runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Naser Khader (RV), 2005-06-07:
Som ved tidligere behandlinger kan Det Radikale Venstre ikke støtte Enhedslistens forslag om legalisering af brugen af hash, dyrkning af cannabis og import af og handel med hash.
Vi mener ikke, at samfundet har brug for flere rusmidler, tværtimod, og hertil kommer, at regelmæssig brug af hash er forbundet med en række skadevirkninger, bl.a. at man bliver sløv, får dårlig hukommelse m.v. Det nuværende forbud er velbegrundet og virker faktisk, idet mange afstår fra at bruge hash, for det er, som tidligere ordførere har været inde på, et spørgsmål om tilgængelighed.
En legalisering vil medføre flere misbrugere, og der er ikke langt fra brug til misbrug.
Den seneste tids voldsomme begivenheder skal ikke betyde, at man fluks griber til den nemme løsning at legalisere hash.
Når man ikke kan fjerne hashen, frigiver man den.
Det er noget, som nogle har kaldt en falliterklæring, og skulle man så gøre det samme med andre hårde stoffer?
Nogle hævder, at lukningen af Pusher Street er årsagen til den seneste tids begivenheder, men kampen om at sætte sig på markedet har altså været i gang i årevis.
Desuden viser erfaringerne fra Holland, at den tolerante holdning ikke har medført en afkriminalisering.
Hashhandel foregår stadig i de kriminelle miljøer som en delvis lovlig eller i hvert fald accepteret aktivitet, og legaliseres hashen i Danmark, er det sandsynligt, at de nuværende kriminelle grupper eller andre med alle midler vil sætte sig på afgiftsdelen af markedet for at bevare en indtægtskilde.
Vedrørende argumentet om, at den nuværende lov kriminaliserer store dele af befolkningen, kan det meget vel være tilfældet, men det er ikke et argument i sig selv.
Det er der nemlig også andre love, som gør, f.eks. færdselsloven, hvor vi heller ikke bare hæver fartgrænserne, fordi mange kører for stærkt, eller ændrer reglerne for cyklister, fordi de ikke overholder dem.
Desuden vil en legalisering af hashen også medføre, at Danmark kommer i international miskredit.
Enhedslistens forslag giver nemlig ikke svar på, hvordan man håndterer de internationale perspektiver: Hvordan skal vi forholde os til nabolandene, hvis vi tillader hash i Danmark, og den stadig er forbudt i nabolandene?
Hvor skal hashen komme fra, når den stadig er forbudt i mange andre lande?
Skal de lovlige forhandlere i Danmark handle med ulovlige netværk i udlandet?
Samtidig mener vi, at det er uheldigt at blande apotekerne ind i denne sag i et videre omfang, end det allerede er sket med hash til medicinsk brug.
Alt i alt siger vi i Det Radikale Venstre nej til Enhedslistens forslag, men vi vil gerne være med til at udbygge den offentlige behandling af misbrugere.
Helle Sjelle (KF), 2005-06-07:
Nu skal jeg ikke kaste mig ud i at gøre mig klog på, hvad det er, der er sket i USA, men blot sige, at vi mener, at det kriminelle miljø i Danmark selvfølgelig skal bekæmpes, uanset hvilken form for kriminelt miljø det nu er.
Vi mener, at den rigtige måde at gøre det på er at bekæmpe kriminaliteten frem for at legalisere hashen.
Line Barfod (EL), 2005-06-07:
Der er altså stadig forskel på, hvad der kan ske, hvis man er ude i et meget alvorligt misbrug, og hvis man kun er i almindelig brug – nøjagtig ligesom de fleste, der har et almindeligt alkoholforbrug, jo ikke får leverskader eller dør på grund af alkohol.
Alkohol kan man jo dø af i modsætning til hash, men alligevel er alkohol tilladt.
Så kunne jeg forstå, at man ikke mener, det har betydning for kriminaliteten.
Helle Sjelle (KF), 2005-06-07:
Vi tror bare, at det er ufattelig svært at sætte den grænse mellem, hvad der er almindelig brug, og hvad der er et misbrug.
Vi mener, det er en glidebane, man kommer ud på i det øjeblik, man begynder at tage hash, og derudover er det faktisk et stof, som gør, at man får en masse følgesygdomme som f.eks. forringelse af indlæringsevnen og psykotiske reaktioner og andet, og det ønsker vi simpelt hen ikke at sende folk ud i.
