runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 1998-06-26:
Den radikale ordfører, hr. Henrik Svane, spørger, om det slet ikke gør indtryk, hvad Dansk Røde Kors' asyludvalg har udtalt.
Jo, det gør indtryk på linje med alle de andre kommentarer, der er kommet, men det er da ikke specielt Røde Kors' asyludvalg, som sidder inde med nøglen her.
Så kan man sige, at de, der har udtrykt bekymring - det være sig LO eller Arbejderbevægelsens Internationale Forum eller en række andre, der har udtrykt bekymring over, at det her går over grænsen - vel heller ikke ligger inde med den sande viden.
Nej, og derfor havde det også været så naturligt, at man havde henvendt sig til f.eks. UNHCR og sagt: Hvordan mener I, at det ligger i forhold til konventionerne?
Og at man havde henvendt sig til andre internationalt for at spørge: Hvordan mener I, det her ligger i forhold til konventionerne?
Det havde vel været så naturligt, men hr. Henrik Svane kan måske i sin ordførertale redegøre for, hvordan Det Radikale Venstre stillede sig til det ønske om at få de her ting undersøgt grundigt. Selv hvis vi lægger den diskussion til side, har vi jo regeringens egne ord, vi har i hvert fald den tidligere ordfører for Det Radikale Venstre, hr. Bjørn Elmquists ord her i salen for, at den her lovgivning bevæger sig op til kanten af menneskerettighedskonventionerne.
Tænk engang - det er til hr. Svane - vi synes ikke, at man på flygtninge- og indvandrerområdet skal lovgive til kanten af flygtningekonventionerne.
Vi mener ikke, at Danmark som et af de rigeste lande i verden og som et land, der stort set ikke har nogen flygtninge - for det har vi jo ikke sammenlignet med så mange andre lande - at vi har et behov for at lovgive på kanten af konventionerne.
Vi synes faktisk, at det i sig selv er at gå alt, alt for langt.
Elisabeth Arnold (RV), 1998-06-26:
Det er en enkelt bemærkning fra hr. Søren Søndergaard, der bringer mig på talerstolen, og det var med hensyn til beskrivelsen af venstrefløjens meget beskedne krav, bl.a. om at ophæve det såkaldte stavnsbånd.
Jeg synes, det er vigtigt at præcisere her, at pligten til at bo i den kommune, hvor man først er blevet anvist bolig, efter at man har fået asyl, jo er utrolig væsentlig for overhovedet at kunne få en integrationsindsats, der er noget som helst værd.
Vi har overladt til kommunerne at have ansvar for den integrationsindsats.
Hvis ikke kommunerne ved, at dér bliver folk boende en vis tid, så kan de ikke arbejde.
Det er selvfølgelig muligt at flytte til en anden kommune, hvis man kan få modtagekommunen til at overtage integrationsforløbet.
Men hvis ikke vi fastholder flygtninge det sted, hvor de blev placeret første gang, og prøver på at gøre det, så bliver det igen sådan, at kommunerne betaler flygtningene for at flytte et andet sted hen, fordi de gerne vil være fri for dem, og så får vi igen Gentofte Kommune som en snyder, som en kommune, der siger, at det må andre klare.
Pernille Frahm (SF), 1998-06-26:
Til hr. Tom Behnke, som spørger, om flygtningene ikke ville være bedre stillet ved at blive hjulpet i hjemlandet:
Nogle af dem er simpelt hen ikke i stand til at få den hjælp i hjemlandet, som de har brug for.
Og hvis hr. Tom Behnke virkelig mener det med, at vi skal hjælpe flere i deres hjemland, alvorligt, forventer jeg, at Fremskridtspartiet snart kommer med et forslag om, at vi skal forøge midlerne til ulandsbistanden på årets finanslov.
Hr. Henrik Svane spørger, om jeg ikke synes, det er en fordel, at man bliver aktiveret fra dag nul.
