runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Irene Simonsen (V), 2005-04-29:
Jeg må så gentage, at jeg er så tryg og så glad for det system, vi har, frem for det, der netop fremsættes forslag om i dag.
For flygtninge og asylanters vedkommende er der Flygtningenævnet, man kan anke til.
Der er en domstol, et retssystem, som man kan anke til.
Hvad angår familiesammenføringssager, har vi Ombudsmanden.
Vi har et retssystem, der fungerer.
Juraen hænger sammen, og det er vi trygge ved i Venstre.
Vi er glade for det, for samtidig har vi en udlændingepolitik, der virker.
Det, man fra venstrefløjens side vil, ved vi godt hvad er.
Det vil vi ikke.
Vi vil fastholde den politik, vi har i dag, og vi ved, at det virker.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-29:
Nu kan vi tage en diskussion om retssikkerheden i det retssystem, der er på det her område, en anden dag, for jeg er slet ikke enig i, at det virker.
Men det, som ligger i det her forslag til vedtagelse, er ikke et spørgsmål om at overlade det til nogle eksperter at fastlægge lovgivningen.
Så kan vi komme videre med – set ud fra mit synspunkt – at få ændret lovgivningen.
Irene Simonsen (V), 2005-04-29:
Jeg bliver mere og mere tilfreds med den side, jeg står på her, og tænker: Det er fint det her.
For det, jeg hører hr. Jørgen Arbo-Bæhr sige, er, at vi bare skal have nogle eksperter til at sige noget.
Vi har jo eksperter, der har udtalt sig, så det, det handler om nu, er, at der kæmpes en politisk kamp.
Fair nok.
Det er det, vi har den her sal til, og det er den, vi skal kæmpe.
Så lad os tage den politiske debat.
For hvis hr. Jørgen Arbo-Bæhr læser, hvad der er kommet af svar på de kritikpunkter, der er, og hvad der er rettet til, vil han se, at alt er i orden.
Det her er en politisk debat, erkend det blot.
Martin Lidegaard (RV), 2005-04-29:
Jeg har to spørgsmål.
Nu harcelerer fru Irene Simonsen meget over, at fru Marianne Jelved skulle have udtalt, at hun vægter det, at Danmark overholder internationale konventioner og menneskerettigheder, højere, end om der kommer 4.000 eller 5.000 indvandrere.
Betyder det, at fru Irene Simonsen er uenig i standpunktet?
Venstre, der engang var et EU-venligt parti, havde engang den holdning, at det at lave en immigrationspolitik for Europa burde foregå på europæisk niveau, da det europæiske samarbejde er grænseoverskridende.
Den holdning har Venstre ikke længere.
Jeg har svært ved at forstå logikken.
Når man nu har åbne grænser inden for EU, burde det så egentlig ikke være et EUanliggende at føre asyl- og integrationspolitik?
Det var det andet spørgsmål.
Irene Simonsen (V), 2005-04-29:
Vi er jo så heldige i Venstre, at vi kan se fordelen ved begge dele.
Det, der står meget højt for os, er at overholde konventionen.
Derfor gjorde regeringen også omgående det, da kritikken kom, at den satte arbejdet i gang, fik beskrevet i bemærkningerne, hvad der skal beskrives, så der ikke er tvivlsspørgsmål om noget som helst.
Samtidig kan vi, når vi overholder konventionerne, fastholde den udlændingepolitik, vi har.
Og nej, det er ikke ligegyldigt for Venstre, hvor stor indvandringen til Danmark er, men selvfølgelig står konventionerne højest.
Martin Lidegaard (RV), 2005-04-29:
Jeg konstaterer, at fru Irene Simonsen er enig med fru Marianne Jelved i, at det er vigtigere, at Danmark overholder de internationale konventioner, end om der kommer 1.000 indvandrere mere.
Det kvitterer jeg for.
