runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thorkild Simonsen (S), 1998-06-17:
Jeg mener, at jeg har svaret på det ved at sige, at jeg ikke på stående fod kan komme med et konkret tilsagn, men at det, der spørges om her, indgår i de overvejelser, som dels den danske regering bør tage, dels Flygtningehøjkommissariatet må tage, eller i det hele taget EU må tage.
Det bør jo være en samordnet ordning for det område. Det vil være meget fint, hvis det ender sådan, at det er alle EU-lande, der står sammen om at hjælpe dem, og der skal vi selvfølgelig bidrage.
Det er muligt, vi skal bidrage på den måde, hr. Peter Skaarup siger, eller på anden vis.
Det vil jeg i hvert fald gerne være med til.
Villy Søvndal (SF), 1998-06-17:
Jeg vil også kvittere for, at hr. Heimburger havde fået den rigtige tale med.
Jeg vil også erklære mig meget enig i det grundlæggende standpunkt, der hedder, at det ikke er børnefamilier med to biler og en carport og en god økonomi, der er interessante.
Dér mødes vi med De Konservative fra SF's side.
Det synes vi heller ikke.
Jeg er også helt enig i, at det, der virkelig er interessant, er de sidste formuleringer i regeringens redegørelse om det, man kunne kalde de allersvageste børn under regeringens overskrift.
Hvad sker der så med dem?
Ifølge Ritzau i går siger amterne efter forhandlingerne om den amtskommunale økonomi: »Specielt sociale udgifter til bl.a. døgninstitutioner og familiepleje vil blive ramt, når sparekniven skal svinges under opbremsning i de offentlige udgifter.«
Det er ikke lyrik fra redegørelsen.
Det er den virkelighed, der meldes ud efter aftalen.
Hvordan har
Det Konservative Folkeparti det med det?
Og vil man være med til sammen med SF at gå ind og sætte fokus på det her område?
For ellers kommer de allersvageste børn, som bolden ligger nu, til at betale.
Det er jo hele pointen, ikke i lyrikken, men i virkeligheden.
Peter Skaarup (DF), 1998-06-17:
»Vil ministeren redegøre for, om og i givet fald hvorledes, regeringen agter at iværksætte transport af og opførelse af »barakbyer« i Albanien til husning af de mange kosovoalbanere, som i disse uger søger tilflugt i landet?« Skriftlig begrundelse
Det forarmede og ustrukturerede Albanien bør hurtigst muligt hjælpes med opførelse af »barakbyer«.
Danmark har ekspertisen og erfaringen med hensyn til opførelse af sådanne lejre, og spørgeren finder, at det i høj grad er i Danmarks interesse at tilsikre, at kosovoalbanerne vil kunne finde asyl i nærområdet - blandt religiøse/etniske fæller.
Spørgeren finder derfor, at en massiv dansk hjælpeindsats i forhold til Albanien hurtigst muligt bør iværksættes.
Grunden til, at jeg har stillet spørgsmålet, er, at vi i de seneste uger har oplevet en helt uacceptabel situation for verdenssamfundet i Kosovo.
I den forbindelse, og med de uhyggelige billeder, vi har set bl.a. i tv fra området, ønsker Dansk Folkeparti, at regeringen her i landet også stiller sig hjælpende klar over for de mange flygtninge.
Vi har tidligere set problemer i Danmark på grund af sådanne kriser, hvor Danmark har skullet tage 10.000, 20.000 og 25.000 flygtninge i løbet af kort tid, og den situation vil vi gerne undgå i Dansk Folkeparti.
Derfor har vi stillet disse spørgsmål i dag, og først og fremmest vedrørende det første vil vi gerne høre, om regeringen er klar til eventuelt at sende barakbyer til området.
Thorkild Simonsen (S), 1998-06-17:
Jeg håber, det er i orden, at jeg besvarer begge spørgsmål samtidig, både spørgsmål nr. S 610 og nr. S 611; det mener jeg er mest hensigtsmæssigt.
Hr. Peter Skaarup siger, at han dels ønsker svar på, om regeringen agter at transportere eller at opføre - eller/og tror jeg endda - barakbyer i Albanien til husning af kosovoalbanere.
Det er jo den helt aktuelle situation, som er yderst beklagelig. Spørgeren ønsker også, som det blev sagt før, oplysninger om, hvad der findes af transportlette barakbyer i Danmark.
Jeg kunne begynde med at sige, at indenrigsministeren har ikke nogen.
