runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Jespersen (SF), 2002-10-09:
Nu begynder vi jo sådan langsomt at nærme os svaret på mit spørgsmål.
Nu bekræfter miljøministeren, at der var en diskussion i forbindelse med midtvejsevalueringen om en skærpet målsætning, og ministeren bekræfter, at de to synspunkter gik på henholdsvis: Nej, vi vil ikke af formalistiske grund øge målsætningen, fordi nu har vi aftalt den til en forligsperiode, der udløber i 2003.
Og det andet synspunkt var: Jamen nu kan vi se, at der sagligt set er grund til at øge målsætningen, for ellers får vi ikke bekæmpet iltsvindet.
De to dilemmaer, de to synspunkter var der.
Så mangler vi bare, at ministeren bekræfter, at det var partiet Venstre, som af formalistiske grunde ikke ønskede at skærpe målsætningen, fordi man ikke var så optaget af at bekæmpe iltsvind, og at det var andre partier, bl.a. SF, der foreslog at skærpe målsætningen ud fra et ønske om at bekæmpe iltsvind. Jeg er ikke sikker på, at vi får den bekræftelse, men jeg spørger bare en sidste gang: Er det ikke rigtigt, at det var sådan, det hang sammen?
Hans Christian Schmidt (V), 2002-10-09:
Jeg skal kun sige til fru Ritt Bjerregaard, at det hjælper altså ikke noget, at man kan læse avisoverskrifter op.
Jeg har også set dem, jeg har også læst dem, men det hjælper altså ingenting.
Man er nødt til at erkende over for befolkningen, at det her kan ikke løses med et snuptag, det er et langt, sejt træk.
Det har vi netop aftalt med hinanden, at det er den måde, vi skal gøre det på.
Alligevel skal jeg stå og høre på - og det er så i orden - at man har den holdning, at man burde gøre noget sådan lidt hurtigt.
Jeg synes, det er en ærgerlig debat, for vi ved jo alle sammen godt, at det ikke sådan kan løses med et snuptag.
Jeg vil endnu en gang give denne advarsel: Lad nu være med at prøve at overbevise befolkningen om, at hvis man virkelig ville tage en beslutning i dag, så kunne man bare gøre det, og så var det ordnet.
Jeg har nemlig fuld tiltro
til alle de folk, der har interesseret sig for og beskæftiget sig med miljø, ligesom jeg selv i øvrigt har haft fornøjelsen af at gøre i flere år, som har givet udtryk for, at det her er et langt, sejt træk.
Lad os da glæde os over, at vi har fået lavet hele forberedelsen, så vi får faktuelle oplysninger på bordet, når vi skal til at lave det.
Det var da også nogle af de ting, jeg hørte.
Jeg skal så kun sige, at jeg begynder ikke at citere, hvad enkeltpersoner har sagt i en forhandling, og det vil heller ikke ske i den ny forhandling.
Sådan er det nu engang.
Jeg har citeret og gengivet de ting, som jeg skal stå inde for.
Det er det, jeg har gjort her, og det er svaret.
Ritt Bjerregaard (S), 2002-10-09:
Det, jeg taler om, er mennesker.
Det er mennesker, der bliver ramt, det er fiskere, der har deres erhverv, som daglig kan se, at der ligger døde fisk omkring dem.
Hvad har ministeren så at sige til de mennesker?
Jo, ministeren har at sige, at der sidder nogle arbejdsgrupper, og at ministeren lige må se, hvad de arbejdsgrupper kommer med.
De kommer nok med noget på et eller andet tidspunkt, og ministeren kan da ikke sådan tage sig af, hvad folk ellers går og oplever dér rundtomkring, hvor de er. Ærlig talt, jeg synes, at det er rystende.
Der er ikke nogen af os, der har bedt om snuptagsløsninger.
Vi har bedt om, at en ansvarlig minister påtager sig at give nogle politiske svar på en katastrofe, der har ramt nogle mennesker, og vi får sniksnak.
Derfor efterlyser jeg en nødplan og en hjælp til betrængte fiskere.
Jørn Jespersen (SF), 2002-10-09:
Kan miljøministeren ikke godt forstå, at det ser underligt ud, at samtidig med at vi har den største miljøkatastrofe i danmarkshistorien, samtidig med at havene omkring os dør, får landbruget lov til at udlede 9.000 t ekstra kvælstof på markerne og dermed bidrage til, at problemet bliver endnu større?
