runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2004-11-04:
Jeg er fuldt ud klar over, at vi er uenige med SF i vores kulturpolitik på dette område.
Vi har den opfattelse, at folk, som ønsker at støtte kulturinstitutionerne, virksomheder, som ønsker at indkøbe kultur, skal have en tilskyndelse til det, fordi vi ønsker et tættere samspil mellem erhvervslivet og kunstnerne.
Vi ønsker heller ikke i skattelovgivningen at skulle definere præcis, hvad der er kunst.
Hvad er kunst?
Er der nogen kunstværker, vi ikke skal acceptere?
Er der nogen kunstværker, vi skal acceptere?
Jeg tror, at hvis man spurgte Folketingets 179 medlemmer, så ville man få mange forskellige opfattelser af, hvad kunst er.
Morten Homann (SF), 2004-11-04:
Mit sidste spørgsmål skulle nødvendigvis ikke forstås på den måde, at jeg misundte skatteministeren den opgave at definere kultur, for jeg er sådan set enig med skatteministeren i, at det er udefinerbart.
Det afhænger af øjnene, der ser.
Det tror jeg sådan set er det eneste, vi kan være enige om i den her sag.
Men mit spørgsmål var jo sådan set et lidt andet, nemlig at når det nu er sådan, at kunst afhænger af øjnene, der ser, at kunst er udefinerbar, vil skatteministeren så ikke medgive, at det er en lidt flyvsk størrelse at skulle indføre i skattelovgivningen, at man giver fradrag for noget, som afhænger af øjnene, der ser, som er udefinerbart, og som der er 179 forskellige meninger om herinde?
Er det ikke det, man kalder en åben ladeport i skattelovgivningen?
Kristian Jensen (V), 2004-11-04:
Nej, det er det ikke.
Det er en klar tilkendegivelse af, at vi ønsker et større samspil mellem erhvervslivet og kulturen.
Det er, at vi ønsker, at også de medarbejdere, der bor i nye bygninger, skal have mulighed for at have god kunst på væggene, og at vi vil tilskynde til det, bl.a. gennem den lovgivning, som nu er blevet vedtaget og har eksisteret i nogen tid, men som ikke har været tilstrækkelig klar til at fremme det ønske, regeringen havde.
Derfor laver vi en teknisk ændring, ikke af kulturdefinitionen, men af ejendomsdefinitionen i det forslag til lovgivning, vi behandler i dag.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Margot Torp (S), 2004-11-04:
Jeg skal indledningsvis meddele, at Det Radikale Venstres ordfører, fru Elsebeth Gerner Nielsen, er blevet syg og derfor ikke kan fremlægge De Radikales syn på lovforslag nr. L 61, men jeg skal sige, at de deler de synspunkter, jeg her vil fremsætte som Socialdemokraternes.
I Socialdemokratiet vægter vi både en effektiv håndhævelse af miljølovgivningen og den enkeltes retssikkerhed, herunder også virksomheders retsstilling.
Når vi kunne stemme for loven om retssikkerhed ved en forvaltnings anvendelse af tvangsindgreb og oplysningspligt, var det derfor i høj grad begrundet i, at den daværende miljøminister i en betænkning til loven udtrykkeligt garanterede, at loven ikke ville forringe fællesskabets muligheder for at beskytte danskernes natur og miljø, og at arbejdsdelingen mellem miljømyndighederne og politiet ville have en uændret praksis.
Lovforslag nr. L 61 er et klart forsøg på at leve op til denne her garanti, det er et behjertet forsøg på at implementere hele retssikkerhedsloven i håndhævelsen af miljølovgivningen, men nemt er det bestemt ikke.
Det er blevet et ret så svært gennemskueligt lovforslag med mange skøn indbygget.
Det smager på ingen måde af regeringens mærkesag om regelforenkling.
Vi har også svært ved at forstå, at det ikke skulle have økonomiske konsekvenser med alle de fortolkningsmuligheder, der er indbygget i lovforslaget, og med virksomhedernes mulighed for at indklage afgørelser.
Det kan næsten kun føre til øget bureaukrati, eller hvad måske er værre, at færre sager bliver ført til dørs med alt, hvad det betyder for danskernes natur og miljø.
