runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tina Nedergaard (V), 2004-12-16:
Jeg tør ikke indlade mig på spådomme, om Skagen Produktionsskole overlever det første år, det næste år, det tredje år eller det fjerde år.
Det vil jeg overlade til lokalpolitikerne i Skagen at vurdere, og dem har jeg rent faktisk så stor tillid til, at jeg mener, at det er meget sandsynligt, at Skagen Produktionsskole overlever.
Men lad os overlade det til fremtiden at vise.
Det, der bare er situationen her, er, at det jo ikke er det, at det ikke kan svare sig at have en produktionsskole, som betyder, at den eventuelt lukker.
Det er, fordi man prioriterer nogle andre ting, fordi man prioriterer, at de unge mennesker kommer i gang med en kompetencegivende uddannelse.
Det ret beskedne beløb, der går til grundtilskud til en produktionsskole, skal hr. Aage Frandsen eller andre ordførere herinde ikke komme og fortælle mig er afgørende for, om en kommune ønsker at fastholde et godt lokalt tilbud til netop den gruppe unge mennesker, der ellers alternativt meget let ender i kontanthjælpskøen.
Aage Frandsen (SF), 2004-12-16:
Jeg er ikke bosiddende i Nordjylland, og jeg er ikke valgt i Nordjylland.
Fru Tina Nedergaard har derimod den kvalifikation.
Skagen Produktionsskole er en af de produktionsskoler, der sandsynligvis lukker, ikke fordi man bliver en del af Frederikshavns Kommune, for det sker inden da.
Hvorfor sker det inden da?
Det gør det, fordi det ville være så dyrt for Skagen Produktionsskole at blive opretholdt, og det har Skagen Kommune nok ikke råd til.
Det næste, der sker, er så, at unge mennesker i Skagen mangler dette tilbud.
Det vil sige, at den hjælp til at komme videre i en erhvervsuddannelse eller en anden kompetencegivende uddannelse kan de ikke få, medmindre de tager til Frederikshavn.
Hvad er så risikoen?
Den er, at de ikke tager til Frederikshavn.
Alt det her sker, inden den nye storkommune Frederikshavn kunne tage stilling til, om Skagen Produktionsskole skulle opretholdes.
Tina Nedergaard (V), 2004-12-16:
Det er meget, meget tydeligt, at oppositionen ikke er enig med regeringspartierne i, hvilke effekter dette vil få for de unge menneskers mulighed for at komme på produktionsskole.
Jeg mener fortsat, at vi med det lovforslag, der ligger her, og også med afvisningen af ændringsforslaget har en produktionsskoleform, som giver et rigtig godt tilbud til unge mennesker, og jeg ser ikke, at dette lovforslag på nogen måder kan ændre det.
Men jeg vil gerne brede det lidt ud og sige: Når vi ser på produktionsskolerne, så er vi også nødt til at se på den målgruppe af elever, som vi taler om her.
Der har vi også skaffet nogle nye tilbud, så det ville jo ikke være unaturligt, om aktiviteten ville være en lille smule aftagende på produktionsskolerne i årene frem, for vi har jo lavet nogle nye, spændende, kompetencegivende uddannelser i erhvervsuddannelsessystemet.
Dette lovforslag er ikke et dårligt lovforslag.
Det er et forslag, som retter sig mod, at de store kommuner, som vi også får fremover, kan tage et ansvar for de unge mennesker, de har i kommunen.
Der er nu ikke grund til at være trist.
Vi har fortsat et rigtig godt tilbud på de danske produktionsskoler, også efter dette lovforslag, og lur mig, om ikke vi også vil opleve, at aktiviteten vil fastholdes på måltallet også i de kommende år.
Det er min klare forventning.
Det er da også, har jeg bemærket, ministeriets klare forventning, eftersom det fremgår af lovforslaget.
Så det er ikke en trist dag, det er en god dag.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-12-16:
Jeg synes måske, det er en smule trist, at Venstres ordfører ikke er klar over, at den styringsmekanisme, man anvender, får en konsekvens.
Den får lige bestemt den konsekvens, som er beskrevet, at de unge mennesker, som måske har vanskeligst ved at komme i gang, ikke får det her ekstra tilbud.
Det er det, som Venstre fjerner.
Det siger altså meget om, hvor Venstre står politisk.
Jeg synes, det er en trist dag, man forsøger at gennemføre det her på, og at man får det endeligt gennemført her ved tredje behandling i morgen.
