runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-18:
Ja, men jeg synes bare ikke, vi fik svar på, om man fra socialdemokratisk side synes, det er rimeligt, at i den ene kommune er det efter 5 år, i andre kommuner er det 3 år, og i atter andre kommuner er det 8 år.
Man må kunne svare på, hvad det er, man vil have: Vil man have ens regler over hele landet, eller vil man have, at det skal lægges ud til kommunerne?
Det er jo meget passende at få det drøftet nu, hvor vi også diskuterer den fremtidige kommunale struktur, og det må vi kunne få et klart svar på.
Jeg forstod ordførertalen sådan, at man synes, det er i orden, at det stadig er ved 67 år, selv om pensionsalderen reelt set er sat ned til 65 år.
Bjørn Westh (S), 2004-05-18:
For os er det afgørende, at man ikke underminerer sommerhusreglen.
Hvis det er afklaret, så kan man drøfte de øvrige spørgsmål.
Og jeg vil sige, at spørgsmålet med hensyn til pensionsalderen, folkepensionsalderen, selvfølgelig er et argument. Med hensyn til ejertid skal kommunerne følge de regler, der findes, og hvis kommunerne følger reglerne, må vi altså respektere det kommunale selvstyre.
Men jeg vil gerne sige, at det ikke er altid, folk synes, det er sjovt, at der kommer helårsbebyggelse ved siden af deres sommerhuse.
Det giver dem en anden oplevelse, så der er to sider af denne sag, som skal afvejes.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-18:
Jeg vil godt spørge Socialdemokratiets ordfører, om man finder i Socialdemokratiet, at det er rimeligt, at kommuner her kan give dispensation.
Der er forskellige dispensationer.
Nogle giver ingen dispensationer.
Nogle steder skal man have haft sommerhuset i 8 år, i andre kommuner får man dispensation efter 5 år, og der er også kommuner, hvor det sker efter 3 år.
Finder man i Socialdemokratiet, at det er rimeligt, at man har den store forskelsbehandling?
Så er det også sådan, at man i dag har retskravet efter de 8 år, og der er jo ikke noget, der tyder på, at det, at flere vil flytte ud i de her sommerhusområder, vil medføre et stort boom.
Så derfor kan jeg ikke forstå, hvordan Socialdemokratiet kan sige, at man gerne vil gøre noget for pensionisterne, når man så går ind og siger, at man gerne vil definere, hvem der er pensionister.
Altså når man har sat det ned fra 67 år til 65 år, så må vi da kunne blive enige om, at det så er det, der skal gælde.
Men det er ikke det, jeg har forstået at Socialdemokratiet går ind for.
Bjørn Westh (S), 2004-05-18:
De fleste køber sommerhus for at komme ud i det fri, nyde naturen, den friske luft og freden.
Kan den glæde ved sommerhuset opretholdes, hvis der opstår mange helårsbeboelser i sommerhusområderne?
Vil man føle sig lidt snydt, hvis det, man troede var et sommerhusområde, ændrer karakter henimod et parcelhusområde?
Det er spørgsmål, man må stille sig i forbindelse med det forslag, vi her behandler.
De foreslåede ændringer, kun 3 års ejertid i stedet for 8 år inden pensionsalder for at få mulighed for helårsbeboelse og nedsættelse af aldersgrænsen fra 67 til 65 år, vil givet føre til mange flere helårsbeboelser i sommerhusområderne.
Flere helårsbeboelser med pensionister vil betyde mere trafik på vejene i sommerhusområderne til f.eks. hjemmehjælp, madudbringning, og det vil også føre til ønske om faciliteter som i normale parcelhuskvarterer, f.eks. gadelys og bedre veje, så Falck kan komme frem; alt sammen noget, der vil gøre
kommunens grundlag for en fornuftig planlægning vanskeligere.
Der er givet sommerhusområder, der i dag allerede har karakter af parcelhusområde, og det er muligt, at de helt bør ændre zonestatus fra sommerhusområde til byzone
, men det skal ske gennem kommune- og lokalplaner, der vil give alle berørte mulighed for at påvirke planlægningen. Miljøministeren finder, at der er for få sommerhuse i Danmark og har derfor foreslået at åbne mulighed for 8.000 nye sommerhuse nær kysten.