Det andet spørgsmål var så, hvorvidt Venstre mener, det giver mening, at Danmark som det eneste land melder sig ud af asyl- og integrationspolitikken i Europa og vil føre sin helt egen politik, når nu det europæiske samarbejde er grænseoverskridende, og når nu vi i fællesskab kunne påvirke også EU's politik.
I dag står vi helt udenfor.
Vi kan slet ikke påvirke EU's politik, heller ikke i den retning, som fru Irene Simonsen måtte ønske.
Er det ikke lidt en falliterklæring, at Venstre, som i gamle dage under Uffe Ellemann-Jensen var et virkelig progressivt EU-parti, der ville fremad, helt har meldt sig ud af den EU-venlige fløj?
Irene Simonsen (V), 2005-04-29:
Venstre er stadig væk et EU-progressivt og EUvenligt parti.
Ingen tvivl om det.
Men hr. Martin Lidegaard må jo gå med på, at vi har en aftale om, at vi har nogle forbehold.
Dem kan vi ikke lave om.
Det område her er dækket ind af vores retlige forbehold, og hvis hr. Martin Lidegaard kigger i teksterne, vil han se – hvad også De Radikale har sagt – at vi må respektere og acceptere vores forbehold.
Jeg kan bekræfte, at man er i gang med en grønbog, vi har haft det oppe i udvalg, og vi synes, det er utrolig vigtigt fra Danmarks side at give vores besyv med med hensyn til, hvordan det her skal være.
Men vi har altså vores forbehold, vi sidder ikke med her.
Det kan hverken hr. Martin Lidegaard eller jeg lave om på på en studs, og det ligger der en aftale om.
Christine Antorini (S), 2005-04-29:
Jeg kunne forstå på fru Irene Simonsens indledning, at fru Irene Simonsen anerkendte, at myndighedernes administration havde der været noget tvivl om, men at regeringen nu havde sørget for, at reglerne med hensyn til udmøntning og praksis blev overholdt.
Hvad har regeringen gjort for at sikre, at reglerne med hensyn til udmøntning og praksis er blevet overholdt helt konkret de steder, hvor der, hvad fru Irene Simonsen selv har sagt, har været problemer med myndighedernes administration?
Dernæst vil jeg spørge fru Irene Simonsen: Når Venstre normalt går meget op i borgernes retssikkerhed og i, at der ikke skal være overgreb i sagerne, hvordan kan det så være, at vi gentagne gange skal læse historier i aviserne, hvor det, hvis man er kvik til at få fat i en kvik journalist og får historien på forsiden af Politiken, altid ender med, at ens sag faktisk falder ud til fordel for de mennesker, der er kommet i klemme i systemet?
Støder det ikke fru Irene Simonsens retsopfattelse, at man skal have adgangen via medierne, og kunne det ikke tyde på, at der var nogle problemer vedrørende administrationen af udlændingeloven?
Irene Simonsen (V), 2005-04-29:
Jeg er ked af det, hvis jeg ikke har været tydelig nok i min ordførertale i starten.
Det, jeg i hvert fald tydeligt ville give udtryk for, vil jeg så prøve at gentage.
Det er, at praksis ikke fejlede noget, men at det i bemærkningerne ikke tydeligt nok var beskrevet, hvordan praksis var, og at det skulle gøres.
Det er blevet gjort.
Ellers prøver vi igen.
Retssikkerheden for den enkelte borger er vigtig for Venstre, og den håndhæver vi til enhver tid.
Med hensyn til alle de enkeltsager, der er, og som dukker op gang på gang i pressen, ved fru Christine Antorini, der, så vidt jeg husker, også er medlem af Udlændinge- og Integrationsudvalget og på den måde også får indsigt i enkeltsager en gang imellem, at det ikke er rigtigt, når fru Christine Antorini her i salen postulerer, at tingene bare bliver ændret, når de ender på en forside.
Det er undtagelsen.
