runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Mortensen (S), 2006-05-02:
Jeg syntes, det var en udmærket og meget bred ordførertale, Venstres ordfører holdt, så jeg har kun lige et par enkelte spørgsmål.
Det ene har ordføreren næsten i et tidligere indlæg svaret på, nemlig vigtigheden af, at nogle unge, i hvert fald dem, der føler for det, har et højskoleophold med i bagagen.
Jeg mener, at Venstres ordfører måske også efterlyser noget bredere, snakker om nogle bredere løsninger på, hvad det er, der er højskolernes problem, også løsninger, der rækker ud over det lovforslag, vi sidder med her.
Mit spørgsmål går på, om Venstres ordfører vil være med til at opfordre regeringen til, at man, når nu det her lovforslag er vedtaget, sætter et stykke arbejde i gang for at komme med et lovforslag, der måske mere bredt lever op til de budskaber, der er i Højskoleudvalgets rapport.
Britta Schall Holberg (V), 2006-05-02:
Jeg gav stærkt udtryk for, at jeg ikke tror, at hverken regeringen eller Folketinget kan redde højskolerne med de forslag her.
Det kan man jo ikke, fordi man laver om på formålsparagraffen.
Det rykker ikke noget i sig selv, om jeg så må sige.
Men højskolerne har jo ønsket, og Højskoleudvalget har lagt meget vægt på, at man fik lov til at give denne kompetencegivende uddannelse ikke på højskolen, men på nogle andre uddannelsesinstitutioner.
På den anden side kan man vel sige, at det kunne være en mulighed for, at bredden af det, en højskole kan tilbyde, er lidt større for de højskoler, der har lyst, men der er nogle, der overhovedet ikke vil tage den opgave op.
De siger, at det ødelægger højskoleånden, at der er nogle, der går til eksamen, og nogle, der bare går på almindelig højskole.
Det er derfor, regeringen har foreslået, at det kun er 15 timer om ugen, der må bruges til kompetencegivende undervisning, for så kan man beholde, hvad skal vi sige, højskolestemningen på højskolen.
Bente Dahl (RV), 2006-05-02:
Mener ordføreren for Venstre, at højskolerne med det her lovforslag, L 221, kan udfolde de aktiviteter, som ordføreren nævnte højskolernes opgave består i?
Britta Schall Holberg (V), 2006-05-02:
Altså, nu er vi nogle, der har lagt meget vægt på, at ministeren udsendte et sådant brev på et tidligt tidspunkt i år.
Jeg vil ikke sige, at det er helt ligegyldigt, at ministeren skriver ud til en institution, at man fra regeringens side ønsker, at der vejledes til højskoler, for det er jo et signal, men det er også vigtigt, at der arbejdes videre med den indsats.
Et brev gør det ikke alene, det er jeg sådan set helt enig i, men det er vigtigt, at de signaler udgår til vejledningssystemet, at regeringen lægger vægt på, at der også vejledes til højskoler, fordi Venstres gruppe i hvert fald mener, at det er vigtigt også at have et højskoleophold i bagagen, og at det kan være lige så kvalificerende som så meget andet.
Det falder jo meget godt i tråd med det arbejde, som er i gang i Undervisningsministeriet, om at drøfte reale kompetencer.
Der er jo andet end karakterer, som vi har drøftet her i dag, der giver et menneske en kompetence i tilværelsen, og disse reale kompetencer diskuterer man jo hvordan vi skal måle både på europæisk plan og nu også i Undervisningsministeriet.
Thomas Krog (SF), 2006-05-02:
Jeg vil godt takke Venstres ordfører for, at vi i hvert fald når frem til en fælles forståelse af en del af det problem, vi står med her.
Så vil jeg godt spørge, hvad der er den bedste måde at løse det problem på.
Er det, at man sender et brev ud til vejledningsteamene?
Eller er det et spørgsmål om, at man måske skal bevæge sig væk fra det, der er lagt op til om at straffe unge, som jo udvikler sig gennem andre ting, herunder højskoler, på deres SU, hvis der går for lang tid?
Er det ikke noget, der peger i en fuldstændig anden retning, noget, der er meget, meget vigtigere end et brev, der kommer fra ministeren?
