runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (RV), 2003-01-14:
Nu var den der igen, den der med at skattestoppet virker efter hensigten, men det tror jeg jeg har kommenteret tidligere, selv om det primært var i forhold til De Konservative.
Men tak for det.
Jeg vil egentlig bare gerne høre, om vi kan få Venstres ordfører til at gentage de garantier, vi tidligere har fået fra regeringen, om, at vi får sat skatten ned på arbejde fra den 1. januar 2004.
Kan vi få bekræftet den garanti?
Peter Christensen (V), 2003-01-14:
Jeg vil gerne starte med at svare hr. Jacob Buksti.
Hr. Jacob Buksti prøvede ligesom at synliggøre, at der var en uenighed mellem regeringsgrundlaget og så den vedtagelse, vi nu har fremsat.
Nu er det ikke, fordi jeg skal bruge meget tid på, hvordan cyklussen for 1 år er, men når vi skriver i vedtagelsen, at vi ser frem til, at det vil blive behandlet inden sommerferien, og der så i det andet står »foråret«, vil jeg sige, at det faktisk er det samme.
Men jeg burde måske have brugt nogenlunde samme formulering, så der ikke opstod den forvirring.
Men det falder altså helt i tråd, og vi glæder os virkelig til at se resultatet.
Det Radikale Venstre spørger, om vi kan give en garanti for, at der kommer skattelettelser, men så ville det jo ikke have nogen zweck at se frem til analysen af dansk økonomi - om der var plads, og hvor stor plads der var til skattelettelser - hvis vi på forhånd gav en garanti om, hvor store de skulle være.
Derfor må det jo indtil da handle lidt om optimisme og troen på, at der vil være et råderum, og det tror jeg der er, da jeg er et optimistisk menneske, men jeg kan desværre ikke fra talerstolen i dag give nogen garanti.
Og til SF: Jeg skal da ikke lægge skjul på i dag, at sådan helt personlig kniber det også med min tålmodighed, for hvis der er et råderum, så jeg da også utrolig gerne, at vi kom i gang med de skattelettelser så hurtigt som muligt.
Men jeg er nødt til at være tålmodig, og det er hr. Morten Homann så også.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-01-14:
Det lyder jo smukt, når Venstres ordfører siger, at ingen skal stilles dårligere.
Det er lige før, man kunne fristes til at klappe i sine små hænder, for det lyder jo korrekt og godt.
Men der er altså nogle, der skal stilles bedre end andre, og det er jo så det modsatte.
Så vil jeg gerne spørge, om det er Venstres skattepolitik, om det er Venstres måde at give skattelettelser på, at man f.eks. sænker sodavandsafgiften - selv om der kan være gode grunde til det af hensyn til sort handel - at man sænker afgiften på spiritus, og at man sænker skatten for visse boligejere, nemlig dem, der har scoret kassen i form af værdistigninger? Er det begyndelsen til skattelettelser?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-01-14:
Det er faktisk ikke helt korrekt, når vi i den samlede opposition går op og siger, at der ikke er sket skattelettelser på arbejdsindkomster.
Og måske alligevel, for det er kun førstebehandlet.
Det er alt det her om aktieoptioner.
De, der modtager aktieoptioner i stedet for løn i det her samfund, og det er direktørerne, underdirektørerne og afdelingscheferne rundtomkring, får faktisk en skattelettelse på deres arbejdsindkomst, når det forslag er tredjebehandlet.
Det er Venstres og De Konservatives første bud på skattelettelser på arbejdsindkomst.
Og det er jo det, der er interessant.
Det er ikke, hvornår der kommer skattelettelser
- det er selvfølgelig også interessant - det er heller ikke, om der kommer skattelettelser, men det er interessant, hvem der får dem.
Indtil videre er de eneste, som har fået skattelettelser, eller som har skattelettelser i udsigt, direktører, underdirektører og afdelingschefer.
Vil det også være det kommende bud?
Jacob Buksti (S), 2003-01-14:
Jeg vil gerne bede Venstres ordfører om at forklare, hvordan det skal forstås, og jeg vil også gerne bede erhvervsministeren om på et tidspunkt at forklare, hvordan det skal forstås, at der heri står: »Regeringen vil præsentere et særskilt oplæg til lavere skat på arbejdsindkomst i løbet af foråret 2003.« Når det samtidig er sådan, at Venstres ordfører står her og siger, at han ikke kan garantere, at der kommer nogen lettelser.
