runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-03-01:
Jeg vil begynde med at takke de partier, som har været positive over for forslaget.
Dertil hører også CD, har partiet meddelt mig, men partiets repræsentant kunne ikke være til stede. Så ved en hurtig sammentælling nærmer vi os, så er vi meget tæt på, der mangler bare en enkelt stemme, før der er flertal for dette forslag.
De partier, der har været positive, har haft forskellige bemærkninger.
Både Venstre og De Konservative var inde på, om vi kunne gøre det lidt enklere administrativt.
Det har vi selvfølgelig også overvejet, og det synes jeg da vi kan drøfte nærmere under udvalgsarbejdet.
Jeg vil også sige til de bemærkninger, hr. Kim Behnke kom med, at jeg er enig i, at vi godt kunne udvide det.
Det vil jeg også være positiv over for.
Så er der altså et meget lille flertal på en enkelt stemme, som afviser forslaget.
Jeg kunne forstå på skatteministeren, at et af problemerne for skatteministeren var, at de små fik de forholdsvis største fordele.
Det er jo meget interessant at høre fra Socialdemokratiet.
Men det skulle være et problem, bemærker jeg så.
Jeg tror netop, at nogle af de små virksomheder kan trænge til en særlig opmuntring til at foretage energi- og miljørigtige investeringer.
Så forstod jeg på den socialdemokratiske ordfører, at man ønskede tilskud frem for afskrivninger.
Dér tror jeg, der kommer lidt forskellige holdninger frem.
Enhedslistens ordfører talte om, at det så blev skattepolitik og ikke miljø- og energipolitik, men punkt 1 satser jo netop på, at miljø- og energiministeren skal gå ind og vurdere, hvad der er miljørigtigt.
Så der mener jeg faktisk, at vi har prøvet på at tage højde for den indvending, Enhedslisten kom med.
Jeg mener, punkt 1 imødekommer det, som Enhedslisten påpegede, hvad det miljø- og energipolitiske angår.
Både Enhedslisten og SF var positive over for sigtet, men så kom der altså forskellige bemærkninger om, hvorvidt det var, at man på forhånd ikke ville være med.
Om det var noget med afskrivninger var lidt svært at lytte sig til.
Men jeg synes nok, at de positive betragtninger både fra regeringen og fra SF og Enhedslisten om miljø- og energisigtet forsvandt meget hurtigt. Jeg synes, det havde været rart, at man, når man ved mange lejligheder taler om, hvor vigtigt det er, at vi får begrænset CO2-udslippet, så ikke på forhånd siger: Det her vil vi ikke være med til, når det er helt oplagt, at det er miljø- og energivinklen, der er drivkraften.
Jeg kan godt forstå, at man har nogle indvendinger af teknisk art, men vi kan regulere det lidt anderledes og skrue det lidt anderledes sammen, det er jeg meget, meget åben over for.
Så jeg håber, at vi under udvalgsarbejdet kan komme ind i en dialog om, hvordan vi kan skrue det lidt anderledes sammen i lyset af, at vi altså har et alt for stort CO2-udslip.
Det skal være mit ønske, at der kan være nogle, som alligevel vil retænke situationen.
Det ville jo være skønt, hvis vi kunne komme bare lidt længere end de 89 mandater.
Frank Aaen (EL), 2001-03-01:
Jeg anerkender, at der er forsøg på at løse den problemstilling, som jeg nævnte i mit indlæg, men det ændrer ikke ved, at lige så snart man bare tager fra den liste, som miljø- og energiministeren har godkendt, så kommer den efterfølgende kontrol, og den kommer til at ligge ovre i skattedelen, ovre i regnskabsdelen.
Og i modsætning til, når man snakker om direkte tilskud, hvor man vurderer og også efterfølgende kan gå ind og vurdere, om man har fået en miljøgevinst ud af tilskuddet, så bliver det meget sværere i den konstruktion, som Kristeligt Folkeparti her har foreslået.
Kristen Touborg (SF), 2001-03-01:
Jeg vil godt sige til den socialdemokratiske ordfører, at SF deler bekymringerne over, at det er meget små indgreb og efter SF's opfattelse altså også for små indgreb.
Mit spørgsmål til fru Dorte Bennedsen er: Når man nu foreslår 40 kg pr m2, vil jeg godt have oplyst, hvor mange dyr det er.
