runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carina Christensen (KF), 2006-10-24:
I Det Konservative Folkeparti er vi grundlæggende positive over for friskoletanken; men når det er sagt, vil jeg sige, at vi ikke er tilhængere af, at man bruger friskoleloven til at sabotere beslutninger, som er truffet eller er på vej til at blive truffet af et demokratisk valgt flertal i en kommunalbestyrelse.
Vi synes derfor også, det er beklageligt, at vi i de senere år netop har set en stigende tendens til, at forældre bruger friskoleloven som en slags juridisk smuthul til mod kommunalbestyrelsens vilje at bevare en mindre skole ved med det samme at oprette en ny friskole i de selv samme bygninger, som rummede folkeskolen, for bagefter at sende regningen til den selv samme kommune.
Det er selvfølgelig enhver borgers gode ret at være uenig i en kommunalbestyrelses beslutninger, men vi synes bare ikke, det er rimeligt, at man bruger friskoleloven som et våben i den kamp.
Hvis man er uenig med kommunalbestyrelsen, må man som alle andre deltage i den demokratiske proces og eventuelt arbejde for at skifte flertallet i kommunalbestyrelsen ud ved næste kommunalvalg.
Derudover kan man jo stadig oprette en friskole.
Der er på ingen måde tale om, at dette lovforslag indskrænker forældrenes ret til at oprette en friskole.
Der vil stadig være utrolig gode vilkår for frie danske grundskoler, og de forældre, der virkelig brænder for friskoletanken, vil med stor sandsynlighed også gøre det uanset datoen for anmeldelsesfristen.
De forældre, der alene vil oprette en friskole i protest mod kommunalbestyrelsens beslutning om at lukke en lokal skole, får nu en indbygget tænkepause, hvor de kan overveje, om det nu er den helt rigtige løsning at oprette en ny friskole som et modtræk, og kommunalbestyrelserne landet over får rimelige arbejdsvilkår.
Jeg er nemlig meget enig med dem, der har sagt heroppefra, at den sværeste beslutning, en kommunalbestyrelse vil skulle træffe, er at lukke en mindre folkeskole.
Der har været en del skriverier om dette lovforslag i pressen, og jeg har lagt mærke til, at formanden for børne- og kulturudvalget i Kommunernes Landsforening, Det Radikale Venstres Henrik Larsen, udtaler i Berlingske Tidende den 29. september 2006: Vi er glade for de frie skolers mangfoldighed.
Vi er bare imod protestskoler.
Citat slut.
I Kristeligt Dagblad den 21. september i år udtaler samme radikale Henrik Larsen: Friskoler, som kun oprettes i protest mod en skolelukning, tvivler jeg på er bæredygtige i længden.
Efter min opfattelse bør friskoler basere sig på pædagogiske ideer, holdninger eller tro og ikke bare ønsket om at føre en skole videre i de samme bygninger.
Også her skal vi slå et kryds i kalenderen.
Det sker ikke så tit, at Det Konservative Folkeparti er enig med Det Radikale Venstre om skolepolitikken, men i dette tilfælde er vi helt dækket ind af udtalelserne fra repræsentanten for Det Radikale Venstre.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget, og ligesom Socialdemokraterne er vi også indstillet på at se på problematikken angående depositumindbetalingen.
Martin Henriksen (DF), 2006-10-24:
Hvis det ikke ændrer noget som helst, vil jeg da opfordre regeringen til at overveje at gøre det.
Britta Schall Holberg (V), 2006-10-24:
Der er da intet i dette lovforslag, som giver en kommune mulighed for at forhindre, at der oprettes en friskole med 80 pct. statstilskud – intet!
Som fru Antorini var inde på før, kan forældrekredsen jo oprette skolen og indsende vedtægter og det hele til Undervisningsministeriet, og så klinger pengene i kassen, og skolen åbner.
Hvordan skal kommunen kunne forhindre det?
Det kan den jo ikke.
Bente Dahl (RV), 2006-10-24:
Jo, sandelig gør det det.
Alle argumenter gør indtryk på mig som radikal og sikkert også på alle andre politikere, fordi politikker debatteres og argumenteres for.
Henrik Larsens udmeldinger lægger, som jeg har forstået det, ikke mindst de forhold, der er i Kolding, til grund, hvor Kolding Kommune rent faktisk melder ting ud før den 15. august, sådan at Kolding Kommune er i gruppen af anstændige planlæggere, et ord, der blev brugt tidligere i debatten om anstændige kommuner, som planlægger.