Der er halvanden tilbage, resten kan jeg give en redegørelse for.
Men jeg går ud fra, at spørgeren med udtrykket »transportlette barakbyer« måske også tænker på andre ting end flygtningelandsbyer.
I første halvdel af 1990 opførte vi jo nogle af dem i Jugoslavien.
Senere forærede indenrigsministeren nogle til Udenrigsministeriet, og de blev opført i Polen.
Det var for øvrigt noget, der blev kritiseret.
Men lad mig nu starte med at sige, at regeringen ser
lige så alvorligt på denne situation, som Dansk Folkeparti gør.
Jeg kan i den forbindelse også oplyse, at EU's regeringschefer på topmødet i Cardiff i en erklæring vedrørende Kosovo netop har udtalt, at EU vil søge at finde løsninger på flygtningeproblemet i området med udgangspunkt i, at alle flygtninge fra Kosovo skal kunne vende tilbage til deres hjem i sikkerhed.
EU vil endvidere, bl.a. i et tæt samarbejde med UNHCR, altså Flygtningehøjkommissariatet i Schweiz, yde umiddelbar hjælp til flygtninge i området, og der kan det godt være, at det, der bliver stillet forslag om her, kunne være en af måderne. Jeg finder imidlertid ikke, at der som led i denne hjælp kan sendes nogen af de danske flygtningelandsbyer, al den stund de også er optaget, men jeg tror altså også, det er for dyr en måde at løse problemet på og måske også for tidkrævende.
Det var det i alt fald i Polen; det tog mange måneder.
Det vil jo altid tage tid at få dem ned, få nogle byggemodne grunde dernede og mange andre ting.
Jeg tror også, at hjælpen til de flygtende kosovoalbanere, hvis man ikke skal komme i den situation, at de begynder at flygte videre, skal være meget hurtigere og meget mere kontant end det, vi kan gøre.
Jeg synes også, at vi fra dansk side skal sige - hvad jeg også går ud fra, at vores statsminister og andre, der har deltaget i debatten i Cardiff, var med på: Vi må i fællesskab hjælpe de kosovoalbanere, som er flygtet, og det bliver en ting, jeg nok skal give mere oplysning om, når jeg ved noget.
Peter Skaarup (DF), 1998-06-17:
Jeg er enig med ministeren i, at der var en situation i Polen, der ikke var helt på toppen.
Der var det sådan, at det blev voldsomt dyrt at sende disse barakbyer derned.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren, om ministeren, da der nu oplyses, at der kun er halvanden tilbage af disse her, og vel vidende, at situationen i Polen ikke var acceptabel, om ministeren i så tilfælde vil lade opføre en række nye, transportlette barakbyer, kan man sige, altså nogle byer, som vi kan sende ned til områder, hvor der er akut opståede flygtningeproblemer, og om ministeren ikke finder, at det kunne være en mulighed at lave nogle, der ikke er så stationære som dem, vi kender i dag.
Det håber vi i hvert fald i Dansk Folkeparti at regeringen vil erklære sig villig til, og vi håber også, at regeringen allerede nu vil kontakte UNHCR, og jeg vil gerne spørge ministeren, om man vil det, om man vil erklære sig beredvillig til i nærområdet at hjælpe de flygtninge, som nu kommer frem dertil.
Thorkild Simonsen (S), 1998-06-17:
Når jeg, som jeg sagde i mit første svar, får oplysning fra Udenrigsministeriet eller Statsministeriet om, hvad det er, man konkret har drøftet, og hvilke penge man sætter på højkant, jamen så kan nogle af de ting, som hr. Peter Skaarup nævner, måske komme ind i billedet, for jeg tror altså også, der måske er andre end Danmark, der kunne lave transportable boligsystemer, som ikke er slet så komplicerede at flytte osv.
Det skal jeg ikke kunne sige at der ikke er.
Nu er det jo ikke et område, jeg personlig kender meget til, men jeg vil gerne give et tilsagn om, at så snart jeg ved noget om, hvad det er, Danmark skal lave, og også hvilket ministerium der skal lave det, så at vende tilbage med et svar til hr. Peter Skaarup.
Jann Sjursen (KRF), 1998-06-17:
Jeg takker også for et meget klart svar vedrørende satsen for børneorlovsydelsen.
Hr. Jan Petersen får det jo næsten til at lyde sådan, at hvis orlovsydelsen igen kommer op på 80 pct. af dagpengemaksimum, ville det ligefrem give en god fortjeneste at gå på børnepasningsorlov.
