runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Britta Schall Holberg (V), 2006-10-24:
Det forstår jeg ikke helt.
Tværtimod er, så vidt jeg ved, en fjerdedel af de kommuneskoler, som er lukket, opstået som friskoler i de senere år.
Så det forstår jeg ikke rigtig.
Om der er for mange friskoler?
Det er mit svar på det.
Jeg er selv en inkarneret tilhænger af muligheden for at oprette friskoler, men det kræver jo virkelig, som det også blev sagt af fru Bente Dahl før, at der er en forældrekreds, som for det første vil give lidt penge til det, og for det andet vil lægge noget håndkraft i det, også fordi det kræver det værdigrundlag, som vi talte om før, og som skal være et alternativ til folkeskolen.
Jeg er helt enig i, at forældre vil noget specielt, når de opretter en friskole.
Lad os være enige om, at det er udgangspunktet for, at man opretter friskolen.
Så vil jeg sige med hensyn til skolelukningen: Nogle af os har haft fornøjelsen af at sidde i en kommunalbestyrelse og ved, at noget af det vanskeligste, man næsten kan komme ud for, er at lukke en kommunal folkeskole, specielt i et yderområde og specielt en mindre skole.
Derfor ved ordføreren også, at der forud for sådan en lukning er mange overvejelser, for det er jo ikke noget, der foregår i gedulgthed, det skal jeg rigtignok love for.
Det er noget, som i den grad vil være til offentlig debat i lokalsamfundet.
Derudover er det jo sådan, at der skal ske en høringsfase i lokalområdet, og den skal starte 12 uger, før man beslutter at lukke skolen, og det skal ske den 1. december.
Men det vil jo typisk, som jeg sagde, ske i forbindelse med en budgetlægning, og den budgetlægningsfase starter jo på et meget tidligere tidspunkt.
Så der er al mulig grund til, at de to overvejelser – om vi vil oprette en friskole, hvis kommunen beslutter at lukke den her skole – kan forløbe sideløbende.
Efter min mening ville det da sådan set være en udmærket idé.
Og jeg er meget glad for, at ordføreren understreger, at vi her taler om et folkevalgt organ, der hedder en kommunalbestyrelse.
Vi har selv været med til at vælge dem, om jeg så må sige, så vi er en del af den dialog, som kommunalbestyrelsen har.
De skal jo foretage en høring, og det ville da ikke være fjernt for mig, om de sagde: Her i vores område er det så brændende et emne, at vi gerne vil lægge det ud til en lokal folkeafstemning.
Det kan jeg ikke se at der skal være noget som helst problem i.
Men det forhindrer jo heller ikke, at en forældrekreds sideløbende måske kunne sige: Hvis nu den folkeafstemning eller den drøftelse falder negativt ud i forhold til det, vi gerne ønsker, så kan vi oprette en friskole.
Det er meget vigtigt at understrege, at den mulighed er der.
Det er den demokratiske mulighed, som hr. Jesper Langballe understregede vigtigheden af.
Bente Dahl (RV), 2006-10-24:
Jeg er selvfølgelig enig i, at der skal være almindelig anstændighed til stede, også når man som forældre gør det store arbejde, det er at lave en friskole.
Jeg taler i øvrigt af egen erfaring, for jeg har selv været med i sådan en forældregruppe.
Hvis kommunen har meldt en lukning af en folkeskole ud f.eks. hen på foråret, så kan en gruppe forældre jo ikke tage initiativ til at oprette en såkaldt protestskole, som disse skoler bliver kaldt i den her sammenhæng – og hvortil jeg må sige, at alle friskoler jo er protestskoler.
Alle friskoler er opstået, fordi en forældregruppe vil noget specielt.
Britta Schall Holberg (V), 2006-10-24:
Jeg tror nu nok, at ordføreren lidt har mistolket det, jeg har sagt.
Det var netop det, jeg understregede meget kraftigt.
I debatten har det været hævdet, at man nu lavede en eller anden attak på friskoletanken.
Det er der jo ikke tale om.
Der er tale om, at de friskoler, der oprettes, skal oprettes med et værdigrundlag.
Det må vist være en almindelig anstændighed, at forældrene ved, hvad de går ind til.
Bente Dahl (RV), 2006-10-24:
Venstres ordfører siger, at Venstre har en stolt tradition med hensyn til friskoler.
Det har jeg også igennem mange år fulgt med interesse og set at Venstre har.