Vi ser positivt på de nye redskaber, som forvaltningerne kan tage i anvendelse for at overkomme de problemer, som hensynet til retssikkerhedslovens § 10 rummer, for at få de fornødne oplysninger til at beskytte natur og miljø.
Vi er meget tilfredse med, at loven skal revideres efter udgangen af 2005, men vi mener, det bliver svært at løfte denne her lovgivning forsvarligt i et år, hvor strukturreformen vender op og ned på miljøforvaltningen i hele Danmark.
Godt nok træder strukturreformen ikke i kraft samtidig med den her lov, men i de kommende år vil der jo i høj grad være fokus i miljøforvaltningerne på interne strukturelle udfordringer og megen ekspertise vil søge væk, så snart det er muligt.
Det er i det miljø, at ministeren mener, at man kan håndhæve miljølovgivning ud fra nye principper med ret så mange tolkninger, og uden at det koster ressourcer, i hvert fald statslige ressourcer.
Det er væsentligt for os, at vi i lovarbejdet søger at tage hensyn til de bekymringer, som bl.a. Danmarks Naturfredningsforening har givet udtryk for i høringssvaret, den bekymring, der hedder, at man går fra i højere grad at samarbejde miljømyndigheder og virksomheder om at få løst konkrete problemer til en mere konfliktfyldt og retslig måde at gribe tingene an på.
Det er afgørende for hensynet til fællesskabet, at myndighederne har mulighed for en effektiv håndhævelse af lovgivningens intentioner, og vi ser frem til at behandle en række af de betænkeligheder, der udtrykkes i høringssvarene, under det kommende udvalgsarbejde.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-11-04:
Der er allerede på nuværende tidspunkt sagt mange ting om det her lovforslag, så jeg vil ikke gå så meget ind i, hvad det indeholder, ud over det, Dansk Folkeparti gerne vil give til kende om det.
Vi er jo selvfølgelig også interesseret i, at vi har en effektiv miljølovgivning, som alle folk har mulighed for at leve op til, og en lovgivning, som er positiv over for miljøet, og hvor man så hurtigt som muligt kan få oplysninger om de tiltag, der skal til.
Derfor er det jo også vigtigt for Dansk Folkeparti, at man har de rigtige redskaber til den her behandling, og når vi står med dette lovforslag, som er en justering, og som giver nye redskaber samt præciseringer, så er vi selvfølgelig positive over for det og vil gerne gå ind i et sådant arbejde. Vi ser jo, at der er en præcisering af, hvad man kan tillade sig med hensyn til fjernelse af dokumenter.
Vi har også hæftet os ved, at det er vigtigt, at vi igen får loven revideret i 2006, og der er mange andre ting, som vi selvfølgelig gerne vil have belyst under udvalgsarbejdet.
Vi synes, det er godt, at også andre partier har meldt, at de er positive, ligesom vi er, og vi ser frem til den videre udvalgsbehandling.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2004-11-04:
I Det Konservative Folkeparti synes vi, der er god balance i dette forslag.
Dette lovforslag har til formål at sikre, at miljømyndighederne efter vedtagelsen af lov om retssikkerhed har de nødvendige redskaber til brug for håndhævelse af miljøreglerne i en række miljølove.
På grund af selvinkrimineringsforbuddet i retssikkerhedsloven er det særlig relevant på miljøområdet, da kontrol og indsats i vid udstrækning bygger på oplysninger fra virksomhederne selv, og de betales ligeledes af virksomhederne.
Derfor indføres en række nye redskaber, som skal rette op på dette uden at komme i konflikt med selvinkrimineringsforbuddet, og der skabes en vis ensartethed i de forskellige miljølove.
Behovet for denne lovændring opstår ud fra ønsket om at opretholde det hidtidige niveau i håndhævelse af miljølovgivningen.
Reglerne i retssikkerhedsloven bygger på praksis fra den europæiske menneskerettighedskonvention og betyder, at den, der er anklaget for en forbrydelse, ikke må pålægges at afgive oplysninger, der kan angive eller inkriminere ham selv.
