runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (RV), 2002-04-10:
Skatteministeren har tidligere i dag henvist til 2010-rapporten og sagt, at både den tidligere og den nuværende regering er enig i de forudsætninger og de rammer, som den opstiller.
Her er et redskab skattepolitikken, som man kan benytte sig af.
Man kan vælge at gå én vej, man kan vælge at gå en anden vej.
Man kan vælge at gå skattestopvejen, eller man kan vælge at sænke skatten på arbejde.
Hvis man har de samme penge til rådighed, kan man vælge én af de to veje.
Det er bekræftet i dag af både skatteministeren og økonomi- og erhvervsministeren, at der er en markant større effekt ved at gå vejen, hvor man sænker skatten på arbejde.
Det vil øge arbejdsudbuddet med mindst det firedobbelte i forhold til, hvis man sænker skatten på afgifter.
Jeg efterlyser igen at få de saglige begrundelser for, hvorfor man har valgt det ringeste redskab.
Jeg vil gerne have nogle eksempler og ikke bare en sætning om, at der er en række forskellige hensyn.
Lad dog Folketinget få et indblik i, hvad det er for nogle overvejelser, man har gjort sig i regeringen.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-04-10:
Der er jo mange hensyn, der indgår i spørgsmålet om, hvilke redskaber man vælger.
Som jeg nogle gange i dag har været inde på det, har vi jo fastlagt en meget klar strategi på hele det her område: skattestop.
Derefter styrer vi mod en sænkning af skat på arbejde med virkning fra den 1. januar
, men i mellemtiden gør vi et lille holdt omkring det, der hedder punktafgifter, hvor vi altså ser på grænsehandelen og ser på mulighederne for at foretage en korrektion af den grænsehandel, der finder sted.
Det gør vi jo af mange hensyn.
Først og fremmest for at trække en del af omsætningen og handelen hjem til danske butikker og dermed også øge beskæftigelsen ad den vej, men også, fordi vi faktisk mener, at der ud fra mange hensyn er behov for at se på det her problem.
Vi tyvstarter altså allerede i 2003, selv om reglerne på det her område jo først ophæves i 2004.
Så vi går altså i gang med at se på grænsehandelen lidt før, end man ellers skulle, hvis man skulle nøjes med at følge de oprindelige regler.
Det er den plan, vi har lagt, det er den politiske beslutning, vi har truffet ud fra en lang, lang række forskellige hensyn.
Anders Samuelsen (RV), 2002-04-10:
Pointen med det her spørgsmål er jo at få afklaret, hvori den største beskæftigelseseffekt ligger.
Får man den, hvis man sænker skatten på arbejde, eller får man den, hvis man sænker skatten på afgifter i kroner og øre, ligesom man har gjort det i den nuværende regering?
Alt andet lige
vil den fastlåse sig i kroner og øre. Svaret har været fra skatteministeren nu og i endnu højere grad fra økonomi- og erhvervsministeren tidligere på dagen, at der er en markant større effekt - positiv effekt - set ud fra et samfundsmæssigt syn ved at sænke skatten på arbejde.
Økonomi- og erhvervsministeren nævnte tallet 1.600
ekstra i arbejdsudbudseffekt med en elasticitet på 0,1 og sagde, at det omvendt højst kunne give en effekt på omkring 400, hvis man gjorde det på skatter og afgifter.
Derfor mit spørgsmål: Hvorfor vælger man i regeringen det ringeste redskab?
Svend Erik Hovmand (V), 2002-04-10:
Spørgeren vil gerne have sammenlignet beskæftigelseseffekten ved at hæve afgifterne, der opkræves i kroner og øre, med 1 pct. og beskæftigelseseffekten af at hæve bundgrænsen for betaling af mellemskat med det beløb, som blev udregnet ovenfor.
Svaret er, at vi i Skatteministeriet har lavet nogle modelberegninger, og at den kortsigtede virkning af en forhøjelse på 1 pct. af de afgifter, der opkræves i kroner og øre, vil reducere beskæftigelsen med godt 1.200 personer.
