runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2001-03-27:
Det er jo et prisværdigt formål og en prisværdig idé, det her lovforslag lægger op til.
Det skal jo gøre det lettere for personer med udenlandske uddannelseskvalifikationer at få dem vurderet og anerkendt i Danmark.
Det er jo også et område, som trænger til et løft.
Vi kan bare se hele diskussionen om den ingeniørmangel, der har floreret i Danmark de sidste 4-5 år, hvor man har talt meget om det teknologiske gab, der er imellem de udlændinge, der kommer til Danmark, og deres mulighed for omstigning til det danske arbejdsmarked.
Bosnierne har haft nogle muligheder, men når Ingeniørforbundet undersøgte det, har det vist sig, at det har været dybt problematisk.
Ud fra det må man jo sige, at adgangen til det danske uddannelsessystem, meritoverførslen og kriteriet bagefter i dag er alt for vanskeligt.
Det er selvsagt essentielt for det danske samfund og en vigtig del af integrationsprocessen, at man formår at anerkende og udnytte de kvalifikationer, som mennesker, der kommer til Danmark, naturligvis for manges vedkommende har.
Et vigtigt skridt i den retning er en korrekt og saglig vurdering af den enkeltes uddannelsesmæssige baggrund og en vurdering i forhold til en tilsvarende dansk uddannelse, og i særdeleshed en vurdering af, hvilken supplering der er nødvendig for at anvende den pågældende uddannelse i Danmark.
Med oprettelsen af det center, som regeringen lægger op til, for vurdering af udenlandske uddannelser og etablering af love til understøttelse af centrets arbejde, synes vi egentlig, at det er positivt, at der lægges op til mere information og dermed forøget viden og kendskab til de udenlandske uddannelser. Dermed kan der forhåbentlig åbnes op for, at man kan bruge de ressourcer, som jo er tilgængelige i landet, men som skal belyses nærmere, og der skal være mere gennemskuelighed. Vi er altså positive over for det fremsatte lovforslag, men der er stadig væk nogle få praktiske ting, der i hvert fald skal drøftes nærmere.
F.eks. vil vi godt have uddybet årsagen til, at man fastholder en placering af centeret under Statens Uddannelsesstøtte, når man med fordel eksempelvis kunne overveje - som jeg kunne høre, at Venstres ordfører også var inde på - at lægge det her center sammen med CIRIUS
og så opnå en masse ressourcemæssige fordele.
Har vi draget nok nytte af de erfaringer, der er i andre lande på det her område med hensyn til kompetence og supplering og meritoverførsel?
Er universiteterne gearede nok til det?
Peter Skaarup (DF), 2001-03-27:
Ja, jeg må indrømme, at jeg har lidt problemer med De Konservatives holdning i den her sag.
Jeg forstår fuldt ud modstanden mod de færre rets- og politikredse.
Men der, hvor vognen falder fra lokomotivet, kan man sige, er i spørgsmålet omkring vedtagelsesforslaget.
Mener man noget med det?
Nej, der er man jo nødt til at se på hver eneste politikområde her i Folketinget og agere ud fra det, ellers får vi jo nøjagtig samme situation, som vi havde her i sommer, med redningsstationer og nedlæggelse af beredskab nede i Sønderjylland, hvor det viste sig, at en række beslutninger truffet af forskellige ministerier alle sammen vendte den tunge nedad ved, at det syd- og sønderjyske område mistede en række funktioner.
Det kunne alle se nok ikke var fornuftigt.
Peter Skaarup (DF), 2001-03-27:
Jeg er enig med hr. Aage Frandsen fra SF med hensyn til de holdninger, som er fremkommet her omkring modstanden mod færre retskredse.
SF vil så ikke tage stilling til antallet af politikredse, selv om der jo altså ligger et første udkast, der siger, at der også skal være færre politikredse.
Det er i orden med Dansk Folkeparti, det kan vi sagtens være med til.
De diskussioner får vi jo løbende hen ad vejen.
Det, som vi hæfter os lidt ved i forhold til SF's ordførertale, er spørgsmålet omkring forslaget til vedtagelse.
Vi undrer os over, hvordan man herinde kan vedtage, at vi skal tage hensyn til områder, der har det svært, når det gælder udflytningen af statslige arbejdspladser, økonomisk udvikling og andre ting, når man så samtidig på et vigtigt område lige i forbindelse med det her, nemlig en ny, stor reform af politi- og retskredsene, så ikke vil være med til at tage hensyn til denne her svage udvikling.
