runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Jespersen (S), 2001-01-31:
Med hensyn til sagsbehandlingstiden har jeg bedt om at få en opgørelse over, hvor mange sagsbehandlere det vil kræve, for at man kan sige, at det i hvert fald ikke er det, der fungerer som en flaskehals i forhold til sagsbehandlingstiden.
Her er der jo det særlige problem, at det kræver ressourcer i Udlændingestyrelsen, for man skal oplære dem, der kommer ind i den krævende procedure, det jo er at behandle de her sager ordentligt.
Jeg synes, det er meget vigtigt, at man gør sig klart, at hvis man tror, det vigtigste er at bringe sagsbehandlingstiden ned, så risikerer man altså en større tilfældighed i sagsbehandlingen.
Man risikerer ikke alene, at der er nogle, der får afslag, som egentlig skulle have asyl, men man risikerer sandelig også, at der er nogle, der får asyl, som kunne have fået afslag, hvis man havde haft lidt længere tid til at efterforske deres forklaring ordentligt.
Så det kan altså meget vel blive til flere opholdstilladelser
til asylansøgere, hvis man ligesom gør den der sagsbehandlingstid til det vigtigste kriterium. Selvfølgelig skal det gå så hurtigt som overhovedet muligt, og sagsbehandlerne i Udlændingestyrelsen arbejder efter min mening som små heste, og jeg mener, at det også kan være en form for ansvarsforflygtigelse, hvis vi som politikere siger, at hvis de bare rubbede neglene noget mere, så gik det hele lidt mere gelinde.
Det tror jeg ikke de kan, og det er ikke dér, en vigtig forskel ligger.
Med hensyn til udsendelse, som jo er politiets ansvar, er problemet, at de pågældende ikke har udrejsepapirer.
Man skal have et pas og udrejsepapirer for at komme op i en flyvemaskine eller et andet transportmiddel, og derfor skal man have nye indrejsepapirer, rejselegitimation fra det pågældende land.
Hvis de nægter at sende de papirer, jamen så har politiet det problem, at så kan de ikke få vedkommende op i et transportmiddel.
Det, problemet består i, er at få lavet aftaler og sikre, at man får de papirer, og det er ikke så nemt, som det lyder.
Alle parter er faktisk meget interesseret i, at de mennesker kommer tilbage til deres hjemland.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-31:
Jeg vil godt spørge ministeren, hvad ministeren vil gøre, for at sagsbehandlingstiden bliver kortere.
det, der skal til, for at de sagsbehandlinger kommer til at gå hurtigt, så de pågældende kan blive udsendt, når man har konstateret, at de ikke kan være her.
Så vil jeg godt spørge ministeren: Hvad er der egentlig i vejen for, at regeringen lægger sig det på sinde, at når en asylsøger gentagne gange har begået kriminalitet, at man så sender den asylsøger ud af landet, altså udviser den pågældende?
Hvad er problemet her?
Jeg kan konstatere, at den danske ambassaderåd i Kiev, Jens Holm, i Jyllands-Posten i dag siger, at hvis man ikke gør det, så kommer der bare endnu flere og endnu flere og endnu flere til Danmark.
Og det er uanset om sagsbehandlingen er 30 dage eller 37 dage, eller hvad den er, for man får lommepenge, man får mulighed for at få en ordentlig bolig osv., og imens kan man begå kriminalitet.
Så jeg vil godt spørge ministeren: Hvad er problemet i at udsende de pågældende, så snart man har konstateret, der er begået kriminalitet?
Karen Jespersen (S), 2001-01-31:
Det går sådan med sagsbehandlingstiden i Udlændingestyrelsen, når man ser på de her sager, altså med asylansøgere, der kommer fra de såkaldte SNG-lande, at den i øjeblikket er på 37 dage.
Det skal sammenholdes med, at den, så vidt jeg husker, for samtlige sager er på 160 dage.
En del af forklaringen på, at den er nede på 37 dage i de her tilfælde, er, at man ikke benytter sig af muligheden af at bruge den såkaldte Dublinprocedure.