Kan ministeren ikke forstå, at der ser meget besynderligt ud?
Pernille Blach Hansen (S), 2002-10-09:
Det er jo fuldstændig absurd.
Nu har vi haft miljøministeren i salen i 1 time uden at få en eneste holdning frem.
Det synes jeg da er interessant.
Er det et nyt udtryk for regeringens ikkepolitiske stil?
Nu drejer det sig pludselig om viden og ikke om holdninger.
Selvfølgelig skal vi da have viden, og selvfølgelig skal det her undersøges.
Vi spørger, om ministeren er enig i, at det er bekymrende, og at det, hvis det her viser sig at være rigtigt, skal laves om.
Ministeren må da have en holdning.
Det her er alvorligt, for fisk dør, og havene dør.
Hvis det her er rigtigt, bliver det værre og værre.
Ministeren må da have en holdning til, om det er bekymrende, når man ser på forudsigelserne om, at der kommer mere nedbør, at landbruget får lov til at tilføre mere kvælstof, jo mere der vaskes ud.
Det må ministeren da have en holdning til.
Er det bekymrende?
Det er det eneste svar, jeg har bedt om.
Flemming Hansen (KF), 2002-10-09:
Jeg forstår, at de to første spørgsmål udgår, og jeg skal koncentrere mig om det sidste spørgsmål til mig, spørgsmål nr. S 123, og svare følgende: Jeg forstår, at der ikke, hverken hos Ørestadsselskabet eller Jernbanetilsynet, hersker tvivl om, at metroen, som den er designet, bygget og planlagt drevet, vil kunne godkendes til passagerdrift.
Det er værd at bemærke, at når en godkendelse foreligger, vil københavnerne kunne ibrugtage et transportsystem, hvor sikkerhedsniveauet er blandt verdens højeste.
Jeg har forstået, at Jernbanetilsynet har udtrykt forbehold over for den stramme tidsplan, der findes for aflevering af den sidste dokumentation, eksamination af personale samt eftervisning af driftstabilitet m.v.
Men jeg har indtryk af, at såvel tilsynet som de involverede parter allerede arbejder målrettet på at få de sidste aktiviteter på plads.
Om status for godkendelsen har jeg fået følgende oplyst: Metroens tekniske sikkerhed, dvs. de tekniske systemer, som
f.eks. tog, styresystem og sikkerhedssystem, ATC, er godkendt med enkelte mindre udeståender, som Jernbanetilsynet ikke forventer vil give problemer.
Spørgerens antagelse om, at Ansaldo skulle være ved at omprogrammere platformen for styresystemet, er forkert.
ATP-platformen er på nuværende tidspunkt fastfrosset af en uafhængig assessor og er på ingen måde ved at blive ændret.
Det er det softwarelag, der kan og skal kunne ændres, uden at det underliggende system, den såkaldte styresystemplatform, overhovedet bliver berørt eller ændret.
Ændringerne i brugersoftware gennemgår en normal kontrol- og kvalitetssikring, en såkaldt verifikations- og valideringsproces, som granskes af den uafhængige assessor.
Med andre ord kan ændringer af brugersoftwaren foretages, uden at der skal gennemføres nye fejltest af den grund. De væsentligste udeståender på nuværende tidspunkt er afslutningen af uddannelse og træning af metroens personale, samt den endelige eftervisning af systemets driftstabilitet.
Personalets træning har fundet sted i prøvedriftperioden, og personalet skal nu til afsluttende eksamen i indeværende uge.
Eftervisning af systemets driftstabilitet sker på grundlag af de igangværende testkørsler, som TÜV og Jernbanetilsynet følger og observerer.
Margrete Auken (SF), 2002-10-09:
Lige allerførst: Det ene af spørgsmålene, det om pressionen på Jernbanetilsynet, er sandelig ikke taget tilbage, det udgår til skriftlig besvarelse.
Jeg synes stadig væk, at jeg kan høre det i det, der bliver sagt.
Jeg kan også konstatere, at der bruges en formulering, der hedder, at driftstabiliteten lige mangler lidt.
Det, jeg også kan høre, er Ørestadsselskabets vedvarende beroligelse.
De kan jo stå ude på bar mark og sige, at her går det vældig godt med byggeriet.
De kan sige, at det skam ikke er rigtigt, at de tog nogen sinde skulle køre ubemandet; de har altid skulle være bemandet.
Det passer ikke!
De har altid skullet kunne køre ubemandet.
