 2005-11-24:
Det har jo været grundideen, og det lagde jeg heller ikke skjul på.
Jeg sagde også rent ud, at refusionsmodeller også er incitamenter, og det var det også i oplægget til grundtakstmodellen.
Men netop fordi der blev ændret så voldsomt på den i 1998-99, var der jo også enighed om hos det samme flertal, at man skulle se på den i den evaluering, der skulle komme.
Derfor var datoen jo fastsat i lovgivningen omkring grundtakstmodellen.
Miseren er jo opstået, fordi vi er 3 år bagud.
Det kunne jo godt ske, at vi havde lavet nogle andre refusionssatser, hvis vi havde opfyldt vores lovgivning omkring grundtakstmodellen.