Man skal altså ikke ud at spørge andre lande, om de kender til de her asylansøgere, og hvis de gør det, har man jo så mulighed for at sende dem tilbage til de lande, hvor de så skal have behandlet deres sag.
Den procedure bliver sprunget over.
Dertil kommer så, at den særlige enhed, der er nedsat, er en enhed, der så også bliver kvalificeret til at sørge for at ekspedere de her sager meget hurtigt.
Og det gør så, at sagsbehandlingstiden er på 37 dage.
Dertil kommer så den klageret, man har til Flygtningenævnet, og der skal behandlingen i Flygtningenævnet jo altid lægges oveni, og den er i øjeblikket på 47 dage.
Endelig er det jo sådan, at når sagen er færdigbehandlet, så er det, som det også fremgik af svaret på det tidligere spørgsmål, en gang imellem sådan, at de pågældende lande ikke uden videre vil acceptere, at de mennesker, der er i udsendelsesposition, som det hedder, hører til i det land, de selv siger de kommer fra, og det kan så skabe yderligere ventetid.
Men i selve Udlændingestyrelsen er den altså p.t. 37 dage for den gruppe her.
John Vinther (KF), 2001-01-31:
Den første del af spørgsmålet har vi sådan set været inde på under det forudgående spørgsmål, så jeg skal alene berøre den del af det, der har med sagsbehandlingstiden at gøre.
Nu er der gået noget tid siden den 23. november, og derfor mener jeg, det er relevant, at ministeren oplyser om, hvordan det så rent faktisk går med sagsbehandlingstiden i de her særlige typer sager, hvor vi har med kriminelle asylsøgere at gøre.
»Er det ministerens opfattelse, at løsningen med at samle kriminelle asylansøgere i Sandholmlejren er en tilfredsstillende løsning, og yder anbringelsen af de kriminelle asylansøgere samme effektive værn mod kriminelle asylansøgeres kriminalitet, som hvis anbringelsen af de kriminelle asylansøgere var sket på Middelgrundsfortet, og hvad kan ministeren oplyse om asylsagsbehandlingstiden for denne særlige gruppe af asylansøgere?«
Skriftlig begrundelse
Der henvises endvidere til, at ministeren tidligere - herunder i forbindelse med behandlingen af F 6 om indsatsen for at nedbringe antallet af kriminelle asylansøgere den 23. november 2000 - har peget på nedsættelsen af en specialgruppe til behandling af asylsager vedrørende ansøgere fra SNG-landene, som et middel til at nedbringe sagsbehandlingstiden.
Karen Jespersen (S), 2001-01-31:
Nej, sådan kan man faktisk ikke stille det op, for hvis man vælger at sige, at de mennesker, der ikke har begået nogen kriminalitet, heller ikke skal frihedsberøves, jamen så skal de sådan set have en tilsvarende fri passage fra en ø, som de har fra f.eks. Sandholm.
Det er sådan set reglerne, der er det mest grundlæggende, uanset hvor beliggenheden er.
Så man kan sige, at det måske alt andet lige er lidt mere besværligt, hvis sådan et center ligger på en ø.
Men grundlæggende er reglerne altså nøjagtig de samme, lige meget hvor beliggenheden er.
Hermed sluttede spørgsmålet.
John Vinther (KF), 2001-01-31:
Jeg er ganske enig i formålet.
Nu er ministre jo også omfattet af taletidsreglerne, så jeg skal ikke klandre indenrigsministeren for, at jeg ikke fik et meget fyldestgørende svar, men jeg forsøger så én gang til og skal forsøge at gøre spørgsmålet mere enkelt end før. Er det ikke korrekt, at en løsning med frihedsberøvelse fordrer, at den pågældende har begået kriminalitet og altså er blevet snuppet, mens der ikke er noget som helst til hinder for, at vi med ø-løsningen kan vælge at sætte asylsøgere, der kommer fra lande, der erfaringsmæssigt giver den her slags problemer, ud på en sådan øde ø, uden at de først behøver at have gjort noget?
Karen Jespersen (S), 2001-01-31:
Til hr. Lars Kramer Mikkelsen: Det er rigtigt, at det jo er meget vigtigt, at man hele tiden sørger for at have en dokumentation for, hvad billedet er af de problemer, der er baggrunden for, at man griber til lovændringer.