Derfor undrer det mig også, hvad der så – når Venstre tidligere har bakket hundrede procent op om denne stolte tradition – får fru Britta Schall Holberg til at sige, at det, når kommunerne tager en beslutning om at lukke en skole, så ikke er rimeligt, at der alligevel opstår en friskole.
Bertel Haarder (V), 2006-10-24:
I dag er der jo grænser for, hvad menighedsråd kan bruge kirkeskatteydernes penge til, det vil der fortsat være, og jeg skal meget gerne i et skriftligt svar til udvalget beskrive disse grænser, så hr. Langballes bekymring kan begrænses.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Britta Schall Holberg (V), 2006-10-24:
I Danmark har vi en stolt tradition.
Vi har en folkekirkeordning, men vi har også muligheden for at danne frikirker og valgmenigheder.
Vi har en folkeskole, men vi har også muligheden for at oprette friskoler og endda få 80 pct. i statstilskud, blot der melder sig 12 elever.
Det er en temmelig enestående ordning, men dermed anerkender vi det vigtige i, at der er alternativer.
Så er der nogle, der vil spørge, om ikke det lovforslag, vi behandler i dag, er en udhuling af denne frie tanke om valgmuligheder.
Nej, det er det ikke.
Derimod kan man sige, at der helt rimeligt bliver tale om mere tid til at overveje, om der er en reel folkelig opbakning bag en kommende friskole.
Der bliver bedre tid til at planlægge og til at nedfælde skolens værdigrundlag, og der bliver bedre tid til at fastsætte vedtægter og til at tilrettelægge undervisningsforløbet.
Det er ikke til friskolernes eller elevernes eller forældrenes gavn, hvis en skole ikke oprettes på et solidt fundament.
Og det bliver skolen ikke oprettet på, hvis dens eneste eksistensgrundlag er, at der lukker en kommunal folkeskole med et for lille elevgrundlag.
Det er for lidt at danne skole på.
Loven får ingen konsekvenser for de eksisterende friskoler, men gør, at al arbejdet med oprettelsen af en ny kan ske sideløbende med en kommunalbestyrelses overvejelser om skolestrukturen i de nye kommuner.
Forud for, hvad kommunalbestyrelsen beslutter, skal der gå en offentlig høringsfase og indhentes udtalelser fra de respektive skolebestyrelser.
Venstre vil i den forbindelse meget stærkt opfordre kommunerne til at arbejde med mulighederne for fælles skoleledelse og andre fleksible former, så også skoler i yderområderne kan opretholdes i kommunalt regi.
Men beslutter de valgte kommunalbestyrelser alligevel at lukke en skole, skal det ske med vedtagelse senest den 1. december, men vil jo typisk ske ved vedtagelsen af budgettet i oktober måned.
Det vil være af stor værdi for den kommunale planlægning, at man med i sine overvejelser kan tage, at en forældrekreds i givet fald vil erstatte den kommunale skole med en friskole.
Det kan endda komme til at betyde, at kommunen en ekstra gang overvejer, om man skal lukke skolen, idet oprettelsen af en friskole kan komme til at udhule kommunens elevgrundlag og altså dermed de planer, man har for nedlæggelsen af skolen.
Lukker kommunen skolen, sker det under alle forhold på et grundlag, så man ved, at man skal regne med, at der vil fragå elever til en friskole.
Uanset om der fragår elever til en friskole eller der ikke gør, er der i det hele taget tale om en ordentlig planlægning både i forhold til friskolerne og til kommunerne.
For det betyder jo også, at friskolen ikke bare oprettes i ren protest, men får tid til at starte på et forsvarligt og gennemtænkt grundlag, så dens eksistens er sikret også fremover.
Venstre kan støtte dette lovforslag.
Jesper Langballe (DF), 2006-10-24:
Det er angående det indlysende behov, for det forbliver mig fuldstændig ubegribeligt.
Jeg synes, at al min erfaring viser, at når sogne gerne vil samarbejde om f.eks. gravere og graverne også gerne vil, finder man sagtens ud af det og kan sætte puslespillet sådan sammen, at pointtallene passer til glæde for alle parter.
Men må jeg spørge ministeren: Hvad nu hvis der er tale om noget andet?
Lad os nu sige, at der f.eks. er tale om, at to eller flere sogne gerne vil samarbejde om et politisk formål, det kunne f.eks. efter Det mellemkirkelige Råds forbillede være en støtte til palæstinenserne imod Israel i konflikten i Mellemøsten.
