runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2005-03-02:
Frihed vil altid sige frihed for den, der tænker anderledes, og det er i meget høj grad udgangspunktet for Enhedslistens holdning til dette lovforslag.
Friskolerne er for os at se et vigtigt supplement til folkeskolen, fordi de giver mulighed for forældrene til at åbne skoler på deres egne betingelser
Kravet er selvfølgelig, at undervisningen skal stå mål med folkeskolens, men vi ønsker at bevare den frihed, der ligger i friskolernes nuværende status.
Den danske tradition for frie skoler og den danske undervisningstradition har været under angreb i de seneste 10 år: Indgrebet mod Tvindskolerne, der var ulovligt, etableringen af Danmarks Evalueringsinstitut, som betyder en stigende tendens til at gøre alting op i tal og tabeller, og nu regeringens lovforslag, som reelt handler om at ensrette og umyndiggøre friskolerne.
Enhedslisten holdning er klar: Lad være med at umyndiggøre og lad være med at ensrette, og det gælder i øvrigt, uanset om der er tale om folke- eller friskoler.
Vi ser lovforslaget som et udtryk for den centralisering med såkaldte præcise og klare mål, som folkeskolen lider under, og som nu skal sættes igennem over for de frie skoler.
Men børn udvikler sig forskelligt, og de udvikler sig i spring, og derfor skal den enkelte elev være i centrum for undervisningen.
Overdreven centralisme kombineret med flere prøver og test vil øge sorteringen og skabe endnu flere elever, som vil opleve nederlag.
Man kunne jo vælge at lytte til f.eks. de mange hundrede friskolefolk, der var samlet til landsmøde i Dansk Friskoleforening, lige før valget blev udskrevet.
Landsmødet lægger vægt på, at den enkelte friskole fortsat kan vælge arbejdsformer og undervisningsmetoder i overensstemmelse med skolens egen overbevisning.«
De samme friskolefolk henstiller, at lovforslaget – dengang var det L 154 – stilles i bero med henblik på, at alle berørte parter indleder en dialog om grundlag og visioner for de frie skoler.
Vil ministeren gøre det?
Vil Venstre lytte?
I Enhedslisten ønsker vi, at alle elever opnår selvværd, og at alle tilegner sig de nødvendige færdigheder, kundskaber og personlige egenskaber.
Vi vil gerne styrke tilsynet med de frie skoler, og vi ønsker faktisk et nationalt tilsyn, hvor Undervisningsministeriet er ansvarlig for at se, om undervisningen står mål med folkeskolens.
Men vi ønsker ikke striber af ensrettende og umyndiggørende trinmål og test.
I Enhedslisten står vi på frihedens side.
Vi står på frisindets side, og vi er imod centralisme og umyndiggørelse, så derfor er vi også imod dette lovforslag.
Pernille Frahm (SF), 2005-03-02:
Så er jeg nødt til at sige, at for mig er det i hvert fald sådan, at der er en verden til forskel på at sige, at det, der foregår i den frie skole, ikke må diskvalificere børnene til et liv efter skolen – det vil sige, at den skal leve op til nogenlunde det niveau, som folkeskolen har, hvilket også er formuleret i friskoleloven – og på at stille meget, meget specifikke krav om delmål og helmål, og jeg ved snart ikke hvad, som lovforslaget gør.
Der er en verden til forskel, er jeg nødt til at svare.
Tina Nedergaard (V), 2005-03-02:
Hvis det er sådan, at det er fru Pernille Frahms opfattelse, at det er sådan i dag, at friskolen skal leve fuldstændig op til niveauet i folkeskolen, forstår jeg ikke, hvad problemet er ved at definere slutmålene inden for de faglige områder.
Hvis kravet allerede er der i dag og det er indfriet fuldt ud, hvad er så problemet?
Slutmålene er jo i sig selv ikke på nogen måde styrende for metodevalg eller holdninger i skolen eller anvendelse af materialer eller andet overhovedet, så hvis målene i forvejen er kendt og respekteret og accepteret fuldt ud, er der vel heller ikke nogen problemer i at gennemføre forslaget.
Pernille Frahm (SF), 2005-03-02:
Jeg vil bare gøre fru Tina Nedergaard opmærksom på, at den pligt er der sådan set allerede i dag ifølge den eksisterende lov.