Christine Antorini (S), 2005-04-29:
Jeg vil gerne spørge fru Irene Simonsen, om det så under alle omstændigheder ikke selv for Venstre kunne være nyttigt at se på, når der rent faktisk har været sager – og jeg vil gerne fremsende dem til fru Irene Simonsen – der har været oppe på mediernes dagsorden, og det så pludselig er endt med, at myndighederne alligevel har givet tilladelse til, at en person kunne blive, eller hvad der var sagens kerne.
Bare der er en enkelt, der kan komme i klemme – og der er altså adskillige eksempler på det – ville det ikke være rart for Venstre at få afklaret, om der er nogle administrative problemer?
Irene Simonsen (V), 2005-04-29:
Hvis fru Christine Antorini sætter sig ned og går de enkeltsager igennem, der har været, og hvor der er foretaget en ændring af afgørelsen, er det ikke med baggrund i, hvad der er foregået, altså at der ikke er overholdt nogle ting, og at skønnet har været forkert.
Baggrunden er altid, at der er kommet nye oplysninger frem i sagerne.
Når der er kommet en ændring i afgørelserne i de sager, jeg har set, er det, fordi der er kommet oplysninger frem, som ikke har været fremme i sagen tidligere.
Det ved fru Christine Antorini også godt, men det er jo meget populært blandt oppositionen at tage alle sagerne og køre populisme på dem.
Det er meget sværere, når man også af hensyn til den ansvarlighed, man skal udvise i regeringen, indimellem må ændre syn i nogle enkeltsager med baggrund i, at de altså ikke holder vand, når man får de fortrolige oplysninger.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2005-04-29:
Jeg tror nu ikke, at man kan beskylde Socialdemokraterne for populisme i pressen i forbindelse med de sager her, som handler om mennesker og menneskers rettigheder.
Men jeg kan såmænd godt forstå, at Venstres ordfører vil aflede opmærksomheden fra det, den her forespørgsel reelt handler om, nemlig de juridiske problemer, der kan være i forbindelse med administrationen af udlændingeloven.
Jeg synes også, det er beskæmmende at høre Venstres ordfører tale direkte usandt fra talerstolen og postulere, hvad der er socialdemokratisk udlændingepolitik.
Det tror jeg vi er bedre til selv at klare.
Men jeg vil godt spørge fru Irene Simonsen, om hun ikke synes, det er et problem, at også ministeren benytter sig af citatfusk i sin tale i forbindelse med det forslag til vedtagelse, der er omdrejningspunktet her i dag.
Irene Simonsen (V), 2005-04-29:
Jeg vil gerne sige til fru Anne-Marie Meldgaard, at det bestemt ikke – det vil jeg gerne medgive – er hos Socialdemokraterne, jeg ser den største populisme på enkeltsager.
Det medgiver jeg.
Den kommer endnu mere fra andre sider.
Tværtimod står jeg her i dag og siger, at det bliver spændende at finde ud af, hvad den er, for det forventer jeg at få at vide i dag.
Det forventer jeg at finde ud af i dag, for jeg ved det rent faktisk ikke.
Den går jo på to ben.
Det er jo, hvad vi kan læse i pressen.
Vi går jo på to ben i udlændingepolitikken, så hvad er udlændingepolitikken?
Anne-Marie Meldgaard (S), 2005-04-29:
Jeg er glad for den tilkendegivelse med hensyn til Socialdemokratiets holdninger til enkeltsager.
Men jeg vil så også gerne sige, at det er noget nemmere at gå på to ben, end det er at gå på et ben hele tiden, og realismen i den politiske diskussion her er faktisk at gå på to ben.
Man kan godt samtidig med at have en stram udlændingepolitik også have en afklaring af, at man overholder menneskerettighederne.
