runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2003-12-16:
Jeg synes godt, jeg endnu en gang vil give ministeren mulighed for at svare, for det er altså vanskeligt at forstå, at der fra borgerlig side er så ringe lyst til at drøfte den her sag.
Man kan jo se, at ikke alene tager de borgerlige ordførere ikke ordet, men tilsyneladende er de også på vild flugt fra Folketingssalen.
Det er i hvert fald efterhånden vanskeligt at få øje på borgerlige ordførere overhovedet.
Det kan jo godt måske have sin forklaring: Her er en sag, man sådan set helst er fri for at drøfte for åbne døre.
Men jeg synes da, at ministeren skal have muligheden for at svare.
Der stilles jo et meget præcist spørgsmål, og ministerens besvarelse afslørede jo med krystalklar tydelighed, at ministeren havde ikke forstået, hvori spørgsmålet bestod, for ministeren begyndte at snakke om uregulerede kommuner.
Det kan være ganske interessant at have en debat om uregulerede kommuner
, men som hr. Morten Homann ganske præcist påpegede, har det bare ikke noget med sagen at gøre.
Derfor ville det jo egentlig være rart, hvis ministeren besvarede det spørgsmål, som har med sagen at gøre, nemlig om de små ejendomme og restejendommene, og hvorfor deres problemer ikke skal løses.
René Skau Björnsson (S), 2003-12-16:
Socialdemokratiet har i hvert fald ikke været inviteret til et eneste møde ovre hos ministeren omkring det her lovforslag.
Vi var meget gerne gået ind i en dialog og en snak om, hvad der skal ske i vores lejelov.
Hvad skal der ske af ændringer?
Hvad skal vi lægge op til af reformer?
Vi har en masse ideer til det og havde gerne indgået i en dialog.
Men det har ministeren ikke ønsket i forhold til det her forslag. Så vil jeg sige - det sagde ministeren også - at det jo ikke er Socialdemokratiet, der har ændret holdning.
Vi har ikke ændret holdning overhovedet i forhold til det her lejelovgivningsstof.
De eneste, der har ændret holdning, er regeringen, fordi man nu har lavet et ændringsforslag, der siger, at nu skal en vis del af småhusene tages med.
Jeg kan så forstå, at det ikke er regeringen, der har den holdning, det er Dansk Folkeparti, der har presset på, for at regeringen har ændret holdning.
Men uanset hvad er det ikke Socialdemokratiet, der har ændret holdning.
Det er regeringen.
Så vil jeg også gerne lige gentage det spørgsmål, som fru Lissa Mathiasen stillede, da hun var heroppe, at der jo faktisk er, jeg tror, det er 80.000-90.000 lejligheder i de restejendomme, vi har, det, der hedder restejendomme i Danmark, som også findes i regulerede kommuner.
Hvorfor skal alle de lejemål, ca. 80.000, ikke med i de her forbedringer, som regeringen lægger op til?
Morten Homann (SF), 2003-12-16:
Jeg skal bare lige i al fredsommelighed gøre ministeren opmærksom på, at SF for den sags skyld altid har talt for, at man skulle lade de garantier, som ligger i boligreguleringsloven, omfatte alle kommuner.
Så for dem, som har fulgt SF's stillingtagen til de her ting,
kan det ikke komme som den helt store overraskelse, at vi også i denne her sag synes, det er et underligt skel, der skal laves mellem lejerne i de forskellige kommuner.
Denne her diskussion handler jo om noget helt andet.
Der var ved førstebehandlingen en bred opbakning til det, der angivelig var intentionerne bag det her lovforslag, men både ved førstebehandlingen og under udvalgsarbejdet bagefter er der blevet sat spørgsmålstegn ved, om det her er et fornuftigt redskab, om man faktisk når målene ved at iværksætte de tiltag, som ministeren lægger op til. Som jeg hører debatten, er det de ting, der fortsat bliver sat spørgsmålstegn ved.
Det er det, jeg håber, vi kan bruge udvalgsarbejdet til, nemlig at få yderligere afklaret, hvordan vi får lavet en løsning i dialog med hinanden og for den sags skyld også i dialog med folk uden for huset, dem, som har det her inde på livet, at vi kan få lavet nogle løsninger, som ikke bare virker på papiret, men som faktisk også virker ude i virkeligheden.
