runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dorte Bennedsen (S), 2001-05-07:
Nu vil jeg ikke blande mig i den lange pingpong, der var på korte bemærkninger umiddelbart efter ministerens indlæg, men der var fru Tove Videbæk jo oppe i flere omgange og tale om de dér aldersgrænser på 18 og 20 og 21 år. Det, som jeg synes er interessant at vide i den sammenhæng, er jo i for sig ikke, om aldersgrænsen er 18 år eller 21 år, men om den fungerer, om den 18-årige så går ud og får den 19-årige til at købe for sig osv.
Jeg er meget enig i, at der har været en effekt af det, vi har foretaget os hidtil, men fordi vi ikke er kyndige i alle detaljer på det her område - heller ikke vi, der er sundhedspolitikere - synes jeg, det er vigtigt at få en vurdering af, hvad der sker, hvis vi sætter aldersgrænsen op fra 15 år til 18 år.
Jeg mindes engang for en del år siden - af gode grunde mange år siden - hvor jeg kom med min 15-årige 2 m høje søn til Ebeltoft Bibliotek.
Dér havde man lavet nogle meget fornuftige foranstaltninger, for at unge mennesker ikke kunne komme til skade i elevatoren, så der stod: Børn under 16 år må ikke køre alene i denne elevator.
Det havde jeg megen fornøjelse af over for min søn, men hvor fornuftigt det
egentlig var, er jeg ikke helt sikker på.
I princippet kunne man sige, at det er fint at sætte aldersgrænsen op til 18 år, hvis det har effekt, og hvis ikke det bliver omgået.
Jørgen Winther (V), 2001-05-07:
Jeg er enig med fru Dorte Bennedsen.
Vi kan ikke være kyndige inden for alle detaljer i sundhedspolitik.
Det er også derfor, vi har så store ører: Vi skal hele tiden følge med. Der er mange ting, vi skal have lært. Angående forslaget her: Det drejer sig om, hvorvidt man nu skal hæve aldersgrænsen for forbud mod salg af alkohol til unge fra 15 til 18 år.
Det er vigtigt, at vi gør en indsats for det ret store alkoholforbrug og også -misbrug, som vi har inden for aldersgrænsen fra 15-18-årige.
Men Venstres grundholdning her er, at vi altså ikke vil straffe alle de unge, som har et fornuftigt forbrug af og forhold til alkohol.
Så mener vi også, at det er vigtigt, at forældrene fremstår som gode eksempler for deres børn med henblik på alkoholvaner.
Og så er der også en lille ting, jeg godt vil nævne i forbindelse med alkohol.
Altså rygning mener jeg er farligt på alle punkter.
Jeg har ikke fundet ret meget gavnligt ved rygning, ud over at det er selskabeligt og socialt fremmende osv.
Men angående alkohol er der jo masser af undersøgelser, der viser og dokumenterer, at et til to måske tre glas rødvin eller samme antal øl om dagen osv. er gavnligt på flere områder.
Det synes jeg også er vigtigt at vide, at hvis man går ind og er streng alkoholfanatiker, er det nok ikke helt så sundt, som hvis man har et afslappet forhold til alkohol og får en lille smule sådan ret regelmæssigt.
Venstre har så også den holdning, at vi ikke vil have alt for mange begrænsninger, ikke alt for mange love i samfundet, og især vil vi kun have love, som vi ved helt klart kan overholdes.
Vi synes også, at en stor ung mand på fru Dorthe Bennedsens søns højde på de 2 m, sådan en knægt på 17½ år skal da have lov til at gå ind og købe en øl, hvis han er tørstig osv.
Det er da udtryk for, at man kan få et fornuftigt, afslappet forhold til alkohol.
Efter hårdt arbejde - nu er der jo mange, der har været i haven her i weekenden - er sådan en øl jo utrolig dejlig, og jeg tror også, den er sund på mange måder.
Det kan den også være
for en knægt på 17½ år.