I langt de fleste tilfælde kan virksomhederne afgive oplysninger fra deres egenkontrol, og det er først, når der opstår en konkret mistanke, at de kan fritages.
Kun en meget lille del af overtrædelserne på Miljøministeriets område ender med en politianmeldelse.
Langt de fleste forhold lovliggøres ved administrative påbud, og kun i grove og gentagne tilfælde er det nødvendigt at skride til en politianmeldelse.
De bedste resultater opnås ved at have en dialog med virksomhederne.
Som hovedregel er det amter og kommuner, der er tilsynsmyndigheder, og der foreligger ikke oplysninger om, hvordan de har håndteret oplysningspligten i forbindelse med mistanke.
Her vil reglerne om selvinkriminering få en betydning.
Samtidig foreslås det at give myndighederne mulighed for at skaffe oplysninger og udføre analyser for virksomhedernes regning.
Det ville jo være helt urimeligt, at myndighederne skulle afholde udgifter til analyse, som virksomhederne er pålagt.
Beslutningen om at foretage undersøgelser for virksomhedernes regning kræver som regel et varsel, hvor virksomhederne kan komme med deres bemærkninger.
Det giver virksomhederne mulighed for at bedømme konsekvenserne af sådanne undersøgelser.
Lov om retssikkerhed skal revideres i 2006, og på det tidspunkt vil det være hensigtsmæssigt også at se på reglerne på miljøområdet.
På vegne af Det Konservative Folkeparti vil jeg sige, at vi kan støtte lovforslaget.
Jørn Jespersen (SF), 2004-11-04:
Man kan jo godt høre på en del af ordførertalerne, at det er ganske vanskeligt stof, vi har med at gøre her.
Sagen er jo kort fortalt den, at loven om retssikkerhed, som blev vedtaget i sidste samling, har skabt en række problemer på miljøområdet med hensyn til håndhævelse af lovgivningen, i øvrigt også, så vidt jeg kan bedømme, på fødevaresikkerhedsområdet.
Der kan være gode grunde til, at man har vedtaget en retssikkerhedslov på trods af alle advarslerne om, hvad det ville betyde for miljøet, for der var argumenter, både internationalt og af hensyn til retssikkerheden, for at vedtage den.
Om dette lovforslag er tilstrækkeligt til at lappe hullerne, kan jeg for at være helt ærlig ikke overskue.
Jeg synes også, det er meget vanskeligt ud fra lovforslaget og bemærkningerne at vurdere, om hullerne i tilstrækkeligt omfang bliver lukket på en betryggende måde.
Der er ingen tvivl om, at det er det, der er intentionen, og det støtter vi fuldt ud, men om det kan lade sig gøre, og om det lykkes godt nok med det forslag, der ligger her, synes jeg er meget vanskeligt at bedømme.
Det er selvfølgelig en afgørende forudsætning for os for at kunne støtte lovforslaget, at vi med god samvittighed kan sige, at de problemer, der er skabt omkring håndhævelsen af miljølovgivningen, er løst med det lovforslag, der ligger her, og det har vi brug for udvalgsarbejdet til at få afklaret.
Så vi er enige i intentionen i lovforslaget, men vi vil undersøge, om det i praksis lever op til sine egne intentioner.
Svaret på det første spørgsmål er, at det er jeg fuldstændig på det rene med.
Hvis ikke det er kommet frem, så er det det nu.
Det andet: Det er fuldstændig rigtigt, at SF også lægger meget vægt på retssikkerhed for borgere og virksomheder, men det ændrer jo ikke ved, at vi ønsker at indføre en retssikkerhed, som samtidig gør, at miljølovgivningen kan håndhæves.
Vi var meget aktive med hensyn til at få en analyse fra Miljøministeriets side og et tilsagn fra Miljøministeriets side om, at man kunne løse de her problemer, og vi har sikret, at der i betænkningen er lagt vægt på, at de problemer bliver løst.
Det er den linje, jeg også forfølger nu, så jeg kan berolige fru Gudrun Laub med, at der også i denne sag er fuldstændig konsistens i SF's linje.
