runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Homann (SF), 2002-01-15:
Som borger i Danmark har jeg valgfrihed, når jeg skal ud at se på ny bolig.
Jeg kan vælge at se på en ejerbolig og gå ud at investere mine penge i den, jeg kan vælge at se på en andelsbolig, jeg kan vælge at se på lejeboliger.
Sådan ser den formelle valgfrihed ud i Danmark i dag.
Reelt ser det måske lidt værre ud, for mange steder er der, i hvert fald hvad angår lejeboligerne, en utrolig lang venteliste for at komme ind, fordi der er en stor mangel på lejeboliger.
Så i virkelighedens verden er mine valgmuligheder indskrænkede.
Dér har jeg ikke bare valget at kunne gå ud at sige: Jeg vil gerne!
fordi jeg har råd, eller fordi jeg har lyst, hvis jeg så gerne vil bo i en lejebolig.
Det kan man så gøre flere ting ved.
Man kan gøre, som regeringen lægger op til: sænke antallet af lejeboliger.
Det gør jo ikke problemet bedre.
Det giver ikke flere valgmuligheder.
Det giver færre valgmuligheder.
Det gør mine valgmuligheder som dansker ringere.
Det er den vej, jeg synes, man skal gå.
Der er selvfølgelig flere ting, man kan gøre for at få øget antallet af lejeboliger.
Jeg synes, at det her forslag er en af de ting, som går i den rigtige retning.
Jeg synes, det er et godt forslag, som forhåbentlig vil betyde, at der bliver bygget langt flere lejeboliger til fordel for ældre, til fordel for unge, til fordel for børnefamilier.
Jeg synes, at vi skal vedtage det her forslag.
Jeg har også hørt nogle meget positive meldinger fra kommunerne om, hvad der kommer ud af det her.
Og jeg glæder mig til at se, at det også bliver virkelighed.
Men det kræver også, at kommunerne lever op til deres side af sagen og faktisk får bygget de her ting, og at det ikke bare er nogle byggerier, som foregår isoleret i nogle egne af landet, men at der faktisk bredt ud over hele landet, i alle landets kommuner, bliver sat mere gang i byggeret af lejeboliger. Den fordeling af lejeboligerne tror jeg, vi skal holde nøje øje med her i den kommende tid, når det her forslag forhåbentlig er vedtaget.
Og hvis det viser sig, at man ikke får en tilpas fordeling eller ikke får en tilstrækkelig mængde af de her lejeboliger, så synes jeg, vi skal gå ind og se på, om man kan lave en mere forpligtende aftale med kommunerne om, at man rent faktisk får bygget nogle flere lejeboliger.
Så jeg synes, det er fornuftigt.
Det her forslag er i modsætning til regeringens øvrige forslag med til at at give nogle flere valgmuligheder, og derfor vil vi selvfølgelig støtte det fra SF's side.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-01-15:
Jeg kan sige, at regeringen, i modsætning til den tidligere regering, ønsker at implementere det forslag, som Kristeligt Folkeparti stod fadder til i sin tid.
Der er eksempler på, at man kan skille ældre ad på et plejehjem.
Da vi ønsker, at private investorer får muligheden, vil vi godt ind og kigge på det, så det ikke kun er pensionskasser, der kan bygge, men også andre private investorer.
Vi vil vurdere de her elementer.
Så synes jeg, at det lyder lidt forrygende at sige, at der ikke sker noget, at tiden går og der ingenting sker: Der er 11.000 boliger indmeldt til nybyggeri næste år - 11.000!
Til hr. Keld Albrechtsens spørgsmål om, om nogle af lejlighederne bliver solgt: Vi har jo netop nedsat et udvalg til at kigge på det.
Vi ønsker et mere varieret boligudbud.
Vi har noteret os, at selv boligselskaberne har lært at bygge bedre, end man gjorde tidligere, nemlig et mere spredt, et mere lavt, et mere varieret byggeri.
Jeg må også notere mig, at Socialdemokratiet har noteret sig ejerdelen, når man går ind og ser på deres forslag om, at man kan komme til at eje noget af sin bolig.
Det er, som om det skal gøres til det helt vilde, at folk måske får mulighed for at overtage deres egen bolig, enten som ejerlejlighed eller på andelsbasis.
Så må jeg sige til det om, at der ikke er sket noget, at vi har faktisk også et forslag fra skatteministeren om udlejning af værelser.
