Helle Sjelle (KF), 2006-01-18:
I starten af januar bragte flere medier historien om, at postbude, pølsevogne og pengesedler formentlig ikke vil være en del af vores hverdag om blot 10-15 år.
Den opsigtvækkende påstand kom fra Institut for Fremtidsforskning.
De forestiller sig ligeledes, at vi i fremtiden ikke har brug for hverken kontanter, kvitteringer eller billetter, hvilket vil betyde, at vi formentlig også vil sige farvel til postbude og kassedamer.
Når vi ser på vores samfund i dag, er det umiddelbart svært at forestille sig, at Institut for Fremtidsforskning skulle få ret i sine antagelser.
Man kan næsten ikke forestille sig et samfund uden så almindelige ting som pengesedler og postbude.
Men i det hele taget har vi mennesker det lidt svært med at forestille os, hvordan samfundet bliver i fremtiden.
Der var sikkert heller ikke mange, der for blot få år siden seriøst havde forestillet sig, at vi her i år 2006 er ved at have en barselfond på plads for hele arbejdsmarkedet.
I 2004 tog debatten for alvor fart.
Det skete bl.a. efter, at Det Konservative Folkeparti havde meldt ud, at vi var parate til at lovgive, hvis ikke arbejdsmarkedets parter selv kunne nå frem til en ordning.
Den udmelding kom, fordi det stod klart for os, at en barselfond rummer en række fordele.
Først og fremmest er etableringen af en barselfond afgørende i forbindelse med ligestilling mellem kønnene.
Ved at udligne udgifterne til barsel sikrer vi forhåbentlig, at det økonomiske incitament til at ansætte en mand frem for en kvinde vil være mindre.
Vi kan naturligvis ikke acceptere, at dygtige og kompetente kvinder i den fødedygtige alder fravælges af økonomiske grunde.
Samtidig indebærer en udligning af barseludgifterne en økonomisk lettelse for de mindre virksomheder og de kvindedominerede fag, hvor barsel traditionelt set har været omkostningsfuldt.
På den måde skulle man gerne sikre, at også mindre virksomheder har råd til at ansætte kvinder, og at den enkelte ansøgers køn vil spille en mindre rolle i forbindelse med al ansættelse.
Alt i alt skulle det gerne betyde, at vi nærmer os et arbejdsmarked, hvor der både i teori og i praksis er lige muligheder for mænd og kvinder.
Arbejdsmarkedets parter, DA og LO, indgik en banebrydende aftale om udligning af udgifterne i forbindelse med barsel.
Ved at etablere frivillige aftaler viste arbejdsmarkedets parter vejen, og de decentrale udligningsordninger blev et stort skridt mod mere ligestilling mellem mænd og kvinder på arbejdsmarkedet.
Siden er flere områder fulgt med, og der er efterhånden skabt en forståelse for, at barseludligning er nødvendig, hvis vi skal have et velfungerende arbejdsmarked.
Der er stadig væk flere tusinde ansatte, der ikke er omfattet af en barseludligningsordning.
Den restgruppe skal naturligvis også dækkes, og vi Konservative er derfor glade for, at ministeren har fremsat dette lovforslag om en udligning på det private arbejdsmarked.
Forslaget skal således omfatte de private arbejdsgivere, der ikke allerede er omfattet af en barseludligning.
For os Konservative er det vigtigt, at ordningen bliver obligatorisk.
Kun ved at gøre ordningen obligatorisk for alle dem, der ikke er dækket af andre ordninger, kan vi sikre lige vilkår på arbejdsmarkedet.
Samtidig er vi glade for, at forslaget stiller krav til de decentrale udligningsordninger.
Det er derudover også vores opfattelse, at en model med et fast kroneloft et er godt grundlag for ordningen.
Alt i alt mener vi Konservative, at lovforslaget indeholder mange positive elementer, og at det er et stort skridt i den rigtige retning.
Der skal dog ikke være nogen tvivl om, at vi Konservative gerne ser, at de selvstændige også bliver omfattet af en barseludligningsordning.
Hvis en kvinde som selvstændig erhvervsdrivende skal bære hele udgiften i barselperioden, kan det let blive omkostningsfuldt at få børn, og det stiller den enkelte i en svær situation.
Det skal simpelt hen være muligt for den enkelte at gå på barsel, uden at det er nødvendigt at dreje nøglen om.
Hvis vi skal udnytte det potentiale, der ligger hos mange kvinder, der er selvstændige erhvervsdrivende, må vi sørge for, at det er økonomisk muligt at kombinere de to ting.
I Det Konservative Folkeparti vil vi derfor kæmpe for at finde en model, hvor de selvstændige også er omfattet af en barseludligningsordning.
Vi ser derfor frem til, at ministeren kommer med et udspil, og sammen med interessenterne kan vi forhåbentlig nå frem til en løsning.
Lovforslaget i dag viser dog, at vi er kommet meget langt i bestræbelserne på at skabe lige vilkår for mænd og kvinder på arbejdsmarkedet.
For få år siden ville de fleste nok have troet, at etablering af en barseludligningsordning var noget nær mission impossible, men ikke desto mindre er vi nu lige ved at kunne sige, at vi har nået målet.
Det er vi i Det Konservative Folkeparti meget glade for, og derfor støtter vi også lovforslaget.