Men dette forslag vil reducere antallet af sommerhuse og vil vel derfor stride mod miljløministerens ønsker.
Ud over de her nævnte betænkeligheder er der også et meget principielt spørgsmål, vi må være fuldstændig sikre på, inden forslaget kan drøftes.
Det er spørgsmålet om den danske sommerhusregel, som miljøministeren har været inde på.
Det er en regel, der stammer fra før 1973, altså en regel, vi opnåede før Danmarks indtræden i EF.
Danmark har siden haft sommerhusreglen, der siger, at man kun kan erhverve et dansk sommerhus, hvis man har boet en årrække i Danmark.
Denne regel har vi altså som sagt haft siden 1973, og alle regeringer har siden den tid holdt meget fast i den.
Det ønsker Socialdemokraterne et klart svar på.
Og vi er glade for, at kammeradvokaten ser på sagen.
Vi ønsker også, at Justitsministeriet ser på spørgsmålet.
Vi ønsker ikke på nogen måde at svække sommerhusreglen, og vi har det også sådan, vil jeg så tilføje, at hvis andre lande ønsker en tilsvarende regel, ville vi forstå det.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-18:
Jamen nu synes jeg, at Venstre ligesom trækker lidt i land.
Det er jo netop sådan, at hvis kammeradvokaten ikke rejser nogen alvorlige juridiske indvendinger over for det her, så må man da enten kunne sige, om man er med på det, eller man ikke er med på det.
Det er da et meget enkelt svar, synes jeg, som burde ligge lige for.
Der er jo mange andre ting, som man kan sige er til den gode side her, og det må Venstre da også kunne støtte.
Vi har altså hørt, at miljøministeren ser lempeligt på det her og gerne vil arbejde for det.
Og nu må jeg nok sige, at jeg er kommet lidt i tvivl om, om Venstres ordfører er af samme holdning som miljøministeren.
Poul Fischer (DF), 2004-05-18:
Jeg forstår udmærket, hvad hr. Keld Albrechtsen siger, at hvis man har en omkostningsudvikling, der er højere end pris- og lønudviklingen, så skal der ske et eller andet.
Og det er måske det, der er nødvendigt i trafikselskaberne: at man måske på nogle områder skal effektivisere og tænke anderledes, end man gør i dag. Det har måske været lidt af en sovepude, at man har haft det taksttilskud herfra. Jeg synes da, det er bedrøveligt at opleve, at man har et selskab som HUR, som sidder på 55 pct. af markedet - det er dog noget af en partner i det spil - og hvor det så, når vi får den analyse her, viser sig, at man har skåret tilskuddet til den kollektive trafik ned.
Så kan man jo bedre forstå, at der har været en prisstigning over de sidste 4 år på mellem 23 og 24 pct., hvoraf maksimalt de 10 pct. kan skyldes det tilskud, vi har fjernet.
Et forslag som det, der er kommet fra regeringen i forbindelse med strukturreformen, hvor takststigningerne i den kollektive trafik ikke må overstige pris- og lønudviklingen, tilslutter vi os fuldt og helt.
Vi har jo sagt, at vi bakker op om regeringens forslag til reform på det kommunale område.
Der vil jo ske det, at vi nu formentlig får nogle store kommuner, som skal have en del kollektiv trafik, og så bliver der nogle trafikselskaber, som omfatter flere kommuner, og så bliver der jo tale om en økonomisk disponering af de skatter, der kommer ind, til at bruge til dette og hint og på lige fod, ligesom vi skal prioritere midlerne her i Folketinget.
Vi skal ikke herfra blande os i, hvad man laver på det niveau, men vi har været skuffede over, at der har været så store prisstigninger, så derfor vil vi gerne være med til at lægge det loft ind, således at taksterne ikke stiger med mere end pris- og lønudviklingen.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-18:
Jeg synes, hr. Ulrik Kragh havde én meget rigtig betragtning, nemlig at oppositionen har forsøgt at være imødekommende - jeg synes også godt, man kunne udstrække det til at sige, at Christiania har været imødekommende, hvad angår at imødekomme en række af de ønsker, som regeringen og oppositionen havde. I virkeligheden er det kun én part, der ikke har været imødekommende, og det er regeringspartierne og Dansk Folkeparti.