Jeg vil gerne høre fru Irene Simonsen, om ikke det er korrekt, at en til enhver tid siddende Venstreintegrationsminister holder fanen meget højt og slår til lyd for, at alle menneskerettigheder og de indgåede aftaler af international karakter, der er indgået, skal overholdes.
Irene Simonsen (V), 2005-04-29:
Men hvor kan jeg undre mig i dag, når jeg hører det her spørgsmål.
Fru Anne-Marie Meldgaard har som ordfører i den tidligere samling været med fra starten og har fået alle oplysninger punkt for punkt om den kritik, der blev rejst, hvordan den kan belyses, at den ikke giver anledning til at lave ændringer, og at det er belyst af juristerne i ministeriet.
Jeg undrer mig meget med hensyn til fru Anne-Marie Meldgaard, som jeg ved er en seriøs politiker, en hårdtarbejdende politiker, der sætter sig ordentligt ind i tingene, over, at fru AnneMarie Meldgaard stadig væk kan rejse spørgsmål og tvivl om ministeriets jurister og deres uvildighed og deres ekspertise og i stedet lægger sig op af De Radikale, som jo helt tydeligt, det fremgår i dag, har en helt anden baggrund for at rejse den her forespørgsel, nemlig at få nogle juridiske, politiske eksperter til at hjælpe med at få gennemført deres egen politik.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-04-29:
Instituttet har kritiseret lovgivningen sønder og sammen i en række sammenhænge, men instituttet har også holdt sig tilbage på nogle områder og sagt, at det godt kan være, det her kan gå, men vi er nødt til at undersøge den administrative praksis først.
Det er det, man har gjort med denne her rapport.
Man har undersøgt, hvordan der administreres, og man er så kommet frem til nogle helt konkrete kritikpunkter, og det er dem, vi er samlet om i dag.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, når nu Venstre ikke er parat til at lytte til sit eget menneskerettighedsinstitut, om man så ikke i det mindste er parat til at lytte til Højesteret.
Der er en tidligere højesteretsdommer, der har været ude at kritisere den danske udlændingelovgivning sønder og sammen og sige, at der ikke lovgives ordentligt, at der er tale om lovsjusk, at det overlades til embedsmændene og til domstolene at afgøre, om de internationale konventioner er overholdt.
Hvordan kan Venstre sidde det overhørig?
Hvordan kan man sidde en kritik fra Højesteret overhørig?
Jeg forstår det ikke.
Irene Simonsen (V), 2005-04-29:
Jeg har jo nu igennem 3 år haft adskillige debatter med fru Elsebeth Gerner Nielsen.
Jeg må også erkende, at vi stort set hver gang står og siger det samme til hinanden, fordi vi er politisk uenige.
Det er fair, det skal vi være, de debatter skal vi have.
Men jeg vil gerne fremhæve igen, som jeg sagde i min ordførertale, at jeg undrer mig over, at Institut for Menneskerettigheder, der var høringspart, ingen kritik havde, da lovene blev vedtaget, da de var i høring.
Det må også De Radikale erkende, selv om man gerne vil bruge instituttet til noget andet.
Så vil jeg i øvrigt sige, at det, jeg ved, og det, jeg har set som ordfører på det her område, er, at enhver kritik, der fremkommer, bliver behandlet seriøst, bliver taget op, bliver vendt og drejet af ministeriernes juridiske eksperter.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-29:
Nu var der sådan et gennemgående tema for hele baduljen af højresiden i den her sag i spørgsmålene til fru Elsebeth Gerner Nielsen, nemlig forholdet mellem jura og politik.
Så er det, jeg undrer mig lidt over den her totale afvisning fra Venstres ordførers side af, at der skulle være nogle problemer, for en stor del af kritikken går netop på, at lovgivningen vedrørende udlændinge og vedrørende familiesammenføringer i vid udstrækning er overladt til administrativ praksis i stedet for til politiske beslutninger.
En stor del af kritikken går også på, at det medfører nogle tilfældigheder.