Han skal have lov til at gå hen til købmanden og købe sådan en.
Venstre afviser altså forslaget, men vi har da sympati
for mange af intentionerne.
Vi ser også gerne, at de unge drikker noget mindre, og også at mange af de voksne drikker noget mindre.
Skulle den så være på 21 år eller 24 år eller 27 år?
Hvor skulle grænsen egentlig være?
Tove Videbæk (KRF), 2001-05-07:
Jeg skal nok vente med at svare på spørgsmål.
Jeg stiller et spørgsmål til hr. Jørgen Winther.
Hr. Jørgen Winther siger, at det da er o.k., at unge har et fornuftigt forbrug af alkohol.
Hvad er det?
Hvad er et fornuftigt forbrug af alkohol for unge?
Hr. Jørgen Winther konstaterer, at to-tre glas rødvin er sundt.
Er alle eksperter enige med hr. Jørgen Winther i det?
Jeg synes, jeg har hørt nogle andre udtalelser.
Er hr. Jørgen Winther enig med de eksperter, der siger, at alkohol skader de unges psykiske og følelsesmæssige og også fysiske udvikling?
Det er der faktisk
mange undersøgelser der viser.
Er hr. Jørgen Winther enig i de undersøgelsesresultater?
Jørgen Winther (V), 2001-05-07:
Jeg synes, det var mere smart, hvis Kristeligt Folkeparti svarede på det, som jeg spurgte om, men det svar får jeg måske lidt senere.
Jeg er ikke ekspert på det her område, lige så lidt som jeg er det på andre områder.
Jeg er sådan almindelig folkevalgt og ved lidt om det hele.
Men hvis det er sådan, at en ung mand på 16-17 år drikker en øl om dagen, tror jeg ikke, at selv den dygtigste ekspert kan bevise, at det er skadeligt. Tværtimod, jeg tror, det er gavnligt.
Om alle eksperter er enige om, at to glas rødvin er sundt for alle: Eksperter er aldrig enige, og jeg vil da også sige, at hvis man har en alvorlig kronisk leversygdom, bliver man ikke anbefalet to glas rødvin, men for befolkningen i det hele taget, som har et nogenlunde godt helbred osv., er to glas rødvin godt.
Det forebygger hjerneblødning osv. Og det får en i lidt bedre humør.
Så det er sundt på mange måder.
Anni Svanholt (SF), 2001-05-07:
Danske unge har en meget kedelig europæisk rekord: Det største alkoholforbrug og den tidligste debut.
Det kan give både sundhedsmæssige og sociale problemer.
Og der er altså brug for en meget bred indsats i mange sammenhænge, hvis det skal lykkes at ændre de unges alkoholkultur.
Der er mange gode forslag i den deklaration om unge og alkohol, som blev vedtaget på WHO's europæiske ministerkonference i februar i Stockholm, som bør følges op.
Og vi har naturligvis en forventning om, at regeringen tager fat.
Vi har også en forventning om, at regeringen dropper enhver tanke om at nedsætte afgifterne på stærk spiritus, for det er i hvert fald i denne her sammenhæng et utrolig dårligt signal.
Man kan spørge, hvorfor de unge drikker så meget.
Forældre og andre voksne skal naturligvis inddrages aktivt, hvis unges alkoholvaner skal ændres i positiv retning.
Kristeligt Folkeparti foreslår, at grænsen for, hvornår unge må købe alkohol, skal hæves fra 15 år til 18 år.
I SF har vi meget sympati for intentionerne i forslaget.
Vi støttede i sin tid, at vi fik et forbud mod salg af alkohol til unge under 15 år, og det ser jo ud til at have hjulpet, men vi kan ikke helt vide, om det er det alene, der har hjulpet.
Alkoholforbruget er faldet, men forbudet har ikke virket ret længe.
Vi kan imidlertid være i tvivl om, hvorvidt et forbud mod salg af alkohol til unge under 18 år vil have den samme effekt.
