runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-12-06:
... og jeg må komme tilbage til resten.
Jeg må godt nok have ramt et eller andet bestemt sted hos hr. Holger K. Nielsen, siden han kunne levere den sure svada lige for et øjeblik siden.
Sagen er jo, at hr. Holger K. Nielsen overhovedet ikke, heller ikke i sin korte bemærkning til mig, forholder sig til det svar, jeg rent faktisk gav hr. Holger K. Nielsen tidligere, for det ønsker hr. Holger K. Nielsen ikke.
Det er jo fortsat en ren tilståelsessag i forhold til, at hr. Holger K. Nielsen altså er ærgerlig over, at SF ikke sidder med nøglen til det hele længere, men at SF er sat ud på et sidespor, hvor SF ikke sidder og regerer det her land, og det kan hr. Holger K. Nielsen næsten ikke holde ud.
Og derfor er hr. Holger K. Nielsen så sur også i dag. Det har i virkeligheden været kendetegnende siden valget.
Vi er nået et lille skridt ad vejen.
Dødepakken har jeg ikke engang nævnt i dag med efterlevelsespension, som var noget, den tidligere regering stod inde for, og som vi så fik ændret, da det var et af vores valgløfter, at det ville vi ændre.
Det har vi været inde at gøre, fordi vi har påtaget os et ansvar, vi er gået ind og har lavet aftaler frem for at læne os tilbage os sige: Det vil vi ikke, det kan sejle sin egen sø.
Så havde vi slet ikke fået den indflydelse, som vi har.
Og der synes vi faktisk, at vi er nået et stykke ad vejen, ellers havde vi selvfølgelig ikke indgået de aftaler.
Så vil jeg sige - for at tage det bagfra - til fru Lissa Mathiasens spørgsmål, om vi ikke bare kunne have lavet det sidste gang, og kunne vi ikke bare have lavet det med Socialdemokratiet i stedet for med regeringen: Det er nok i virkeligheden det, det handler om.
Hvis bare det kunne have været vedtaget i en aftale med Socialdemokratiet, var det alt sammen så godt.
Socialdemokratiet kunne have inviteret Dansk Folkeparti til forhandling før november sidste år.
Det gjorde man bare ikke, for man var ikke interesseret i at bruge et flertal, der kunne etableres sammen med os, man var slet ikke interesseret i at forhandle sådan nogle spørgsmål sammen med os.
Nu lykkedes det hurtigt efter valget at få en forståelse for, at vi skulle videre ad det her spor.
Nu er der etableret en aftale, der koster knap 100 mio. kr. næste år, og i forhold til diætkost, som er ...
Lissa Mathiasen (S), 2002-12-06:
Jeg synes, det er en udstrakt grad af dobbeltmoral, man fra Dansk Folkepartis side viser også i dag.
Man forsøger at give indtryk af, at man vil så meget og ikke mindst åh, så gerne en hel bunke over for pensionisterne.
Hr. Thulesen Dahl prøver her i dag at bortforklare, hvad det er, man rent faktisk har gjort undervejs, ved sidste finanslov og siden.
Hvis man i Dansk Folkeparti havde haft et ønske om reelt at hjælpe pensionisterne i forhold til tilskud til tandproteser, briller, fodpleje og diætkost, kunne man have gjort det allerede ved sidste finanslov, muligheden var der.
Man valgte til gengæld i Dansk Folkeparti at medvirke sammen med regeringen til at fjerne 150 mio. kr., penge, som var sat af til netop disse formål. Hvorfor give pensionisterne et løfte om, at man vil det her?
Og igen spørger jeg: Hvad er begrundelsen for, at man ikke har lavet en ensartet ordning, således at det også gælder dem, der har brug for et særligt tilskud på grund af sukkersyge og andet?
Hvorfor får de ikke den samme ordning, som man nu har lavet her?