Lissa Mathiasen (S), 2003-12-16:
Se, nu er det jo sådan, at når der bliver stemt om ændringsforslag nr. 9 om et øjeblik, så er det vedtaget.
Det ved vi også alle sammen.
Derfor ville det jo være ret besynderligt, hvis ikke man skulle tage debatten om det, der er det indholdsmæssige, om, hvorfor det kun lige er den skæring, man har lavet omkring ændringsforslag nr. 9.
Det, jeg som det første spurgte om, og som også vores ordfører spurgte om, var: Der er 45.000 lejere, der bliver hjulpet, men ministeren skriver også selv, at der er 97.000, der ikke bliver hjulpet.
Hvad har de lejere gjort, som bor i en ejendom, hvor der kun er tre boliger?
Hvad har de lejere gjort, der bor i ejendomme, hvor der er to eller en?
De lejere har da lige så meget behov for beskyttelse som de lejere, der bor, hvor der tilfældigvis er fire enheder.
Jeg kan ikke se begrundelsen.
Jeg synes, ministeren bør give os et svar, og jeg håber også, at ordførere fra de andre partier, også de borgerlige partier, synes, at vi ikke kan være os selv bekendt herinde, hvis vi bare lader være med at tage debatten om, hvad det er, de lejere har gjort.
Jeg har ikke på det her tidspunkt stillet noget spørgsmål om de uregulerede kommuner.
Det mener jeg også vi skal have diskuteret.
Men hvad de, der bor i nogle mindre enheder, har gjort, synes jeg i hvert fald, ministeren skylder os et svar på.
Henriette Kjær (KF), 2003-12-16:
Nu må jeg jo indrømme, at jeg opfattede den socialdemokratiske ordførers indlæg, hvor der blev lagt op til drøftelser, og i og med at lovforslaget også er blevet udsat, som om man afventede en debat.
Jeg vil meget gerne debattere, jeg har afsat hele aftenen, så lad os da bare gå i gang, og lad os så synge den samme sang, som vi sang under førstebehandlingen, for der er jo ikke sket ret meget nyt i denne her debat. Årsagen til, at lovforslaget er blevet delt op, var et stærkt ønske fra udvalget.
Årsagen til, at der er kommet et ændringsforslag ind, der omhandler småhusene, skyldes et stærkt ønske fra Dansk Folkeparti, som i øvrigt støtter forslaget, og derfor ville jeg gerne imødekomme dem.
Stod det til mig, mente jeg stadig væk, at man skulle have den opdeling at lade småhuse være småhuse.
Så troede jeg, at vi var ude over den debat med uregulerede kommuner og regulerede kommuner.
Men jeg kan jo forstå, at Socialdemokratiet fuldstændig har ændret politik på det her område, at man lige pludselig synes, at vi centralt herindefra skal lovgive og regulere.
Det er jo en tom frase at sige, at man som kommune kan vælge, om man vil regulere eller ikke regulere, hvis vi alligevel fastsætter alle reguleringer herindefra.
Det kan jeg forstå
man er frafaldet, og det undrer mig meget, men det er jo så derfor, den restgruppe ikke er med, nemlig fordi vi har haft den enighed i dansk boligpolitik, at det var op til kommunerne selv at bestemme, om de ville være reguleret eller ikke være reguleret. Så må jeg sige til hr. Keld Albrechtsen, der taler om blokpolitik: Det kom bag på mig, at man ikke kan støtte et forslag, der sikrer lejernes retssikkerhed i en langt højere grad, end retstilstanden er i dag.
Jeg må sige, at det kommer
bag på mig, men altså sådan er der jo så meget.
Hvis der er nogen, der fører blokpolitik, så er det jo altså Socialdemokratiet, Enhedslisten og SF, der ikke vil støtte det her.
Jeg havde sådan set håbet på et bredt forlig, og jeg har lidt svært ved at se, at man nu pludselig indtager nogle positioner, man ikke tidligere har haft i den boligpolitiske situation.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-12-16:
Jeg havde sådan set ikke tænkt mig at tage ordet, fordi jeg følte mig dækket ind af de spørgsmål, der blev stillet, men jeg vil da gerne give ministeren muligheden for at komme op og svare.
Hvis det er sådan, at vi lige skal holde en lille tale, så ministeren får tid til lige at tænke det igennem og komme op og svare, så ydes hermed den service.