Hvis ikke vi gør det inden for de enkelte politiområder, så går det i én eneste retning, og det er, at koordineringen, samarbejdet mellem ministerierne ikke er tilstrækkelig god til, at vi sikrer de små samfund, landdistrikterne, de områder, hvor den økonomiske udvikling ikke går så stærkt.
Dér vil jeg godt spørge SF: Er man ikke enig i, at vi er nødt til inden for alle områder at se på den udvikling her?
Aage Frandsen (SF), 2001-03-27:
Først med hensyn til antallet af politikredse: Der er vi uenige i det forslag, der ligger der, men det er jo ikke noget endeligt forslag, og vi ønsker ikke, man skal skære antallet af, og der siger vi så »politistationer«, ned.
Det er det, vi er optaget af, mere end det er antallet af politimestre.
Men vi ønsker, at politiet skal være det sted, hvor de er i dag, og gerne i nogle tilfælde flere steder.
Med hensyn til forslaget til vedtagelse er det altså ikke det mest begavede forslag til vedtagelse, der er fremsat i Folketinget.
Det er et meget upræcist forslag, for det betyder i virkeligheden, at det, hr. Skaarup nu siger, er, at nu skal der altså for alt i verden ligge en byret i Nørre-Rangstrup og i Højen.
Den skal sådan set ikke ligge i Tønder.
Fordi den økonomiske udvikling er klart ringere i Højen, Bjerringbro, Skærbæk, Nørre-Rangstrup end i Tønder, skal vi så flytte dem fra Tønder til en af disse kommuner?
Nej, det skal vi selvfølgelig ikke, og derfor er forslaget i bedste fald overflødigt, i værste fald meningsløst, og i allerværste fald er det vildledende for den diskussion, som vi skal have efterfølgende.
Tidsforløbet i det her er: Nu har vi fået rapporten fra kommissionen vedrørende retskredse, så kommer der senere en rapport vedrørende politikredse, så kommer der noget fra Retsplejerådet.
På baggrund af det kommer regeringen med et forslag, denne regering er den regering, der er efter næste folketingsvalg, for det kommer ikke på denne side af et folketingsvalg, det tror jeg vi alle sammen godt er klar over.
Det vil sige, at vi kan vedtage hvad som helst her i Folketinget, det har rent juridisk ingen virkning i forhold til efter næste valg.
Vi kan konstatere herinde i Folketinget, at der er klart flertal, klart flertal, for, at man ikke skal lave en masse indskrænkninger i antallet af retskredse.
Det er konstateret, og derfor forstår jeg ikke, hvorfor man, og det kan jeg forstå er hver gang, der skal laves en vedtagelse i Folketinget, skal have den her med.
I hvert eneste forslag til vedtagelse herinde skal man lave den her, også selv om det pågældende tema primært drejer sig om noget andet.
Men jeg kan altså love hr. Ole M. Nielsen: SF står hundrede procent bag det, vi vedtog i dag.
Selvfølgelig gør vi det, og det skal ikke være noget med, at vi, efter at vi ikke har villet stemme for det her i denne forbindelse, fordi det i virkeligheden kan betyde det modsatte, så skal skydes i skoene, at vi ikke er enige i det her spørgsmål.
Jeg synes, det er lidt kedeligt, at hr. Ole M. Nielsen er med på den her, for det tror jeg sådan set at hr. Ole M. Nielsen havde været bedst tjent med ikke at have været.
Men det er jo så sket, og så må jo vi så håbe på, at det ikke sker en anden gang.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-03-27:
Jamen så er vi jo for så vidt ude over problemerne, rent bortset fra at det ikke handler om en kommende regering.
Det gør det nemlig.
Nu skal jeg læse op, hvad der stod i første afsnit af forslaget til vedtagelse fra i fredags: »Regeringen pålægges ved beslutninger om placering af nye og nedlæggelse af eksisterende statslige arbejdspladser og institutioner at prioritere hensynet til en ligelig regional udvikling i Danmark højt og således tage hensyn til de egne af landet, hvor den økonomiske udvikling ligger under gennemsnittet.«
Og det er rigtigt, at det er et pålæg til den eksisterende regering, men det er vedtaget af samtlige partier, så medmindre den næste regering kommer til at bestå af partier, som ikke er i Folketinget i øjeblikket, gælder det altså også for den næste regering.