Tina Nedergaard (V), 2004-12-16:
Der var vist ikke så meget et spørgsmål i det, mere en opfordring til, at jeg skulle tænke, og det vil jeg så forsøge på bedste vis.
Det, der undrer mig en lille smule i debatten her, er, at der bliver ved med at være fokus på, at vi fjerner muligheder fra eleverne.
Det gør vi ikke.
Vi fastholder måltallet.
Vi fastholder frit optag.
Det, vi gør, er, at vi siger, at kommunerne får en større del af det økonomiske ansvar for produktionsskolerne.
Det er ikke at fjerne muligheder, det er at åbne for lokal prioritering, set i lyset af kommunalreformen, som faktisk er den rigtige vej at gå.
Jeg kunne faktisk se store perspektiver i at overveje også andre former, hvor vi i højere grad kunne inddrage kommunerne i prioritering af uddannelse.
Nu er det produktionsskolerne, men jeg kunne sagtens se dem engageret i langt højere grad også på andre områder.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-12-16:
Det er jo helt åbenlyst, når man læser betænkningsbidraget og også lovforslaget, at her er altså et tilbud til kommunerne, som de ikke kan sige ja til.
Derfor er der jo heller ikke, som det blev sagt af fru Tina Nedergaard, mulighed for, at kommunerne kan prioritere, for det er jo netop indrettet sådan, at det ikke er en god mulighed for kommunerne.
Konsekvensen er, at de unge mennesker, som har brug for det her ekstra tilbud, det skub, der skal til på en produktionsskole, ikke får det skub i de kommuner.
Kommunerne bliver nødt til at fravælge.
Det går ud over en gruppe mennesker, og det er jo helt åbenlyst, at Venstre og undervisningsministeren åbenbart er fuldstændig ligeglade med, at det er konsekvensen af det her.
Det synes jeg er dybt problematisk.
Tina Nedergaard (V), 2004-12-16:
Nu har jeg ikke være til stede ved forhandlingerne med kommunerne, men det, der har været problemet, og som jeg er nødt til at holde fast i, er, at kommunerne jo har tilkendegivet, at de fandt det utilfredsstillende, at de netop ikke vidste, hvordan økonomien ville se ud, at de netop ikke vidste, hvordan straffen ville se ud.
Fru Lene Jensen ved godt, at det kunne kommunerne ikke forudsige under den model, vi har haft hidtil, fordi det først var, efter at man havde set overskridelserne af måltallet, at den kollektive straf blev udregnet og pålagt kommunerne.
Lene Jensen (S), 2004-12-16:
Jeg må bare konstatere, at for Venstre er det sådan, at man har respekt og lytter, når der er nogle, der ønsker forandring, men når der så er nogle, der siger, at de ikke kan fordrage det, som regeringen gerne vil have, så bliver man døv, og så mister man respekten.
Det synes jeg er meget interessant, og det er jo også noget, vi har set på andre områder.
Det andet, jeg vil spørge om, som jeg ikke nåede, er et spørgsmål om, hvor logikken er.
Det er jo ikke rigtigt, når det bliver sagt, at man ikke helt ved, hvordan det rammer.
Det er sådan set det, vi har brugt det her lidt kaotiske udvalgsarbejde på, og vi ved, at kommuner, som prioriterer at have en produktionsskole, bliver ramt på pengepungen, og vi ved, at små skoler bliver ramt på pengepungen.
Vi ved sådan set også, hvor de små skoler ligger, de ligger i yderområderne.
Ergo er det sådan, at de, der bliver dårligere stillet, er de unge, der bor i yderområderne, og det er måske også de unge, som bor i kommuner, der rent faktisk har prioriteret at have en produktionsskole.
Jeg spørger bare til logikken.
Jeg spørger bare til, hvorfor det er den fordelingsnøgle, man har valgt.
Der må da have været andre muligheder.
Tina Nedergaard (V), 2004-12-16:
Nu er det jo ikke manglende respekt for nogen, når man vælger at tillægge dem økonomisk kompetence og økonomisk ansvarlighed og økonomisk beslutsomhed, og det er faktisk det, der ligger i lovforslaget – på samme måde som den tidligere regering gennemførte finansieringsomlægning på en række områder på uddannelsesområdet, hvor man sagde, at den, der visiterer, den, der benytter, den, der henviser, den, der vejleder til et uddannelsestilbud, også er den, der betaler.
Det er jo faktisk også det, vi gør her.