Ville ministeren så ikke begynde at få betænkeligheder ved, at ikke alene kunne sogne samarbejde om det i folkekirkens navn, men de kunne minsandten også tvinge andre sogne, der ikke bryder sig om den politik, til at samarbejde?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2006-10-24:
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at SF har været imod alle de stramninger og restriktioner, regeringen har indført over for de frie skoler de senere år.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvordan forholder ordføreren sig til, at antallet af frie skoler på landsplan er faldet bare det seneste år, siden regeringen gennemførte det der med at tage de frie skolers befordringstilskud?
Er der for mange friskoler
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2006-10-24:
Nu er det ikke sådan, at jeg ubetinget, i modsætning til andre her i salen, bare synes, at det er en god idé, at der kommer flere og flere friskoler.
Det er lidt det, jeg hører SF være ved at mene, nemlig at det er en rigtig god idé, at der kommer flere friskoler.
Det synes jeg ikke.
Jeg synes, der skal være færre friskoler.
Jeg synes, det er en rigtig god idé, at folkeskolen er det fælles grundlag for vores børn.
Det er fint, at der er en eller anden ventil, og at der er nogle, der har nogle friskoler, men faktisk synes jeg, at det, der står i lovforslaget, er rigtig, rigtig fint.
Der står simpelt hen: »Forslaget forventes at medføre, at der fremover vil blive oprettet færre frie grundskoler ...«.
Der foregår en politisk kamp i en almindelig kommune om, hvordan budgetterne skal lægges.
Så mit spørgsmål til Venstres ordfører er: Vil det ikke være sådan, at de fleste forældre vil være nødsaget til at have deres børn i en anden folkeskole for derefter at rykke dem over på en friskole, fordi tidslinjen vil være anderledes end det, Venstres ordfører står og lægger op til her?
Christine Antorini (S), 2006-10-24:
Jeg mener, det er rigtigt at beskrive det sådan, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil gør, nemlig at det er et demokratisk dilemma, og som jeg også prøvede at sige, kan jeg godt forstå den konkrete forældregruppe, som kan være forbandet over, at den lille lokale folkeskole lukker med alt det, det giver af både praktiske og andre problemer, hvis de i øvrigt har været glade for skolen.
Spørgsmålet er så, om svaret er, at man skal kunne forlange en folkeafstemning.
Jeg vil ikke afvise muligheden for det, men det ville kræve, at mange borgere i kommunen rejste kravet om en folkeafstemning.
Vi har ikke taget stilling til, hvor den rigtige balance er, men det skal virkelig være sådan, at der er en markant lokal stemning blandt borgerne, før man kan sige, at det her bør der kunne afholdes en lokal folkeafstemning om.
Jeg tror, det er vigtigt, at det skal være mange, der står bag, for ellers får vi et folkeafstemningsdemokrati i stedet for et repræsentativt demokrati, og jeg må sige, at det ligger os rigtig meget på sinde at forpligte de politikere, der er valgt, til rent faktisk at tage ansvar for deres beslutninger, herunder desværre ansvaret, når en lokal folkeskole nedlægges.
Martin Henriksen (DF), 2006-10-24:
Jeg er blevet klogere siden.
Jeg har fundet ud af, at det faktisk er kommunerne, der ønsker at forhindre forældrene i at oprette de skoler, og dermed er det jo ikke noget, som kommunerne gør for at spare penge.
Kommunerne gør det simpelt hen, fordi de frygter, at der kommer en ekstra udgift, efter at de har lukket folkeskoler.
Jeg er simpelt hen blevet klogere siden, jeg har fundet ud af, at det faktisk er kommunerne, der ønsker at forhindre forældrene i at gøre det, og det mener jeg ikke kommunerne skal have lov til at forhindre forældrene i.
Carina Christensen (KF), 2006-10-24:
Men for ganske kort tid siden gik det op for mig, at Dansk Folkeparti rent faktisk har tænkt sig at stemme imod forslaget.
Jeg står her med et citat fra Information den 7. juli i år, hvor hr. Martin Henriksen er blevet spurgt om problemstillingen, og jeg citerer hr. Martin Henriksen: »Jeg sætter pris på friskoletraditionen, men der er nogle kommuner, der spekulerer i at lukke en folkeskole, for så vil forældrene i protest oprette en friskole, og derved kan kommunen spare penge.
