Niels Sindal (S), 2003-11-14:
Som det blev nævnt af ministeren, er Dansk Internationalt Skibsregister etableret i 1988 for at dæmme op for udflagningen af danske skibe.
Socialdemokratiet var på det tidspunkt imod, vi stemte imod.
I dag 15 år efter erkender vi, at det har været en succes, det har betydet større tonnage, flere beskæftigede, stor valutaindtjening.
Det er et faktum, vi erkender.
Men ingen roser uden torne.
Et problem er, at det i DIS-lovgivningen angives, at overenskomster indgået af danske faglige organisationer kun gælder danskere.
Det kan ses som værende i konflikt med ILO's konvention om retten til frit at organisere sig.
En anden torn er, at kun få rederier gør noget ud af at etablere uddannelsespladser om bord på skibene.
I betragtning af de meget gunstige skatteforhold, rederne har, kunne samfundet måske godt forvente noget beskæftigelse til gengæld.
Men om DIS kan det siges, at det blev understreget, da man indførte det, at det skulle sikre en dansk handelsflåde til gavn for beskæftigelse og valutaindtjening, og man må sige, at DIS i dag har gode muligheder for at konkurrere globalt.
Det har også været drøftet, hvor mange ansatte der er.
Det er nok rykket fra færre menige til flere officerer, men der er flere ansatte i DIS-registret i dag, end da det blev indført.
Den teknologiske udvikling gør jo også, at hvor et skib i 1960'erne måske havde 36 mand om bord, så har man i dag 14-16 mand til at udgøre sikkerhedsbesætningen.
Som det blev nævnt tidligere, er DIS en del af det, vi kan kalde den maritime klynge.
Søfart er meget væsentlig for Danmark, ikke blot skibene, vi har rederier, befragtere, værfter.
Vi har en teknologisk udvikling i Danmark, der gør, at vi er helt fremme, når det drejer sig om den globale udvikling inden for søfart.
De højteknologiske skibe, der i dag produceres verden over, stammer ofte fra danske tegneborde.
Altså betyder den maritime klynge noget for Danmark, og det mener jeg er væsentligt at diskutere i dag.
Det er også rigtigt, som det har været nævnt, at på konferencen i 2002, hvor man skulle diskutere, om der var brud på konventioner eller ej, hang det i luften som et fortolkningsspørgsmål bl.a. fra den danske regering.
haft en aftale om et kontaktudvalg, hvor man drøfter forskellige ting.
Dette kontaktudvalg lever måske ikke helt op til sin, om jeg så må sige, rolle i forhold til at binde organisationerne og rederne sammen.
Men man kan sige, at de faglige organisationer herigennem har mulighed for at kigge rederne over skuldrene, når de laver internationale overenskomster.
Det er også væsentligt for mig at understrege, at sølovens bestemmelser om hviletid, social beskyttelse og ferie er gældende for alle ansatte om bord på skibene.
Søfarende, der ikke er danskere, har også ret til 5 ugers
Det er også væsentligt for mig at understrege, at lønniveauet er dobbelt så højt som anbefalingerne i de internationale organisationer.
Skibet er en global arbejdsplads, der flytter sig.
Situationen ligner mest af alt den, man kender på industriområdet, hvor globaliseringen gør sit indtog.
For at sikre dansk beskæftigelse må man acceptere, at noget af produktionen flyttes til udlandet.
over skulderen og til at følge forholdene.
Men vi må have klarhed med hensyn til den diskussion om ILO.
Er ILO's anbefalinger legitime set i forhold til, at ILO ikke har kunnet påpege en direkte omgåelse af konventionerne, idet der er tale om organiseret arbejdskraft?
Er der fortolkningsmuligheder?
Kan ministeren givet et svar på det?
Socialdemokratiet skal derfor fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »Folketinget opfordrer regeringen til at fremsætte forslag, der opfylder ILO's anbefalinger vedrørende Dansk Internationalt Skibsregister og i forbindelse hermed at fremlægge en analyse af de beskæftigelsesmæssige og økonomiske konsekvenser heraf.«