Kristian Jensen (V), 2002-12-09:
Danmark vil stå over for store udfordringer i de kommende år.
Vi vil møde en stigende global konkurrence, som bliver hårdere og hårdere, både gennem udvidelsen af EU, hvor en hektisk og, må jeg sige, flot gennemført formandsperiode forhåbentlig snart krones med 10 nye medlemslande på weekendens topmøde, og også ved gennemførelsen af de allerede indgåede aftaler om frihandel i verden.
Og der skal Danmark sikre sig en god position som et land med produkter af høj kvalitet og med et højt niveau af viden i både produktion og produkter. De ændrede vilkår vil stille Danmark over for en række udfordringer og omstillinger, som vi skal være parate til at møde åbent og ærligt.
For selv om udfordringer og omstillinger vil medføre ændringer for mange, er der ingen tvivl om, at udvidelsen af EU og en øget international handel vil bringe langt flere muligheder end trusler, og Danmark vil kunne vinde meget, hvis vi er parate til at udnytte mulighederne. Finansloven for 2003 tager en række afgørende skridt for at imødekomme de her udfordringer.
Finansloven er mere end blot husholdningsbudgettet for de statsansatte.
Det er også retningspilen for udviklingen i samfundet i de kommende år. Derfor har forslaget til finanslov for 2003 haft en dobbelt målsætning. På den ene side skal finansloven leve op til den økonomisk ansvarlige linje, hvor både overskud på de offentlige finanser og en fast styring af de offentlige udgifter fastholdes, men på den anden side skal der inden for disse rammer skabes grundlag for vækst og for udvikling, sådan at erhvervslivet og det danske velfærdssamfund kan udvikles og udbygges.
blandt de vigtigste kan nævnes Finansministeriets finansredegørelse fra november måned, vismændene i Det Økonomiske Råd, der har offentliggjort deres halvårsrapport, som også indeholder en vurdering af den aktuelle økonomiske stilling, og senest har Nationalbanken givet sin vurdering af dansk økonomi og vores økonomiske tilstand. Selv om vismændene, Nationalbanken og Finansministeriet ikke er enige i alt, er der en slående enighed om, at dansk økonomi er robust, og at dansk økonomi er stabil set i forhold til den internationale situation.
De seneste tal for beskæftigelse og vækst er udtryk for, at vi ikke helt går fri af de internationale konjunktursvingninger, men det rykker ikke ved billedet af en økonomi på rette spor.
Vi skal naturligvis være ekstra opmærksomme på at føre den rigtige arbejdsmarkedspolitik, og at vores erhvervsliv ikke belastes unødvendigt af nye byrder eller stigende skatter.
Det store fald i beskæftigelsen, der er udsigt til, skyldes jo ikke en nedgang i antallet af ansatte i den statslige sektor.
Det skyldes derimod fald i antallet af ansatte i den private sektor.
Erhvervslivet har brug for gode stabile rammer og ikke for ekstra omkostninger og nye belastninger.
Derfor er det ekstra tåbeligt, når nogle partier har foreslået nye byrder og nye skatter til erhvervslivet.
Hvis vi holder fast i den økonomiske linje og ikke springer med på kortsigtede løsninger om nye byrder til erhvervslivet, er der grund til at forvente, at konjunkturnedgangen bliver kortvarig, og at der allerede fra år 2004 vil ses en udvikling i beskæftigelsen, der viser et fald i ledigheden.
Derfor er der, uanset de øjeblikkelige krusninger, et godt grundlag for at se fremad til de kommende udfordringer.
Da regeringen fremlagde finanslovforslaget for 2003, var det under overskriften ungdommens og fremtidens finanslov.
Det har nogle forsøgt at gøre sig lystige over, idet
slutspillet kom til at dreje sig om en engangsydelse til de økonomisk dårligst stillede pensionister.
Jeg vil gerne slå fast, at i Venstre er vi meget tilfredse med det særlige løft, som vi til næste år giver de økonomisk dårligst stillede pensionister.