Tilsvarende vurderes en sænkning af personskatterne med det førnævnte beløb at give anledning til en øget beskæftigelse på godt 800 personer.
Denne beregning tager dog kun hensyn til kortsigtede efterspørgselseffekter.
Hvis man regner på samme måde som i det svar, som økonomi- og erhvervsministeren netop har afgivet, drejer det sig om ca. 600 personer.
Jeg er meget enig med økonomi- og erhvervsministeren i, at der også må tages hensyn til, at en generel forhøjelse af afgifterne vil have meget skadelige virkninger, f.eks. i form af øget grænsehandel.
Jeg går ud fra, at det var derfor selv den foregående regering afstod fra at gennemføre generelle forhøjelser af afgifterne.
Eller skal jeg forstå det sådan, at de tidligere regeringspartier nu går ind for at hæve afgifterne på øl, vin, spiritus osv.?
Flemming Oppfeldt (V), 2002-04-10:
Jeg vil bare sige, at det her er en start.
Det er ikke alt, vi har modtaget i høringssvarene, det er jeg med på, og det er Venstre med på, men det her er en start.
Der er andre støtteordninger for dem over 67 år, men her har vi så valgt at sige, at vi prøver at videreføre den ordning, der er for dem under 67 år, til også at gælde, efter at de er fyldt 67 år.
Flemming Hansen (KF), 2002-04-10:
Sker der noget nu?
Undskyld.
Det er, fordi jeg så sjældent er i salen til spørgsmål; så bliver man uvant med det.
Til hr. Homann vil jeg sige, at jeg meget gerne ville kunne besvare de spørgsmål uddybende, der er stillet til mig, og som hr. Morten Homann refererer til, men jeg er nødt til at gentage, hvad jeg har sagt tidligere, at der har været tale om foreløbige køreplaner; man kan også kalde det udkast.
Man kunne godt have den overvejelse, hvis man så
politisk på det, at det, Arriva har gjort ved at sende nogle foreløbige køreplaner ud, måske var dumt.
For hvad har vi fået ud af det?
Vi har fået en masse bøvl, både for spørgeren
og for mig, for vi har ikke noget mere konkret at sige, i og med at det kun er nogle foreløbige køreplaner, der er udsendt.
Arriva har altså gjort det her for at, skal vi sige måle
de henvendelser, der er kommet til Trafikministeriet og til Arriva, og det er mange.
Det tager jeg som et udtryk for, at fagligt set - fagligt set - har Arriva gjort det meget, meget fornuftigt.
De har nemlig loddet stemningen på markedet, hvad hver eneste virksomhed ville gøre, og spurgt: Hvad er tendensen, hvordan har forbrugeren det, hvordan opfattes de signaler, vi nu sender ud?
Dem har de fået i rigelig mængde, og så vil de vende tilbage med den endelige køreplan.
Jeg synes, det er ret flot, at Arriva har gjort det, men jeg tror også, de har opdaget, at de har fået nogle øretæver for det, for vi diskuterer noget, vi ikke ved, hvad er. Undskyld, jeg kan se, at jeg ikke må tale mere.
Undskyld formand.
Jeg venter til næste spørgsmål.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-10:
Jeg vil godt spørge ministeren, om han ikke hurtigt vil prøve at skabe et overblik over, om det rent faktisk er korrekt, som jeg var inde på, og som nu også hr. Homann er inde på, at sådan som kontrakten er skruet sammen, står vi med et uløseligt problem med hensyn til myldretiden, for hvis man vælger at sige, at myldretiden skal løses på mindst samme niveau som hidtil, så rækker pengene ikke.
Jeg er bange for, at det er det, der er sket.
Det må ministeren da hurtigt kunne undersøge.
For hvis det er rigtigt, skal der jo rettes op på det, inden den endelige køreplan kommer.
De svar, ministeren giver, bestyrker altså min mistanke om, at det er her, sagens kerne ligger.
Hvis det er korrekt, bør det afklares i tide, og hvis der er brug for lidt ekstra penge, skal Enhedslisten gerne støtte ministeren i hans bodsvandring over i den røde bygning.