Det er muligt, at der er noget, jeg har overset,
Det forekommer mig nemlig, at det er ret mange dyr, vi snakker om.
Dorte Bennedsen (S), 2001-03-01:
Hr. Kristen Touborg må undskylde, hvis jeg trækker lidt på smilebåndet, for det er faktisk ikke mig, men ham, der er landmand.
Derfor havde jeg egentlig ventet, hvis jeg skulle vende mig et sted hen for at spørge, at jeg så måske kunne spørge hr. Kristen Touborg.
Jeg ved det faktisk ikke.
Jeg har kigget efter det, jeg har også prøvet at se i rapporten, og jeg kan ikke give et svar.
Det er altså i slutfasen 40 kg levende vægt pr. m2.
Mig forekommer det at være et meget højt tal, men vi har altså vægtet, at man fik den brede enighed.
Og det er en nedsættelse.
Vi har besætninger, der ligger på mellem 49 og 50 kg pr. m2, og for dem vil det jo klart betyde en voldsom nedsættelse.
Men vi håber altså, at det over år vil komme længere ned, og derfor er vi meget interesserede i at høre, hvad ministeren siger om evalueringen.
Vi tror, det er fantastisk vigtigt, at vi får bragt den grænse ned.
Et land som Danmark ligger højt pr. kvadratmeter i den europæiske sammenhæng.
Kristen Touborg (SF), 2001-03-01:
Jeg vil gerne sige til fru Dorte Bennedsen, at spørgsmålet ikke var ment som et drillespørgsmål.
Nu er det sådan i landbruget, at det efterhånden er meget specialiseret, og kyllingeproduktion er en af de produktioner, jeg ikke deltager i.
Derfor ved jeg det faktisk ikke.
Jeg er selv blevet spurgt og var ikke lige i stand til her i dag at finde ud af det, men min opfattelse af det er faktisk, at vi med de 40 kg vel ligger på ca. 15 dyr pr. m2.
Jeg vil gerne i den forbindelse sige, at jeg vil opfordre Retsudvalget til at tage ud i det rigtige liv og se, hvordan sådanne kyllingeproduktioner foregår.
Jeg vil faktisk gerne opfordre Retsudvalget til at tage ud og se et par stykker, nemlig tage ud til en kyllingeproducent, hvor dyrene lige er kommet ind, og så til en kyllingeproducent et par dage, før kyllingerne skal på slagteriet.
Karsten Nonbo (V), 2001-03-01:
Ordføreren for Socialdemokratiet, fru Dorte Bennedsen, gik ind i sagen med åbent sind, og jeg lagde mærke til, at fru Dorte Bennedsen ikke engang på Socialdemokratiets vegne afgav løfte om, at man ville støtte lovforslaget.
Det, fru Dorte Bennedsen gav udtryk for,
var, at man ville gå ind med åbent sind og se på alle de problemer, der er.
Det vil vi godt fra Venstre tilslutte os.
Der er noget, der tyder på, at det er godt, vi får en lovgivning på det her område, og der er også noget, der tyder på, at det er nødvendigt, og vi vil meget gerne være med til at arbejde konstruktivt ud fra en saglig beskrivelse.
Nu er det en ny lovgivning, og der er noget, der tyder på, at det ikke er det hele, man sagligt og fagligt er enig om.
Her tænker jeg på tvivlen omkring lysprogrammerne, om de er gunstige eller ugunstige.
Det vil vi meget gerne være med til at se på på et sagligt niveau.
Og der er også lagt op til i bilag 2 i vores udvalgsbilag, at man får set på, hvem vi skal have i tale, hvem vi skal snakke med om vores problemer.
Vi kunne jo selvfølgelig vælge at udskyde lovgivningen, til alt er dokumenteret og på plads, men vi kan også vælge, som ministeren har gjort, at lovgive tidligt og så være åben over for praktiske problemer og praktiske justeringer.
Det tror jeg er den indgangsvinkel, justitsministeren har lagt. Den vil vi fra Venstre være enig i.
Loven er jo en afvejning af økonomi og dyrevelfærd; det må vi jo ærligt indrømme.
Økonomien kan blive så trængt, at der ikke er nogen kyllinger at snakke dyrevelfærd om.
Problemet er det evigt tilbagevendende, nemlig at hvis vi ikke har det samlede EU bag os i en lovgivning, og hvis vi går for langt foran, så flytter vi blot produktionen til udlandet, og gavner det dyrevelfærden?