Line Barfod (EL), 2005-06-07:
Jeg kan forstå, at den konservative ordfører mener, at hvis nogle ikke overholder en lov, skal man ikke lovliggøre deres handlinger.
Det er sådan, at en meget stor del af befolkningen bruger hash uden at misbruge det, ligesom langt de fleste jo drikker alkohol uden at ryge ud i et alkoholmisbrug, og derfor vil jeg høre, om den konservative ordfører ikke mener, at man skal skelne mellem, om folk er ude i almindelig brug af rusmidlet, eller de ryger ud i et misbrug, og at det derfor er væsentligt, både hvilken oplysning man får, og hvilken tilgang man har til at prøve at forebygge misbrug, for at man kan skelne mellem brug og misbrug.
Birthe Skaarup (DF), 2005-06-07:
Enhedslistens forslag om legalisering af hash og cannabisdyrkning, som er en genfremsættelse, har Dansk Folkeparti ikke ændret stilling til, siden vi behandlede det sidst her i Folketinget.
Vi mener fortsat, at der skal komme en klar tilkendegivelse herfra om, at det at besidde hash, selv om det kun er til eget brug, er ulovligt og får konsekvenser.
Hash er et euforiserende stof, som kan være meget vanedannende og medføre forskellige neuroser hos dem, som indtager stoffet.
Sidste år blev der lavet en konklusion på grundlag af nye tal fra Sundhedsstyrelsen, der faktisk viste, at 27,5 pct. af dem, der i årene 1996-2000 havde søgt behandling for deres hashmisbrug, havde været i kontakt med det psykiatriske system, og samtidig har flere psykiatriske patienter et misbrug af hash.
Det synes jeg er noget af det, man også skal have i erindring, når man taler om legalisering af hash.
Desuden ligger der nogle klare tilkendegivelser fra WHO om farligheden ved at indtage hash.
Den tidligere ordfører var inde på, at man mister hukommelsen, man mister indlæringsevnen, og intellektet svækkes også.
Det vil vi naturligvis i Dansk Folkeparti ikke være årsag til og være vidne til sker.
Vi vil ikke være med til at legalisere, at man ryger hash.
Vi vil fastholde den linje, som ligger i den politik, som er blevet ført og føres af et flertal i Folketinget, og derfor kan vi ikke være med til legalisering af hash og dermed en nedbrydning af helbredet, også fordi vi ved, at det kan have uheldige sociale virkninger, når man ryger hash.
Jeg vil godt slå til lyd for her, at man overalt i samfundet, både i kommunerne, i amterne, i skolerne og ikke mindst blandt forældrene har et stort ansvar for at sørge for, at de unge ikke ryger hash.
Vi mener i Dansk Folkeparti, at vi skal oplyse om, at det er skadeligt at ryge hash, og vi afviser forslaget om legalisering og afkriminalisering af hash.
Karen Hækkerup (S), 2005-06-07:
Jo, men fordi der bliver solgt hash, eller fordi der bliver solgt våben, lovliggør vi jo heller ikke, at man bare skal sælge våben.
Hash er ikke sundt, hash er skadeligt, og børn skal absolut ikke ryge hash, for det er meget nedbrydende for deres evne til at fungere som mennesker.
Det er farligt, ligesom alkohol og i øvrigt også chokolade i for store mængder er, som det også fremgår af Enhedslistens forslag.
Line Barfod (EL), 2005-06-07:
Der er lavet masser af videnskabelige undersøgelser omkring hash.
Som jeg sagde før, synes jeg, at vi skal få nogle af dem optrykt i udvalget og måske på et tidspunkt lave en høring, hvor vi indkalder nogle af de mange forskellige eksperter.
Der har jo været afholdt de fire store hampehøringer, hvor mange eksperter har inddraget de mange forskellige undersøgelser, der har været rundtom i verden, og mange eksperter herhjemme er faktisk blevet overbevist om, at det vil være en fordel at legalisere.
Så er der jo altså også det sundhedsmæssige aspekt omkring cannabis og marihuana og hamp.
Det har en række positive medicinske effekter, og det er faktisk et kæmpe problem, at man ikke herhjemme godkender det, så patienter, der virkelig kunne have glæde af bl.a. smertelindringen, kunne få lov til at få det.