Jeg vil godt have hr. Jan Petersens svar: Tror hr. Jan Petersen, at der er nogen forældre, der har tjent på at gå på børnepasningsorlov,
også dengang ydelsen var oppe på 80 pct. af dagpengemaksimum
Så vil jeg også godt spørge hr. Jan Petersen, om han finder det hensigtsmæssigt, at der her i foråret - tilsyneladende alt afhængig af hvad der sker i dag - bliver lovgivet vedrørende familiepolitik i to sammenhænge.
Isoleret set kan det være fornuftigt nok, men i forbindelse med overenskomstindgrebet fik vi børnefridagene, og i forbindelse med pinsepakken får vi formentlig også noget; der tales i hvert fald om forældrebetalingen i forbindelse med daginstitutionerne og fripladserne.
Er det den måde, man vil få helhed i familielovgivningen på?
Peter Skaarup (DF), 1998-06-17:
Skal jeg så forstå det sådan, at man stiller sig beredvillig med hensyn til at iværksætte opførelser i området af sådanne små landsbyer eller transportlette landsbyer, som kan bruges andre steder?
Jeg kunne også godt tænke mig at spørge ministeren, om vi indtil nu i Danmark har modtaget nogle kosovoalbanere, og i givet fald hvor mange vi har modtaget inden for den seneste tid, og om regeringen har nogle planer for, hvordan en modtagelse eventuelt kommer til at finde sted, hvis der opstår en øget flygtningetilstrømning fra kosovoområdet.
I øjeblikket skulle der være 50.000 mennesker på flugt, men kommer vi til at opleve flere, er det vigtigt, at regeringen har gennemtænkt, hvad der så skal ske i Danmark, hvis der kommer folk til Danmark.
Inge Refshauge (DF), 1998-06-17:
Jeg vil gerne spørge indenrigsministeren: Kunne det ikke være tænkeligt, at man også tog noget af militærets materiel såsom flytbare hospitaler og sådan noget og sendte derned?
Vi skal jo gøre alt, hvad vi kan for at holde de mennesker i området, så de ikke forlader området.
Thorkild Simonsen (S), 1998-06-17:
Jeg har med beredskabsforholdene at gøre, men ikke så meget med militæret.
Jeg skal lade ideen gå videre til dem, der har med den sag at gøre.
I det hele taget tror jeg, regeringen bliver nødt til at drøfte det både på baggrund af den forespørgsel, der stilles, men altså også på baggrund af de internationale tilkendegivelser, der er kommet om, at man vil hjælpe dernede, og der kan alt vel indgå.
Jeg kan selvfølgelig ikke give løfter på andres vegne.
Aase D. Madsen (DF), 1998-06-17:
Ministeren sagde før, så vidt jeg hørte det, at EU ville sørge for, at alle flygtninge skal kunne vende tilbage til deres område.
Ligger der nogen planer i øjeblikket, eller er det bare noget, som man altid slynger ud, som det også skete med bosnienflygtningene?
Thorkild Simonsen (S), 1998-06-17:
Jeg slynger ikke noget som helst ud.
Jeg citerer, hvad man har sagt.
Bare ved at høre tv eller radio er det mig bekendt sådan, at man forhandler med Milosevic, der er præsident, om at finde fredelige måder at standse den etniske udrensning på, og før det er sket, tror jeg ikke, at der er nogen, der kan sendes tilbage.
Man kan godt have den opfattelse, at de bør komme
De er jo sikkert jordbrugere mange af dem, så vidt jeg har hørt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Peter Skaarup (DF), 1998-06-17:
»Vil ministeren oplyse, hvad der for tiden findes af transportlette »barakbyer« i Danmark?«
Skriftlig begrundelse
Der henvises til begrundelsen for spørgsmål nr. S 610.
...regeringen vil bygge sådanne transportlette barakbyer.
Det er efter Dansk Folkepartis opfattelse et generelt problem, at vi i Danmark har fået for mange flygtninge hertil, og derfor vil der være god ræson i, at Danmark offensivt hjalp de steder, hvor konflikterne opstår, og i det her tilfælde med nogle transportlette barakbyer, der måske ikke ligner de flygtningelandsbyer, vi kender i dag, men er nogle, der kan bruges rundt omkring i de nærområder, hvor flygtningene kommer fra.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren, om han kan komme med et konkret tilsagn om, at regeringen vil hjælpe på den måde, som her er omtalt.
Thorkild Simonsen (S), 1998-06-17:
Jeg har ikke sagt, at vi ville opføre landsbyer.
