runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Jespersen (SF), 2002-12-06:
Jeg synes altså, det er pinagtigt for Venstre og regeringen, at man på trods af gentagne spørgsmål om baggrunden og argumentationen for at tildele Institut for Miljøvurdering, Bjørn Lomborg, fire gange 5 mio. kr., i alt 20 mio. kr. ekstra, overhovedet ikke kan få noget svar.
Det er rigtigt, at statsministeren er blevet spurgt, men han har jo ikke svaret.
Miljøministeren kan jo ikke svare, for han var imod det.
Nu spørger vi så Venstre: Hvad er baggrunden?
Hvad er det saglige belæg?
Man siger jo, at det er et institut, der skal skabe saglighed i miljøpolitikken, og det er vi store tilhængere af, kunne vi så ikke få at vide: Hvad er den saglige begrundelse for, at det eneste sted, der får øgede bevillinger, er Institut for Miljøvurdering, mens alt andet bliver skåret ned? Hr. Kristian Jensen nævnte, at der lå en vurdering som baggrund.
Hvem har lavet den?
Er det en, vi kan få oversendt?
Det må åbenbart være en, Venstre har kendskab til.
Kunne vi andre ikke få kendskab til den, så vi kunne vurdere de saglige argumenter for at øge bevillingerne som det eneste sted på miljøområdet?
Jann Sjursen (KRF), 2002-12-06:
Jeg vil gerne give hr. Kristian Jensen lejlighed til besvare mit spørgsmål fra sidste runde, hvor jeg igen spurgte til kvaliteten i daginstitutionerne.
Hr. Kristian Jensen har jo tidligere i debatten frejdigt afvist, at det tema skulle være relevant i finanslovsammenhæng, fordi det er et ansvar, som kommunerne må varetage.
Men så var det, mit spørgsmål tidligere gik på: Jamen hvordan i alverden kan regeringen bare sige: Det overlader vi helt og aldeles til kommunerne?
Man har jo f.eks. på folkeskoleområdet overhovedet ikke været bleg for at gribe ind og bryde en kommuneaftale for at få fastlagt nogle minimumstimetal, nogle nationale mål for, hvad der skal læres i folkeskolen osv., og i virkeligheden begrænse kommunernes frihed - en anden debat værd - men der må man godt gå ind og gøre noget?
Og så er spørgsmålet: Hvorfor i alverden vil regeringen overhovedet ikke diskutere med Kristeligt Folkeparti, hvordan man for alvor kan få skabt mere kvalitet i daginstitutionerne, få skabt bedre fysiske rammer, få forbedret indeklimaet osv.?
Aage Frandsen (SF), 2002-12-06:
Det lykkedes desværre ikke for hr. Frank Jensen tredje gang.
Jeg prøver så nu for tredje gang at forklare: I 2005 får erhvervsskolerne 18 mio. kr. netto mere i forhold til 2002 og i 2006 8 mio. kr.
de to år.
Det er derfor, vi siger - med rette - at de tekniske skoler de pågældende år taber henholdsvis 7 og 17 mio. kr.
Jeg vil så godt vende tilbage til det, jeg prøvede at føre ind i debatten omkring Institut for Miljøvurdering, som jo skal have 15 mio. kr. Jeg går ikke ind i selve diskussionen om det - det tror jeg i øvrigt min glimrende
kollega hr. Jespersen senere gør -
men jeg sammenholder det med Det Økonomiske Råd, som får 10,6 mio. kr., og som i 2006 skal have 9,7 mio. kr., jf. budgetoverslagsårene.
Det er da en interessant ting, at det, som har videnskabelig stempling, nemlig Det Økonomiske Råd, ikke er i orden for regeringen, men det andet, som jeg slet ikke vil sige noget om, for så siger jeg noget slemt noget, åbenbart er det.
Kristian Jensen (V), 2002-12-06:
Hvis man forestiller sig en grafisk opstilling af uenigheden mellem Det Radikale Venstre og Venstre på skatteområdet, så kunne det være en meget meget lang streg imellem de to partier, hvor Det Radikale Venstre ønsker at fortsætte med at øge belastningen og fortsætte med, at en almindelig familie skal betale mere for vand og strøm og el og betale mere i benzinafgift, for det er alle de afgifter, Det Radikale Venstre ønsker skal stige.
