Svend Auken (S), 2000-02-04:
Jeg vil ikke overraskende behandle forslagene i rækkefølge, B 56, B 57 og B 58.
Først mine bemærkninger til beslutningsforslag nr. B 56
: For mindre end 1 år siden stod vi her og talte om tilbygninger og ombygninger til eksisterende virksomheder i det åbne land.
Jeg skal ganske kort repetere, hvad dette med virksomheder i det åbne land går ud på.
Planloven giver mulighed for at udnytte landbrugsbygninger, der ikke længere er nødvendige for driften af en landbrugsejendom.
En udmærket bestemmelse, som giver mulighed for genbrug af en bygningsmasse.
Her er genbrug absolut på sin plads.
Imidlertid har det selvfølgelig aldrig været meningen at give grønt lys for større udvidelser til egentlig regulær industri eller stor erhvervsvirksomhed, som hører hjemme i erhvervsområder.
Må jeg i øvrigt sige, at i landkommunerne sammenlagt er der vel udlagt erhvervsområder, som er planlagt til mere end 100 års byggeri.
Det er ikke nødvendigt med en tilladelse, når man genbruger en landbrugsbygning.
Det er ikke nødvendigt med en tilladelse efter landzonebestemmelsen for at kunne udnytte en overflødiggjort landbrugsejendom.
Kommunen skal blot have en meddelelse om det.
Hvis den ønskede nye udnyttelse efter kommunens skøn ikke er en god idé, f.eks. kan der være
forureningsproblemer osv.,
så kan kommunen gøre indsigelse mod udnyttelsen.
På et meget tidligt tidspunkt kan den lokale myndighed i kommunen gøre sin indflydelse gældende.
Dermed har kommunen også et ansvar, et ansvar for at give klar besked om mulighederne for fremtidige udvidelser.
Som jeg allerede har nævnt, så hører større virksomheder naturligvis hjemme i erhvervsområder, som er planlagt til formålet.
Endnu en gang mener forslagsstillerne, at det fornuftige i at have erhverv i erhvervsområder modvirker udvikling i landdistrikterne.
Det er jo egentlig et lidt mærkeligt synspunkt.
I øvrigt lægger de meget store arealer ud til erhvervsudbygning, og når der rent faktisk kommer et ønske om at starte virksomhed eller udvide en virksomhed, så er det ikke unaturligt at henvise til de erhvervsområder, der er udlagt, ellers skaber man sig selv problemer ved at gå ind på arealer, der ikke er udlagt som byerhvervsområder.
Jeg synes derfor, at vi har en god lovgivning i Danmark.
Man kan bruge de gamle landbrugsbygninger.
Man kan bruge dem til andre formål.
Man skal bare meddele det.
Man skal ikke engang have tilladelse. Men hvis det drejer sig om større udvidelser eller egentlig industri, som kan skabe problemer, så har lokalsamfundet mulighed for at sige nej.
Jeg synes bare, det er afgørende, at man sikrer sig, at borgeren, investor, får besked så tidligt som muligt. Må jeg i øvrigt sige, at det er forkert, når forslagsstillerne i bemærkningerne siger, at landdistrikterne er i tilbagegang i Danmark eller noget i den retning.
Rent faktisk er landdistrikterne dem, der har klaret sig bedst.
Hele det danske samfund har haft glæde af opsvinget siden januar 1993.
De sidste 7 års store opsving, som har været til gavn for hele det danske samfund, er især kommet landdistrikterne til gode.
Det andet forslag, B 57, er også et genbrugsforslag.
Det drejer sig om ret til medhjælperboliger og nye boliger som led i generationsskifte.
Vi talte også om dette forslag for mindre end 1 år siden.
Forslaget er genbrug, som jeg siger, til gengæld er der her tale om nye boliger på landet.
Jeg vil ikke trætte Folketinget med betragtninger over, hvor mange landbrug der er nedlagt de sidste 10-20 år.
Alle har også mange gange hørt om effektivisering af landbruget, som betyder, at mange arbejdspladser forsvandt.
Mange gamle medhjælperboliger og aftægtsboliger, som det hed engang, blev frastykket landbrugsejendommen og solgt.
Jeg vil gerne være med til at se på, om der er ved at komme andre tider, hvor der igen kan være brug for medhjælperboliger til de snart få, men mere industrielt prægede landbrugsbedrifter, vi vil se i fremtiden.
Der kan være tale om nye arbejdskrævende og specialiserede driftsformer, som kræver mere fast arbejdskraft.
Forslagsstillerne siger, at retstilstanden skal ændres, så ejerne af en landbrugsejendom skal have ret til at opføre eller indrette yderligere en bolig for en medhjælper eller som led i et generationsskifte.
Jeg vil dog lige nævne, at som planloven i dag er udformet, kan det godt lade sig gøre at få tilladelse til at opføre en bolig til en medhjælper, som så bliver en ny, selvstændig bolig.
En sådan bolig kan med de gældende regler frastykkes og sælges.
Forslaget er fra forslagsstillerne, at en sådan ny bolig bindes til landbrugsejendommen.
Det er nok ikke så enkelt i praksis.
Jeg synes ikke personligt, det er noget godt forslag.
Til sidst vil jeg nævne B 58.
Også beslutningsforslaget om overflødiggjorte bygninger talte vi om for under 1 år siden.
Det kan imidlertid være helt andre forhold, der gør, at man ikke uden videre kan genanvende landbrugsbygningen.
Det kan også være, at den nye virksomhed på stedet vil medføre nogle helt andre krav til vandforsyning eller lignende end det, der var gældende for den tidligere landbrugsproduktion.
Der kan også være tale om arbejdsmiljøforhold, som overflødiggjorte landbrugsbygninger ikke kan leve op til.
Alt dette har faktisk ikke noget med landzonebestemmelser at gøre.
Der kan som sagt være helt andre grunde til, at man ikke kan få tilladelse til at bruge en gammel landbrugsbygning end de rent zonelovsbestemte hensyn.
Det er altså ikke rigtigt, som nogle hårdnakket hævder, at landzonebestemmelserne forhindrer, at der skabes nye virksomheder på landet.
Der er i de senere år kommet helt nye produktionsformer og arbejdspladser til, som vi dårligt kunne have forestillet os for bare 10 år siden, og informationsteknologien har gjort sit til, at man kan arbejde mange andre steder end midt i en by.
Det kan foregå på landet, og til dette kan f.eks. genanvendelse af landbrugsbygninger være en god ting, og det forhindrer reglerne da heller ikke i dag. Med hensyn til at genanvende overflødiggjorte landbrugsbygninger til bolig er reglerne sådan, at man kan udvide den eksisterende bolig op til 250 kvadratmeter ved at inddrage overflødiggjorte landbrugsbygninger.
Alt andet kræver tilladelse, og sådan synes jeg egentlig også, det
med rimelighed bør være i fremtiden.
Jeg kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.