Derfor får kommunerne jo nogle gode muligheder for at sige: Vi prioriterer produktionsskolerne, vi prioriterer et lokalt tilbud, vi prioriterer, at de unge mennesker får nogle gode uddannelser, men det kan også godt være, at vi skal skele til, om de kunne gå ind og tage nogle af de nye uddannelser, som vi har etableret i erhvervsuddannelsessystemet.
Lene Jensen (S), 2004-12-16:
Jeg bed mærke i, at fru Tina Nedergaard både i sin ordførertale og her i replikken til fru Jytte Wittrock taler om respekt og om ønsket fra kommunernes side og fra produktionsskolernes side om at få klarhed omkring de her regler.
Det, der ærgrer mig lidt, er, at Venstre og regeringspartierne i øvrigt ikke udviser respekt for de samme aktørers henstillinger i de høringssvar, der er afgivet, for deraf kan man sådan set læse, at hverken Kommunernes Landsforening eller de organisationer, der er på produktionsskoleområdet, kan støtte det her.
De er alle sammen lodret imod, de synes alle sammen, at det er en dårlig løsning, så det kunne da være interessant at høre, hvorfor respekten for, at man ønsker afklaring, ikke udstrækker sig til respekten for, at man synes, det her er noget makværk.
Det er den ene ting.
Den anden ting, jeg vil spørge om, er: Hvor er logikken?
Det er jo ikke rigtigt ...
nå, nu lyser den røde lampe, så det må vente.
Naser Khader (RV), 2004-12-16:
Hele diskussionen om professionelle kontra ikkeprofessionelle er jo vanskelig, men man må sige, at de, der var mest professionelle rent mediemæssigt, altså Karsten Madsen og Søren Espersen, opførte sig mest uprofessionelt i bestyrelsen.
Karsten Madsen sagde på et tidspunkt, at han egentlig ikke ønskede det bedste for Danmarks Radio og ikke syntes, den skulle være den førende.
Jeg synes egentlig, det er problematisk, at man har et bestyrelsesmedlem, der ikke ønsker det optimale for den institution, i hvis bestyrelse han sidder, og har en Søren Espersen, der blander sig i tide og utide i Danmarks Radios drift og dens programmer.
Jeg vil tage tråden op, hvor fru Mette Frederiksen slap.
Fortryder Venstre ikke, at man udpegede Karsten Madsen?
Og hvis han ikke havde trukket sig tilbage frivilligt, ville man så i dag have opfordret ham til at trække sig ud af bestyrelsen?
Tina Nedergaard (V), 2004-12-16:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi har stor respekt for yderområderne, vi har stor respekt for de mindre kommuner, vi har stor respekt for landkommunerne, vi har stor respekt for de kommuner, der kæmper med en svagere økonomi, end der kan være andre steder.
Det her forslag er faktisk også udtryk for en respekt for det krav og den forventning, der har ligget fra produktionsskolernes side og fra kommunernes side om, at man fik en større afklaring, så man vidste, hvad man havde at budgettere ud fra, så man vidste, hvad det ville koste at benytte produktionsskolerne.
Det er med udgangspunkt i denne respekt, at der kommer klare regler på feltet.
Og så må jeg simpelt hen gentage: Vi fastholder frit optag, der er fortsat respekt for eleverne og deres muligheder på Lolland.
Det er målet for Venstre, at unge mennesker får en kompetencegivende uddannelse og heri indgår også dette lovforslag.
Fru Margrethe Vestager siger, at man skal udvikle og finde nye løsninger, efterhånden som man bliver klogere.
var heller ikke den tidligere regering blevet klogere?
Margrethe Vestager (RV), 2004-12-16:
Der er en helt særlig ting.
Vi var også igennem det i onsdags, hvor det godt nok var videnskabsministeren, som var ude i, at hvad nu hvis SR var blevet siddende.
Det burde vi jo egentlig have afprøvet, det tror jeg vi alle sammen ville have syntes var bedre.
Men den der med hvad nu hvis SR var blevet der? Hvad nu hvis det var SR, der havde siddet og skullet tage ansvar for den her situation?
Det er jo hypotetiske spørgsmål, og man må bedømme os på de holdninger, vi har til det, der foreligger.
Vi havde en anden forventning til, hvordan det system ville virke, som vi vedtog dengang, men den rapport, vi har læst, og de argumenter, vi har hørt, har overbevist os om, at det system, som vi lavede, ikke er godt nok.
