runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bendt Bendtsen (KF), 2003-01-22:
Først kan jeg oplyse hr. Bjarne Laustsen om, at jeg også har noteret, at hr. Bjarne Laustsen ønsker Sikkerhedsstyrelsen til Nordjylland.
Det er der også andre, der gør, ved jeg.
Til hr. Ole Vagn Christensen: Jeg må sige, at vi selvfølgelig vil efterleve den vedtagelse, der ligger her i Folketinget.
Men jeg er omvendt også nødt til at sige, at det skal kombineres med, at den styrelse skal være funktionsdygtig.
Det er altså det, som vi prøver at gøre, når vi sidder sammen med erhvervsordførerne, at se, om vi kan nå til enighed om at finde et sted, hvor vi synes, at denne styrelse kan flyttes ud, hvor den bidrager til den regionale udvikling, vi ønsker, men hvor den samtidig også kan fungere.
Det er sådan set det, øvelsen går ud på.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-01-22:
Jeg vil godt spørge ministeren, når ministeren lægger så stor vægt netop på de forslag, som vi har vedtaget her i Folketinget omkring det regionalpolitiske: Er det her en holdning, som er ministerens, eller er det regeringens holdning, således at vi kan nå frem til netop det, der var målsætningen med hensyn til vedtagelsen?
Jeg ved ikke, om det er for meget forlangt at få en vurdering af ministeren af, om det her er første skridt til, at man virkelig vil vise, at det er noget, der skal følges op, således at vi virkelig kan få den afbalancerede udvikling.
Bjarne Laustsen (S), 2003-01-22:
Jeg er glad for de sidste bemærkninger, der kom, for det kunne jo være, det kunne føre frem til, at man kunne få lov til at foreslå ministeren, hvor den kunne ligge henne. Men jeg nægter at tro på, at ministeren og embedsmændene og de dygtige folk, der findes i de ressortområder, ikke allerede har gjort sig de overvejelser, inden man lavede finansloven, på baggrund af at man foreslog en sammenlægning af flere forskellige enheder; at man da ikke allerede havde overvejet, inden man vedtog, at der skulle være fokus på Jylland, at det skulle kunne fungere, som ministeren siger.
Derfor er jeg da også helt med på, at ministeren hellere vil have ros end ris.
Det skal jeg gerne medvirke til, for jeg vil helt klart og tydeligt sige, at hvis ministeren skulle få det geniale indfald, at den meget vel kunne ligge i Nordjylland, fordi der er international lufthavn og alt muligt andet, vil jeg garantere for, at der ikke vil komme nogen som helst kritik fra Nordjylland, hvis man vælger at lægge det deroppe.
Det synes jeg ministeren skal have med, inden han svarer.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-01-22:
Det er bare lige i forlængelse af hr. Bjarne Laustsens spørgsmål, hvor jeg hører, at der er tale om flere hundrede arbejdspladser.
Jeg kunne vel ikke få ministeren til at oplyse, hvor mange arbejdspladser der reelt er tale om?
Morten Bødskov (S), 2003-01-22:
Det er simpelt hen for tyndt, må jeg sige til justitsministeren.
Der er jo tale om et klokkeklart løftebrud, når det handler om den irakiske hærchef.
Når man har læst aviserne og kan huske, hvad der tidligere blev sagt af medlemmer af den konservative folketingsgruppe, som nu er ministre, om den her irakiske hærchefs placering, så fremgår det jo med al tydelighed, at der er tale om et klart løftebrud.
Hvornår sker der noget?
Hvornår vil regeringen leve op til sit eget regeringsgrundlag og få sådanne mennesker placeret der, hvor de skal placeres, sådan som der står i regeringsgrundlaget, nemlig i Sandholmlejren?
Jeg skal bare minde om, at den nuværende vicestatsminister om det her spørgsmål i B.T. den 7. november 2001 har sagt: »Vi får en ændring efter valget.
Generalen skal placeres i et asylcenter.«
Det understregede
Bendt Bendtsen (KF), 2003-01-22:
I forbindelse med placeringen af den nye sikkerhedsstyrelse og provinsen som sådan kan jeg kun gentage, hvad jeg én gang har givet udtryk for her, at regeringen selvfølgelig vil leve op til de vedtagelser, der er i Folketinget.