Britta Schall Holberg (V), 2006-05-02:
Ja, det synes jeg er et problem, men jeg vil gerne gøre opmærksom på, at det ikke alene – og det er måske det, der bliver fisket efter at jeg skal svare – er denne regerings problem.
Nej, der er mange tidligere undervisningsministre, som af mange forskellige og helt evidente grunde har sagt, at man ønskede de unge hurtigere igennem.
Men det er jo klart, at det giver sig udslag hos vejledere på de forskellige uddannelsescentre, når de hører, hvad skiftende undervisningsministre siger, og så vejleder de selvfølgelig uden om højskolen.
Det mener jeg er et af højskolens største problemer, og det er i øvrigt også noget af det, som vi har drøftet i Højskoleudvalget.
Jeg har selv haft fornøjelsen af at sidde i det udvalg.
Derfor er jeg meget glad for, at undervisningsministeren for det første har sendt et brev ud til disse vejledende centre om at være venlig at være opmærksom på, at der også er noget, der hedder højskoler, og for det andet at det arbejde med at intensivere vejledningen om højskolerne bliver fortsat.
Jeg tror faktisk, det er her, en af nøglerne til at skaffe nogle flere elever er.
Thomas Krog (SF), 2006-05-02:
Jeg vil gerne spørge fru Britta Schall Holberg med hensyn til bemærkningerne om, at et af problemerne kunne være skiftende regeringers prioriteringer.
Jeg synes altså, det er en pudsig situation her, at der kommer nogle anbefalinger fra regeringens eget Højskoleudvalg, og så skal vi egentlig stå bagefter og argumentere for dem.
Det, jeg vil spørge om med hensyn til regeringens prioriteringer er: Er det virkelig et problem her, at det, højskolerne står for i dag, ikke er på den politiske dagsorden?
Alt det her med at få folk hurtigt igennem, ud på arbejdsmarkedet, ud at lave noget går jo i den stik modsat retning af det, højskolerne står for.
Er det det virkelige problem?
Kim Mortensen (S), 2006-05-02:
For Socialdemokratiet er den skoleform, som højskolerne repræsenterer, et vigtigt og nødvendigt redskab, hvis vi vil løse nogle af de udfordringer, som vores samfund står over for.
I en tid med stigende global konkurrence er det vigtigt, at Danmark skiller sig ud med en anderledes offensiv uddannelsesstrategi end de lande, vi skal konkurrere med.
Vi skal være dygtigere, klogere og smartere, og derfor skal vi også se uddannelse i et bredere perspektiv end formelle kvalifikationer og kompetencer.
For Socialdemokraterne er det også helt afgørende, at alle uddannelsesinstitutioner bidrager med det, som lige netop de er eksperter i.
Derfor skal det formelle uddannelsessystem koncentrere sig om det, det er bedst til, nemlig at holde fo kus på kundskaber og de formelle kompetencer.
Højskolerne har i flere år ikke været i stand til at levere denne vare.
På mange højskoler har kvaliteten ikke været god nok.
Mange højskoler er nedslidte, og standarden er dårlig.
I bemærkningerne er der nævnt 26 af forslagene fra Højskoleudvalget, og dette lovforslag omhandler to af dem, nemlig muligheden for at have kompetencegivende uddannelse efter anden lovgivning samt formuleringen af højskolernes hovedsigte.
Selv ikke med de mest optimistiske briller kan man kalde dette for ambitiøst, nej, tværtimod, regeringen har i stedet fremsat et forslag, der er skuffende og uambitiøst.
Derfor har Socialdemokraterne fremsat en række forslag, der skal gøre det billigere, mere attraktivt og mere prestigefyldt at tage på et højskoleophold, initiativer, der skal være med til at give højskolerne den politiske anerkendelse, der har manglet i de seneste 10-15 år, men også initiativer, der vil være med til at stille kvalitetskrav til højskolerne.
Vi ønsker ikke at redde skrantende højskoler for højskolernes skyld, men vi ønsker at redde skoleformen for elevernes og de kommende generationers skyld.