Man kan godt diskutere, om man skal gøre det lidt sværere at undgå protestskolerne.«
Jeg håber, hr. Jesper Langballe lægger mærke til, at det ikke kun er i lovforslaget, betegnelsen protestskole bruges.
Dansk Folkepartis egen ordfører har også brugt betegnelsen protestskoler, og jeg vil bare høre, om vi kan få uddybet her, hvad hr. Martin Henriksen helt nøjagtig mente, da han udtalte sig til Information.
Martin Henriksen (DF), 2006-10-24:
Nu er lovforslagets skæbne formentlig allerede afgjort, men det skal da ikke afholde mig fra at sige et par ord.
Det sker efter ønske fra kommunerne, som ikke mener, at en forældrekreds skal kunne oprette en friskole i umiddelbar forlængelse af, at kommunen har besluttet at lukke en folkeskole.
Der er efter Dansk Folkepartis opfattelse både argumenter for og argumenter imod.
Vi mener grundlæggende, at forældre har ret til at vælge et alternativt skoletilbud til deres børn, såfremt tilbuddet lever op til de faglige krav og i øvrigt bidrager positivt til børnenes og samfundets udvikling.
På den anden side vælger borgerne selvfølgelig politikerne til at træffe beslutninger om lokale prioriteringer, og er de ikke tilfredse, kan de jo godt indtage det synspunkt, at så vælger de selvfølgelig bare nogle andre politikere ved næste valg, for sådan er folkestyrets regler.
Men er det ikke også inden for rammerne af folkestyret, at forældrene netop har ret til at vælge et alternativt skoletilbud til deres børn?
Det er jo spørgsmålet.
Jeg kan røbe, at Dansk Folkeparti hælder mest til det første argument, jeg kom med, nemlig at forældrene har ret til at vælge alternative skoletilbud.
Den ret mener vi at samfundet skal understøtte, og der skal ikke lægges hindringer i vejen, fordi Kommunernes Landsforening har et ønske om det.
Det er et indgreb i brugernes ret til at vælge.
En friskole vil altid være en protest mod enten folkeskolen eller det, som politikerne ønsker at gøre ved folkeskolen.
Muligheden for at oprette en friskole baseret på et religiøst, et særligt pædagogisk eller et særligt fagligt grundlag er lige præcis en ret, og retten til at protestere er lige så gældende, hvis man ønsker at bevare det lokale skoletilbud og omdanne det til en friskole.
Derfor kan Dansk Folkeparti heller ikke støtte forslaget.
Socialdemokraterne har lige afholdt den årlige kongres, hvor de, så vidt jeg forstod, fik skrevet ind i deres principprogram, at friskolerne skulle være et alternativ til folkeskolen.
Vi havde da håbet, at man så også virkelig havde givet friskolerne lov til at være det, men sådan er det altså ikke. Som sagt kan Dansk Folkeparti ikke støtte lovforslaget, og vi håber, at de partier, der har meddelt, at de støtter det, vil besinde sig.
Christine Antorini (S), 2006-10-24:
Den udvikling vil sandsynligvis fortsætte, og den vil gøre det endnu sværere at skaffe en fornuftig økonomi til at få nogle gode og velfungerende folkeskoler med råd til efteruddannelse af lærerne, råd til it og råd til alle de ting, der gør, at vi faktisk får en rigtig god folkeskole.
Det bliver konsekvensen, hvis forslaget ikke vedtages.
Så bliver det indført ad bagvejen, at der ikke er råd til den gode folkeskole, som vi Socialdemokrater synes er helt afgørende som det fælles sted, hvor vores børn kan få en god grunduddannelse.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2006-10-24:
Jeg går også rigtig meget ind for, at politikerne netop er forpligtet til at tage et ansvar, og derfor er det også et meget stort problem for mig, at vi har et skattestop her i samfundet, som gør, at de lokale politikere ikke kan kradse de penge ind, som det er nødvendigt at bruge, hvis man f.eks. gerne vil bevare de små folkeskoler.
Jeg mener sådan set, at regeringen har sat størstedelen af de danske kommuner i en klemme, hvor de ikke kan gøre andet end at lave nedskæringer, som betyder, at de små folkeskoler lukker.
Min store bekymring ved lovforslaget her er, at hvis vi i oppositionen vælger at støtte forslaget, kommer vi til at medvirke til at gennemføre en intention, som jeg i virkeligheden mener ligger et helt andet sted.