Der kom en pressemeddelelse, jeg tror, det var i går, fra Ørestadsselskabet om, at det var noget vrøvl, de havde altid skullet kunne køres bemandede.
Nej, de har altid skullet kunne køres førerløst, det skal alle moderne fuldautomatiske tog, men de har altid skullet kunne køre ubemandede. Det, jeg kan høre i det her, er, at man har ændret uddannelsen, fordi man faktisk har opgivet, at disse tog skal kunne køres ubemandede.
Det vil sige, at stewarderne skal nu have en uddannelse, så de kan køre togene frem og jo under forhold, hvor de hverken har signaler eller noget som helst andet.
Det er den ene ting, jeg godt vil have svar på.
Den anden ting er: Tør ministeren her lægge hovedet på blokken på, at den ændring, der bliver lavet, som han kun kalder en software-ændring, vitterlig er så bagatelagtig, at det er helt stensikkert, at den ikke fremkalder nye fejl?
Jeg kan lige gøre ministeren opmærksom på, at Jernbanetilsynets direktør i sine mange nødraketter, han har sendt op her på det sidste, også har givet mig ret i, at det oprindelig var meningen, at vi skulle have haft 3 måneders fejlfri testkørsel. Nu har vi haft 3 måneders testfri fejlkørsel.
Flemming Hansen (KF), 2002-10-09:
Der var som sædvanlig, det kan man vist roligt sige, mange postulater i fru Margrete Aukens spørgsmål, som jo klart udtrykker, at den her kollektive trafik, som vi agter at indføre nu, passer ikke fru Margrete Auken.
Det er der ikke noget at gøre ved.
Der er heldigvis et klart politisk flertal, der er enige med mig i, at det er en god idé.
Med hensyn til de konkrete spørgsmål er de for tekniske til, at jeg kan besvare dem her.
Så jeg må bede om at få dem skriftligt, således jeg kan svare fru Margrete Auken så hurtigt som overhovedet muligt.
Men jeg medgiver, at det kan være lidt vanskeligt at få spørgsmålene besvaret ganske hurtigt, fordi man i Jernbanetilsynet og i øvrigt også i Ørestadsselskabet arbejder ekstrem hårdt for at få disse ting på plads, og det gør, at man har meget svært ved at nå så mange spørgsmål fra fru Margrete Auken; og der kommer jo mange.
Men lad mig få spørgsmålene skriftligt, så skal jeg sørge for, at de bliver besvaret så hurtigt som overhovedet muligt.
Margrete Auken (SF), 2002-10-09:
Altså når jeg nu beder om en mundtlig besvarelse, så er det, fordi jeg faktisk har stillet dem mange gange, og jeg får mindre og mindre fyldestgørende svar. Det, vi oplever i øjeblikket - selv om ministeren prøver at afværge det ved at sige, at det bare er mig, der ikke kan lide metroen - det er, at der er et næsten sovjetisk pres på det arme Jernbanetilsyn for at få dem til at godkende, på trods af at de nu siger helt klart: Det her kan vi ikke være sikre på.
Det er jo det, ministeren nu vil stille sig op og sige, at der skal i hvert fald ikke herske skygge af tvivl om, at hvis Flemming Lund er betænkelig, så laver vi ikke nogen åbning den 19. oktober 2002.
Det skal der ikke være skygge af tvivl om.
Det andet er, at ministeren overrasker mig ved ikke at være opmærksom på - nu tager vi sådan lige den ene detailende af det, og det er det dér med ubemandet og førerløst - men ministeren er vel opmærksom på, går jeg ud fra, at det hele tiden, ellers så kan han læse alle gamle svar igennem og høringer, vi har haft, at det hele tiden har været meningen, at metroen også skulle kunne køre ubemandet.
Det er jo dét, der har været det kritiske punkt.
For hvis man havde lavet det sådan, at den skulle være bemandet, det diskuterede vi, så er det et helt andet sikkerhedskoncept.
Det havde været meget lettere, det havde været et helt andet sikkerhedskoncept.
Og jeg har spurgt
f.eks. Anne-Grethe Foss adskillige gange: Jamen vil I virkelig risikere, at disse stewarder kan stå af toget og hjælpe til rette?
Ja, siger hun så, det er planen.
Vi har været igennem det masser af gange.
Jeg er meget forbløffet over at se nu, at Ørestadsselskabet siger, at det er en gammel sandhed, og at det aldrig nogen sinde har været meningen, at de skulle køres ubemandede, det har hele tiden været meningen, at der skulle køre stewarder med.