Flemming Hansen (KF), 2002-04-10:
Jeg svarer hr. Keld Albrechtsen først for at få det overstået.
Når jeg siger, at der foregår forhandlinger mellem flere parter, ved jeg godt, at der er nogle, der siger, at vil man holde på en hemmelighed, skal man sige den i Folketingssalen, men det tror jeg nu ikke på.
Jeg ønsker ikke at offentliggøre nogen af de forhandlinger, vi har med Arriva nu.
Det kan ikke andet end svække vores position, hvis jeg gjorde det og ønskede at lave forandringer.
Så til fru Margrete Auken, der i sin tid lavede aftalen.
Det er rigtigt, at fru Margrete Auken var med og jo har meget stor indsigt på det her område.
Netop på Arrivaområdet har hun større indsigt, end jeg har, for fru Margrete Auken var jo med til at lave udbudsmaterialet, så vidt jeg er orienteret.
Hun siger, at vi gerne vil have samme kvalitetsniveau, og det vil jeg også meget gerne have.
Vi kommer tilbage til en definition af, hvad kvalitet er.
Det kan være mange ting.
Men jeg ville da ligesom fru Margrete Auken bestemt synes, at det ikke var en særlig høj kvalitet, hvis ikke man kunne opfylde det krav, at vistnok 95 pct. af alle passagererne skal der være siddeplads til også i myldretiden.
Det var jo et meget væsentligt krav, som forligspartierne kom ind i udbudsmaterialet, og det tror jeg vil tilgodese det kvalitetsniveau, fru Margrete Auken taler om.
Jeg vil i hvert fald opfordre Arriva til, at det kommer til at gøre det, for ellers opfylder man jo ikke sin kontrakt.
Fru Margrete Auken har jo selv været med til at indsætte, hvad det koster, hvis man ikke opfylder sin kontrakt.
Så siger hr. Morten Homann dette om de ekstra omkostninger.
Jo, det er rigtigt, at når man taler omkostninger i en virksomhed, så går de altid i spring.
Det koster pludselig mere.
Men det er også rigtigt, at denne her kontrakt er lavet så fornuftigt - et kompliment til blandt andre fru Auken - at indtægterne jo tilfalder Arriva. Alle
indtægterne.
De får altså noget fra staten, og så får de en masse ekstra indtægter, når de kører, nemlig for hver passager, og det vil sige, at om nogen er det Arriva, der må være interesseret i at få mange passagerer. Jeg havde lige en god bemærkning.
Jeg håber, at jeg kan huske den bagefter.
Svend Aage Jensby (V), 2002-04-10:
Jeg tror, jeg vil starte med at citere en lidt anden indledning til det spørgsmål, jeg er stillet, end lige den, hr. Søvndal fremførte.
Det var slutningen på spørgsmålet, og så kommer min besvarelse:
Det er min vurdering, at der i den konkrete sag må være tale om manglende omtanke og manglende blik for konsekvenserne samt de historiske implikationer af skiltet.
Uanset baggrunden for skiltets tilblivelse er det min opfattelse, at det leder tanken hen på et regime, jeg nærer den dybeste afsky for.
Jeg gav derfor direktiv om, at skiltet skulle fjernes.
Det er desuden blevet klart tilkendegivet over for de ansvarlige, at episoden er uacceptabel.
Det er mit indtryk, at episoden heller ikke er normal og karakteristisk opførsel for danske styrker.
Vedrørende uddannelse: Forud for udsendelse er det fastsat, at den enkelte soldat under den missionsorienterende uddannelse skal have gennemgået og have forståelse for opførsel i missionsområdet.
I samme bestemmelse er det fastsat, at soldaten skal kunne efterleve styrkens beføjelser set i relation til missionsområdet, herunder forholdet til civilbefolkningen.
Ca. 4 måneder før udsendelse i tjeneste gennemføres chefkursus for enhedens nøglepersonel.
Under dette kursus undervises bl.a. i betydningen af den optræden, der udvises under udsendelse.