Martin Lidegaard (RV), 2002-12-06:
Hr. Kristian Thulesen Dahl ønskede ikke at svare på fru Marianne Jelveds spørgsmål om, hvad man kalder det, når man i den grad spiller dobbeltspil.
Vi kalder det uhæderligt i Det Radikale Venstre, og derfor vil jeg gerne fortsætte den resultatliste, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil startede med at gennemgå.
Noget af det, Dansk Folkeparti lagde stemmer til i finansloven for 2002, var jo en beskæring af midlerne til trafiksikkerhed med 200 mio. kr., svarende til en halvering af de samlede midler.
På den baggrund fremlagde vi fra Det Radikale Venstre et forslag om at få midlerne tilbage igen, og det forslag støttede Dansk Folkeparti, da vi fremlagde det i september.
Derfor går jeg også ud fra - det er rent proforma, at jeg er heroppe - at Dansk Folkeparti vil støtte det ændringsforslag, som Det Radikale Venstre lægger frem, som er på 50 mio. kr. i 2003.
Vi vil meget gerne gå videre, men vi har netop kun sat det til 50 mio. kr. i 2003, fordi det var det, som Dansk Folkeparti tilkendegav, at man kunne være med på.
Derfor vil jeg meget gerne have det bekræftet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-12-06:
Først til hr. Ole Vagn Christensen, som igen er inde på yderdistrikterne, som vi jo har taget et par runder om nu.
Nu har jeg slået op i den del af hæftet, hvor aftalen med os om yderområderne er omtalt, og jeg tror, hr. Ole Vagn Christensen må medgive, at når man læser det, kan man også godt se, at det under forhandlingerne faktisk har optaget Dansk Folkeparti utrolig meget, hvordan vi sikrer yderområderne og også sikrer, at der er statslige arbejdspladser i yderområderne.
Jeg har tidligere været inde på turismeindsatsen, hvor vi har ment, at der var en skævvridning, og hvor det derfor var vigtigt for os i forhandlingerne at få afsat 10 mio. kr. ekstra.
Det er jo rigtigt, at udgangspunktet for sådan nogle forhandlinger er det, der er lagt frem fra regeringens side, og som jeg tidligere var inde på i et svar til hr. Ole Vagn Christensen, drejer det sig om, hvor langt man så kan trække regeringen i den retning, man ønsker som forhandlingsdeltager.
Når man så mener, man er nået så langt, man kan nå, og synes, det er tilfredsstillende, også samlet set, er det klart, at så hugger man til. Det har vi så valgt at gøre, men angående yderområderne pukler vi videre for at gennemføre de ønsker, vi har om at styrke yderområderne i hele landet.
Hr. Jens Peter Vernersen mener, det er en grotesk situation, osv.
Men det, der i virkeligheden er grotesk - det har jeg sagt flere gange, og jeg troede egentlig, at det var det, hr. Jens Peter Vernersen kom herop for at svare på - er jo, hvorfor vi ikke kan få Socialdemokratiet til at besvare de simple spørgsmål, om man vil forbeholde sig retten til at stemme for Enhedslistens ændringsforslag, fordi man rent politisk er begyndt at have overvejelser om, at lovgrundlaget fra 1996 skal laves om.
Det ville da være en befriende melding at få heroppe fra talerstolen i dag, så vi kan komme videre og se, hvad vi så kan lave, og måske endda diskutere med hinanden fremover om de midler, der ligger i Den Sociale Pensionsfond.
Men på lige præcis det område er Socialdemokratiet fuldstændig tavs i dag, og det synes jeg da er grotesk. Så skal jeg sige om den almindelige udvikling, som vi selvfølgelig kommer meget mere tilbage til på mandag, at der er mange ting, der skal diskuteres her.
Der er f.eks. arbejdskraftsudbuddet, og her så jeg en mærkelig Ritzau i går, hvor hr. Jan Petersen, næstformand i Socialdemokratiets gruppe, pludselig udtaler, at der er noget problematisk i forbindelse med den barselorlov, som vi har vedtaget, idet den tager folk væk fra arbejdsmarkedet.
