runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2003-05-12:
Nu har vi jo haft en stor debat om præcis de samme forhold i dag.
Det generer ikke mig, at vi måske tager den én gang til, men jeg vil blot sige, at det er helt klart, at VVM-direktivet ikke er til at tage fejl af.
I VVM-direktivet bliver man gjort opmærksom på den kumulative effekt, altså den effekt, der fortæller, hvilket tryk der er i det område, man her diskuterer, og det betyder strengt taget - det er også derfor, at en del landmænd ikke bryder sig om den kumulative effekt - at man kan gå ind og sige: Jamen i det her område er der så hårdt et tryk, så selv om det enkelte landbrug i grunden lever op til forudsætningerne for at kunne få lov til at udvide med et antal dyreenheder, kan landmanden alligevel ikke få lov til det, fordi det kumulative tryk er for højt.
Det er amterne, der har den mulighed.
Vi har jo tidligere i dag været inde på, at man måske ikke i amterne lever op til de ting, der står i VVM-direktivets bilag.
Jeg har sagt ved en anden lejlighed, at jeg selvfølgelig vil tage en snak med amterne om det, når jeg mødes med dem.
Det andet, som man kan diskutere heri, meget præcist faktisk, er, at når man laver de her VVM-høringer, er det i hvert fald helt klart, at man får en voldsom debat, ikke på den måde, at den måske er dramatisk, voldsom betyder bare, at det er et stort arbejde, der ligger til grund, når man vurderer de ting.
Her må vi så prøve at udvikle et system, sådan at vi kan få de sager sorteret fra, der er meget enkle, og kan bruge ressourcerne på de svære sager.
Men generelt vil jeg sige omkring det, at habitatdirektivet meget væsentligt rummer et krav om en konsekvensvurdering af, om en given plan eller projekt, som eksempelvis etablering af nyt større svinebrug, vil skade et udpeget område eller forstyrre de arter, området er udpeget for at beskytte, at der har jeg nævnt, at viser en konsekvensvurdering, at en plan eller et projekt for det første kan skade et internationalt naturbeskyttelsesområdes integritet, for det andet vil indebære forringelse af områdets naturtype eller for levestederne for arterne og for det tredje kan medføre forstyrrelse, der har betydelige konsekvenser for de arter og områder, det er udpeget for at beskytte, ja, så kan planen eller projektet ikke vedtages.
Og der kan derfor heller ikke gives dispensationer eller tilladelser til igangsætning heraf. Det er klart, at når vi går ind og ser på hele naturbeskyttelsesloven i efteråret, så vil vi også ved den lejlighed se på, om der er nogle ting, der skal ændres.
Det er ikke sådan, at jeg nu har fundet frem til dem og sagt, at det er det, vi skal gøre, men vi ved jo, at naturbeskyttelsesloven skal revideres til efteråret, og det skal skovloven og det skal alle habitatsbestemmelserne.
Så derfor bliver der nok at tage fat på.
Men i lyset af de ting, der er nu, er der ingen grund
til, at vi skulle gå ind og lave de her ting på det her tidspunkt.
Pernille Blach Hansen (S), 2003-05-12:
En del af diskussionen om landbrugets miljøpåvirkning har vi jo taget under et tidligere punkt i dag, så jeg vil forsøge at undlade at tage de samme ting op, som vi har diskuteret én gang.
Det, jeg gerne vil bede ministeren forholde sig til, er de regler, vi har i dag, som skal regulere landbrugets miljøpåvirkning.
Det er klart, at vores beslutningsforslag tager udgangspunkt i, at vi ikke mener, at de regler, der er i dag, er gode nok til at give amterne og også kommunerne nogle redskaber til at sige nej, når der kommer en ansøgning om udvidelse af husdyrbrug.
Én ting er, at de ikke i tilstrækkeligt omfang kan sige nej, en anden ting er, at vi også synes, der mangler nogle steder, hvor de skal sige nej.
Det er egentlig det, jeg gerne vil spørge ministeren om:
Mener ministeren, at de regler, vi har i dag med screeninger for de mindste af udvidelserne og VVM-redegørelser for de store udvidelser, er gode nok?
Er de regler gode nok til at sikre, at vi får beskyttet vores sårbare natur, at vi får beskyttet vores drikkevand og får beskyttet vores naboer?
Er de gode nok til at give et redskab til at sige nej, og er de gode nok de steder, hvor man giver pligt til at sige nej, når en landmand kommer og beder om en udvidelse? Det mener jeg ikke de er.
