runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Skaarup (DF), 2003-04-29:
Nu kom ministeren mig lidt i forkøbet, men jeg vil alligevel spørge, om man fra Folketingets side kan udforme nogle regler til den gældende sygehuslovgivning på det her område, og om ministeren vil gøre det.
Jeg synes nemlig, at det er ganske uacceptabelt, at man fra visse gruppers side forlanger særbehandling.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2003-04-29:
Jeg ville jo meget gerne gøre det til en pointe i min første del at svaret, at vi her taler om holdninger, som må mødes med stærke holdninger.
Jeg tror, det bliver meget vanskeligt lovteknisk, lovgivningsmæssigt at løse op for de problemer, fordi vi jo også har en lægelov og et lægeløfte.
Der vil opstå en række konkrete situationer, hvor en sundhedsperson vil stå i et konkret dilemma med en syg person, der skal i behandling, og som har brug for akut behandling.
Hvor går så grænsen mellem at redde den person eller skride ind over for en - lad os nu sige det lige ud - ubehøvlet bemærkning?
Hvor går så grænsen for, hvor hensynet til almindelig takt og tone skal stå over hensynet til at redde en patient?
Det bliver et ganske vanskeligt dilemma.
Jeg tror, at det, der er vores opgave som holdningspåvirkere i samfundet, er at give rygdækning til vores sygehuspersonale og sige herfra så klart, at det ikke kan misforstås, at man skal møde det personale, der arbejder i det danske offentlige sygehusvæsen, med respekt.
Vi vil ikke finde os i andet.
Louise Frevert (DF), 2003-04-29:
Så vil jeg i forlængelse af ministerens svar spørge ministeren, som jo meget finurligt kom med nogle hensigtserklæringer, hvad ministeren helt konkret har til hensigt at gøre for at dæmme op for, at der ikke opstår en form for positiv særbehandling af indvandrere?
Kulturerne er jo så forskellige fra vores, at det mange gange kan virke både anstødende og støjgenerende på medpatienter, hvilket vi har set mange forskellige eksempler på.
Desuden skulle vi meget nødig opnå norske tilstande, hvor man på et norsk hospital har været nødsaget til at fjerne en tegning af en lille sød gris, fordi det generede nogle muslimske patienter.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-29:
Lad mig først understrege, at den pågældende tv-dokumentarfilm jo ikke er min film, men Danmarks Radios film, klippet og redigeret af Danmarks Radio på Danmarks Radios ansvar.
Den giver ikke et dækkende billede af det samlede arbejde, der er gjort i forbindelse med udvidelsen af EU.
Det foregiver den heller ikke at gøre.
Det, den pågældende medarbejder på Danmarks Radio ønskede, var at følge statsministeren, følge mig, under det danske formandskab, og det betyder derfor, at den pågældende film sætter fokus på min del af indsatsen.
Hvis der havde været lavet en film, som havde sat fokus på udenrigsministerens eller andres arbejde i forbindelse med udvidelsen, var det det, der var blevet beskrevet i dokumentarfilmen.
Sådan må det jo være.
Det er Danmarks Radios valg og ikke mit valg.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Villy Søvndal (SF), 2003-04-29:
Jeg takker for svaret.
Det er jo rart, at man undgår at drage for vidtgående konklusioner på baggrund af løsrevne sætninger.
Det skal man jo altid være forsigtig med.
Tv-udsendelsen tegnede i øvrigt et billede af, at det reelt var statsministeren, der fik udvidelsen på plads, og at udenrigsministeren spillede en meget beskeden birolle, kan man vist godt sige uden at genere nogen.
Jeg vil spørge statsministeren: Er det en rigtig beskrivelse af udvidelsesforhandlingerne, at det var statsministeren, der spillede hovedrollen og var den dynamiske og den, der fik ting til at ske, og at udenrigsministeren sådan stod svagt ved siden af? Er det en rigtig beskrivelse både af udsendelsen og af virkeligheden?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-29:
Det er på baggrund af, at Politiken i søndags oplyste, at Europa-Kommissionen har sendt Danmark en såkaldt åbningsskrivelse, altså truer med at trække Danmark for EF-Domstolen, fordi der skal føres en dansk kampagne til begrænsning af brugen af visse kræftfremkaldende og hormonforstyrrende stoffer.