Selvfølgelig er det en fordel, at man bliver aktiveret fra dag nul, hvis det fører til arbejdspladser.
Men jeg har ikke kunnet få noget svar på, hvordan man forestiller sig at der kommer flere arbejdspladser ud af, at der bliver dårligere forhold for arbejdsgiverne.
Og i forvejen er det en gruppe, der er ramt af ledighed, og det på trods af, at der ellers er muligheder for at give løntilskud, og hvad ved jeg, men det kan man jo ikke gøre i denne her sitation.
Henrik Svane (RV), 1998-06-26:
Og jeg spørger, fordi jeg hører fru Pernille Frahm sige, at der ikke vil blive en bedre integration med det nye forslag, altså L 60, og det kan jeg ikke forstå kan have nogen rimelighed, for nu får kommunerne netop ansvaret og kan dermed direkte integrere flygtningene på arbejdsmarkedet gennem aktivering i erhvervspraktik fra dag nul.
Er det ikke et stort fremskridt, også i forhold til den gensidige proces, som integrationen er, at netop ikke kun flygtningene skal lade sig integrere, men at også vi som civile danskere skal tage imod dem, for dér må arbejdspladsen da være et godt afsæt for en fornuftig integration?
Aase D. Madsen (DF), 1998-06-26:
Jeg giver SF's ordfører fuldstændig ret med hensyn til den magt, som Udlændingestyrelsen får via disse lovforslag, for hvis man læser L 60, står det jo hele tiden, at Udlændingestyrelsen har magt til dit og magt til dat. Hvor er det demokratiske indseende med Udlændingestyrelsen? Er det sådan, at vi her i Folketinget kan gå ind og sige, at de og de sager skal behandles sådan og sådan?
Er vi i virkeligheden det demokratiske overhoved for Udlændingestyrelsen, eller ender sagerne dér?
Udlændingestyrelsen får jo en slags overdomstolsret over for kommunerne med hensyn til placering og bosættelse osv.
, så hvordan kan vi få hånd i hanke med den? Og Venstres ordfører, fru Birthe Rønn Hornbech, talte netop om, at hun ville have indseende med den procedure, der nu skal i gang, men jeg er bange for, at fru Rønn Hornbech ikke har nogen magt til at gå ind i det system.
Pia Kjærsgaard (DF), 1998-06-26:
Det kan simpelt hen ikke være rigtigt.
Det kan ikke være rigtigt, at Venstre undlader at stemme til integrationsloven.
Hvis man mener noget som helst med det, fru Birthe Rønn Hornbech sagde heroppefra, har man kun en eneste ting at gøre, og det er at stemme imod.
Selvfølgelig er der en gul knap.
Selvfølgelig er der den mulighed, at man som parlamentariker kan undlade at stemme til visse forslag.
Men til det her forslag har man kun én ting at gøre: stemme for eller imod.
Jeg skal sige, at Dansk Folkeparti stemmer imod.
Og vi vil ikke undlade én eneste gang at hænge Venstre op på det - og formentlig også De Konservative, som vil komme op og sige det samme, det skulle såmænd ikke undre mig, måske på en lidt anden måde, men tage den samme stilling til de forslag.
Det kan simpelt hen ikke være rigtigt efter den debat, vi har haft hele sommeren, hele valgkampen, al den polemik, udskiftning af indenrigsminister, og jeg ved ikke hvad, at man så udviser den aldeles slappe, tøvende holdning og undlader at stemme.
Arne Melchior (CD), 1998-06-26:
Jeg har mange kommentarer til fru Rønn Hornbechs tale, men det skal vente til min ordførertale.
Det burde ikke have den betydning.
Det er forkert.
Det er så vigtige, så følsomme sager, at skulle der endelig være sket noget galt i en forhandling eller efter en forhandling, bør det ikke afgørende ændre ens stemmeafgivning.