Hvis vi hæver aldersgrænsen, vil det så også få det resultat, at alkoholforbruget vil falde?
Det er nemlig spørgsmålet, om den aldersgruppe her vil acceptere og respektere forbudet.
Vi mener, at det nuværende forbud bør virke i længere tid, og derudover bør det undersøges, om det overhovedet vil give den ønskede effekt, inden forbudsgrænsen ændres.
Så vi er meget tilfredse med, at sundhedsministeren vil iværksætte det analysearbejde, så vi alle sammen kan blive klogere på, hvilken effekt der vil være, hvis man vil overveje at hæve den grænse.
Så som forslaget ligger her, afviser vi det.
Vi er meget optaget af, at der bliver iværksat en stærk indsats, en bred indsats, oplysningsvirksomhed og en opfordring til uddannelsesinstitutioner om at få en alkoholpolitik osv.
Man må tage fat på baggrund af den deklaration.
For det er jo det, det handler om, nemlig en bred indsats.
Tove Videbæk (KRF), 2001-05-07:
Fru Anni Svanholt er ikke sikker på, om det vil hjælpe at sætte aldersgrænsen op til 18 år, men mener fru Anni Svanholt ikke at kunne se på tallene, at der er en klar sammenhæng mellem de unges drikkeri og aldersgrænser for salg?
I Danmark, som har den allerlaveste aldersgrænse, 15 år, dér drikker de unge allermest, mens de unge i lande, som også er blevet nævnt her, Norge og Sverige, drikker langt mindre. Så aldersgrænser og unges drikkeri hænger helt konkret sammen, som det ser ud for mig.
Men er fru Anni Svanholt enig i det?
Anni Svanholt (SF), 2001-05-07:
Jeg mener ikke, at man på den baggrund bare kan fastslå, at hvis man hæver aldersgrænsen, så vil man automatisk få lige så stor en effekt eller en effekt, som man nu har fået i et eller andet omfang ved at have forbudet ved 15 år.
Endelig kan vi, som jeg har sagt i min tale, være i tvivl om, hvorvidt den aldersgruppe, vi her taler om, de unge, vil efterleve et forbud.
Vi mener, at vi skal sætte ind på anden vis, først og fremmest arbejde med de unge og forældre i den sammenhæng.
Birthe Skaarup (DF), 2001-05-07:
Ingen kan lukke øjnene for, at der drikkes for meget blandt ungdommen i dag, når de unge skal til fest, men også i hverdagen.
Det er naturligvis et problem, som skal tages alvorligt.
En god fest for mange unge er indbegrebet af, at nu skal der drikkes, men også før en fest starter skal der varmes op med et kvantum spiritus, for ellers kan festen ikke blive sjov og livlig nok. Men det er ikke mere end 3 år siden, at loven blev ændret til, at der ikke måtte sælges alkohol til børn under 15 år.
I Dansk Folkeparti mener vi, at vi skal lade det blive ved den grænse.
Desuden må og skal forældrene naturligvis tage et ansvar.
Det er nu engang dem, som skal opdrage deres børn, og ikke det offentlige eller dem, der sælger alkohol.
Vi ved alle sammen, at alkohol er skadeligt, og derfor må den forebyggende indsats intensiveres i folkeskolen og på uddannelsesstederne.
Skolerne kan f.eks. invitere tørlagte alkoholikere ud på skolerne, hvor de kan fortælle om konsekvenserne ved at indtage for meget alkohol.
Skolebestyrelserne kan også sætte dagsordenen med en forebyggende oplysningsindsats.
Man kunne f.eks. starte med at lukke for ølsalg på fredagscafeerne.
Det er en kendt sag, at fredagscafeerne med ølsalg på ungdomsuddannelserne i flere tilfælde er starten på weekendens drikkeri blandt de unge.
Dansk Folkeparti har slået til lyd for, at man skulle indføre oplysning i skolen.