Nu er jeg klar over, at statsministeren næppe er inde i detaljerne i denne sag, men det, jeg gerne vil spørge statsministeren om, er: Er statsministeren enig med mig i, at vi ikke kan acceptere en situation, hvor Europa-Kommissionen truer med at slæbe Danmark for retten, alene fordi en dansk regering har nogle synspunkter, hvor man her vil opfordre til at lade være med at bruge bestemte giftige stoffer? Europa-Kommissionens angreb er rettet alene mod ytringsfriheden, og det forekommer mig, at kæden simpelt hen er hoppet af nede i Bruxelles.
Det håber jeg at statsministeren vil være med til at understrege i meget klar tekst.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-29:
Jeg kan bekræfte over for hr. Keld Albrechtsen, at jeg bestemt ikke kender detaljerne i den sag og i hvert fald skal have lejlighed til at dykke nærmere ned i det, før jeg kan give konkrete svar.
Normalt vil det jo være sådan, at åbningsskrivelser relaterer sig til formodninger om eller påstande om, at et land har krænket de EU-regler, der gælder, og ikke alene er baseret på det, som hr. Keld Albrechtsen kalder ytringsfriheden. Derfor ville jeg tvivle på, at sagen forholder sig, som hr. Keld Albrechtsen beskriver den.
Men jeg må falde tilbage på min indledende bemærkning om, at jeg altså ikke kender detaljerne i sagen og skal have lejlighed til at sætte mig ind i den, før jeg kan give et mere uddybende svar.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-29:
Nu har vi andre jo også det problem, at vi heller ikke har fået noget at vide om sagen, for regeringen har ikke orienteret nogen om den.
Så det eneste, vi ved, er det, der stod i Politiken i søndags.
Det er jo i sig selv beklageligt.
Men det er et spørgsmål, som jeg vil rejse over for miljøministeren.
Som sagen fremstilles i Politiken, er der altså tale om, at der her er en kampagne, hvor forbrugere og virksomheder opfordres til at undlade at bruge bestemte sundhedsskadelige stoffer.
Der er ikke tale om, at danske myndigheder f.eks. udsteder et forbud mod at bruge de pågældende stoffer. Det er derfor, at der efter min opfattelse alene er tale
om et indgreb i ytringsfriheden, endda ministres ytringsfrihed.
Derfor håber jeg, at statsministeren vil tilkendegive meget klart, at hvis der alene fra dansk side er tale om en kampagne med en opfordring, vil det være fuldstændig utilstedeligt, hvis Europa-Kommissionen på det grundlag indleder en retssag mod Danmark.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-29:
om det, men hr. Keld Albrechtsen må forstå, at når ikke jeg har haft lejlighed til at sætte mig ind i sagen, vil det være betænkeligt at gå dybere ind i den.
Jeg må med al respekt for hr. Keld Albrechtsen og hr. Keld Albrechtsens dybe indsigt i tingene sige, at det er min erfaring, at det ikke er altid, at hr. Keld Albrechtsens beskrivelse af en sag er fuldt dækkende og retvisende.
Så at føre debatten alene på hr. Keld Albrechtsens fremstilling ville jeg finde betænkeligt.
Jeg vil tillade mig at kunne vende tilbage til sagen,
når jeg har haft lejlighed til at studere den nærmere.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-29:
Nu bedrøver det mig noget, at statsministeren kan stå og sige, at det ikke er altid, at det, jeg siger, giver en retvisende beskrivelse af en sag, men jeg kan da kvittere med at sige, at jeg da også har oplevet, at det samme har kunnet være tilfældet med de redegørelser, som statsministeren har givet.
Jeg må nu ikke desto mindre sige, at jeg var temmelig rystet over at læse det her i Politiken, og hvis det, der fremgår af Politikens dækning, er en korrekt beskrivelse af sagen, står vi i den situation, at EU simpelt hen vil blande sig i, hvad vi må sige, hvad en dansk regering må sige, og hvad vi må opfordre folk til at gøre eller lade være med at gøre.
Det er da helt ude i hampen, at man alene kan få den tanke i EU.
Jeg vil også spørge statsministeren, om han vil understrege, at der ikke kan blive tale om, at EU på nogen tænkelig måde skal have lov til at begrænse ytringsfriheden og heller ikke ministres ytringsfrihed i Danmark eller i det hele taget nogen steder.
