Keld Albrechtsen (EL), 1999-03-03:
Efter Enhedslistens opfattelse indeholder regeringens redegørelse i mange henseender en række positive elementer, og jeg vil gerne sige, at jeg fandt, at mange passager i redegørelsen var direkte opløftende læsning.
Det synes jeg der er grund til at give udtryk for i en situation, hvor vi fra Enhedslistens side har været nødsaget til at kritisere regeringen ganske skarpt på en række andre områder.
I den her diskussion er der også grund til, synes jeg, at være tilfreds med, at der tegner sig et meget klart flertal i Folketinget, som vil fastholde de beløbsrammer, der er planlagt, og som ikke vil acceptere, at der tages penge ud af disse beløbsrammer og flyttes over på forsvarsbudgettet.
Og det er den erkendelse, der leder til, at man altså nu vil afsætte flere midler til forebyggelse af konflikter, og det er vi meget tilfredse med.
Jeg er meget enig i den betragtning, som hr. Estrup kom med, nemlig at selvfølgelig er mindretalsproblemer ofte medvirkende til at fremkalde konflikter, men fattigdom er så sandelig en helt afgørende medvirkende årsag.
Og det er jo således, at hvis mennesker får bedre levevilkår, ja, så bliver deres lyst til at skyde på hinanden og få ødelagt deres huse og deres tilværelse jo tilsvarende mindre.
Velstanden gør lysten til krigsførelse mindre.
Derfor støtter vi også de målsætninger, der er i redegørelsen, når det gælder bl.a. Øststøtte og miljøstøtte i Europa.
Der vil jeg dog godt sige, at én ting bekymrer os lidt, og det er den prioritering af Øststøtten og miljøstøtten til de østeuropæiske lande, som ligger.
Det har jo været en prioritering, der først og fremmest har rettet sig mod Østersøområdet, men det betyder altså, at det er de mest velstående østeuropæiske lande, som faktisk får den største bistand, det er ikke de fattigste. Og det vil sige, at den fattigdomsmålsætning, som jo ellers er gennemgribende, når vi ser på f.eks. Danidas område, altså ikke på samme måde er en klar del af vores politik i forhold til Østeuropa.
Dermed kan man komme til at forstærke den skævdeling af midlerne, som vi også ser i EU-systemet, hvor det jo er sådan, at de ansøgerlande, som står nærmest til at blive optaget i EU, ja, det er samtidig de lande, som får den største bistand fra EU.
Og det kan altså betyde, dette samlede mønster, at de allerfattigste lande i Østeuropa og i ganske særlig grad dem, som ikke er ansøgerlande til EU, og som jo er de allerfattigste blandt de fattige, ikke får den hjælp, som de har brug for.
Det er et synspunkt, som vi vil fremføre i den diskussion, der skal være om, hvordan man konkret udmønter denne ramme.
Jeg lagde mærke til, at hr. Steen Gade nævnte, at det ikke burde være udelukket, at man også kunne give støtte til andre lande end dem i Østersøområdet.
Og vi vil i hvert fald presse på for at få, om jeg så må sige, fattigdomsmålsætningen integreret noget mere på det område.
Den tilsvarende diskussion kan man jo så rejse omkring den miljøstøtte, som gives til ulande.
Der ligger det jo sådan, at naturligvis kan der være fornuftige årsager til, at det også kan være rimeligt at gå ind med bistand til miljøprojekter i de lande, man kunne kalde mere velstående udviklingslande.
Men efter Enhedslistens opfattelse er det uhyre vigtigt at fastholde fattigdomsmålsætningen som det overordnede princip.
Derfor er vi tilfredse med, at man sikrer, at fattigdomsmålsætningen ved, at man får 60 pct. af midlerne lagt hos Danida, får en tilsvarende tyngde.
Vi vil også meget gerne se på, om det skulle være muligt at få en mere præcis miljømålsætning.
Jeg ledte faktisk efter ordet økologi, men jeg er ikke sikker på, at det rent faktisk er nævnt, og det synes jeg er en fejl.
Jeg synes, at der inden for disse midler også bør være midler, som er præcist rettet mod ikke alene bæredygtige, men også økologiske projekter i den tredje verden. Der tænker jeg ikke mindst på, at vi jo også i øjeblikket ser, at sådanne ting som gensplejsning griber om sig i landbrugsproduktionen i den tredje verden med millioner af hektarer, som, uden at det videnskabelige grundlag er til stede for, at det skulle være sikkert for miljø og sundhed, nu bliver sået til med gensplejsede afgrøder.
Der skulle, synes jeg - det vil vi i hvert fald arbejde for - indbygges også en økologisk målsætning i den her støtte til opbygning af et økologisk landbrug i ulandene.
Jeg skal nævne, at vi også er meget tilfreds med i Enhedslisten, at der oprettes et nyt center for holocaust- og folkemordsstudier.
Vi ved jo, at der blandt de yderste højrekræfter i Europa findes mennesker, som forsøger fuldstændig at bestride det, der foregik i Hitlertiden med mordet på jøder og kommunister og andre milliontal af mennesker, og jeg synes, det er væsentligt, at man får et center for den forskning for at være med til at forebygge, at den slags ting sker igen.
Det var bemærkninger til nogle af de hovedområder, som ligger inden for det her.
Vi vil fra Enhedslistens side gerne i dialog med regeringen om udmøntningen af de her ting, og jeg håber, at regeringen vil skele til nogle af de ønsker, som vi har; så skal vi i hvert fald i givet fald også gerne være med til at skaffe politisk rygdækning i Folketingssalen for den økonomiske målsætning.