Man har f.eks. åbnet for det i Canada, hvor den canadiske stat er begyndt at dyrke cannabis for at kunne udnytte de medicinske positive effekter, ligesom man herhjemme jo solgte det på apotekerne som medicin, indtil vi fik forbuddet.
F.eks. fik dronning Victoria ordineret det af sin læge mod menstruationssmerter osv.
Vi kunne have mange gavnlige virkninger af det, hvis vi turde legalisere det.
Næh, men hvis man accepterer, at der i vores samfund er mange, der indimellem ønsker at beruse sig i større eller mindre grad, og at det er en tilladt og accepteret del af vores kultur, at man indimellem beruser sig, så er spørgsmålet jo, hvordan vi så bedst muligt begrænser skadevirkningerne.
Og når nu ordføreren tager fat i skolerne, er Socialdemokraterne så slet ikke bekymret for, at man nu begynder at høre fra skolerne, at hashsalget også kommer derud og nogle gange bliver blandet sammen med hårde stoffer, og at vi oplever salg fra hashklubber, hvor der også er våben osv., ting, som vi ville kunne undgå, hvis vi i stedet fik et statskontrolleret salg, ligesom vi har af alkohol?
Kim Christiansen (DF), 2005-06-07:
Jeg ved næsten ikke, hvor jeg skal starte, og hvor jeg skal slutte, for det er jo noget vrøvl, det meste af det.
Bl.a. er der omkring indholdet af hash en undersøgelse lavet inden for de sidste 4 år, som viser, at indholdet af det stof, som de, der nu ryger sådan noget der, gerne vil have, THC, er steget fra 8,6 pct. til 18 pct. Så kan man selvfølgelig i fru Line Barfods forslag sige: Jamen vi vil kun legalisere hash med et indhold på 4 pct., hvilket så gør, at det ingen virkning har, og så åbner man igen for det illegale marked.
I fru Line Barfods verden kan man altså komme det illegale marked fuldstændig til livs.
Jeg skal gøre opmærksom på, at man i Holland skønner, at der er 20.000-30.000 personer beskæftiget med illegal produktion af cannabisprodukter, hvilket har gjort, at Holland i dag er Europas største center for narkofremstilling og udsmugling.
Synes fru Line Barfod, det er vejen frem?
Jamen afslutningsvis vil jeg bare lige sige til fru Line Barfod, at af den undersøgelse, jeg er i besiddelse af, og som andre så har betvivlet, fremgår det helt klart, at det ikke er lykkedes at reducere misbruget i Holland.
Holland er blevet storproducent af cannabis, jeg har været inde på det.
Fru Line Barfod kan da ikke med god samvittighed mene, at det her er en vej, vi skal gå i Danmark.
Lone Dybkjær (RV), 2005-06-07:
For det første vil jeg sige til hr. Rune Lund: Det er ikke sådan karakteristisk for Det Radikale Venstre at tage let på tingene, og det gælder altså også i denne sammenhæng.
Jeg har en gang svaret, at for mig er forbedring ikke det samme som oprustning.
Så vil vi sige, at vi synes, at det er meget vigtigt, at der er et samarbejde også på det her område.
Vi synes også, at skal man bruge penge på det militære område, så er det godt, at de bliver brugt så effektivt som muligt.
Det synes vi er en god ting, for så bruges der færre penge alt andet lige.
Så det er sådan set bl.a. det, vi lægger i denne her paragraf.
Men derudover vil jeg gerne sige – og jeg har prøvet, men jeg vil gentage det – at vi synes, at det er godt, at der kommer et øget samarbejde på det her område, og at vi synes, der er behov for, at EU går ind og kan gå aktivt ind i Petersbergopgaverne.
Det er klart nok, at Danmark i en lang række sammenhænge desværre ikke kan være med på grund af vores forsvarsforbehold, som vi i øvrigt slet ikke har bragt ind i det her, for vi har jo altså stadig væk det forsvarsforbehold.
Så før det bliver ophævet, er der ikke så meget for Danmark at gå efter, når det drejer sig om EU, på det her område.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-06-07:
Det er sidst på dagen, og jeg har oplevet en lidt bidsk tone nogle steder fra, men overordnet set en meget positiv modtagelse.
Jeg kan forstå, at faktisk alle har noget i den retning i tankerne, ikke nødvendigvis lige det, SF har foreslået, men noget, der ligner – jeg kan ligefrem se en Venstremand nikke en smule.