Irene Simonsen (V), 2004-11-04:
Selv om det er mig, der skal svare på spørgsmål, kunne jeg næsten forledes til at stille et modspørgsmål, men det ved jeg jo jeg ikke må.
Det er netop det, regeringen har.
Vi tilgodeser parterne ude på arbejdsmarkedet, og jeg mener, det også plejer at være god kutyme i Socialdemokratiet, at man tilgodeser, at parterne selv finder en ordning på tingene, og så samler op bagefter, som regeringen har tilkendegivet at den vil.
Desuden kan jeg sige, at der er intet i lovforslaget, der forhindrer, at de, som skal indgå overenskomst på området til foråret, kan indgå i den samme ordning.
Det er der taget højde for, og så er det jo i øvrigt ikke i dag, vi skal diskutere ligestilling og barselorlov.
Vi skal bare sørge for, at forarbejdet er i orden, og det er blevet gjort med lovforslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-04:
Jeg har to spørgsmål.
Det andet er: I bemærkningerne til lovforslaget er det opgjort, om der er positive eller negative konsekvenser.
Der står hele vejen ned, at der ingen konsekvenser er.
Jeg vil gerne vide, hvem det her lovforslag så er til glæde for.
Lars Barfoed (KF), 2004-11-04:
Igen må jeg sige, at jeg er ked af det, og jeg må denne gang sige, at hr. Bjarne Laustsen ikke har lyttet efter, hvad jeg har sagt, for det er der i hvert fald tale om her.
Hr. Bjarne Laustsen har ikke lyttet efter, hvad jeg har sagt.
Jeg har netop sagt, at jeg er opmærksom på, at der rundtomkring – jeg tror, at jeg brugte udtrykket i krogene – er nogen utilfredshed med elementer i det her, og at der er nogle elementer, man gerne ville have haft med.
Her hentydede jeg klart til de bemærkninger, der er kommet fra Arbejdsmiljørådet.
Men det er nu engang sådan, at man ikke altid kan få alting lige præcis, som man gerne vil have det.
I det høringssvar, der er kommet fra Arbejdsmiljørådet, er der rent umiddelbart ikke noget, der får mig til at sige, at vi bør ændre lovforslaget, men jeg gav faktisk udtryk for, at under udvalgsbehandlingen vil vi selvfølgelig lytte nærmere til de indvendinger, der måtte komme, og vi er selvfølgelig altid parat til at se konstruktivt på tingene.
Ida Jørgensen (RV), 2004-11-04:
Hensigten med dette lovforslag er, at hver aktør får veldefinerede opgaver, og at der ikke længere skal laves unødige planer.
At man vil samle kræfterne, kan vi naturligvis gå ind for, men spørgsmålet er, om lovforslaget lever op til hensigten, sådan som det foreligger.
Vi kunne godt under udvalgsarbejdet tænke os at få lidt nærmere at vide om tilskudssystemet, og om det måske kunne gøres enklere, så det ville være nemmere at leve op til hensigten.
Vi har ikke de store problemer med, at man bruger private aktører, så længe vi er sikre på, at myndighedsopgaven stadig ligger i det offentlige.
Det er også noget af det, vi gerne ville have afklaret under udvalgsarbejdet.
Samlet set er Det Radikale Venstre forsigtigt for lovforslaget, men vi vil lytte opmærksomt under udvalgsarbejdet, og vi vil vente med at tage endelig stilling til det.
Pia Boisen (EL), 2004-11-04:
Vi har ikke fra Enhedslistens side det fjerneste imod, at arbejdsmiljøsystemet bliver enkelt og overskueligt eller man målrettet går efter at opfylde konkrete prioriteringer – tværtimod.
Men det er umuligt at se, hvorledes dette forslag kan føre til en konkret forbedring af indsatsen, og det er bemærkelsesværdigt, at Arbejdsmiljørådet, som jo er direkte involveret i en række af områderne, føler sig forbigået og ikke lyttet til.
Vi er stærkt bekymrede for, at den centralisering, som forslaget lægger op til, vil være en spændetrøje, som forhindrer, at det enkelte BAR kan tage fat på en brancherettet indsats inden for prioriterede områder.