Det lever dette lovforslag ikke op til, ligesom summen af regeringens samlede uddannelsespolitiske indsats peger samme vej, nemlig at regeringen i bund og grund synes, at et ophold på højskole er spild af tid.
Det er Socialdemokraterne uenige i.
Vi mener tværtimod, at et højskoleophold er vigtigt for at udvikle hvert enkelt individ, og vi synes, at det er et vigtigt politisk signal at sende til de unge, men det kræver, at vi får genrejst højskolerne, at vi tør stille krav til højskolerne, og at vi politisk giver højskolerne den prestige, de har brug for.
Vi vil derfor opfordre undervisningsministeren til efter vedtagelsen af dette lovforslag at tage initiativ til en fornyet drøftelse af højskolernes situation med en bredere kreds af partier.
På den baggrund kan Socialdemokraterne tilslutte sig lovforslag nr. L 221.
Bertel Haarder (V), 2006-05-02:
Forskellige evalueringer har bekræftet, at det ikke står tilstrækkelig godt til med fagdidaktikken i den danske læreruddannelse.
Nu giver vi de enkelte fag en saltvandsindsprøjtning og kombinerer faglighed og didaktik, og samtidig skulle vi så meget gerne have en opgang i diplomuddannelserne inden for folkeskolens fag.
Så vi skal arbejde over en bred front, og som det allerede er sagt, er der jo altså også visse midler til seminarielæreres efteruddannelse.
Afstemning
Thomas Krog (SF), 2006-05-02:
Jeg synes, det er bemærkelsesværdigt, at vi nu står her og snakker om, hvordan man flytter tingene ind, flytter didaktikken, flytter det at kunne undervise ind i linjefagene.
Præcis den samme begrundelse, har jeg ladet mig fortælle, var den, SF fik, da man sidste gang gik med til at skære ned på det almene didaktiske, den fælles kerne i læreruddannelsen, nemlig at begrundelsen dengang var, at vi bare flytter det ind i linjefagene.
Nu gør man det så en gang til.
Jeg ved ikke, om det er det samme, man flytter ind eller hvad, men samtidig lægger man jo flere ting ind i netop denne del.
Her er der også lagt nogle nye ting ind, som faktisk skal være i den fælles kerne, ikke i linjefagene, men i den fælles kerne, samtidig med at den bliver mindre.
Det bliver et massivt problem.
Jeg synes, det er fuldstændig uforståeligt, at den fælles kerne bliver skåret ned i den her uddannelse.
Der var jo et behov for at øge den, netop fordi der kommer flere og flere ting med ind i den.
Bertel Haarder (V), 2006-05-02:
Vi flytter en del af didaktikken, undervisningslæren, fra fællesfagene og ind i de nu langt større linjefag.
Det tror jeg er et rigtig godt bytte.
Når et linjefag har en volumen på 1,2 årsværk i stedet for 0,7 eller måske endnu mindre, så er der jo virkelig plads til en ny kombination af faglighed og didaktik.
Den tilskyndelse, der er til at vælge f.eks. både dansk for små elever og dansk for større elever, vil jo også styrke fagligheden og didaktikken, sådan at vi nu for fremtiden får specialister til at undervise vores små børn i læsning, samtidig med at deres samlede danskfaglighed er styrket, hvis de vælger begge fag, men også hvis de kun vælger det ene af de to danskfag.
Hvad de små seminarier angår, vil jeg råde hr. Thomas Krog til at ringe til den nærmeste seminarierektor i det område, hvor hr. Thomas Krog bor og er valgt.
Jeg tror ikke, han har så meget imod det her, og han er tilfældigvis rektor for et af de små seminarier.
Thomas Krog (SF), 2006-05-02:
Først vil jeg da gerne takke ministeren for, at det trods alt også for ministeren var synligt, at det her kan give nogle problemer for de små seminarier at udbyde den her læreruddannelse.
Det er i hvert fald en frygt, som jeg deler, og som jeg jo også gjorde rede for i min ordførertale.
Men jeg vil godt spørge om noget helt, helt andet, nemlig det, jeg vil kalde grundkernen i den her uddannelse, det, man kan sige sådan kitter uddannelsen sammen: de almenpædagogiske fag.