Det er altid nemmere at placere nye institutioner i provinsen på de steder, hvor der er behov.
Der tror jeg, vi kan sige, at vi ønsker en god udvikling også i yderkantsområderne i Danmark, og derfor er der mange områder, der kan komme i spil.
Der er jo ikke det sted, der ikke har været nævnt, når man har talt om udflytning, specielt med hensyn til Sikkerhedsstyrelsen.
Der er også mål 2-områder, hvor vi ved, at der er en svag udvikling, hvor vi har midler fra EU, hvor vi har socialfondsmidler, hvor vi har midler i det hele taget til at prøve på at lave en regional udvikling.
Men det betyder jo ikke, at vi kan placere en styrelse som denne alle steder.
Steder, hvor vi kan sige, at der er en svag udvikling, er f.eks. Bornholm, det er nok ikke det bedste sted.
Og hvis man nu siger, det går ikke godt på Langeland, så er det nok ikke det bedste sted at placere en sådan styrelse.
De områder, der har været i spil, er nogle, der både kan leve op til det med at være et område i udkanten, og som også kan levere den vare, der gør, at Sikkerhedsstyrelsen er funktionsdygtig. Jeg kan sige, at under de forhandlinger i ministeriet har både Lolland-Falster, Sydsjælland, Vestsjælland, Sydfyn, Sønderjylland, Nordvestjylland og Nordjylland været i spil, og de er stadig væk i spil; der er ikke truffet nogen afgørelse.
Det bliver der gjort, men jeg er selvfølgelig også godt klar over, at jeg ikke kan tilfredsstille alle i denne sag.
Bjarne Laustsen (S), 2003-01-22:
Jeg synes, at det er al ære og respekt værd, at ministeren inddrager Folketinget, men hvis man ikke kan blive enig, har jeg så ikke ret i, at konstruktionen er sådan, at ministeren kan bestemme, hvor Sikkerhedsstyrelsen skal være?
Jeg mangler, at ministeren helt klart og præcist kan skære igennem og sige, at sådan skal det være af hensyn til dit og dat, og så gør vi det sådan.
Det andet, om man kan finde 90 mandater osv., er jo en anden manøvre, og det er derfor, jeg er interesseret i at få at vide, om Dansk Folkeparti har veto, eller om ministeren kan skære igennem og sige: Sådan bliver det.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-01-22:
Til det sidste kan jeg sige, at vores vurdering er, at det er i nærheden af 80 arbejdspladser.
Det kan være mere eller mindre.
Er det en total udflytning med det samme, er det omkring 80, men skal det ske etapevis, hvad jeg egentlig ikke håber det skal, for så bliver den nye sikkerhedsstyrelse ikke stor nok til at fungere ordentligt, er vi nede på et lavere antal.
Det er simpelt hen teksten.
Men det er klart, at tingene skal hænge sammen på det her område, og vi er nødt til at sørge for, når man foretager udflytning af statslige arbejdspladser, at det så også kan fungere.
Det er blot det, jeg prøver på at sige. Jeg har været meget åben over for at tale med Folketingets partier i denne sag for at få den rigtige beslutning.
Jeg er godt klar over, at der ikke er enighed om det, og jeg tror også, jeg kan garantere hr. Bjarne Laustsen, at det er der heller ikke i de enkelte partier.
Så ligegyldigt hvor den styrelse bliver placeret henne, vil Folketinget jo være flækket på langs.
Jeg har masser af breve
fra kolleger her i Folketinget, medlemmer af Folketinget, der mener, at lige netop deres hjemmeområde skal prioriteres i denne sag.
Så det er en opgave, der går på, at vi skal tage regionalpolitiske hensyn.
Så må jeg sige en gang mere, at det med Rigsarkivets udflytning ikke er min ressort, det er kulturministerens.
Men det var der jo et flertal imod at flytte ud.
Det viser blot, at det altså ikke er så nemt at flytte eksisterende arbejdspladser ud.
Denne sikkerhedsstyrelse skal også kunne fungere i forhold til København.
Det er en nødvendighed, og derfor betyder det, at infrastrukturen også skal være i orden - vi taler altså om tog, vi taler om lufthavne, også med internationale forbindelser.
Der er ting, der kræves inden for en vis rimelighed tidsmæssigt.