Vi tror faktisk på, at kommunerne, som har ansvaret for det her, tager det her område alvorligt.
Jeg kan faktisk sige, at i min egen hjemkommune har borgmesteren lovet de studerende, at man nok skal sørge for, at der er bolig til de studerende.
Jeg synes, vi skal give det ansvar til de respektive borgmestre.
Så til hr. Lars Kramer Mikkelsen, og det er lidt af det samme, retorikken er der: Ja, vi mener, der er for meget detailstyring.
Vi mener, der er for meget bureaukrati.
Vi mener, at kommunerne skal have frihed til at bygge de her ungdomsboliger.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-01-15:
Regulering og detailstyring fylder for meget i forslagene, siger ministeren.
Det er jo blevet sådan et mantra hos regeringen.
Jeg ved ikke, om det er spindoktorerne, eller hvem det er, der har fodret regeringens ministre med det udsagn, at det er det, der virker folkeligt og populært.
For mig at se står der ikke nogen steder noget om, at alle nu skal til at bo i den slags boliger
Der står, at man har fremsat et forslag, da den socialdemokratiske regering sad der, hvor man ønskede at skabe et nyt tilbud til unge mennesker, en ny boform til unge mennesker, som i øvrigt vel at mærke kan omdannes, hvis der ikke er unge, der vil bo i dem, men det er et nyt tilbud.
Jeg tror ikke, jeg kender tallet på gange, hvor vi har siddet i Boligudvalget og hørt på Venstrefolk og Konservative, som ønskede at spørge, hvad den på det tidspunkt socialdemokratisk ledede regering agtede at gøre ved ungdomsboligsituationen.
Her er et forslag.
Hvad agter regeringen at gøre ved det?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-01-15:
Jeg synes, det er ubehageligt at høre på, at hvis det lykkes regeringen at få solgt nogle af lejlighederne hjemme i min boligafdeling i Holmstrup, skulle de blive bedre beboere end os andre, der bor der i forvejen.
Sådan noget synes jeg er meget ubehageligt at høre på.
Jeg ved ikke, hvordan sådan en tanke kan opstå, men jeg ved godt, at man i en borgerlig tankegang måske har det sådan, at folk, der ejer noget, er mere værdifulde end folk, der ikke ejer noget.
Jeg vil sige, at det er mig en meget vederstyggelig synsvinkel. Så vil jeg bare spørge ministeren: Hvad har regeringen egentlig med på ungdomsboligområdet?
Man vil heller ikke have det forslag, som Socialdemokratiet har fremsat.
Det kunne også gøres bedre, det vil jeg erkende.
Har man ikke andet med i tasken i dag, end at man ikke vil give kommunerne en ordentlig finansiering på ungdomsboligområdet?
Nu skal vi endnu en gang opleve, at der går 1 år, uden at der bliver foretaget noget som helst på ungdomsboligområdet, og så kan vi til august-september, når studieåret starter, konstatere, at vi endnu en gang sætter rekord i ventelister. Jeg synes, det er en meget, meget fattig start for den nye minister, især på ungdomsboligområdet.
Lissa Mathiasen (S), 2002-01-15:
Nu er det første gang, at vi har haft mulighed for at høre ministeren komme med nogle boligpolitiske udtalelser her i Folketingssalen, og derfor lyttede jeg meget opmærksomt.
Det gjorde jeg også på baggrund af, at netop Venstre og De Konservative på boligområdet sidste forår, hele foråret igennem, kom med adskillige beslutningsforslag, samtidig med at man lagde an til at ville holde en høring.
Sådan lød det.
Jeg må konstatere efter at have lyttet her, at der skal være frit valg til plejeboliger, for regeringen vil ikke have adskillelse.
Jeg synes heller ikke, det er en god idé at adskille, men forudsætningen for, at man overhovedet kan bruge nogen af de her modeller, er jo, at der er nogle ældreboliger og nogle plejehjemsboliger.
Så hører jeg ministeren sige, at man om 1 år er færdig med at snakke omkring den almene sektor - jeg glæder mig egentlig over, at det varer 1 år, for det er vist ikke af det gode, det, der er lagt an til dér - og at man nu vil tage en drøftelse med private investorer for at se, hvad man kan få i gang.