Og så er der selvfølgelig her et gråzoneområde, der ikke uden videre afspejler sig i statistikker, som f.eks. antal sigtelser, men som alligevel udgør et problem, og dér arbejder vi med at finde ud af, hvordan vi tydeliggør det problemfelt, vi har med at gøre, som rækker ud over selve antallet af sigtelser. Til hr. Peter Skaarup: Det er jo sådan, at konventionerne bliver fortolket sådan, at man godt kan søge asyl fra et hvilket som helst land.
F.eks. er det ikke Danmarks holdning, at man sender et menneske tilbage til en dødsstraf f.eks., selv om det er en straf i det pågældende land.
Der er jo nogle lande, som vi har almindeligt samkvem med, som har underskrevet en eller anden konvention, og som stadig væk har dødsstraf, for nu at nævne ét eksempel - men det er jo ikke temaet for spørgsmålet her - som baggrund for den situation, hr. Peter Skaarup nævner.
Det møde, der var i dag, var et ganske almindeligt ugentligt møde mellem ordførerne, og der er nu ikke nogen uenighed mellem ordførerne, men det er jo nogle lidt vanskelige sager, vi undersøger, og det er vi altså i fuld gang med.
Til hr. John Vinther: Vi kan sige, at det overordnede formål er at gøre det så svært for dem, der kommer hertil for at berige sig, så de holder sig væk.
Om det så er den ene eller den anden beliggenhed, eller hvordan vi laver det rent lovgivningsmæssigt, så er det også juristernes opgave at komme med de bedste bud på, hvordan vi opfylder det formål, som jeg ærlig talt tror, vi alle sammen er enige om.
John Vinther (KF), 2001-01-31:
Nu er svaret på, hvorfor man ikke kan anvende Middelgrunden, at der stadig skal være helt almindelig adgang til og fra Middelgrunden.
Det skal ikke skille os ad, der er masser af øer i det danske land, og hvis indenrigsministeren en dag skal bruge hjælp til at finde ø-løsningen, er
Det Konservative Folkeparti stadig til rådighed.
Men jeg takker for bekræftelsen af, at der altså ikke er noget som helst til hinder for, at man rent faktisk kan vælge denne her løsning, der altså er gået under betegnelsen den øde ø.
Kan ministeren så ikke også bekræfte, at der heller ikke er noget som helst til hinder for, at man i forbindelse med en sådan løsning kan vælge at placere asylansøgere, der kommer fra lande, der erfaringsmæssigt giver anledning til denne her slags problemer, på en sådan ø, og at modsætningen, nemlig den løsning, som indenrigsministeren nu arbejder på, rent faktisk fordrer, at de først skal have begået noget kriminelt, før man går i gang med frihedsberøvelsen.
Og set i det lys, er det så i virkeligheden ikke indenrigsministerens opfattelse, at øde ø-løsningen stadig er en bedre løsning?
Peter Skaarup (DF), 2001-01-31:
Jeg ved ikke, hvor hr. Lars Kramer Mikkelsen har fra, at dele af oppositionen skulle bygge deres politik på formiddagsavisernes udsagn.
Hvis det endelig var sådan, det hang sammen, var der vel heller ikke noget galt i det, hvis vi gjorde det, men jeg ved egentlig ikke, hvor hr. Lars Kramer Mikkelsen har det fra.
Men jeg vil vende mig til det spørgsmål til ministeren, som er vi inde på her i dag, og det handler stadig væk om et spørgsmål, jeg ikke fik svar på, nemlig om det er særlig fornuftigt, at Danmark accepterer, at lande, som åbenlyst er flygtningeproducerende, hvis borgere vi også har givet asyl, nemlig Armenien, Aserbajdsjan, Georgien, er medlemmer af Europarådet og må siges at være sikre lande, i og med at de
både har underskrevet de to flygtningekonventioner og også har underskrevet medlemskabet af Europarådet.
Er det særlig fornuftigt af regeringen at acceptere det?