Det er simpelt hen en lodret usandhed.
Det andet, jeg vil bede ministeren bekræfte her, er, at det svar, han gav mig i marts - jeg ved godt, at ministeren ikke selv læser svarene og i hvert fald ikke skriver dem - men altså i det, jeg fik i marts, stod der, at alt skulle være i orden 3 måneder før, og at det derfor er forkert, når Bo Dybkjær siger, at det har jeg ikke ret i, og at Flemming Lund har ret, når han siger, at det har jeg ret i.
Flemming Hansen (KF), 2002-10-09:
Af fru Margrete Aukens mange postulater er der ét, der bekymrer mig.
Metroen kommer kun til at fungere, hvis jeg har en garanti fra Jernbanetilsynet for, at sikkerheden er i orden.
Så enkelt er det, og det kan der aldrig røres ved.
Og jeg kan i øvrigt sige til fru Margrete Auken, at det er hele følgegruppen omkring dette projekt fuldstændig enig i.
Margrete Auken (SF), 2002-10-09:
Når jeg faktisk trak det spørgsmål om, hvad der var sket med følgegruppen, tilbage, så var det, fordi jeg kunne læse i avisen, at det var følgegruppen enig i.
Så derfor er det spørgsmål trukket tilbage.
Når jeg stadig væk ikke er tryg ved det med pressionen, skyldes det jo altså som sagt, at man netop så sent som i går kan se Ørestadsselskabet lægge et voldsomt pres på Flemming
Lund og sige, at det her skal altså kunne åbnes.
Og ja, man er helt sikker på, det kan lade sig gøre, vi kan sagtens nå det, på trods af - og nu bliver jeg nødt til at sige det, det kan ikke nytte noget, ministeren bare bliver fornærmet på mig - at det er ting, der skulle have været godkendt for længe siden.
De har haft årevis til at få det i orden.
Man dækkede sig i første omgang bag COMET.
Altså vi er nogle, der har sagt, at man ville få vrøvl med det her styresystem og hele systemet, også driftssystemet, de ansatte.
Vi har sagt det i årevis.
Så dækkede man sig bag COMET og sagde: Det er deres forsinkelser.
Vi vidste godt, det ikke kun var deres forsinkelser.
Nu står vi med det, og så arbejdes der under et helt utilstedeligt pres.
Vil ministeren i hvert fald ikke sige til mig, at det havde ikke været meningen, at det skulle foregå på den her måde?
Eller er det også efter ministerens fuldstændige afslappede, rolige plan, at det foregår under det pres, som det gør?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-10-09:
Jeg vil godt spørge ministeren, om ikke det kan give anledning til bekymring, at det kan se ud som om - når man kigger på det udefra i hvert fald - at nu er vi nået så tæt på datoen, at presset for at få truffet nogle beslutninger bliver meget stort, og så kan det godt se ud, som om der måske så bliver truffet nogle beslutninger, som bliver truffet for hurtigt.
Jeg håber, ministeren kan se, at det i hvert fald er nærliggende at rejse det spørgsmål, om der ikke ligesom skulle have været en afklaring i lidt bedre tid. Så siger ministeren, at der ikke bliver truffet nogen beslutninger, uden at ministeren er sikker på, at det er forsvarligt, og det står ministeren inde for.
Det vil jeg overhovedet ikke betvivle, men jeg vil bare spørge ministeren, om han ikke selv føler sig presset.
Og hvis det er rigtigt, at ministeren selv føler sig presset - og det ville jeg gøre, hvis jeg var minister i en sådan situation og oppe imod sådan et tidspres - så ville jeg seriøst overveje, om ikke tidspresset var for hårdt, og om ikke jeg skulle bede om at få lidt længere tid til også at kunne være helt sikker på, at det nu er i orden.
Flemming Hansen (KF), 2002-10-09:
Vi koncentrerer os om det pres, der er på Jernbanetilsynet i begge spørgsmål, og naturligvis vil Jernbanetilsynets medarbejdere føle sig meget presset, for de er i en meget intensiv fase af denne godkendelse.
Og det er jo ikke så mærkeligt, sådan er det jo meget ofte med den slags godkendelser af store systemer. Jeg har fået at vide, at da man åbnede Øresundsforbindelsen, blev togene godkendt kl. 7.00 om morgenen samme dag, som man åbnede, så der må altså også have været et vist pres.
