Britta Schall Holberg (V), 2006-11-03:
For Venstre er det vigtigt at understrege, at folkeoplysning ikke alene danner baggrund for vores demokrati, men også er et globalt nødvendigt begreb.
Hvis de i Kina og andre lande ikke tager fat på netop folkeoplysningen og uddannelsen af alle, kommer de lande aldrig på fode endsige bliver demokratiske.
Hvordan lærte vi danske at føle os ansvarlige for det fælles og det, der ligger uden for os selv?
Det gjorde vi igennem folkeoplysningen, som også gav os muligheden for at give vores synspunkter til kende i det demokratiske samfund.
Folkeoplysningen står i dag over for nogle nye udfordringer her i landet.
Vi taler om realkompetence, vi taler om livslang læring og om videre- og efteruddannelse; vi taler om integration og samvirke med mennesker, der kommer hertil med andre kulturer og religioner; vi taler om, hvordan vi styrker det lokale demokrati, og om, hvordan vi styrker borgerinddragelsen; vi taler om, hvordan vi opbygger en europæisk samfundsdebat, og om, hvordan vi styrker menneskers selvværd og kompetencer.
Folkeoplysningen har sin meget store rolle at spille i alt dette.
Folkeoplysningen er ikke kun beskæftigelsesterapi, folkeoplysningen er en mulighed for at skabe en folkelig sammenhængskraft, den er også en mulighed for at minimere det traditionstab, vi som danskere har på historiske, religiøse og samfundsmæssige spørgsmål.
Folkeoplysningen er også muligheden for, at de, der kommer hertil, kan lære om vores kultur og møde os midt i det lokale samfund, hvori vi bor, og at de kan gøre det uden eksamenskrav og uden prøvekrav.
Men i lyset af at verden har ændret sig, må også denne folkeoplysende virksomhed ændre sig.
Den må derfor have mulighed for at foregå på mere fleksible måder end hidtil.
Det lovforslag, vi nu behandler, åbner for en udtalt fleksibilitet, både når det drejer sig om tilrettelæggelsesformer, og når det drejer sig om et mere fleksibelt aflønningssystem.
Jeg kan i øvrigt på det varmeste anbefale, at man læser den rapport, der danner baggrund for lovforslaget.
Der bliver med lovforslaget mulighed for at åbne studieværksteder, workshops, fjernundervisning og høringer om f.eks. kommunale emner, folkesundhed og alle mulige andre emner, der er oppe i tiden.
Men lovforslaget er også fleksibelt på anden måde.
Vil man hellere køre efter den gamle model, så kan man det.
Men der er stadig væk pligt til at bruge 10 pct. af tilskudsmidlerne til den debatskabende virksomhed, der har været en stor succes.
Til gengæld får man nu mulighed for at overføre ubrugte midler fra denne pulje til det kommende år.
Med lovforslaget kan det folkeoplysende arbejde få netop det løft, der er behov for, og som kan udnyttes af de kreative sjæle lokalt, der forstår og brænder for folkeoplysningens vældige betydning.
Der sker så mange forandringer i disse år, at det kunne få mennesker til at søge trygheden ved at lukke sig inde.
Men det tryggeste, et menneske kan opleve, er ikke, at der ingenting sker, for ting sker.
Det tryggeste er at kunne orientere sig og blive i stand til at handle selv.
Det er folkeoplysningens fineste opgave, netop at møde tidens udfordringer nu, sådan som det var tidligere.
Venstre kan derfor støtte dette lovforslag på det varmeste.
Da den konservative uddannelsesordfører desværre ikke kan være til stede i salen, har jeg lovet at sige, at jeg på hendes vegne meddeler, at Det Konservative Folkeparti også støtter lovforslaget.