runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Jespersen (SF), 2002-05-08:
Jeg vil gerne bede miljøministeren om at forklare, på hvilken måde den kommende rapport fra Hjortnæs-udvalget kan medvirke til, at man helt konkret kan igangsætte et arbejde med at finde årsagen til, at der ikke er nogen fisk tilbage i et meget stort område nord for Fyn.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-05-08:
Jeg synes ikke, det er helt klart, om ministeren oplever, at han selv har et ansvar på det her område, eller om det ligger under Fødevareministeriet og under Danmarks Fiskeriundersøgelser.
Jeg vil gerne have ministerens svar på, om han mener, at det her også er et område, som han agter at prioritere og senest komme med udspil i oktober 2002 til, hvordan man kan få undersøgt ordentligt.
Hans Christian Schmidt (V), 2002-05-08:
Det er ikke svært for mig at rose den tidligere regering for at have nedsat udvalget, men jeg vil godt lige fortsætte, for det vil måske give den afklaring, jeg tror, der lige kan ligge i det.
Jeg vil så fortsætte med at citere fra kommissoriet:
»For så vidt angår deres indvirkning på fiskeressourcerne, er de nævnte andre faktorers vægt og eventuelt indbyrdes sammenhænge i en del tilfælde dårligt dokumenterede, ligesom der kan være tale om ukendte variationer over tid og fra sted til sted.
Usikkerhed omkring betydningen af sådanne faktorer vanskeliggør den løbende rådgivning om sikre biologiske grænser for en bestand og dermed, hvornår et fiskeri er bæredygtigt....«
Det er så også derfor, man har vurderet
, at når Hjortnæs-udvalgets rapport ligger klar, vil man kunne vurdere, hvad vi så gør, og det skal selvfølgelig ske sammen med Fødevareministeriet og Miljøministeriet. Jeg har noteret mig - men det er jo områder, der ligger lidt væk fra det, jeg direkte har med at gøre - at fra DFU arbejder man med måske at lave en aktionsplan.
Man har gjort det andre steder.
Så må jeg bare bede spørgeren om, at spørgsmålet så rettes til fødevareministeren.
Nicolai Wammen (S), 2002-05-08:
Regeringen ødelægger hermed en utrolig vigtig mulighed for at gøre miljøet i Europa bedre og også, når man taler om mest miljø for pengene, virker det absurd, at regeringen netop har valgt at skære ned her.
Samtidig har man også set, hvordan bl.a. disse landes regeringer indtrængende har appelleret til både miljøministeren og statsministeren om ikke at skære ned netop her, fordi man slås med så store problemer.
Disse indtrængende appeller har tilsyneladende ikke gjort indtryk på regeringen, og det, vi gerne vil vide i dag, er hvorfor ikke. Hvad er det, som man ikke mener er vigtigt at fortsætte i disse lande?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-05-08:
Det lyder for mig som et udvalg, der skal belyse, om der skal ske begrænsninger i fiskeriet, og det, mit spørgsmål går på, er jo sådan set noget andet, nemlig at få en undersøgelse af, hvad det er, der er årsagen til, at der er et stort område fra Lillebælt, Nordfyn og op mod Samsø, hvor der er udbredt fiskedødt, og det område ser ud til at sprede sig.
Tak for svaret.
Jeg vil gerne have, ministeren uddyber, hvad det er for et kommissorium, Hjortnæs-udvalget har, inden jeg går videre i mine spørgsmål.
Hans Christian Schmidt (V), 2002-05-08:
TV Fyn bragte i sit indslag den 29. april 2002 information
om, at der er et stadig større fisketomt havområde fra Lillebælt og nord for Fyn ind til Samsø.
Ifølge oplysninger fra Danmarks Fiskeriundersøgelser findes der ingen officiel statistik, som alene omfatter lokalområdet nord for Fyn.
Den nedgang i fiskefangsten i dette område, som de lokale erhvervsfiskere beskriver, passer ikke ind i det generelle billede for Bælthavet og den vestlige Østersø.