Jeg synes bare ikke, det kan være rigtigt, at regeringen ikke har gjort noget som helst forsøg på at finde et bredt flertal i Folketinget for det her.
Det er ren blokpolitik, og det er trods alt på et følsomt område inden for lejelovgivningen, hvor regeringen i forvejen har store problemer efter skandalen med byfornyelsesloven, som vi diskuterede forleden, osv.
Så jeg synes jo ærlig talt, at regeringen burde gøre sig umage med at besvare de spørgsmål, der bliver stillet.
Nu håber jeg så, at ministeren har fået den fornødne tid til at kunne besvare spørgsmålene.
Lissa Mathiasen (S), 2003-12-16:
Jeg er jo så nødt til en gang til at tage ordet også i denne her sag og sige, at det dog er imponerende, at ministeren ikke er parat til at gå på talerstolen.
Der bliver stillet et ændringsforslag, som også er omtalt af vores ordfører,
ændringsforslag
nr. 9,
som laver væsentligt om på det lovforslag, ministeren oprindelig fremsatte.
Man kan godt spørge sig selv, om det er sådan lidt hovsa, det hen ad vejen kommer dryppende.
Det ser sådan ud, for der kommer
sådan ændringsforslag lidt hen ad vejen, og nu har vi altså også set ændringsforslag nr. 9, som betyder, at man har lavet et nyt snit, så det nu ikke er dem, der bor i en ejendom med syv lejligheder, men at man går ned til fire.
Som det også er sagt, er det fint nok, at det har hjulpet dem.
Det er 45.000 mennesker, man hermed hjælper, men så har vi altså stadig væk over 150.000 lejere, som ikke bliver hjulpet.
Hvorfor ikke?
Hvor mange af dem bliver ikke hjulpet?
Det kan ikke være rigtigt, at man fra ministerens side mener, vi bare skal stemme det her igennem, og så er den diskussion ude.
Det må være rimeligt, at vi også ved andenbehandlingen her har mulighed for at få en debat om det her, og jeg håber, at ministeren vil deltage.
Søren Søndergaard (EL), 2003-12-16:
Jeg troede egentlig, jeg skulle have haft ros af hr. Søren Krarup, fordi jeg så klart understregede, at flertallet selvfølgelig har lov til at bestemme sin politik.
Det troede jeg at jeg skulle have ros for, og så får jeg i stedet for skældud.
Men der er noget, der selvfølgelig undrer mig, når nu man tager det her så utrolig alvorligt, som det lød med den konservative ordførers ord og også med Dansk Folkepartis ord.
For hvad er så grunden til, at den aftale, nøjagtigt de samme partier har indgået for nogle ganske få måneder siden, nu skal laves om?
Man tager det så utrolig alvorligt, og på baggrund af at man tager det så utrolig alvorligt, lavede man en aftale.
Og nu er der gået nogle få måneder, og nu vil man lave aftalen om.
Hvorfor?
Hvad er det, der er sket?
Der er sket en eneste ting, som hr. Søren Krarup har været venlig nok at oplyse heroppe fra Folketingets talerstol, nemlig at den aftale, man lavede omkring indfødsretscirkulæret, ikke i tilstrækkelig grad satte en bremse for antallet af folk, der fik dansk indfødsret.
Derfor gik hr. Søren Krarup herop for nogle måneder siden og annoncerede, at der skulle yderligere stramninger til.
Det er derfor, man laver de der yderligere stramninger, det er den eneste grund.
Og så skal det fremstilles, som om Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti tager det her meget alvorligt.
Så kunne man jo have lavet de stramninger fra starten, hvis det var det, man ville.
Sagt til hr. Langballe: Det korte af det lange er, at Enhedslistens politik har været fuldstændig krystalklar.
Vi har sagt, at vi stemmer for den her lovgivning i det omfang, regeringen har sit parlamentariske grundlag i orden, hvad angår det kontorcirkulære.
Så stemmer vi for det.
Det er jo fuldstændig, som andre forholder sig til finansloven.
Der er ingen forskel.
Hans Christian Schmidt (V), 2003-12-16:
Det vil ikke være muligt for mig at kommentere det sovjetrussiske.
Jeg ved ikke rigtigt, hvordan det system er.
Men jeg kan sige noget om BAT, Best Available Technology.
Det var jo det, det gik ud på.