Forsvarskommandoen har oplyst, at Hærens Operative Kommando vil foretage en yderligere uddybning af, hvad den enkelte soldat skal undervises i før udsendelsen, idet United Nations' Code of Conduct inddrages i arbejdet.
Den konkrete episode er som nævnt helt uacceptabel, og noget sådant kan selvsagt ikke tolereres nogen steder i forsvaret.
Forsvarskommandoen er derfor blevet anmodet om at tage nødvendige skridt til at undgå lignende sager i fremtiden.
Villy Søvndal (SF), 2002-04-10:
Nu skal vi over i en hel anden boldgade.
Vi har jo begge, forsvarsministeren og jeg, fulgt de danske soldater, vi har haft udsendt forskellige steder.
Jeg synes selv, at man ofte har følt stor stolthed over den høje moral, der kendetegner danske soldater, der er udsendt i internationale opgaver.
Det er det generelle billede.
Des mere usmageligt synes jeg så også, det forekommer, når vi oplever nogle gange, at man anvender en symbolik som tilfældet var i Kabul, hvor man anvender nazistiske symboler, som står i lodret modstrid med alt det, vi sender internationale soldater ud at forsvare.
Mit spørgsmål til ministeren er så: Bør det ikke få nogle konsekvenser for at sikre hovedparten af danske soldaters gode og retfærdige ry?
Vil ministeren på baggrund af en artikel i Jyllands-Posten den 27. marts 2002 om de udstationerede soldater i Kabuls brug af nazistiske symboler redegøre for, hvilke konsekvenser han agter at drage over for de ansvarlige og de involverede, agter ministeren at drøfte en sådan forrået og usmagelig opførsel med sine ministerkollegaer i EU og i NATO, og vil ministeren tage initiativer til, at soldater i fredsbevarende styrker, der alt andet lige skal repræsentere humanisme, demokrati og civilisation, fremover bliver underlagt en mentalundersøgelse, således at brodne kar kan frasorteres før udsending?«
Mariann Fischer Boel (V), 2002-04-10:
Så vil jeg godt prøve én gang til, og så håber jeg, at det er tilstrækkeligt, for det er min sidste chance, og jeg ser meget nødigt, at min besvarelse bliver forvansket eller bliver drejet i en anden retning: Antallet af årsværk i fødevarekontrollen i Viborg ændres ikke.
Dermed kan vi også sige, at det tilsyn, der bliver ført med de enkelte fødevarevirksomheder, ikke vil blive berørt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-04-10:
Jamen jeg må jo forstå ministerens svar sådan, at det, som er vedtaget, og det, der skulle arbejdes efter, render ministeren fra og siger, at på grund af, at vi skal lave
Jamen det er jo også et svar at få.
Mariann Fischer Boel (V), 2002-04-10:
Jeg er nødt til at sige til hr. Ole Vagn Christensen: I diskussionen i forbindelse med vedtagelsen af fødevareloven blev der ikke taget stilling til normeringerne i de enkelte fødevareregioner.
Med hensyn til sikkerheden på de fødevarevirksomheder, som hr. Ole Vagn Christensen nævner ligger i Region Viborgs område, skal jeg sige endnu en gang, ligesom jeg gjorde i min indledning, at antallet af årsværk i fødevarekontrollen ikke bliver berørt.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-04-10:
Nu må jeg forstå det på den måde, at det, som Folketinget besluttede, var den struktur, der skulle arbejdes efter, og at svaret, der er indgået i Folketingets behandling af sagen, er, at ministeren siger: Jamen det er nu fuldstændig op til regionerne, hvordan de vil forvalte disse ting.
Men lad det nu så være, for det kan vi jo bore lidt mere i.
Angående det der med kontrollen af det mikrobiologiske:
Vi har jo tidligere, da vi drøftede loven, været i den situation, at der var nogle mælkeprøver, der blev kørt herfra
og dertil, og at der skulle følge kontrolmedarbejdere med.
Men jeg går virkelig ikke ud fra, at man nu kommer i den situation, at det her er til skade for de fødevarevirksomheders konkurrenceevne, som vi har i vores område.