Det er her, den indgående viden om branchespecifikke arbejdsmiljøforhold findes, og det er noget af det, vi gerne vil kigge på i udvalget.
Der er et andet punkt, hvor vi må sige
klart fra.
Det gælder den planlagte privatisering og liberalisering af, hvordan BST og andre arbejdsmiljørådgivere skal godkendes.
Af bemærkningerne til lovforslaget fremgår det bl.a., at ministeren opererer med en idé om, at bedriftssundhedstjenesten er endeligt udfaset i 2008, og det virker uforståeligt, i betragtning af at ministeren i forbindelse med, at tilslutningspligten til BST blev udraderet, fremhævede, at BST'erne sagtens kunne overleve.
Det kan godt være, at dette uddrag af lovforslagets bemærkninger er en form for fortalelse, men i sammenhæng med forslagets ændringer af, hvem der skal stå for godkendelse af BST'er og miljørådgivere, står tre ting klart: For det første at BST-systemet efter regeringens opfattelse skal udfases, for det andet at kravene til miljørådgivere i det hele taget skal svækkes, og for det tredje at ikke alene rådgiverne, men også de, der står for godkendelsen af rådgiverne, skal konkurrere på pris i stedet for kvalitet.
Lene Garsdal (SF), 2004-11-04:
Jeg stillede nogle spørgsmål i min ordførertale, og dem vil jeg naturligvis formulere skriftligt i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Men jeg vil alligevel godt vende tilbage til spørgsmålet om Arbejdsmiljørådets Service Center, fordi der står meget, meget lidt om det i lovforslaget.
Hvad er det for nogle opgaver, der skal nedlægges?
Og hvad med Udstillingen for Arbejderbeskyttelse?
Det er nogle ting, der ligger mig lidt på sinde, og derfor vil jeg gerne høre om dem, for jeg ikke kan læse noget om dem i forslaget.
Jeg tror ikke, at vi skal opbygge for mange institutioner.
Hvis vi skal have gennemslagskraft i vores indsats, skal der ske en forenkling, og derfor bliver der nu oprettet et videncenter i tilslutning til Arbejdsmiljøinstituttet, så vi får en enhed, der samler al hjemlig og al udenlandsk viden om arbejdsmiljø.
Det tror jeg er en væsentlig forenkling.
Jeg vil godt lige kommentere et af de spørgsmål, fru Garsdal stillede i sin ordførertale, nemlig spørgsmålet om, hvad der sker med de ansatte.
Alle ansatte bliver tilbudt beskæftigelse inden for Beskæftigelsesministeriets område, hvis de måtte ønske det.
Irene Simonsen (V), 2004-11-04:
Dette forslag er fremsat på baggrund af en henvendelse fra DA.
Det er nemlig sådan i aftalerne om fornyelse af overenskomster i år, at DA og LO er enige om, at der etableres en barseludligningsordning, og i den sammenhæng anmoder DA regeringen om, at man får lavet ordningen sådan, at ATP kan administrere den.
Når jeg læser forslaget, synes jeg, det giver sig udslag i, at der er al mulig sund fornuft i, at det lægges over til ATP, og at det er den enkleste og mindst bureaukratiske måde at ordne tingene på, også for arbejdsgiverne.
Det kan Venstre kun gå ind for.
Men samtidig er der puttet nogle små, gode ændringer ind i lovforslaget, også om ATP.
Som det er i dag, er det jo sådan, at når man indbetaler sit SP-bidrag, bliver det fordelt i nogle puljer ud fra det synspunkt, at der skal være mindre risiko, jo tættere man er på at skulle forlade arbejdsmarkedet.
Der ligger ingen tvang i det, der ligger bare en valgfrihed, og det er op til den enkelte, hvordan man ønsker at gøre det, og det kan Venstre fuldt ud støtte.
Så er der også nogle forenklinger angående supplerende arbejdsmarkedspension til førtidspensionister.
Forenklinger er jo også noget, Venstre kan gå ind for, det siger sig selv, så alt i alt synes jeg, vi står med et forslag, som det er rimelig nemt at forholde sig positivt til, så Venstre stemmer for forslaget.