Det er mit ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål går så på, om ministeren er kommet videre med de forhandlinger, for jeg havde forstået, at der skulle være forhandlinger med alle Folketingets partier, eller i hvert fald en del partier i dag, men som jeg har forstået det på ministeren nu, er det stadig kun regeringspartierne, der vil forsøge at afklare, hvor man står henne. Jeg tror, det ligger mange på sinde, at det her går meget stærkt, og derfor er jeg interesseret i at vide, hvornår man går videre med andre partier end bare de to regeringspartier, som åbenbart ikke rigtig kan blive enige.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2001-01-31:
Det skal så være kort, der er jo ingen grund til at trætte
Tingets mange medlemmer med de her ting længere.
Men jeg vil blot til hr. Peter Skaarup og så afsluttende i et nyt spørgsmål til ministeren sige, at der såmænd ikke lå nogen kvalitetsbedømmelse i udtrykket formiddagsaviser, men der lå - og det er ganske korrekt - en kvalitetsbedømmelse i forhold til dele af oppositionen.
Men det er blot en konstatering af, at dele af oppositionen bygger deres politik og hele deres politik på, hvad der står i formiddagsaviser, og det synes jeg er et problem for oppositionen. Jeg vil godt have bekræftet af ministeren, at det selvfølgelig ikke er den måde, regeringen opbygger sin politik på.
Karen Jespersen (S), 2001-01-31:
Til hr. John Vinther, der spørger, om jeg kan bekræfte, at der er sket en stigning, vil jeg sige, at det samlede billede peger på, at det er der.
Men hvis man ser på den her håndfaste dokumentation, nemlig antallet af sigtelser, er billedet altså sådan, som det er. Men det var jo også netop en medgivelse af, at der er et pres på lokalområdet, når jeg understreger de bestræbelser, politiet har udvist, og at regeringen har overvejelser om, hvad vi kan gøre derudover.
Det, der sker i øjeblikket, er, at jeg laver nogle forslag til, hvordan en eventuel lovændring kunne se ud, som jeg så forelægger for regeringspartiernes ordførere.
Og er der enighed om, at der skal ske nogle ændringer, jamen så bliver det bekendt for Folketinget.
Med hensyn til Middelgrundsfortet har det jo tidligere været brugt som asylcenter, men det er også sådan, at hvis ikke der er nogle lovændringer, så skal der være fri sejlads til og fra sådan et sted som Middelgrundsfortet.
Det var der også dengang, det blev brugt som flygtningecenter.
Så man kan sige: Det, at man bruger f.eks. Middelgrundsfortet - nu ville det være synd, fordi der er en række andre faciliteter i dag, der er ganske udmærkede - ville sådan set ikke have en større effekt end det at bruge Center Sandholm, hvis ikke det er forbundet med lovændringer, som f.eks. dem, regeringen nu påtænker.
Og det kan så også lige så godt være på Center Sandholm.
Og på den måde har jeg jo også besvaret hr. Lars Kramer
Mikkelsens spørgsmål om, hvorvidt der er initiativer i gang, og det, regeringen bygger på, er et samlet billede og en samlet vurdering af situationen.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2001-01-31:
Jeg vil godt spørge ministeren, om ministeren kan bekræfte - og det har hun så faktisk allerede gjort - at der pågår intensive forhandlinger i forbindelse med at få grebet effektivt ind over for kriminelle asylansøgere.
Og så vil jeg også bede ministeren om at bekræfte, at det ikke er sådan, at regeringen bygger sin politik på artikler i formiddagsbladene, som jeg kan forstå at dele af oppositionen bygger deres politik på.
Og der vil jeg bede ministeren om at bekræfte, at det gør man ikke i regeringen.
Man bygger sin politik på faktuelle oplysninger.
Christian H. Hansen (DF), 2001-01-31:
Nu nævner ministeren, at der så på næste rådsmøde skal være indsamlet nogle tal.
Hvis de tal ikke er indsamlet, hvor lang tid bliver det så udsat igen?
Man har jo før hørt om, at hvis man har truffet en beslutning om, at der skulle indgives oplysninger om nogle tal, eller hvis eksempelvis nogle direktiver skulle tilsluttes i nogle lande, så var ikke alle lande lige hurtige.