Hvad er meningen med den sætning?
Der er nogle af os, der bliver lidt forvirrede, for hvad er meningen, når det er sådan, at statsministeren ifølge Ritzau kl. 12.49 siger, at regeringen ikke kommer med nogen løfter?
Er det her ikke et løfte?
Der står i publikationen, at man vil komme med et særskilt oplæg, men man kommer ikke med nogen løfter, siger statsministeren.
Skattelettelser er ikke noget, man snakker om.
Det er åbenbart noget, man skriver om.
Statsministeren mener ikke, at det er noget, man skal gøre.
Hvordan skal det forstås, når det er sådan, at Venstres ordfører ikke kan give nogen garantier for, at der sker noget som helst?
Peter Christensen (V), 2003-01-14:
Jeg ved, at jeg før har fået irettesættelser af hr. Jacob Buksti, fordi jeg talte om andet end en nedsættelse af indkomstskat.
Men jeg er desværre nødt til endnu engang, da jeg også skal svare på nogle spørgsmål, mere generelt at tage skattediskussionen med. Jeg blev af Kristeligt Folkeparti spurgt, om det virkelig er vores skattepolitik, at der på grund af skattestoppet er nogle specielle grupper, som også har fået specielle afgiftslettelser.
Hertil vil jeg sige, at skattestoppet gælder alle.
Alle har gavn af skattestoppet.
Når sodavandsafgiften specifikt bliver nævnt, er det sådan set ikke så meget på grund af skattestoppet, men mere for at sikre, at vi kan løse nogle af de problemer, der har været med den illegale handel.
Det er sådan set baggrunden for det.
At skattestoppet selvfølgelig også vil være med, når vi i dag har en debat om en eventuel nedsættelse af skatten på arbejde, er jo helt, helt naturligt.
Det var jeg sådan set også inde på i min tale.
En af grundene til, at det overhovedet er realistisk, at vi har den drøftelse i dag, er jo, at vi på grund af skattestoppet har gennemført en udgiftspolitik, hvilket rent faktisk er ret nyt i Danmark.
Vi så det i hvert fald ikke gennemført med hårdhed under den tidligere regering, og hvis man ikke med hårdhed gennemfører en udgiftspolitik, er det simpelt hen urealistisk at snakke om ægte og vedvarende skattelettelser.
Anders Samuelsen (RV), 2003-01-14:
Det er lige ved, at jeg stærkt fortryder mine ikke så pæne kommentarer om De Konservative.
Kan man ikke lave en arbejdsfordeling i regeringen, så det i stedet bliver De Konservative, der går frem, og Venstre, der går tilbage, for Venstre er åbenbart ikke til at danse med?
Her må man da sige, at det er noget nemmere at argumentere med Det Konservative Folkeparti.
Det er oven i købet sådan, at vi har en aftale om, at skatten skal ned.
Vi har simpelt hen en aftale.
Jeg kan ikke klandre hr. Peter Christensen for, at han ikke var til stede, da vi lavede arbejdsmarkedsforliget, men de allersidste linjer i arbejdsmarkedsforliget drejer sig om, at vi finder en besparelse på det område.
Og så står der, at disse besparelser reserveres til nedsættelse af skatten på arbejde fra den 1. januar 2004.
Det virker, som om det var klogt af Det Radikale Venstre at sikre, at det kom på skrift.
Kan vi få en bekræftelse fra Venstre af, at skatten bliver sat ned på arbejde fra den 1. januar 2004?
Det har vi en aftale om.
Det kan godt være, at der ikke er voldsomt mange penge.
Det er sådan set regeringens problem.
Vi skal gerne hjælpe med at finde mange flere penge.
Men vi har fundet nogle penge, og de skal bruges til det her.
De skal ikke gå til at finansiere et skattestop eller noget andet.
Kan vi få den bekræftelse?