Det eneste, jeg hører, der er regeringens svar her i dag, er: Tak for, at den daværende socialdemokratisk ledede regering kom med forslaget og havde forhandlingen om at få grundkapitalen ned, og tak for, at der er kommet et udspil omkring andelsboliger, så vi kan sætte kvoten op.
Men regeringen har ikke én bolig, de agter at sætte i værk - eller hørte jeg forkert?
Jeg takker selvfølgelig for svaret fra ministeren og kan forstå, at VK-regeringens boligforslag er, at man godt vil acceptere den andelsboligkvoteforhøjelse, som den tidligere regering, den socialdemokratisk ledede regering, ønskede, og at man godt vil acceptere kommuneaftalen, den kan man støtte.
Så har man i øvrigt et forslag, der går på, at private selvejende institutioner skal have bedre muligheder end andre ældreinstitutioner.
Det har vi klart taget afstand fra, og det gør vi stadig væk.
Men hvad mere har regeringen?
Sidste forår kom der fra såvel Venstre som De Konservative en meget klar hilsen til den daværende regering: Hvornår sker der noget, hvornår bliver der bygget noget, hvornår ser vi regeringen træde i funktion?
Det var kravene sidste år.
Det var grunden til, at vi holdt en høring.
Jeg er nødt til at sige: De mange spørgsmål, de mange krav, der blev stillet sidste år, forpligter.
Man kan ikke 1 år efter sidde som regering og sige: Nu skal vi først have drøftet det med de private udlejere, nu vil vi tage en snak med den almene sektor, og så må vi se, om der kan ske noget engang.
Det er for ringe.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-01-15:
Jeg vil gerne sige tak for den opbakning, der er til forslaget.
Det var kun hr. Keld Albrechtsen, der havde et problem, og det var regeringen.
Det er jo svært at gøre noget ved.
Så kan jeg sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg kommer,
når vi diskuterer de øvrige forslag, ind på, at regeringen vil fremsætte forslag på det område, hvor den tidligere regering ikke gjorde det.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-01-15:
Vi har også i Enhedslisten undret os over, at
beslutningsforslaget, som jo blev vedtaget med de nuværende regeringspartiers stemmer, ikke er indarbejdet i regeringens lovforslag.
Det er sådan set ret besynderligt, men det har ministeren vel en forklaring på.
Tove Videbæk (KRF), 2002-01-15:
Dette forslag vil nedsætte den kommunale grundkapital ved opførelse af nyt alment boligbyggeri fra 14 pct. til 7 pct. og dermed gøre det billigere for kommunerne at bygge boliger.
Forslaget er et godt skridt i den rigtige retning, og forslaget er helt i tråd med Kristeligt Folkepartis holdning om, at der skal bygges flere boliger, også almene boliger, både til unge, ældre og familier.
Det store spørgsmål er naturligvis, hvem de enkelte kommuner prioriterer at bygge boliger til, om det er til de unge, de ældre, eller hvem det er til. Her må vi sige, at der er brug for flere boliger.
Ja, der er brug for mange flere boliger både til unge, ældre og familier.
I forbindelse med dette forslag kan jeg tilføje, at for Kristeligt Folkeparti er det meget afgørende, at B 76, altså forslaget om bedre tilskud til renovering også af private og selvejende institutioners pleje- og ældreboliger, nu kommer til at fungere i virkeligheden. B 76 blev vedtaget af et flertal i Folketinget lige før sommerferien, men blev siden totalt ignoreret af den tidligere regering.
Dette forslag mener vi bestemt nu skal omsættes til virkelighed til glæde for de ældre, der bor på private og selvejende institutioners pleje- og ældreboliger.
Vi håber, at den nye regering vil have det her forslag med blandt sine lovinitiativer her i foråret.
Der er et utrolig stort behov for det, ligesom der er behov for byggeri af flere almene ungdoms- og familieboliger Kristeligt Folkeparti kan helhjertet støtte L 29.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-01-15:
Sidste forår havde vi en diskussion om finansieringen af almene boliger, og der gik Enhedslisten til den daværende regering med et forslag om, at kommunerne kun skulle stå for 7 pct. af indskuddet, og at staten skulle overtage de resterende 7 pct. Efter forhandlinger med kommunerne lykkedes det faktisk for den daværende regering at få gennemført det forslag.
Enhedslisten er naturligvis glad for, at den ændring af finansieringen af de almene boliger, som vi selv foreslog for knap et år siden, nu kan blive vedtaget.