Det kunne man også forestille sig skete med denne her rapport.
Agter regeringen så at gå ind og sige: Jamen indtil vi har fået en afklaring på det her i EU, vil vi yde det danske landbrug en form for ligestilling?
Man kunne forestille sig, at regeringen gik ind og sagde, at man ydede tilskud til de test, som skal tages, hvor det jo i øjeblikket koster landmanden 250 kr. pr. test,
indtil man havde en helt klar melding fra EU om, hvad man vil gøre dernede.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-01-31:
Man siger godt nok, at disse mure er tykke, men at de er så tykke, at det, der sker uden for murene, ikke på nogen måde kan trænge herind til statsministeren, er dog utroligt.
Hvis der kommer en nettoindvandring til det danske samfund på 18.000 i gennemsnit pr. år i årene fremover, vil statsministeren så virkelig fastholde, at det ikke har nogen som helst betydning for boligmarkedet?
Det kræver ingen nye boliger overhovedet til netto 18.000 nye borgere i det danske samfund hvert år?
Er det virkelig statsministerens logik?
Det er jo himmelråbende.
Det er jo det, statsministeren giver udtryk for her i dag.
Der er absolut ingen sammenhæng med 18.000 nye borgere netto til det danske samfund hvert år og så mangelen på boliger.
Så tror jeg, at statsministeren ville opleve en helt anden verden end den, statsministeren giver udtryk for her i dag.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-31:
Jeg skal bare i forlængelse af det, som statsministeren ikke svarede på her, spørge igen: Mener statsministeren, at hvis man har været medlem af et almennyttigt boligselskab gennem 16 år, har ventet på en bolig alle de år og er gået op og har spurgt mange gange, måske hver eneste måned hvert eneste år -
er det så rimeligt, at der kommer en flygtning, som får en bolig efter få måneder?
Er det rimeligt med den boligpolitik, som regeringen også gerne vil have, hvor regeringen taler om, at det er vigtigt, at de ældre medborgere får en bolig hurtigt og kan vælge osv.?
Er det en rimelig måde at gøre det på?
Og er det rimeligt, at man f.eks. i København, som har socialdemokratisk styre, lukker seks plejehjem efter tvang fra Socialdemokratiet, som siger: Her skal de ældre mennesker smides ud af deres plejeboliger i løbet af nogle få måneder?
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-01-31:
Jeg kan sige, at jeg ikke har meget nyt at tilføje ud over det, vi har været inde på i dag.
Der er i København og i Århus en situation, hvor vi kunne ønske os en bedre fordeling af boligerne, og hvor vi også gerne vil arbejde for, at de unge mennesker i de kommende år får nogle bedre chancer for at få opfyldt deres boligbehov.
Det er noget, vi arbejder
meget intenst med, og det vil vi selvfølgelig også kunne fremlægge nogle fornuftige retningslinjer for.
Jeg tror også, det hører med, at vi hjælper hinanden med et bedre flow, en bedre fordeling af boligerne - på frivilligt grundlag naturligvis, efter eget valg, men således at den ældre del af befolkningen kan vælge den bolig, man nu finder passende, og de yngre familier, som måske har behov for lidt større boliger, kan få opfyldt deres boligbehov.
Det handler om at hjælpe hinanden, og det handler om at holde et rimelig højt byggeaktivitetsniveau, og det er selvfølgelig også det, vi har lagt op til de kommende år.
Det korte svar på det korte spørgsmål, jeg skal forholde mig til, er altså: Nej, der er ikke den sammenhæng, som Dansk Folkeparti mener, og jeg har i øvrigt ikke mere at tilføje.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-01-31:
Jeg vil gerne opfordre statsministeren til, at vi får afmystificeret den debat, Dansk Folkeparti her prøver at få til at køre af sporet, også ved at regeringen fremlægger de kendsgerninger, vi har på området.
Derfor vil jeg gerne bede statsministeren bekræfte, at hovedårsagen til, at der er opstået den store boligmangel, faktisk er, at gennemsnitstallet af beboere i hver husstand er faldet fra ca. 2,5 personer og er på vej ned mod 2 personer pr. husstand.