Morten Homann (SF), 2003-01-14:
Nu flyver tiden jo, når man har en masse svære spørgsmål at svare på, så jeg vil godt give hr. Peter Christensen en chance til for at svare på fru Pernille Rosenkrantz-Theils spørgsmål om skattelettelserne til direktørerne osv. Jeg undrer mig lidt over, at hr. Peter Christensen ikke havde noget som helst svar på mine fire ret centrale spørgsmål, nemlig om vi får skattelettelser, hvem der får skattelettelser, hvornår de kommer, og hvem der skal finansiere dem.
Jeg ved i hvert fald, at hr. Peter Christensen har et svar på, hvem der skal have skattelettelser.
Jeg har nemlig hørt hr. Peter Christensen være ud at anbefale, at man kigger på mellemskatten.
Er det et synspunkt, hr. Peter Christensen stadig væk deler?
Kan hr. Peter Christensen komme med et udsagn om, hvordan det kommer til at indgå i skattepakken?
Det synes jeg kunne være spændende at høre.
Jeg synes, det er ret foruroligende, at man ikke har svar på nogen af de andre spørgsmål.
Selv om at vi allerede skriver den 14. januar 2003, har man ikke svar på, om der kommer skattelettelser, hvem der skal have skattelettelser, hvordan de skal finansieres, og hvornår de overhovedet kommer.
Det synes jeg er meget tyndt.
Så jeg må sige, at når Venstre står og siger, at man kan tilbyde danskerne tålmodighed, vil jeg egentlig hellere fra SF's side tilbyde dem skattelettelser.
Jacob Buksti (S), 2003-01-14:
Nu er det jo sådan, at det normalt ikke er helt tilfældigt, hvad der står i et forslag til vedtagelse her i Folketinget.
Derfor synes jeg stadig væk, det er påfaldende, at der ikke i det forslag til vedtagelse, som hr. Peter Christensen har fremsat, fremgår det samme, som fremgår af publikationen »Vækst, viden og investeringer - det næste skridt«, nemlig at regeringen vil komme med et særskilt oplæg til lavere skat på arbejdsindkomst i løbet af foråret 2003.
I forslaget til vedtagelse står, at man har igangsat et arbejde, og så vil man afvente resultatet af det arbejde.
Er det sådan, at det skyldes, at det er den måde, man laver konfliktløsning på inden for regeringen?
Økonomi- og erhvervsministeren og De Konservative kan få lov til at løbe rundt og sige: Her gennemfører vi vores løfter;
her i publikationen står der, at regeringen kommer med disse nedsættelser af skatten på arbejde.
Og med denne vedtagelse er det Venstre, hvor det handler om skattestop og den slags ting; vi må se tiden an, og statsministeren står og siger her, at man ikke skal komme med nogen løfter, at man ikke skal snakke om det, men man skal gennemføre det.
Er det ikke et løfte?
Hvad betyder det, der står i denne publikation?
Betyder det ingenting?
Er det det, der står i forslaget til vedtagelse, som betyder noget?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-01-14:
Jeg mener godt, ministeren kunne komme det lidt nærmere.
Hvis ikke er det klart, at så stiller jeg spørgsmålet til de andre ministre.
Men det kunne egentlig være meget godt, hvis man havde lidt koordination i regeringen på det her punkt. Man kunne godt have den bekymring, at når der er så mange ministre, som har hver sin flig af den her sag, så bliver det måske ikke målrettet nok, hvad vi gør.
Men o.k. Jeg skal så stille spørgsmålene videre til de andre ministre, men jeg vil godt have lov til at slutte med at spørge i forbindelse med den idé, jeg har fremlagt her, om, at man får lavet en tillægsaftale til den energiaftale, vi har med svenskerne, om ikke ministeren vil bringe den videre til energiministeren med sin anbefaling.
Jeg synes faktisk, det er en ret god idé, hvis jeg skal være ubeskeden, at vi går til svenskerne med sådan en plan, for jeg tror nemlig desværre, at den svenske statsminister leder med lys og lygte efter et eller andet påskud, fordi han i virkeligheden ikke er interesseret i at lukke Barsebäck.
Det er Miljøpartiet og Venstrepartiet selvfølgelig, men jeg har en mistanke om, at Persson ikke er det, og vi må ikke give ham en undskyldning, heller ikke en dårlig undskyldning, ingen undskyldning.
Jacob Buksti (S), 2003-01-14:
Jeg synes, det er dybt fascinerende.