Jeg har sagt, det vel kan indgå i overvejelserne, når man har drøftet det statsministeren, udenrigsministeren og UNHCR imellem.
Hvis de mener, det er en god idé, så mener jeg også, vi kan bidrage, hvis det skulle være. Med hensyn til antallet af kosovoflygtninge, den sidste del, så har jeg ikke set nogen foruroligende tal, hvis der overhovedet er kommet nogen.
Der var jo nogle tidligere, men altså dem har vi jo ikke kunnet sende tilbage.
Det er et helt andet spørgsmål.
Jeg mener ikke, der har været nogen på vej til Danmark, men det er jo klart, at det kan jeg løbende orientere mig om, hvis det sker.
Vi har ikke i nogen sammenhæng villet drøfte sådan en større løsning om at fordele dem over hele Europa.
Der har heller ikke været tiltag til det, så vidt jeg ved.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 1998-06-17:
Jeg vil sige til hr. Jan Petersen, at jeg har ikke brug for at sidde ude bagved og krydse af sammen med hr. Jan Petersen - ikke på det område i hvert fald, for det er uden forbindelse med den redegørelse, vi debatterer.
Jeg vil gerne her i salen have et svar på, om hr. Jan Petersen som ordfører for Socialdemokratiet ikke synes, der er en diskrepans mellem de løfter, der blev afgivet op til valget, og det, der ligger på bordet i dag, hvor jeg synes - selv om jeg har nærlæst redegørelsen med rigtig god vilje - at der er meget få konkrete initiativer.
Der nævnes en hel del, som man lige så gerne kunne drøfte indbyrdes mellem kommunerne og afklare på den måde.
Man behøver jo ikke at lovgive for at være fleksibel, men der mangler konkrete udspil.
Jørn Pedersen (S), 1998-06-17:
Jeg kan konstatere, at den unge far Lars Løkke Rasmussen er mere optaget af huspriser end af institutionspriser.
Men jeg vil godt spørge hr. Lars Løkke Rasmussen helt konkret: Hvad er det egentlig for en procentdel, forældrene skal betale, hvis de vælger det socialdemokratiske murstensbyggeri - for nu at bruge det ordvalg?
Det vil jeg godt høre lidt om.
Hvor meget er det, Venstre vil præsentere som en større regning for de forældre, der benytter den offentlige børnepasning?
Og så vil jeg stille et andet spørgsmål - for nu at afprøve, om den økonomiske hukommelse er til stede: Er Venstre stadig væk rede til at bruge et beløb i milliardklassen - et beløb i milliardklassen! - for at presse modellen med det frie valg igennem?
Sådan kan det jo også vendes.
Men må vi få at vide, hvor meget børnefamilierne skal betale, hvis de vil bruge en institution, når Venstre får magt, som man har agt?
Det tror jeg mange vil efterlyse med interesse.
Jan Petersen (S), 1998-06-17:
Der må i frokostpausen have været et møde i Venstres gruppe, hvor man har besluttet sig for, at nu vil man være sur over, at regeringen tager ansvaret for landets økonomi, og at man ikke selv vil være med.
Og det er jo Venstres eget ansvar, men så skal man ikke på baggrund af fejlagtige oplysninger diskutere, hvad der rent faktisk fremgår af forslaget.
For det første om benzinafgiften: Befordringsfradraget reguleres, når benzinafgiften stiger!
Her har hr. Lars Løkke Rasmussen nu to gange sagt, at det ikke er tilfældet, men det er altså tilfældet. Så er der ejendomsværdiskatten: Kan hr. Lars Løkke Rasmussen bekræfte, at hvis vi afskaffer beskatningen af værdistigninger, herunder den ejendomsværdiskat, der er foreslået, så vil det få huspriserne til at stige endnu mere?
Og synes hr. Løkke Rasmussen, at det er venligt over for unge børnefamilier og i særdeleshed dem, der skal etablere sig første gang, at de skal finde 200.000-300.000 kr. mere over et par år, for at det kan svare til de prisstigninger, der har været?
Det er generationsfjendsk, så det batter, over for dem, der skal etablere sig med en bolig, hvis vi lader de huspriser fortsætte med at stige så kraftigt.
Og det er de unge, der kommer til at betale, og de ældre, der vil skumme fløden, og jeg går ud fra, at det var det modsatte, vi var enige om.
Og de kørsler, der har været af familieøkonomi, viser, at den ændring af rentefradragsretten ikke giver almindelige indkomsttagere med børn en nedgang i deres rådighedsbeløb, tværtimod.