Anne Baastrup (SF), 2003-04-29:
Nu har vi jo ved flere lejligheder oplevet, at statsministeren leger overminister.
Senest i nytårstalen, hvor justitsministeren jo blev noget overrasket over statsministerens udspil omkring rockerkriminalitet, som blev fulgt op af Venstres ordfører.
Jeg vil derfor godt høre statsministeren, om det er korrekt forstået, at statsministeren også leger overminister over for en konservativ minister, når det drejer sig om Politikommissionens forslag om ændring af politikredsene.
Jeg har således forstået på en tilhører til et større arrangement, som statsministeren var til i Jylland for et stykke tid siden, at statsministeren der har sagt, at Politikommissionens forslag, således som det er fremlagt, ikke under nogen omstændigheder bliver gennemført i den periode, hvor statsministeren er statsminister.
Jeg vil godt høre, om det er sådan, at vi i Retsudvalget fortsat kan arbejde med Politikommissionens udspil eller noget, der ligner, eller om statsministeren bare vil hive gulvtæppet væk under justitsministeren en gang til.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-29:
For det første vil jeg gerne rette den misforståelse, som fru Anne Baastrup gjorde sig skyld i, nemlig at justitsministeren ikke skulle have haft noget kendskab til indholdet af nytårstalen.
Selvfølgelig var justitsministeren ikke blot orienteret om, men også fuldt indforstået med det, jeg sagde i min nytårstale. For så vidt angår Politikommissionens betænkning og betænkningen om retskredsene her i landet, er de udtalelser, jeg er kommet med ved forskellige lejligheder om den sag, i øvrigt både før og efter regeringsdannelsen, fuldt på linje med det, som justitsministeren har sagt ved gentagne lejligheder.
Anne Baastrup (SF), 2003-04-29:
Vil statsministeren så afsløre her i Folketingssalen, hvad statsministeren rent faktisk mener om en ændring af politikredsene?
Er statsministeren indforstået med, at man går i gang med at overveje det?
Nu har der været en større høringsproces, og jeg kan forstå, at det tager ret lang tid, før man tilsyneladende i regeringen bliver enig om Politikommissionens forslag eller noget, der ligner.
Vil statsministeren holde fast i, at Venstre ikke vil være med, eller at statsministeren ikke vil være med?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-29:
Som det er ganske normalt i den type sager, sidder regeringen i øjeblikket og overvejer de kommissionsbetænkninger, der er kommet.
De er faktisk genstand for ganske grundige overvejelser
i regeringen.
Vi har forskellige elementer inddraget i disse overvejelser, og når regeringen har sluttet sine overvejelser, vil justitsministeren også offentligt redegøre for, hvad regeringens konklusioner er blevet.
Lissa Mathiasen (S), 2003-04-29:
Jeg vil da godt sige tak for de svar, der er kommet indtil nu,
men det er jo ikke, fordi de oplyser så forfærdelig meget.
Ministeren siger her, at man sidder og overvejer.
Så vil jeg godt spørge: På baggrund af de kommissionsrapporter og på baggrund af de høringssvar, der ligger, agter regeringen så at komme med udspil?
Eller er det sådan, som det forlyder udeomkring, at man slet ikke vil bruge dem som grundlag, men til gengæld agter at igangsætte nogle helt nye undersøgelser, som skal danne grundlag for det?
Det har også noget at gøre med den tidstermin, vi taler om.
Man har sat tingene i stå, både når vi taler om politiet og i forhold til domstolene.
Hvornår agter man at komme med noget?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-29:
Som jeg har sagt flere gange, både før vi dannede regering, og i øvrigt også ved forskellige møder rundtomkring i landet efter at vi har dannet regering, så er de kommissioner, der er blevet nedsat til at kigge på politikredse og retskredse osv., ikke denne regerings ansvar.
Det er ikke os, der har sat arbejdet i gang, og vi forbeholder os ret til at se fuldstændig frit og ubundet på de kommissionsbetænkninger
, og det gør regeringen i øjeblikket. Vi har ganske mange elementer inddraget i vores overvejelser, og jeg kan ikke føje mere til, hvad jeg allerede har sagt.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2003-04-29:
Vi har fri, lige og gratis adgang til det danske sundhedsvæsen.
Det hverken vil eller kan jeg så tvivl om.