Jeg vil gerne høre, hvad ministerens holdning er.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-12:
Nej, det kan jeg ikke bekræfte, for det lå ikke i hr. Dohrmanns ordførertale, beklager.
Der lå en afvisning af at gribe ind her og nu, men det er nu blevet ændret her i afslutningen af debatten til et signal, der går ud på, at giftige stoffer skam absolut godt kan forbydes.
Hr. Dohrmann må undskylde, men så vil jeg altså opfordre ham til at tale mere tydeligt i sine ordførertaler fremover.
Men det er da glædeligt, at han så kommer op på talerstolen
Det skal han i hvert fald ikke klandres for.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-05-12:
Jo, men jeg synes ikke, jeg fik den tilkendegivelse fra hr. Keld Albrechtsen, at det var det, jeg sagde, også i min ordførertale.
Derfor kan jeg ikke forstå, hvorfor hr. Keld Albrechtsen siger, at man ikke fik en klar melding fra den borgerlige side.
Jeg betragter også Dansk Folkeparti som den borgerlige side.
Så jeg mener også helt klart, at hr. Keld Albrechtsen kan bekræfte, at man fik den klare melding fra den borgerlige side.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-12:
Jeg vil tro, at man uden at fornærme nogen kan betegne Dansk Folkeparti som et borgerligt støtteparti, men jeg modtager da gerne andre forslag også fra hr. Dohrmanns side, hvis der er ønske om en sådan debat.
Hr. Dohrmann ville ikke i første omgang give tilsagn om at støtte Enhedslistens beslutningsforslag om forbud mod bl.a. glyphosat, men jeg tolker faktisk den melding, der kommer nu, således, at hvis ministeren ikke træffer en tilfredsstillende afgørelse, kan vi endnu inden grundlovsdag nå at vedtage et beslutningsforslag om forbud mod glyphosat.
Sådan må det, hr. Dohrmann siger, vel forstås.
Det er da en god baggrund for ministerens sagsbehandling at vide, at den mulighed også foreligger i Folketinget.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-05-12:
Så bliver jeg lidt i tvivl om, hvorvidt hr. Keld Albrechtsen tæller Dansk Folkeparti med til de borgerlige, eller om vi er røget over i den anden side, eller hvor vi er henne, for jeg synes, jeg kom med en helt klar melding om, at jeg på forhånd kunne sige, at vi var åbne over for at forbyde både kemikalier og hormonforstyrrende stoffer.
Der var ikke noget at tage fejl af fra vores side.
Så jeg ved ikke, om hr. Keld Albrechtsen lige vil komme
op og bekræfte, at man ikke har været i tvivl om, hvad vi i Dansk Folkeparti mener.
Vi synes ikke, at man skal have nogen stoffer, der er så skadelige, at det går ud over mennesker og for den sags skyld heller ikke ud over dyr.
Hans Christian Schmidt (V), 2003-05-12:
Det vil jeg sige til hr. Keld Albrechtsen at der også er grund til, for det er en væsentlig sag, en betydningsfuld sag.
Derfor vil jeg sige det, som jeg synes også fru Inger Støjberg sagde meget tydeligt, nemlig: Lad nu den undersøgelse køre, lad os nu gøre de her ting færdige, så det hviler på det grundlag, når vi træffer en beslutning.
Så vil jeg sige til hr. Keld Albrechtsen, og det er jo det gode ved, at vi alligevel har om ikke en pingpong-diskussion, så dog bemærkninger til hinanden: Jeg kan godt undre mig, når nu hr. Keld Albrechtsen mener, at miljøministeren skal føle sig fuldstændig overbevist og stole på de tal, der er oplyst i dagspressen omkring fund af glyphosat og de mængde, det er fundet i, hvorfor det var sådan, at da hr. Keld Albrechtsen kom til andet afsnit, nemlig miljøministerens udtalelse, var hr. Keld Albrechtsen alligevel ikke sikker på, at det kunne man stole lige så meget på, når det stod i avisen.
Men det kunne man også have stolet på, det står jeg stadig væk ved.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-12:
Jeg tror nu alligevel, at ministeren, hvis han gennemlæser debatten efterfølgende, vil kunne se, at hvis han havde valgt at svare på et tidligere tidspunkt, da jeg stillede spørgsmålene første gang, kunne han have forebygget en række forholdsvis pinlige bemærkninger fra de borgerlige partiers ordførere.