Med hensyn til afstanden har Det Radikale Venstre med det gennemhullede eller intelligente eller i hvert fald alternative skattestop bevæget sig et godt skridt i retningen
hen imod, hvor regeringen og Venstre står, og det kvitterer
jeg for.
Jeg synes, det er meget positivt, at man ser den bevægelse fra Det Radikale Venstre.
Men at man har bevæget sig et stykke, betyder absolut ikke, at vi er enige.
Derfor kvitterer jeg for den fleksibilitet og imødekommenhed, som Det Radikale Venstre har vist, men jeg er bare nødt til at understrege, at vi ikke fra Venstres side er interesserede i at gøre det dyrere at åbne for vandhanen, at gøre det dyrere at tænde lys om aftenen, at gøre det dyrere for folk at varme deres lejlighed op.
Til hr. Frode Sørensen vil jeg blot sige, at vi har været inde og vurdere på de her turismebevillinger, kigget på, hvad der virker, og hvad der ikke virker, og det er vores klare opfattelse, at vi kan lave de her omlægninger på en måde, så det stadig væk bliver et positivt bidrag til det danske erhvervsliv, og så der stadig er turisme, også i yderområderne, som netop har fået en særlig bevilling i det oplæg, der er kommet.
Det er jo i øvrigt den samme konkurrenceevnepakke, som Socialdemokratiet foreslår helt skal afskaffes i et af de ændringsforslag, som partiet har stillet til finansloven.
Jeg mener stadig væk, at det saglige udgangspunkt med hensyn til udviklingen i erhvervslivet og udviklingen i antallet af arbejdspladser er, at vi er blevet ramt af nogle internationale nedgange, som vi et stykke tid har kunnet holde fra døren, bl.a. på grund af at vi i den her regerings tid har indført en konkurrenceevnepakke, der har holdt nedgangen væk.
Men nu er der kommet et kortvarigt udsving, som vi bl.a. råder bod på ved at lave vores iværksætterpakke og ved at lave »Flere i arbejde«, og som vi også råder bod på ved ikke at belaste erhvervslivet med alle de mange nye byrder, afgifter og skatter, som Socialdemokratiet lægger op til.
Ole Sohn (SF), 2002-12-06:
Jeg vil gerne lidt tilbage til amternes og kommunernes økonomi og det manglende ændringsforslag fra regeringen.
Jeg er meget opmærksom på, at kommer der nogle ekstraordinære stigninger, vil der være mulighed for finansministeren i forbindelse med det kommende års forhandlinger at lave en regulering, men virkeligheden er jo, at kommunernes og amternes pengekasser er stort set lig nul.
Så i det år, der går, indtil man kan få en eventuel regulering, er der kun én mulighed, og det er yderligere nedskæringer i forhold til det, der er konsekvensen af regeringens og Dansk Folkepartis aftaler.
Det er 3.000-4.000 stillinger, vi taler om i amter og kommuner.
Det er trods alt
en vis del, og det går ud over servicen. Hr. Kristian Jensen sagde omkring de multinationale selskaber og Told og Skats kontor, at lige nøjagtig dette kontor ikke har været udsat for de effektiviseringskrav.
Skal det forstås sådan, at alle de steder, man udsætter kontorer og institutioner for effektivitetskrav, anerkender regeringen, at der er tale om reelle nedskæringer?
Kristian Jensen (V), 2002-12-06:
Til fru Marianne Jelved vil jeg bare sige, at med hensyn til universiteterne er det rent faktisk sådan, at universiteterne jo bestyrer en meget, meget stor del af vores samlede økonomi.
Det er sådan, at i de kommende år vil universiteternes samlede budgetter stige fra 4 mia. kr. til 4,6 mia. kr., og når det er en så stor del af de offentlige midler, synes vi, det er rimeligt, at man stiller nogle krav.
Vi tror nemlig, det giver nogle bedre universiteter, en bedre forankring og en bedre kontaktflade, og derfor synes vi, det er ganske, ganske rimeligt.
Det er jo ikke sådan, at enhver skole, institution, forening eller andet kan komme og kræve penge fra staten, og universiteterne er en så stor og så vigtig del af vores samfund, både økonomisk og uddannelsesmæssigt, så vi synes, det er ganske rimeligt, at man også stiller krav til dem.