Danmarks Miljøundersøgelser oplyser, at der kan være flere miljømæssige forklaringer på, hvordan et fisketomt område kan opstå.
Det kan f.eks. være iltsvind eller påvirkning fra miljøfarlige stoffer.
Iltsvind kan påvirke fiskebestande på flere forskellige måder.
Lave iltkoncentrationer kan påvirke fiskene direkte med det resultat, at de enten flygter eller dør.
Indirekte kan iltsvind bevirke, at fiskenes fødegrundlag forsvinder, fordi bundfaunaen dør.
DMU oplyser, at området nord for Fyn har årlig tilbagevendende iltsvind, men at det tilsyneladende ikke har medført dramatiske ændringer i forekomsten af bundfaunaen.
Hvis - altså hvis - der er en miljømæssig forklaring på de lokale oplysninger om nedgang i fiskebestanden, tyder det derfor på, at det enten er en direkte effekt af iltsvind eller det kan være forårsaget af andre årsager, herunder eventuelt af miljøfarlige stoffer.
Fra det nationale overvågningsprogram for vandmiljøet ved vi, at danske fisk indeholder spor af forskellige miljøfarlige stoffer.
I hvilket omfang disse stoffer påvirker fiskene, er ikke kendt.
DMU oplyser, at det er muligt, at fisk, der er stressede af sult og/eller iltmangel, er mere følsomme over for miljøfarlige stoffer.
Det nuværende videngrundlag om sammenhængen mellem miljøforhold og påvirkningen af fiskebestanden er begrænset, men det er bl.a. det, som vil blive belyst af det såkaldte Hjortnæs-udvalg, som er nedsat i Fødevareministeriets regi.
Udvalgets rapport skal ifølge kommissoriet foreligge inden den 1. oktober 2002.
Når der således foreligger en rapport fra udvalget, der belyser den samlede problemstilling, vil jeg i samråd, men det skal jo selvfølgelig være i sammen med fødevareministeren, da Hjortnæs-udvalget netop ligger i Fødevareministeriets regi, tage stilling til, hvorvidt sagen giver anledning til videre foranstaltninger.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-05-08:
»Hvad agter ministeren at foretage sig for at finde årsagen til, at et stadig voksende område nord for Fyn er ramt af fiskedød?«
Hans Christian Schmidt (V), 2002-05-08:
Nu har jeg jo sådan set ikke rigtig siddet og diskuteret med mig selv
, om jeg kan finde på det, for det indgik slet ikke på det tidspunkt.
Det var faktisk ret hurtigt ude.
Siden har jeg jo kun kunnet notere mig ud af de rapporter, jeg har læst, at der bliver kvælstofafgiften jo i hvert fald gennemgået som at være et meget effektivt middel. I hvor høj grad der findes andre?
Men om det betyder, at det skal med, må vi lade forhandlingerne vise.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-05-08:
Ministeren glemte desværre endnu en gang at svare på mit sidste spørgsmål, nemlig om ministeren kan komme på et enkelt andet virkemiddel, der økonomisk er mere effektivt end en kvælstofafgift på det her område.
Hans Christian Schmidt (V), 2002-05-08:
Jamen jeg vil gerne kvittere for, at jeg ikke kunne drømme om over for de forligspartier, der møder op, at sige, at der er visse ting, man ikke må foreslå.
Sådan kan jeg godt lide at forhandle, og det, der skaber gode resultater, er jo ofte, at der er forskellige synspunkter og forslagsmodeller til, hvordan vi løser opgaverne.
Det synes jeg kun er en god måde at gøre det på, så det kan man rolig tage som en anerkendelse af, at jeg vil se positivt på de ting, der kommer, og så diskuterer vi ud fra det, der måtte være der.
Jeg har jo også læst de rapporter, som fru Anne Grete Holmsgaard lægger op til her, der findes i øvrigt flere end dem, men det er så noget helt andet.
Det er jo klart, at en afgift altid vil kunne målrettes
meget præcist her.
I hvert fald i de undersøgelser, jeg har set, er det blevet bragt op sådan, men der er jo andre forhold, der spiller ind.