Jeg siger ikke, at debatten så var blevet kortere, for de havde nok fundet noget andet materiale frem, som de kunne angribe forslagsstillerne på.
Så den diskussion havde vi nok fået alligevel, og det havde også været helt fint.
Men bare til ministerens overvejelse, så tror jeg, det kunne være til hans egen fordel nogle gange at gå op på et tidligere tidspunkt og svare. Så vil jeg bare slutte med at sige, at nu er det da i hvert fald lykkedes ministeren én ting, nemlig at skabe meget stor spænding omkring den afgørelse, han skal træffe om 14 dage.
Vi vil følge meget intenst og opmærksomt, hvad ministeren nu beslutter.
Han har antydet nogle muligheder, og det bliver meget spændende at se, hvad det kan blive til, i hvert fald har han skabt stor spænding om sagen.
Det må man sige.
Hans Christian Schmidt (V), 2003-05-12:
Jeg vil bare sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg ikke tror, at det, at jeg var gået på talerstolen, havde afholdt hr. Keld Albrechtsen fra den diskussion, han havde med de borgerlige ordførere.
Jeg synes faktisk, at de borgerlige ordførere gav gode svar.
Men lad nu det ligge, for ellers ryger jeg ind i den diskussion.
Jeg tror, at de fleste, som følger denne her debat, vil forstå, hvorfor det er svært at sige de ting til hr. Keld Albrechtsen, jeg lige har sagt.
Det kan man jo på mange måder også føle sig inspireret af.
Hr. Keld Albrechtsen er måske med et engelsk udtryk en hunter, for så snart hr. Keld Albrechtsen har fået svar på det ene, siger han: Jeg prøver lige en gang til, for kan vi dog ikke presse den længere?
Der vil jeg sige til hr. Keld Albrechtsen: Nej, der er vi kommet til linjen, nu går den ikke længere.
Jeg har sagt: Miljøstyrelsen har 14 dage til at kigge de tal igennem.
Jeg kan ikke forlade mig på nok så seriøse dagblade, jeg er nødt til at bede om at få den vurdering fra Miljøstyrelsen, og den får jeg.
Om 14 dage beslutter jeg, hvad jeg vil gøre ved det. Hr. Keld Albrechtsen siger også: Man kan vel ikke forestille sig, at man kan gøre andet end enten at tillade det eller forbyde det.
Jo, det kan man sagtens, og det vil jeg afsløre for hr. Keld Albrechtsen om 14 dage
, hvis det skulle være tilfældet.
Eller også bliver det måske en af de modeller, som hr. Keld Albrechtsen kender.
Men jeg siger kun, at det er det, vi når, sådan at jeg ikke kommer til at skuffe nogen, når nu hr. Keld Albrechtsen spørger mig en gang mere, om jeg ikke kunne være mere klar og sådan noget.
Det er nu den måde, miljøministeren arbejder på.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-12:
Det glæder mig, at ministeren nu siger, at han vil gribe ind.
Om de tal, som ministeren henviser til, hvor grænseværdierne er overtrådt, siger ministeren: Hvis de er rigtige.
De oplysninger, vi har set refereret i pressen, om meget store overskridelser af grænseværdierne, fem gange eller deromkring, er vel rigtige.
Det vil jeg godt bede ministeren bekræfte.
Så siger ministeren: Hvis det er tilfældet, vil
ministeren også gribe ind.
Det er selvfølgelig et mere tilfredsstillende svar, men vi kunne have sparet en hel del af de spørgsmål, vi havde til de borgerlige ordførere,
hvis de havde kunnet give det samme svar.
Jeg ved ikke, om de ikke har fået koordineret det med ministeren, men man fik det indtryk, at de i hvert fald ikke var indstillet på at gribe ind over for noget som helst.
Ministeren er dog trods alt indstillet på at gribe ind.
Så vil jeg bare spørge: Det er vel sådan, at enten må man forbyde det, eller også må man ikke forbyde det, man kan vel ikke sådan halvt forbyde det, eller hvad lå der i ministerens antydning af, at der kunne være en eller anden mellemform?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-12:
Jeg har jo forhandlet med repræsentanten for Det Radikale Venstre, fru Lone Dybkjær, jeg tror, at det var tilbage i 1985 eller 1986, om Vandmiljøplan I.