Derfor pålægger vi vores minister et stort arbejde, når vi vedtager dette lovforslag nu.
Jeg regner selvfølgelig med, at ministeren er villig til at påtage sig den forpligtelse på Danmarks vegne.
Nu har vi lige haft anden behandling af lov om udendørshold
Så jeg vil sige, at vi finder, at en nedtrapningsordning på arealområdet kan være en god løsning, og det giver mulighed for, at vi løbende får målt effekterne, sådan at vi ender det rigtige sted. Men der må være krav om ens regler for producenterne.
Forskellige regler rammer producenterne og dermed dyrene.
Ens regler kan forbrugerne lære at leve med, og så kan de i hvert fald ikke shoppe sig frem til de billigste kyllinger og dermed være med til at ødelægge dyrevelfærden i udlandet på bekostning af de danske producenter.
Men vi går ind i udvalgsarbejdet med et meget åbent sind, og vi vil se meget nøje på effekterne af lysprogrammerne og de andre ting, der er lagt op til.
Dorte Bennedsen (S), 2001-03-01:
Jeg har to spørgsmål.
Det ene er om effekterne af lysprogrammerne: Vil hr. Karsten Nonbo sætte spørgsmålstegn ved, at det er sundt for dyr at have en mørkeperiode i modsætning til i dag, hvor de har lys i 24 timer og dermed er i aktivitet.
Det undrer mig, hvad det er for en skepsis, Venstre kan have omkring lysprogrammerne, som sikrer mørke og dermed hvileperioder.
Det andet var hr. Nonbo bemærkning om, at hvis vi går for langt foran, skaber vi problemer for branchen.
Ja, det er jo fuldstændig rigtigt, men det er måske ikke det mest nærliggende problem for øjeblikket, for Danmark er ubestridt et af de lande i Europa, der har den højeste belægningsgrad pr. kvadratmeter, når vi taler kyllingehold.
Nu foretager vi en spagfærdig nedsættelse.
Det vælter ingenting, og det bringer os frem for alt ikke i spidsen.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-03-01:
Jeg vil også spørge hr. Karsten Nonbo, om han ikke er opmærksom på, at dyrevelfærdsdiskussionen i de lande, som Danmark eksporterer til, faktisk er meget kraftigt i vækst.
Det, der bliver det helt store problem for dansk eksport, bliver, hvis der breder sig det indtryk i udlandet, at vi her i Danmark behandler dyrene overordentlig dårligt - hvad vi jo altså desværre gør - for så kan der blive afsætningsproblemer.
Det kan kun gøres ved meget høje standarder for dyrevelfærd.
Det synes jeg Venstre bør betænke.
Karsten Nonbo (V), 2001-03-01:
Jamen uenigheden er ikke så stor, for de bemærkninger, som fru Dorte Bennedsen og hr. Keld Albrechtsen kom med omkring dyrevelfærden, skal gå begge veje, det er jeg godt klar over.
Vi skal have en koordineret dyrevelfærd i EU, der betyder, at vi hverken er foran eller bagefter, men at vi følges ad.
Det er det, der er min pointe.
Til det om lysprogrammerne vil jeg også sige, at Vorherre jo også har visse lysprogrammer, og på den nordlige halvkugle er der om sommeren lys i døgnets 24 timer i næsten et halvt år.
Så der er jo lysprogrammer på det punkt også.
Men det er da rigtigt, at vi skal sørge for, at det bliver således, at kyllingerne kan få ro.
Det, jeg siger, er, at vi konstruktivt skal se på lysprogrammerne, for det er da klart, at hvis en høne har været oppe hele natten, så kan den jo være svær at få ud af fjerene om morgenen.
Men vi skal nok se på, at de lysprogrammer bliver konstruktive, således at det er muligt for dyrene af få fred og ro til at hvile.
Gitte Seeberg (KF), 2001-03-01:
Jeg vil gerne starte med at give en ros til justitsministeren og Justitsministeriet.
Nu er det jo tredje lovforslag, vi behandler om bedre dyrevelfærd inden for ganske kort tid.
Og jeg tror nok, at vi alle sammen har billederne foran os af kyllinger, der ikke kan bære deres egen vægt, og derfor synes jeg, det er godt, at der nu kommer nogen lovregulering. Det er klart, at det altid er et spørgsmål om hensyn til erhvervslivet og hensyn til dyrevelfærden.