Det gør jo så også, at vi har en viden, som siger os, at det system, som der foreslås, faktisk hverken er værre eller bedre, men har den konsekvens, at produktionsskoler vil lukke.
Aage Frandsen (SF), 2004-12-16:
Vi har i øjeblikket en model, som ikke er hensigtsmæssig, når der melder sig flere elever end det, der er måltallet.
Det har hele Folketinget erkendt.
Det, der så er problemet, er, at man kommer med en model, som helt entydigt viser, at der er nogle kommuner, der taber, og det er de kommuner, der i forvejen har lidt – det er den omvendte Matthæus – og det er også sådan, at de produktionsskoler, det går ud over, er de produktionsskoler, der ligger i kommuner, der har det skidt.
Jeg synes, at vi i fællesskab skal erkende, at den nuværende model burde laves om, men denne model duer heller ikke, den giver nogle andre problemer.
Jeg synes bare, at politikerne hele tiden skal være opmærksomme på, at man har været med til at lave noget, der ikke er godt nok.
Når man så får det at vide, skal man indrette sig efter det.
Man skal lytte – man har to ører og i øvrigt en mund – i stedet for hele tiden vedholdende at sige: Det her er en god dag, og det her er en hel masse godt.
Der er da entydigt et problem, om ikke andet kan man læse optrykket af bilagene.
Bodil Kornbek (KD), 2004-12-16:
Med lovforslag nr. L 119 er vi jo egentlig i den situation, at vi har det samme sigte, at vi erkender, at finansieringen af produktionsskolerne, som den er i dag, ikke er hensigtsmæssig.
Vi er alle enige om, at vi gerne vil ændre det til, at det bliver mere tidssvarende i forhold til den situation og den udvikling, der er i dag.
Vi er enige!
Jeg mener at kunne erindre, at ministeren under førstebehandlingen åbnede op for, at vi kunne tale om det her, at hun gerne ville se på det.
Det gav mig da også håb om, at vi sammen kunne finde en finansiering, som netop kunne få stor og bred tilslutning fra de partier, som var villige til at gå ind og se på det her område i erkendelse af, at det ikke er godt nok, som det er.
Undervejs i processen får vi så stillet en masse spørgsmål, og i et af svarene siger ministeren ganske klart, at det her er det bedste, at der ikke er noget at komme efter nu.
Skal jeg så virkelig konkludere, at det bedste af det her system er, at mindre kommuner, fattige kommuner, også kommuner i yderområderne fremover vil være tvunget til at kunne risikere at skulle lukke deres produktionsskoler?
Er det det, ministeren vil?
Kunne man ikke have fundet en mere neutral model?
Ministeren var jo egentlig åben for at holde fast i det, som blev sagt under førstebehandlingen.
Konsekvensen af dette forslag er jo, at de muligheder, som unge har fremover, bliver færre, og når jeg ved, hvor meget undervisningsministeren lægger vægt på, at unge skal i gang med uddannelse, at de skal have gang i et forløb, at det er vigtigt, at de bliver holdt til, så kan det jo undre, at mulighederne bliver færre og færre.
Nu går det altså også ud over de unge, som bor i yderområderne.
De får færre muligheder.
Jeg beklager, at den åbenhed, som ministeren trods alt havde under førstebehandlingen, meget hurtigt forsvandt, og at en dialog blev til ingenting, for muligheden for at gå ind og få en model, der kunne have fået stor, bred tilslutning, var jo absolut til stede, for vi indser, at den model, der er nu, ikke er god nok.
Lad mig bare erkende, at den uddannelsespolitiske linje, som regeringen lægger, og de mål, den sætter sig, får den altså meget svært ved at nå, når den i den grad begrænser sig igen og igen.
Der kommer ikke den bredde i uddannelsesmulighederne, som der bør gøre, heller ikke for de unge, som ikke bare her og nu kan presses ind i en kompetencegivende uddannelse.
Hvad skal de gøre fremover?
Denne regering har reelt ingen bud på det.
Det her forslag giver endnu færre muligheder til de unge, som har allermest brug for det.
Aage Frandsen (SF), 2004-12-16:
Jeg vil ikke spørge, om Venstres ordfører mener, at Venstres tidligere repræsentant eventuelt havde et problem med at forvalte sin post i den forbindelse, men jeg vil derimod stille spørgsmål om den ændring eller ikkeændring, der skete med den nye bestyrelse.