At forslaget kom frem i sin tid, var klart inspireret af Dansk Jernbaneforbund, som kom med en plan – nu nikker Socialdemokratiet også, så vi er på samme spor.
På det tidspunkt var der mig bekendt ikke nedsat nogen gruppe til at undersøge problemerne, men vi fandt det meget inspirerende, og i sidste samling fremsatte vi et forslag om det.
Det var en lidt ny tankegang, men vi stod i en situation, hvor vi opdagede, at det var helt galt med vores signalsystem.
Som hr. Rune Lund siger, er det også galt med skinnerne, men derfor kan man godt lave et regnestykke for signalsystemet, og det er altså det, vi har gjort her.
Ministeren siger, at det er meget detaljeret, men det er det såmænd ikke for at genere nogen.
Det er for at lave et regnestykke, som ud fra en almindelig driftsøkonomisk betragtning kan vise, at der er en idé i det, og at det faktisk kan betale sig.
Det kan ikke betale sig at trække tingene i langdrag, men det kan betale sig at lave et gennembrud.
Vi har så valgt at genfremsætte forslaget i denne samling, vel vidende at der faktisk er sat en undersøgelse i gang.
Men vi har gjort det ud fra den tanke, at ideen er så god, at den skal holdes levende, og jeg er meget glad for de tilsagn om, at man godt tror, der kan blive noget ud af det.
SF deltager jo desværre – jeg ved ikke, om det er desværre, men det var nok ikke desværre på det tidspunkt, da det blev indgået – i det forlig, som har lagt planen for den langsomme udskiftning af signalsystemet, og derfor har vi vel en lidt større motivation end andre til at komme frem med en påvirkningsmodel ad andre kanaler.
Modellen er hermed givet.
Jeg takker for en indimellem lille smule bidsk, men fra de fleste sider meget positiv modtagelse.
Jeg tror faktisk, sagen er i gode hænder, og jeg tror, det kan blive til noget.
Afstemning
Allan Niebuhr (KF), 2005-06-07:
Ja, det er fuldstændig rigtigt, men jeg vil stadig vende tilbage til, at både forslagsstilleren og alle vi andre ved, at denne undersøgelse er i gang, og det er derfor, det umiddelbart virker populistisk, at man fremsætter forslaget i den form, man gør nu, på et tidspunkt, hvor man ikke kender resultatet af undersøgelsen og samtidig ikke kan anvise finansiering.
Det er i hvert fald ikke gjort i forslaget.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-06-07:
Jeg vil sige, at det er jo ikke et ufinansieret forslag.
Det er et spørgsmål om driftsøkonomi.
Hvis man er i en situation, hvor man bruger store penge på at vedligeholde et anlæg, kan man som almindelig driftsleder i en virksomhed se på, om det kan betale sig at foretage en engangsinvestering.
Hvis det er tilfældet, kan man få en forrentning ud af den, og det er jo netop det, der er øvelsen her.
Allan Niebuhr (KF), 2005-06-07:
Det er jo netop os alle sammen bekendt, at man er i gang med at lave en tilbundsgående undersøgelse af spørgsmålet, og derfor finder vi, at det er urealistisk, at man umiddelbart fremsætter et forslag om et projekt af denne økonomiske størrelsesorden, når det er ufinansieret.
Det er det, vi ser på.
Men vi mener under alle omstændigheder, at man bør afvente den undersøgelse, som vi alle sammen ved er sat i gang.
Lad os se, hvad resultatet bliver, og derudfra tage en investeringsplan op til overvejelse.
Da vores trafikpolitiske ordfører, fru Henriette Kjær, ikke har mulighed for at være til stede i aften, har jeg lovet at påtage mig opgaven.
Der er ikke nogen tvivl om, at det ville være utrolig populært at udskifte signalerne langs jernbanenettet, og derfor er Banedanmark også i gang med at udarbejde en rapport om sikringsog signalsystemerne.
Rapporten forventes at blive offentliggjort inden den 1. oktober i år, og vi Konservative ser naturligvis frem til, hvad den rapport byder på.
Det er noget, vi vil se på, inden vi lægger os fast på en investeringsplan, men så vidt vi er orienteret, har Banedanmark ikke mulighed for at gå ud og låne penge på samme måde, som f.eks. DSB har, og også derfor er SF's forslag fuldstændig urealistisk.