Kan ministeren ikke prøve at beskrive: Hvad er årsagen til, at der endnu en gang bliver skåret ned på dem?
Alt for meget faglighed og kun lidt fokus på det at kunne undervise.
Bertel Haarder (V), 2006-05-02:
Med denne lov tager vi et skridt væk fra den bølgedal, som både folkeskolen og læreruddannelsen har befundet sig i.
Nu begynder opstigningen mod større professionalisering, større faglig stolthed, større respekt for folkeskolen, for dens ansatte og for deres faglighed.
Læreren skal anerkendes og respekteres som specialist og autoritet inden for sit område.
Vi skal have bedre ro til undervisning, dvs. mere disciplin, den gode disciplin, som er den, der udspringer af, at læreren har faglig autoritet.
Jeg synes, at både det meget brede flertal bag lovforslaget og dets meget markante indhold lover godt for læreruddannelsen, som vi alle brænder for.
Jeg gør i hvert fald.
Man kan selvfølgelig sige, at den bør have nogle flere penge.
Det er også sagt i dag.
Der har over 10 år været en begrænsning i bevillingerne på 4 pct., men det skal ses i sammenhæng med de 165 mio. kr. ekstra til faglig udvikling, hvoraf jo en del oplagt vil tilfalde lærerseminarierne.
Jeg vil gøre opmærksom på, at forligspartierne er meget optaget af, at denne læreruddannelse skal forsyne folkeskolen med de lærere, den har brug for, og med den fordeling af lærere, som den har brug for.
Derfor vil der blive tale om dimensionering, sådan at man kan påvirke udbuddet inden for de forskellige områder.
Vi vil jo i øvrigt også højne indgangsniveauet
både for læreruddannelsen i almindelighed og for de enkelte fag.
Jeg fornemmer på min brevbunke, at der er stor glæde i seminarieverdenen både over det brede flertal og især over indholdet i det, som nu bliver vedtaget.
Nu går det fremad, og der vil blive bedre muligheder for, at de seminarier, der er bange for at de ikke kan udbyde alle linjefag – for der bliver flere linjefag, og samtidig skal den enkelte elev jo have færre linjefag – vil nu få en bedre mulighed end tidligere for at samarbejde og etablere arbejdsdeling med andre seminarier, ligesom det jo bør være sådan på seminarierne som på alle andre videregående uddannelser, at man varierer holdstørrelser og forsøger at bruge den økonomi, man har, til størst muligt udbytte for de studerende.
For at de studerende kan følge med i, om de på et seminarium, de er på vej til at vælge, får den undervisning, de har krav på, vil der være vejledende timetal.
Så kan der måske være gode begrundelser for afvigelser, der skal bare være åbenhed om det.
Det er jo dejligt at vide, at der faktisk i dag findes forholdsvis små seminarier, som har et stort timetal og udbyder alle linjefag.
Det kan godt lade sig gøre, og det vil det også kunne i fremtiden.
Tak til ordførerne for den brede opbakning.
Det er godt for læreruddannelsen.
Nu tager vi i fællesskab nogle skridt op fra den bølgedal med trist debat, som vi har haft i alt for lang tid.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-05-02:
Da vores ordfører på området ikke kan være til stede, har jeg lovet at oplæse følgende: Enhedslisten tager på det kraftigste afstand fra at opdele læreruddannelsen efter klassetrin i folkeskolen, også selv om det kun er i to fag, nemlig dansk og matematik.
Opdelingen vil skade det helt centrale kendskab til eleverne, som er forudsætningen for, at eleverne kan tilegne sig praktisk viden.
Hvem rammer en sådan opdeling?
Jo, den rammer de elever, der har sociale vanskeligheder, eller som på anden vis har brug for kontinuitet og støtte blandt de centrale personer i lærerkorpset.
Forslaget om at opdele læreruddannelsen og disse to fag vil formentlig blot være begyndelsen, en slags prøveklud, der vil få negative konsekvenser, der rammer hårdest blandt børn fra ikkeskolevante hjem, herunder blandt de etniske minoriteter.