Og så har jeg et spørgsmål.
Hvis jeg hørte rigtigt, sagde fru Rønn Hornbech noget om, at Venstre vil blive ved med at stille nye forslag.
Og dér vil jeg gerne spørge, om det skal forstås sådan, om det var en bebudelse af, at der i den følgende folketingssamling fra Venstre og måske V og K vil komme nye forslag.
Det ville være dejligt at få det oplyst.
Jeg hører ikke til dem, der forleden dag frittede om, hvordan man ville stemme i dag, for det bestemmer man selvfølgelig sig selv til, når man vil.
Men når nu fru Rønn Hornbech selv bringer det på bane, er det rart at vide, om det er noget, der måske kan ske ved lejlighed, eller om det var ønsket at give en bebudelse af, at det sker i den kommende samling.
Dorte Bennedsen (S), 1998-06-26:
Jeg er ikke særlig kløgtig, og det er nok også derfor, jeg ikke kan forstå alle de kloge tanker, der er tænkt i Venstres gruppe, og ej heller kan forstå den konklusion, Venstre er kommet til.
For fjorten dage siden sagde Venstre, at de ville stemme
for begge disse forslag.
Så blev der trukket et ændringsforslag, og så blev de vrede i Venstre.
Så langt kan jeg følge logikken.
Men ændringsforslaget, der blev trukket, var et ændringsforslag til udlændingeloven.
Integrationsloven er fuldstændig ord til andet, som den var for fjorten dage siden, og den indeholder de to meget store ting, som Venstre gerne ville have, nemlig større mulighed for kommunerne til selv at kunne klare fordelingen af flygtninge og bedre økonomi for de kommuner, der havde vanskeligt ved at fremskaffe boliger.
Den er fuldstændig identisk med det, der blev sagt ja til for fjorten dage siden.
Og så er konklusionen, at man stemmer ja til den udlændingelov, man er vred over der bliver trukket et ændringsforslag til, og undlader at stemme til den integrationslov, man for fjorden dage siden sagde man ville stemme for.
Jeg forstår det ikke.
Tom Behnke (FP), 1998-06-26:
Kan fru Birthe Rønn Hornbech bekræfte over for mig, over for Folketinget, at når Venstre har besluttet sig for at undlade at stemme til integrationsloven, er det det samme som, at Venstre stemmer for?
Dorte Bennedsen (S), 1998-06-26:
Hr. Søren Søndergaard har givet udtryk for, at dette forslag vil skade flygtningene.
I den forbindelse vil jeg godt citere fra høringssvaret fra Det Danske Center for Menneskerettigheder, hvor de skriver: »Mens der ikke kan være tvivl om, at forslaget til integrationslov generelt set vil have positive virkninger på flygtninges og indvandreres samfundsmæssige integration og livsbetingelser, og at det derfor vil bidrage til øget ligebehandling af disse minoritetsgrupper, synes forslaget på den anden side at rejse visse principielle menneskeretlige problemer.«
Et af disse problemer var netop det, hr. Søndergaard kalder stavnsbåndet, og netop om dette punkt var Menneskerettighedscentret senere i deputation i en lang, lang redegørelse, hvor konklusionen var, at dette ikke brød med menneskerettighederne, fordi det skulle ses i sammenhæng med, hvad formålet var, nemlig den bedre integration.
Så jeg synes ikke, det er fair, at hr. Søren Søndergaard her står og siger, at vi har fået at vide, at dette var
fuldstændig ødelæggende
Der ligger et klart, entydigt svar.
Det er rigtigt, at på andre punkter har Menneskerettighedscentret rejst nogle spørgsmål, men deres overordnede holdning er, at det vil fremme integrationen, og at det vil fremme ligestillingen.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1998-06-26:
Først vil jeg sige til hr. Arne Melchior, at jeg mener, det er helt naturligt, at et så stort område og et så vanskeligt tilgængeligt stof som udlændingepolitikken, der fortsat har befolkningens store bevågenhed, hele tiden følges med stor interesse herinde i Folketinget.