Til fru Pernille Blach Hansen: Hvis det nu ikke var sådan, at det var fru Pernille Blach Hansen, der havde stillet spørgsmålet, ville jeg næsten have vovet den påstand - undskyld udtrykket, formand - at det skyldtes tungnemhed, men det kan det jo ikke være, når det er fru Pernille Blach Hansen.
Det, der bare undrer mig, er, at der er stillet stribevis af spørgsmål til miljøministeren og statsministeren om, hvorledes der kom dette løft i bevillingen til Institut for Miljøvurdering.
Jeg ved ikke, om fru Pernille Blach Hansen forventer, at jeg skulle komme med en ny melding i forhold til alt det, der
allerede er blevet sagt, nemlig at regeringen samlet set har vurderet, at der skulle være mere dynamik, mere økonomisk kraft i Institut for Miljøvurdering, og derfor naturligvis på dette område som på en lang række andre områder har ønsket at komme med et lille ekstra løft i sidste øjeblik.
På samme måde har Skoleskibet »Danmark«, og et skib hjemmehørende i Grønland også fået et lille ekstra løft, selv om det var i sidste øjeblik.
Til hr. Frank Jensen: Jeg har ikke noget problem med at forsvare forslaget, hverken som ungdommens eller fremtidens finanslov, og det skal jeg gerne vende tilbage til på mandag.
Jeg skal bare sige her, at den aftale, der er indgået for erhvervsskolerne, samlet set giver erhvervsskolerne under ét et løft på 425 mio. kr. i forhold til det, der lå.
Men det ønsker Socialdemokratiet ikke at medvirke til, og det er jeg overrasket over.
Frank Jensen (S), 2002-12-06:
»En ungdommens finanslov« - det var den måde, hvorpå statsministeren præsenterede finansloven for 2003, og man kan jo få helt ondt af Venstres ordfører, som her under debatten er den, der ligesom skal dække statsministeren ind.
Jeg tror nemlig, Venstres ordfører er fuldt bekendt med, at den finanslov, der nu er indgået forlig om, betyder, at erhvervsskolerne næste år og i de kommende år vil få meget, meget svære økonomiske vilkår.
Jeg vil gerne bede hr. Kristian Jensen om at forklare mig, hvordan hr. Kristian Jensen kan stå her og sige, at det er et stort fremskridt, at vi nu har fået en flerårsaftale for erhvervsuddannelserne, når alle tekniske skoler i 2005 og 2006 vil være bragt i den situation, at de må skære ned.
Det er sådan, at i den erhvervsskoleaftale, der er lavet, er der kun et nettoløft på 18 mio. og 8 mio. kr. i henholdsvis 2005 og 2006, og statsministeren har jo allerede lovet handelsskolerne, at de skal have 25 mio. kr. forlods.
Kan hr. Kristian Jensen forklare mig, hvordan de tekniske skoler skulle kunne opleve et løft i deres økonomi i 2005 og 2006, når statsministeren forlods har lovet handelsskolerne 25 mio. kr. for at indfri sit meget berømte valgløfte, som i første omgang endte i en svipser, men som de tekniske skoler nu skal betale for?
Pernille Blach Hansen (S), 2002-12-06:
Hr. Kristian Jensen svarede ikke på fru Pia Gjellerups spørgsmål om, hvorfor man har valgt at give en enkelt person og hans institut, nemlig hr. Bjørn Lomborg og Institut for Miljøvurdering, 5 mio. kr. ekstra næste år.
Kl. 9.35 I september sagde Miljøministeriet nej til at give Lomborginstituttet flere penge.
31. oktober rykker man for det arbejdsprogram, der endnu ikke er klart, og Miljøstyrelsen udtaler en barsk kritik af en rapport fra instituttet.
Og hvad sker der så?
Jo, 4 døgn senere kommer der i en mørk nattetime flyvende en ekstrabevilling til Lomborginstituttet, der forøger instituttets bevilling med 50 pct. mindre end et halvt år efter, at det er begyndt at fungere.
Vil hr. Kristian Jensen ikke godt forklare mig den saglige baggrund for, at man vælger at forøge midlerne så markant til et institut, der endnu ikke har leveret varen og fremlægger en rapport, der er smækfyldt af fejl?
