Kristen Touborg (SF), 2001-10-23:
Der er også optimisme i redegørelsen fra ministeren for nordisk samarbejde, og det er berettiget.
Der er i det sidste år udført et målrettet arbejde for at forny og effektivisere det nordiske arbejde; ellers har nordisk samarbejde jo ikke just haft det sådan, at det har været det allerhøjest prioriterede.
Rent ud sagt har det været ret lavt prioriteret internationalt, hvad angår betydning og politiske resultater.
Nordisk Råd har haft mod til en vis selvransagelse og til at lade folk udefra vurdere det nordiske samarbejde i lyset af globaliseringen.
Og til effektiviseringen først:
I den venstresocialistiske gruppe har vi aldrig forstået den dybere mening med de eksisterende altmuligudvalg.
Nordenudvalget og Nærområdeudvalget beskæftiger sig begge med alt muligt: kultur, miljø, sikkerhed, indvandring osv., osv. Europaudvalget ved jeg ikke helt hvad skal.
Fagudvalg giver mulighed for en fordybelse og for en dialog mellem fagfolk på den ene side og parlamentarikere med holdninger og interesse for området på den anden.
I kommunalbestyrelserne i Løgstør og i Åbo, i Ringkjøbing Amt og i Hallands Län og alle de andre nordiske demokratiske forsamlinger på lokalt nationalt plan finder man denne faglige opdeling nyttig.
Ligesådan gør man det i Europa-Parlamentet, og i Europarådets Parlamentariske Forsamling bruger man den også.
Vi finder, at det er godt, at man nu vil lytte til venstrefløjens vurdering og vende tilbage til fagudvalg i det nordiske samarbejde.
Fornyelsen af nordisk arbejde sigter bl.a. på at udbygge fælles nordisk forskningssamarbejde og på at gøre det nemmere at overføre velfærdsordninger fra det ene nordiske land til det andet, hvis man f.eks. flytter eller tager arbejde.
Det sigter også på, at vi kan være mere internationalt aktive også uden for Norden, især i forhold til vore naboer i nærområderne, men også i forhold til EU og FN og internationale kriser.
Hvad det internationale angår, har jeg lyst til at supplere ministerens betragtninger om det forgangne år og om, hvordan man skal arbejde inden for EU's og EØS-aftalernes rammer.
Vi har jo for nylig oplevet, at Danmark har fastholdt sit nej til euroen, og det på ægte nordisk vis via befolkningen og via en folkelig debat.
Det var befriende, synes vi, at folket turde tale eliten midt imod, og dommedagsprofetierne om højere rente og arbejdsløshed ved et nej er der jo indtil videre ikke meget hold i.
Det nej er godt for det nordiske samarbejde.
Det støttede også de svenske nejsigere, og det betyder, at der er et eurofrit rum i EU.
De nordiske lande har et ret varieret og fleksibelt forhold til EU med Finland som euromedlem, Danmark og Sverige aktive i EU, men med egen valuta, og andre uden for EU.
Helt anderledes end det »alt eller intet«, der blev lagt op til fra eurosiden ved folkeafstemningen.
I den forbindelse er det glædeligt med det nordiske fremskridt - som regeringen skal have sin gode del af æren for - at de nordiske statsministre nu har indført fælles møder forud for EU-topmøderne.
Vi finder, at det er glædeligt, at det også kan gå fremad med det nordiske samarbejde her.
Den nordiske mangfoldighed i forhold til EU kan måske også være nyttig i forhold til EU's østudvidelse.
SF går ind for Nicetraktaten, fordi vi anser den for vigtig for Østudvidelsen.
Det er godt, at der er eksempler på, at EU-medlemskabet ikke er alt eller intet i en unionsbevægelse, men noget, de enkelte befolkninger kan regulere.
Det er godt, at der er modeller for samarbejde også for det tilfælde, at et eller flere ansøgerlande skulle vise sig at have et nejflertal. Jeg vil godt lige gøre et par bemærkninger om det lille afsnit om fiskeri, jord- og skovbrug samt levnedsmidler, som er i redegørelsen.
SF hilser udviklingen henimod mere nordisk samarbejde specielt vedrørende levnedsmiddelsikkerhed velkommen.
Det ville være en god idé, synes vi, at kigge på det misforhold, at EU reelt tvinger os til at have større indhold af f.eks. pesticider og antibiotikarester i fødevarerne, end man ønsker i det enkelte land.
Det finder vi uforståeligt.
Nordisk samarbejde styrkes ikke bare ved at have en optimistisk tro.
Vi må i det danske Folketing overveje, hvordan vi følger den nordiske reform op.
Vi har haft en diskussion af dette i SF's gruppe.
Nordisk Ministerråd og Nordisk Råd lægger op til et tættere samarbejde med de nationale parlamenter.
For det første kan vi, der er i Nordisk Råd, koble arbejdet de to steder bedre sammen.
Det bliver jo noget lettere med en ny struktur.
For det andet kan Folketingets udvalg tage bedre imod de nordiske initiativer.
Det må være en opgave for hr. Svend Erik Hovmand, Nordisk Råds nuværende præsident, og for gruppeformændene i Folketinget at sætte sig sammen og aftale, hvordan Nordisk Råds kommende fagudvalg og Folketingets fagudvalg forbedrer deres samarbejde.
Reformen bliver jo vedtaget i næste uge, og Folketinget har, så vidt jeg kan se, ingen gode argumenter for at vente.
Det kan passende være en af de mange opgaver, det nuværende Folketing kan gøre færdigt inden næste valg.
Den tredje vej er en opfordring til regeringen.
Det vil være en tiltrængt styrkelse af vores nordiske samarbejde, hvis hvert lovforslag vurderes i forhold til lovgivningen i de øvrige nordiske lande.
Danske lovforslags økonomiske konsekvenser vurderes, lovene vurderes i forhold til EU-reglerne osv., og det vil være en naturlig opgave at sammenholde lovforslagene med reglerne i de nordiske lande.
Det kan godt være, at Justitsministeriets Lovkontor ikke lige kan starte med den ordning i næste uge, men det er et projekt, som jeg vil foreslå samarbejdsministeren og regeringen at gå videre med.
Det ville være en fin dansk opfølgning af den nordiske reform.