Derfor vil det være en meget uholdbar tænkning, hvis vi skal ud i lovgivning eller regeldannelse, der betyder, at man, hvis man har en bestemt etnisk baggrund eller har en bestemt opførsel eller har en dårlig hygiejne, der skræmmer folk væk, eller hvad det nu kan være, ikke kan behandles i vores sundhedsvæsen.
Det er ikke vejen frem.
Det, der er vejen frem i respekt for, at der er grænser for politik, og at der er grænser for, hvor vi kan regeludstede, er markant holdningsmæssigt at tilkendegive, at vi ønsker respekt for de fundamentale holdninger og værdisæt og normer, der gælder i det danske samfund, og det gælder også, når patienter møder dansk sundhedsvæsen.
Anne Baastrup (SF), 2003-04-29:
Det er en ekstrem form for foragt, statsministeren her viser befolkningen, der er meget optaget af, hvad der kommer til at ske, og viser politiet, der er fuldstændig lammet i forhold til udviklingen af de forskellige politikredses arbejdsmetoder, udviklingen af bygninger m.v.
Alt står stille, for alle venter på et resultat.
Justitsministeren har jo ikke mulighed for at gå ud og sige, at hun synes, at man skal arbejde videre i retning af Politikommissionens overvejelser, når statsministeren også her siger, præcis som refereret af de fremilende jyske hjemmelsmænd, at statsministeren ikke mener, at det, der lægges op til nu, kan bruges.
Hvornår får vi en afslutning på det her sagsforløb, således at vi kan gå ud fra, at vi har 54 politikredse, og således at folk kan komme i gang med at arbejde fornuftigt igen?
Skal jeg forstå det således, at regeringen agter at komme med et udspil, inden Strukturreformkommissionen er færdig, således at vi i hvert fald ved, hvad det er, vi har at rette os efter, for der er jo også rygter om, at man udsætter det hele til efter Strukturkommissionens arbejde, således at man kan se det hele i sammenhæng?
Hvad er regeringens strategi?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-29:
Den vil fru Anne Baastrup få redegjort for den dag, hvor regeringen er færdig med sine overvejelser.
Som jeg sagde før, tror jeg ikke, at det varer så forfærdelig lang tid, og så vil det selvfølgelig blive offentliggjort, hvorledes regeringen vil gribe denne sag an. Hermed sluttede spørgsmålet.
Villy Søvndal (SF), 2003-04-29:
Nu skal vi til føljetonen om forholdet mellem Statsministeriet og Udenrigsministeriet eller måske mellem statsministeren og udenrigsministeren.
Der er et ganske interessant interview i dag i Jyllands-Posten.
Jeg læser bare lige overskriften på artiklen, de første 3 linjer som mellemrubrik, hvor der står: »Dansk udenrigspolitik tegnes ikke længere af Udenrigsministeriet, men af Statsministeriet, fastslår Venstres politiske ordfører, Jens Rohde.«
Nu må man sige, at var det bare en ung Venstremand, der ikke havde været igennem de første kurser og sådan noget, kunne man måske forstå det, men det her er Venstres politiske ordfører, og derfor må man vel antage, at det er clearet i regeringens top.
Derfor bare spørgsmålet: Er statsministeren enig i hr. Jens Rohdes konklusion, at det er Statsministeriet og ikke Udenrigsministeriet, der tegner dansk udenrigspolitik?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-29:
Sådan kan man jo slet ikke beskrive en regerings politik.
En regering er et kollektiv; en regering er et fællesskab, hvor politikken netop føres i fællesskab.
Så udenrigspolitikken er ført af regeringen, og så vil der være forskellige ministerier, der har ansvaret, afhængig af hvad det så er for sager, vi taler om.
Når der så er tale om EU-topmøder f.eks., er det premierministrene og statsministrene.
I andre sager er der også andre ministerier, der er involveret.
Det gælder ikke mindst i EU-politikken.
Man kan slet ikke gøre det så enkelt op, at det er det ene ministerium eller det er det andet ministerium.
Det er regeringen som gruppe, som kollektiv, der fører landets udenrigspolitik.
Villy Søvndal (SF), 2003-04-29:
Jeg prøver bare at afdække rækkevidden af hr. Jens Rohdes udsagn og derfor tak for det foreløbige svar.
Jeg forstår det sådan, at statsministeren med det, han siger, tager afstand fra hr. Jens Rohde, for hr. Jens Rohde er slet ikke så nuanceret, som statsministeren er.