Marianne Jelved (RV), 2002-12-06:
Det er jo rigtigt, at der i finanslovforslaget gøres rede for 18 store og små aftaler, lige fra 7 mio. kr. mere til forbrugerinformation, hvor ministeren selv finder pengene - hvem kan dog være imod det - til opfølgning på en EU-beslutning om tilskud til skibsværfter.
Selv Enhedslisten vil gerne kunne køre over Fyn uden at blive skældt ud for at nedlægge arbejdspladser, så det er heltemodigt.
Men universiteterne er jo forskellige, har
forskellig historie osv.
, og derfor vil jeg gerne vide, hvorfor Venstre ikke kunne stemme for Det Radikale Venstres liberale model og lade universiteterne selv vælge, hvilken styrelsesform de ville have.
Nu statsliggør Venstre universiteterne og lægger statens store hånd hen over alle universiteterne.
Det at vælge en ekstern bestyrelse betyder jo i virkeligheden, at Venstre sætter spørgsmålstegn ved, om demokratisk folkevalgte forsamlinger er i stand til at træffe rimelig gode beslutninger.
Hvad er det for en mangel på liberal politik, Venstre her giver udtryk for?
Kristian Jensen (V), 2002-12-06:
Til fru Pia Gjellerup
: Spørgsmålet er jo, om det ikke snarere er Socialdemokratiets skriveevner end mine læseevner, der måske er forkerte, eftersom man stiller ændringsforslag til en reservekonto, man selv har været med til at udmønte.
Det fremgår ganske tydeligt af de ændringsforslag, vi har gennemgået, og som fru Pia Gjellerup også i går var med til at gennemgå uden at komme med kommentarer til dem.
Men hensyn til spørgsmålet om den negative sociale arv er det, som fru Pia Gjellerup omtaler her, jo direkte vildledende.
Det er sådan, at der er blevet afsat i alt knap 70 mio. kr. til at bryde den sociale arv, og en del af dem er faktisk blevet afsat i samarbejde med fru Pia Gjellerup og fru Pia Gjellerups parti, nemlig de 65 mio. kr. under satspuljen.
Vi har altså i fællesskab - og jeg er glad for, at der er et bredt flertal for at støtte regeringens idé om at bryde den sociale arv - afsat 65 mio. kr. til netop dette område, og at vi ud over det, det var muligt at komme igennem med under satspuljeforhandlingerne, også sammen med Dansk Folkeparti har fået afsat en pose penge til at bryde den negative sociale arv, synes jeg blot, man skal glæde sig over og ikke fortabe sig i smålig surhed.
Det er et spørgsmål om at rette op på en masse af de regler, som tidligere blev lagt ned over det frivillige foreningsarbejde og den måde, det kunne gøres på, bl.a. spørgsmålet om momsregler osv. osv. Der er foretaget en række langt mere positive tiltag over for hele det frivillige arbejde, og de kommer selvfølgelig også det frivillige sociale arbejde til gavn.
Fru Lotte Bundsgaard må have en - ja, måske ikke en svigtende hukommelse; men det kan være, at fru Lotte Bundsgaard ikke deltog i hele mødet, for jeg havde på intet tidspunkt svært ved at svare på, at vi selvfølgelig også skulle kigge på de ændringsforslag, der vedrørte voksenuddannelse.
Rent faktisk er der sket det, at der er kommet en lang række ændringsforslag til det oprindelige forslag, hvor vi netop tager fat på nogle af de problemstillinger, der er blevet rejst, og imødekommer kritikken.
Men vi synes, det er helt rimeligt, at der på en række områder også er en egenbetaling, når man skal uddanne sig, for man er jo som person den, der selv får glæde af uddannelsen.
Lotte Bundsgaard (S), 2002-12-06:
Under førstebehandlingen af finansloven havde hr. Kristian Jensen forholdsvis svært ved at svare på, hvorfor voksne, som ikke havde fået en grundlæggende uddannelse, 8., 9., 10. klasse eller hf-uddannelse, nu skulle pålægges yderligere brugerbetaling, når de valgte at uddanne sig.
Kl. 9.30 Det kan vi Socialdemokrater egentlig godt forstå at hr. Kristian Jensen havde forholdsvis svært ved at svare på, for det er både usolidarisk og uklogt.
