Frode Sørensen (S), 2000-01-11:
De tre lovforslag, som nu behandles under ét, er alle sammen forslag, der er udsprunget af den rapport, som Udvalg om den finansielle sektor efter år 2000 fremlagde i september 1999.
Vi har set, og vi vil også fremover se, en udvikling hen imod
en koncentration af de finansielle virksomheder med henblik på at stå bedst muligt rustet til såvel den nationale som den internationale konkurrence.
Med disse tre lovforslag gennemføres en række af det nævnte udvalgs anbefalinger, herunder tilsynsregler for holdingselskaber, der udelukkende eller hovedsagelig ejer kapitalandel i finansielle virksomheder.
Fælles for de tre lovforslag er krav til ledelsernes egnethed og hæderlighed, underretning og godkendelse af holdingselskabets større aktionærer, Finanstilsynet kan kræve kapitalandele solgt samt en mulighed for udskillelse af de finansielle virksomheder i en delkoncern under et holdingselskab, en rimelig foranstaltning for at modvirke, at ikkefinansielle aktiviteter kan påføre den finansielle del urimelige risici.
Med lovforslagene åbnes der samtidig mulighed for, at to finansielle virksomheder inden for samme lovområde fremover kan have en bestemmende indflydelse.
Selv om lovforslagene indeholder mange ændringer, er der næppe mange, der er uenige i, at det, som tiltrækker den største opmærksomhed, er forslaget om videregivelse af kundeoplysninger.
Her synes jeg, man skal være opmærksom på - og når vi læser dagbladene for øjeblikket, ved jeg ikke, om de er opmærksom på det - at eventuelle yderligere ændringer afventer Justitsministeriets lovforslag om behandling af personoplysninger.
De tre forslag rummer en videreførelse af nuværende regler for videregivelse af kundeoplysninger til andre finansielle virksomheder inden for en koncern.
Det drejer sig om de såkaldte sædvanlige oplysninger som kontohavers navn, adresse, stilling og personnummer, og hertil kommer oplysninger af økonomisk art som kontienes art, antal og størrelse.
Udvidelsen består i, at der fremover kan videregives fortrolige oplysninger, der ikke vedrører rent private forhold, når moderselskabet er en finansiel virksomhed og det er til brug for styringen af en koncern.
Her drejer det sig bl.a., hvor et pengeinstitut indgår, om personers indtægts- og formueforhold, restancer og eventuelle hensættelser.
Det er væsentligt at pointere, at videregivelse knytter sig til styrelsen af risici og ikke må benyttes til markedsførings- eller kunderådgivningstiltag.
Oplysning om eksempelvis sociale problemer, familiestridigheder, politiske eller religiøse overbevisninger må ikke videregives.
Den nuværende bestemmelse om samtykke fra kunden til videregivelse af oplysninger videreføres, og det er væsentligt at påpege, at samtykket skal være specifikt, det skal fremgå, hvilke oplysninger der videregives og hvorfor.
Kunden skal reelt kende samtykkets indhold, og i tvivlstilfælde er det pengeinstituttet, der skal bevise, at der foreligger et samtykke.
Fremover skal pengeinstitutter ikke mere indberette aktiebesiddelser i andre pengeinstitutter eller meddele, når repræsentationskontorer lukker.
Dette forventes at give en administrativ besparelse på
200 timer årlig
, og vi er jo mange her i Tinget, som er glade for, at vi kan lave administrative besparelser.
Ændringer i realkreditloven, nr. L 113, betyder, at bestemmelserne om stemmeretsbegrænsning ophæves, dog således, at det bliver op til instituttet at bestemme, om man vil bevare, indføre eller ophæve en stemmeretsbegrænsning.
Og med baggrund i den såkaldte indkapslingsmodel for sparekasser, som giver disse muligheder for omdannelse til aktieselskaber, indføres den samme mulighed for realkreditinstitutioner, ligesom en justering af det såkaldte balanceprincip i realkreditloven sandsynligvis vil være med til at give disse institutter bedre konkurrencemuligheder også internationalt.
I det sidste forslag, nr. L 114, gennemføres et par ændringer ud over de fælles, nemlig at deposita indbetalt af kunder i en konkurssituation vil være separatistkrav, og fondsmæglerselskabers mulighed for at placere selskabets ansvarlige kapital i børsnoterede værdipapirer og andele i investeringsforeninger udvides til også at gælde papirer optaget til handel på de såkaldte regulerede markeder.
Til slut giver lovforslaget erhvervsudviklingsforeninger muligheder for at investere i unoterede værdipapirer.
Vi kan i Socialdemokratiet støtte de fremsatte lovforslag, og vi ser frem til en god og konstruktiv udvalgsbehandling.