Det minder om Østeuropa i gamle dage, man står fuldstændig fast på sit synspunkt, det er også det, hr. Ulrik Kragh bekræftede her under de korte bemærkninger, at man ikke ville bevæge sig en millimeter i dialogen.
Men sådan noget hedder ikke kompromis, sådan noget hedder, at man ikke er i stand til at lytte, sådan noget hedder, at man overhovedet ikke vil forsøge at ændre for at få en bred løsning.
Ulrik Kragh (V), 2004-05-18:
Vi finder, det er helt nødvendigt, at man får registeret, ikke alene hvem der bor på Christiania, men også hvor, således at de mennesker for fremtiden får muligheden for at vide, hvor de står.
Vi gør nu op med den måde, Christiania har fungeret på hidtil, nemlig at man har haft en stor kollektiv brugsmulighed på Christiania.
I stedet for får det enkelte menneske, der bor på Christiania, at vide, hvor man står juridisk.
Det er det, der er det gode ved denne her registrering, nemlig at folk har en chance for at kunne komme videre.
Når så fru Line Barfod siger, at man ikke får mulighed for at bevare særpræget, og at man ikke får mulighed for at kunne tage tingene i dialog, så er der jo netop i lovforslaget lagt op til, at den statsinstitution, der skal nedsættes, i en dialog mellem Københavns Kommune, beboerne og naboerne og christianitterne skal finde en løsning, som kan være den permanente løsning for fremtiden.
Så der er lagt op til dialog, og der er lagt op til, at man kan bevare sin særegenhed.
Line Barfod (EL), 2004-05-18:
Hvis man har behov for at have en registrering af, hvem der bor på Christiania, så var det jo noget, man kunne tage en dialog om og se på at få en registrering af, hvem der bor på Christiania, men det er jo noget fuldstændig andet, end at man lukker for kollektive rettigheder.
Det, der har været hele omdrejningspunktet i debatten om, hvilke løsninger der er mulige for Christiania, og muligheden for at bevare det særpræg, som Christiania har, og alle de særlige aktiviteter, som hr. Ulrik Kragh fremførte i sin ordførertale, er de kollektive rettigheder, og som lovforslaget er udformet, lukker man for de kollektive rettigheder.
Ulrik Kragh (V), 2004-05-18:
Det skyldes, at de ændringsforslag, der er stillet, udhuler den registrering, der skal foregå af de mennesker, der bor på Christiania.
Det er således, at man i dag alene har en adresse, Bådsmandsstræde 43, og der bliver det generelt registreret, at folk bor.
Der er behov for, at man får et større personligt juridisk ansvar, og den registrering, der er lagt op til i loven, færdiggør den registrering, således at folks rettigheder, som de har i dag, bliver konstateret inden for en overskuelig tidsramme.
Således kan man få kortlagt, hvordan og hvorledes man har en mulighed for at få tegnet billedet af fremtidens Christiania.
Vi synes, det ville være synd og skam, hvis man udhuler den registrering, og derfor kan vi ikke støtte det forslag.
Line Barfod (EL), 2004-05-18:
Man kan sige, at det er fint, at hr. Ulrik Kragh har så positiv en indfaldsvinkel, og hvis hr. Ulrik Kragh og de øvrige partier virkelig er indstillet på at nærme sig en dialog, så vil det være et stort skridt, at vi kan prøve at nå frem til noget.
Men jeg kan så ikke forstå, hvorfor hr. Ulrik Kragh siger, at Venstre vil stemme imod ændringsforslagene og siger, at ændringsforslagene vil underminere loven.
Hvordan kan det, at vi stiller nogle ændringsforslag, som holder alle muligheder for løsninger åbne, underminere loven?
Hvis lovforslaget bliver vedtaget uændret, så risikerer vi jo netop, at vi har lukket for muligheden for en fondsmodel. Derfor vil jeg gerne høre, hvorfor hr. Ulrik Kragh ikke vil støtte de ændringsforslag, der holder alle muligheder åbne, og som sikrer, at vi finder en dialog om Christianias fremtid, i stedet for at regeringspartierne bare tvinger deres ønsker igennem.
Carsten Hansen (S), 2004-05-18:
Jeg skal gøre det forholdsvis kort, jeg kan jo høre, at de fleste medlemmer er optaget af noget andet.
Vil ministeren oversende den afgørelse, der er truffet for de andre områders vedkommende, så vi kan se, hvilke løsninger der er fundet der?