Det er et uomtvisteligt krav i miljøbeskyttelsesloven, at forurenende virksomheder skal basere deres produktion på bedst tilgængelig teknik.
Det ændrer vi ikke på, må jeg sige til hr. Keld Albrechtsen.
Det, vi foreslår, er, at virksomhederne inden for det forenklede godkendelsessystem som hovedregel ikke længere skal redegøre for deres valg af teknologi.
Praksis viser, at virksomhederne har svært ved at løfte den byrde, især i de tilfælde, hvor der ikke foreligger materiale eller oplysninger om BAT.
Dertil kommer så, at de standardkrav, der vil blive fastsat til virksomheder inden for det forenklede godkendelsessystem, vil blive baseret på bedst tilgængelig teknik.
Jamen, må jeg sige til hr. Keld Albrechtsen, da virksomhederne skal følge de krav, er der jo ikke så meget at snakke om.
De virksomheder, der ikke bliver omfattet af standardvilkår, skal fortsat gøre rede for deres valg af teknologi, men kun hvis der foreligger oplysninger om teknologimuligheder i det materiale, som Miljøstyrelsen udsender til virksomhederne.
Hvis Miljøstyrelsen ikke har kendskab til ny teknologi, så synes jeg jo ikke, man kan forlange, at virksomhederne skal investere tid og penge i at efterspore sådanne oplysninger, når ikke engang Miljøstyrelsen ved det.
Man skal i øvrigt være opmærksom på, at godkendelsesmyndigheden altid kan bede virksomheden om at redegøre for, om den har truffet de bedst mulige beskyttelsesforanstaltninger, hvis myndighederne finder, at der er behov for det.
Den mulighed ændrer vi ikke på, så hr. Keld Albrechtsen får det bedste af alle verdener.
med det her forslag, fordi de nye standardvilkår vil indbygge best available technology, altså den bedst tilgængelige teknologi
Hr. Keld Albrechtsen kan ikke få det bedre.
Det er da helt rigtigt, at når vi laver en forenklet godkendelsesordning, vil der være nogle ressourcer, der bliver tilovers, altså ude i kommuner og amter og herinde.
Det kender jeg ikke til.
Det er inden for DUT-systemet, at man diskuterer det i.
Det skal jeg ikke begynde at begive mig ind i.
Men det er klart, at hvis man laver forenkling, er det jo ikke meningen, at man skal have de samme udgifter.
Det, vi derimod taler om, er tilsyn.
Det er noget helt andet, når det er tilsyn.
Der regner vi med, at det går lige op.
Jesper Langballe (DF), 2003-12-16:
Åh, sådan handler sande demokrater, siger hr. Frank Jensen.
Det var dog en gribende erklæring.
Det vil sige, at sande demokrater til enhver tid kan oprette et forum uden for Folketinget rundtomkring i korridorerne og så sige, at her er et forum, som i virkeligheden er det sandt demokratiske, så vi behøver ikke at have Folketingssalen med i det.
Hvad er det da for noget snak?
Må jeg bede hr. Frank Jensen om at gå hen og spørge den konservative ordfører, om hun synes, at Det Konservative Folkeparti havde nogen som helst demokratisk lod eller del i det gamle kontorcirkulære, som De Konservative til hæder for dem stod uden for?
Frank Jensen (S), 2003-12-16:
Når hr. Langballe stiller spørgsmål om, i hvilken grad Folketinget tidligere blev inddraget i udarbejdelsen af kontorcirkulæret, skal jeg bare bede fru Elsebeth Gerner Nielsen om at bekræfte, at det tidligere kontorcirkulære under SR-regeringen blev udarbejdet efter en forespørgselsdebat her i Folketinget.
Den endte med et forslag til vedtagelse, som blev vedtaget med et meget stort, bredt flertal af Folketingets partier, og det blev efterfølgende udmøntet i et kontorcirkulære efter forhandling med de partier, der havde stemt for vedtagelsen.
Se, sådan gør sande demokrater.
Man involverer Folketingets partier i de principper, der skal ligge til grund, hvorefter administrationen kan oversende de sager, som administrationen behandler - nu i Integrationsministeriet - til Folketingets Indfødsretsudvalg.
Se, sådan handler sande demokrater, men Dansk Folkeparti og hr. Langballe og hr. Søren Krarup har placeret sig langt uden for de rækker.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-12-16:
Jeg vil lige gøre hr. Langballe opmærksom på, at dette er Folketingets talerstol og ikke en prædikestol.