Uanset at man kan sige, at der rent formelt ikke skete den store ændring, blev det i hvert fald af nogle opfattet som en stor ændring, fordi nogle tidligere bestyrelsesmedlemmer havde beskæftiget sig med ting, de ikke burde beskæftige sig med.
Jeg ved f.eks., at der på et tidspunkt var nogle bestyrelsesmedlemmer, der ville genindføre nationalsangen kl. 24, fordi de mente, at Danmarks Radio er en national institution.
Jens Rohde (V), 2004-12-16:
Jeg synes faktisk, at det ikke er nogen helt enkel diskussion, hvornår man ikke er kvalificeret til at sidde i DR's bestyrelse.
Jeg er fuldstændig enig i, at når det gælder kompetence i bestyrelsen, handler det ikke kun om at have en snæver kompetence.
Man må kunne blive politisk enige om nogle kompetencer af forskellig art, som bestyrelsen i DR bør besidde, men det er jo en anden diskussion.
Jeg deler hr. Aage Frandsens bekymring og forstår hans overvejelser om, hvorvidt man burde se på, om folketings- og europaparlamentskandidater kan sidde i bestyrelsen.
Men jeg må blankt tilstå, at jeg ikke er færdig med at gøre mig disse overvejelser, og derfor kan jeg ikke give noget klart svar.
Aage Frandsen (SF), 2004-12-16:
Jeg er selvfølgelig enig med Venstres ordfører i, at de bestyrelsesmedlemmer, som Folketinget udpeger, ikke repræsenterer det enkelte parti, forstået på den måde, at partiet ikke efterfølgende skal dirigere den pågældende.
Jeg er også enig i, at den repræsentant, som Venstre nu har udpeget, er professionel på området, men jeg går ud fra, at Venstres ordfører også er enig i, at der godt kan være tale om en anden form for professionalisme.
Vi skriver i vores forslag til vedtagelse, at ud over at man ikke må være folketingsmedlem, hvilket man jo ikke må i dag, eller kandidat til Folketinget, må man heller ikke være hverken medlem af Europa-Parlamentet eller kandidat hertil, og det gør vi ud fra den betragtning, at hvis man er det, kan man let komme til at varetage en anden interesse.
Man burde aldrig gøre det, men erfaringen viser vel, at det kan være tilfældet, og derfor burde det egentlig være sådan, som vi foreslår.
Jens Rohde (V), 2004-12-16:
Jeg tror, det ærgrer fru Mette Frederiksen lidt, at vi ikke rigtig er politisk uenige om, hvad Danmarks Radios bestyrelses opgave er, og at hun derfor må hægte sin krog op på en persondiskussion, som dybest set er uinteressant; det er i hvert fald mit synspunkt.
Det er at sørge for, at Danmarks Radio – eller DR, det skal man til at vænne sig til at sige, for det hedder jo ikke Danmarks Radio længere, men DR – dels overholder ansvaret for at varetage de public service-forpligtelser, man er pålagt, dels i det hele taget koncentrerer sig om at udvikle Danmarks Radio inden for de rammer, som Folketinget udstikker.
Med hensyn til det overordnede programansvar vil jeg meget gerne slå fast – det kan nemlig være interessant, set i lyset af den diskussion der har været om, hvad der er foregået – at det overordnede programansvar altså ikke giver adkomst til at blande sig i, hvem der skal være med i underholdningsprogrammer, eller hvordan man sammensætter de enkelte programmer i DR.
Det vil jeg meget gerne slå fast, og det har kulturministeren også redegjort meget klart for.
Mette Frederiksen (S), 2004-12-16:
Man må jo i hvert fald som udgangspunkt forvente, at alle politiske partier i Folketinget udpeger kompetente bestyrelsesmedlemmer og selvfølgelig gør sig overvejelser forud for de udnævnelser, der sker, og det er derfor, jeg føler mig nødsaget til at spørge vedrørende det tidligere bestyrelsesmedlem Karsten Madsen, som også var udpeget af partiet Venstre.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at den diskussion, der er pågået om Danmarks Radio de senere år, i høj grad har handlet om den figur, som Karsten Madsen sammen med Søren Espersen fra Dansk Folkeparti har gjort i DR's bestyrelse.
De to bestyrelsesmedlemmer har brugt deres udnævnelse fra Venstre og Dansk Folkeparti til en meget direkte politisering og har ønsket at blande sig i både de enkelte journalisters arbejde og programmerne.