Jeg kan ikke huske, hvem det var, der kom med det ord.
Carina Christensen (KF), 2006-10-24:
Nu bliver jeg nysgerrig.
Skal det forstås sådan, at Henrik Larsens protest er sådan en enlig svale, og at det kun er lokalt i Kolding man har de her bekymringer?
Bente Dahl (RV), 2006-10-24:
Nu er Henrik Larsen også repræsentant for og sidder i KL’s bestyrelse, så det er klart, at han er ude og udtale sig i forreste række.
Til enhver tid er jeg og andre i folketingsgruppen naturligvis rede til at tage debatter med andre radikale, som sidder i byråd rundtomkring.
Og politiske debatter er debatter om uenigheder, og så må man opnå kompromiser der, hvor det er muligt at opnå dem, og ellers er man nødt til at holde sig til det, man mener er det rigtige.
Sådan må jeg sige det.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2006-10-24:
Jeg er fuldstændig enig i, at folkeskolen skal danne grundlag for dansk grundskole.
Det er fundamentet for vores velfærdsstat.
Det er jeg slet ikke i tvivl om.
Men jeg synes bare, vi skal huske, at uden de frie skoler, som blev oprettet midt i 1800-tallet, havde vi slet ikke den folkeskole, vi har i dag.
Den pædagogiske vekselvirkning, der er mellem folkeskole og friskole er uhyre vigtig.
Ellers havde vi en folkeskole, der var statsskole.
Nu prøver man måske at gøre friskolerne til folkeskoler.
Friskolerne har en utrolig positiv indvirkning på folkeskolerne, når de repræsenterer et alternativt pædagogisk grundlag og en alternativ pædagogisk metode.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2006-10-24:
Det svar, jeg fik her, gjorde mig i virkeligheden ikke mindre bekymret, for jeg er udmærket klar over, der er forskel på København og Århus og så resten af landet.
Jeg kommer jo tilfældigvis fra resten af landet selv og ikke fra København, så det er jeg ganske udmærket klar over.
Jeg kan jo også godt have den her forestilling om, at det søreme er fantastisk med en socialistisk friskole frem for en eller anden stokborgerlig oppe nord for København-skole, og jeg kan da også godt forfalde til at synes, at det sikkert er ganske fint, fordi de der lærer nogle ting, der er mere fornuftige end deroppe.
Men i bund og grund synes jeg jo, at folkeskolen skal være det fælles grundlag.
Den skal være for alle, altså både de unger, der ellers ville blive sendt på den borgerlige, og de socialistiske unger.
Så om den er progressiv eller ikke progressiv, er sådan set hip som hap for mig, fordi folkeskolens tanke og det, der gør, at jeg erklærer den min kærlighed, jo er, at det er børn fra alle lag, der kommer, og fra alle typer af hjem med alle typer af holdninger.
Så selv for de skoler, hvor jeg har sympati for, at de har oprettet dem, synes jeg, at det er problematisk, fordi det bliver hevet ud af folkeskolens regi.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2006-10-24:
I SF evner vi at sondre mellem den problematik, der hersker i Danmarks største byer, f.eks. Århus og København, hvor ressourcestærke og velstående familier har det med at sætte deres børn i privatskoler, og hvordan det i øvrigt er ude i det ganske land i de små lokalsamfund, hvor frie skoler opstår på baggrund af engagerede forældrekredse.
Der ser vi en sondring i SF.
Vi ser også problemerne i de større danske byer, hvor flere og flere putter deres børn i private skoler, som ikke har nogen væsensforskellighed fra folkeskolen, andet end at de er private og kan sortere i elevgrundlaget.
Den problematik er vi fuldt bevidste om i SF og er bekymrede over den, og derfor synes vi simpelt hen ikke, at man med strukturreformen i hånden skal hakke på friskoleloven.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2006-10-24:
Jeg kunne egentlig godt i forlængelse af det sidste spørgsmål tænke mig at vide: Hvad skal niveauet for de her friskoler være?
Jeg kan sige, at personligt bliver jeg sådan set glad over sådan en statistik, og det er jo ikke, fordi jeg vil afskaffe friskolerne som begreb.
Jeg synes, det er en rigtig god idé, at vi har friskoler i vores samfund.
Men jeg vil sådan set gerne have, at der er langt, langt færre, end der er nu.