Man skulle have nogle fag, hvor man simpelt hen gik ind og oplyste bl.a. om alkohol, men også om andre rusmidler.
For et tidligt stort forbrug af disse stoffer, og det kan både være alkohol og andre rusmidler, kan føre til en afhængighed, som kan vare hele livet.
Derfor synes vi, at det er vigtigt i lighed med alkoholpolitik på arbejdspladser, at de forskellige uddannelsesinstitutioner og naturligvis også folkeskolen indfører og har en alkoholpolitik på det område.
Nogle har allerede gjort det, men andre må og skal følge trop.
Desuden mener vi, at detailhandelen vil få problemer, såfremt dette forslag vedtages.
Skal der vises legitimation fra de unges side?
Hvem har ansvaret, såfremt de unge køber alkohol hos detailhandelen?
Er det de ansatte, eller er det butiksindehaverne?
Endelig ved vi også, at såfremt de unge vil have alkohol, så kan de meget nemt få kammerater til at købe det, og vi har hørt, at også forældre er indforstået med, at deres unge mennesker omkring 15-18 år skal nyde noget øl, inden de tager af sted til en fest. Vi er enige med Kristeligt Folkeparti i, at de unge ikke bør drikke så meget, som de gør, men vi vil igen påpege, at det er et forældreansvar.
De må og bør påtage sig ansvaret
for omfanget af deres børns og unges alkoholforbrug.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2001-05-07:
Alkoholforbruget hos de unge synes jeg er skræmmende stort, og derfor er Centrum-Demokraterne også glad for, at Kristeligt Folkeparti tager initiativet med lovforslaget. For da Folketinget vedtog at indføre en aldersgrænse på 15 år for unges køb af alkohol, drejede debatten dengang sig særligt om det nyttesløse i at indføre en lovgivning, der ikke kan kontrolleres og meget vanskeligt sanktioneres.
Der var derfor enighed i de partier, der bar loven igennem, at alene signalværdien, det, at Folketinget tog de unges alt for store alkoholforbrug alvorligt, ville have en betydelig virkning. Det ville ikke mindst være en støtte til de uddannelsesmiljøer, de unge færdes i dagligt, men da også i fritiden og som en støtte til lærere, pædagoger, idrætsledere og ikke mindst forældre.
Jeg tror særlig, at det er det sidste, altså påvirkningen, som sammen med påbudet til de butikker, der sælger alkohol, har givet den virkning, man nu kan se i de nye tal over de unges forbrug.
Det har haft en glædelig og positiv virkning.
I CD's gruppe har det da også givet anledning til en debat om nødvendigheden af at sætte grænsen op til de 18 år.
For det taler jo, at grænsen for udskænkning og køb så kommer til at følges ad som i de lande, vi sammenligner os med, samt også de gode erfaringer med en 15-års-grænse.
Imod det er så usikkerheden om, hvorvidt den positive virkning ved en 15-års-grænse vil have den samme effekt ved de 18 år.
De unge på 16-17 år er jo i dag en del mere modne, end de var blot for nogle år siden.
I CD ser vi gerne, at regeringen bruger debatten om Kristeligt Folkepartis lovforslag til at fremlægge en samlet pakke for en forstærket indsats på alkoholområdet, som tager nogle af intentionerne og erfaringerne med, som vi har fået fra 15-års-grænsen, og der vil jeg gerne have, at det målrettes særligt til de unge.
Jeg vil selv ved den lejlighed, hvis vi kommer så langt, stemme for det.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2001-05-07:
Jeg tror, at vi alle er interesseret i at begrænse unges brug af alkohol, og det synes jeg også fremgår af debatten i dag.
Jeg tror heller ikke, der er nogle af os, der er stolte over, at danske unge har de fleste rekorder på alkoholområdet.
Det Radikale Venstre er meget tilfreds med, at vi har fået en lov, der forbyder salg af alkohol til børn under 15 år, og den grænse må såmænd gerne sættes op til 16 år.
