Ole Sohn (SF), 2004-01-23:
Først vil jeg takke regeringen for redegørelsen.
Jeg synes, det er en fin opfølgning på den forespørgsel, som Det Radikale Venstre tog initiativ til i foråret, og det matcher også på nogle punkter det udspil til sprogpolitik, som SF kom med i marts måned. Jeg kan dog ikke undlade indledningsvis lige at gøre opmærksom på, at der må have indsneget sig en fejl i redegørelsen, fordi der i indledningen står et citat fra »Sprog på spil«: »Sproget udfolder sig mellem mennesker, og det lever i det enkelte menneske ikke blot som et redskab for kommunikation, men også som et socialt element.
Hvis man kun talte for at overføre ny information, ville samværet mellem mennesker blive fattigt.« Det er jeg fuldstændig enig i, men når vi så kommer og ser på regeringens initiativer inden for grundskolen, er det bemærkelsesværdigt at se, at der overhovedet ikke lægges an til eller fremhæves mulighederne for leg og fysisk udfoldelse, men alene at man skal sidde på sin numse, og så skal man høre efter, fordi der skal være mere faglighed, der skal være trinvise mål, der skal være slutmål, man skal bare have noget ind i hovedet.
modtager man kun information, ville samværet mellem mennesker blive fattigt. Derfor vil jeg sige, at for SF er det vigtigt med en aktiv sprogpolitik.
Jeg vil godt understrege, at vi synes, at dansk er et sprog af meget høj kvalitet, det er under konstant udvikling, og det er bærer af vores fælles værdigrundlag.
Det skal det selvfølgelig vedblive med at være i en stadig mere globaliseret verden, og netop derfor har vi behov for en aktiv sprogpolitik.
Det skal være en sprogpolitik, som sikrer det danske sprog på en måde, der giver sproget nogle rammer, inden for hvilke det kan udvikle sig, men det er også vigtigt, at det sprog, vi bruger til kommunikationen, altså dansk, gives optimale muligheder, netop for at man kan udtrykke sig præcist.
Det kan man gøre ved brug af det danske sprogs mange nuancer.
Men det kræver jo, at sproget er levende, og det kræver, at sproget er under konstant udvikling på sine egne præmisser og ikke på andre sprogs præmisser.
Dertil kommer - og det synes jeg er nok så væsentligt, og det er også lidt som opfølgning på regeringens redegørelse - at sproget jo har utrolig stor betydning for kunsten, fordi de dybeste, mest nuancerede og præcise udtryk kommer bedst frem i litterære kunstværker, der er skrevet på modersmålet.
Det er på den baggrund, vi mener der er behov for, at vi har en aktiv sprogpolitik, der bygger på, at dansk fortsat skal være et komplet og kulturbærende sprog, at det offentlige dansk skal være korrekt og velfungerende, og at alle i samfundet har ret til et sprog, dansk modersmål og fremmede sprog.
Vi ville faktisk meget gerne gå videre end det, regeringen lægger an til i de meget velmenende ord, som står i rapporten.
Men vi mener faktisk, at der er behov for, at vi får en aktiv handlingsplan, som bliver bygget ind i en sproglov, der skaber rammerne for den aktive sprogpolitik.
Vi mener også, det er vigtigt, at der heri fastslås, at der skal være parallelsproglighed, så man undgår domænesalg af dansk.
Man kan generelt sige, at formålet med en sproglov skal være at styrke det danske sprogs position og sikre, at det kan bruges, og at det bliver brugt.
En styrkelse af modersmålet styrker identiteten, den individuelle og samfundsmæssige forståelse, og den sikrer en nuanceret og tilbundsgående udtryksevne.
Vores sprog er bærer af al den indsigt, vi har samlet os igennem tiderne.
Derfor kan vi kun for alvor gøre os gældende internationalt ved at have et stærkt kendskab til og en fornemmelse af vores eget modersmål.
Det er en af de ting, vi mener der skal være i rammerne for en sproglov.
Vi mener også, det er vigtigt, at vi sikrer en parallelsproglighed, og det skal vi gøre for at undgå domænesalg til engelsk, som er naturligt at bruge på en lang række offentlige institutioner og inden for erhvervslivet.
Det er vigtigt, at vi sikrer parallelsproglighed, bl.a. ved at videnskabelige afhandlinger skrives på dansk og oversættes til engelsk, eller at man som minimum udarbejder et resumé af en engelsksproget afhandling på dansk.
Det vil netop være med at sikre, at dansk fortsat kan fastholdes som et videnskabssprog.
Hvis vi ikke aktivt satser på parallelsproglighed mellem dansk og engelsk, vil vi i fremtiden se domæne efter domæne blive tabt for dansk med deraf følgende kundskabstab og øgede sociale skel i samfundet.
Jeg mener også, at det er vigtigt - og det er der flere andre ordførere der har været inde på - at der kommer nogle meget kraftige opfordringer til erhvervslivet om, at man bruger dansk som sprog i virksomhederne; ikke sådan, at man ikke kan gøre sig gældende internationalt, men det kan være i annoncer, det kan være i dagligdagssprog på virksomheden, at man også fastholder dansk her.
For hensigten med at fremme parallelsprogligheden set med SF's øjne er ikke kun at styrke det danske sprog, men også at sikre, at flest muligt tillige behersker verdenssproget engelsk og kan bruge begge sprog i forskellige situationer.
Derfor skal engelskundervisningen også styrkes.
Og i lyset af globaliseringen bør alle have mulighed for at tilegne sig endnu et fremmedsprog.
Det kan ud over hovedsprogene spansk, fransk og tysk eksempelvis være arabisk, tyrkisk, urdu, farsi, somali, kinesisk eller vietnamesisk. Vi vil også senere tage nogle konkrete initiativer til opfølgning af den aktive sprogpolitik, som vi også mener bør være elementer i en aktiv sproglov, som vi vil arbejde for at få etableret om ikke nu så efter det kommende valg.
Vi mener, at der er behov for nogle konkrete initiativer, og her vil jeg nævne fire konkrete initiativer.
For det første at den sproglige uddannelse af dansklærere i folkeskolen og gymnasielærerne skal højnes, og at der sikres gode muligheder for løbende efteruddannelse, og hermed er der også behov for øgede midler hertil. For det andet at der skal sættes fokus på dansk.
hvert år bør uddeles en årlig pris til et vigtigt værk skråstreg forskningsprojekt - for nu at bruge det nydanske sprog - på eller om dansk.
For det tredje mener vi, at vi for at stimulere alle befolkningsgruppers interesser for sproget skal bidrage til at markere verdens bogdag den 23. april med initiativer, der kan fremme læsning af dansksproglig litteratur, ikke mindst blandt børn og unge.
Så også her vil vi komme med et initiativ om, at vi fra det officielle Danmarks side understøtter verdens bogdag den 23. april med konkrete initiativer.
For det fjerde at der skal ske en styrkelse af støtten til dansksproget litteratur, musik, teater og film
, fordi de alle sammen er vigtige elementer i styrkelsen af det danske sprog og sikrer, at vi kan udfolde det i denne aktive globaliserede verden, men nok så vigtigt sikrer, at dansk bliver et fortsat kulturbærende sprog, som bliver brugt i hele samfundet.