Det troede jeg ikke Socialdemokraterne ...
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-12-06:
Det er i virkeligheden meget sjovt at skulle diskutere strategien for dem, der er parlamentarisk grundlag, men jeg kan alligevel ikke lade være med at komme herop angående det med resultatlisten.
Vi har stået og vredet vore hjerner for at finde de gode ting, Dansk Folkeparti har fået igennem, og der er da gode ting iblandt: ældrechecken, helbredstillægget, vi har fået lidt til hospicer og lidt til fængselsfunktionærerne, og det synes vi er rigtig godt.
Men når vi så går længere ned af den såkaldte resultatliste, som hr. Kristian Thulesen Dahl kalder den, har prisen for de ting været: øget brugerbetaling på aftenkurserne for de ældre; øget brugerbetaling på VUC; øget brugerbetaling på AMU-kurser; nedskæringer af uddannelser; fjernelse af dele af tilskuddet til den kollektive trafik; nedsættelse af bistandshjælpen for 30.000 af de fattigste familier i Danmark; nedskæringer på arbejdsmiljøet; nedskæringer på det forebyggende arbejde inden for områderne sundhed, socialforsorg, kriminalprævention og trafik; skattelettelser til de rigeste; massive nedskæringer på miljøområdet og satsregulering, altså en udhuling af alle overførselsindkomster.
Hvis det er dét, der er prisen, ville jeg forlængst have sagt tak for kaffe ovre hos finansministeren!
Jens Peter Vernersen (S), 2002-12-06:
Det, vi har oplevet her i eftermiddag med hr. Thulesen Dahl og indsatsen vedrørende Den Sociale Pensionsfond, er jo ren afklædthed.
Det er virkelig det, man kalder at ride på to heste eller sætte sig mellem to stole.
Det er jo dét, vi har set hr. Thulesen Dahl gøre, og det er altså meget, meget svært.
Det er jo en fuldstændig grotesk situation, vi har oplevet.
Lad mig så også sige ganske kort, at hr. Thulesen Dahl siger, at han har en rimelig god resultatliste.
Det, vi havde en diskussion om i formiddag med Venstre, var faktisk, at det gik den forkerte vej.
Arbejdsløsheden steg, skattehullerne blev større og større, og de skattehuller har man også støttet i Dansk Folkeparti.
Det er virkelig ubehageligt.
Man kan ikke bare komme med nogle få og enkle budskaber, der skal mere til for at føre politik.
Holger K. Nielsen (SF), 2002-12-06:
Ja, hr. Thulesen Dahls bemærkninger til mig før var jo udtryk for en ren tilståelsessag.
Det er jo et kolossalt dobbeltspil, Dansk Folkeparti kører her.
Når hr. Thulesen Dahl siger, at jeg kan snakke med min finansordfører om, hvad vi gjorde tidligere, vil jeg sige: Hvad er det dog for en omgang Christiansborg-fnidderfnadder?
Folk ude omkring er da fuldstændig flintrende ligeglade med det
Dansk Folkeparti har givet pensionisterne en forventning
om, at når de fik indflydelse, ville pensionisterne få pengene fra Den Sociale Pensionsfond.
Nu er der et ændringsforslag, som giver Dansk Folkeparti mulighed for at leve op til det løfte, men hvad gør Dansk Folkeparti?
De løber lige så hurtigt væk fra det.
Det er det rene løftebrud, vi ser fra Dansk Folkepartis side.
Det er løftebrud over for pensionisterne, som har haft en forventning om, at de skulle have de penge, men det får de ikke, fordi Dansk Folkeparti har lavet en finanslovaftale med den borgerlige regering.
Det er sandheden, så lad os dog blive fri for det dobbeltspil, der bliver ført fra hr. Kristian Thulesen Dahls side.