Jeg mener også, det er helt naturligt, at ikke mindst vi i Venstre med så mange borgmestre nu følger helt nøje: Hvordan vil integrationsloven blive udmøntet?
Vil der være enkeltsager, der viser, at udlændingeloven ikke administreres, som den skal?
Men hvis hr. Arne Melchior fisker efter, om vi kommer med beslutningsforslag den 5. oktober, kan jeg ikke love hr. Arne Melchior det.
Det ved jeg ikke noget om på nuværende tidspunkt.
Så siger fru Dorte Bennedsen, at hun ikke forstår det.
Nu kan jeg jo ikke tvinge fru Dorte Bennedsen til at forstå det, men jeg synes, jeg gjorde meget omhyggeligt rede for, at det boligforslag - og fru Dorte Bennedsen ved jo, at vi under forhandlingerne hele tiden har været meget optaget af boligdelen for kommunerne - var ret vigtigt for os, for ikke at sige, at det var meget væsentligt, fordi det af os både betragtes som en del af udlændingeloven, nemlig en stramning af familiesammenføringsreglerne, og som et kommunalpolitisk redskab, så man i højere grad kunne blive fri for at skulle stille lejligheder til rådighed for familiesammenførte.
Det gjorde jeg faktisk meget grundigt rede for.
Hr. Tom Behnke spørger, om det er det samme at undlade som at stemme for.
Nej, det er det bestemt ikke.
Hr. Tom Behnke siger, jamen så går loven igennem.
Jeg gjorde omhyggeligt rede for i min ordførertale - det tror jeg også indenrigsministeren fik fat i - at vi ikke vil blokere for, at de to love kommer igennem, men vi mener altså, at der er en sådan forskel på det, der ligger nu, og det, der lå i sidste uge, at vi har ændret standpunkt på integrationsloven.
Så var fru Pia Kjærsgaard generelt meget utilfreds og ville blive ved med at forfølge os.
Jamen der er nok den afgørende forskel på fru Pia Kjærsgaard og fru Pia Kjærsgaards parti og så Venstre, at vi godt vil have resultater, og vi synes faktisk, at vi har opnået mange resultater i denne her sag.
Jeg ser også, hr. Søren Søndergaard nikker - nok ikke begejstret - men det er en konstatering, at en lang række af de punkter, der har stået på V's og K's beslutningsforslag gennem årene - jeg ser, at hr. Søren Søndergaard nikker endnu mere - faktisk er opfyldt nu, og det er vi godt tilfredse med.
Vi er ikke nået langt nok, men vi foretrækker resultater og samarbejde frem for at stå og se fornærmede ud nede i hjørnet.
Arne Melchior (CD), 1998-06-26:
Citat fra hr. Bendt Bendtsens tale: »hård, men retfærdig«.
Sådan er flygtninge- og udlændingepolitikken hos De Konservative.
Det er næsten ord til andet det, som hr. Helge Adam Møller sagde fra dette sted for en tre år siden, da han var retsordfører og gik op og sagde »stram, men retfærdig«.
Og så sagde han »færdig«.
Så behøvede han egentlig ikke sige mere, men han brugte sin taletid alligevel.
Så gik jeg op og sagde, at sådan behandler man vist forbrydere - hårdt, men retfærdigt - men sådan behandler man altså ikke flygtninge.
Sådan behandler man ikke mennesker i nød.
Selv den ret så skrappe fru Birthe Rønn Hornbech kunne bruge ordet humanitær, men det kan hr. Bendt Bendtsen, som vi ellers har hørt skulle være en fordel som ordfører på dette område, ikke strække sig til.
Skulle vi se at få det indhentet?
Ellers får du det ikke rart med dig selv.
Undskyld.