Så jeg forstår ikke, hvor fru Tina Nedergaard vil hen, og i øvrigt synes jeg også, at i det omfang, denne lille sjove oversigt overhovedet kan bruges til noget som helst, dokumenterer den, at fru Tina Nedergaard gør sig fuldstændig unødige bekymringer.
Tina Nedergaard (V), 2005-03-02:
I Venstre finder vi det meget positivt, at forældrene har et valg mellem folkeskolen, som stilles til rådighed for alle uafhængigt af alle faktorer, og friskoler, som forældrene og barnet kan vælge af forskellige grunde.
Det kan være pædagogiske eller religiøse grunde eller andet.
Fru Pernille Frahm har erfaring med at undervise i en friskole.
Jeg kender ikke den pågældende skole, men når vi ser på tilsynsdelen i lovforslaget, finder fru Pernille Frahm så ikke, det er hensigtsmæssigt af hensyn til de forældre, der ikke selv måtte have ressourcerne – f.eks. fordi de ikke har danskkundskaber og eventuelt er kommet til landet som analfabeter, men alligevel ønsker at sende deres børn i en muslimsk friskole – at de med lovforslagets vedtagelse kan være sikre på, at der er et tilsyn, der sikrer, at deres børn når et niveau, som er fuldt ud på højde med det, man kan forvente i folkeskolen?
Ellers er der vel næppe tale om et frit valg.
Pernille Frahm (SF), 2005-03-02:
Fru Louise Frevert overser fuldstændig den detailrigdom, der er i kravene i lovforslaget.
Der er ingen af os, der er uenige om, at i den sidste ende skal børnene ikke diskvalificeres til at optræde i livet efter folkeskolen, efter grundskolen, efter friskolen, eller hvad det nu er for en skole, de har gået i.
Men problemet er, at der er en lang række meget præcise og løbende krav, som i den grad vil få så stor indflydelse på hele måden at drive skole på, at de fundamentalt ændrer betingelserne, og det overser fru Louise Frevert efter min opfattelse fuldstændig.
Louise Frevert (DF), 2005-03-02:
Mener fru Pernille Frahm ikke, det er relevant, at man sætter nogle slutmål, og at børnene har lært, hvad de skal lære, så de kan stå mål med andre børn i uddannelsessystemet?
Det kan da ikke være rigtigt, at der er en skævvridning i et uddannelsessystem.
Hvorfor skal den ene skole være dårligere stillet, end tilfældet er i eksempelvis folkeskolen?
Pernille Frahm (SF), 2005-03-02:
Jo, det tror jeg absolut de gør.
Det er jo oven i købet sådan, at det langt hen ad vejen er muligt for forældrene at få større indflydelse på, at skolen lever op til sit slutmål, end de har i mange folkeskoler, så jeg forstår ikke, hvor fru Louise Frevert vil hen med spørgsmålet.
Jeg er nu ikke helt sikker på, det er rigtigt, for jeg tror egentlig, at de ville stille de krav alligevel, også selv om de ikke betalte.
Jeg tror, det først og fremmest er hensynet til deres børn, der tæller, og ikke om det er 1.700 kr. om måneden eller 1.200 kr. om måneden, eller hvor meget det nu er, de skal af med.
Louise Frevert (DF), 2005-03-02:
Jeg kan ikke sidde overhørig, at fru Pernille Frahm fuldstændig har mistolket min udtalelse.
Den blev tolket som om, at når man betaler for noget, er det en garanti for, at produktet er godt, men det var overhovedet ikke det, der blev sagt, tværtimod.
Essensen er lige netop, at når man betaler for en vare eller et produkt – en uddannelse i dette tilfælde – er incitamentet, at der er flere forskellige skoler og institutioner, der konkurrerer indbyrdes, så mit spørgsmål går på: Når man nu har forældrebetaling på de frie grundskoler, tror fru Pernille Frahm så ikke, at forældrene forventer, at de får leveret et ordentligt produkt, og at børnene dermed får en ordentlig uddannelse, en ordentlig skolegang og en ordentlig kundskabsindlæring, og at forældrene også forventer, at slutmålet kan leve op til folkeskolens?
Pernille Frahm (SF), 2005-03-02:
Først vil jeg gerne slå fast, at vi synes, at de frie grundskoler er et yderst vigtigt supplement til den danske folkeskole – ikke sådan at forstå, at de skal være konkurrenter til folkeskolen, men et yderst vigtigt supplement til den danske folkeskole.