Bjarne Laustsen (S), 2003-01-22:
»Er ministeren enig med Venstre i, at eksklusivaftaler skal afskaffes, og i bekræftende fald, hvorfor foreslås eksklusivaftalerne så ikke afskaffet på Justitsministeriets område?«
Lene Espersen (KF), 2003-01-22:
Reglerne for de pågældende udlændinges ophold i Danmark følger af udlændingeloven, og eventuelle nærmere spørgsmål herom mener jeg derfor skal stilles til den relevante ressortminister, nemlig integrationsministeren.
Men jeg vil da gerne erindre spørgeren om, at der i sommeren sidste år blev indført særlige regler i udlændingeloven om personer på tålt ophold, og det er da netop som følge af disse regler, at Udlændingestyrelsens træffer bestemmelse om, at personer på tålt ophold skal tage ophold på et bestemt indkvarteringssted - i praksis Center Sandholm - medmindre særlige grunde taler herimod.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-01-22:
Hvis der ikke kan skaffes flertal for at flytte styrelsen ud, bliver den jo liggende, sådan må det nu engang være.
Men det er altså ikke det, der er intentionen.
Intentionen er at leve op til den vedtagelse fra Folketinget, og jeg har valgt at forhandle med alle Folketingets partier for at kunne få en løsning på det her område og for at få de tanker, der er i andre partier, ind i løsningen.
Jeg har sagt, at jeg ikke løber fra, at der er en finanslovaftale med Dansk Folkeparti, hvor det her står i aftalen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Klaus Hækkerup (S), 2003-01-22:
Hvilke regler har regeringen fastsat i overensstemmelse
med sit regeringsgrundlag på det område?
Lene Espersen (KF), 2003-01-22:
Anklagemyndigheden i Danmark skal naturligvis også i disse tilfælde behandle sagerne i overensstemmelse med de almindelige regler og principper, der gælder i den danske strafferetspleje.
Om der er grundlag for at rejse sigtelse i en sag
vil bero på en konkret strafferetlig vurdering af omstændighederne i den enkelte sag. Det er klart, at sager vedrørende f.eks. krigsforbrydelser begået i udlandet i sagens natur indehærer en række særlige efterforskningsmæssige og bevismæssige vanskeligheder, og det er efter regeringens opfattelse lige så klart, at sådanne forbrydelser skal efterforskes og retsforfølges.
Det er baggrunden for, at jeg sidste år besluttede at etablere en ny statsadvokatur for særlige internationale straffesager, som bl.a. har til opgave at vurdere, om der er grundlag for strafferetlig forfølgelse af personer, der befinder sig her i landet, f.eks. personer på såkaldt tålt ophold, som kan mistænkes for at have begået krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden.
Klaus Hækkerup (S), 2003-01-22:
»Kan ministeren oplyse, hvilke regler der gælder for, at anklagemyndigheden rejser sigtelse mod personer, der befinder sig på tålt ophold i Danmark, jf. herved, at der i regeringsgrundlaget bl.a. står, at »krigsforbrydere og andre på »tålt ophold« skal undersøges af politiet« og »sættes i den aflukkede del af Sandholmlejren, indtil det er afgjort, om de skal retsforfølges eller ej«?«
Lene Espersen (KF), 2003-01-22:
Det spørgsmål, jeg har fået fra hr. Bjarne Laustsen, går på, hvorfor eksklusivaftalerne så ikke er afskaffet på Justitsministeriets område.
Det har jeg besvaret nu af flere omgange, og jeg vil gerne igen for at skære det ud i pap over for hr. Bjarne Laustsen klart tilkendegive, at der, hvor den helt store forskel ligger, for så vidt angår Advokatsamfundets rolle, er, at Advokatsamfundet både har en udøvende og en dømmende funktion i forhold til sine medlemmer for at adskille det fra - om man så må sige - det almindelige magtapparat.
Det synes jeg er en meget væsentlig forskel i forhold til det, som hr. Bjarne Laustsen forsøger at problematisere.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bjarne Laustsen (S), 2003-01-22:
Der kunne jeg godt tænke mig at høre, hvor forskellen er.
Det er en frivillig aftale, der er lavet.
Den må da være til at få øje på, men ministeren har valgt et bestemt punkt at tage fat i.
Jeg synes, det er klogt, at man har nogle aftaler om advokater, sygesikring og på alle mulige områder.