Vi mener, at timetallet til de pædagogiske fag skal øges, idet det ikke er nok at hæve de pædagogiske fag med 0,05 årsværk, når man samtidig tilføjer så mange nye obligatoriske opgaver.
Det er vigtigt, at fagene kan rumme de tre nye stofområder, specialpædagogik, tosprogede og klasserumsledelse, og det kommer til at knibe, hvis man ikke opprioriterer timetallet.
Vi mener, at faget skolen i samfundet skal bevares.
Ideen om at nedlægge faget bunder muligvis i en anbefaling fra EVA's evalueringsrapport om læreruddannelsen, men denne bliver hverken begrundet eller dokumenteret.
Høringssvarene understreger, at det er afgørende, at læreruddannelsens eneste obligatoriske sociologiske fag bevares.
Der er brug for, at lærerne kan placere folkeskolen og dens udvikling i en national, historisk, politisk og kulturel kontekst.
Som sådan er faget i dag en sociologisk grundsten i læreruddannelsen.
Forligspartierne redder de sociologiske dimensioner ved at lægge dem ind i et nyt grundfag med kristendomskundskab som hovedoverskrift.
Elimineringen af de sociologiske studier i læreruddannelsen får en til at tænke tilbage på undervisningsministerens lige så ubegrundede nedlægning af faget sociologi i 1980'erne, nu blot med en kristen dimension som erstatning.
Det er en farce.
Vi synes til gengæld, det er godt, at linjefaget dansk som andetsprog bliver fastholdt.
På landsplan er hver tiende skoleelev tosproget, og 50 pct. forlader i dag folkeskolen uden fornødne læse- og matematikkundskaber
Det skal vi gøre bedre.
Endelig tilslutter Enhedslisten sig de mange høringssvar, der påpeger, at en sådan omstilling af læreruddannelsen kræver ressourcer.
Martin Henriksen (DF), 2006-05-02:
Så vil jeg starte med at rette hr. Thomas Krog.
Dansk Folkeparti har ikke været tilhængere af, at man delte læreruddannelsen op i to, som regeringen har været tilhængere af.
Det har Dansk Folkeparti faktisk været modstandere af, og der har vi jo så også lyttet til dem, der har med området at gøre.
Men jeg kunne godt tænke mig at vide, om det er det, der gør, at SF ikke kan støtte det her forslag, at der er mulighed for, at man kan vælge to linjefag.
Er det det, der simpelt hen gør, at SF siger, at så kan man simpelt hen ikke være med?
Er det det eneste punkt, som SF har at være kritisk over for?
Det er det, jeg hører som værende det, som virkelig gør, at man ikke kan støtte det her forslag.
Kim Mortensen (S), 2006-05-02:
Jeg vil gerne sige tak til ordføreren for SF for de dejlige bemærkninger.
De seneste gange, vi har mødtes her i salen, har det været knap så positivt.
Martin Henriksen (DF), 2006-05-02:
Det kunne jeg bestemt godt forestille mig, og nogle har også sagt til mig, at det faktisk har været en fordel for dem, at de f.eks. har været på et højskoleophold, fordi de fik afklaret nogle ting og bl.a. fik mulighed for at fordybe sig i noget, som de godt kunne se fornuften i, da de startede, men i endnu højere grad kunne se var fornuftigt, da de var færdige med forløbet.
Britta Schall Holberg (V), 2006-05-02:
Man bliver måske lidt forsinket i starten, men til gengæld bliver man hurtigere færdig med sin uddannelse.
Martin Henriksen (DF), 2006-05-02:
Det er jeg sådan set enig i, og jeg synes egentlig også godt, der kan knyttes en kommentar til det, andre har været fremme med, altså at man f.eks. ønsker, at de unge skal hurtigt igennem uddannelsessystemet.
Nu er det ikke Dansk Folkepartis forslag, men i velfærdsforhandlingerne har regeringen lagt op til, at de unge selvfølgelig skal hurtigere igennem, og så lægger man noget pisk ind her og noget gulerod ind der; det kan vi diskutere ved en anden lejlighed.