Mange spændende udviklinger inden for pædagogik og læring er startet på forskellige friskoler gennem tiden, og vi synes også, det er vigtigt, at forældre får en mulighed for at vælge en uddannelse og et skolemiljø, der passer til deres tilgang til livet, og giver den læring og undervisning, som forældrene selv står inde for.
Nu har vi tidligere på dagen haft en anden diskussion, og i den diskussion sagde flere heroppefra, at det, at man kræver betaling for en uddannelse, i sig selv sikrer, at kvaliteten vil stige.
Vi har set, at der på nogle af de frie grundskoler har været brug for et øget tilsyn.
Det, jeg så ikke forstår, er, at man ikke lader dette forbedrede tilsyn få lov til at gøre sin gerning færdig og så se på, hvordan de frie grundskoler er kommet til at se ud efter den omgang.
Hvis man tager tilsynspligten alvorligt, er jeg ret sikker på, at mange af de bekymringer, som flere af os måske kan have over enkelte typer af frie skoler, vil vise sig ikke længere at holde stik, så jeg vil anbefale, at man i stedet for at ændre hele fundamentet for friskolerne holder fast ved at tage tilsynet med skolerne alvorligt.
Lovforslaget får mig i øvrigt til at tænke på tre forskellige ordsprog, og det ene er at rette bager for smed.
Når man har opdaget, at der måske er noget galt og er nogle problemer på en ganske bestemt type skoler, giver man sig til at konsekvensrette hele striben, også de steder, hvor der ikke er problemer, og hvor situationen måske er stik modsat.
Måske er det, der foregår, rent faktisk bedre end i folkeskolen generelt, men her skal man nu også rette ind efter de nye retningslinjer, fordi der er fundet nogle enkelte skoler, hvor tingene ikke foregår helt, som man synes, de skal foregå.
Det andet ordsprog, jeg kommer til at tænke på, er: Tillid er godt, men kontrol er bedre.
Det er et gammelt leninistisk princip, som jeg aldrig havde troet en liberal undervisningsminister skulle arbejde efter.
Den tillid er god, men kontrol er altså bedre.
Det sidste er, at hensigten helliger midlet.
Hensigten er at få ryddet op nogle ganske bestemte steder, hvor tingene ikke fungerer optimalt, og for at opnå det er midlet en centralisering af det, der skal foregå i de frie skoler.
Så vil jeg endelig sige noget om kravet om, at alle skal kunne tale dansk i friskolerne.
Jeg har selv undervist i mange år på friskoler, og vi har haft glæde af lærere udefra, som talte engelsk, f.eks. til sprogundervisning og musikundervisning.
Jeg synes, man skal overveje lidt, om det virkelig er nødvendigt at stille den type krav.
Da Tom McEwan startede som musik- og sproglærer på den skole, jeg arbejdede på, kunne han ikke et ord dansk, men han var en fremragende lærer og er i øvrigt blevet et stort plus for det danske samfund.
Margrethe Vestager (RV), 2005-03-02:
Igen er det ikke det, der er pointen.
Pointen er jo, at det er helt afgørende, at fordi forældrene har en holdningsmæssig tilgang til, hvorfor børnene skal gå på den skole, kan skolen gøre tingene på en anderledes måde, end den, der nødvendigvis bliver tilrettelagt med delmål, evaluering, test og prøver, og hvad der nu er.
Jeg savner stadig grundlag for, at det er lovende at gå ind i en proces, hvor man skal gøre de ting, for det er jo ikke først, når skolen er i problemer, loven får virkning.
Den virker på en sådan måde, at skolens slutmål, delmål, undervisningsplan og progression, og hvad ved jeg, skal være beskrevet inden næste sommerferie.
Det er en meget stor ting at pålægge skolen, og det er ikke en ting, som er ligegyldig for den måde, man arbejder på.
Det er ikke ligegyldigt, om man skal beskrive sine mål, og det er ikke ligegyldigt, om man skal evaluere, for det begrænser den måde, man gør tingene på, og ændrer altså tingenes tilstand.