Marianne Jelved (RV), 2002-12-06:
Jeg har her en udskrift fra timenyhederne i Danmarks Radio klokken 8 i dag, hvor hr. Thulesen Dahl slutter sin første sætning med ordene: »Vi synes, der er meget fornuft i det ændringsforslag.«
- det er altså Enhedslistens.
Så siger intervieweren: »Men dermed mangler regeringen jo 8 mia. kr. til næste år«, og så svarer hr. Thulesen Dahl: »Nej, det er jo ikke givet.«
Så hører vi om finanslovaftalen, og så siger
intervieweren: »Så du regner med, at denne her sag klarer Socialdemokratiet sammen med regeringen?«, og hr. Thulesen Dahl svarer: »Næh, det vil jeg ikke forudsætte, fordi Socialdemokratiet er jo i en situation, hvor man kan forestille sig alt om, hvad de kan finde på at gøre bare for at drille regeringen.«
Det vil sige, at finansministeren og Dansk Folkeparti har en aftale om, at Dansk Folkeparti kan opføre sig uansvarligt og stemme for Enhedslistens ændringsforslag, såfremt de regeringsbærende partier redder Dansk Folkeparti, Venstre og De Konservatives finanslov.
Hvad kalder man det,
må jeg spørge hr. Thulesen Dahl.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-12-06:
Nu begynder vi efter flere timers debat at være ved at nå frem til, hvad jeg vil betegne som en konklusion: Der har været en aftale mellem Dansk Folkeparti og finansministeren om, at Dansk Folkeparti kunne støtte Enhedslistens forslag.
Det må være konklusionen, men hvis det forholder sig anderledes, vil jeg gerne bede hr. Thulesen Dahl om at komme herop og afkræfte det.
Hvornår er den aftale blevet indgået mellem Dansk Folkeparti og regeringen?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-12-06:
Først til fru Lissa Mathiasen, som siger, at vi har taget diætkost ud: Nej, vi har sådan set sat tre ting ind, og diætkost bliver jo behandlet på nøjagtig de vilkår, vi har kendt tidligere.
Det er ikke sådan, at diætkost er taget ud af nogen ordning.
Det ligger præcis på den måde, det hele tiden har ligget, men der er taget tre ting ud af de personlige tillæg, som nu er blevet et retskrav til pensionisterne, og det er noget, der koster næste år, skønsmæssigt knap 100 mio. kr. ekstra.
Det burde da være positivt. Jeg mener, fru Lissa Mathiasen går herop og nærmest klandrer os for, at vi har lavet den aftale.
Jeg troede, det var noget positivt, og jeg troede, Socialdemokratiet ville anerkende os for, at det var lykkedes Dansk Folkeparti som en ny regerings parlamentariske grundlag at få forhandlet det på plads.
Vi har gjort en indsats i løbet af året, og nu er det kommet på plads, men jeg kan forstå, at det er noget skidt.
De 150 mio. kr. er jo det, kommunerne trækker på ordningen.
Det er jo en skønsmæssig vurdering, hvor meget kommunerne trækker af den statslige medfinansiering, og der er altså noget teknik i ordningen, som jeg ved, fru Lissa Mathiasen ved noget mere om, end hun giver udtryk for her fra talerstolen.
Så til hr. Ole Stavad: Det, jeg sagde, og det, jeg gav hr. Ole Stavad ret i, er, at når man laver en ordning, hvor man giver nogle noget, som andre ikke får, opstår der samspilsproblemer.
Det, der altid er den svære øvelse, når man skal give noget til dem, der har mindst, er, hvordan man sikrer, at de samspilsproblemer ikke bliver for udtalte, og det er også derfor, det er fint, der nu sættes et analysearbejde i gang, som skal finde ud af, hvordan man kan etablere en mere permanent ordning, som skal vedtages til næste år og have virkning fra 2004.
Ordningen skal i højere grad tage højde for samspilsproblemerne, og vi underkender overhovedet ikke, at det er en vanskelig øvelse.