Med hensyn til kontorcirkulæret er det vores opfattelse, dvs. Det Radikale Venstres opfattelse, at man burde ophøje kontorcirkulæret til lovgivning.
Det ville nemlig indebære, at vi fik tre behandlinger her i salen af den pågældende lovgivning, samtidig med at der ville være mulighed for, at alle de foreninger og organisationer, der måtte have en mening om det pågældende lovforslag, kunne komme i deputation i Indfødsretsudvalget.
Men i stedet for at bruge tiden på at diskutere Det Radikale Venstres forslag på det her område vil jeg allerede nu bebude, at vi agter at komme med et beslutningsforslag på området med udgangspunkt i den eksperthøring, som Det Radikale Venstre afholdt for efterhånden trekvart år siden.
Søren Krarup (DF), 2003-12-16:
En af de paragraffer, der er gået ganske uændret igen i de danske grundlove siden 1849, er den nuværende § 44: at indfødsret gives ved lov.
Det er naturligvis, fordi det udtrykker en sandhed, det danske folkestyre og det danske folk virkelig lægger vægt på.
Jeg har ved flere lejligheder citeret fra denne stol, hvad det første indfødsretsudvalgs formand, N.F.S. Grundtvig, sagde den 22. marts 1850
- jeg vil ikke gentage det.
Men jeg ville bede fru Elsebeth Gerner Nielsen om at læse det for at blive klar over, hvad det faktisk er, der ligger i indfødsretten.
Fru Elsebeth Gerner Nielsen taler om, at der ikke er nogen bred debat om kontorcirkulæret, dvs. betingelserne for at få indfødsret.
Den brede debat foregår ved valget.
Når der skete et systemskifte i 2001, så var det, fordi debatten simpelt hen var blevet af en sådan art, at befolkningen nu sagde nej til det, som fru Elsebeth Gerner Nielsen og hendes regering hidtil havde stået for, hvor man ganske rigtig havde strøet om sig med indfødsret til straffede og til folk, der ikke kunne tale dansk og til meget andet.
Det kalder vi et forræderi, ikke blot af indfødsretten, men af folket, og jeg synes, det er en lykke, at det er blevet anderledes.
Jesper Langballe (DF), 2003-12-16:
Jeg må sige, at jeg ikke kan stå for tilståelser, og jeg synes også, at man skal fastholde her, at den, der tilstår og angrer, skal meget blive tilgivet.
Men jeg vil gerne bede fru Elsebeth Gerner Nielsen om at gøre tilståelsen komplet og lige gøre rede for, hvad det egentlig er, der nu efter de mange år pludselig har motiveret fru Elsebeth Gerner Nielsens lede ved kontorcirkulæret.
Det skulle da vel ikke - jeg ved ikke, om det er ufint at antyde det - det skulle da vel ikke være det, at fru Elsebeth Gerner Nielsen pludselig er kommet i mindretal?
Else Theill Sørensen (KF), 2003-12-16:
For os drejer det sig om, at der i grundlovens § 44, stk. 1, står, at ingen udlændinge kan få dansk indfødsret uden ved lov.
Jeg ved godt, at Det Radikale Venstre gerne vil have en lov, det giver retskrav, men sådan er tilstanden altså ikke.
Hvis ikke man vil acceptere, at der laves et kontorcirkulære, der så at sige sætter de skrappe regler for, hvem der kan optages på lovforslaget, så skulle Indfødsretsudvalget i virkeligheden sidde og behandle samtlige, i det her tilfælde 2.343, ansøgninger.
Det synes vi ikke var særlig rimeligt.
Derfor er det meget naturligt, at et flertal, om end det er spinkelt, siger: Vi vil stille disse krav til optagelse på lov om indfødsrets meddelelse.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-12-16:
Som jeg har svaret tidligere, er det en ren tilståelsessag fra vores side.
Det er vores opfattelse, at kontorcirkulæret er en uskik, og vi burde selv for mange år siden have foreslået, at det blev lavet om.
Vi har haft 150 år, nej det har vi ikke, for vi har ikke været med så længe, men der har været rigtig mange år, hvor vi kunne have foreslået, at kontorcirkulæret var blevet lavet om.
Man kan så sige, at fordelen ved det tidligere kontorcirkulære har været, at der har været et meget bredere forlig om det, end der har været nu.