Med lovforslaget her er det meningen, at det skal være forbudt at købe alkohol for unge under 18 år.
Det Radikale Venstre vil ikke hævde, at der ikke er sammenhæng mellem tilgængelighed og forbrug, men det er nok vanskeligt at begrænse forbruget ad forbudsvejen, jo ældre børnene bliver.
Jeg mener ikke, at forslaget her tager fat om nældens rod.
Ligesom på alle andre områder i samfundet er det sådan, at moralen breder sig fra toppen.
Det gælder i virksomheder, det gælder i politik, og det gælder i familien.
Hvis de toneangivende, de, der har magten, eller de, der ses op til, har en uhensigtsmæssig eller amoralsk adfærd, breder den adfærd sig som ringe i vandet.
På alkoholområdet er det min opfattelse, at før der bliver gjort op med den almindelige accept af umådeholdent fritidsdrikkeri blandt voksne, vil det være svært at få større teenagebørn til at forstå betydningen af, at de skal holde sig på måtten, indtil de er 18 år.
Jeg bliver vred, når jeg ser en weekendfar gå på Strøget med barnet i den ene hånd og en åben guldbajer i den anden.
Op til midten af 1960'erne var det sjældent sådan, at der var alkohol på bordet i danske hjem i det daglige.
Men stadig var det sådan, at mange om torsdagen, hvor lønnen blev udbetalt, og det var så i høj grad fædre, kom fulde hjem.
Det var meget afskrækkende.
Det var et socialt problem.
Det var synligt, og det betød mådehold hos de unge.
I dag laller voksne brovtende rundt i det offentlige rum med bajere og vinflasker i hånden.
De lader deres vand og smider deres flasker alle vegne.
Det er tilsyneladende helt i orden.
Det bliver i hvert tilfælde ikke påtalt.
Der bliver ikke grebet ind.
Der bliver ikke skrevet om det.
Det bliver ikke diskuteret.
Det er over for hele denne accepterede alhokolkultur, der burde sættes ind.
Vi skal have etableret en alkoholkultur
Vi bør også forholde os til, hvad vi synes er acceptabelt i det offentlige rum.
Det kan lade sig gøre i Sydeuropa.
Det burde også kunne lade sig gøre i Danmark.
Men vi voksne må gå foran og præge denne kultur.
Ikke mindst har vi et særligt ansvar over for vores nærmeste og især vores børn.
Der er eksempler på, at i skoleklasser, hvor forældrene er enige om en alkoholpolitik, bliver den også overholdt blandt børnene.
Det har også været muligt at højne alkoholkulturen på arbejdspladserne.
Det er den vej, vi skal gå.
Derfor kan Det Radikale Venstre ikke støtte det lovforslag, der ligger her.
Tove Videbæk (KRF), 2001-05-07:
Hr. Frank Aaen siger, at lovforslaget her er at springe over, hvor gærdet er lavest, og hr. Frank Aaen mener, at det er helt andre metoder, der med succes har vist nedgangen.
Frank Aaen (EL), 2001-05-07:
Jeg vil ikke afvise, at aldersgrænsen på de 15 år har haft en effekt blandt de yngste.
Jeg har ikke stor tiltro til, at en grænse på 18 år har det for de lidt ældre.
Jeg er sikker på, at sådan en grænse vil blive sat i system. Unge mennesker er kvikke.
Det vil blive sat i system, hvordan de omgår den grænse.
Der vil blive lavet klubber på hvert eneste gymnasium med henblik på, hvordan man omgår den der grænse, og så er vi havnet i, at i stedet for, at vi får taget en debat med de unge, får vedtaget en alkoholpolitik, har vi gjort det til en sport, hvordan de omgår grænsen.
Det fremmer drikkeriet, det hæmmer det ikke.