Det er vel også en naturlig ting, vi kender det også fra Folketinget.
Der er et vis pres på de sidste 3 dage i hver samling for at få gjort tingene færdige.
Men det, jeg gerne vil sige til fru Margrete Auken først, det er: Hvis nogen forestiller sig, at jeg skulle presse Jernbanetilsynet, så er den forestilling et hundrede procent forkert.
Jeg har personlig ingen kontakt overhovedet - eller har haft - til Jernbanetilsynet.
Kontakten foregår mellem Ørestadsselskabet og Jernbanetilsynet.
Det er jo et helt naturligt samarbejde, fordi der er en masse ting, der skal opfyldes, de samarbejder så om disse ting, og det er da klart, det kan godt give et pres. Til hr. Keld Albrecthsen: Med hensyn til, om jeg føler mig afslappet eller ej, jo, der er sagen jo den, som jeg har sagt efter vores sidste følgegruppemøde i fredags, at nu indkalder jeg til et nyt følgegruppemøde på fredag i denne uge, og der får vi at vide: Hvor langt er vi så? Og så tager følgegruppen stilling til den situation, der foreligger, som den bliver beskrevet af selskabet, af selskabets bestyrelsesformand, næstformand og direktion. Før kan jeg ikke rigtig sådan begynde at føle mig presset, for jeg ved ikke, hvad jeg skal gøre, jeg har ingen kontakt til Jernbanetilsynet.
Jeg læser meget i pressen.
Jeg har sagt til menneskene omkring mig, at jeg synes, det ville være en god idé, at man nu koncentrerer sig om arbejdet og ikke så meget om pressen.
Det synes jeg er en meget god idé, for der er meget at se til.
Men jeg kan sige, at på fredag får vi en ny orientering fra bestyrelsen, og så vil følgegruppen og jeg tage stilling, og jeg garanterer for, at hvis ikke sikkerheden er i orden, så åbner metroen ikke.
Margrete Auken (SF), 2002-10-09:
Jeg kan sige, at det, vi har kunnet høre ministeren svare - jeg ved ikke, om han kunne høre det selv - er, at der stadig væk er to ting, der ikke er afleveret endnu, de ligger ikke engang på Jernbanetilsynets bord, og det er den endelige godkendelse af uddannelsen, og det er driftstabiliteten. Det er ikke afleveret endnu, det er ikke engang afleveret endnu.
Så er jeg lidt, nej, jeg er faktisk meget utryg ved, at ministeren åbent her erklærer, at han forstår ikke en brik af det hele, det kunne jeg jo høre, for da jeg begyndte at stille spørgsmål før om, hvad det for eksempel betød, at den dér software ikke skulle godkendes, og hvor den var henne, så vidste ministeren jo ikke, hvad det var, jeg spurgte om.
Det skal jeg ikke fortænke ham i.
Jamen når de f.eks. siger, at det aldrig har været meningen, at metroen skulle være ubemandet, så er det åbenlyst usandt.
Flemming Hansen (KF), 2002-10-09:
Altså fru Margrete Aukens påstand om, at Ørestadsselskabet åbenlyst ikke taler sandt, den vil jeg simpelt hen ikke kommentere.
Jeg har ikke opfattet Ørestadsselskabet nogen sinde fortælle mig andet end sandheden.
Sådan er det.
Til hr. Keld Albrechtsen vil jeg sige, at jeg godt kan forstå spørgsmålet.
Sagen er den, at vi mødes på fredag med følgegruppen, og der vil følgegruppen og jeg utvivlsomt sige: Er det klar, eller er det ikke?
Hvis det ikke er helt klar, så vil jeg tro, at man siger: Vi er nødt til at have nye testkørsler ganske tæt på selve åbningsdagen, det kan jeg godt forstå.
Og ud fra de oplysninger, vi får fra Ørestadsselskabets bestyrelse, vil følgegruppen og jeg gøre os vores overvejelser på fredag, inden vi tager endelig stilling. Men vi tager formentlig ikke endelig stilling på fredag, men vi kommer tættere på. Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-10-09:
Tak for svaret.
Så vil jeg bare spørge: Ministeren har ikke kontakt med Jernbanetilsynet, og det forstår jeg godt, for der skal jo foregå en selvstændig bedømmelse på det niveau, der ikke må være påvirket, naturligvis.