Man kan være enig eller uenig i det, men det er jo Venstres egen lovgivning, Danmarks Radios bestyrelse arbejder efter, og det er derfor, jeg spørger, om man i partiet Venstre har været tilfreds med den indsats, partiet Venstres eget medlem af bestyrelsen har bidraget med.
Mette Frederiksen (S), 2004-12-16:
De skal faktisk varetage DR's interesser og, som hr. Jens Rohde udtrykte det, kere sig om Danmarks Radios udvikling og være deres opgave voksen.
Jeg kunne forstå på hr. Jens Rohde, at man i partiet Venstre er meget tilfreds med den nyudnævnelse, man har foretaget til DR's bestyrelse, og at man forventer sig meget af det bestyrelsesmedlem.
Lene Jensen (S), 2004-12-16:
Ja, jeg var helt bange for at række fingeren op, for jeg ville helst ikke tage taletid fra ministeren, men nu kunne jeg jo se, at ministeren ikke lige var på vej, og så vil jeg da lige høre, hvad det skyldes, for jeg har da stillet nogle konkrete spørgsmål i min ordførertale, som jeg ikke mener at vi i udvalgsbehandlingen har haft lejlighed til at drøfte, fordi vi har fået svar på spørgsmål så sent, og fordi vi har fået dem i nogle meget komplicerede former, der har stillet visse krav til udredningstalentet hos det enkelte udvalgsmedlem.
I min ordførertale spurgte jeg sådan set om, hvor logikken er.
Altså et er, at vi kan være uenige om, hvad der er til produktionsskolernes bedste, og hvad det i øvrigt er for en rolle, de skal spille, men der må da vel i det mindste være en eller anden form for logik, når man fremsætter det her forslag, og hvor er logikken i, at man vælger at særbehandle de kommuner, som allerede har en produktionsskole, negativt?
Hvorfor skal det være dyrere for en kommune, som selv lægger skole til, at have elever på en produktionsskole?
Hvor er logikken?
Bare forklar mig det, så kan det være, det store lys går op for mig.
Tilsvarende: Hvor er logikken i, at det er i de små skoler, det bliver rigtig dyrt at have elever?
Det er så i øvrigt de små skoler, som i hvert fald tit og ofte findes ude i yderområderne, og som vi nu ved rent faktisk kan blive lukningstruede af det her.
Hvor er logikken i det?
Er det et bevidst valg, eller er det en uheldig sideeffekt af den lovgivning, som man foreslår?
Hvis det er det første, så er vi rygende politisk uenige.
Hvis det er det sidste, så må vi da kunne finde ud af i fællesskab at gøre noget ved de uheldige sideeffekter.
Jeg har også noteret mig, at ordføreren fra Dansk Folkeparti ikke har taget ordet.
Det forstår jeg sådan set heller ikke, for både under førstebehandlingen og de diskussioner, vi har haft i udvalget, synes det at have ligget Dansk Folkeparti meget på sinde, at der ikke sker noget med de små skoler ude i yderområderne, i de små samfund.
Det har vi jo nu så i svarene fået bekræftet at der meget vel kan komme til, så jeg er lidt nysgerrig efter at høre, hvad der er sket med den omsorg, som man tidligere har udvist.
Men der er jo tid endnu til at tage ordet.
Jeg venter spændt på at høre, hvor logikken er, hvor visdommen er.
Og hvis ikke ministeren kan forklare mig det, så bliver jeg jo nok nødt til at konkludere, at der ikke er nogen.
Karen J. Klint (S), 2004-12-17:
Jeg er faktisk enig med ministeren i, at det handler om at skabe muligheder for de unge, men kan jeg ikke få ministeren til at indrømme, at muligheder koster penge?
Hvis man fjerner penge fra et område, så plejer det at betyde færre muligheder.
Så ved jeg godt, der er kommet nogle nye uddannelser, og vi kan da håbe på, at de matcher de unge, som efterspørger at få en kompetencegivende uddannelse.
Vi er bare mange, der tror, at produktionsskolerne i hvert fald indtil nu har været et meget, meget godt projekt til at samle nogle op.
Det kan også godt ske netop med den tilgang, der er, så der procentuelt er flere unge, der ikke får en kompetencegivende uddannelse, at det er for tidligt at pille ved produktionsskolerne, for man piller jo ved produktionsskolerne, før vi har set gevinsten på de andre uddannelser.
Hvorfor vil ministeren ikke gå i en reel forhandling om, hvordan man får det hele til at hænge bedre sammen?