Hvis man reelt var interesseret i at give forældrene andre vilkår, kunne man f.eks. være begyndt med en dialog med de involverede organisationer og en diskussion af, hvad det er, man har brug for de forskellige steder, og hvad det er, man vurderer, når man foretager de konkrete tilsyn rundtomkring.
Men den dialog har været ikkeeksisterende.
Jeg tror, mange folk har hørt det under valgkampen, men det første, der skete, var fremsættelsen af lovforslaget, og det har jeg svært ved at genkende som en diskussion af konkrete problemer.
Marianne Pedersen (V), 2005-03-02:
Det ville da være glædeligt, hvis man kunne opdage problemerne tidligere, så det ikke først er, når børnene går ud af skolen, man opdager, at der er noget der halter, og så er det i øvrigt for sent, for nu er barnet færdig med at gå i skole og kan ikke få en videregående uddannelse eller en hvilken som helst anden uddannelse.
Jeg forstår i hvert fald lovforslaget sådan, at man vil få mulighed for at gribe ind lang tid før, netop fordi skolen skal opstille målene lige fra starten, så man ved, hvad der skal opfyldes.
Det er trods alt lettere for forældrene, uanset hvor integrerede de er i Danmark, hvis de selv kan tjekke, at der sker de ting, der skal ske, i skolen.
Margrethe Vestager (RV), 2005-03-02:
Jeg tror, man kan have mange holdninger til, om forældre lever op til deres forældreansvar eller ej.
Jeg tror, der er mange forskellige måder at gøre det på, og jeg synes, det er at skære de skoler, som typisk har mange børn af anden etnisk baggrund, over en kam ved at have den tilgang til spørgsmålet.
Jeg synes, det er meget tankevækkende, at vi ved, på hvilke skoler vi har problemer i øjeblikket.
Der er en række skoler, der er under skærpet tilsyn, der er en række skoler, der har mistet deres tilskud, og der er også nogle, der kommer til at miste det.
Det afgørende er, at man tager den nuværende lovgivnings forpligtelser dybt alvorligt og lever op til dem, for der er ingen tvivl om, at hvis man ikke lever op til det som grundlæggende, kan man ikke fungere som skole.
Men det er ikke det, som er sagens ærinde i dag.
Jeg synes egentlig, det fine ved diskussionen er, at vi har en konkret problemudpegning.
Vi ved faktisk noget om, hvor det ikke fungerer, og det ved vi, fordi den nuværende lovgivning giver os mulighed for at føre både et almindeligt og et skærpet tilsyn og udøve sanktioner, og derfor er spørgsmålet, om problemstillingen står mål med dette lovforslag, som vi vurderer er meget, meget vidtgående i sin karakter med hensyn til de pligter, det pålægger de frie skoler med de mange, mange, mange nye skalbestemmelser.
Marianne Pedersen (V), 2005-03-02:
Fru Margrethe Vestager sagde på et tidspunkt, at forældrene selv skal tage ansvar og forholde sig til skolens niveau.
Men en del af de forældre, der er problemer med, er jo forældre, som udelukkende vælger ud fra tro og ideologi.
Hvis vi f.eks. tager de muslimske friskoler, kan mange af forældrene måske ikke engang dansk, så hvordan i alverden skulle de kunne vurdere, om børnene kan det, de skal kunne, når de er færdige med skolen?
De kan heller ikke hjælpe dem med lektier eller noget som helst, og vi skal huske på, at så er det altså børnenes fremtid, vi sjakrer med, og ikke forældrenes.
Margrethe Vestager (RV), 2005-03-02:
Jeg tager ikke Frie Grundskolers Fællesråd til indtægt for hverken det ene eller det andet, og jeg har ikke lavet nogen motivanalyse af, hvorfor de melder ud, som de gør.
Vores kritik er rettet mod regeringen og de partier, der støtter regeringen, for det er her, ansvaret skal placeres, og ikke hos en forening, der er afhængig af dels en bevilling og dels den måde, lovforslaget er skruet sammen på.
Det har sådan set ikke nogen principiel betydning for diskussionen om lovforslagets indhold, om nogen mener det ene eller det andet.
Man kan finde støtte til sine synspunkter, men vores principielle kritik af lovforslaget er ikke, om nogen er enig eller uenig.
Og det er det, der er det principielle for os, og det er den diskussion, vi har savnet.
Jeg synes, det er lidt overfladisk bare at sige, at nu må den gode stat varetage børnenes tarv, for at de kan få en ungdomsuddannelse.