Som jeg sagde, er jeg enig i Socialdemokraternes bemærkning om, hvad en friskole skal være, og hvilken funktion den skal have i samfundet, men jeg er stærkt bekymret ved at støtte forslaget, præcis fordi man så på en eller anden måde godkender, at grunden til, at lovforslaget skal gennemføres, faktisk er, at regeringen har et ønske om at slagte de små skoler som konsekvens af, at den ønsker, at kommunerne skal spare.
Jeg vil spørge Socialdemokraternes ordfører, om Socialdemokraterne deler den bekymring, eller hvordan vurderingen er, for det synes jeg er relativt afgørende for, hvordan det ender med at gå med lovforslaget.
Jeg må erkende, at jeg langt hen ad vejen er rigtig enig i det, som fru Antorini har fremlagt.
Jeg synes måske, hr. Langballe misforstår det lidt ved at sige, at det er et demokratisk problem.
Jeg synes, vi står over for et demokratisk dilemma, for man har to forskellige demokratiske værktøjer, som på en eller anden måde står i modsætning til hinanden, og det dilemma bliver man nødt til at løse.
Jeg synes, det er at ramme hovedet på sømmet præcist ved at sige, at der er et demokratisk dilemma, som vi på en eller anden måde skal løse.
Det, jeg gerne vil spørge Socialdemokraternes ordfører om, er: Kan man forestille sig, at Socialdemokraterne vil støtte et forslag, som går ud på, at borgerne i en kommune har ret til at få en folkeafstemning?
Kan man forestille sig, at Socialdemokraterne vil støtte et sådant forslag?
Britta Schall Holberg (V), 2006-10-24:
Jeg er rigtig glad for nogle af de bemærkninger, ordføreren kommer med, men det sidste er jeg simpelt hen ikke enig i.
De af os, der har siddet i sådan en kommunalbestyrelse, ved jo, hvordan budgetlægningen er, og al balladen, om jeg så må sige, starter jo på et meget tidligt tidspunkt i foråret, hvor det første budgetforslag kommer frem.
Hvis forældrene ikke allerede på det tidspunkt er klar over, at der er et eller andet undervejs, tror jeg ikke, der er basis for efterfølgende at lave en friskole.
Så det kan jeg simpelt hen ikke se skulle være et problem.
Men må jeg ikke godt igen synge for, at den folkevalgte kommunalbestyrelse i højere grad, end det måske sker i dag, overvejer nogle alternative styringsmuligheder, sådan at man kan opretholde den kommunale skole, så det altså ikke er nødvendigt at oprette en friskole.
Vi må tænke lidt mere kreativt.
Christine Antorini (S), 2006-10-24:
Det er jo et velkendt debattrick at lave en karikatur, som man meget heroisk nedkæmper, og derfor tror jeg også, at når hr. Jesper Langballe sætter sig stille og roligt ned og læser, hvad det var, jeg rent faktisk sagde, vil han finde ud af, at jeg ikke har argumenteret for, at der skal være en eller anden systemkontrol eller kontrol af, om værdigrundlaget er godt nok eller ej.
Jeg roste lovforslaget, fordi der lige præcis ikke tages stilling til, om man synes, værdigrundlaget er godt nok eller ej.
Det holder lige præcis den meget vigtige armslængde, der skal være, og det, der skal tages stilling til, er: Er det en god idé at fremrykke anmeldelsesfristen?
Ja eller nej?
Der tages ikke stilling til, hvilke slags friskoler der skal have lov til at være her eller ikke skal have lov til at være her.
For lige at give et svar på det konkrete spørgsmål: Dilemmaet er jo, at vi har en helt ex ceptionel lovgivning her i Danmark.
Staten betaler 80 pct. af en privatskoles udgifter; der er ingen andre steder i verden, hvor man har statsfinansierede privatskoler.
Men når privatskolerne er statsfinansierede, er der et endnu større ansvar for at sikre, at de kan indgå i en planlægning, der ikke underminerer den folkeskole, som det store flertal af borgerne rent faktisk bruger.
Der skal være plads til alternativer, men det skal vel at mærke ske på en sådan måde, at det ikke kun er private initiativer, men at man i fællesskab løser fællesskabets opgaver.
Jesper Langballe (DF), 2006-10-24:
Fru Christine Antorinis ordførertale føjede sig jo ind i den gennemgående debat, vi har haft.