De er frivillige, og man respekterer vel frivillige aftaler.
Det er derfor, jeg ikke forstår, at den konservative minister, som er fornuftig på mange områder, synes, at det er fornuftigt, når regeringen selv fremlægger en rapport, der siger, der er alle de områder, og den så kun tager ét punkt ud.
Jeg mangler simpelt hen at få at vide: Hvem er det, der presser De Konservative?
Er det Dansk Arbejdsgiverforening, der har sagt, det er klogt at afskaffe det her eksklusivsystem?
Hvem er det egentlig, der driver butikken?
Lene Espersen (KF), 2003-01-22:
Jeg tror ikke, vi kommer det her meget nærmere, for vi kan åbenbart ikke blive enige på området.
Men som jeg har påpeget inden for mit eget område, så er der altså en problemstilling, fordi vi har givet Advokatsamfundet nogle helt særlige beføjelser, som der ikke er tradition for at give andre grupper i samfundet.
Det har vi gjort for at holde statsmagten og myndighederne ude af Advokatsamfundets virke, og det har der været god grund til.
Det er en meget, meget, meget gammel og god tradition, som der kan være mange begrundelser for at opretholde.
I forbindelse med fremsættelse af det lovforslag, som hr. Bjarne Laustsen omtaler, har vi så også indvilget i at se på den her problemstilling, for jeg vil da blankt erkende, at det for mange mennesker kan virke ikke særlig logisk, at man indfører en generel bestemmelse om afskaffelse, og så erkender man, at på to områder, nemlig på advokatområdet og på sygesikringsområdet, gør der sig særlige problemer gældende, og dem skal der så foretages en nærmere vurdering af.
Det synes jeg er helt legitimt.
Det havde faktisk været værre, hvis man havde forsøgt at skjule det eller sige, at det problem kan vi ikke gøre noget ved.
Vi erkender, at der her er en problemstilling, og den må vi forsøge at løse.
Men jeg synes, det er meget værd at understrege, at de forhold, der gør sig gældende for Advokatsamfundet, er meget forskellige fra de forhold, der f.eks. gør sig gældende for den almindelige diskussion om kollektive overenskomster.
Bjarne Laustsen (S), 2003-01-22:
Jeg ved ikke, om økonomi- og erhvervsministeren har haft indflydelse på finansloven.
Det lyder næsten, som om han ikke har haft det, og det lyder også lidt som om, man har fortrudt, at man er kommet til at skrive Jylland.
Nu skal der lige pludselig tages hensyn til personalet og en lang række andre ting, og det er ministerens ansvar, at det fungerer.
Jeg forstår altså, at ministeren har konsulteret Folketingets partier for at få mindst mulig kritik af sin beslutning.
Der er vel heller ikke nogen grund til at skjule i den forbindelse, at ministerens og regeringens flertal også havde en meget uheldig sag med hensyn til udflytning af Rigsarkivet til Odense.
Nu er det så ministerens egen valgkreds, men det faldt jo ikke ud til dens fordel.
Nu bliver det sandsynligvis liggende, hvor det ligger.
Det kunne da også godt være, at det endte sådan med den nye sikkerhedsstyrelse, men så må man jo sige, at så har regeringen hverken respekteret forslag til vedtagelse nr. V 69 eller det, der står i finansloven.
Når man siger, man skal lægge vægt på de ting, der er sagt og skrevet og vedtaget, hvordan vil ministeren så overholde det, hvis man ikke selv efterlever det, når man har besluttet det?
Lene Espersen (KF), 2003-01-22:
For så vidt angår de spørgsmål, der har med beskæftigelsesministerens område at gøre, og det har i hvert fald store dele af spørgsmålene fra både hr. Bjarne Laustsen og hr. Ole Vagn Christensen, må jeg henvise til beskæftigelsesministeren.
Men det, der jo sådan set er grundspørgsmålet i både hr. Ole Vagn Christensens og hr. Bjarne Laustsens spørgsmål, er: Hvad er egentlig forskellen på almindelige kollektive overenskomster og så den problemstilling, som her er berørt, for så vidt angår Advokatsamfundet?
Der synes jeg der er en ekstrem, meget stor forskel, en forskel, der skriger til himmelen, og som er åbenlys for enhver, der sætter sig ned og læser udvalgsbetænkningen, og som for øvrigt følger med i, hvordan verden er skruet sammen.