Mariann Fischer Boel (V), 2002-04-10:
Jeg vil godt som indledning sige til hr. Ole Vagn Christensen, at det er fødevareregionernes ledelse, der foretager disponeringen på den enkelte fødevareregion.
Det er ikke den debat, vi har her i Folketingssalen.
Det er helt klart mit udgangspunkt i den her diskussion.
De tre stillinger, der er tale om, er udelukkende på det mikrobiologiske område, altså en rationalisering af hele laboratoriesiden, og det er efter anbefalinger i den ATV-økonomirapport, som også hr. Ole Vagn Christensen er bekendt med at vi har drøftet ved et samråd i Fødevareudvalget.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-04-10:
Forstod jeg ministeren ret, at ministeren lægger meget stor vægt på, at grænsekontrollen ikke udøves af Region Viborg?
Det gør jeg sådan set ikke.
Det, jeg lægger vægt på, er, at der ligger en lokal grænsekontrolstation, og at der er noget personale tilknyttet, og jeg går ud fra, at det er det personale, som altid har været i det område.
Jeg er også nødt til, selv om ministeren siger, at ministeren ikke vil blande sig i, hvordan de skal tilrettelægge deres budgetter, at forstå ministerens svar sådan, at der ikke i ministerens oplæg er lagt op til det, der blev svaret i Folketinget, nemlig at man gør alt for, og at det faktisk er en målsætning, at der skal gøres noget for at fastholde personalet i lokalområderne.
Ministeren kan da svare på, om ministeren fortsat er af den opfattelse.
Mariann Fischer Boel (V), 2002-04-10:
Med hensyn til den generelle drøftelse af de budgetmæssige tilpasninger, der er foretaget på det her område, kan jeg også henvise til min besvarelse af spørgsmålet i sidste uge om Region Sønderjylland, og jeg finder det hverken passende eller rigtigt, at vi sidder og sagsbehandler de enkelte regioners forhold ved § 20-spørgsmål i salen.
I øvrigt skal jeg henvise til, at der i forbindelse med vedtagelse af fødevareloven blev truffet nogle klare retningslinjer for, hvordan tingene skulle udmøntes.
Det er de retningslinjer, der nu er ført ud i livet, for så vidt angår de første tiltag, der blev taget i 2001, og de retningslinjer har vi så ført videre, for så vidt angår 2002.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-04-10:
Jeg vil godt takke ministeren for svaret, og derefter vil jeg sige til ministeren, at der jo blev sagt under førstebehandlingen af fødevareloven, hvorunder kontrollen hører, at det er meget, meget væsentligt, at der foregår en kødkontrol via slagterier, via kødvirksomheder og ved grænsekontrolstationer for levende dyr og animalske produkter, herunder fisk, og at det er vigtigt, at disse lokalopgaver udføres på en sådan måde, at der er lokalt placerede enheder inden for regionen, og at det også gør, at man kan fastholde personalet i lokalområdet.
Er det fortsat ministerens intention også efter de ny budgetlægninger, at man sådan set kører efter den model, som vi i sin tid via spørgsmål og svar fik skitseret af den daværende fødevareminister?
Mariann Fischer Boel (V), 2002-04-10:
Jeg skal sige til spørgeren, at i Viborg Amt gennemføres besparelserne på de mikrobiologiske laboratorier.
Det drejer sig i det her tilfælde om tre stillinger.
Antallet af årsværk i fødevarekontrollen bliver ikke berørt i Viborg.
Det vil altså sige, at det tilsyn, der foregår, ikke vil blive ændret.
Jeg kan endvidere oplyse, at de geografiske forhold, der gælder i de enkelte regioner, helt klart indgår i direktoratets budgetlægning.
Afstandene, i det her tilfælde i Fødevareregion Viborg, har sådan set ikke nogen særlig betydning, fordi de altså er inde i budgettet.
Som jeg har forklaret ved flere lejligheder, gennemføres besparelserne på de mikrobiologiske laboratorier på baggrund af en grundig dokumentation af hele rationaliseringspotentialet på de mikrobiologiske laboratorier.