Vi Konservative er enige i, at signalsystemet skal udskiftes.
Rygterne vil vide, at vi har signaler fra 1912, der korresponderer med signaler fra 1985, der igen kommunikerer med signaler fra 1990'erne.
Det er nogle gange problematisk, og derfor oplever vi også, at der er problemer på strækningerne med ventetid til følge for passagererne.
Men vi skal vide, hvad vi gør, og hvad vi bedst kan gøre.
Skal vi gøre det forholdsvis hurtigt, eller skal vi vente, til man bliver færdig med at afprøve de nye systemer og teknikker, som vi ved afprøves i øjeblikket ude i Europa?
Vi synes, at man skal vente og samtidig finde en holdbar finansiering for projektet, og på den baggrund kan vi ikke støtte SF's forslag.
Walter Christophersen (DF), 2005-06-07:
Det ser Dansk Folkeparti overhovedet ikke noget problem i, qua min ordførertale.
Men igen forholder vi os til, at til efteråret skal vi sammen med aftalepartierne negotiere tingene på plads, og her er alle muligheder selvfølgelig åbne.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-06-07:
Ser Dansk Folkeparti nogen hindring i dette forslag for, at Transportministeriet faktisk laver det udbud?
Walter Christophersen (DF), 2005-06-07:
Socialistisk Folkeparti vil med dette beslutningsforslag, B 90, opfordre regeringen til snarest at sikre, at Banedanmark får mulighed for at optage lån, f.eks. et statslån, med henblik på en fuldstændig udskiftning af sikringsanlæggene på banenettet inden for 5 år, og at fremlægge et beslutningsgrundlag for gennemførelse af denne udskiftning.
Dansk Folkeparti er også opmærksom på EU's udviklingsarbejde med en fælles europæisk standard for de eksisterende signal- og sikringssystemer.
Det europæiske togkontrolsystem, forkortet ETCS, muliggør tættere togfølge, større sikkerhed og enklere kommunikation mellem fjernstyringscentral og tog.
Endvidere vil implementeringen af et ETCS på det danske jernbanenet kunne øge regulariteten, hvilket er overordentlig vigtigt i denne sammenhæng.
Dansk Folkeparti er endvidere opmærksom på problematikken omkring den grænseoverskridende jernbanetrafik.
Med implementeringen af ETCS i hele Europa vil nationale signalog sikringssystemer kunne tale samme sprog.
I denne forbindelse kan det tænkes, at EU vil fremme processen ved at introducere en tilskudsordning, hvor infrastrukturforvaltere får betalt mellem 10 og 20 pct. af omkostningerne til etablering af et ETCS-system.
Dansk Folkeparti har med regeringen, partierne Venstre og Det Konservative Folkeparti, Det Radikale Venstre og Kristendemokraterne indgået en samlet trafikaftale den 5. november 2003 om de overordnede rammer for baneinfrastrukturen i perioden 2005-2014.
Denne trafikaftale er meget visionær og som sådan et godt værktøj til at tackle de hastige teknologiske fremskridt og udfordringerne, der følger af samme.
Dansk Folkeparti er overbevist om, at aftalepartierne, som til efteråret vil lægge de endelige rammer omkring denne trafikaftale for perioden 2007-2014, vil forholde sig til i lyset af de hastige teknologiske fremskridt, hvorvidt en eventuel totaludskiftning af signalanlæggene på det danske jernbanenet over en kortere årrække skal effektueres.
Dansk Folkeparti er dybt bekymret over de alvorlige daglige forsinkelser, som svigtende signaler og sikringsanlæg på det danske jernbanenet påfører togpassagererne, senest visualiseret af DR 1.
Servicemæssigt og samfundsøkonomisk er dette ganske enkelt ikke acceptabelt.
Når Dansk Folkeparti alligevel ikke kan støtte Socialistisk Folkepartis udmærkede forslag til folketingsbeslutning, skyldes det for det første Dansk Folkepartis deltagelse i trafikaftalen mellem regeringen, Venstre, Det Konservative Folkeparti, Det Radikale Venstre og Kristendemokraterne af den 5. november 2003.