Vi har for at sikre advokaterne uafhængighed af myndighederne sikret, at Advokatsamfundet både har en udøvende og en dømmende funktion i forhold til advokatstanden.
Det er nogle meget vidtgående regler, som ikke findes andre steder, og som man har med meget god grund og har indsat i retsplejeloven for at have en sikkerhed for, at advokaterne selv fører den justits, der skal til, og at der ikke via magtmisbrug fra anden myndigheds side kan foretages den slags bedømmelser f.eks. af disciplinær karakter.
Jeg synes, det er godt, at der er lavet de vandtætte skotter mellem myndighederne på den ene side og Advokatsamfundet på den anden side, og det er det, der også er årsagen til, at det udvalg, der var nedsat, nåede frem til, at det ikke ville være klogt blot at skrotte det system, der har været etableret siden, jeg mener det er omkring 1917, men at man måtte gå ind og så se på det fornuftige i ordningen.
Regeringen har så valgt i forbindelse med fremsættelse af det lovforslag, som hører under beskæftigelsesministerens ressort, at sige: På trods af de vanvittig gode argumenter, der er for at bevare bestemmelserne, er vi villige til, fordi vi sætter friheden meget højt, at gå ind og lave en redegørelse og se på, om det her kan finde en anden form, eller hvad vi kan gøre for at afklare problemstillingen, og det er det arbejde, der er blevet iværksat.
Så jeg har utrolig svært ved at se, at Socialdemokratiets kritik og næsten mistænkeliggørelse af advokatstanden har noget på sig.
Bjarne Laustsen (S), 2003-01-22:
Vi i Socialdemokratiet mistænkeliggør bestemt ikke nogen som helst, det kunne slet ikke falde os ind.
Det har regeringen tværtimod gjort, for den har lavet et lovforslag, der siger, at den er imod eksklusivbestemmelser.
Man har fået udarbejdet
en rapport, der siger, at vi har problemer på det og det og det felt.
Så kommer den med lovforslaget, og der er kun ét område ud af samtlige, og det er det, vi gerne vil spørge om.
Nu vil justitsministeren henvise til beskæftigelsesministeren.
Nej, bordet fanger endnu.
Det var derfor, jeg spurgte justitsministeren: Hvad har den konservative justitsminister imod eksklusivbestemmelser?
Der har vi så fået at vide, at det har man generelt.
Men hvad har justitsministeren imod frivillige aftaler?
Det er jo det, det er.
En eksklusivbestemmelse er jo en frivillig aftale, som en uorganiseret arbejdsgiver indgår med måske en lokal fagforening eller en gruppe af medarbejdere, kristelige, eller hvem ved jeg.
Derfor er det da interessant at vide, om De Konservative har været udsat for et pres fra Dansk Arbejdsgiverforening for at få ophævet eksklusivbestemmelserne i det her, for der er jo en konflikt i forhold til arbejdsmarkedet.
Jeg anerkender justitsministerens tidligere indsats for at få et velfungerende erhvervsliv og arbejdsmarked i Danmark.
Derfor kan jeg ikke forstå, at man ikke bakker op om den danske model, som er forudsætningen for et godt erhvervsliv i Danmark.
Lene Espersen (KF), 2003-01-22:
Det lovforslag, som regeringen har fremsat, har jo bl.a. til formål at gøre op med de såkaldte eksklusivbestemmelser, der på det private arbejdsmarked findes i kollektive overenskomster mellem arbejdsgivere og lønmodtagerorganisationer
Det siger sig selv som noget helt indlysende, at jeg selvfølgelig fuldt ud kan tilslutte mig lovforslaget.
Som det fremgår af lovforslaget, gør der sig imidlertid på enkelte områder helt særlige hensyn gældende.
Det drejer sig særligt om sygesikringsområdet og om advokatområdet.
For så vidt angår advokatområdet, har dette bl.a. sammenhæng med, at Advokatsamfundet i modsætning til almindelige faglige organisationer af lovgivningsmagten er tillagt både udøvende og dømmende beføjelser i forhold til dets medlemmer, dvs. advokaterne.