Peter Skaarup (DF), 2001-03-27:
Jeg vil også gerne holde fast i det, som hr. Aage Frandsen sagde, nemlig at der her i Folketinget er konstateret et bragende flertal imod, at de henholdsvis forslag og udkast, der ligger omkring politi- og retskredse, altså nedlæggelse af en række af dem, får virkning.
Det er jo glimrende, og det er vi enige om.
Men det, der er problemet set med vores øjne, er, at når det kommer til den praktiske udformning af det, så ved vi jo udmærket, at det mange gange ender med, at ministeren for lukkede døre laver en eller anden snørklet samarbejdsaftale, hvor man bliver enige om, at nu fjernes der alligevel en række politikredse og retskredse.
Og der kan jeg lige så godt sige med det samme, at det er vi ikke med til i Dansk Folkeparti, og vi vil ikke være med til, at det går ud over bl.a. de samfund, som i forvejen bliver hærget af nedlæggelser, som også denne her regering står bag.
Derfor synes vi, emnet er utrolig vigtigt, og jeg vil også godt spørge SF, om ikke man mener, at vi forpligter regeringen ikke bare i en vedtagelse, men på de områder, hvor det er relevant.
Og det her er uhyggelig relevant, for det er et kæmpestort diskussionsemne, som bliver diskuteret meget i de kommende år.
Aage Frandsen (SF), 2001-03-27:
Det, der blev diskuteret i fredags, og som blev vedtaget i dag, var, at regeringen i forhold til statslige arbejdspladser skal sørge for, at man har denne spredning.
Her foreligger der ikke fra regeringens side et forslag om at fjerne det.
Men der ligger jo ikke noget forslag fra regeringens side.
Der ligger heller ikke noget forslag fra dele af oppositionen, inklusive os, om, at man f.eks. skulle lave tre yderligere retskredse.
Det ville jo også være en udflytning af yderligere statslige institutioner.
Det er derfor, at det her forslag til vedtagelse i dag ikke kommer på det bedste tidspunkt.
Det er ikke det bedste forslag, men det kunne være, at det en anden gang kunne være interessant, nemlig i forhold til, hvornår forslaget ligger der fra regeringens side efter et folketingsvalg, for jeg skønner, det bliver efter et folketingsvalg.
Derfor vil jeg gerne understrege: Vort synspunkt på det her er helt uafhængigt af, om vi stemmer ja eller nej til vedtagelsen.
Vi synes, vedtagelsen er uhensigtsmæssig.
Derfor stemmer vi ikke for den.
Og vi har kun lavet den åbning, at det er de aller-, allermindste retskredse, man måske kan se på, og så kan man ellers lave et bedre samarbejde retskredsene imellem.
Derfor er det kunstigt, at man prøver på at sige: Nu skal man stemme for eller imod en vedtagelse.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-03-27:
Jamen nu synes jeg, der har været megen diskussion også om den vedtagelse fra forleden dag om ligelig regional udvikling.
Derfor vil jeg spørge hr. Aage Frandsen, som jeg forstår deler vores opfattelse om decentralisering, for sådan er det jo tit med SF og Venstre.
Kan vi ikke godt blive enige om, at ligelig regional udvikling altså ikke er hovedhensynet, når man taler om,
hvor der skal være politi
Der må altså være mest politi, dér hvor kriminaliteten er størst.
Kan vi ikke godt blive enige om det?
Aage Frandsen (SF), 2001-03-27:
Jeg kunne have nøjedes med at svare ja.
Jeg vil godt tilføje, at formålet med mit eksempel med Nørre-Rangstrup, som jeg hverken har noget for eller imod, og Kolding, er jo, at man ud fra dette forslag, sådan som det er formuleret, skulle tro, at det var rigtigere at lægge domstolen, byretten og politiet i Nørre-Rangstrup frem for i Kolding.
Det er ikke, fordi jeg mener, de er specielt kriminelle i Kolding, men alene af den grund, at der bor flere mennesker i Kolding, er sandsynligheden nok større dér end i Nørre-Rangstrup.