Jeg mener, det er en fejllæsning af den måde, lovforslaget vil virke på, og en fejllæsning af det, der rent ideologisk set er på spil.
Carina Christensen (KF), 2005-03-02:
Jeg er glad for, at vi nu har fået bekræftet, at der altså er friskoler, som synes, lovforslaget er rigtig godt, og sagtens kan vedkende sig det.
Men jeg synes stadig, det er lidt interessant med de anklager, der kommer frem, nemlig at vi skulle krænke åndsfriheden og fjerne fundamentet for de frie grundskoler.
For mig lyder det altså som lidt af en anklage mod Frie Grundskolers Fællesråd for, at de slet ikke værner om åndsfriheden i friskolerne osv.
Men fru Margrethe Vestager mener vel, at selvfølgelig gør Frie Grundskolers Fællesråd det, og at de selvfølgelig aldrig ville sige noget positivt om et lovforslag, der krænkede åndsfriheden i friskolerne.
Det er vi ikke enige i, men nu prøver jeg alligevel at høre efter.
Vi hører så, at det krænker åndsfriheden, og at det ødelægger hele grundlaget for de frie grundskoler, og det er sådan set meget alvorlige anklager.
Hvis man nu forestillede sig, at det var rigtigt, at der var hold i de her anklager, burde det så ikke være sådan, at alle friskoler i Danmark stod ude på Slotspladsen nu og demonstrerede enstemmigt og råbte op til os og sagde: I må ikke vedtage det her lovforslag, for I ødelægger hele fundamentet for de frie grundskoler?
Fru Margrethe Vestager har jo så været inde på, at der har været kritik af forslaget, og det er også rigtigt, men hvis det nu var så alvorligt, burde der så ikke være enighed blandt friskolerne om, at det her var et dårligt lovforslag?
Der vil jeg gerne høre, om fru Margrethe Vestager kan bekræfte, at Frie Grundskolers Fællesråd jo sådan set er positive over for det her lovforslag.
Der er altså nogle friskoler, som sådan set synes, at det her lovforslag er helt i orden.
De har ikke rigtig nogen indvendinger imod det, og det synes jeg da lyder lidt underligt, hvis det virkelig er så indgribende og så hårdt og negativt, som fru Margrethe Vestager siger.
Margrethe Vestager (RV), 2005-03-02:
Så vil jeg godt bede ministeren om at kommentere, hvordan universiteterne – undskyld, det er ikke ministerens område – men CVU'er og erhvervsakademier optager udenlandske studerende, for den kvoteordning, som regeringen har indført, må jo afspejle, at man synes, der er blevet optaget for mange, og nu kommer så betalingsordningen, som skal afløse kvoteordningen.
Så er det åbenbart i orden at optage dem, bare de betaler for det.
Ministeren må vel have et indtryk af, hvad det er for en procedure, man bruger, og hvad det er for nogle krav, man lægger til grund for at optage udenlandske studerende, siden det først har været nødvendigt med kvoteordningen og nu med betalingsordningen, som jeg forstår skal være en slags værn mod, at der kommer mange ukvalificerede studerende fra tredjelande.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-03-02:
Jeg kender jo godt regelsættet.
Jeg har også været med til at diskutere den lovgivning, der har ført til ændringen af regelsættet, så det er ikke det, vi behøver at bruge tid på i dag.
Jeg synes, at det, der er vigtigt at være opmærksom på, er, at reglerne netop er blevet ændret, og at der er nogle mennesker, der ikke har været opmærksom på, at reglerne er blevet ændret.
Det gælder f.eks. i den her konkrete sag.
Derfor er jeg nødt til at spørge: Er der overhovedet ikke mulighed for at udvise medlidenhed, kan man sige, og sige, at den her familie har dummet sig?
De var ikke klar over, at man ikke kunne få et visum forlænget, og det betyder altså helt konkret, at der er en mor, der kommer til at føde sit første barn alene.
Er der ikke en mulighed for at udvise nåde, kan man sige, i så konkret en sag?
Margrethe Vestager (RV), 2005-03-02:
Jeg skal ikke kunne vurdere sindets åbenhed, men jeg har svært ved at forstå sammenhængen i eksemplerne.