Mette Frederiksen (S), 2004-11-04:
Den barseludligningsordning, som er årsagen til, at i hvert fald dele af lovforslaget overhovedet fremkommer, er jo den ordning eller barselfond, om man vil, der findes på det private arbejdsmarked.
Jeg tror, vi alle synes, det er en kæmpesejr for ligestillingen i Danmark, at i hvert fald de fleste privatansatte nu kan få en ordentlig barseludligningsordning på deres arbejdsplads, og mit spørgsmål til fru Irene Simonsen er derfor: Synes Venstre ikke, det nu er på tide, at vi går skridtet videre og i fællesskab sørger for at få dækket hele det danske arbejdsmarked?
Jeg kan forstå, at der også i regeringen er repræsentanter for det synspunkt, så skulle vi ikke bare komme i gang med lovgivningsarbejdet med det samme?
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-04:
Nu er det jo ikke som et menigt folketingsmedlem, at man får mulighed for at styre osv., for det, der er opgaven her, er jo på ministerens foranledning.
Han har selv skrevet lovforslaget, og han får mere hjemmel og mere magt til at gøre, som han gerne vil.
Det kunne være, det var fornuftigt nok, hvis det var en anden minister, men det får vente lidt endnu.
Jeg var nødt til at spørge hr. Lars Barfoed om det, for der blev slet ikke sagt noget om den store indsats, som parterne gør på området her.
Nej, det, der blev fremhævet i hr. Lars Barfoeds tale, var, at det vigtige var, at der kom en ny procedure osv., og så skøjtede han let og elegant hen over det med parterne.
Jeg synes, at med de bemærkninger, som hr. Lars Barfoed har sagt og fint har konkluderet, at parterne spiller en vigtig rolle, må jeg forstå det således, at hr. Lars Barfoed ikke har læst høringssvaret, for det er jo enige parter, der siger, at det her er det dårligste valg af alle de muligheder, man havde.
Irene Simonsen (V), 2004-11-04:
Jeg vil ikke stå her og belære fru Mette Frederiksen, for jeg ved, at fru Mette Frederiksen følger udmærket med i, hvordan arbejdet skrider frem.
For det første må jeg sige, at selve arbejdet med at hente det hjem til dem, som ikke får det gennem overenskomstforhandlingerne, udfører regeringen ved at lovgive, så alle bliver dækket af en barseludligningsordning.
Men samtidig har jeg givet udtryk for, at det ikke bliver taget op igen inden forhandlingerne, og det vil sige, at frivillige ordninger først vil være indgået, efter at forhandlingerne er færdige i 2005.
Personligt tror jeg, at hovedparten af arbejdsmarkedet kommer med som følge af de forhandlinger, der skal foregå i foråret, og lad os så få tingene gjort færdige, når de forhandlinger er afsluttet.
Til den tid synes jeg, at den diskussion og den debat, fru Mette Frederiksen forsøger at tage op her, vil være relevant.
Kristian Jensen (V), 2004-11-04:
Allerførst vil jeg tillade mig at glæde mig over den meget positive opbakning, der er til lovforslaget.
Jeg er helt enig med Venstres ordfører i, at det er meget teknisk og derfor også kan være svært overskueligt, men ikke desto mindre er formålet med indholdet ganske klart, hvilket alle Folketingets partier jo også har været enige om.
Selv om Forsikring og Pension siger, at de ikke har fået øje på hullet, kan vi ikke bare lade stå til.
Vi skal nemlig lukke de skattehuller, der måtte være, også selv om det er nogle, der gud ske tak og lov ikke har været særlig meget brugt, som det er tilfældet med dette.
Den socialdemokratiske ordfører siger, at forslaget vil give et provenu på 25 mio. kr.
Det er rigtigt, at det kan give et provenu på op til 25 mio. kr., men det kommer an på, om alle har valgt at bruge de ordninger, de kunne bruge, og det tvivler jeg på.
Jeg er glad for, at vi har fået varm opbakning til at lukke hullet, og glæder mig over, at vi får støtte til arbejdet fra Skatteministeriets side.
Afstemning