Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-05-09:
Det er et faktum, at der er historiske bånd imellem Danmark, Færøerne og Grønland, og det er et faktum, at vi har rigsfællesskabet, ligesom det også er en del af grundlovens vilkår, og jeg skal med det samme sige som indledning på mit ordførerindlæg her, at Dansk Folkeparti finder det forhold værdifuldt, og at vi ønsker rigsfællesskabet bevaret.
Vores udgangspunkt og vores tilgang til hele den her debat er, at vi finder, at rigsfællesskabet giver os noget værdifuldt, som vi bør gøre noget for at bevare.
Men samtidig skal det også stå klart, at vi i Dansk Folkeparti under ingen omstændigheder ønsker, at Danmark optræder som en kolonimagt.
Det er også derfor, vi er helt på linje med dem, der tidligere har talt for, at vi skal respektere færingernes egne ønsker om fremtiden.
Hvis færingerne ikke selv kan se en fordel i en tilknytning til Danmark gennem rigsfællesskabet, er det klart, at man på Færøerne skal være frit stillet til at indgå overvejelser omkring en anden ordning. Det har været nævnt og blev også allerede nævnt i statsministerens besvarelse, at der er en afgørende skillelinje at tage i betragtning, nemlig om vi taler om, at målet er en suveræn stat på Færøerne, eller vi taler om, at der skal laves en reform inden for de nuværende rammer med hjemmestyreordningen, så færingerne tager større ansvar for større dele.
Det er klart, at afhængig af, hvilken model man går ud fra, er der forskellige konsekvenser at iagttage.
Den nuværende beslutning, der er truffet, som det også blev nævnt tidligere, i april, gør det naturligt, at det, vi stiler efter, er etårige økonomiske aftaler, indtil det er fuldstændig afklaret, om det er et realistisk ønske at få fuld selvstændighed.
Vi skal have fuld klarhed over, om man ønsker at bære eget økonomisk ansvar for enkelte dele eller for alle dele.
På de her områder ser jeg ikke den store forskel på det, regeringen har sagt her i dag, og Dansk Folkepartis holdning.
Det betyder også, at når det drejer sig om det forslag til vedtagelse, der er fremsat fra en række partier her i Folketinget i dag, kan Dansk Folkeparti støtte en meget, meget stor del af forslaget.
Der er dog ét område, hvor vandene skiller, og det er i det sidste afsnit i forslaget til vedtagelse, hvor flertallet lægger op til, at man stadfæster den aftale fra 1992, der omhandler undergrunden og eventuelle råstoffer i og omkring Færøerne.
I Dansk Folkeparti har vi den holdning, at den aftale bør genforhandles, vi har den holdning, at man bør tilvejebringe et bedre grundlag også for vurderingen i forhold til en genforhandling, end tilfældet er i dag, og derfor ønsker vi at opretholde ønsket om, at Færøudvalget også tager en dialog med forhenværende statsminister Poul Schlüter, som det også tidligere er fremgået af debatten.
I spørgsmålet om råstoffer er det vores udgangspunkt, at så længe vi har et rigsfællesskab, bør vi også have et fælles ansvar for undergrunden.
Det drejer sig om de omkostninger, der er til efterforskning, men også eventuelle indtægter.
Fordelingen kan diskuteres, Grønland har været nævnt som et eksempel.
Vi mener ikke, at Danmark blot skal afvente og se til, mens målsætningen om selvstændighed på Færøerne modnes, samtidig med at vi med den nuværende aftale om undergrunden overfører bloktilskud hvert eneste år.
Derfor er vi meget opmærksomme på det, som hr. Jes Lunde sagde for et øjeblik siden og tidligere har fremført om, at man laver en betinget overførsel af bloktilskud i relation til den nuværende aftale, hvis den består, og at man dér sikrer sig, at bloktilskud gives som betingede lån i forhold til eventuelle senere indtægter på Færøerne fra undergrunden.
I tråd med det, jeg har nævnt her, skal jeg derfor fremsætte følgende forslag til vedtagelse, som jeg med det samme skal sige i meget høj grad selvfølgelig afspejler det tidligere fremsatte forslag til vedtagelse, dog med en enkelt ændring, nemlig i sidste afsnit. Jeg skal fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »Folketinget tilkendegiver, at det er den færøske befolkning, der afgør Færøernes fremtidige tilknytningsforhold til Danmark.
Det gælder såvel et ønske om at etablere en suveræn stat som et ønske om at udvikle samarbejdet inden for rigsfællesskabet.
Folketinget tager statsministerens redegørelse om den danske regerings holdning til de fortsatte forhandlinger med Færøernes landsstyre til efterretning.
Folketinget opfordrer regeringen til at forhandle en bloktilskudsaftale med landsstyret for finansåret 2002.
Folketinget tilslutter sig, at regeringen efter landsstyrets seneste ønske forhandler om de sagsområder, der kan overdrages i henhold til den nuværende hjemmestyrelov med samtidig overtagelse af det økonomiske ansvar.
Folketinget tilslutter sig i øvrigt regeringens forhandlingslinje, hvorefter regeringen er rede til - enten at drøfte en egentlig selvstyrereform inden for rigsfællesskabets rammer - eller drøfte justering af den gældende hjemmestyrelov, der muliggør en gradvis overtagelse af yderligere sagsområder med samtidig overtagelse af det økonomiske ansvar.
Folketinget opfordrer regeringen til at genforhandle aftalen af 22. december 1992 mellem regeringen og Færøernes landsstyre om råstoffer i undergrunden.«