Det er svært for mig at gøre mig klog på, om hensynet til dyrevelfærden her er varetaget tilstrækkeligt og for den sags skyld også det omvendte; jeg synes, at de økonomiske beregninger, som er skitseret i forslaget, måske er lidt svære at gennemskue.
Under alle omstændigheder mener jeg, det er påkrævet, at der sker nogen lovregulering, og derfor er vi også glade for forslaget.
Jeg skal ikke gå ind i de enkelte detaljer i lovforslaget, men kun sige, at vi overordnet kan bakke op om de forskellige initiativer, der er lagt op til.
Vi vil selvfølgelig gerne have lejlighed til at studere det i udvalget, så får vi også mulighed for at studere de økonomiske beregninger og måske også lejlighed til at diskutere det, som hr. Kristen Touborg tog op for et øjeblik siden, da den socialdemokratiske ordfører var på.
Jeg ville også synes, det var interessant at se, hvordan produktionen af kyllinger rent faktisk foregår.
Der er et enkelt punkt, hvor vi har et forslag til, hvordan vi mener vi kan gøre det bedre eller i hvert fald anderledes.
Der er lagt op til, at kontrollen skal forestås af fødevareregionerne.
Vi ved jo, at der for øjeblikket er meget for fødevareregionerne at tage sig til, og derfor vil vi konkret foreslå, at den opgave kan man altså godt overlade til de privatpraktiserende dyrlæger.
Det vil så være vores forslag, at man ser på, om den myndighedsopgave ikke lige så godt kan varetages af private. Men som sagt er vi meget positive over for forslaget og er glade for, at det er kommet, men vi vil selvfølgelig også have lejlighed til at studere de indvendinger og forslag, som måtte blive bragt op under udvalgsbehandlingen.
Klaus Kjær (DF), 2001-03-01:
Da Dansk Folkepartis ordfører, hr. Peter Skaarup, ikke kan være til stede under behandlingen af dette forslag, skal jeg hermed på hans vegne fremføre følgende bemærkninger: Dansk Folkeparti støtter generelt bedre forhold for vores dyr og dermed også for vores produktionsdyr.
De dyrevelfærdsmæssige tanker i dette forslag er efter Dansk Folkepartis opfattelse helt på deres plads og samlet set gode. Men der er også ubesvarede spørgsmål: Hvad gør vi eksempelvis for, at vores producenter, når disse nye regler gennemføres, bliver ligestillet med producenter i andre lande?
Forbrugerne forholder sig ofte mest til prisen, og derfor er der behov for at se på, hvilken kompensation der kan gives kyllingeproducenterne i denne situation.
Det vil Dansk Folkeparti fokusere på under udvalgsarbejdet, samtidig med at vi må og skal sikre en bedre behandling af dyrene, så erhvervene ikke belastes med ublu konkurrenceforhold i forhold til andre landes producenter. I den forbindelse er det glædeligt, at der i forslaget er indeholdt en overgangsordning, men selv om dette er tilfældet, kan det alligevel få alvorlige konsekvenser for et hæderkronet erhverv, specielt hvis Danmark ensidigt indfører de nye regler, uden at der gives kompensation til de ramte producenter.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2001-03-01:
Lovforslaget her handler populært sagt om kyllingers ret til at stå på egne ben, men selv med dette lovforslag er der et stykke vej endnu, før målet for dyrevelfærd er nået.
Det Radikale Venstre betragter lovforslaget som et lille skridt på vejen.
Det kunne være ønskeligt, hvis vi kunne nå målet uden en sådan grad af detailregulering fra Folketingets side, som forslaget er udtryk for.
Det ville være at foretrække, hvis der i stedet kunne stilles krav til dyrenes sundhedstilstand, når de nåede frem til slagtning, f.eks. at kyllinger ikke må have benproblemer.
Det Radikale Venstre ser frem til udvalgsbehandlingen, og vi er også positive over for forslaget.
Dorte Bennedsen (S), 2001-03-01:
Det er så pragtfuldt at have rene hænder og lade være med at tage medansvar.
Jeg har givet udtryk for, at vores holdning er, at vi godt ville have set det her forslag anderledes, men vi synes samtidig, at det indeholder så store forbedringer.
Og hvis hr. Keld Albrechtsen læser Dyrenes Beskyttelses udtalelse, vil han også se, at de siger, at dette er et fremskridt.
