Lene Espersen (KF), 2000-01-27:
Dette er en genfremsættelse af et forslag fra Dansk Folkeparti om, at der skal etableres en ordning med erhvervelse af kørekort for at drive fødevareforretning.
Og man kan sige, at i princippet er det her jo nærmest en form for genindførelse af det gamle næringsbrev.
Det Konservative Folkeparti er sådan set enig med Dansk Folkeparti i, at det er vigtigt, at vi sætter fokus på de butikker, der stadig væk ikke rigtig kan finde ud af at efterleve reglerne, og det er selvfølgelig også vigtigt, at der er sanktionsmuligheder i forhold til de butikker, der bevidst overtræder reglerne og f.eks. ikke har ordentligt styr på hygiejnen.
Men det her drejer sig jo om at have en balance i tingene, og jeg synes faktisk, at vi fandt den rigtige balance i forbindelse med vedtagelsen af den nye fødevarelov, som nu er trådt i kraft.
Vi har som sagt vedtaget den nye fødevarelov, og vi tror faktisk på, at den forbedrer kontrollen væsentligt.
Det, at kontrolenhederne nu snakker sammen og kører efter et ensartet princip, tror vi hjælper, og derfor kan vi godt have forståelse for, at Dansk Folkeparti tager problemstillingen op.
Vi tror bare, at vi skal give den nye fødevarelov tid til at virke, og så tror vi, at mange af problemerne er løst.
Det er tidligere blevet fremhævet, men jeg vil godt fremhæve det igen, at bl.a. det, at man nu kan udstede administrative bøder, er et af de forhold, som kan være med til at hjælpe på tingene.
Og jeg vil, ligesom da vi diskuterede det her sidste gang, også gerne fremhæve, at det er Det Konservative Folkepartis opfattelse, at en af grundene til, at det i hvert fald i medierne har virket, som om der var kaotiske forhold nogle steder, er, at den levnedsmiddelkontrol, der tidligere lå i kommunalt regi, måske ikke brugte de sanktionsmuligheder, den havde, godt nok. Der har været en stor diskussion om offentliggørelse af kontrolresultater, og jeg synes, det er ganske tankevækkende, at da vi behandlede det forslag, vi nu behandler, sidste gang i Folketingssalen, besvarede fødevareministeren en række spørgsmål om offentliggørelse.
Et af de svar, der fremkom dengang,
var, at Levnedsmiddelkontrollen i København i forbindelse med Operation Rene Restauranter i 1997 og 1998 havde offentliggjort 871 restauranter, 871 offentliggørelser, men man havde kun lukket 8.
Det synes jeg fortæller et eller andet om, at man måske i for høj grad har ladet det være op til forbrugerne at gøre kontrollens arbejde, idet man har sagt, at forbrugerne via minutiøs avislæsning har skullet finde ud af, hvor det var godt og sikkert at gå hen og spise sin mad, og hvor det var knap så sikkert.
Tænk hvis man ikke får købt dagens avis og får læst tingene, jamen, så er det sådan set forbrugerens egen skyld, kan man sige.
Vi mener, at kontrollen måske dér skal sætte mere fokus på tingene.
Hvad angår forslaget om, at man begynder at hænge dokumenter op i butikkerne - og jeg kan forstå, det sådan lidt er en prøveballon, der er kommet op -
så vil jeg nok advare imod, at man går den vej, for det kunne jo foranledige forbrugerne til at tro, at tingene så rent faktisk var i orden.
Og det papir er jo kun det papir værd, det er skrevet på den dag, det bliver hængt op.
Dagen efter kan der være problemer igen.
Så jeg tror, man vil indgyde en masse mennesker falsk tryghed eller utryghed, hvis man laver sådan et papirsystem, og derfor er jeg egentlig helt overbevist om, at vejen, vi skal gå, er, ganske som Venstres ordfører sagde, at vi prioriterer kontrollens indsats og så målretter sanktionsmulighederne mod de butikker, der gentagne gange ikke overholder reglerne.