Det lykkedes mig ikke dengang at blive enig med Det Radikale Venstre, desværre, om Vandmiljøplanen.
Det gik også derefter med resultaterne.
Men sådan er det jo i politik, og derfor skal man glæde sig over det, når det går den rigtige vej.
De meldinger, som Det Radikale Venstre er kommet med i dag, går efter min opfattelse klart i den rigtige retning.
Men jeg kan sige til hr. Dohrmann, at jeg ikke tror på, at Det Radikale Venstre og Enhedslisten vil gå til folketingsvalg på en fælles regeringsaftale.
Derfor er det ikke sikkert, at vi vil kunne få en sådan garanti, men hvis begge partier går ud med sådanne meldinger i valgkampen og valgkampen går godt for de to partier, ligger det da også åbent, at det kan vedtages efter et valg.
Det vil da være en god baggrund for både Det Radikale Venstre og for Enhedslisten at gå til valg på.
Lad så historikerne skrive alt det bedrøvelige og triste, som er sket i fortiden.
Det skal vi da ikke sidde og nørkle i.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-05-12:
Jeg må straks beklage over for formanden, at det kan være meget vanskeligt at formulere sit forsvar som et spørgsmål, men jeg synes sådan set, at det er lidt synd for hr. Keld Albrechtsen, at han skal forsvare hele den radikale politik gennem rigtig mange år.
Allerede da jeg kom i Folketinget i 1994, fremlagde jeg sammen med den radikale folketingsgruppe i 1996, tror jeg, et samlet landbrugsudspil, hvor vi faktisk gik ind for en total udfasning af pesticiderne i løbet af de næste 10 år, og det udspil er jeg ret sikker på at man sagtens kan finde frem.
Så kan man så spørge: Hvad opnåede vi i den tid, vi var
i regering?
Det, vi har opnået, er, at vi har halveret udbredelsen af aktivt stof i løbet af en periode, og når det drejer sig om behandlingshyppigheden, så har vi reduceret med 15 pct.
Er det godt nok?
Næ, det synes jeg sådan set ikke, det er, men det var så langt, som vi nåede, og nu kommer vi med et nyt udspil, hvor vi siger, måske mere realistisk, at vi halverer pesticidforbruget inden 2010 og derefter foretager en total udfasning.
Hvad er det, at man forventer?
Kan Det Radikale Venstre styre hele den danske miljøpolitik?
Jeg synes, vi har styret rigtig meget, men der er da grænser.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-05-12:
Hr. Keld Albrechtsen siger, at det muligvis er en ny politik, og at det vil man følge op på og alle de der ting.
Men hvordan føler hr. Keld Albrechtsen sig, hvordan føler Enhedslisten sig, når De Radikale den ene gang siger det ene, og den næste gang siger noget andet?
Har hr. Keld Albrechtsen gjort noget aktivt for at kunne holde De Radikale fast på det, de siger, eller er det igen ikke bare tomme ord, man får fra Folketingets talerstol?
Jeg mener, at hvis hr. Keld Albrechtsen på nogen måde vil bevare nogen troværdighed, så må han jo indgå en aftale med De Radikale, så de ikke løber fra det her igen, en såkaldt musefældeklausul eller et eller andet.
Man må have gjort noget aktivt.
Man stoler blindt på nogle ord, som kommer fra De Radikale.
Man ved godt, at de skifter synspunkt fra det ene halvår til det andet.
Vi har nu lige hørt om det her med stop for svinefarme for en ½ time eller 1 time siden, men i år 2001 var De Radikale imod.
Nu er de for et stop.
Hr. Keld Albrechtsen må sikre sig mere eller mindre.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-12:
Når det angår den her sag, og når det angår den fremtidige indretning af landbruget, hvor vi også fra Det Radikale Venstres side behandlede et forslag vedrørende midlertidig stop for nye svineproduktioner, så jeg vil sige, at det er muligt, at det er en ny radikal profil, men det er i hvert fald en glædelig profil, som gør det muligt for Enhedslisten
at samarbejde aktivt med Det Radikale Venstre på det her punkt. Og det vil da sige, at hvis der efter det kommende Folketingsvalg skulle opstå et politisk flertal her i Folketinget bestående af bl.a. Enhedslisten og Det Radikale Venstre, ja, så vil det da på det her område være et kolossalt fremskridt.
Så enkelt er det jo.