Hvad ligger vi på?
12-13 pct. af ungerne i dag går i friskole, i Københavnsområdet er det over 25 pct.
Hvor skal niveauet ligge?
Jeg bliver altså personligt glad, når jeg hører, at der er færre friskoler, end der var sidste år.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2006-10-24:
Jeg er ganske overordentlig sikker på, at kommunalbestyrelser, som netop ikke af gustne økonomiske grunde, men af et rent hjerte, ønsker at forbedre folkeskolen i den pågældende kommune, også formidler den viden til forældrene, som så netop derfor ikke ønsker at oprette en friskole.
Hvis det er for at højne folkeskolen i en kommune, at man lægger skoledistrikter sammen eller laver om, eller hvad man end gør, så er det jo netop, at forældrene ikke får lyst til at starte en friskole.
Christine Antorini (S), 2006-10-24:
Nogle gange er det økonomi, men det kan også være, fordi man ønsker, hvis man nedlægger en lille folkeskole og slår den sammen med en anden, at få økonomi til at modernisere lokaler, investere i nye og bedre materialer, få råd til at lave en bedre koordineret efteruddannelse, og frem for alt får man en større faglig volumen, sådan at ungerne i langt højere grad f.eks. kan blive undervist af folkeskolelærere i fag, som har det som deres linjefag.
Det er sådan nogle kvalitetsmæssige overvejelser, der også ligger bag, når kommunalbestyrelser beslutter sig for at nedlægge en mindre skole.
Derfor vil jeg gerne spørge fru Pernille Vigsø Bagge, der lige har erklæret folkeskolen sin store kærlighed, hvordan ordføreren så vil sikre, at de kommunalbestyrelser, der ikke bare gør det af gustne økonomiske grunde, men faktisk ud fra kvalitetsovervejelser, alligevel kan lave en god folkeskole?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2006-10-24:
SF elsker folkeskolen af hele sit hjerte og hele sin sjæl og hele sit sind.
Det skal der aldrig herske nogen tvivl om, og vi mener, folkeskolen skal være grundlaget for den danske grundskole.
Men når der indgås folkeskoleforlig, hvor folkeskolen mere og mere kommer til at ligne en statsskole med standardiserede test osv., så er vi da betænkelige.
Det skal ikke ændre på, at vi stadig væk synes, at folkeskolen skal være grundlaget.
Men når vi synes, at de frie skoler kan være et godt alternativ til folkeskolen, er det netop, fordi folk her får lov til på egen pædagogiske, holdningsmæssig basis at etablere noget, som de synes er spændende og godt for deres børn.
Det synes vi er en rigtig god rettighed og en rigtig god lov.
Med hensyn til det her lovforslag synes vi, det er fuldstændig forkert, at man på grund af en strukturreform, som jeg også sagde i mit ordførerindlæg, skal gå ud og slå friskolerne oven i hovedet.
Det er jo ikke friskolernes skyld, at strukturreformen fordrer skolelukninger.
Christine Antorini (S), 2006-10-24:
Jeg står her og bliver lidt i tvivl om, hvor meget hjerte SF egentlig har i forhold til folkeskolen.
Det kunne jeg godt tænke mig at fru Pernille Vigsø Bagge siger lidt om, fordi det lyder, som om det bedste af alle verdener i virkeligheden ville være, at der kom langt flere friskoler, og så må jeg jo forstå, at det er på bekostning af folkeskolen, eller hvordan skal jeg forstå den melding, der kommer fra SF?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2006-10-24:
Sikke noget rod, kunne man fristes til at sige.
Men sandheden er jo, at det her ikke er noget rod, det er oprydning.
Det er regeringens form for oprydning efter en strukturreform, en kommunalreform, som uden tvivl vil betyde folkeskolelukninger over hele landet.
Vi ved det, fordi vi hørte det ved høringen i Landstingssalen sidste forår.
Der er kun effektiviseringsgevinster for kommunerne, hvis der lukkes skoler.
Nu kunne man jo sige noget om Niels Egelund og niveauet på de små skoler, men vi må hellere holde Egelunds uvidenskabelige sondringer ude af det her lovforslag.
Forslaget har jo til formål at hindre borgerne i at starte en friskole med tilskud, hvor der just er lukket en folkeskole, ved at flytte anmeldelsesfristen tilbage til et år før skolestart, så kommunernes planlægning bliver lettere.