Vi har set mange eksempler på sager, der bliver afgjort, og hvor afgørelser bliver lavet om, alt afhængig af om de kommer i pressen eller ej.
På den måde rammer en del af kritikken lige præcis ind i, at for meget er overladt til en administrativ praksis i stedet for til en reel lovgivning, hvor vi kan se, hvad det er, de forskellige ting står for.
Søren Krarup (DF), 2005-04-29:
Rettigheder har man som borger i Danmark, og det vil sige, når man er omfattet af dansk lov.
Man har ikke rettigheder til Danmark, når man er bosiddende i et eller andet fjernt land.
Det var jo det, der var det fatale ved den katastrofale udlændingelov af 1983, at den udstedte danske rettigheder til 20 millioner mennesker kloden over.
Det var så mange flygtninge, der var dengang.
Det er en ophævelse af enhver retsstat.
Det er det, der ligger i princippet om disse totalitære menneskerettigheder.
Jeg er tilhænger af, at der er lov og ret i landet, det giver loven i landet.
Det vil sige, at de folk, der kommer hertil som flygtninge, og de skal være flygtninge, det skal ikke uden videre accepteres, at den almindelige folkevandring fra den tredje verden i øjeblikket skal kaldes en flygtningestrøm, skal være omfattet af den sikkerhed, som bl.a. de tyske flygtninge mødte fra 1945 til 1949.
Der var en kvart million af dem, de var i tryghed, de fik tøj på kroppen, de fik føde, der var en lov, der garanterede deres sikkerhed.
Jeg har med vilje ikke sagt noget.
Jeg vidste godt, at Dansk Folkeparti ville gøre det her til noget helt andet end det, det drejer sig om, nemlig en kamp mellem vores nye medborgere og danskere.
Hr. Søren Krarup forholder sig slet ikke til det, det drejer sig om her.
Hr. Søren Krarup siger, at det i Danmark er dem, der har dansk statsborgerskab, som skal bestemme.
Hvordan kan fru Jensen se, om jeg har dansk statsborgerskab eller ej?
Det vil jeg gerne spørge hr. Krarup om.
Irene Simonsen (V), 2005-04-29:
Det var godt nok et meget spændende spørgsmål, for det er jo her vi har essensen af det.
Vi har netop en Ombudsmand.
Vi har et retssystem, der virker, og det vil også sige i forbindelse med familiesammenføringssager.
De kan ankes, man kan gå til Ombudsmanden.
Så der er flere muligheder.
Hvad er det så, Det Radikale Venstre vil bruge et uvildigt udvalg til?
Til at få gennemført sin politik?
Morten Østergaard (RV), 2005-04-29:
Jeg vil bede Venstres ordfører om at bekræfte, at der i medfør af den europæiske konvention om statsborgerskab, artikel 5, stk. 2, i forbindelse med udlændingelovens tilknytningskrav i forbindelse med ægtefællesammenføring, 28-årsreglen, bliver forskelsbehandlet på grundlag af, hvornår man har erhvervet sit statsborgerskab, at der altså er en modstrid mellem 28-års-reglen, som handler om, hvornår man har erhvervet sit statsborgerskab, og konventionen om statsborgerskab, artikel 5, stk. 2, som netop siger, at man ikke må forskelsbehandle.
Men det er spændende igen at høre hr. Morten Østergaards udmelding sammen med De Radikale.
For hvad er det, De Radikale vil?
Det er jo, at der skal lukkes op igen.
Det er jo en måde at få gennemført den politik på, de gerne vil have gennemført.
Henriette Kjær (KF), 2005-04-29:
Jeg undrer mig over, at fru Elsebeth Gerner Nielsen ikke forstod spørgsmålet fra mig.
Jeg mener, at fru Elsebeth Gerner Nielsen prøver at lave et juridisk spørgsmål ud af noget, som er politik, men hvorfor kan vi ikke bare diskutere sagen på politisk plan?