Og så vil jeg sige tak for den positive og imødekommende tone og håber, at vi kan finde nogle løsninger for de mennesker her. Hermed sluttede spørgsmålet.
Lene Garsdal (SF), 2004-05-18:
SF kan heller ikke på nogen måde støtte det her forslag.
Vi finder, at det er et stort tilbageskridt for arbejdsmiljøet og dermed for de ansatte på de danske virksomheder.
Lovforslaget her bygger på myndighedskontrol og påbud, og det nedprioriterer virksomhedernes egen indsats og den forebyggende arbejdsmiljøindsats.
Vi ved jo, at BST er blevet en integreret del af arbejdsmiljøarbejdet på langt de fleste virksomheder, der er omfattet af ordningen.
Det har de mange deputationer i Arbejdsmarkedsudvalget også bekræftet, og de ser med stor alvor på konsekvenserne af, at BST-pligten afskaffes.
Det gælder både for det offentlige og det private, at når de penge, der nu er afsat til BST, ikke længere findes, så vil der være en stor frygt for, at der ikke bliver afsat midler til arbejdsmiljøarbejdet.
Et af de centrale elementer i lovforslaget er jo, at Arbejdstilsynet skal screene samtlige danske virksomheder.
Det er derfor helt afgørende, at screeningsinstrumentet vil kunne opfylde kravene og skille de gode virksomheder fra de dårlige.
I SF beklager vi meget stærkt, at vi endnu ikke ved, hvordan screeningen i praksis skal gennemføres, og vi tvivler på, at den halvanden time, der er afsat i gennemsnit, vil være tilstrækkelig til både at se på de formelle og de materielle arbejdsmiljøproblemer.
Vi mener, at så kort tid vil kunne give anledning til nogle tilfældige afgørelser ved screeningen.
Efter SF's opfattelse bør den endelige afgørelse ved screeningen og et eventuelt efterfølgende tilpasset tilsyn være en afgørelse, der kan ankes.
Screeningen og det tilpassede tilsyn er jo nu Arbejdstilsynets eget instrument og prioriteringsinstrument, men det vil få en helt anden karakter, når det nu også kan få konsekvenser, f.eks. at en BST-pligt ophæves.
Derfor vil vi mellem anden og tredje behandling stille et ændringsforslag, hvor vi foreslår, at den endelige afgørelse på et screeningsbesøg skal kunne ankes af både arbejdsgiver og arbejdstager.
På den måde vil der kunne komme en øget retssikkerhed, og det vil være til gavn for det forebyggende sigte med screeningsværktøjet.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-18:
Jeg er enig i, at Venstre har flyttet sig retorisk, og det er da altid pynteligt.
Men det, vi beder om nu, er, at Venstre og regeringspartierne flytter sig indholdsmæssigt, nemlig derhen, hvor man siger, at man kan starte en dialog med Christiania.
Det gennemsyrer jo også de svar, vi har fået fra ministeriet, at man siger, at man gerne vil i dialog, men da man ikke tror på christianitterne, så synes man ikke rigtig, det kan betale sig at starte en dialog.
Det er udkoget af de svar, vi har fået.
Jeg må sige til hr. Ulrik Kragh, at det da er en underlig uliberal måde at nærme sig mennesker på, at man starter med at sige: Vi tror ikke rigtig, det nytter at indlede en dialog, for vi tror ikke på, at der kommer noget ud af det. Mit spørgsmål til hr. Ulrik Kragh
er derfor følgende: Hvorfor vil Venstre ikke tage den dialog, der måske muliggør, at man når en aftale, så man undgår at gennemføre det her i en form for konfrontation og i stedet for afprøver muligheden for at nå et resultat, som også Christiania vil være tilfreds med?
Hvorfor den afvisning?
Ulrik Kragh (V), 2004-05-18:
Hr. Villy Søvndal ved jo udmærket godt, at der ikke er nogen afvisning af dialog.
Tværtimod lægger hele christianialoven, som den er udformet, denne her ændring, op til dialog mellem christianitterne, Københavns Kommune, den statsinstitution, der skal varetage denne her overgangsfase, og Christianias naboer, netop med henblik på at man kan finde den bedste løsning.