Derfor er vi generelt imod den der tro på, at bare man laver en aldersgrænse, kommer man tættere på en løsning.
Når nu fru Tove Videbæk var heroppe - men det kan jo så være, det kommer i det afsluttende indlæg fra forslagsstilleren - ville jeg da gerne have hørt en reaktion
på, om EU skal bestemme, hvad øl, vin, spiritus og cigaretter skal koste i Danmark.
Frank Aaen (EL), 2001-05-07:
Tak for det klare svar om, at vi ikke via EU skal have sat priserne på øl, vin og spiritus og tobak ned i Danmark, for det er usundt både for finanserne og for sundheden.
Derfor vil jeg spørge fru Tove Videbæk, om vi eventuelt i fællesskab kunne overveje at lave et beslutningsforslag, hvor vi siger, at de tiltag i EU, som har som konsekvens, at vi er nødt til at sætte priserne ned i Danmark, vil vi opfordre regeringen til at imødegå.
Tove Videbæk (KRF), 2001-05-07:
en aldersgrænse for salg af alkohol.
I andre lande, som Danmark sammenligner sig med, er der aldersgrænser på 18 år, på 20 år, på 21 år.
I disse lande kan det nemt lade sig gøre at håndhæve det, og man er strikse, og man skal vise id-kort osv.
Men mener ministeren, at det skulle være sværere at håndhæve en aldersgrænse i Danmark end i andre lande?
Mener ministeren ikke, at det har noget med samfundets holdning at gøre?
Og mener ministeren ikke, at vi via en aldersgrænse på 18 år kunne signalere en holdning, som kunne støtte også håndhævelsen af det her?
Arne Rolighed (S), 2001-05-07:
Jeg kan helt følge spørgsmålet om, at tilgængelighed giver øget forbrug.
Det er et inden for alle områder kendt fænomen, og derfor er det selvfølgelig også en af de faktorer, som har en stor betydning i den analyse, vi nu skal have: I hvor høj grad har tilgængeligheden en indflydelse på unge menneskers alt for store alkoholforbrug? Omkring håndhævelse er det min klare opfattelse, at jo højere de unge kommer op i årene, jo vanskeligere bliver det at håndhæve generelt, for der kan være en meget større tilbøjelighed til at gå ud og forsøge at snyde, og der kan være en tilbøjelighed til at snyde på områder, hvor man ved, at man kan fremme det mål, man går efter, nemlig at få købt alkohol.
Jeg har taget initiativ til at invitere detailhandelen til en diskussion med henblik på, hvordan vi får en god debat og en god drøftelse af, hvordan detailhandelen kan støtte op bag håndhævelsen af det ikke at sælge alkohol til 15-årige og derunder i butikkerne.
Jeg ved, at der er problemer i detailhandelen med at håndhæve det allerede ved 15-års-grænsen, og vi hører det også fra enkelte unge, der har tilkendegivet, at det er så let som ingenting.
Jeg tror bestemt ikke, det bliver lettere at håndhæve, når man er 18 år.
Men også det spørgsmål er sendt til analyse og belysning
i Sundhedsstyrelsen, og jeg håber, at vi får et godt svar, så vi kan få et lidt bedre grundlag at diskutere på.
Tove Videbæk (KRF), 2001-05-07:
Ministeren bekræfter, at vi har problemer med det alt for store alkoholforbrug, de unge har i Danmark.
Men mener ministeren ikke, at tilgængeligheden og prisen har stor betydning og har noget med det store forbrug at gøre?
Vedrørende håndhævelsen af aldersgrænsen mener ministeren, at det måske vil være sværere at håndhæve en 18-års-grænse, men ville det tværtimod ikke være ulige lettere?
Unge over 18 år har jo kørekort og måske dankort osv. med billede på, så derfor ville det da være lettere at håndhæve en grænse på 18 år end en på 15 år.
Samtidig harmonerer en 18-års-regel jo også bedre med andre nationale love, f.eks. love vedrørende salg af alkohol på restauranter osv.