Men under alle omstændigheder er der god grund til at få det lavet om, og jeg håber, at mange partier vil være med til at lave det om, sådan at vi kan få en bred demokratisk debat om de kriterier, der skal være opfyldt, for at man kan blive dansk statsborger.
Jesper Langballe (DF), 2003-12-16:
Fru Elsebeth Gerner Nielsen siger, at retningslinjerne for tildeling af indfødsret ikke bør rettes alt for tit.
Og det kan jeg da godt se at hun har en pointe i.
Det er da ikke idealet, at man dagligt retter i retningslinjerne, men det kan jo blive nødvendigt.
Men så føjer fru Elsebeth Gerner Nielsen til: Oven i købet uden at Folketinget er inddraget.
Må jeg spørge fru Elsebeth Gerner Nielsen: Da hun og hendes parti var med i et regeringsflertal, hvornår inddrog de da Folketinget i tilrettelæggelsen af kontorcirkulæret?
Det er igen det rene hykleri.
Sagen var jo den, at alle protester fra mindretallet mod, at man strøede indfødsret omkring sig, som om det var bolsjer, og tilføjede landet dyb skade, blev overhørt.
Alle indvendinger blev overhørt.
Folketinget blev aldrig inddraget.
Må jeg få et eneste eksempel fra fru Elsebeth Gerner Nielsen på, at det er sket?
Søren Krarup (DF), 2003-12-16:
Ordet hykleri er jo allerede blevet brugt.
Men når jeg hører fru Elsebeth Gerner Nielsen, så må jeg desværre gentage det, for det er jo det rene hykleri. Man læser i tillægsbetænkningen, at venstrefløjen forbeholder sig deres stilling. Hvorfor?
Fordi de altså vil drive et rent taktisk, politisk spil med det, de i øvrigt siger gælder levende mennesker.
Hvis vi havde stemt nej, så havde venstrefløjen formodentlig - det fremgår, synes jeg nok - også stemt nej og bragt regeringen i mindretal.
Det vil sige, at det er ren taktik og samtidig åh, under godhedens maske.
Rent hykleri!
Der er to klasser.
Har man ikke fattet det, ved man ikke, hvad indfødsrettens mening er, så taler man virkelig ud i det tomme rum, og så er det ikke mærkeligt, man siger så meget vrøvl!
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-12-16:
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at ønske ministeren held og lykke med de forhandlinger, eller hvad man nu skal kalde dem, ministeren endnu en gang skal i gang med.
Som Det Radikale Venstre har gjort rede for tidligere, er det et meget stort problem, at man kan ændre kontorcirkulæret hver tredje måned uden at inddrage Folketinget, uden at inddrage udvalget, uden deputationer, uden åbenhed.
Vi har ganske enkelt et demokratisk problem, som Dansk Folkeparti formår at udnytte den ene gang efter den anden.
Som andre ordførere allerede har været inde på, er det overraskende, at regeringen på den måde vil lade sig drive rundt i manegen uden nogen sinde at have sikkerhed for, at Dansk Folkeparti rent faktisk vil stemme for den lov, der bliver lagt frem. Jeg kunne ønske mig, at ministeren ville løfte sløret for, hvor de nye stramninger skal finde sted.
Det må være meget svært at finde på yderligere stramninger, efter at vi i 2 år har oplevet stramning på stramning.
I dag kan man ikke blive dansk statsborger, hvis man alene har bestået danskprøve I. Man kan heller ikke være sikker på, at man kan blive dansk statsborger, hvis man har bestået en 10. klasse-eksamen. I øvrigt skal der gå 10 år, inden man kan søge om at blive dansk statsborger. Det betyder, at vi i stigende grad er ved at dele det danske samfund op i to klasser: dem med statsborgerskab, de ægte danskere, og så alle de andre.
Jeg håber meget, at regeringen på et tidspunkt vil bidrage til, at vi får en bred forhandling hen over midten, som gør, at vi sammen kan finde en løsning på, hvad der skal til, og hvad det er for krav, der skal opfyldes for at blive dansk statsborger.
Det Radikale Venstre kan stemme for loven.
Anne Baastrup (SF), 2003-12-16:
I tilføjelsen til betænkningen står der, at SF vil redegøre for sin stilling ved tredjebehandlingen.
Jeg skal i den anledning meddele, at SF stemmer for lovforslaget.