At de resultater måske så ikke blev opnået under den tidligere regering, kan vi godt have en lang diskussion om, men Enhedslisten er ikke et parti, der sidder og klynker over fortiden, når vi kan se frem til noget, der kan realiseres i fremtiden.
Lad os nu alle sammen glæde os over det.
Det er da godt at se flere partier gå ind for et giftfrit landbrug her i Danmark.
Så med hensyn til videnskab skal jeg bare sige, at vi har det sådan, at vi - jeg tror, det var hr. Jørn Jespersen, der var inde på det - ønsker at følge forsigtighedsprincippet.
Det vil sige, at vi godt ved, at videnskabelige oplysninger kan være behæftede med usikkerhed.
Det kan endog i nogle tilfælde vise sig, at de er forkerte, men vi bliver nødt til at basere os på dem så godt, vi kan få dem frem, og så gøre det ud fra forsigtighedsprincippet.
Det vil sige, at hvis alarmklokkerne ringer, må vi handle på grundlag af det materiale, vi har.
Jeg tror, der var en ordfører, jeg kan ikke huske, om det var fru Elsebeth Gerner Nielsen, der foreslog, at man kunne lave et midlertidigt forbud mod Roundup, indtil man så havde fået lavet dybere undersøgelser.
O.k., vil jeg sige
, det kunne vi godt gribe til for at være sikre på, at vi har sagerne under kontrol, og så vente med et endeligt forbud til den 1. januar eller senere.
Det kunne vi godt gøre på den
Vi har et åbent sind med hensyn til sådan nogle ting.
Men det er omkring det videnskabelige.
Pernille Blach Hansen (S), 2003-05-12:
Jeg takker for redegørelsen, men jeg synes ikke helt, at det var det, jeg spurgte om, som ministeren redegjorde for.
Så derfor vil jeg godt prøve at stille spørgsmålet lidt mere præcist. Jeg er med på, at vi skal overholde VVM-direktivet. Selvfølgelig skal vi det.
Det kan man implementere på forskellig vis.
Det har landene gjort på forskellig vis.
For dem, der ligger under, har vi screeningsregler, så man skal vurdere, om det er nødvendigt at lave sådan en VVM-redegørelse.
Det, jeg gerne vil bede ministeren forholde sig til, er: Er de regler her formelt, som de ser ud på papiret, gode nok til at sikre vores drikkevand, til at sikre vores naboer, til at sikre vores sårbare natur?
Det er den formelle del af det.
Den anden del er den reelle del.
Bruges de også offensivt og stramt nok ude i amterne efter ministerens opfattelse?
De bruges jo meget forskelligt.
Det er jo meget forskelligt, hvor stramme krav man stiller, hvilken procedure man har i amterne.
Det mener jeg ikke de er.
Men jeg vil gerne høre ministerens opfattelse af det meget præcise spørgsmål.
Jørn Jespersen (SF), 2003-05-12:
Vi synes generelt, det er en dårlig måde at regulere på at stille krav til den enkelte bedrifts størrelse, ligesom vi synes, at det ville være oldnordisk at sige til den enkelte industrivirksomhed, at den kun må have en omsætning op til et vist niveau, og derefter har staten bestemt, at enhver yderligere omsætning er forbudt.
Det er en nødløsning, som vi kun skal have, indtil det tidspunkt hvor vi kan regulere det enkelte landbrugs miljøpåvirkning, set i sammenhæng med andre landbrugs miljøpåvirkning og set i sammenhæng med naturens og miljøets tålegrænser.
Vi ville helst være i en situation, hvor vi kunne sige til landbruget: I producerer da bare alt, hvad I kan,
I skal bare overholde nogle miljøkrav, som er fastsat på grund af miljøets behov.
Den situation ville vi helst være i.
Det kræver en ganske omfattende omlægning af hele den måde, vi driver miljøpolitik på.
Det er også derfor, vi hilser det med tilfredshed, at der kommer et forslag til at indføre en mere moderne måde at regulere miljøet i forbindelse med landbrugsproduktionen på.
Hans Christian Schmidt (V), 2003-05-12:
Ja, jeg er ikke bekendt med, at man generelt vil sige, at de her regler ikke virker.
Det er klart, at man har det udtryk, og det har jeg sagt én gang, at det er den kumulative effekt.
Og der har jeg sagt, at lige det synspunkt vil jeg rejse over for amterne.