Når man fremsætter et forslag, kommer diskussionen selvfølgelig til at handle om det.
Så jeg kan godt forstå, hvorfor regeringen ikke kommer med noget forslag, for så er det svært at komme til at diskutere regeringens politik.
Men det er sådan set det, forespørgslen handler om, og det er derfor, vi kører en lille smule tør.
Men det var bare sådan en kommentar.
Det er jo let nok at stå og spille hellig, når man ikke har bare antydet, hvad man vil.
Det er svært at finde ud af, om det er skat på arbejde eller skat i al almindelighed, man snakker om.
Men det, det handler om her, er altså skat på arbejde.
Så bliver jeg altså nødt til at sige til fru Charlotte
Dyremose
: En finansiering, som har en holdbarhed i 30-40 år, tror jeg, at selv fru Charlotte Dyremose må anse for at være ret robust, ellers skal fru Charlotte Dyremose i hvert fald gå ud fra, at der ikke vil ske ændringer på skatteområdet de næste 30-40 år.
Det tror jeg kræver en særlig form for resistens, som man måske skal være konservativ, i ordets egentligste forstand, for at operere med.
Så er jeg altså nødt til at sige, at det ikke handler om at røre ved den fri forhandlingsret, det handler ikke om løntilbageholdenhed.
Det handler om en anden måde at opkræve skatten på rent teknisk.
Derfor er det ikke noget med hverken løntilbageholdenhed eller lavere løn, det er simpelt hen et spørgsmål om, hvordan man rent teknisk sikrer det her.
Finansministeriet er jo ganske fremragende, vi takker meget for den konsulentbistand, vi har fået, for man siger, at på lang sigt holder det.
Men det, der er spørgsmålet, er, om det gør på kort sigt, og det er det, som vi nok skal sørge for at vi får løst.
Endelig siger hr. Peter Christensen, at man ikke kan tage det seriøst, hvis man går og ændrer det.
Jamen vi går heller ikke og ændrer det.
Det er det, det går ud på.
Og endelig til hr. Morten Homanns spørgsmål, om vi vil lave lettelser for overførselsindkomster: Vi synes sådan set, at det er en meget dyr måde at gøre det på i forhold til overførselsindkomsterne, derfor er det sådan set bedre at interessere sig for, hvordan man sikrer, at ydelserne for overførslerne er o.k.
Morten Homann (SF), 2003-01-14:
Nu skal der ikke lyde noget ondt ord fra mig om det faktum, at man fremlægger et oplæg og lytter til de indvendinger, der måtte være, og så eventuelt retter oplægget til.
Det er rent faktisk den stik modsatte måde af den, regeringen fører politik på, hvor man venter til allerallersidste sekund med at fremlægge sit oplæg, hvis man overhovedet kommer med et, og ikke lytter til de indvendinger, der måtte komme, så det vil jeg ikke bebrejde Socialdemokratiet.
Derimod vil jeg godt spørge hr. Jacob Buksti: Når man nu lytter til de indvendinger, som er kommet, er man så indstillet på at ændre sit skatteoplæg, så der i højere grad også gives skattelettelser til folk på overførselsindkomster, førtidspensionister, pensionister og arbejdsløse osv.?
De står jo i samme situation på arbejdsmarkedet som de lavtlønnede: man betaler en relativt høj skat af den indkomst, man nu har, og har dermed relativt lidt tilovers til sig selv, når først skatten er betalt.
Er Socialdemokratiet indstillet på at ændre sit skatteoplæg på det punkt?
Jacob Buksti (S), 2003-01-14:
Skat har jo altid indtaget en central placering i den almindelige offentlige debat og i den politiske diskussion.
Interesserne er mange og ofte modsatrettede.
Idérigdommen har til tider været stor, og mange tanker og forslag er blevet vendt. Skat er imidlertid mange ting, og skat har mange formål, også i forhold til hele den måde, vi har indrettet vores samfund på.
I de senere år er det danske skattesystem kommet under et stigende pres, ikke mindst på grund af internationaliseringen og den øgede mobilitet på tværs af grænserne.
Det sætter spørgsmålstegn ved hele velfærdssamfundets finansiering, det stiller krav om reformer, der kan sikre den nødvendige robusthed og et øget arbejdsudbud.