Han siger tværtimod: »De tider, da Danmarks udenrigspolitik blev tegnet af Udenrigsministeriet, er forbi og kommer aldrig tilbage.«
Det er dog et stærkt udsagn fra en mand i den alder i forhold til arbejdsfordelingen i regeringen.
Er det en fejl?
Er det sådan, at statsministeren nu er nødt til at sige til hr. Jens Rohde, at der ikke er så fri jagt alligevel, som hr. Jens Rohde i dag opfattede det i Jyllands-Posten?
Er det sådan statsministeren skal forstås?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-29:
Jeg har overhovedet ikke været involveret i hr. Jens Rohdes udtalelser til Jyllands-Posten.
Jeg beskriver bare situationen, som den er, nemlig at regeringens udenrigspolitik - i øvrigt såvel som regeringens politik på andre områder - føres af regeringen i fællesskab.
Men det siger da sig selv, at Udenrigsministeriet jo altid vil være det centrale omdrejningspunkt i enhver regerings udenrigspolitik.
Danmark har en topprofessionel og meget dygtig udenrigstjeneste, som har høstet respekt og anerkendelse i andre lande.
Derfor vil Udenrigsministeriet været et centralt omdrejningspunkt i udenrigspolitikken.
Men som jeg beskrev det før, er moderne udenrigspolitik noget, der breder sig over så mange områder, at man ikke kan sige, at det bare er ét ministerium, der har ansvaret.
Der er faktisk ganske mange ministerier involveret i et lands udenrigspolitik.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-29:
Man kan vel sige, at den rivalisering, der er mellem Statsministeriet og Udenrigsministeriet, i hvert fald har én fordel: at der bliver større åbenhed om de sager, der derved i højere grad kommer til offentlighedens kendskab.
Bortset fra det vil jeg godt spørge statsministeren, om det ikke i virkeligheden er korrekt, hvis vi ser historisk på det, at der aldrig har været en større - i hvert fald ikke siden enevældens dage - magtkoncentration i nogen regering og i det administrative apparat, end der er under den nuværende statsminister.
Derfor vil jeg godt spørge statsministeren: Er det statsministerens agt, er det er en del af statsministerens arbejde at bygge dansk administration op efter samme model som Tony Blair, premierministeren i England, har gjort?
Statsministeren er jo inspireret af Blair på mange områder, har jeg ladet mig fortælle.
Man kunne jo frygte, at statsministeren også er det på det her område, og at han i virkeligheden stiler imod at ændre den danske administration, således at alt skal styres fra statsministerens kontor.
Man kunne i hvert fald få den mistanke, også når man ved, at statsministeren har haft så mange lange samtaler med Mr. Blair.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-29:
Jeg kan ikke på nogen som helst måde bekræfte hr. Keld Albrechtsens fremstilling af tingene.
Den må stå fuldstændig for hr. Keld Albrechtsens egen regning.
Villy Søvndal (SF), 2003-04-29:
Jeg siger tak for svaret, hvor statsministeren sagde, at udenrigstjenesten får ros i andre lande.
Skal man lægge noget særligt i den formulering, statsministeren anvendte, nemlig at det er i andre lande, at udenrigstjenesten får ros? Statsministeren nævnte heller ikke udenrigsministeren.
Skal man lægge noget særligt i det, eller ville det være at overfortolke statsministerens udsagn?
Det er det ene, jeg godt vil spørge om.
Det andet, jeg godt vil spørge om, er, at hr. Jens Rohde i øvrigt i samme interview fortsætter: »I virkeligheden er det jo Danmark, der tidligere har haft en særordning med et meget stærkt Udenrigsministerium - bl.a. i kraft af tidligere udenrigsminister Uffe Ellemann-Jensen.« Kan man ud fra hr. Jens Rohdes udsagn tillade sig at slutte modsætningsvis, nemlig at når der i dag ikke er noget særlig magtfuldt Udenrigsministerium, har det at gøre med, at hr. Uffe Ellemann-Jensen ikke længere er udenrigsminister, og at vi har fået en anden udenrigsminister?
Det ligger næsten implicit i udtalelsen fra hr. Jens Rohde, eller vil det være for vidtgående?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-29:
Det, hr. Villy Søvndal her siger, er ikke bare en overfortolkning, men en decideret fejltolkning af alt, hvad jeg har sagt.