Lars Løkke Rasmussen (V), 1998-06-17:
Må jeg ikke først sige om beregninger, at da regeringen i 1993 fremlagde sin skattereform, lavede regeringen nogle beregninger, der viste, at et ægtepar med to børn i en ejerbolig og med en indkomst på 210.000 kr., henholdsvis 160.000 kr., ville få en besparelse på 9.463 kr., når skattereformen var indfaset.
Men den pris, de reelt har måttet betale, er gået den anden vej, for de sad i 1998 med en skattebyrde, der var 7.384 kr. højere end det, regeringen sagde, dengang den lavede skattereformen, og sådan vil det også gå denne gang.
Og er man i tvivl om det, kan man slå op i kommuneaftalen, som jeg vil citere direkte: »Regeringens forslag om en ny kommunal ejendomsværdiskat vil indebære, at kommunerne fra år 2000 uden for indkomstskattesystemet får en ny indtægtskilde, der« - og det er det væsentlige - »i de nærmeste år forventes at vokse hurtigere end indkomstskattegrundlaget.«
Og hvad betyder det?
Det betyder det, der står: at det forventes at vokse hurtigere end indkomstskattegrundlaget, og dermed er der altså introduceret en ny skatteskrue, som parcelhusejerne kommer til at bøde for.
Må jeg til hr. Jørn Pedersen om milliarderne og takstpolitikken sige, at vi er lidt tiltalt af det ønske, som den nye socialdemokratiske formand for Kommunernes Landsforening, Anker Boye fra Odense, har været fremme med, og som gik ud på at skabe større kommunal frihed til i den enkelte kommune at fastlægge takstpolitikken.
Og når vi er lidt optaget af dét, hænger det naturligvis sammen med, at hvis man gav kommunerne den frihed sammen med en række andre frihedsgrader, var der en realistisk mulighed for, at kommunerne på trods af en stram økonomiramme - og vi er enige om, at der skal være en stram økonomiramme - ville være i stand til at give en pasningsgaranti og et ordentligt servicetilbud til de forældre, der bor i den pågældende kommune.
Vi tror rent faktisk, at forældrene i den enkelte kommune og lokalpolitikerne i den enkelte kommune bedre end os 179 herinde er i stand til at veje de ting op imod hinanden, sådan at man lokalt får skabt den børnepolitik og det daginstitutionstilbud, som matcher de lokale behov.
Jann Sjursen (KRF), 1998-06-17:
Kristeligt Folkeparti er meget enige med Venstres ordfører i, at det gælder om at skabe større valgfrihed for børnefamilierne, og at det kan gøres ved at slippe kommunerne løs og give dem mulighed for at etablere nogle frit valg-ordninger.
Vi tror, at det, at pengene følger barnet, vil betyde, at forældre i højere grad også vil passe deres børn selv, men til syvende og sidst er det vigtigt, at de i det mindste får valgmuligheden.
Jeg føler mig alligevel lidt pikeret over en bemærkning, som faldt i hr. Løkke Rasmussens tidligere indlæg, hvor han omtalte daginstitutionerne som socialdemokratiske murstensinstitutioner.
Selv om jeg kan være meget enig i den kritik, der er udøvet i forhold til regeringen og dens børnepakke,
synes jeg alligevel, at det måske er et område, hvor man skal passe på.
Mit ældste barn har gået i en kommunal daginstution, en kommunal børnehave.
Det var ikke nogen socialdemokratisk murstensinstitution.
Jeg er heller ikke sikker på, at de forældre, der sad i forældrebestyrelsen, syntes, at de var agitatorer og arbejdede for en socialdemokratisk murstensinstitution. Jeg siger det bare, fordi vi har egentlig samme sigte om mere frit valg, men i virkeligheden også et sigte, i hvert fald fra Kristeligt Folkepartis side, om, at de forældre, der vælger at bruge de offentlige pasningstilbud, skal være sikre på, at der er kvalitet i pasningstilbudet, de skal være sikre på, at de også kan være med til at udøve den indflydelse, de kan gennem forældrebestyrelsen, og dermed sætte deres præg på det, så det ikke bliver socialdemokratiske murstensinstitutioner.
Jeg vil godt spørge, om hr. Løkke Rasmussen trods alt ikke er enig med mig i det?
Villy Søvndal (SF), 1998-06-17:
Mit indlæg kommer så at sige i forlængelse af det forrige, for det er også et forsøg på at få hr. Lars Løkke Rasmussen på rette vej.