Der er eksempelvis dette elementære spørgsmål: Hvor længe kan almene boligorganisationer blive ved med at bygge, hvis man f.eks. gennemfører forslaget om, at lejlighederne efterfølgende kan bortsælges?
Jeg tror, det omgående vil standse det almene nybyggeri, for hvordan skulle en boligorganisation, f.eks. min egen boligforening derhjemme i Århus, kunne iværksætte nybyggeri af almene boliger, hvis regeringen straks derefter gennemfører, at vores lejligheder skal tvangssælges som private ejerlejligheder? Så man kan sige, at regeringen har overtaget den tidligere regerings forslag, som er skabt på initiativ af Enhedslisten, og det er godt nok, men regeringen har også bebudet et langt program, som i løbet af kort tid reelt vil sætte nybyggeriet i stå.
Man har nogle luftige ideologiske ideer om, at der skal bygges nogle flere boliger i den private udlejningssektor.
Og vi vil sikkert se en stribe forslag i forbindelse med finansloven, hvor ejere af udlejningsejendomme skal forgyldes.
Det ved vi erfaringsmæssigt ikke giver mere byggeri, men det giver sikkert nogle rigere ejere af disse udlejningsboliger.
Det er i øvrigt ikke folk, som i forvejen er specielt nødlidende, men de vil da sikkert gerne have nogle flere penge fra statskassen.
Og det skal det såmænd nok ende med at de får, men flere boliger kommer der ikke af den grund. Man vil også tage fat på at underminere den almene boligmasse gennem denne ideologisk betingede idé om at bortsælge lejligheder, således at det bliver mere og mere umuligt i årene fremover for dem, der står på venteliste, og for dem, der står i kommunernes sociale boliganvisning, at få en bolig.
Vi er glade for, at resterne af den politik, vi diskuterede i sidste folketingssamling, lige nøjagtig når at komme med over i det nye Folketing, og så må vi tage fat på at rejse modstand ude omkring i landet mod den borgerlige boligpolitik, som vi sikkert vil få meget mere at vide om i løbet af eftermiddagen, og når ministeren kommer op og besvarer de spørgsmål, som vi har stillet her under førstebehandlingen.
Niels Helveg Petersen (RV), 2002-01-15:
For at lette forhandlingernes gang skal jeg koncentrere mig om det foreliggende lovforslag.
Og det er med glæde, at jeg tilslutter mig det forslag, som er aldeles identisk med det forslag, som den tidligere regeringen forelagde, og som var en konsekvens af kommuneaftalerne.
Forslaget, ved vi, har allerede haft betydning for byggeaktiviteten i kommunerne og har dermed opfyldt hensigten allerede.
Det er med glæde, jeg støtter forslaget.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-01-15:
Godt nok går vi ikke ind for at videreføre puljen, fordi vi mener, at området fungerer optimalt og rimeligt i dag, men vi stiller forslag om større fradrag ved privat værelsesudlejning.
Det er anslået til at koste 20 mio. kr. årlig, så alene på den konto vil der jo komme mange flere værelser til de unge og dermed også en lettelse på området.
Lissa Mathiasen (S), 2002-01-15:
Jeg vil godt sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg er glad for, at den misforståelse blev rettet, for vi har ikke haft noget ønske om at komme den borgerlige regering halvvejs i møde ved at foreslå medejerboligen som et alternativ til at gå ud og sælge - tværtimod. Jeg prøvede i dag på forslagsstillernes vegne meget klart at markere, at det, der er ønsket for os, netop er at bevare den almene sektor lige nøjagtig med den basis, som den har i dag, dvs. som lejeboliger, med den ret, som beboerne har omkring beboerdemokrati, og med de præmisser, der ligger i dag.
Og det agter vi også at fastholde.
Så er det fru Inge-Lene Ebdrup, der spørger: Jamen hvorfor kan kommunerne ikke bare bygge de der fælles 4'ere?
Man må sige, at incitamentet for kommunerne til at bygge fælles 4'ere er begrænset, i og med at man tilsyneladende fra de borgerliges side ikke mener, at der skal lægges den ekstra lille sum penge med ud til kommunerne.
Ønsket var ud over det løft, vi godt vil se kommunerne give i form af at bygge flere ungdomsboliger på de normale præmisser, hvor grundkapitalen bliver sat ned fra 14 til 7 pct. - det vil give et løft, uden tvivl - så i de byer, hvor vi specielt har haft den store mangel på ungdomsboliger, at give et særligt skub til at komme i gang.