Engangsydelsen er en hjælpende hånd til den pensionist, der ud over folkepensionens grundbeløb ikke har meget at gøre godt med, og som må vende hver eneste krone, før den bruges.
Det er de mennesker, som aftalen giver lidt mere.
Afstemningerne i fredags viste jo også, at når al partipolitisk fnidder bliver skrællet væk, er der et markant flertal for forslaget, også selv om det står hen i det uvisse, hvad det egentlig betyder, når Socialdemokratiet overvejende vil stemme for forslaget.
Selv om ydelsen til pensionisterne har været meget fremme i debatten, rykker det ikke ved, at denne finanslov gør en ekstra indsats for at forbedre rammerne for personer, der skal bære vores fremtid; den gør en ekstra indsats, der er rettet mod fremtiden og mod ungdommen.
Jeg vil blot nævne nogle af de mange elementer i finansloven, som er rettet mod at skabe fornyet vækst og fremgang, og som er rettet mod ungdommen.
Danmarks fremtid består i at være i stand til at udvikle nye ideer og produkter af en kvalitet og teknisk standard, så vi kan fortsætte med at konkurrere med andre lande.
Det kræver en massiv indsats for at sikre, at uddannelsessystemet er toptunet, og at kvaliteten i vores uddannelser mindst er på højde med vore nabolandes.
Derfor har forskning og uddannelse fået en central placering i hele finansloven og i forhandlingerne op til indgåelsen af finanslovforliget.
Venstre har lagt stor vægt på, at der i denne finanslov bliver taget fat på at rette op på udviklingen fra den tidligere regering, hvor indsatsen for forskning og udvikling stod til markante fald.
Det har aftalerne om finansloven heldigvis rettet op på, sådan at vi i stedet for udsigten til markante fald nu kan se frem til en stigende indsats inden for forskning og udvikling frem mod 2005.
Samtidig er der skabt klarere og bedre retningslinjer
for forskningen i Danmark gennem aftalen om en reform af forskningsrådene, en aftale, som det lykkedes at få hele Folketinget til at stå bag, og som derfor giver forskere en tiltrængt sikkerhed for strukturerne i de kommende år. Opdelingen med Det Frie Forskningsråd, Det Strategiske Forskningsråd og Danmarks Grundforskningsfond giver faktisk en meget klar og meget præcis opdeling af forskningsindsatsen, som vi forventer os meget af.
Det er samtidig glædeligt, at indsatsen over for specielt yngre forskere har fået en stigende økonomisk profil, således at vi bedre er i stand til at holde på de unge forskertalenter.
På kort sigt, men måske især på længere sigt er det jo et problem, hvis vores dygtigste forskertalenter skal flytte til udlandet for at kunne gennemføre deres forskning.
Derfor har en indsats for yngre forskere været særdeles tiltrængt, og derfor er de afsatte midler særlig glædelige.
Sammenholdt med den fremragende aftale om ny ledelse og bedre rammer for universiteterne har vi skabt et helt nyt og langt bedre grundlag for at holde Danmark i superligaen, når det gælder vidensskabelse og vidensdeling.
Der er lagt op til et langt bedre samspil mellem erhvervsliv og universiteter og de andre forskningsinstitutioner.
Sagt med andre ord har vi gjort det nemmere at komme fra faktura til forskning.
Det betyder en nemmere vej for nye produkter, nye arbejdspladser og ny vækst
i Danmark.
Derudover har finansloven lagt grundlaget for forbedringer på uddannelsesområdet, hvor den almindelige regulering er blevet samlet og reserveret i omstillingsreserver, der kommer til udbetaling efter et noget
for noget-princip, og det er efter Venstres opfattelse med til at stramme op på uddannelsesområdet og til at gennemføre nogle af vores klare mål for bedre uddannelser og herunder en større gennemførelsesprocent. Særlig erhvervsskolerne får bedre rammer, idet de ud over den almindelige omstillingsreserve også får et markant økonomisk løft.
Aftalen om et løft bryder den udvikling, der har været siden 1996, hvor erhvervsskolerne er blevet beskåret år for år, og dermed er finansloven grundlag for langt større stabilitet for skolerne, som nu kan koncentrere sig om at levere uddannelser af høj kvalitet.