Men det er jo sådan en typisk alt eller intet-holdning: Skidt med fremskridtene, dem kan vi lade de andre gennemføre, så kan vi stå tilbage med de rene hænder og kritisere.
Det kommer ikke bag på mig, mmå jeg sige til hr. Keld Albrechtsen.
Men en gang imellem synes jeg, at man skulle sige: Det her er godt nok ikke det, vi gerne så som det optimale, men det er da for søren et skridt på vejen til noget, der er væsentligt meget bedre, så det vil vi gerne støtte.
Men heldigvis er det muligt at lave fremskridt også uden om Enhedslisten.
Men jeg synes, det er lidt pauvert, at Enhedslisten ikke kan se det.
Per Kaalund (S), 2001-03-01:
Når de nordiske lande tilslutter sig Schengenaftalen, og endog to af de nordiske lande, der ikke er EU-lande, nemlig Norge og Island, på deres grædende knæ nærmest har bedt om at komme med i dette samarbejde, så vil det sige, at alle de nordiske lande er interesseret i dette samarbejde og i at gå ind i det i fælles bestræbelser på sammen med de lande, der i en årrække har haft Schengensamarbejdet, at styrke indsatsen mod alle disse kriminalitetsformer, jeg har nævnt her. Jeg har ikke sagt, at der, når det arbejde træder i kraft, ikke kommer flere illegale, og jeg har heller ikke sagt, at der ikke kan ske en stigning i antallet, men jeg har sagt, at bekæmpelsesformerne bliver langt stærkere, når alle EU-landene plus Island og Norge står sammen om disse ting her.
Så vil det være klart bedre.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-03-01:
Ja, nu er det jo en vikarierende ordfører, forstår jeg, for Det Radikale Venstre, men ikke desto mindre havde jeg tænkt mig at tage ordet her for for det første at sige, at det, som De Radikale tidligere har sagt, synes jeg er flot, i modsætning til f.eks. Socialdemokratiet.
Det har jo været klar tale om, at formålet med Schengen er at skabe fri bevægelighed, og dernæst prøver man så at se på, hvad man kan gøre ved den stigende grænseoverskridende kriminalitet, der er en del af det at have fri bevægelighed, hvor socialdemokraterne har forsøgt at give indtryk af, at det er den modsatte vej rundt.
Det vil jeg gerne anerkende endnu en gang, som jeg også gjorde under den forespørgselsdebat, vi havde tidligere.
Men når jeg alligevel vælger at tage ordet, er det for at få den radikale ordførers bekræftelse på, at man i den radikale folketingsgruppe på ét punkt er enig med den radikale udviklingsminister.
Der er jo andre områder, hvor man er uenig.
Det ved vi.
Det har vi diskuteret i de seneste par dage.
Og det er i forhold til de tal, som udviklingsministeren kom med her i forgårs i Folketingssalen, hvor hun sagde, at de officielle tal fra Spanien viser, at antallet af illegale indvandrere - altså alene til Spanien - blev firedoblet fra 1999 til 2000.
Og hun siger senere, at hun kan godtgøre ud fra en artikel i The Economist, at fra 1993 til 1999 er andelen af illegale indvandrere til EU samlet set steget fra 40.000 til en halv million.
Per Kaalund (S), 2001-03-01:
Det, der sker med hensyn til grænsekontrollen, er, at alle vi lovlydige borgere slipper for at skulle stoppe og vise pas.
Illegale indvandrere og andre, der udøver kriminelle forhold, går jo ikke op til paskontrollen og siger, at de er illegale, og at de gerne vil igennem.
De går selvfølgelig over andre steder.
Derfor mener vi, at politiressourcer, toldressourcer osv. er langt bedre anvendt ved kontrol i baglandet og til bekæmpelse af menneskesmuglere og en lang række andre ting.
Jeg kan undre mig over SF's spørgsmål, som stilles gang på gang i denne sag.
Er det SF's ønske, at Danmark skal isoleres, at alle danskere efter 25. marts skal vise pas, når vi skal til Sverige, og tilsvarende skal svenskere og nordmænd, der vil til Danmark, vise pas osv.?
Politikken fra SF's side på det område holder ikke vand.
Vi skal ind i dette Schengensamarbejde med de begrundelser, der ligger, og vi tror på, at det bliver klart bedre, selv om vi ophæver det at skulle vise pas, fordi vi passerer en grænse.