Så jeg er nødt til at sige, at jeg ikke kommer tættere på det i dag, end at jeg gerne vil diskutere det med forligspartierne, men jeg synes, vi skal tage alle mulighederne og diskutere åbent fra starten.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-05-08:
Jeg tager en del af det, som ministeren sagde, som udtryk for, at en kvælstofafgift vil indgå som et af virkemidlerne, der bliver præsenteret i forbindelse med forhandlingerne om en vandmiljøplan III, og det vil jeg gerne have en be- eller afkræftelse af.
Men jeg spurgte faktisk også, om ministeren kan komme på et andet virkemiddel, der økonomisk er mere virkningsfuldt og hensigtsmæssigt og effektivt end netop en kvælstofafgift på det her område.
Hans Christian Schmidt (V), 2002-05-08:
Jeg synes sådan set, det er lidt kedeligt, at hr. Jørn Jespersen sådan gennemgår, hvad de andre spørgere har fået af svar.
Sådan oplevede jeg det da slet ikke.
Jeg oplevede da, at hr. Keld Albrechtsen var tilfreds med, at ministeren åbnede for, at der måske kunne komme flere partier med.
Jeg er da glad for, at hr. Keld Albrechtsen tog meget positivt imod det, og det vil jeg da også kvittere for.
Regeringen har jo venner alle steder.
Det kan vi jo ikke sådan sidde og kigge på, men det er da rigtigt nok, at også blandt landmænd er der nogle, der synes, at regeringen her er bedre end den, der var før.
Men sådan vil det jo være spredt ud over det hele.
Jeg vil bare ikke her begynde at diskutere nogen af midlerne, for jeg har dårlige erfaringer med, at det giver en god debat.
Der kan man jo sige, at det er utilfredsstillende, men det er jo et valg, jeg træffer, og jeg vil altså gerne starte med at diskutere det med forligspartierne først.
Jeg vil kun sige om skattestoppet, som jeg er enig i er fantastisk godt, at dette skattestop forhindrer jo ikke, at man med miljøafgifter kan lade én miljøafgift gå op og en anden gå ned, bare balancen er der.
Miljøområdet er netop undtaget.
Så jeg er fuldstændig enig i, at det er et virkelig godt system, der dér er blevet konstrueret.
Derfor er det jo også, at alle muligheder er åbne, når vi mødes til debat.
Jørn Jespersen (SF), 2002-05-08:
Jeg tror ikke, at ministeren under det foregående spørgsmål svarede på et eneste af de konkrete spørgsmål, der blev stillet, og for nu at få bare en lille chance for at få et svar fra ministeren, så vil jeg nøjes med at stille et helt enkelt og meget kort spørgsmål: Er regeringen indstillet på, at en kvælstofafgift indgår i forhandlingerne, når ministeren indbyder forligspartierne til forhandling?
Hans Christian Schmidt (V), 2002-05-08:
Men det er jo sådan set netop det kommissorium, der hedder Kommissorium for udvalg og miljøpåvirkning af fiskeriressourcer, og hvis man tager selve baggrunden for det, som jo er Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri, hedder det: »Fiskebestande i danske farvande indgår i ofte snævert balancerede økologiske systemer, der er underkastet meget forskelligartede menneskeskabte og naturgivne påvirkninger.
Den gensidige afhængighed fordrer en regulering af erhvervet, der sikrer både økonomisk og miljømæssigt bæredygtigt fiskeri.
Andre faktorer, der påvirker ressourcegrundlaget og dermed erhvervets udviklingsmuligheder, omfatter bl.a. klimaændringer, miljøfremmede stoffer, habitatændringer, f.eks. råstofindvinding og anlæg på havet, eutrofiering, topprædatorer, havpattedyr, havfugle osv.
For sådanne påvirkninger kan der direkte eller indirekte være tale om såvel menneskeskabte som naturlige årsager.
Disse faktorers betydning for fiskeressourcerne vurderes typisk som bivirkninger, der kun i begrænset omfang har ført til overvejelser om regulerende indgreb.« Jeg kan godt gå videre, men som man sikkert allerede nu kan høre i de sætninger, er vi inde at kigge på klimaændring, miljøfremmede stoffer osv.