Det ligger stort set fast, der er næsten ingen vækst.
Den baserer sig ikke på kendsgerninger, men på udbredelse af forkerte forestillinger.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-31:
Jeg vil godt spørge statsministeren: Synes statsministeren, det er rimeligt, at en dansk statsborger, der har været medlem af et almennyttigt boligselskab gennem 16 år, ikke har fået en bolig endnu, hvorimod personer, der kommer hertil fra andre lande, har krav på at få en bolig efter 3 måneder?
Er det en rimelig måde at håndtere boligpolitikken på?
Så vil jeg godt anholde det, som statsministeren siger om, at vi har brug for boliger til vore unge studerende.
Det er fuldstændig rigtigt.
Der er i de større byer, specielt Århus og København, brug for ekstra boliger, når de studerende kommer dertil i september og skal starte på deres uddannelse.
Der er ikke boliger nok.
Men er statsministeren så enig i, at det er en god idé, at man f.eks. på de københavnske kollegier har flygtninge boende, fordi de også skal have en bolig?
Er det fornuftigt?
Er det rigtigt, at det er den vej, vi skal gå?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-01-31:
Det var da et utroligt svar!
Det er velkendt, at statsministeren ikke bryder sig om Dansk Folkeparti og vores måde at argumentere på, og det behøver statsministeren ikke at spilde Folketingets tid på at forklare én gang til.
Men at sige, at størstedelen af de udlændinge, der kommer til Danmark og bosætter sig i det danske samfund, er forfulgte dér, hvor de kommer fra - det er dog utroligt at komme med sådan en påstand!
Alle, der læser statistikkerne på udlændingeområdet, ved, at hovedparten af dem, der kommer hertil og tager ophold i det danske samfund, kommer på grund af familiesammenføringsreglerne.
De kommer overhovedet ikke, fordi de får tildelt asylstatus i Danmark, de kommer efterfølgende, fordi de bliver familiesammenført med folk, der har fået ophold i Danmark.
Det er tilfældet for hovedparten af dem, der kommer.
De er overhovedet ikke spor forfulgt, og det er utroligt, at statsministeren kan få sig selv til at sige det her i Folketinget.
Det andet, statsministeren kom med i sin besvarelse, var, at mange job bestrides af udlændinge, og det skal vi bare være glade for, og så nævnte statsministeren taxachaufførerne.
Jamen er statsministeren da ikke bekendt med de seneste statistikker, der er kommet over, hvor mange af udlændingene, der slet ikke er i arbejde? Hovedproblemet er faktisk - og det troede jeg også statsministeren mente, for han har i hvert fald tidligere gjort rede for, at det mente han - at mange udlændinge ikke er i arbejde.
Men nu er statsministeren lige pludselig vendt rundt på en tallerken og snakker om, at det er godt, fordi der er nogle dovne danskere, der ikke gider tage de job, som vi lykkeligvis har udlændingene til at tage.
Jeg må prøve at henlede statsministerens opmærksomhed på nogle faktuelle ting.
Er statsministeren bekendt med Danmarks Statistiks vurdering af, at der fra 1990 til 1999 gennemsnitligt er indvandret netto 13.000 personer om året til det danske samfund, og at man forventer, at det fremover bliver 18.000 personer om året?
Hvis vi sammenholder det med den forventede mangel af boliger i det danske samfund, kan statsministeren så ikke lynhurtigt bekræfte det spørgsmål, jeg har stillet her i dag, nemlig at den kommende forventede boligmangel ikke udelukkende, men bl.a. skyldes den store tilflytning af asylansøgere og familiesammenførte?
De to tal burde gøre det nemt for statsministeren at svare ja til det spørgsmål.
Jens Hald Madsen (V), 2001-01-31:
»Kan ministeren redegøre for sin udtalelse af 7. januar 2001
fra Det Radikale Venstres nytårsstævne i Nyborg om, at Socialdemokratiet gentagne gange på fortrolige møder har ønsket at nedskære den danske ulandsbistand, som det fremgår den 8. januar 2001 i Aktuelt, Politiken, Morgenavisen Jyllands-Posten samt Berlingske Tidende?