Højskolerne er jo for det første kendetegnet ved, at der er brugerbetaling i dag, endda på et forholdsvis pænt niveau, og for det andet kan man komme forudsætningsløs på højskole.
Der er ikke nogen faglige krav, man skal ikke have en studentereksamen med 8 eller noget, der kan ligestilles dermed, og man skal ikke have 8 i matematik, eller hvad det nu kan være for krav, der stilles for at få en kompetencegivende grunduddannelse på et seminarium eller et erhvervsakademi.
Derfor har jeg lidt svært ved at se parallellen mellem brugerbetalingen på højskolen, hvor der ikke er faglige krav, og den betalingsfrie uddannelse, hvor der er faglige krav, og derfor vil jeg gerne have ministeren til at uddybe, hvad det er for nogle uddannelsesinstitutioner, der helt konkret har optaget studerende, der ikke opfylder de faglige krav og derfor er til skade for det danske uddannelsessystem, og hvordan det problem kan blive afhjulpet af, at de kommer til at betale for det, hvis der er en så dårlig moral, at man optager studerende, der ikke opfylder de faglige krav.
Rune Lund (EL), 2005-03-02:
»Vil statsministeren afkræfte, at regeringen – alene eller efter samråd med andre japartier – har aftalt, at folkeafstemningen om EU's nye forfatningstraktat skal finde sted allerede til september 2005?«
Rikke Hvilshøj (V), 2005-03-02:
Nej, det kan hr. Morten Østergaard ikke have fået bekræftet, men jeg kan til gengæld bekræfte, at der bliver foretaget en konkret sagsbehandling og vurdering af hver enkelt sag på området.
Nu er det Det Radikale Venstre, der stiller spørgsmål i dag, men jeg synes også, at hr. Morten Østergaard lige skal være opmærksom på, at spørgsmålet om udlændinges beskæftigelse i Danmark også er til debat i et andet forum i øjeblikket, og det har altså også nogle andre aspekter, og det er den balancegang, som skal fastholdes.
Men det, VK-regeringen har gennemført i de første 3 år på beskæftigelses- og erhvervsområdet, er netop udvidede muligheder for at opholde sig i Danmark, bl.a. via jobkortordningen.
Morten Østergaard (RV), 2005-03-02:
Jeg forstod egentlig på et tidligere svar, at det ikke er, hvor grænsen ligger, men det, at der er en grænse, som er afgørende for ministeren, og det synes jeg er interessant.
Det, der er afgørende her, er selvfølgelig, om man er villig til at vurdere sagernes konkrete indhold.
Det handler jo om menneskeskæbner hver eneste gang, og der er nogle, der er så heldige, at de kommer i mediernes søgelys eller andet, så deres sager bliver genoptaget.
Men det, der er afgørende her, er, at man fraviger denne meget rigide praksis og finder frem til en mennesket før systemet-praksis, hvor man vurderer de konkrete sager.
Derfor vil jeg gerne spørge: Når nu man skriver så flot i regeringsgrundlaget, at vi skal nedbryde barrierer og fjerne fordomme, for at flygtninge og indvandrere kan komme i arbejde her i landet, er det her så netop ikke et område, hvor man bl.a. med ministerens partifælle borgmester i Århus Louise Gades egne ord netop sender et signal om, at de, der gør en indsats, faktisk ikke skal regne med at blive belønnet?
Og er vi så netop ikke derude, at lige præcis på dette område får vi i dag afkræftet en fordom?
Vi får jo bekræftet, at det er fakta, at med den måde, disse regler administreres på, drejer det sig om at få flest muligt ud af landet hurtigst muligt.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-03-02:
Jeg vil altså gerne understrege – netop for at tingene ikke skal skride – at i praksis holder man fast på det, der står i loven om mindst 2 års varighed, men ellers sker der en vurdering.
Det vurderes også, hvad det er for en type arbejde – om det er faglært, og hvor megen opkvalificering arbejdsgiveren har givet – netop fordi det er beskæftigelsesmæssige og erhvervsmæssige hensyn, som ligger til grund for, at man kan få opholdstilladelse og arbejdstilladelse.
Men jeg vil i hvert fald fastholde, at i praksis vil vi fastholde mindst 2 års varig beskæftigelse.
Jeg havde nær sagt, at et eller andet sted skal grænsen ligge, og det er den grænse, Folketinget har vedtaget.