Man siger, det er et problem, at der er revner og sprækker i systemet, så nogle borgere kan foretage sig noget, som den valgte kommunalbestyrelse ikke har bestemt.
Tænk, at kommunens borgere kan gøre noget, der ikke er besluttet af kommunalbestyrelsen; det bliver betragtet som et demokratisk problem.
Fru Bente Dahl har allerede nævnt, at vi ikke har skolepligt i Danmark.
Christine Antorini (S), 2006-10-24:
Netop fordi det er et stort arbejde og det kræver lang tids planlægning, vil det her forslag stadig væk ikke ramme dem, som går i gang med det store arbejde, det er at lave et velforberedt forløb i etableringen af en ny friskole.
De vil normalt have brug for mindst 1 år og sandsynligvis også længere tid, så det kommer ikke til at ramme dem i deres arbejde.
Til det andet, hvor spørgsmålet var, om man ikke på andre måder kunne forhindre, at man brugte lige præcis den lokale folkeskole: Jeg vil sige, at det er noget, som vi Socialdemokrater har stillet spørgsmål om, for vi har faktisk været alvorligt bekymrede over den demokratiske ubalance, der har gjort, at en lille forældregruppe har kunnet underminere en lokal demokratisk beslutning.
Der findes ikke nogen mekanismer, som gør, at en kommunalbestyrelse kan beslutte at sige: Nu nedlægger vi den lille lokale folkeskole, og så forbyder vi i øvrigt, at den bliver brugt af andre.
Med hensyn til anmeldelsesfristen: Det kan man gøre uden at komme i konflikt med nogen lovgivning.
Det handler alene om at give ordentlig tid til planlægningen, samtidig med at man respekterer det lokale demokrati.
Bente Dahl (RV), 2006-10-24:
Ordføreren har sagt, og jeg citerer: Forældrene skal ikke kunne genoprette folkeskolen som en friskole i samme folkeskolelokaler, som kommunen beslutter at lukke.
Ordføreren nævnte det også lige før i sit svar, og så er mit spørgsmål: Hvem er det dog, der tvinger de kommuner til at sælge bygningerne til en forældreflok, der gerne vil lave en friskole i dem?
Det er jo ikke hemmeligt for kommunen, at den flok forældre nu arbejder på det – og jeg må gentage, at det er et meget stort arbejde, det er ikke noget, man bare sådan gør, fordi man nu synes, at man vil protestere.
Christine Antorini (S), 2006-10-24:
Jeg vil gerne understrege, at det her lovforslag overhovedet ikke handler om, hvorvidt man synes det er en god idé, at der er friskoler eller ej.
Det er derfor – og jeg vil gerne gentage det, jeg sagde før – at når vi synes, det er godt, så er det, fordi det alene handler om at fremrykke anmeldelsesfristen.
Hvis man vil oprette en friskole, hvis man er en forældrekreds, der brænder for det, er man, når beslutningen skal træffes, uafhængig af, om det er den lille lokale folkeskole, der skal nedlægges.
Jeg kan godt forstå, at en lokal forældrekreds bag en folkeskole, som ender med at blive lukket, synes, at det er forfærdeligt, og at de ville have ønsket, der var truffet en anden beslutning, men det må være en del af den demokratiske debat, der er i kommunen.
Jeg er i øvrigt fuldstændig enig i det, der også blev sagt før: Den sværeste beslutning for en kommunalbestyrelse, er faktisk at lukke en lille lokal folkeskole.
Så debatten kommer, og den kommer ikke til at handle om, hvorvidt der skal være et bestemt værdigrundlag eller ej, men om den lokale folkeskole.
Bente Dahl (RV), 2006-10-24:
Jeg er helt enig med ordføreren i, at vi har et demokratisk problem, men jeg mener, det skal ses fra en anden vinkel, nemlig borgernes vinkel.
I grundlovens § 76 står der: »Alle børn i den undervisningspligtige alder har ret til fri undervisning i folkeskolen.
Forældre eller værger, der selv sørger for, at børnene får en undervisning, der kan stå mål med, hvad der almindeligvis kræves i folkeskolen, er ikke pligtige at lade børnene undervise i folkeskolen.«
Her står, at man i Danmark har en demokratisk ret til at lade sine børn undervise i friskoler, i holdningsskoler.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren: Ordføreren har sagt, at S støtter lovforslaget, fordi det løser problemet med protestskolerne.