Det er jo rent faktisk også det, der står i lovforslaget.
Det er dér, vi ønsker de 750 fælles 4'ere skulle placeres.
Og der er ikke noget incitament, hvis det er på præmisser svarende til det andet.
Til fru Rikke Hvilshøj
Nu skal fru Rikke Hvilshøj jo huske, og man skal huske herinde, at for to år siden ændrede vi anvisningsreglerne, således at en kommune har mulighed for at gå ind, f.eks. med hensyn til tilflyttere m.v., og sige: Vi vil godt særligt prioritere tilflyttere, vi vil godt særligt prioritere ældre. Og der er ingen, der siger, at det nødvendigvis er mennesker, der ikke har 200.000 kr. på lommen.
Derfor tror jeg faktisk, ...
Freddie H. Madsen (DF), 2002-01-15:
Vi er derimod ikke enige i de foreslåede løsninger, reguleringer og detailstyringer.
Der skal efter Dansk Folkepartis mening bygges flere boliger.
I Dansk Folkeparti har vi været og vil også fortsat være interesseret i ungdomsboliger, og Dansk Folkeparti er ikke afvisende over for den del af forslagene, der omhandler fælles 4'eren.
Det er derfor vores agt at foreslå under udvalgsarbejdet at se på de boligsituationer, vi har i bl.a. universitetsbyerne, og som er helt uholdbare for ungdommen.
Det berettes der ofte om, bl.a. i pressen.
Af det, jeg her har fremført fra Dansk Folkepartis side, kan man forstå, at Dansk Folkeparti vil afvise L 13, L 23 og også L 26, hvorimod vi vil se nærmere på L 20 i udvalget.
I øvrigt er vi også glade for, at man fra ministerens side vil opprioritere 4. maj-kollegierne, så de i hvert fald kan fortsætte til 2015.
Rikke Hvilshøj (V), 2002-01-15:
Jeg er ked af, at fru Lissa Mathiasen så ikke helt har hørt, hvad jeg har sagt: Venstre vil overhovedet ikke forsvare de her handler, hvor der er penge under bordet.
Men dem, vi rammer, er alle dem, som vi med lovgivning om, hvordan man i øvrigt kan handle andelsboliger, lægger snærende bånd for
Og jeg er overbevist om, at langt de fleste handler foregår på helt reel vis, at det, vi taler om, er et lille problem.
Andelshavere har en berettiget forventning om, at de har lidt indflydelse på, hvem de kan sælge deres andel til.
Det tager vi fra dem på den her måde, og der er det sådan set blot, jeg beder om, at tingene bliver sat lidt i relation til hinanden.
Lissa Mathiasen (S), 2002-01-15:
Det var egentlig den sidste bemærkning, fru Rikke Hvilshøj kom med, som jeg undrede mig lidt over: Det er ikke rimeligt at ramme så mange for at hjælpe nogle få.
Hvem bliver ramt af det her?
Dem, som jeg kan se
bliver ramt, er dem, som får pengene under bordet.
Skal det forstås sådan, at Venstre synes, det er synd at ramme dem?
Det synes vi ikke fra forslagsstillernes side.
Jeg synes til gengæld, det er synd, at de, der godt vil have en andelsbolig, kan risikere at blive ramt af det her.
Men hvad mente man egentlig fra Venstres side med den bemærkning?
Rikke Hvilshøj (V), 2002-01-15:
Venstre er ikke tilhænger af, at vi indfører en lovgivning for at løse nogle små problemer, som vi ved er der, for så at ramme en hel masse andre uskyldige mennesker.
Nu er jeg ikke jurist og retspolitiker, men det her er jo ulovligt.
I Venstre siger vi også, at penge under bordet accepterer vi ikke, men det er ikke svaret at lægge de her bånd på alle landets andelsbolighavere.
Morten Homann (SF), 2002-01-15:
Jamen hvis man læser lovforslaget, så fremgår det jo også ganske tydeligt, at der er et bredt spektrum, hvor man som ejer eller sælger af en andel har indflydelse på, hvem der kan overtage den.
Det, det drejer sig om, er, at der er nogle mennesker, som kommer i klemme.
Vi har hørt, og vi har dokumenteret historierne.
Vi ved ikke, hvor mange der er, men der er i hvert fald ganske beviseligt nogle historier, hvor det er meget, meget store beløb - op i 100.000-kr.-klassen - som betales under bordet.