Pia Kjærsgaard (DF), 1998-06-26:
Må jeg godt spørge hr. Bendt Bendtsen: Hvor mange færre flygtninge tror De Konservative vil komme til Danmark, efter at den her lov bliver gennemført mere eller mindre med De Konservatives stemmer?
Har hr. Bendt Bendtsen gjort sig nogen tanker om det?
Bendt Bendtsen (KF), 1998-06-26:
Fru Pia Kjærsgaard spørger, hvor mange færre.
Det er der ingen i denne sal der overhovedet kan svare på, fordi antallet af flygtninge i Danmark og til Danmark er jo afhængigt af, hvad der sker udeomkring i verden.
Det er bl.a. derfor, at vi i Det Konservative Folkeparti ikke har været blege for at stille frivillige danske soldater til rådighed i de områder, hvor flygtningestrømmene opstår, så flygtningestrømmene bliver minimeret.
Det kunne være, Dansk Folkeparti kunne lære lidt af det.
Tom Behnke (FP), 1998-06-26:
Jeg skal blot lige høre, om jeg forstod formuleringen »de i forvejen hårdt ramte« rigtigt, for nu har vi jo flere gange hørt fra bl.a. SF's side, at de udlændinge, der er i Danmark, er en gruppe, der i forvejen er hårdt ramt, og som har det forfærdeligt, og at det er synd for dem.
Jeg vil gerne høre, om SF virkelig mener, at de flygtninge, som er kommet til Danmark, har det så forfærdeligt, eller om det ikke i virkeligheden er sådan, at de flygtninge, som ikke er kommet til Danmark, er dem, der har det værst, og om vi ikke i stedet for at vælge at forgylde nogle få her i Danmark skulle sprede ressourcerne og dermed hjælpe nogle flere.
Der er jo millioner af flygtninge i verden, som ingen hjælp får.
Så kunne de penge, vi bruger i Danmark, ikke være brugt lidt bedre?
Spørgsmålet til SF's ordfører er altså: Er det virkelig en gruppe, der er så forfærdelig hårdt ramt, er det virkelig er så synd for dem? Forholder det sig i virkeligheden ikke omvendt: at det bestemt ikke er synd for dem, der netop er kommet til Danmark?
Pia Kjærsgaard (DF), 1998-06-26:
Men tænk at skulle lade sig nøje med en nikken fra hr. Søren Søndergaard fra Enhedslisten.
Det er det, der i øjeblikket tilfredsstiller fru Birthe Rønn Hornbech og Venstre.
Det synes jeg godt nok er sølle.
Det resultat, som Venstre har opnået, er, at Venstre har lukket munden på sig selv.
Uanset om Venstre kommer med forslag den 5., 6., 7., 8., 9. eller 10. oktober eller engang i november eller december eller januar, har Venstre lukket munden på sig selv.
Det er det resultat, der er opnået.
Og så er resultatet vel også, at vi på det nærmeste her i dag kan sige farvel til indenrigsministeren.
Det er min fornemmelse.
Det, indenrigsministeren blev sat til, er gået igennem med god hjælp fra Venstre.
Det var det, der var hensigten.
Det er det, der er opnået.
Selv om Socialdemokratiets ordfører nok synes, at hun bliver nødt til at vise lidt utilfredshed her fra talerstolen, tror jeg såmænd, at der er stor tilfredshed i Socialdemokratiet.
Pernille Frahm (SF), 1998-06-26:
Et andet overordnet syn, som Det Danske Center for Menneskerettigheder kom med, var, at man ikke kan opsummere menneskerettighederne.
Hver enkelt af konventionens bestemmelser står for sig selv og skal overholdes for sig selv, og vi har et problem på bosættelsen i forhold til flygtningekonventionens artikel 26.
Det er klart, at det giver et bedre overblik, hvis folk lader være med at flytte.
Det er klart, at det giver en bedre mulighed for at styre.
Det ville det gøre på mange områder.