Det virker jo som om, at fordi fru Elsebeth Gerner Nielsen ikke kan få sine meninger igennem via et politisk flertal, må hun køre nogle juridiske eksperter foran sig, men det mener jeg faktisk ikke er særlig heldigt for den politiske debat, og jeg synes, det er ærgerligt, at vi kan blive ved med at tæske rundt i de juridiske spørgsmål.
De er jo afklaret op til flere gange.
Fru Elsebeth Gerner Nielsen har selv været minister, og jeg regner da ikke med, at fru Elsebeth Gerner Nielsen i den forbindelse misbrugte sine embedsmænd og bad dem om at bøje paragraffer.
Men det er jo faktisk desværre det, fru Elsebeth Gerner Nielsen står her og beskylder embedsmændene i Justitsministeriet, Integrationsministeriet og Udenrigsministeriet for, for fru Elsebeth Gerner Nielsen tror ikke på det, de skriver.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-04-29:
Jeg må sige, at jeg har enormt ondt af den danske embedsstand lige nu, ikke mindst embedsmændene i Integrationsministeriet og i Justitsministeriet, men mest dem i Integrationsministeriet, for embedsmændene bliver sat på en fuldstændig umulig opgave.
Udlændingelovgivningen er i stigende grad en rammelovgivning, hvor der er nogle hensigtserklæringer, og hvor det overlades til embedsmændene at skønne, om en familie skal have lov til at være familie i Danmark eller ej.
De har næsten intet at rette sig efter i den lovgivning, der er lagt frem.
Det er næsten umuligt for dem at gøre det.
De skal opfinde et columbusæg i en række sager.
Det synes jeg ikke at politikere kan forlange af deres embedsmænd.
Politikere skal være politikere og sørge for at lave en ordentlig lovgivning.
Torsten Schack Pedersen (V), 2005-04-29:
Det virker på mig, som om fru Elsebeth Gerner Nielsen gerne vil fremstille det, som om den administrative praksis er meget usikker og der ikke rigtig er styring på hvordan og hvorledes, men kan fru Elsebeth Gerner Nielsen ikke bekræfte, at fru Elsebeth Gerner Nielsen har stillet talrige spørgsmål netop om det her område for at få det grundigt belyst?
Og kan det ikke også bekræftes, at det har været i åbne samråd, og at der virkelig har været fokus på det her?
Så vil jeg gerne høre, hvorfor det så er, fru Elsebeth Gerner Nielsen skal bruge et juridisk ekspertpanel som brækjern til at lave de ændringer, som fru Elsebeth Gerner Nielsen så åbenbart efterlyser?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-04-29:
Det, jeg ikke forstår, er, hvorfor det skal være nødvendigt for bl.a. Det Radikale Venstre at stille alle de spørgsmål for at finde ud af, hvad der foregår.
Hvorfor er det ikke sådan, at man bare kan slå op i loven og bekendtgørelsen og helt klart se, hvad der skal til for at få familiesammenføring?
Hvorfor skal der laves et 11 siders langt notat om, hvordan tilknytningskravet skal fortolkes?
Torsten Schack Pedersen (V), 2005-04-29:
Det undrer mig bare såre, at det er den juridiske tilgang, som er så afgørende for fru Elsebeth Gerner Nielsen.
Hvorfor kan vi ikke få en klar politisk tilkendegivelse af, hvad det er for nogle ting, som fru Elsebeth Gerner Nielsen vil ændre?
For det lyder, som om der er en klar bevidsthed hos Det Radikale Venstre om, at der er nogle ting, der ikke er, som de ønsker.
Kan vi så ikke bare her i dag klart få at vide, hvad det er for nogle ting helt konkret, som Det Radikale Venstre gerne vil have lavet om, så det kan komme frem i det åbne, i stedet for at de forsøger at gemme sig bag nogle juridiske eksperter og bruge dem som brækjern?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-04-29:
Hver gang jeg kan få lejlighed til at gentage Det Radikale Venstres udlændingepolitik, er jeg selvfølgelig taknemmelig – også i den her sammenhæng.