For det andet mener Dansk Folkeparti, at såfremt en totaludskiftning af signalanlæggene på det danske jernbanenet besluttes, skal Transport- og Energiministeriet udbyde denne opgave direkte i licitation blandt de professionelle aktører i signal- og sikringsindustrien, således at det bliver Transport- og Energiministeriet, der alene forestår den koordinerende og fordelingsmæssige del af implementeringen af en totaludskiftning af signalanlæggene.
Poul Andersen (S), 2005-06-07:
Det var jo det, ministeren gav tilsagn om, inden SF fremlagde det her forslag, som vi skal tage stilling til i dag.
Vi har fra Socialdemokratiets side signaleret positivt omkring de her ting, også over for Dansk Jernbaneforbund.
Vi mener også, at det vil være en god idé, at vi får det her finansieret, sådan at vi kan iværksætte det fuldt og helt.
Men der skal være et ordentligt grundlag for det, og derfor er vi også fuldt tilfredse med, at ministeren igen her i dag bekræfter, at vi til efteråret skal træffe beslutning om det her og forhåbentlig også iværksætte det.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2005-06-07:
For Venstre er det meget vigtigt, at vi i Danmark har en infrastruktur, der har en høj kapacitet, har en høj sikkerhed og har en høj fremkommelighed.
Det skal det moderne samfund være kendetegnet ved, og det skylder vi simpelt hen det moderne menneske.
Det gælder på veje, og det gælder på jernbaner og alle mulige andre steder.
Derfor er det meget glædeligt, at der i eftersommeren kommer en rapport, der på jernbanenettets sikkerhedsområde beskriver, hvilke problemer der er, hvilke løsningsmuligheder der er de rigtige m.v.
I Venstre lægger vi stor vægt på, at det er folk med trafikal og teknisk indsigt, der kommer med et beslutningsgrundlag.
Vi skal på dette område, som gælder sikkerheden på vores jernbanelegeme, som på så mange andre områder bygge vores beslutninger på høj faglighed og ikke på vores egne lommefilosofiske betragtninger.
Derfor kan Venstre ikke støtte det foreliggende beslutningsforslag.
Vi vil i Venstre i stedet gå ind i vurderingerne af det, der kommer frem i den omtalte rapport, som kommer senere.
Jeg vil godt her benytte lejligheden og anledningen til at tilkendegive, at vi i Venstre lægger stor vægt på, at de sikkerhedssystemer, der skal indbygges ved en modernisering, skal være kendte systemer.
Vi vil ikke ud i eksperimenter.
Vi mener også, at det skal være systemer, der bruges i Europa, så der er en stor geografisk sammenhæng heri.
Det er der oplagte fordele ved.
Endelig vil jeg nævne, at det er meget væsentligt, at det er Banedanmark, der har det fulde ansvar, også for den udskiftning, der skal finde sted.
Det er vigtigt at holde Banedanmark fast på sit ansvar.
Det skal naturligvis være sådan, at den bevillingsmæssige side af sagen går gennem Finansudvalget.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-06-07:
Skal jeg forstå det sådan, at ministeren er utilfreds med, at det bliver fremsat, fordi ministeren selv har ideen og faktisk er med på, at vi skal gå nærmere ind på det her og analysere det nærmere, og at ministeren faktisk er i gang?
Er det sådan, bemærkningen skal forstås?
Derfor synes jeg, det er lidt utidigt.
Forslaget er fremsat på det her tidspunkt, fordi det er et godt tidspunkt, når man ved, at der kommer en sommer, hvor man begynder at tænke på rammer for finanslov og sådan noget.
Derfor fremlægger vi forslaget nu for også at fremlægge ideen nu.
Jeg er godt klar over, at der fra første gang, det blev fremsat, begyndte at komme øvelser i den retning, også i Transportministeriet.
Men kan ministeren ikke medgive, at det er nu, man skal begynde at tænke på næste års pengeforbrug og næste års besparelser?
Jeg kan ikke forestille mig, at Trafikudvalget overhovedet når at behandle det under et eneste møde.
Så kan man diskutere, hvor godt det er, men hr. Poul Henrik Hedeboe ved jo også, at vi har en ekspertgruppe siddende, som skal være færdig med en analyse i september måned, som skal danne grundlag for en klar beslutningstagen i forbindelse med disse her problemer, som vi erkender er der, og det vil vi være klar med i september.
Så er vi klar til beslutningen, og derfor betragter jeg dette forslag som overflødigt og måske lidt som populisme.