Disse beføjelser skal igen ses i lyset af det offentliges interesse i, at der uden at tilsidesætte hensynet til advokatstandens uafhængighed kan sikres en effektiv kontrol med advokaternes optræden og behandling af konkrete sager.
Det er da også baggrunden for, at det i den betænkning om eksklusivbestemmelser, der ligger til grund for lovforslaget, anbefales, at den særlige ordning på advokatområdet opretholdes, en ordning, der i øvrigt som nævnt ikke bygger på overenskomst, men som i en meget lang årrække har fulgt af selve retsplejeloven.
Som det imidlertid fremgår af lovforslaget, og som også statsministeren gjorde opmærksom på i Folketinget den 14. januar, finder regeringen det i lyset af de principielle hensyn til sikring af foreningsfriheden, der ligger til grund
for forslaget, meget vigtigt, at der foretages en nærmere gennemgang af den gældende ordning på bl.a. advokatområdet med henblik på at vurdere behovet for at opretholde den.
Justitsministeriet vil derfor udarbejde en nærmere redegørelse om spørgsmålet, og denne redegørelse vil danne grundlag for regeringens videre overvejelser på området.
Bjarne Laustsen (S), 2003-01-22:
Jeg synes jo, at ministeren taler meget uden om.
Jeg forestår også på et tidligere svar, som statsministeren har givet, at det jo ikke duer at have kvaksalvere på sygeområdet, og at der kunne være rimelige forhold på advokatområdet, som ministeren også taler om.
Hvorfor er det så vigtigt, at det lige nøjagtigt er på de områder?
Hvorfor er man ikke optaget af, at der ikke kommer klamphuggere ind på murer-, tømmer-, snedker- og smedeområdet?
Det er jo det, der kan ske på grund af det her.
Derfor synes jeg, det er lidt uærligt af et parti som De Konservative, som står for lov og orden - sådan har det måske ikke altid været i Justitsministeriet - som står for, at der skal være orden i sagerne.
Hvis man har det synspunkt, at de skal afskaffes, hvorfor er man så ikke konsekvent? Hvorfor er regeringen ensidig i sin politik og i sin fremsættelse af lovforslag?
Er det, fordi den konservative justitsminister ikke kunne sætte sig igennem og sige: Jeg synes, at eksklusivbestemmelser skal fjernes, og så skal de selvfølgelig også fjernes på mit område?
Ellers synes jeg, at det lyder meget hyklerisk.
Så er det, at jeg gerne vil spørge, om De Konservative er enige i det synspunkt. Det, jeg i øvrigt gerne vil have oplyst, er, om ministeren er klar over, hvilke eksklusivbestemmelser der er på Justitsministeriets område.
Det er da underligt i forhold til det område, at de ikke foreslås ophævet i det samme lovforslag.
Eller er ministeren enig i, at det er o.k. bare at være ensidig, bare man får det fjernet, når det drejer sig om lønmodtager- og arbejdsgiverforholdet?
Lene Espersen (KF), 2003-01-22:
Det er jo meget typisk for den måde, Socialdemokratiet desværre ofte tænker på, at alting skal deles op i sort og hvidt, at der er firkantede løsninger på alting.
Jeg mener, at det er rigtigt og på tide, at vi får ægte foreningsfrihed i Danmark, og jeg ser det lovforslag, som beskæftigelsesministeren har fremsat, som et meget stort skridt i den rigtige retning.
Jeg må så også sige, at de spørgsmål, der stilles om advokaternes rolle, i den grad vidner om mangel på indsigt i, hvad det præcis er, der gør, at udvalget, der så på eksklusivbestemmelserne, nåede til den konklusion, at for så vidt angår sygesikringsområdet og advokatområdet, er der særlige problemstillinger, som man ikke bare kan vifte af vejen og sige, at de problemer er så ligegyldige, at de overhovedet ikke trænger til en nøje gennemgang, inden
regelsættet ændres
Det er meget, meget vigtigt, at det bliver holdt ude af statens område, og jeg kan simpelt hen ikke forstå, at Socialdemokratiet nu forsøger at problematisere, at vi gerne vil bevare advokatstandens uafhængighed.
Vi går nu ind og ser på området, og der kommer en redegørelse, og det gør der jo netop ud fra et lighedsprincip
om, at det, lovforslaget om eksklusivbestemmelser handler om, også er det, der er den overordnede hensigt med regeringens politik.