Men det rejser jo så det spørgsmål - nu nævnte ministeren tidligere tilfælde, f.eks. med Øresund - at hvis vi så kommer meget tæt op mod deadline, så får ministeren jo ikke selv reelt nogen tid.
Men ministeren har alligevel sagt, at ministeren tager ansvaret for, at sikkerheden er i orden.
Det må betyde, at der skal være en fase, hvor ministeren har mulighed for at bedømme tingene.
Og derfor vil jeg spørge ministeren: Skal det forstås sådan, at hvis bedømmelsesgrundlaget ikke er klar på fredag, så går det ikke den 19., for så har ministeren ikke tid til selv at bedømme det, og så har ministeren jo heller ingen mulighed for at tage stilling til, om han kan tage ansvaret?
Eller også vil der være en anden frist, som ministeren vel må fastsætte, som må være i god tid inden den 19., for ellers forstår jeg ikke, at ministeren selv vil påtage sig ansvaret for sikkerheden. Jeg synes med hensyn til timingen, at der er altså noget dér, der ikke hænger helt sammen.
Jeg håber, ministeren kan forklare, hvordan han selv får mulighed for at kunne påtage sig ansvaret.
Hans Christian Schmidt (V), 2002-10-09:
Det her forhold er selvfølgelig et, der også indgår.
Enten indgår det i grupperne, ellers indgår det i en opgave, der bliver givet af miljøministeren til DMU.
Vi skal selvfølgelig tage de beregninger med.
Det er indlysende.
Det er vi da nødt til.
Hvis det er meningen, at vi skal ind og bygge på faktuel viden, skal vi da også gå ind og bygge på det her.
Jeg vil bare gerne først have beregningerne, før vi tager en politisk diskussion.
Jamen jeg forstår fuldt ud, at fru Pernille Blach Hansen gerne vil leve i en enkel verden.
Men jeg er nødt til at sige til fru Pernille Blach Hansen, at det ikke er sådan, at alting kan afgøres med et ja eller et nej, og så er det løst. Sådan er verden ikke.
Det tror jeg fru Pernille Blach Hansen udmærket ved.
Jeg giver faktisk alle de ting.
Hvis fru Pernille Blach Hansen ville - nu skal jeg jo ikke stå og vejlede -
Han mener også, at vi skal prøve at bygge de her scenarier ind og se, hvordan de kommer til at virke.
Det er lidt ærgerligt, at det bliver en lidt betændt situation, hvor man har valgt at sige: Jeg vil være negativ, jeg vil ikke se, at der er nogen, der kommer noget i møde.
Og så tror jeg bare, sagt til fru Pernille Blach Hansen, at så kan man heller ikke få øje på det. Jeg synes, jeg i den grad er imødekommende over for de her ting, og jeg håber altså, at vi fortsat kan have en god debat med hinanden om det.
Miljøet eller folk, der er berørte af det, får overhovedet ikke noget ud af, at vi står og fører en debat på baggrund af, at vi har manglende viden både om konsekvenser og virkning, og at vi mangler viden om selve de her oplysninger.
Jeg tror altså ikke, at der er nogen, der får noget ud
af det.
Lad os nu bruge den gode vilje, så når vi et resultat sammen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Torben Hansen (S), 2002-10-09:
»Er det med baggrund i det meget omfattende iltsvind i de danske farvande ministerens opfattelse, at landbrugsproduktionen for nuværende er bæredygtig?«
Skriftlig begrundelse
Af Danmarks nationale strategi for bæredygtig udvikling, juni 2002, fremgår det bl.a., at regeringen ønsker, at »indsatsen for en bæredygtig landbrugsproduktion skal udvikles og baseres på målsætninger for fødevaresikkerhed, dyrevelfærd, miljø, natur og livet i landdistrikterne«.
Regeringen er kommet med en bæredygtighedsstrategi for Danmark her i juni 2002, og den tager selvfølgelig udgangspunkt i hele Brundtlandskommissionens opfattelse af, hvad bæredygtighed er.
Der står »bæredygtig« defineret som en udvikling, som opfylder de nuværende generationers behov uden at bringe fremtidige generationers muligheder for at opfylde deres behov i fare.
På baggrund af det og på baggrund af det iltsvind, vi har hørt lidt om de seneste fem kvarter, går mit spørgsmål kort og godt på: Er det med baggrund i det meget omfattende iltsvind i de danske farvande ministerens opfattelse, at landbrugsproduktionen for nærværende er bæredygtig?