Hvis folk ville lade være med at flytte rundt i landet i det hele taget, ville det give kommunerne et betydelig bedre overblik over, hvilke opgaver de havde, hvilke mennesker de skulle forholde sig til.
Men det gør vi nu engang ikke, for vi respekterer menneskers ret til selv at vælge, hvor de vil bo.
Her er der altså en konvention, som vi har skrevet under på, og som vi frivilligt er gået ind for, der siger, at den ret har flygtninge også.
Der er et brud med den ret i denne her lov.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1998-06-26:
Jeg vil såmænd bare sige til fru Pia Kjærsgaard, når det nu skinner igennem, at munden skulle være lukket på mig, at hvis det er på det niveau, der argumenteres i Dansk Folkeparti, må jeg sige: Der er jo ikke én her i salen, der tror på, at munden er lukket på mig.
Birthe Skaarup (DF), 1998-06-26:
Selv om Dansk Folkeparti har afgivet betænkningsbidrag over lovforslag nr. L 66, vil jeg godt lige komme med en enkelt kommentar til det.
Det er udmærket, at man prøver at samle nogle ting ude i kommunerne, men jeg synes, at det, man gør med dette forslag, er fuldstændig tudetosset.
Amterne har gennem 12 år oparbejdet en ekspertise på netop dette område, men nu skal vi til at lave det hele om igen, og kommunerne er slet ikke forberedt på det.
Jeg tror, der bliver et ragnarok ude omkring i de små kommuner.
I de store kommuner bliver der sikkert ikke nogen problemer, men man kan roligt regne med, at i de små kommuner bliver der kæmpeproblemer, og derfor mener vi helt klart, at den ekspertise, amterne har, skulle de have haft lov til at beholde.
Ebbe Kalnæs (CD), 1998-06-26:
Når jeg har talt meget varmt for, at den bør ligge hos kommunerne, har det noget at gøre med, at hvis kommunerne får
et ansvar, tager de det.
Når kommunerne får ansvar for integrationen, er det overordentlig vigtigt, at de kan se danskundervisningen i sammenhæng med integrationen og følge den og evaluere den i det daglige.
Og jeg har en lang række eksempler på, at det netop ikke fungerer, fordi de to ting er skilt ad.
Det væsentlige i denne sammenhæng er, at der er en køber af den ydelse, der hedder danskundervisning til dem, der skal integreres, og at der er en leverandør, og jeg kan forsikre for, at en lang række små kommuner selvfølgelig stadig vil købe hos de dygtige folk på de sprogcentre, der fungerer.
Flemming Hansen (KF), 1998-06-26:
Jeg hører sukket fra de socialdemokratiske bænke, og jeg forstår godt, man gerne ville have været igennem pinsepakkens endelige vedtagelse uden debat; men i den konservative folketingsgruppe synes man ligesom jeg, at 4 ugers intens debat ikke skal afsluttes uden en kort opsummering af situationen.
Debatten var i starten koncentreret om boligdelen, som virkelig er et barsk indgreb og særlig urimeligt over for de unge; men stadig tydeligere er usandheden i påstanden om, at pinsepakken fremmer opsparingen, kommet frem: forringede vilkår for kapitalpensionsindbetalere, fastfrysning af realrenteafgiften og en ny forhøjelse af bruttoskatten med yderligere 1 pct. - denne gang kaldes det bare tvungen opsparing.
Poul Nødgaard (DF), 1998-06-26:
Jeg synes, at Folketinget i stedet for at snakke så meget burde høre lidt efter nu.
Det forslag, der ligger her, er dyb alvor.
Hvad sker der?
Jeg kan give helt konkrete eksempler på unge familier i min kommune, Ringsted, der har modtaget deres opgørelser over ejendomsværdi.