Frank Aaen (EL), 2001-05-07:
Tak for det svar.
Så mener jeg nu, at beslutningsforslaget er lidt uklart formuleret. Dér, hvor der står, at tildelingen af heroin skal understøttes af socialpædagogisk og psykologsik behandling, burde man så skrive, at der skal være tilbud om det.
Det kan jeg se at vi er enige om.
Så til det andet med ventelisterne til stoffri behandling: Det er klart, at hvis der kommer en og siger: Jeg vil i stoffri behandling, så tildeler man vel ikke vedkommende tilbud om heroin, det er jeg med på.
Men det, vi frygter, er, at hvis vi bliver ved med at have de lange ventelister til stoffri behandling, vil vi risikere en metadonskandale én gang mere, hvor vi så lige så stille og roligt begynder at forsyne de hårdest ramte narkomaner med heroin i stedet for at sørge for, at der er behandlingstilbud nok.
Vi får jo nok løst nogle af problemerne, og jeg er helt enig med hr. Villy Søvndal i, at det vigtigste er, at vi får givet de her mennesker et mere værdigt liv, men jeg er altså meget nervøs ved, hvis det går hen og bliver en vedligeholdelse, i stedet for at vi får sat mere fokus på behandlingen.
Dorte Bennedsen (S), 2001-05-07:
Det danske system for opretholdelse af selvforsyning med blod og blodprodukter er ret enestående, og det er baseret på vores store korps af frivillige donorer, som yder deres blod som en gave til det danske samfund.
Derfor er der ekstra grund til at tage hånd om det og være varsom, når man skal ændre på regelsættet.
Af forskellige årsager er det nu blevet nødvendigt at foretage visse ændringer, og som det også fremgår af bemærkningerne til lovforslaget, har det betydet en omfattende høring, som har haft til følge, at forslaget er blevet lidt sent fremsat.
Når det derfor nu foreslås at udskyde revisionen til næste samling, så har det vores fulde tilslutning, for
det giver den nødvendige tid til Folketingets behandling af dette forslag.
Så vi kan støtte L 226.
Frank Aaen (EL), 2001-05-07:
Jeg er meget tilfreds med, at det lovforslag, der lå på bordet, indtil videre i hvert fald er taget af bordet, for det var jo et forslag om at privatisere den danske blodbehandling, hvilket jeg er inderligt imod.
Alternativet til privatisering er jo, at det fortsætter med at være i offentligt regi, i Seruminstituttets regi.
Men så har vi det problem, der har været i efterhånden et par år, nemlig at Seruminstituttet mangler et go for at kunne foretage nogle nødvendige investeringer, så de kan følge med i fremtiden.
Derfor er mit spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører, om vi ikke nu bør sørge for, at man kan komme i gang med at lave de investeringer, der ellers blokerer for Seruminstituttets udvikling.
Vi er jo helt enige i, at alt blod skal udnyttes, så meget det overhovedet er muligt.
Vi har talt med bl.a. bloddonorerne, som jo er dem, vi skal høre efter i de her sager, og jeg har forstået på dem, at der intet er til hinder for, at man med hensyn til det, der ikke kan bruges i Danmark, sørger for, at det kommer til nytte for mennesker i andre dele af verden.
Jeg synes, at man af hensyn til Seruminstituttet bliver nødt til ikke bare at udsætte lovrevisionen, men også sætte gang i de udviklingsbaner, der er ude på Seruminstituttet.
Jørgen Winther (V), 2001-05-07:
Jeg kan gøre det kort.
Det drejer sig om udsættelse af en revision af blodloven, og det kan Venstre støtte.
Henriette Kjær (KF), 2001-05-07:
Vi kan også støtte en udsættelse i Det Konservative Folkeparti, men forventer, at der så snart, vi mødes igen i den nye samling, kommer et lovforslag, så vi endelig kan få det her på plads.