Men en forudsætning for, at den dialog kan blive god og konstruktiv, er, at Christiania formår at lave en konstruktion, hvor man både er beslutningsdygtig, og hvor man får et repræsentativt demokrati, der ansvarligt kan diskutere og tage beslutninger, som kan være gældende for hele Christiania.
Det har da været en mangelvare indtil nu, og derfor synes jeg, at der ville være mulighed for, at christianitterne tog det skridt, at man i hvert fald fik en dialogpartner, som kunne tage beslutninger.
Line Barfod (EL), 2004-05-18:
Man kan selvfølgelig vælge, at det skal være sådan, at nogle skal bestemme, hvordan alle andre skal leve, men vi mener faktisk, der skal være plads til, at man kan leve sit liv efter nogle andre værdier.
Vi mener, der skal være plads til, at man kan vælge at sige: Vi ønsker at leve et liv, hvor vi har nogle fælles værdier.
Vi mener også, det er vigtigt, at vi i Danmark har bygget så meget op på grundlag af nogle kollektive løsninger, og at vi har valgt at lave en række fælles løsninger i et fælles velfærdssamfund.
Vi synes faktisk, det er et stort gode, at vi har så mange kollektive rettigheder i Danmark, og vi synes, at det skal man også have lov til at have på Christiania, i stedet for at et flertal i Folketinget skal gennemtvinge en bestemt model for, hvordan det ønsker at andre mennesker skal leve.
Jesper Langballe (DF), 2004-05-18:
Det er altså næsten ikke til at holde ud, at man skal blive ved med at høre på det.
Fru Line Barfod siger, at vi, altså staten, ikke skal bestemme, hvordan modparten organiserer sig, og hvilke ejendomsforhold modparten organiserer sig under, og fru Line Barfod siger, at der skal skelnes mellem kollektive og individuelle rettigheder.
Ja, det skal jeg love for!
Jeg ved ikke, om fru Line Barfod så Danmarks Radios tv-program fra Christiania i går, hvor der blev tegnet et billede af, hvad kollektive rettigheder på Christiania betyder: En magtsyg, råkapitalistisk pampergruppe knægter simpelt hen alle individuelle rettigheder.
Der kom nogle mennesker, som ville bygge et hus et sted, hvor de mente der var plads.
Så kom man styrtende og spurgte: Tror du, du kan bygge et hus her?
Jamen er det ikke en fristad, var svaret.
Så blev der sagt: Fristad - din hjernedøde stodder.
Og så varede det ikke ret længe, før man havde trampet på og knust alle materialerne.
Jamen hvordan skal man så komme ind på Christiania, blev der spurgt.
Svaret var: Man skal inviteres.
Åh, man skal altså kende nogle, og man skal have nogle forbindelser.
Netop, lød svaret.
Jeg synes, det er noget af det mest ækle, man har været vidne til.
Kollektive rettigheder - ja, god morgen!
Skal vi ikke glæde os over, at der er en verden uden for Christiania, hvor de kollektive rettigheder er underordnet de individuelle rettigheder?
Villy Søvndal (SF), 2004-05-18:
Jeg er ikke sikker på, at alvoren helt er gået op for hr. Ulrik Kragh.
Hvis hr. Ulrik Kragh opfatter det her som en fremstrakt hånd, vil jeg nødig se jernnæven.
Det er jo et tilbud om, at den form for Christiania, som vi kender i dag, ikke længere skal eksistere, og det synes jeg hr. Ulrik Kragh skal være ærlig nok til at komme herop og sige.
Det er nemlig det, der ligger i oplægget: Den form for Christiania, som vi har kendt, som har været besværlig, men som har været sjov og har givet en masse nye ting, ønsker hr. Ulrik Kragh ikke skal eksistere længere.
Er det ikke grunden til, at de kollektive brugs- og ejendomsretter skal afskaffes?
Hvorfor skulle de ellers det?
Hvorfor er det nu, efter at Christiania har opfyldt det ene efter det andet af de krav, der er stillet, pludselig et spørgsmål om ejendomsformerne?
Hvor står der i den liberale lærebog, at staten skal diktere folk, hvilke ejendomsformer de må leve og bo under?
Det, vi gør med vores ændringsforslag, er at muliggøre, at de kollektive brugsretter og ejendomsretter stadig kan spille en rolle på Christiania, og det ved hr. Ulrik Kragh udmærket godt.