Intetanende lavede man ejendommen om fra en landbrugsejendom til et beboelseshus med den konsekvens, at grundværdien i de tilfælde, jeg kender, har set med egne øjne, steg fra 40.000 kr. til 200.000 kr. med deraf følgende beskatning af grundværdien både til kommunen og til amtet.
Jeg kunne appellere til Socialdemokratiet, skatteministeren, finansministeren om at prøve at tænke på: Er det en måde at behandle familier på?
Uden nogen form for varsel forhøjer man grundværdien til det femdobbelte.
Der er end ikke en meddelelse med vurderingen, ud over at man kan se på selve vurderingen, at man har lavet om på hele vurderingsgrundlaget.
Jeg synes, det er en sølle måde at behandle danske borgere på og specielt alle de familier, der har købt landbrugsejendomme i den tro, at det fortsat ville være en landbrugsejendom.
Jeg kunne godt tænke mig, at skatteministeren, der sidder og bladrer i nogle papirer nu, kom herop og forklarede, om det er en måde at behandle de unge familier på, der intetanende er kommet ud i en sag som den her.
Søren Søndergaard (EL), 1998-06-26:
Vi er fuldstændig enige med fru Elisabeth Arnold i, at det er en utrolig vigtig ting, at der er et godt integrationsforløb i kommunerne, og vi er også enige i, at det derfor er afgørende, at folk ikke bare flytter rundt, men i videst muligt omfang bliver der.
Derfor havde vi faktisk også udviklet nogle konkrete forslag, der skulle motivere folk til at blive i kommunen.
Sådan er det.
Men vi havde altså lige præcis nogle konkrete forslag til at løse det problem, som regeringen altså ikke var interesseret i at høre på, fordi den politiske dagsorden var en anden.
Den politiske dagsorden er: Venstre og De Konservative skal tilfredsstilles, vi skal lave en lov, der sikrer, at de stemmer for, sådan at vi i fremtiden kan sige til dem, at de er medansvarlige for flygtninge- og udlændingepolitikken.
Og som sagt, resultatet ser vi i dag.
Så vil jeg sige til fru Dorte Bennedsen fra Socialdemokratiet, at vi altså er meget uenige.
Det er rigtigt, at der er en række steder, hvor man kan sige, at her går vi over grænsen i konventionerne, eller at vi er på kanten af konventionerne.
Så springer fru Dorte Bennedsen op og siger: Jamen jeg har et papir her fra nogen i Menneskerettighedscenteret, der siger, at på det her område er det ikke så slemt; dér er det helt i orden.
Muligvis, muligvis, men hvad så med de andre områder?
Vi synes - og det var det, der var vores krav - at enhver form for lovgivning over menneskerettighederne, på kanten af menneskerettighederne er utilstedelig. Derfor sagde vi: Alt, hvad der handler om diskrimination, skal ud.
Var det kommet ud, havde der været mulighed for at lave en aftale.
Else Winther Andersen (V), 1998-06-26:
Da det fremgår af betænkningen til lovforslag nr. L 66, at Venstre vil redegøre for sin stillingtagen ved tredje behandling, kan jeg oplyse, at Venstre vil stemme for dette lovforslag, da vi lægger meget stor vægt på, at tingene danner en helhed, og det vil sige, at kommunerne får ansvaret for både sprogundervisningen og integrationen.
Sprogundervisningen drejer sig jo ikke bare om, at man skal kunne bruge sproget i sit arbejdsliv; det er også meget vigtigt, at man kan begå sig i sin fritid.
Så derfor stemmer vi for lovforslaget.
Else Winther Andersen (V), 1998-06-26:
Da det fremgår af betænkningen, at Venstre vil redegøre for sin stilling ved tredje behandling, kan jeg oplyse, at Venstre vil stemme for lovforslaget.
Vi mener, det er meget vigtigt, at børn i førskolealderen bliver gode til at tale dansk, så de kan følge med i undervisningen, når de starter i skolen, og dermed starter på lige vilkår med andre børn.