Peter Skaarup (DF), 2001-03-27:
Vi er også enige om, at det ikke er så godt, at vi allerede nu fra Folketingets side går ind og tager endelig stilling, og derfor er det, vi siger: Det, der er vigtigt, når vi så skal tage stilling, er, at man også fra regeringens side har gjort sig nogle tanker om, hvordan det her vil påvirke udviklingen af landet som helhed.
Nu håber vi, at der kommer en anden regering efter næste valg, og at det valg kommer inden dette, men hvis det her bliver det endelige, så får man ikke taget de meget vigtige politiske hensyn, der skal tages over for de mindre byer og landdistrikter, som samtidig med at de mister kaserner, samtidig med at de mister redningsstationer, samtidig med at de mister postkontorer, samtidig med at de mister skoler, ja, så altså også mister deres lokale retskreds.
Så det er ikke en stillingtagen til, om der skal være en retskreds i Tønder eller ej, men det er en stillingtagen til, om regeringen skal tage det her aspekt med ind i debatten, og det gør den ikke, det kan vi jo se på det udkast, der allerede ligger omkring retskredsene.
Sonja Albrink (CD), 2001-03-27:
Men også som justitsministeren tilkendegav, synes vi i CD, at der kan være sund fornuft i at se spørgsmål om rets- og politikredsreformer i én sammenhæng.
En reduktion af retskredse og politikredse vil give nogle dønninger, ikke mindst i de lokalområder, som den kommer til at vedrøre, hvis der sker ændringer.
I CD agter vi at lade os styre af god gammeldags pragmatik med udgangspunkt i eventuelle reformers betydning for brugerne af systemerne.
Med andre ord er det altafgørende for os, hvordan borgerne vil opleve ændringerne. Argumentet om, at færre politikredse vil betyde større afstand for den enkelte til sit politi, og her tænker jeg selvfølgelig på afstanden til politiet, gælder altså ikke i første omgang afstanden til politimesteren eller politikredsens centrale administration.
Nej, den afstand, som jeg tænker på, er afstanden til den nærmeste patruljerende politimand eller afstanden til min lokale politistation, hvor jeg meget gerne skulle kunne aflevere min anmeldelse eller få fornyet mit pas eller mit kørekort.
Altså helt dagligdags politiforretninger.
Hvis en politikredsreform med et reduceret antal politikredse også har som konsekvens at forøge den afstand, som jeg lige har talt om, dvs. at distancere de rigtige politifolk eller de dagligdags politiforretninger fra borgerne, så er vi i CD ikke med til det.
Men jeg synes også, at det, før det endelig er bevist, er vigtigt, at det arbejde, som bliver udført af højt estimerede mennesker, skal have lov til at få en chance for at blive vurderet lidt nærmere.
Ret beset har vi jo ikke set det endelige udspil fra Politikommissionen.
Når det gælder en reform af retskredsene, er det da også kun naturligt og fornuftigt at se dette i sammenhæng med en eventuel politikredsreform og ikke mindst en eventuel større eller mindre retsplejereform. Som også ministeren nævnte, må der forventes at blive stillet større krav.
En gennemgribende reform af den civile retspleje vil stille større krav til byretterne og deres sammensætning.
Hvis jeg kort skal sammenfatte de ting, som jeg netop har nævnt, er vi altså i CD af den opfattelse, at Politikommissionen skal have lejlighed til at gøre sig færdig, før man begynder at pille ved politi- eller retskredse.
Vi vil ikke på forhånd stå her og afvise ting, som vi reelt ikke kender, og ret beset ved vi jo rent faktisk ikke, hvilke forudsætninger de nye retskredse skal arbejde under.
Vedrørende det fremsatte forslag til vedtagelse skal jeg på CD's vegne tilkendegive, at vi ikke kan støtte det.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-03-27:
Allerførst vil jeg gerne takke justitsministeren for et meget afbalanceret og grundigt svar på denne her forespørgsel.
Jeg synes, det var meget klogt af ministeren at opfordre alle de politiske partier her i Folketinget til at slå koldt vand i blodet, fordi vi netop er i starten af en formodentlig temmelig lang proces, hvor vi afventer flere rapporter.
Der er 82 retskredse og 54 politikredse i Danmark.
Det er jo ikke noget tal, som er hugget i marmor og nedbragt fra Sinai Bjerg.