Det er altså hele det udvalgsarbejde, Hjortnæs-udvalget, som blev igangsat af den tidligere regering.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-05-08:
Jeg er glad for, at ministeren forholder sig åbent til muligheden for, at forhandlingerne kan blive udvidet til på et tidspunkt at omfatte alle Folketingets partier.
Ministeren henviser til, at Enhedslisten også på et tidligere tidspunkt har rejst spørgsmålet om kvælstofafgift.
Det er fuldstændig rigtigt, og jeg vil godt spørge ministeren, om det ikke er den helt enkle kendsgerning i den her sag, at når vi taler vandmiljø, er det det redskab, som giver mest miljø for pengene.
Hvis man havde lyttet lidt mere til Enhedslisten i de forhandlinger, der var dengang, så ville man altså allerede på nuværende tidspunkt have fået meget mere miljø for de samme penge, endda for færre penge, fordi en sådan afgift jo også er en indtægt.
Vi foreslår ydermere, at man kunne tilbageføre provenuet af en sådan afgift til erhvervet selv, for det var ikke for at straffe erhvervet, det var for at opnå en miljøgevinst.
Så jeg vil da godt spørge ministeren, om ikke de tanker, Enhedslisten dengang fremførte, faktisk nu er ved at være modne til at kunne gennemføres i praksis.
Hans Christian Schmidt (V), 2002-05-08:
Som jeg tidligere har sagt, vil den danske miljøstøtte til Østeuropa fortsætte med samme aktivitetsniveau helt frem til 2004.
Det er det, der ligger i planen, det fremgår også af det, som jeg tidligere har sagt i besvarelse nr. 7 til Folketingets Finansudvalg den 2. maj 2002: Regeringen har tilkendegivet, at den inden sommerferien vil optage forhandlinger med partierne bag Mifresta-aftalen om grundlaget for Mifresta-rammen efter 1. januar 2004 i forbindelse med udvidelsen af EU.
Bare lige for at få slået fast, at det er den diskussion, vi har. Igangværende projekter fortsætter, som det hele tiden har været planlagt.
Det gælder naturligvis også indsatsen i Bulgarien, Rumænien og Moldova.
Når det er sagt, er det korrekt, at regeringen jo med den nye strategi for den danske Øststøtte i årene 2002 og 2003 primært fokuserer på landene i Østersøregionen.
Det er her, Danmark har de bedste forbindelser og bedst kan bidrage til udviklingen.
Samtidig vil tyngden i den danske indsats naturligvis især ligge på de områder, hvor vi har særlige forudsætninger for at hjælpe, og som miljøminister er jeg glad for, at miljøet stadig vil være det vigtigste indsatsområde for Øststøtten.
Jeg vil sørge for, at der også bliver midler til en fornuftig afrunding af den danske indsats i de østeuropæiske lande uden for Østersøregionen.
Fremover må vi forvente, at en stor del af hjælpen til de østeuropæiske lande vil komme fra EU.
Det gælder både de lande, der bliver medlemmer i første runde, og de lande, der som Rumænien og Bulgarien nok må vente nogle år endnu. Jeg og mit ministerium vil blive ved med at følge udviklingen i disse lande.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-05-08:
Jeg synes, ministerens svar her mest af alt bærer præg af fup, svindel og kreativ bogføring.
Det er simpelt hen pinligt, at regeringen på det her område konsekvent undlader at svare på det, der bliver spurgt om, og smykker sig med lånte fjer. Jeg står her med besvarelsen på et spørgsmål, jeg har stillet finansministeren, nr. S 1903, hvor finansministeren bekræfter, at de 1,4 mia. kr., den tidligere regering havde afsat til nye projekter i Østeuropa i år, nu er blevet lavet om til 1,1 mia. kr. over 2 år.