Faktisk er næsten hele uddannelsesområdet blevet styrket, da der også er blevet indgået et bredt forlig om fremtidens folkeskole, en aftale, der lægger op til øget fokus på de faglige kundskaber og børnenes konkrete viden, hvilket desværre har været nødvendigt.
Dernæst har vi indgået en aftale om at bygge flere ungdomsboliger for at sikre bedre vilkår for de studerende, der typisk har problemer med at finde bolig i begyndelsen af deres studietid.
I alt for mange år har alt for mange studerende begyndt studierne med at bo på gæsteværelser eller sove på sofaen hos venner eller endda bo i telt.
Aftalen om flere ungdomsboliger tager nu fat på at øge antallet af boliger til studerende, sådan at langt flere tilbydes en god studiestart.
Et af de alt for mange eksempler fra i sommer var en pædagogstuderende, Morten Korsgaard fra Århus, der var blandt de mange nye studerende i København, som jagtede rundt for at finde en bolig.
Jeg kan ikke garantere, at det lykkedes for Morten at finde en bolig i denne her omgang, men jeg er sikker på, at den aftale, der er indgået bredt i Folketinget, sikrer, at langt færre kommer til at stå i en tilsvarende situation i de kommende år.
Finansloven og den afsatte ramme på 200 mio. kr. giver mulighed for en virkelig god og målrettet indsats.
I en dynamisk markedsøkonomi er det jo altid sådan, at der vil være virksomheder, for hvem det går godt, og virksomheder, for hvem det går skidt.
Vi får mulighed for at forbedre dette vigtige område og dermed for at ruste Danmark bedre til fremtiden.
Det vil være muligt at forlænge listen yderligere med tiltag og indsatser, som alt sammen vil bekræfte, at vores fokus i særlig grad har været på ungdommen og på fremtiden.
Men samtidig er det også lykkedes at skabe plads til en forstærket indsats på det sociale område.
Det er vigtigt for
Venstre, at der bliver gjort en bedre indsats for at bryde
den sociale arv og givet børn og unge bedre muligheder for at bryde ud af negativ social arv.
Vi kan ganske enkelt
ikke være bekendt ikke at give alle en mulighed for at bruge deres evner fuldt ud, og vi har afsat penge både inden for satspuljen og på finansloven til at løfte denne vigtige opgave.
Alt for mange børn og unge er blevet svigtet af systemet tidligere.
Det er fortsat og det skal også fortsat primært være forældrenes opgave og ansvar at sikre børn en god, tryg og stabil opvækst.
Det ansvar ønsker vi ikke at fratage forældrene og på den måde statsliggøre opdragelsen af børn.
Men i de beklagelige tilfælde, hvor forældrene svigter deres opgave eller ganske enkelt ikke er i stand til at udføre den, ja, så er det vigtigt med et hurtigt og effektivt beredskab, og det skabes der nu. Ud over indsatsen for de mest udsatte grupper, som er aftalt i forbindelse med satspuljen, er der også i det her års finanslovaftale gennemført en markant indsats sammen med Dansk Folkeparti for at styrke den sociale indsats.
I den forbindelse er det værd at bemærke, at der uanset de mange fejlagtige myter også gennemføres markante løft i den sociale indsats i både de kommunale og de amtskommunale budgetter.
Aftalen med kommuner og amter indebærer en fin balance mellem den nødvendige stramme styring af udgifterne og så en tiltrængt indsats på sundheds-, på uddannelses- og på socialområderne.
Der er blevet skabt plads til vækst, når man ser på kommuners og amters samlede budgetter, og der er blevet gennemført vækst, når man kigger på kommuner og amter under ét.
Det har regeringen også taget højde for ved i aftalen med kommunerne til næste år at afsætte en pulje til udsatte kommuner, der er større end nogen sinde før.
Det er Venstres opfattelse, at der også til næste år skal afsættes en tilsvarende pose penge, så de økonomisk mest trængte kommuner kan få en hjælpende hånd.