Men ellers efterlader den holdning, som jeg har mødt ude omkring - jeg har jo også besøgt alle amtsråd - mig generelt ikke i en situation, der gør, at jeg mener, at reglerne ikke gør det.
Men noget af det, der optager regeringen meget, er, om vi har sikret, at den øvrige del af befolkningen, altså dem, der bor i nærheden af de her landbrug og svinebrug, så de også føler, at informationen er god nok.
Det er noget af det, der vil optage os, også når vi er inde og kigge på naturbeskyttelsesloven.
Så dér kan man sige, at der altid vil være en diskussion, men det er sådan mere informationssiden af det.
Det andet, spørgsmålet gik på her, var jo mere
, hvordan amterne bruger det.
Men ud over det kumulative princip har jeg ikke nogen meldinger om, at det skulle være noget generelt, at amterne ikke gør det, de skal.
Nina Berrig (KF), 2003-05-12:
Det er på en måde forståeligt, at fru Pernille Blach Hansen benytter lejligheden til nu at markedsføre sine gode ideer og intentioner omkring, hvordan man ønsker at forbedre miljøet, men som en del af regeringen finder Det Konservative Folkeparti, at det på nuværende tidspunkt er alt for tidligt at påbegynde lovarbejde vedrørende landbrugets miljøpåvirkning, og det samme gælder landbrugets særstilling i planloven.
Vi står over for, at Vandmiljøplan II skal slutevalueres.
Hele spørgsmålet om tabet af kvælstof for landbruget har vi et forlig om i form af en aftale om Vandmiljøplan II.
Den aftale udløber ved udgangen af året, og vi er allerede godt i gang med at få evalueringen på skinner.
Vi mener, at det er forhastet at begynde at forholde sig til mulighederne for at reformere landbrugets miljøpåvirkning på nuværende tidspunkt.
Vi anser det for rigtigst at afvente de igangværende evalueringer samt bruge den fornødne tid til at udarbejde et fagligt grundlag for et sådant lovarbejde.
Det Konservative Folkeparti anser det endvidere, som det er foreslået af forslagstillerne,
for særdeles uhensigtsmæssigt at opstille faste godkendelsesregler, som skal være landsdækkende.
Vi finder det langt mere rigtigt, at der som nu foretages en individuel vurdering i forhold til de faktuelle omgivelser.
Det er Det Konservative Folkepartis opfattelse, at det foreliggende forslag synes at medføre et unødigt ressourcespild, som reelt ikke er miljøforbedrende.
Vi kan ikke anbefale forslaget.
Til hr. Jørn Dohrmann: Vi er nu ikke så bekymrede for at involvere amterne i planlægningen.
Vi har en god tro på, at lokale påvirkninger og lokalt kendskab er af absolut stor værdi.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-05-12:
Hvad skal der ske stramninger på rundtomkring?
Vi har jo også sagt, at vi gerne vil se på hvert enkelt område.
Hvor er miljøbelastningen?
Men ikke f.eks. at man laver en overordnet vurdering af det hele.
Vi har sagt, at det ønsker vi man skal have med ind i de her ting.
På kemikalieområdet har vi jo også - hvis vi nu lige kommer med, hvad vi mere har opnået - afsat en ekstra del penge.
Det er også et resultat, som Dansk Folkeparti har været med til at få igennem.
Kemikalieområdet er noget, der også lægger os på sinde, altså at man ikke bare tillader alle mulige forskellige stoffer.
Det er også noget af det som vi har sagt bl.a. om bundmaling, nemlig at man strammer op på det her.
Så det er noget af det, der ligger os meget på sinde.
Der kan vi også sige: Hvis vi først kan gøre noget ved at få lavet frivillige aftaler, og hvis landbruget ikke vil være med til det - nu tænker jeg også på pesticider - så er vi med på, at der skal ske stramninger. Det havde vi jo i den tidligere debat, da vi snakkede om de stoffer, som Enhedslisten gerne vil have forbudt.
Derfor siger vi: Tag det nu stille og roligt, lad os få den ekspertvurdering på de her områder, inden vi træffer beslutningen, og inden vi gør os selv til grin, hvis man finder ud af, at stofferne ikke var skadelige.
Pernille Blach Hansen (S), 2003-05-12:
Nu kommer der én sidste chance for at svare på det spørgsmål, jeg har forsøgt at få svar på to gange: Mener Dansk Folkeparti, at der skal ske opstramninger over for landbruget, og hvis ja, hvad skal de så gå ud på?