Hvis ikke det er en massiv nedskæring, så synes jeg i hvert fald, at ministeren har en større pædagogisk opgave med at forklare, hvordan en nedskæring fra 1,4 mia. kr. på 1 år til 1,1 mia. på 2 år svarer til, at vi bare fortsætter, som vi plejer, og at der såmænd ingen ændringer er.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om ministeren er enig med sin finansminister i disse tal, og er ministeren enig med sin egen miljøpolitiske ordfører, hr. Eyvind Vesselbo, i, at der er skåret for dybt i Øststøtten?
Jørn Jespersen (SF), 2002-05-08:
Jeg kan altså bare ikke forstå, når man nu afvikler sit samarbejde med Moldova,
hvordan Venstres medlemmer af Folketingets Miljø- og Planlægningsudvalg, som deltog på turen derned, kunne sidde glade og diskutere det fremtidige samarbejde så sent som sommeren 2001.
Man snakkede om, hvilke yderligere projekter for at skaffe rent vand og ren luft og håndtere affald man kunne samarbejde om.
Man diskuterede med Moldovas Miljøudvalg, med landets præsident og med landets miljøminister, hvordan finansieringen skulle se ud, og hvilke krav vi havde til den politiske udvikling og menneskerettighederne for at udvide samarbejdet.
Det deltog Venstres medlemmer gladeligt i.
Men var det fup og svindel?
Eller var det, fordi de ikke vidste, at Venstre et halvt år efter ville afvikle samarbejdet?
Det må miljøministeren da kunne svare på.
Jeg har nu spurgt fire gange, hvornår Venstre besluttede, at vi skulle afvikle støtten til de lande og skære drastisk ned i bevillingerne.
Vil ministeren ikke være venlig at svare på spørgsmålet?
Så bliver der sagt, at vi sætter ind dér, hvor vi har særlige forudsætninger ....
Hans Christian Schmidt (V), 2002-05-08:
Jamen det har jeg sådan set svaret på mange gange
, og jeg skal gerne gøre det igen.
Nu har vi jo to gange haft det spørgsmål, så jeg vil gerne starte med at citere: »Når det er sagt, er det korrekt, at regeringen med den nye strategi ...«
- den nye strategi er den, vi lige har vedtaget - »... for den danske Øststøtte i årene 2002-2003 ...«
- jeg skal her sige, at med hensyn til 2004 bliver man, som jeg har sagt nogle gange, inviteret, og så kan vi se på det - »... primært fokuserer på landene i Østersøregionen.« Vi fokuserer på landene i Østersøregionen, fordi det er her, Danmark har de bedste forbindelser og bedst kan bidrage til udviklingen.
Det er ikke dér, Danmark har de bedste forbindelser, og det er ikke dér, Danmark bedst kan bidrage til udviklingen.
Men det er jo et valg, det er jo en prioritering.
Det er ikke sådan, at jeg skjuler, hvad det er, vi har gjort.
Jeg siger netop, at det er her, Danmark efter vores opfattelse har de bedste forbindelser og bedst kan bidrage til udviklingen.
Det kan godt være, man ikke kan lide svaret, men man kan da ikke sige, at det ikke er sådan, vi har valgt at sige.
»Samtidig vil tyngden ...« - sagde jeg videre - »... i en dansk indsats naturligvis især ligge på de områder, hvor vi har særlige forudsætninger for at hjælpe.
Det er klart, at Miljøstyrelsen kommer til at køre
langt den største del, for Øststøtten ligger jo i Miljøministeriet, og så må det selvfølgelig vælge nogle områder, hvor vi har nogle særlige fordele, og hvor vi kan støtte.
Men så spørger man: Jamen vil det så sige, at så holder vi op i Bulgarien og Rumænien og Moldova f.eks.?
Jeg har svaret flere gange: Ja!
Men man vil bare ikke høre det, så man siger: Ministeren må da kunne svare noget andet.
Men det kan jeg ikke, for det er sandt.
Vi afslutter de projekter, der er i gang, vi afrunder dem.
Det er i øvrigt også, hvad jeg har meddelt, og så kan jeg jo ikke stå her og sige noget andet.
Derfor kan man godt sige: Jamen det er da ærgerligt, at man gør det.