Ulrik Kragh (V), 2004-05-18:
Jeg kan godt forstå, at hr. Villy Søvndal er nødt til at gå tilbage til tidligere diskussioner og finde nogle ord frem, som alle var enige om var misvisende i forhold til det, man ville.
Når man har set det betænkningsbidrag, som hr. Villy Søvndal givetvis ikke har læst - i hvert fald forholder hr. Villy Søvndal sig ikke til det, når han beder om en hel masse anerkendelse af, hvad Christiania har gjort - bør hr. Villy Søvndal i stedet for at ty til denne form for manipulerende fremførelse af alle mulige ulykker, som vi pådutter Christiania, anerkende, at der faktisk er en fremstrakt hånd. Hr. Villy Søvndal burde prøve at arbejde lidt mere konstruktivt for at finde en løsning, i stedet for blot at politisere på området.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-18:
Det at være opvokset i et liberalt hjem giver jo den fordel, at man sådan grundlæggende har forstået lidt af, hvad liberalisme drejer sig om og derfor selvfølgelig også må påpege det, når vi har et parti, der bevæger sig i retning af statsdirigering af hovedparten af samfundsområderne, hvilket jeg ikke troede at et liberalt projekt ville.
Det var såmænd bare det.
Det gælder jo også den her fundamentale diskussion
Det, som jeg er talsmand for, og som flertallet er talsmænd for i det betænkningsbidrag, vi har lavet, er et ønske om at fastholde det særlige, som Christiania er i dag.
Det, flertallet, regeringspartierne og Dansk Folkeparti, vil, og som er meldt ud hele tiden, er at afvikle det Christiania, vi kender i dag.
Jeg tror, at hr. Ulrik Kragh kan huske, at helt fra starten anvendte den forrige forsvarsministeren et udtryk, nemlig at nu skulle de der folk normaliseres.
Hvorfor det?
Hvorfor har man ikke plads til det særlige, som jo også er en del af det sjove og det rosværdige ved Christiania?
Hvorfor skal det slås ned?
Det kan jeg ikke forstå.
Ulrik Kragh (V), 2004-05-18:
Nu kan der jo være behov for adskillige korte bemærkninger, hvis det er sådan, at man skal have en chance for at komme i dialog med hr. Villy Søvndal om alle de ting og sager, som man får skudt i skoene.
Hr. Villy Søvndal siger, at han er opdraget i et liberalt hjem.
Så er det, jeg spørger: Hvor mon det gik så galt, at man i det liberale hjem lærte at manipulere så groft?
Hr. Villy Søvndal siger, at der er stillet nye krav, nye krav og nye krav.
Det passer ikke.
Et meget bredt flertal i Folketinget vedtog den 9. april 2002 et sæt krav til Christiania.
Hvis de ikke kunne leve op til dem, ville vi blive nødt til at tage de initiativer, vi tager nu.
Så det er noget sludder, må jeg sige til hr. Villy Søvndal.
Vil hr. Villy Søvndal ikke komme herop og med ærlighed i stemmen sige: Det kan godt være, at jeg skal få det til at lyde, som om det er nogle grumme nogle de der i regeringen,
Pia Gjellerup (S), 2004-05-18:
Jeg ved ikke, hvad der er for meget, meget store ting, der skulle være gravet ned i det, hr. Peter Skaarup spørger til.
et Christiania, som kan leve som et egenartet sted i København med en lidt anderledes kultur og lidt anderledes udfoldelsesmuligheder, end mange af os ville synes var lige vores liv.
Det er selvfølgelig et stort spring for hr. Peter Skaarup, der helst vil have det jævnet med jorden, men han skal ikke få lejlighed til at mystificere den måde, der
har været drevet politik på i forhold til Christiania, eller mystificere den måde, hvorpå beboere kommer til Christiania eller ikke kommer.
Jeg synes, det er vigtigt, og det har Socialdemokratiet lagt vægt på i hele debatten her, at få skabt løsninger i forhold til beboersammensætningen, som gør, at det er åbent og klart, hvilke regler sådan noget sker efter.
Her vil jeg så i øvrigt sige, at jeg tror, der er nogle grupper, som Socialdemokratiet vil være meget glade for at kunne holde ude af Christiania, f.eks. rockerne.
Der skal altså tages nogle hensyn.
Det duer ikke.
slet ikke.