Skat står derfor højt på den politiske dagsorden.
Men på det seneste har regeringen og regeringspartierne bragt sig mere og mere ud i en skattepolitisk suppedas.
Jo, man har da gennemført et såkaldt skattestop, hvilket ikke mindst Venstre med statsministeren i spidsen gør et større og større nummer ud af.
Det letter skatten på alt muligt andet end arbejde, og det virker skævt.
Problemet er også, at det helt afsporer den skattepolitiske debat, idet skat på den måde alene bliver et spørgsmål om budgetdisciplin og om at finansiere offentlige udgifter.
Men skat handler jo også om, hvorledes man kan bruge skattesystemet som styringsinstrument over for den overordnede økonomiske politik, hvordan vi kan tilpasse vores skattesystem til de udfordringer, vi står over for internationalt, og hvorledes den økonomiske fordeling mellem de forskellige indkomstgrupper skal være.
Regeringen og regeringspartierne har ikke leveret nogen form for svar på de udfordringer, vi står over for.
Det hele har hidtil blot handlet om, hvorvidt det nødvendige økonomiske råderum for de lovede skattelettelser er til stede eller ej.
Den ene dag mener finansministeren det ene, og den næste dag mener finansministeren og økonomi- og erhvervsministeren det modsatte, og til sidst dysser statsministeren det hele ned.
Men i regeringens seneste publikation her fra forleden hedder det direkte, at regeringen vil - regeringen vil - præsentere et særskilt oplæg til lavere skat på arbejdsindkomst i løbet af foråret 2003.
Det må vel betyde, at man allerede mener at kunne konstatere, at der er det nødvendige økonomiske råderum, eller hvad?
Det er til at blive helt rundtosset af, så derfor er vi spændte på, om der med denne forespørgsel kan skabes et mindstemål af klarhed over, hvilke planer regeringen har for nedsættelse af skat på arbejdsindkomst og for en kommende skattereform og samtidig give svar på, hvor lang tid skattestoppet i sin nuværende form skal gælde.
Besvarelse
Bendt Bendtsen (KF), 2003-01-14:
Lavere skat på arbejde er en vigtig del af regeringens vækststrategi.
Regeringens vækststrategi sigter på at skabe det bedst mulige grundlag for vækst, beskæftigelse og produktion.
Et større arbejdsudbud er en forudsætning for at realisere regeringens vækststrategi.
En af de store udfordringer for dansk økonomi er derfor at få flere i arbejde og at få dem, der allerede arbejder, til at yde en ekstra indsats.
Regeringen har i vækststrategien fastsat som mål, at skatten på arbejde skal falde, og at skatten på arbejdsindkomst i årene fremover skal blive klart lavere.
Det er derfor vigtigt, at vi får påbegyndt en nedsættelse af skatten på arbejde.
De høje danske marginalskatter mindsker i dag lysten til at dygtiggøre sig, ligesom de hæmmer lysten til at starte og drive egen virksomhed.
En skattelettelse vil give et bidrag til et større arbejdsudbud.
Det er der mange undersøgelser, der viser, både regeringens egne og også analyser fra Det Økonomiske Råd viser en forøgelse af arbejdsudbuddet og virkelysten.
Det er hele formålet med skattelettelserne. Hvor hurtigt effekten på arbejdsudbuddet indtræffer
er noget usikkert.
Som bebudet i regeringens udspil: »Vækst, viden og investeringer - de næste skridt«, som hr. Jacob Buksti også har gjort opmærksom på her i dag, vil regeringen præsentere et særskilt oplæg til lavere skat på arbejdsindkomst i løbet af dette forår.
Udgangspunktet er som nævnt, at den lavere skat skal øge gevinsten ved at arbejde og yde en ekstra indsats. Derfor vil det være de skatter, der hæmmer opfyldelsen af disse mål, som vi vil fokusere på.
Skattelettelserne skal naturligvis gennemføres på en måde, så vi fortsat har en forsvarlig økonomisk politik.
Der skal være råderum til lettelserne, og af hensyn til stabiliteten i økonomien vil skattelettelser af et vist omfang skulle indfases gradvis.