Det har vi ikke gjort i 50 år mellem de nordiske lande.
Jeg kunne spørge SF, hr. Knud Erik Hansen får lejlighed til at svare senere går jeg ud fra: Hvad er forskellen på en svensker og tysker?
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2001-03-01:
Jeg vil ikke vove mig ind i en bekræftelse eller afkræftelse af de pågældende tal.
Og der er da ingen tvivl om andet, end at der er illegal indvandring.
Og det er også her, vi ser et samarbejde over grænser som meget nødvendigt, og det er også noget af det, der optager EU's formandskab.
Det er ikke et problem, som noget land kan klare isoleret.
Her må vi stå sammen.
Så jeg synes ikke, at det er et argument for, at vi ikke skal gå ind i denne her sag, snarere tværtimod.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-03-01:
Beslutningsforslaget handler jo om den del, der afskaffer grænsekontrollen, for Schengens registre har Danmark tiltrådt, og det er det, som fru Bruun-Vierø også henviser til.
Men det, jeg vil sige til Det Radikale Venstre, er, at hvis man anerkender, at andelen af illegale indvandrere til EU er stigende i en tid, hvor Schengen er trådt i kraft, også hvad angår grænsekontrollen i en del andre lande, så må man da også tage det med ind i betragtningen, når man vil bringe Danmark ind i en Schengenaftale, hvis forudsætning er, at de ydre grænser er sikre.
Man må jo sige, at hvis andelen af illegale invandrere stiger eksplosivt over ganske få år, så er der baggrund for at sige, at de ydre grænser ikke er sikre. Så kan vi tage en diskussion om, hvorvidt de overhovedet kan blive sikre eller ej; men man kan jo ikke på den ene side sige, at de ydre grænser er sikre, når andelen af illegale indvandrere stiger eksplosivt, og så på den anden side i øvrigt på den baggrund argumentere for, at Danmark skal afskaffe sin grænsekontrol.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-03-01:
Jeg vil godt spørge fru Vierø, om det ikke er en korrekt bedømmelse, at problemet med indvandringen over Middelhavet i og for sig er en anden debat end den, vi har her i dag.
For det handler om, at der bliver flere millioner mennesker i Europa, som kommer til at leve en tilværelse, hvor de ikke eksisterer i retssystemet.
Derfor må det være rigtigt, at udviklingsministeren retter henvendelse til de andre europæiske lande for at finde ud af, hvordan vi undgår en situation, hvor vi får sådan et pjalteproletariat, kan man nærmest kalde det, af mennesker, som kommer til at leve på arbejdsgiveres nåde og barmhjertighed, som misbruger dem på det groveste.
Jeg synes bare, det er forkert, at man tager det ind i denne her Schengendebat, for det har det faktisk ikke ret meget at gøre med.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2001-03-01:
Jeg er da meget enig med hr. Keld Albrechtsen i, at der skal andre midler end grænsekontrol til at holde fattige mennesker ude af EU.
Og når vi diskuterer fattigdomsproblemer og grænserne uden for EU, så vil jeg da også mene: Altså, Danmark er jo en del af EU, og et eller andet sted er vi også medansvarlige for den problemstilling, som for eksempel Spanien og Italien står med, og det er jo så der, vi prøver at vise vores medansvarlighed også gennem det politisamarbejde, vi får her.
Per Kaalund (S), 2001-03-01:
Men til hr. Keld Albrechtsen om disse skrækvisioner, der er den ene gang efter den anden: Det er grundlovsstridigt, der bliver ikke pasfrihed i Norden, SAS skriver, og overvågningssamfundet osv.
Vi erkender, at mange af Enhedslistens folk kender til overvågningssamfund, da de har færdedes kolossalt meget i de østeuropæiske lande med Berlinmur osv., og det er selvfølgelig afskrækkende, og det skal vi selvfølgelig ikke have.
Jeg tror heller ikke på, der bliver tale om pigtrådsgrænser nogen steder.
Men med hensyn til mit spørgsmål til hr. Keld Albrechtsen, så er det: Går Enhedslisten ikke ind for et verdenssamfund, hvor alle borgere skal kunne bevæge sig frit over alle grænser og kunne komme ind alle vegne?
Det hænger ikke sammen, vil jeg sige til hr. Keld Albrechtsen.