Undervisningsministeren skriver i sine bemærkninger til høringssvarene: Det er hensigtsmæssigt, at oprettelse af en fri grundskole ikke sker som en spontan impulshandling i ønsket om i friskoleregi at bevare en mindre skole.
Altså folk, der uanset årsag har prøvet at starte en friskole, tror jeg ikke vil betegne oprettelsen af en skole som en spontan impulshandling.
Sandheden er, at langt de fleste friskoler, der opstår på baggrund af folkeskolelukninger, slet ikke klarer sig, hvis de ikke tilbyder et reelt alternativ, pædagogisk og metodemæssigt, til den tidligere folkeskole.
Derfor er lovforslaget altså også et alvorligt indgreb i borgernes og forældrenes ret til at bestemme over deres egne børns undervisning.
Og kom nu ikke og sig, at de bare selv kan betale hele regningen, hvis de vil have en friskole i lokalområdet, hvor den nedlagte skole lå.
Friskoleloven eksisterer netop, fordi man skal have ret til at ønske sig noget andet end folkeskolen for sine børn.
I SF ser vi også helst, at man vil basere sig på andet end geografisk placering og lokale følelser.
Men vi skal altså ikke fra centralt hold skabe flere hindringer for etableringer af frie skoler på baggrund af en misforstået strukturreform.
Ministeren sagde for præcis 1 år siden – dengang regeringen fjernede befordringsfradraget – at man måtte kalde ham Mads, hvis der ikke var flere friskoler ved samme tid næste år.
Så det er altså kun tiltaleformen her i Folketinget, der afholder mig fra at kalde ministeren for Mads.
Folk er – endnu da – i deres gode ret til at etablere en skolekreds, og jeg synes, vi skal lytte til Dansk Friskoleforening, som ønsker at fastholde anmeldelsesfristen, der er den 1. februar.
SF kan ikke støtte dette forslag.
Bente Dahl (RV), 2006-10-24:
Jeg mener, det er demokratisk legitimt og en demokratisk ret, som jeg står her og slås for, nemlig at alle forældre har ret til at oprette en friskole med alt det, som det indebærer.
Jeg har også sagt flere gange i aften, at det jo ikke er noget, man sådan bare gør.
Det er et meget stort arbejde at oprette en friskole.
Man overvejer det, man samler penge ind, man laver vedtægter, man organiserer sig.
Det er en demokratisk ret, og den vil jeg slås for.
Om det er en nedlagt folkeskole eller en anden bygning, vi taler om, vil jeg slås for den demokratiske ret til at oprette en friskole der.
Jesper Langballe (DF), 2006-10-24:
Sagen er vel egentlig den, at ved at man ændrer anmeldelsesfristen, siger man: I må gerne oprette en friskole på et eller andet værdigrundlag, men I må altså ikke i det øjeblik, hvor kommunen har besluttet, at folkeskolen skal nedlægges, oprette en friskole.
Nu vil jeg gerne spørge fru Bente Dahl om, hvad hendes egen mening er.
Vi har et lille landsogn, som har haft sin egen skole i hundreder af år, og hvor der er en foredragsforening, som mødes i den skole.
Pludselig bortamputerer man livsnerven i det sognesammenhold ved at sige: Nu lukker vi skolen.
Synes fru Bente Dahl ikke, at det er fuldstændig demokratisk legitimt, at det i sig selv er grundlaget for, at forældrene siger: Nej, søreme nej, det vil vi have lov til at bevare, vi opretter en friskole?
Bente Dahl (RV), 2006-10-24:
Der var ikke så mange spørgsmål i det, fru Pernille Rosenkrantz-Theil sagde; det var mere en kommentar, som jeg hørte det, men jeg vil gerne kommentere kommentaren.
Jeg ser nemlig den lov som en mulighed.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2006-10-24:
... har en indflydelse på, hvordan det fordeles.
Altså, intentionerne i grundloven og situationen i dagens Danmark er to meget forskellige ting, for den grundlov er ret gammel.
Men eftersom intentionerne i grundloven er lavet for 150 år siden, hvor situationen givetvis ville være den samme, og hvor endnu færre ville kunne gå på privatskole, mener jeg simpelt hen ikke, at det giver nogen mening at tale om intentionerne i grundloven og så bringe dem ind i situationen i dagens Danmark.
Jeg vil gerne sige, at noget af det, jeg synes er væsentligst i vores grundlov, sådan set er, at den åbner mulighed for, at der ikke er skolepligt, men undervisningspligt.