Vi har jo brug for, at mennesker uddanner sig i Danmark og ikke det modsatte, og vi havde derfor håbet, at Venstre og regeringen var blevet klogere, bl.a. efter førstebehandlingen af finanslovforslaget, og nu havde lavet ændringsforslag, der fjernede denne ret dumme besparelse fra finansloven.
Men det kan vi desværre ikke se, og derfor vil jeg gerne spørge hr. Kristian Jensen
: Hvad er det fornuftige i, at voksne, der ikke har været så heldige at have haft en god skolegang og derfor ikke fik taget en ordentlig uddannelse, mens de var unge, nu skal pålægges yderligere brugerbetaling?
Karen Jespersen (S), 2002-12-06:
For nylig deltog jeg i et møde om frivilligt socialt arbejde, hvor hr. Leif Mikkelsen fra Venstre også deltog og fortalte om, hvor vigtigt det var at støtte det frivillige sociale arbejde, hvad jeg jo kun er utrolig enig i.
Men flere vrede deltagere rejste sig op og spurgte: Jamen hvorfor har regeringen så skåret i tilskuddene til det frivillige sociale arbejde?
Det, de tænkte på, er den konto under Sundhedsministeriet, der drejer sig om støtte til foreninger, der bekæmper alkoholmisbrug, hjælper mennesker med hiv og aids.
Den blev sidste år beskåret med 30 mio. kr. med den konsekvens, at mange små foreninger nu er nødlidende, fordi de ikke har de nødvendige penge til driften.
Det er der ikke blevet rettet op på med denne finanslov, tværtimod er der en lille, yderligere beskæring.
Hvordan hænger det sammen med regeringens påstand om, at man vil støtte det frivillige sociale arbejde?
Pia Gjellerup (S), 2002-12-06:
Jeg får jo lejlighed til senere under mine ordførerbemærkninger at kommentere noget af det, der vist ikke må kaldes for sludder her fra talerstolen, som Venstres ordfører optrådte med om vores finansieringsforslag.
Så det er måske endda et tilbud.
Det ændringsforslag skulle hr. Kristian Jensen overveje at stemme for.
Jeg vil spørge hr. Kristian Jensen, om han ikke finder det usædvanligt, at regeringen med Venstre og De Konservative har talt ganske meget om at bryde den negative sociale arv - statsministeren og socialministeren har skrevet og talt om det, det har hr. Kristian Jensen sikkert også gjort - og her kommer der fra regeringens side et bud på at afsætte 4 mio. kr.
Det er til alle de mennesker, man taler om, og der når man op på at afsætte et lille beløb på 4 mio. kr.
Se, til ét menneske, man taler med, hr. Lomborg, kan man finde 5 mio. kr.
Kan hr. Kristian Jensen fortælle om logikken i den form
for fordeling?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-12-06:
Som det fremgår af tillæg til betænkningen, er lovforslaget nu foreslået opdelt, således at forslaget om lempelse af beskæftigelseskravet for dimittender og andre og det ændringsforslag, der er stillet, kan vedtages selvstændigt.
Debatten og spørgsmålene om DIS-indkomsten har vist, at der er behov for en nærmere analyse af de beregningsmodeller, der anvendes inden for de forskellige lovområder, herunder hvor mange personer der omfattes af de enkelte regelsæt, og hvilken betydning valg af model har for såvel den enkelte som for de offentlige midler.
Kl. 9.10 Der er også under debatten rejst ønske om én model for samtlige lovområder.
Jeg tror derfor, at det vil være en god idé at få belyst modellerne fuldt ud for virkningen i forhold til alle lovområder.
et hurtigtarbejdende tværministerielt udvalg, der skal analysere disse spørgsmål, som kan give os et fyldestgørende grundlag for valg af model.
Det foreliggende forslag kan jo vedtages med den klausul, at jeg giver Folketinget tilsagn om ikke at bruge bemyndigelsen, før Folketinget har haft mulighed for at drøfte valg af model efter afslutningen af det foreslåede udvalgsarbejde.
Aage Frandsen (SF), 2002-12-06:
Vi ønsker, at det ændringsforslag, som vi har været med til at stille, bliver vedtaget, da vi mener, at det er det rigtigste.
