Bjarne Laustsen (S), 2006-05-09:
Socialdemokratiet fremsatte i den her samling et lovforslag, L 84, som på papiret har opbakning fra hele Folketinget.
De eneste, vi ikke præcis ved hvor står, er Det Konservative Folkeparti.
Det er jo sket før, at de ikke har været helt klare i mælet, eller også kan det være, fordi de ikke er blevet spurgt helt ind til benet.
Danmarks Radios program Kontant tog udgangspunkt i at spørge ordførerne på fødevareområdet, hvordan de havde det med en gammel regel om, at landlejerne ikke havde samme vilkår som lejerne inde i byen.
Der sagde alle ordførerne for hele oppositionen, at det var helt urimeligt, at der var sådan nogle regler fra gammel tid, for forholdene ude på landet har ændret sig væsentligt, og derfor er der behov for, at vi får ensartede vilkår.
Ministeren for fødevareområdet sagde også, at det synes man var en god idé, og derfor var det jo kun at gå til biddet, men i lovkataloget var der jo ikke fremsat noget lovforslag.
Så Enhedslisten producerede et lovforslag, Socialdemokratiet producerede et lovforslag, men det ville man ikke vide af ved førstebehandlingen her i Folketinget.
Når man over for hele Danmarks befolkning, der sidder og kigger på tv, siger, at det er helt urimeligt, at der er sådan en regel i landbrugsloven, der gør, at vi ikke har ordentlige vilkår for lejerne ude på landet, hvordan kan det så gå til, at man ikke fjerner den regel, når nu man får buddet?
Nu vil jeg bede fødevareministeren om at høre godt efter, for jeg har den opfattelse – og jeg tror, jeg deler den med resten af Folketinget – at ministeren er minister for hele området og ikke bare for landbruget.
Ministeren er selvfølgelig minister for hele samfundet, for med hensyn til det der med, at ministeren handler som en interesseorganisation, har vi jo sådan set Landbrugsraadet til det.
Det var jo meget sigende, at vi havde Landbrugsraadet i deputation på baggrund af det lovforslag her.
De kunne så fortælle, at det ikke var ministeren, der havde skrevet det her lovforslag, men at det var skrevet ovre i Landbrugsraadet.
Der går jo mange rygter om, at ministeren ingenting har at tage sig til, og at han ikke bliver særlig meget omtalt osv.
Det kan jo skyldes, at der ingenting er at skrive om, når det er Landbrugsraadet, der producerer lovforslagene ovre på Axelborg.
Det var virkelig en god dag, vil jeg sige til ministeren.
Det er en skam, at ministeren ikke kommer noget oftere i udvalget.
Vi må lave nogle samråd; et eller andet, der gør, at han kan følge med i, hvad der sker.
Det er dog interessant, at fordi landlejerne skal have bedre vilkår ude på landet, og det er vi jo enige om, så skal de samtidig have flere svin.
Hvem er det så, der driver værket med hensyn til landbrugsloven i Fødevareministeriet?
Ja, det er i hvert fald ikke fødevareministeren, for han er jo enig i, at landlejerne skal have samme vilkår som dem, der sidder til leje inde i byen.
Men fordi Landbrugsraadet så syntes, at det skulle have noget til gengæld, satte de sig til at skrive et lovforslag, som ministeren så nikkede til.
Jeg ved ikke, om der er tilført for mange midler til Fødevareministeriet, men i hvert fald er de blevet hjulpet af med den byrde at skrive lovforslaget.
Det har man klaret ovre i Landbrugsraadet.
Landbrugsraadet skal jo ikke have utak for, at det interesserer sig for de forhold, der er i landbruget.
Det er jo enhver interesseorganisations ret og pligt at mene noget om det.
Men det er da skuffende med en minister, der stiller sig op i fjernsynet og siger, at landlejerne skal have samme vilkår som dem inde i byen, og når der så kommer et lovforslag, vil man ikke være med til at stemme om det.
Derfor har vi selvfølgelig i forbindelse med det lovforslag, som regeringen har fremsat, L 160, sørget for, at regeringen kan beslutte, om den vil holde ord – det plejer man ellers at sige at man gør, men det tror jeg ikke gælder i den her sag – for vi har bedt om at få delt lovforslaget, således at vi kan få prøvet fødevareministeren, Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti, som også har været med til at sige, at de her forhold skal ændres.
Så kan man ved selvsyn her i Folketinget konstatere, om der er overensstemmelse mellem det, man sidder og siger i fjernsynet, og så det, man stemmer herinde.
Jeg kender godt resultatet, men jeg håber alligevel, at man kan blive klogere.
Det ville nemlig være godt, hvis man holder ved og stemmer for vores ændringsforslag, der giver ens vilkår også for landlejerne.
Dernæst kan regeringen vælge det, hvis det er det, den vil, sammen med Dansk Folkeparti.
Men må jeg ikke minde om, at den dag, vi alle sammen blev spurgt om vi ville ophæve det forbehold, således at landlejerne havde samme vilkår som bylejerne, var der ikke knyttet en eneste betingelse dertil.
Det er først kommet ind, fordi Landbrugsraadet skriver et lovforslag, som regeringen nikker til og takker for.
Men det behøver Venstre eller De Konservative da ikke at regne med.
Der er da masser af mennesker udenfor, der producerer lovforslag, hvor vi siger: Nej, det kan ikke blive til noget, for vi skal varetage samfundets interesser.
Hvorfor skal vi have flere svin og mere gylle, fordi landlejerne skal have bedre vilkår?
Det er det, Socialdemokratiets ændringsforslag handler om.