Men omvendt synes vi også, at det, Socialdemokratiet foreslår for at løse problemet, er noget skidt.
Det gør forholdene værre endnu, fordi det vil medføre, at de pensionister, der har mindst, får endnu mindre, fordi det samme beløb skal fordeles til langt flere personer.
Så endelig til ...
Lene Garsdal (SF), 2002-12-06:
Jeg vil gerne vende tilbage til Dansk Folkepartis beslutningsforslag, som angiveligt skulle forhindre, at der blev nedlagt sygehuse.
Nu var det sådan, at det var der ingen sikkerhed for med det forslag, der skulle forhandles mellem regeringen og amterne.
Der var absolut ingen sikkerhed for, at der ikke blev nedlagt sygehuse ved det forslag.
Men vi kom jo aldrig længere med forslaget.
Hvorfor har Dansk Folkeparti ikke ladet det viderebehandle i udvalget?
Det har ikke været frembragt i Sundhedsudvalget
, så Dansk Folkeparti har i virkeligheden ingen viden om, om der ville være mulighed for at lave sådan et forslag. Det vil jeg gerne spørge om.
Hvordan kan det være, at man har taget det af, hvis der kunne have været en mulighed for at sikre nogle sygehuse og sikre, at der fulgte økonomi med til det?
Ole Stavad (S), 2002-12-06:
Jeg vil godt takke for det svar, jeg fik af hr. Thulesen Dahl
i sidste omgang.
Nu er vi så enige om, at den måde, som den såkaldte ældrecheck virker på, for en masse mennesker, der har en lille bitte indkomst på ATP eller havearbejde, eller hvad det er ved siden af, vil være, at de kan få en beskatning på 122 pct.
Jeg er glad for, at hr. Kristian Thulesen Dahl sagde, at det synes man heller ikke i Dansk Folkeparti er en fornuftig løsning.
Hvis vi gerne i fælllesskab vil gavne de pensionister, som har mindst, og prøve at sende de penge, der er til rådighed, ud til de rigtige, så har Socialdemokratiet et ændringsforslag, hvor vi afsætter et nøjagtigt tilsvarende beløb på finansloven.
Hvis vi derfor beslutter, at vi har den pulje, som er et engangsbeløb, som vi skal have ud, så får vi i fællesskab rimelig tid til at give dem til de rigtige pensionister.
Lissa Mathiasen (S), 2002-12-06:
Jeg synes, at hr. Thulesen Dahl kom lidt let om ved svaret til mig i første omgang.
Jeg stillede to konkrete spørgsmål:
Hvad er grunden til, at man har valgt, at folk, der har diabetes, eller at folk, som af en anden årsag skal have lægeordineret diætkost, lige pludselig ikke have tilskud?
Hvorfor har Dansk Folkeparti fjernet de 150 mio. kr., når man så gerne vil gøre noget for pensionisterne, og hvorfor har man valgt, at diætkosten skal ud?
Jeg synes, at vi har brug for at få svarene, for jeg tror, at mange pensionister, der sidder udeomkring, er ret forvirrede over de meldinger, for man siger ét, og man gør noget andet.
Pia Gjellerup (S), 2002-12-06:
Men forbedringsordningen findes faktisk, den har regeringen også foreslået at skære i.
Jeg skal ved lejlighed få rettet op på det, sådan at vi får den adresseret præcist og ordentligt.
Så til spørgsmålet om Bornholm.
Se, Bornholm får jo andel i de initiativer, der også ville kunne blive gennemført, hvis Socialdemokratiet havde magt, som det har agt.
op i noget aldeles positivt, al den stund Bornholm vil være i en situation, hvor der er ganske mange af de generelle initiativer, som i høj grad vil kunne være adresseret til Bornholm.
Fru Line Barfod spørger igen til muren i forhold modregningen.