Det er en menneskeskabt kredsinddeling, og derfor kan den også ændres.
Den kan ændres ved en simpel vedtagelse her i Folketinget.
Men man får somme tider indtryk af, når man diskuterer denne inddeling, at den er noget evigtvarende, som aldrig nogen sinde kan ændres: En inddeling, som burde placeres i Danmarks grundlov.
Sådan bør det selvfølgelig ikke være.
Hvis der er en fornuftig grund til at ændre kredsinddelingen, skal man selvfølgelig gøre det.
Men det er jo den proces, vi er i gang med.
Ønskerne fra retsplejeeksperterne går på, at man gerne vil have to instanser i alle sager, at man gerne vil have, at alle sager starter ved byretten, og at man får ventetiderne i retssystemet ned, og at man får flere uddannede dommere pr. byret, sådan at man kan klare mere komplicerede sager.
Alt sammen er det meget fornuftige ønsker om en forhøjet kvalitet i den service, som borgerne skal have.
nogen steder, men jeg kunne forvente, at det var noget i retning af, at man gerne ville have en hurtig betjening og gerne en god og en ordentlig betjening, at man gerne ville have nærhed, og at man gerne ville have tryghed.
Alt sammen fuldstændig forståelige ønsker.
Man vil gerne have en fornemmelse af, at der er myndigheder i byen, som man kan henvende sig til, og hvor man kan få en god og ordentlig og fagmæssigt betryggende betjening.
Det Radikale Venstre ønsker et velfungerende retssystem, og vi ønsker også et retssystem, der er synligt og nærværende for borgerne i hele landet.
Den proces, vi er i gang med, er efter min bedste overbevisning grundig, seriøs, og den er uden forud fastsat facit.
Der er altså ikke en masterplan bagved, som siger: Ha, det er dét her, vi ender med at vedtage.
Venner, nu har vi bare en skindebat her et par år i forvejen, og så ender vi med at presse en eller anden færdig plan ned over hovedet på befolkningen.
Sådan er det ikke.
For det første den tykke rapport, vi allerede har fået, om retskredsinddelingen.
Den er kommet.
Sidst på året eller måske først til næste år kommer så forslag til en ny politikredsinddeling.
Det kender vi ikke endnu.
Jeg synes, det ville være halsløs gerning og virkelig uprofessionelt arbejde, hvis vi her i Folketinget allerede på nuværende tidspunkt lagde os fast på nogle ganske bestemte løsninger på det her meget, meget vigtige emne.
Det Radikale Venstre kan ikke støtte den vedtagelse, der er fremsat.
Peter Skaarup (DF), 2001-03-27:
Jeg vil godt spørge fru Elisabeth Arnold, om Det Radikale Venstre er enigt i det, som justitsministeren har sagt, nemlig at en reform af retsplejeloven skal ende med færre politi- og retskredse, og om Det Radikale Venstre er enigt med justitsministeren, som i JydskeVestkysten den 6. marts i år er citeret for: »Politiet ude omkring kan ikke klare opgaverne.
Hver gang rykker et hold ud fra København, og de lokale betjente er bare nogen, der går i vejen.
En sådan udvikling ønsker jeg ikke.«
Er det holdninger, Det Radikale Venstre deler?
Elisabeth Arnold (RV), 2001-03-27:
Jeg har ikke læst det pågældende citat fra dagbladet JydskeVestkysten, og jeg vil ikke forholde mig til det citat, som åbenbart er taget direkte fra justitsministerens mund, og som hr. Peter Skaarup citerede.
Jeg kan kun sige, hvad jeg også sagde i mit indlæg, at
denne proces er uden forud fastsat facit.
Og forespørgslens tekst går på, om man vil tage afstand fra et system med, så vidt jeg husker, langt færre rets- og politikredse, end det er tilfældet i dag.
Jeg lagde også op til, at tallet 82 retskredse og 54 politikredse for mig at se ikke var noget uforanderligt tal.
Peter Skaarup (DF), 2001-03-27:
Men et eller andet sted må en ministers udtalelser vel også dække et regeringsparti. Jeg ved godt, fru Elisabeth Arnold ikke er medlem af regeringen, men fru Elisabeth Arnolds parti, Det Radikale Venstre, er medlem af regeringen.
Derfor vil jeg da godt
spørge: Er det sådan, at man slet ikke inden for Det Radikale Venstre har diskuteret den her situation? Har man ikke en holdning til det?