Jeg skal i øvrigt minde om, at en betydelig del af den danske fødevarekontrol, herunder også grænsekontrollen, i realiteten betales af virksomhederne selv.
Der er altså egenbetaling på det her område.
Med hensyn til grænsekontrollen kan jeg i øvrigt oplyse, at grænsekontrollen i Hanstholm, som er det eneste veterinære grænsekontrolsted i region Viborg, siden februar 2001 er blevet udført af personalet for Region Nordjylland.
Det skyldes, at aktiviteten i Hanstholm er blevet væsentligt reduceret, efter at EU har indgået en samarbejdsaftale og samhandelsaftale med Færøerne, og det giver den bedste udnyttelse af den faglige ekspertise at lade Region Nordjylland varetage opgaven. Opgaven, som spørgeren var inde på, bliver altså ikke løst i Region Viborg.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-04-10:
Yderområdet i Viborg Amt er bl.a. Thy og Mors, og i det område er der placeret en lang, lang række fødevarevirksomheder.
Men det er jo også sådan, at i det område er der en grænsekontrol, og derfor er vi jo selvfølgelig af hensyn til fødevaresikkerheden meget, meget interesseret i, at vi ikke kommer i den situation, at på grund af nedskæringer får vi en ringere kontrol og dermed måske en ikke helt så behagelig situation i området, når det drejer sig om fødevaresikkerheden.
»Vil ministeren oplyse, hvilke konsekvenser det vil få med de vedtagne besparelser på fødevarekontrollen i yderområderne i Viborg Amt, samt om det får konsekvenser for grænsekontrollen i området, som er et følsomt område med en stor fødevareproduktion?«
Skriftlig begrundelse
Da loven om fødevareregionerne blev behandlet, var det en del af beslutningen, at fødevarekontrollen skulle sikres i yderområderne af regionskontorernes beliggenhed.
Det kan oplyses, at det yderste område i Viborg Amt er over 100 km.
Flemming Hansen (KF), 2002-04-10:
Jeg kan kun bekræfte, at naturligvis skal alt være i orden, og det er Jernbanetilsynet og ingen andre, der afgør, om det er i orden.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Margrete Auken (SF), 2002-04-10:
Det sidste vil jeg så sige at jeg vil være tryg ved.
Det er ikke noget skældsord, vil jeg lige sige, det er engelsk og betyder, at det bare er sådan et forsøgsprojekt.
Det er bare lige, for at ministeren ikke skal tro, han skal være fornærmet nu.
Jeg håber, at ministeren er klar over, at det var vist en svipser, for det havde ikke en bønne at gøre med det godkendelsesprojekt, vi skal i gang med nu, hvor alt skal være i orden, hvor de der chips osv. skal være på plads, og alt, også papirarbejdet, skal være klart gennemdokumenteret.
Jeg går ud fra, at ministeren er indforstået med, at også papirarbejdet selvfølgelig skal være i orden, inden man siger, at nu er det hele klart, og nu tager vi de 3 måneders prøvekørsel, hvor det hele er klart.
Flemming Hansen (KF), 2002-04-10:
Den pågældende artikel i Ingeniøren har jeg læst, og vi har også svaret på den fra ministeriets side, for vi synes, at den var temmelig fyldt med fejl.
Med hensyn til kendskab til metroprojektet er det klart, at fru Margrete Auken ved meget mere om det end jeg, men jeg har da haft fornøjelsen at køre i det, og det kører
fantastisk godt, og det er jeg glad for, og jeg er ikke spor bekymret.
Jeg vender så tilbage til spørgsmålet om dispensation, som fru Margrete Auken spørger om, og der vil jeg da bare sige, at dispensationen jo også er hos Jernbanetilsynet.
Jeg hverken kan eller vil overrule, underrule eller blande mig i, hvad den øverste myndighed på området gør.
Det ville være forkert, det ville være upassende, det ville være helt tåbeligt af mig.
Der er ikke andet at sige, end at også dispensationer er det Jernbanetilsynet der afgør, og ikke ministeren eller nogen anden.