Men vi har også forstået på regeringspartierne og på finansministeren, at uanset om man stemmer imod dette ændringsforslag, vil man godt kigge på det problem, som vi mener der vitterlig er i forbindelse med, at a-kasserne også er omfattet. Når vi lægger meget vægt på det, hænger det jo sammen med, at da vi i forbindelse med drøftelser under finanslovforhandlingerne spurgte efter, og ordene er sådan nogenlunde rigtigt gengivet, om der var noget, der kunne genere os i dette forslag, som skulle medvirke til at finansiere nogle ting, var svaret nej.
Nu kan man selvfølgelig have den opfattelse, at det her ikke burde kunne genere os, men jeg tror nu nok, at man generelt måtte regne med, at det her forslag kunne genere os. Så vi føler, at vi har gjort det, der skal gøres, når der forhandles, med hensyn til at finde ud af, hvad der egentlig er tale om, nemlig at vi ikke kendte forslaget, men vi stillede spørgsmål, som var relevante i denne sammenhæng, og der var vi i fuldstændig god tro.
Det er derfor, vi principielt mener, at det bør ud, men hvis regeringen har en anden løsning til at klare problemet, sådan at det er tilfredsstillende for alle parterne, ser vi gerne på det efterfølgende.
Pia Gjellerup (S), 2002-12-06:
Jeg vil gerne kvittere for anmodningen om at få forslaget tilbage til udvalget.
Der udestår endnu nogen uklarhed i forhold til a-kasserne, og der vil jeg bare gerne sige på Socialdemokratiets vegne, at det ikke er selve princippet om, at a-kasserne skal være omfattet af en smidig og effektiv betalingsformidling, men vi synes, det er et problem, når der ikke er nogen som helst udeståender med a-kasserne, at deres medvirken til at være smidig og fleksible så oven i købet skal koste dem nogle penge.
Det synes vi er en forkert metode, og derfor er der stillet et ændringsforslag om helt at tage a-kasserne ud.
Men vi vil gerne se på det, hvis der fra regeringens side kunne komme en løsning, så de faktisk var med i en smidig betalingsordning, men på en måde så de ikke mistede penge.
Så kvittering for at vi tager det tilbage, men en afstemning om et ændringsforslag nu, der handler om, at a-kasserne principielt tages ud; så har vi givet den mening til kende.
Kristian Jensen (V), 2002-12-06:
Der er blevet stillet en række ændringsforslag, der skulle imødekomme problemstillingerne i forhold til a-kassernes situation.
Men vi kan forstå, at der ikke helt er enighed om, hvorvidt der er imødekommelse nok over for de ændringer, der blev påført a-kasserne ved at indføre én afregningskonto af staten.
Derfor skal jeg bare bede om, at forslaget kommer tilbage til fornyet udvalgsbehandling mellem anden og tredje behandling.
Kl. 9.05
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-12-06:
Jeg må jo konstatere, at Socialdemokraterne ingen selvstændige ambitioner har med hensyn til at at hjælpe de mange unge boligløse, kun forringelser.
Hvis fru Pia Gjellerup kan se videre end bare at udtrykke, sådan som jeg hører det, misundelse over, at loven virker, så vil jeg give fru Pia Gjellerup en mulighed for at svare på følgende: Hvad vil Socialdemokratiet sætte i stedet for de mange værelser, de mange boliger til de unge?
Aage Frandsen (SF), 2002-12-06:
Vil hr. Kristian Jensen bekræfte, at det løft, som hr. Kristian Jensen i et tidligere indlæg sagde var et markant løft i forhold til, hvad der er gældende i dag, er et løft på 169 mio. kr. og ikke 425 mio. kr.?
Det er et løft på 169 mio. kr. over 4 år, og det er godt 42 mio. kr. om året.
Er det et markant løft?
Skal vi ikke bare være enige om, at det er det selvfølgelig ikke?
Når regeringen først kører det ned og bagefter hæver det, er det selvfølgelig 425 mio. kr., men ikke i forhold til i år.
Er vi ikke enige om det?
Med hensyn til polemikken med fru Pernille Blach Hansen vil jeg sige: Er det alligevel ikke lidt mærkeligt, at dette Institut for Miljøvurdering nu får flere penge end Det Økonomiske Råd?
Er det, fordi man forventer, at Institut for Miljøvurdering er i stand til at give regeringen det, som regeringen gerne vil have?
Det Økonomiske Råd er vi tit meget uenige med, men det består af nogle eksperter, som er i stand til at give en kvalificeret vurdering, som man så kan være politisk enig eller uenig i.