Vi synes i øvrigt ikke, at staten skal blande sig i noget så privat, som hvem man gifter sig med.
Vi er liberale på det punkt.
Vi synes ikke, at kærlighed er noget, der vedkommer staten.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-04-29:
Det var jo interessant.
Fru Elsebeth Gerner Nielsen sagde, at hver gang hun kunne få lejlighed til det, ville hun fremsætte De Radikales politik.
Det drejer sig om at fortælle noget om den radikale politik.
Men så synes jeg nok, at det, der er foregået indtil nu, er lige tyndt nok, for der er jo ikke kommet meget radikal politik ud af det her ud over en masse tomme ord, men det er måske også radikal politik?
Kunne fru Elsebeth Gerner Nielsen ikke lige fortælle, hvad det er for nogle ændringer, Det Radikale Venstre ønsker i udlændingeloven?
For fru Elsebeth Gerner Nielsen må jo selv have en mening om, hvad det er for nogle ændringer, der helt konkret skal foretages.
Ud over at der nu skal laves det der udvalg, som skal komme med noget input, må Det Radikale Venstre vel selv have en mening om, hvad det er for nogle ændringer, Det Radikale Venstre ønsker.
Kunne vi ikke lige få et svar på det nu?
For så har vi noget konkret at gå ud fra.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-04-29:
Jeg synes måske nok, at jeg er kommet i en lidt svær rolle nu.
For egentlig står jeg her og skal tale på alle forespørgernes vegne, og jeg kan jo ikke svare på de spørgsmål, som her bliver stillet fra Venstres side uden at komme i karambolage med Socialdemokratiet, SF og Enhedslisten.
Der kommer en ordfører fra Det Radikale Venstre siden, som meget gerne vil svare på, hvad Det Radikale Venstres politik er.
Men hvis det er sådan, at man fra Venstres side insisterer på, at jeg skal svare som radikal, så vil jeg selvfølgelig gerne.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-04-29:
Der kom ikke noget svar.
Det, fru Elsebeth Gerner Nielsen her har stået og gjort i lang tid nu, er at mistænkeliggøre dele af statsforvaltningen med hensyn til den måde, de behandler sagerne på.
Er det radikal politik?
Men så stillede jeg faktisk nogle konkrete spørgsmål til, hvilke ændringer De Radikale vil lave i udlændingeloven, og da må man selvfølgelig sige, at fru Elsebeth Gerner Nielsen da sagtens kan svare på de spørgsmål, selv om hun er ordfører for forespørgerne, for jeg går da ud fra, at det er en politik, der skal gennemføres sammen med Socialdemokratiet.
Så må De Radikale have gjort sig nogle overvejelser sammen med Socialdemokratiet, og derfor står de ikke bare og kører deres eget ræs.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-04-29:
Det, vi i Det Radikale Venstre er enige med Socialdemokratiet, SF og Enhedslisten om, er, at menneskerettighederne skal overholdes, og at vi vil imødekomme kritikken fra Institut for Menneskerettigheder på den måde, som det er be skrevet i forslaget til vedtagelse.
Herudover har Det Radikale Venstre som selvstændigt parti selvfølgelig sin egen politik, og den indebærer, at danske statsborgere under alle omstændigheder har ret til at bo i deres eget land sammen med deres familie.
Jens Kirk (V), 2005-04-29:
, er der er to korte spørgsmål, hvor det nok vil glæde formanden, hvis vi kan overholde tiden.
Første spørgsmål er: Mener ordføreren, at en særlig gruppe udvalgte jurister vil kunne træffe mere kompetente beslutninger end den rette myndighed, den internationale domstol – ja eller nej?