Det rammer altså nogle mennesker, og det er nogle mennesker, som man må konstatere at Venstre ikke vil hjælpe.
Jeg synes, at det her forslag er et godt bud på, hvordan man får hjulpet de her mennesker, som Venstre åbenbart vil lade i stikken.
Rikke Hvilshøj (V), 2002-01-15:
Fru Sophie Hæstorp Andersen understregede netop, at det her bygger på tro.
Hvad tror vi, omfanget er af det her?
Og der er det så bare, at fru Sophie Hæstorp Andersen tror, at det har et stort omfang.
Det tror vi ikke i Venstre.
Det er i hvert fald slet ikke, hvad vi fornemmer, og hvad vi hører.
Det skal så vejes op i forhold til dem, vi laver et indgreb over for.
Så mener hr. Keld Albrechtsen, at man ikke kan sige, at det er et stort bureaukratisk indgreb, når 95 pct. af andelsboligforeningerne samtidig har de her regler.
Jo, det er det.
For de 95 pct. af andelsboligforeningerne har frit valgt at indføre de her regler, og for os i Venstre er der en meget stor forskel.
Vi siger ikke: Nå, men når det alligevel fungerer sådan, så kan vi lige så godt lave en lov, for en lov er altid mere stiv og meget sværere at regulere i forhold til det, man selv kan ude i den enkelte andelsboligforening.
Så der er en stor forskel.
Og vi vil ikke bare indføre en lov, fordi vi siger, at 95 pct. har det alligevel, så det rammer kun de sidste 5 pct. Så til hr. Morten Homann omkring den lille mand: Vi vil beskytte den lille mand.
Den lille mand er også andelshaveren, som køber og sælger en andelsbolig, hvor der ikke er sorte penge under bordet, og som bliver ramt af ikke at kunne få indflydelse på, hvem vedkommende vil sælge til.
Vi vil gerne have det her sat lidt i perspektiv i forhold til, hvor mange det rammer.
Og her rammer vi altså den lille andelshaver, som også har købt sin andelsbolig i forventning om, at man har lidt indflydelse på, hvem man kan overdrage den til.
Det vil vi respektere.
Morten Homann (SF), 2002-01-15:
Hvis man fulgte med i valgkampen her i november måned, så kunne man høre Venstre lancere sig selv som den lille mands parti i Danmark.
Så jeg vil godt spørge Venstres ordfører fru Rikke Hvilshøj, hvordan det stemmer overens med, at de folk, som kommer i klemme, uanset om det så er 5 pct. eller 15 pct., eller hvor mange det er - og jeg vil give ordføreren ret i, at vi ikke præcis kan opgøre, hvor mange mennesker det drejer sig om - er det så ikke en urimelighed, at der er mennesker, som bliver nødt til for at få en andelsbolig at skulle lægge store summer under bordet?
Og er den urimelighed ikke værd at rette op på?
Og vil Venstre ikke være med til at hjælpe den lille mand m/k på det her punkt?
Det synes jeg vi har krav på et svar på.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-01-15:
Fru Rikke Hvilshøj må jo ligesom vælge, om det her er et kæmpe bureaukratisk apparat, der skal trækkes ned over andelsboligforeningerne, eller om det er sådan, at det er noget, som de fleste af dem i virkeligheden allerede har i forvejen og uden større besvær har indført selv, således at det kun er en mindre gruppe, som i virkeligheden kommer med, og at det derfor ikke vil give større vanskeligheder at indføre det.
Det går jeg ud fra at fru Rikke Hvilshøj er enig i.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2002-01-15:
Så vil jeg bare høre: Hvis man trods alt allerede har indtryk af, at problemet eksisterer - og jeg tror, at det er langt mere omfattende end det, Venstres ordfører tilkendegiver i dag - og hvis man også anerkender, at 95 pct. af alle andelsboligforeninger i dag har den slags vedtægter, der kan imødegå sorte penge, hvorfor vil man så ikke være med til, at disse vedtægter også bliver indført for de sidste 5 pct. af andelsboligforeningerne?
Den anden ting, jeg vil spørge om, er: De høringssvar, der trods alt er givet ved førstebehandlingen før valget, er jo næsten alle sammen meget positive over for det her forslag, især det fra ABF, altså andelsbolighavernes forening.
Hvorfor er man så imod det her?