Jeg synes faktisk, at vi har fundet en vis balance ved at gøre den mur mindre, sådan at man med en vis tilknytning til arbejdsmarkedet, der ikke er så forfærdelig stor, kan blive sin egen herre i forhold til kontanthjælpsloftet.
Man kan forholdsvis let bevæge sig ud og væk fra det.
Det vil samtidig betyde, at vi af den grund ikke får gjort mennesker isoleret i deres hjem og familier, fordi det ikke på nogen rimelig måde ville kunne betale sig at tage almindelige job.
Det er jo nogle af de eksempler, vi har set.
Det er også det, der har inspireret Enhedslisten til at lave sit forslag om, at man ikke modregnede den første arbejdsindkomst.
Det siger jo noget om, at der har været et problem.
Jeg mener, at Enhedslistens løsning er for overdimensioneret, og jeg mener faktisk, at det her er et godt forsøg.
Så til hr. Flemming Damgaard Larsen meget kort: Det handler om at fjerne de betingelser, der er for kommunerne for at kunne få de midler, som de skal give videre til de ældre.
Vi synes jo, at midlerne skal gå videre til de ældre, som man har sagt det, og ikke gå til i bureaukratiske ordninger af tvangsmæssige foranstaltninger, som regeringen har påduttet kommunerne.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2002-12-06:
Nu vil jeg også stille spørgsmålet, så er det muligt, at jeg kan få svar.
Kan fru Pia Gjellerup svare helt klart på: Et det det frie valg af ældreboliger, Socialdemokratiet vil fjerne?
Er det det frie valg af hjemmehjælper, Socialdemokraterne vil fjerne?
Eller er det det frie valg af hjemmeplejen, man vil fjerne?
Kan vi få et helt klart svar på det?
Line Barfod (EL), 2002-12-06:
Fru Pia Gjellerup siger, som jeg næsten hørte det, at der ikke længere er nogen modregning mellem ægtefæller i det forslag, der nu er forhandlet med bl.a. Socialdemokraterne.
Hvis man helt havde fjernet modregningen mellem ægtefæller, ville det være en kæmpeforbedring, men det er jo desværre ikke det, man har gjort.
Det er kun en lille del af modregningen, man har fjernet.
Det, som vi ikke kan forstå, er, hvorfor man har kombineret det med at skære ned på familiernes ydelser med 1.000 kr. om måneden.
Det betyder, at det er nogle af de familier, hvor man har det sværest, og nogle af de børn, der har det sværest, der bliver ramt af den nedskæring.
Hvis man havde kombineret det med at sikre, at der var arbejde til folk, så man kunne modvirke det ved arbejde, så kunne der være noget ræson i det, men der er bare ikke de arbejdstilbud.
Derfor virker det altså helt urimeligt, at man fra Socialdemokratiets side begynder at ville skære i folks ydelser og straffe de arbejdsløse for at få dem i arbejde i stedet for at skaffe arbejde.
Jeg vil godt høre, om man hos Socialdemokraterne ikke vil overveje at gå den modsatte vej og skaffe arbejde i stedet for at skære i ydelserne.
Så kunne det også være, at man kom dertil, som fru Pia Gjellerup kom med et udsagn om tidligere i dag, at man får den samme kontanthjælp, uanset hvem man er.
Det støtter vi, og derfor kan vi heller ikke forstå, hvordan Socialdemokraterne kan være med til at skære ned for familierne og for de unge.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2002-12-06:
Er det ikke Socialdemokratiets finanspolitiske ordfører, der står bag de her forslag, for ellers må det være nogle embedsmænd?
Det eneste sted, hvor jeg kan se man kan hente disse 70 mio. kr.,
er inden for vådområdet, det er inden for natur, det er inden for miljø, for det er det eneste sted, der er penge tilbage.