Vi har brugt det første år siden valget på at rydde op i mange af problemerne fra den tidligere regering og rette op på en stribe af mangler i systemerne.
Grundlaget for en positiv udvikling ligger i at føre en politik med størst mulig grad af frihed til borgerne, samtidig med at den politiske linje både er økonomisk ansvarlig og socialt bevidst.
Det grundlag er skabt med de mange initiativer, der ligger i dette års og i næste års finanslov.
Når vi i det nye år skal bygge videre på vores politiske projekt, bliver den fortsatte indsats for at øge arbejdsstyrken et væsentligt omdrejningspunkt.
Vi skal meget bedre sikre en hurtig integration af de mennesker, der kommer til Danmark og får permanent ophold.
I alt for mange år har vi været alt for langsomme til at sikre en god integration på især arbejdsmarkedet.
Det har resulteret i, at en meget, meget stor gruppe har siddet passivt tilbage, samtidig med at vi kunne have haft god brug for deres arbejdskraft.
Vi har indtil nu været begunstiget af, at udviklingen i befolkningens alderssammensætning har båret i den rigtige retning og på den måde givet os en væsentlig del af den vækst i arbejdsstyrken, som er kommet i de senere år.
Den aldersmæssige medvind vender nu, og det øger dermed udfordringen i at forøge arbejdsstyrken, hvilket er en grundlæggende forudsætning for fortsat at kunne udbygge velfærdssamfundet.
Med aftalen om »Flere i arbejde«, som gennemfører mange af Venstres mærkesager på arbejdsmarkedsområdet, har vi taget
et stort skridt ved at sikre og målrette arbejdsformidlingen og aktiveringen og samtidig ved at leve op til det gamle ord om, at det altid skal kunne betale sig at arbejde.
Aftalen om »Flere i arbejde« rækker et stykke af vejen, men vi skal være klar til at gå videre.
Derfor bliver den kommende indsats for hurtigere og bedre integration af de nytilkomne en væsentlig faktor i opfyldelsen af målsætningerne.
Sammen med en indsats for at holde de ansatte længere på arbejdsmarkedet og sikre en hurtigere uddannelsesrytme for de unge er øget integration på arbejdsmarkedet forudsætningen for, at de økonomiske mål kan nås.
Ud af 20 aftaler, som er indgået under finanslovforhandlingerne, herunder aftalen om fordeling af UMTS-midler og folkeskoleaftalen, er der ikke mindre end fem aftaler, der er indgået i fuld enighed i hele Folketinget.
Hele 16 aftaler er indgået med mindst ét af de tidligere regeringspartier, og kun tre aftaler er alene bakket op af tre partier.
Når jeg synes, det er vigtigt at trække frem, er det, fordi der har fået lov til at brede sig en myte om, at regeringen kun ønsker at føre blokpolitik og ikke er interesseret i at indgå forlig hen over den politiske midte.
Det er et helt forkert billede.
Tværtimod har det været målet at indbyde bredt til forhandlinger om de mange dele, som en finanslov består af. Brede forlig giver en stabilitet over for de grupper, som er omfattet af forliget, og over for os rent politisk.
Dermed skaber brede forlig de bedste muligheder for, at et forlig også bliver indført i praksis.
Den fejlagtige opfattelse af en regering, der ønsker at føre blokpolitik, burde være manet i jorden med de mange og brede forlig, der er indgået.
Og jeg vil gerne rose oppositionen for at vise ansvarlighed ved aktivt at indgå i forligene.
Men nu er det i modsætning til den generelle opfattelse ikke særlig svært i sig selv at indgå brede forlig
, hvis blot en regering bøjer sig for de mange krav og ønsker, der måtte komme.
Det, der er kunsten, det, der er det afgørende i politik, er at samle partierne i Folketinget om brede forlig, som også bærer i den rigtige retning.
Det har regeringen formået, idet de mange aftaler alle bærer i retning af at skabe grobund for en positiv økonomisk vækst og socialt ansvarlig udvikling i Danmark.
Derfor er finansloven for 2003 en glimrende finanslov, som vi med stolthed stemmer igennem.