Ja, men det kan man jo vælge.
Der er en prioritering, og vi har sagt, at sådan og sådan vil vi gøre det.
Men man kan da ikke sige, at man ikke har fået svar på det.
Man har måske bare ikke fået de svar, man gerne vil have.
Nicolai Wammen (S), 2002-05-08:
Jeg synes, det er meget væsentligt, at vi får et svar fra ministeren på, hvad det er, der gør, at Danmark ikke har så stor indflydelse i de lande, som man kan have andre steder.
Jeg står her med et citat fra Henrik Dissing, som er leder af Verdensnaturfondens Østeuropa Program, og han siger om bekymringerne i de lande, der ikke kommer med:
»Landenes reaktioner skal især ses i lyset af, at programmet af alle parter betragtes som en stor succes, og at det faktisk giver Danmark en særlig fremtrædende profil.«
Med andre ord: Folk, der iagttager det her, folk, der har set den indsats, vi har gjort, ved, at det gør en forskel.
De ved, at det ikke bare er noget, der driver et eller andet sted hen, men at Danmark faktisk har betydet en positiv forskel i de lande, og ministeren har endnu ikke givet os et svar på, hvorfor vi ikke fortsat skal betyde en positiv forskel i de lande, når eksperterne siger, at der er al mulig grund til, at vi gør det.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-05-08:
Jeg vil gerne vide: Hvad hedder det regnskabsprincip, som Miljøministeriet bruger, når man lægger værdien af årets aktiviteter sammen med årets bevilling?
Jeg tror nok, jeg har læst en del af lærebøgerne om økonomi, men jeg har aldrig nogen sinde hørt, hvad et sådant princip hedder, og det kunne gøre det nemmere for os alle sammen i fremtiden, hvis vi fik en fælles betegnelse for denne nye måde at bedrive økonomi på.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-05-08:
Jeg vil gerne have, ministeren tror på noget.
Jeg vil gerne have, ministeren tror på finansministeren, og nu vil jeg gerne for femte eller sjette gang i dag benytte denne lejlighed til at få miljøministeren til at svare på et simpelt spørgsmål.
Det burde ikke være så svært.
Kan ministeren bekræfte, at der er skåret markant i de danske bidrag til miljøstøtte i Østeuropa?
Fra 1,4 mia. kr. i 2002, som var fra den tidligere regerings strategi, til den nuværende regerings strategi, som siger 1,1 mia. kr. over 2 år, nemlig både 2002 og 2003?
Jeg synes ikke, spørgsmålet her er særlig kompliceret, og denne gang må ministeren da have tid til at svare på det.
Ellers er jeg helt sikker på, at vi nok er flere, der vil spørge igen.
Jørn Jespersen (SF), 2002-05-08:
Ja, og siden er de skåret ned til under en tredjedel. Ministeren må tro hvad som helst for min skyld, men jeg siger bare, at jeg synes ikke, det er særlig interessant at få at vide i en spørgetid, hvor man stiller spørgsmål til en minister, hvad ministeren tror, befolkningen mener.
Jeg forventer sådan set at få et svar på, hvad ministeren mener, og hvad ministerens politik er, men det er noget mere besværligt at få at vide end at få at vide, hvad ministeren tror, befolkningen mener.
Jeg har stadig ikke fået en begrundelse for, hvorfor regeringen ønsker at afrunde, dvs. afvikle, samarbejdet på miljøområdet med de lande, der ikke kommer med.
Er det, fordi det ikke giver meget miljø for pengene?
Er det, fordi Danmark ikke har fået politisk indflydelse som tak for det?
Er det, fordi det ikke er en god idé erhvervsmæssigt set, eller hvad er årsagen til det?
Kunne vi nu ikke få et politisk svar fra ministeren på det spørgsmål?
Og så vil jeg gerne gentage et spørgsmål fra tidligere spørgsmål: Hvornår besluttede partiet Venstre, at det var partiet Venstres politik at skære så massivt ned på bevillingerne til Øststøtten?
Var det før Folketingets studietur?
Var det før valget, eller hvornår skete det?