Ét er at få den forkerte tale med i inderlommen - det kan som sagt ske for andre også - men når nu man konstaterer, at man har fået den forkerte tale med, så synes jeg alligevel, at man bør have den omstillingsevne at være i stand til at deltage i den diskussion, vi faktisk har.
Men det lykkedes åbenbart ikke, fordi talen har sat sig så dybt et spor i hr. Lars Løkke Rasmussen, at han ikke er i stand til at ændre, heller ikke i de efterfølgende argumentationer. Det synes jeg er ærgerligt, for hvis vi endelig skulle have pinsepakkediskussionen - den får vi jo senere -
så er det jo slet ikke det, der er det centrale.
Det er slet ikke det, det drejer sig om.
Pinsepakken drejer sig om at flytte nogle midler fra de meget velhavende i det her land og dermed også de meget velhavende børnefamilier over til dem, der er lavtlønnede, hvad enten de er lavtlønnede børnefamilier, lavtlønnede pensionister, eller hvad de er.
Så dimensionen i pinsepakken er ikke børn eller ikke-børn; det er folk med mange penge, rigtig mange penge, kontra folk, der ikke har så mange penge.
Men den diskussion tager vi senere.
Nu vil jeg ikke lade mig selv lede i fristelse og overtage den forkerte dagsorden.
Poul Erik Dyrlund (S), 1998-06-17:
Jeg skal allerførst udtrykke lidt forundring over, at det her
mere eller mindre er endt i en pakkediskussion; men det er for mig at se nok lidt af en bevidst handling fra Venstres ordførers side. Men jeg synes faktisk, vi er i den situation, at man strør om sig med en masse tomme ord og en masse påstande med hensyn til børnefamilierne.
For indtil nu har vi ikke set
nogen som helst dokumentation fra Venstre - i hvert fald ikke på skrift, heller ikke under forhandlingerne, så vidt jeg kan forstå - for, at det her kommer til at gå ud over børnefamilierne og de unge familier.
I øvrigt har jeg opfattet det således, at Venstre har faret frem med bål og brand om, at nu er vi i den situation, at ejendomspriserne vil falde, og at det vil være konsekvenserne af pakken.
Det har man sagt gang på gang, men nu har vi lige hørt Venstres ordfører stå her og sige, at ejendomsbeskatningen skal reguleres i takt med boligernes prisstigninger.
Så tingene hænger ikke sammen.
Og jeg er også nødt til at få konstateret, om hr. Lars Løkke Rasmussen nu helt er ved sine fulde fem, for hr. Løkke Rasmussen sagde for et øjeblik siden, at han havde en forventning om, at regeringen ville lægge et forslag om en mere fleksibel orlovsordning på bordet: Mener hr. Løkke Rasmussen i fuldt alvor, at vi skulle foretage en sådan øvelse uden at tage arbejdsmarkedets parter med på råd?
Er det virkelig hr. Løkke Rasmussens mening om dét?
Jørn Pedersen (S), 1998-06-17:
Man kan sige meget om hr. Lars Løkke Rasmussen, men der bliver altså ikke meldt for bramfrit ud, når vi kommer til det konkrete.
Derfor må jeg endnu en gang prøve at tage fat i problemstillingen.
Jeg forstod på hr. Lars Løkke Rasmussen, at Venstre er meget interesseret i, at kommunerne skal have valgfrihed til at opkræve højere forældrebetaling.
Det var det, det drejede sig om.
Jeg vil godt have at vide hvor meget.
Hvor meget mere af den højere forældrebetaling for de formastelige ca. 500.000 børn, der benytter sig af det tilbud, skal de af med?
Vi kender jo - vi kan jo ikke få hr. Lars Løkke Rasmussen til at sige det i dag - tallet for, hvor meget Venstres fritvalgs-modeller koster.
Men jeg forstod det sådan, at Venstres børnepolitiske ideologi går på, at nu skal børnene tvinges væk fra institutionerne og hjem til forældrene.
Det er det, det drejer sig om.
Jeg ved ikke, hvor meget valgfrihed der er i det.
Og så vil jeg også godt sige, at jeg er fuldstændig på linje med hr. Jann Sjursen, for jeg synes, at der er meget lidt respekt for det arbejde, der gøres ude i daginstitutionerne, hvis man skal sammenholde det med de udtalelser, som Venstres ordfører er kommet med her i dag.
Men det var måske en fejl, eller hvad?