Den ene rapport er jo færdig, og den kan man meget klart læse igennem, og den siger, at man skal gå fra de her 82 retskredse i dag til 25 retskredse, og der må man vel have en holdning om, hvorvidt man ønsker en centralisering, som dét vil være udtryk for, eller en fortsat rimelig grad af decentralisering, som det store tal er udtryk for.
Ønsker man færre rets- og politikredse, som regeringens minister på området ønsker, eller ønsker man det ikke?
Elisabeth Arnold (RV), 2001-03-27:
Hr. Peter Skaarup sad nede på sin plads, da jeg holdt min ordførertale, og han så ud, som om han var vågen.
Men det har han åbenbart ikke været.
Jeg udtalte mig på Det Radikale Venstres vegne: Vi er dybt optaget af disse problemer, og hvis hr. Peter Skaarup vil gøre sig den ulejlighed at læse min tale, når den bliver trykt, kan han undgå at stille flere spørgsmål.
Jeg vil ikke læse den højt én gang til, for det var Det Radikale Venstres synspunkter, jeg udtrykte, og ikke andres.
Peter Skaarup (DF), 2001-03-27:
Jeg vil afslutningsvis sige tak for en god debat.
Jeg synes, vi er kommet omkring nogle af de synspunkter, som rører sig i debatten.
Det har måske været svært at få regeringspartierne til at sige det samme i Folketingssalen, i hvert fald justitsministeren og Socialdemokratiet, som man kan høre ude omkring på møderne i landet, som man kan læse i nogle af de aviser, som interesserer sig for nogle af de her ting.
Men alligevel kan vi jo konstatere, at der i hvert fald for en række partiers vedkommende meget klart er sagt, at man ikke vil være med til det oplæg, der ligger, at man mener, at antallet af politi- og retskredse ikke skal sænkes i det omfang, som der lægges op til både i det første udkast til beslutning for Politikommissionen og også i rapporten fra Strukturkommissionen.
Jeg kan konstatere, at både Venstre, De Konservative, SF, Kristeligt Folkeparti, CD og så også mit eget parti, Dansk Folkeparti, har sagt her under debatten, at det ønsker man ikke; så der er et markant flertal imod de planer, som ser ud til også at være de endelige, både fra Politikommission og fra Strukturkommission.
Det vil vi i Dansk Folkeparti holde partierne fast på, også efter et folketingsvalg.
Det skal ikke være sådan, at man siger noget flot noget her, hvor der måske er optræk til et folketingsvalg, og at man så gennemfører noget helt andet derefter.
Derfor vil vi selvfølgelig også meget nøje følge, hvad ikke alene Venstre og De Konservative, men også andre partier, gør efter et folketingsvalg.
Så vi er i Dansk Folkeparti meget tilfredse med, at det er der i hvert fald kommet ud af debatten. Med hensyn til det forslag til vedtagelse, som er fremsat af Kristeligt Folkeparti og Dansk Folkeparti, ser det ikke ud til, at det kan opnå flertal.
Det er vi nødt til, hvis det skal have nogen mening at vedtage flotte paroler her i Folketinget om, at regeringen skal overveje landdistriktspolitikken og overveje, at man skal udflytte statslige arbejdspladser i stedet for at lægge det hele i hovedstaden.
mange gange.
Som nævnt under debatten er det jo helt klart, at hvis man på den ene side siger, at vi skal sikre, at landdistrikterne har det godt, at vi skal sikre, at de små samfund også får tilført nogle vigtige områder, men så på den anden side bliver ved med at nedlægge kaserner, redningsstationer og i det her tilfælde rets- og politikredse, ja, så hænger det jo ikke sammen.
Derfor er vi nødt til at have en sammenhængende politik, og derfor er det også, vi er tilfredse med, at vi i dag har haft en første diskussion af det område, så vi på et senere tidspunkt kan tage det afgørende med ind, således at vi ikke oplever en massakrering af de små retskredse og politikredse rundtomkring i landet.
Der må ikke blive længere for borgeren til politikredsene og til politikredsenes centrale enheder.
Det går ikke.
Derfor ser vi det som meget vigtigt, at vi har haft
den debat, og at der er tilkendegivet et flertal imod de tanker, der ligger i øjeblikket.