Det vil sige, at enhver borger i dette land, der ville ønske at undervise efter andre principper end dem, man anvender i folkeskolen, skal være hjertens velkommen til at gøre det.
Men enhver borger, der ønsker det i dette land, skal ikke være sikker på at få statstilskud, for hvis man skal have statstilskud, så gælder fællesskabets præmisser, og så betyder det, at de fælles demokratisk valgte organer, herunder kommunalbestyrelsen ...
Bente Dahl (RV), 2006-10-24:
Jeg kan sagtens bekræfte det, det var mig selv, der læste grundlovens § 76 op.
Jeg har den ikke med her, og jeg kan den ikke udenad, men det, jeg taler om, er intentionerne, der står i grundlovens § 76.
De intentioner, der er i den grundlovsparagraf, går ud på, at forældre skal have mulighed for at kunne få deres børn undervist ifølge deres egne holdninger.
I dagens Danmark vil jeg gerne se den skole, der kan bruge den mulighed og eksistere uden statstilskud.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2006-10-24:
Det her med at intentionerne er i strid med grundloven synes jeg sgu alligevel var lidt interessant – undskyld jeg bandede – fordi mig bekendt står der ingenting i grundloven om, at der skal ydes statsstøtte til friskoler.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig, at fru Bente Dahl gentog den paragraf, som blev læst højt, for det her handler jo om dem, der skal anmelde en fri grundskole, der ønsker statstilskud.
Og hvis man har lyst til at oprette en friskole eller en privatskole efter et hvilket som helst grundlag, man finder rigtigt, skal man være så hjertens velkommen, man får bare ikke en krone i tilskud, medmindre man overholder den her anmeldelsesfrist.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2006-10-24:
Nu var der ikke noget rigtigt spørgsmål, men jeg kan så forsikre om, at jeg ikke har udtalt mig om, at det her var en massakre på nogen som helst måde.
Jeg har bare udtalt, at jeg ikke synes, vi skal indføre yderligere stramninger i forhold til friskoleloven.
Med hensyn til FGF og Dansk Friskoleforening har jeg læst deres høringssvar, og jeg accepterer dem og kigger på dem osv.
Men vi er et politisk parti, som danner vores egne holdninger og ikke gør det ud fra de høringssvar, vi ser.
Det eneste, jeg tilkendegav i mit svar, var, at lige præcis Dansk Friskoleforenings forslag om en anden anmeldelsesfrist kan vi bakke op om.
Men hvad vi i øvrigt beslutter som politisk parti, sker ikke på grundlag af de høringssvar, der er.
Det formoder jeg heller ikke De Konservative gør.
Walter Christophersen (DF), 2006-10-24:
Formålet med dette lovforslag er at modernisere og justere taxiloven i overensstemmelse med den fremtidige kommunalstruktur.
Kommunerne får efter lovforslaget mulighed for at etablere kommunale fællesskaber, som kan administrere taxiloven i flere tilgrænsende kommuner.
I dag er der alene i hovedstadsområdet en fælles administration, som udføres af Storkøbenhavns Taxinævn.
Det kan ske i tilfælde, hvor det vurderes nødvendigt for at sikre en tilfredsstillende kundebetjening.
Lovforslaget indebærer endelig en ændring af kommunernes adgang til at undtage taxitilladelser fra tilslutningspligten til en bestillingscentral.
Formålet med denne bestemmelse er at fastholde kommunernes mulighed for at gennemføre en fleksibel administration af taxiloven.
I dag skal undtagelser fra tilslutningspligten kombineres med krav om, at den pågældende vognmand alene må køre i geografisk begrænsede områder.
Kommuner med 20.000 indbyggere eller derover skal efter forslaget ikke længere behæfte fritagelser med vilkår, der indskrænker udnyttelsesmulighederne.
Dansk Folkeparti bemærker, at regeringen ikke for nuværende finder anledning til at tage initiativer til en egentlig liberalisering af taxierhvervet.
Dansk Folkeparti har noteret sig, at SKAT, Konkurrencestyrelsen, FDM samt Forbrugerrådet ikke har haft bemærkninger til lovforslaget, og at Storkøbenhavns Taxinævn endvidere har tilsluttet sig lovforslaget.
Dansk Folkeparti ønsker at sikre sig, at taxivognmænd, som har fået dispensation fra at tilslutte sig bestillingskontorerne, også får andel i den kommunale kørsel med særligt henblik på servicering af yderområderne.