Jeg sagde ikke blot, at vi har en dygtig og professionel udenrigstjeneste, der er anerkendt og respekteret i udlandet.
Jeg tilføjede også en ros af det arbejde, som Udenrigsministeriet og udenrigsministeren har gjort under det danske formandskab og i forberedelsen af det danske formandskab.
Derfor må jeg fuldstændig afvise hr. Villy Søvndals fejltolkninger af, hvad jeg har sagt.
Jeg har allerede kort tid efter afslutningen af det danske formandskab for EU haft lejlighed til direkte over for en meget bred kreds af medarbejdere i mange forskellige funktioner at sige tak for det meget, meget store og fortjenstfulde arbejde, som de har gjort før og under det danske formandskab.
Jeg må tage kraftigt afstand fra udtrykket: »foragt for politiet og befolkningen«.
Tværtimod er det dyb respekt over for både det arbejde, der har fundet sted, og over for befolkningen, at regeringen forholder sig frit til det, der er kommet, og inddrager forskellige elementer.
Det, regeringen er meget optaget af, er jo netop, at vi får et fremtidens politi, som kan leve op til de opgaver og udfordringer, som vil være i de kommende år.
Og her er det altså, at regeringen er meget optaget af opgaverne, der skal løses, og så må strukturen blive et resultat af de opgaver, der skal løses, og ikke den modsatte vej rundt.
Det er disse overvejelser, regeringen er i gang med i øjeblikket.
Jeg tror ikke, at der går så forfærdelig lang tid, før vi kan redegøre for, hvad konklusionen er blevet, men vi skylder jo det arbejde, der er blevet gjort,
at vi også kigger ordentligt og grundigt på det.
Det er det, regeringen har gjort.
Birthe Skaarup (DF), 2003-04-29:
Nu har Dagens Medicin kørt en række temaer om det her område, og der er kommet mange forskellige eksempler frem.
Det er da klart, at der er nogle helt konkrete dilemmaer inden for det her område, og jeg vil godt høre, hvad ministeren mener om, at en patient vil have sit tørklæde på under en operation. Har vi ikke nogle hygiejneregler her i Danmark inden for det danske sundhedsvæsen, som vi skal håndhæve?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-29:
Det er jo nemt at bekræfte.
Europa-Kommissionen har ingen adkomst til at begrænse nogens ytringsfrihed.
I øvrigt kan jeg ikke føje mere til, hvad jeg allerede har sagt.
Hanne Severinsen (V), 2003-04-29:
Både til hr. Homann og til hr. Langballe vil jeg sige, at vi i høj grad har lyttet til de indsigelser, der er kommet.
Man kan jo også nemt kommet med nogle indvendinger, hvor meget af det bygger på, at det faktisk er noget, der skal vedtægtsbestemmes.
Det er jo derfor, at jeg også understregede, at der nu kommer et vigtigt vedtægstarbejde.
I de vedtægter vil der selvfølgelig være mulighed for at lave forskellige organer, men vi vil ikke opstille, hvordan de organer - om man skal høre studerende osv. - præcis skal være i detaljer.
Det, der jo netop er meningen, er, at der skal være 12 forskellige universiteter.
En stor del af de ting, vi nu har svaret på, viser så, hvad hensigten er.
Vedtægterne kan jo ikke laves ud i den blå luft og fuldstændig hen over f.eks. de studerendes og medarbejderes hoveder, for det fremgår jo netop af spørgsmål og svar.
Vi har i høj grad lyttet til alt det, der er kommet, og det fremgår så af spørgsmålene og svarene.
Hvis man læser dem, vil man se, at en meget stor del af de ting faktisk også er besvaret på en sådan måde, at man i vedtægterne vil kunne se, at den tagen med på-råd, som man ønsker, får man også.
Hr. Jesper Langballe ser det jo, som om nogle bestyrelser skal sidde i detaljer og pille ud, hvad de forskellige skal gøre.
Det skal de overhovedet ikke.
På den anden side er man jo ansat på et universitet, der har en profil, og man skal f.eks. sørge for at lave forskningsbaseret undervisning.
Det vil sige, at man også skal sørge for at have noget at have den forskningsbaserede undervisning i, og det er jo netop inden for det område, hvor man er ansat.