Så svaret på forespørgslen kan altså opsummeres til: Regeringen vil i dette forår præsentere et oplæg til lavere skat på arbejdsindkomst. Med hensyn til skattestoppet er det jo ikke til hinder for, at vi sætter skatten ned.
Om varigheden af skattestoppet er svaret, at skattestoppet er en del af regeringsgrundlaget.
Regeringsgrundlaget dækker perioden frem til næste valg.
Når vi kommer så langt, skal der udarbejdes et nyt regeringsgrundlag.
Thor Pedersen (V), 2003-01-14:
Ordføreren på forespørgernes vegne, hr. Jacob Buksti, sagde, at det var til at blive helt rundtosset af.
Det indtryk fik
jeg også, da jeg hørte hr. Jacob Buksti, og for ligesom at rede trådene ud vil man høre, at det indlæg, jeg holder, er i meget fin balance med det indlæg, man netop har hørt fra økonomi- og erhvervsministeren, for at begrænse muligheden for at blive rundtosset i fremtiden.
Det er så enkelt, at skattestoppet virker efter hensigten og styrker fokus på prioritering af de offentlige udgifter.
De seneste to finanslove har vist det i praksis.
Skattestoppet har været en ubetinget succes.
I og med at skattestoppet omfatter både indkomstskatter og afgifter, forhindrer det krybende skattestigninger.
Skattestoppet gælder jo også, som man ved, for kommuner og amter, og det, vi har kunnet konstatere, er jo, at by- og amtsråd har taget aftalerne med regeringen mere alvorligt end det, man måske har set tidligere.
Det er der grund til at være tilfreds med, for det er en del af grundlaget for den samlede finanspolitik.
Hertil kommer, at skattestoppet ikke er et stop for vækst i den offentlige service, men bidrager til en prioriteret vækst.
Det er endnu ikke besluttet, i hvilket omfang og hvordan beskatningen af arbejdsindkomst skal nedsættes.
Finanspolitikken skal indrettes ud fra en helhedsvurdering af de offentlige finansers langsigtede holdbarhed samt det konjunkturbetingede råderum.
Men som sagt vil vi her i foråret som meddelt nu mange gange, og som det for så vidt også fremgår af regeringsgrundlaget, når vi kender lidt mere til udsigterne for 2004, tage endelig stilling til størrelsen og udformningen af den mulige reduktion af skat på arbejdsindkomst begyndende fra 1. januar 2004.
Peter Christensen (V), 2003-01-14:
Hr. Jacob Buksti starter med at slå fast, at hr. Jacob Buksti er rundtosset.
Det er min opfattelse, at hvis man er ved at blive rundtosset, skal man have noget at holde ved.
Det kan hjælpe, og han skulle holde ved skattestoppet frem for at angribe stort set alt.
Når der bliver efterspurgt en sammenhængende skattepolitik, der kan imødegå den kommende internationalisering, og når jeg læser det socialdemokratiske skatteudspil, så tror jeg, vi ser lidt forskelligt på, hvad det er for nogle udfordringer, vi står over for.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Jacob Buksti, om det er den nye arbejdsgiverafgift, der ligesom skal imødegå de udfordringer, vi står over for, og om det er det, der svarer til en reel hævelse af selskabsskatten.
Er det svaret på de udfordringer, vi står over for?
Charlotte Dyremose (KF), 2003-01-14:
Hr. Jacob Buksti taler i det socialdemokratiske oplæg så smukt om, at det ikke er de fremtidige generationer, der skal betale.
Det får mig til at spørge til noget, som jeg før har undret mig lidt over i det socialdemokratiske oplæg.
Om en forhøjelse af det, der hedder SP'en, står der i det socialdemokratiske skatteoplæg, at det beløb er beskyttet af grundlovens bestemmelser om privat ejendomsret og derfor ikke kan gøres til genstand for fremtidige politiske indgreb.
Det lyder jo smukt, men så vidt jeg husker, indgår denne forhøjelse af SP'en som en del af finansieringen i det socialdemokratiske skatteudspil, og så er det, jeg ikke forstår det.
Er det, der står i udspillet om, at man ikke bruger pengene, og at de er beskyttet af grundloven, forkert?
Eller handler det om, at man skal finde finansieringen på et senere tidspunkt og blot bruger det her som en undskyldning?