Dansk Folkeparti ønsker endvidere, at de originale taxitilladelser, som dags dato skal opbevares i køretøjet, udskiftes med en bekræftet kopi.
Originale dokumenter bør ikke være anledning til bekymring hos taxivognmændene ved eventuelt indbrud i eller tyveri af køretøjet.
Dansk Folkeparti ser lovforslaget til trods meget alvorligt på den fremtidige taxiservicering af de mindre danske byer samt af de danske landdistrikter.
Under udvalgsbehandlingen vil Dansk Folkeparti anmode transport- og energiministeren om skriftligt at forholde sig til denne bekymring. Dansk Folkeparti kan tilslutte sig lovforslaget.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-10-24:
Skal jeg forstå ministeren sådan, at der – det er et teknisk spørgsmål – reelt ikke bliver nogen mulighed for at lave de terminaler sådan, at både modulvogntog og godsbane går ind i de samme terminaler?
Men i forbindelse med en omlastningsterminal er det altså et spørgsmål om, at man skifter fra den ene form for lastbiltrafik til den anden, altså bynær og ikkebynær.
Man ville typisk også lægge dem i forbindelse med godsterminalerne, det ville være naturligt, eller de store transportcentre ligesom dem, vi efterhånden kender mange steder fra, Slagelse, Vejle og en masse andre steder.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Magnus Heunicke (S), 2006-10-24:
Taxa, taxa, hvor er du, taxa, taxa, kom her nu.
Det er måske ikke stor poesi, men det siger meget godt, at taxierhvervet og de mennesker, der er beskæftiget i den sektor, udfører et stort og vigtigt stykke arbejde, som er helt nødvendigt, for at samfundet kan fungere, for at holde sammen på Danmark.
Der er fornuftige argumenter for lovforslaget, der set ud fra en socialdemokratisk vinkel faktisk giver kommunerne mere frihed til at tilrettelægge tingene til borgernes bedste, og det er noget, vi ikke ser så meget af lige i øjeblikket.
Her er det helt centralt at sikre, at demokratiet fungerer i de kommunale fællesskaber.
Forslaget indeholder også en ændring af kommunernes mulighed for at give vognmænd lov til at være undtaget fra tilslutningspligten til bestillingscentralen.
Den mulighed for undtagelse har hidtil været en garanti for, at man også i yderområderne kunne regne med, at det var muligt at få lokket en taxa derud.
De nye regler ophæver det tidligere krav om geografisk begrænsede områder, og her vil Socialdemokraterne i udvalgsarbejdet sikre sig, at det ikke må gå ud over taxikørslen i områder med færre indbyggere.
Med disse bemærkninger kan vi Socialdemokrater støtte forslaget.
Karen Hækkerup (S), 2006-10-24:
Så vil jeg bare sige tusind tak for svaret.
Jeg vil glæde mig til at følge opfølgningen på denne historie, for det lader til, at den måske kan ende lykkeligt, og det vil jeg på det danske folkestyres vegne – og jeg tror sådan set også på mange andres vegne – synes er den eneste løsning, der vil være rigtig klædelig.
Så tak for svaret.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Rikke Hvilshøj (V), 2006-10-24:
Nej, jeg har ikke drøftet sagen med sundhedsministeren, men blot sige, at hvis det var sådan, at vi havde fakta, der sagde, at hvis vedkommende blev sendt hjem til døden, ville vi selvfølgelig ikke gøre det.
Karen Hækkerup (S), 2006-10-24:
Jeg er bare bekymret for, om vi ikke som samfund er ved at sende en kvinde ud til den sikre død og dermed til en fremtid, hvor hendes to børn skal indstille sig på at måtte leve uden en mor.
Det synes jeg sådan set ikke er noget, som vi skal tage ansvar for.
Men for nu at holde det helt personlige fuldstændig ude vil jeg prøve at stille et meget konkret spørgsmål.
Af avisartiklen fremgår det, at ministeren har meddelt i det svar, som kvinden har fået på, om hun kan blive i Danmark, at anoreksi i sig selv ikke er en fysisk eller psykisk sygdom, som er af meget alvorlig karakter.
Jeg vil bare spørge: Er det en handel, ministeren har indgået med sundhedsministeren?
Jeg sidder i Sundhedsudvalget, og her er psykisk sygdom og anoreksi faktisk to sider af samme sag.