Og så den anden ting: Med hensyn Bornholm er vi enige i, at der skal ske nogle ting inden for uddannelse, mediecentre, forskningscentre osv., men dermed ikke sagt, at man skal se bort fra, at hver gang man fra Socialdemokratiets side forsøger at løse det, kommer der altid skatter og afgifter, der virker dobbelt så hårdt negativt som de ting, man forsøger at løse.
Pia Gjellerup (S), 2002-12-06:
Det er i øvrigt en konto, hvor regeringen har været indstillet på at tage noget, så den står næppe i nul, blot til en Venstremands orientering.
Vi skal finde den rigtige konto.
Jeg beklager meget ikke at have fundet det i korrekturen, hvis det er andre, der har lavet fejlen, og det ikke er en, jeg har givet anledning til over for de medarbejdere, der har skullet oversætte vores ændringsforslag til teknisk sprog.
Men dér, hvor vi agter at tage de 70 mio. kr., er der til gengæld 70 mio. kr. at spare og ikke mere.
Til spørgsmålet om Bornholm vil jeg sige, at der er taget en række initiativer for at sikre en erhvervsudvikling på Bornholm og en forskningsaktivitet og uddannelsesaktivitet på Bornholm, sådan at man ikke tømmer Bornholm for nogen af de inspirationskilder til yderligere erhvervsudvikling, som der er et meget stort behov for.
Det er bl.a. spørgsmålet om Baltisk Mediecenter, det er spørgsmålet om Center for Regional- og Turismeforskning
det er spørgsmålet om den der mærkelige omlægning af den kollektive trafik, som betyder, at bornholmerne får dyrere kollektiv trafik, men de får altså ikke tog til tiden; de findes jo ikke på Bornholm, og sådan kunne man fortsætte.
Samlet set er der en manko i forhold til Bornholm, som vi synes det er vigtigt at bidrage til at afvikle.
Så til fru Line Barfod
: Se, når jeg brugte udtrykket »en vis inspiration«, er det, fordi man ikke bliver mødt af en mur af økonomisk modregning.
Man skal faktisk ikke være ret længe ude på arbejdsmarkedet, før man bliver, som jeg sagde det, egen herre.
Og jeg synes ikke, at fru Line Barfod egentlig med rimelighed kan spørge mig, om det virkelig er rigtigt, for fru Line Barfod har selv sagt, at Enhedslisten synes, man skal fjerne modregningen helt.
Det er jo en anerkendelse af, at der er en mur.
Det er den mur, vi har gjort meget, meget mindre, og det synes vi faktisk er rigtigt, sådan at der bliver en tilknytning til arbejdsmarkedet.
Så vil jeg blot sige til hr. Ulrik Kragh om det administrative bøvl, at det nemlig er det tvungne frie valg, og jeg vil kunne henvise til en stribe af Venstreborgmestre, som vil kunne blive citeret for, at det er helt vildt, hvad de er pålagt af administrative byrder for at få adgang til at modtage nogle af de 500 mio. kr.
Det er formentlig et langt større beløb, der skal bruges til administrativt bøvl for at tvinge et frit valg ind i alle kommuner som tilbud.
Det er ikke værdigt, at man bruger pengene til ældre på den måde.
Ulrik Kragh (V), 2002-12-06:
Fru Pia Gjellerup svarer mig, at Socialdemokraterne vil spare 100 mio. kr. på det administrative bøvl på ældreområdet på grund af det tvungne frie valg.
Jeg synes lige, vi skal lade den stå lidt: det tvungne frie valg.
Er det det frie valg af ældrebolig?
Er det det frie valg af hjemmehjælper?
Eller er det det frie valg af hjemmepleje?
Hvad er det egentlig, Socialdemokraterne vil fjerne? Er det umyndiggørelsen, vi skal tilbage til, hvor man kan tage det tilbud, der bliver budt, eller også må man undvære?
Er det det, vi skal tilbage til, for så er det da en interessant situation.
Når man mener, at man kan spare 100 mio. kr. på det, må vi have at vide helt præcist: Hvad er det, man vil fjerne?