Men så vidt jeg husker, er der et hul på 2 år fra f.eks. gymnasiet til universitetet, og jeg kunne da godt forestille mig, at man kunne vejlede de unge og sige til dem, at det måske var meget godt, hvis de tog nogen tid på en folkehøjskole.
Så at satse på vejledning kan jeg tilslutte mig.
Britta Schall Holberg (V), 2006-05-02:
Jeg vil spørge ordføreren, om han er enig med os andre i, at hvis vi skal markedsføre værdigrundlaget for folkehøjskolen, kunne det være en god idé, at vi satsede noget mere på vejledning og kastede os lidt mere over de folk, der skal vejlede de unge til uddannelser af forskellig art.
Martin Henriksen (DF), 2006-05-02:
I og med at man godt kan se forslaget som en glidebane hen imod noget, som traditionelt set måske ikke er det, som folkehøjskolerne har stået for, kan man jo spørge sig selv, om man skal holde nogle skoler kunstigt i live, fordi de ønsker at holde fast i det, de altid har stået for, men på grund af at der ikke er god tilgang af elever, ser de sig nødsaget til at benytte sig af den mulighed, forslaget giver.
På den måde kunne man sådan set godt forestille sig, at nogle skoler holdes kunstigt i live, og jeg ved ikke, om det er specielt interessant.
Så tror jeg, der er flere, som vil søge til dem, for som jeg sagde før, er der faktisk mange, der ikke ved, hvad de står for.
Bente Dahl (RV), 2006-05-02:
Hr. Martin Henriksen nævnte også, at Dansk Folkeparti gerne vil være med til at fremtidssikre området, og så vil jeg spørge, om hr. Martin Henriksen mener, at dette lovforslag, L 221, kan medvirke til at fremtidssikre området med netop det værdigrundlag, som hr. Martin Henriksen talte om før.
Martin Henriksen (DF), 2006-05-02:
Det kunne bl.a. være de grundtvigske tanker om folkeoplysning, hvori det bl.a. indgår, at man simpelt hen skal have mulighed for at fordybe sig i forholdet mellem folk og nationalstat, men sådan set også det, at højskolerne i forhold til den øvrige uddannelsessektor giver uformelle kompetencer.
Der kan sådan set godt ligge en værdi i, at unge mennesker har mulighed for at tilbringe et stykke tid på en højskole og på den måde få en personlig udvikling – ja, det er ikke et ord, jeg bruger så tit.
Bente Dahl (RV), 2006-05-02:
Dansk Folkepartis ordfører nævnte, at højskolernes værdigrundlag er vigtigt for Dansk Folkeparti, og jeg vil meget gerne bede hr. Martin Henriksen uddybe, hvilke værdier Dansk Folkeparti tænker på i værdigrundlaget.
Martin Henriksen (DF), 2006-05-02:
Hvis man formåede at øge kendskabet til folkehøjskolerne, kunne jeg faktisk godt forestille mig, det ville indebære, at der var flere, der ville søge til dem.
Der er mange unge mennesker, som ikke ved, hvad højskoler er, og hvis de endelig ved, at der er noget, der hedder højskoler, ved de ikke rigtig, hvad de går ud på.
Men der er et dilemma.
Højskoleudvalget har selv været inde på nogle af punkterne i forslaget, Folkehøjskolernes Forening er også positiv i sit høringssvar, og det derfor, jeg siger, at vi vil gøre os nogle principielle overvejelser i partiet om, hvorvidt vi mener, at det er den rigtige vej at gå.
På mange andre områder er Dansk Folkeparti sådan set positivt indstillet over for det, man kan kalde for uddannelsesræset, altså at de unge skal gennemføre uddannelsen hurtigere, og at den skal være kompetencegivende osv., men højskolerne kunne faktisk være et sundt alternativ til det.
Thomas Krog (SF), 2006-05-02:
Jeg vil bare gerne benytte lejligheden til at takke hr. Kim Mortensen, takke Socialdemokraterne for det positive, der kommer her om satsning på den personlige udvikling, satsning på dannelse, satsning på det, højskolerne kan.
Jeg synes, det er glædeligt, at vi trods alt stadig væk har nogle dele af uddannelsesområdet, hvor vi kan kæmpe sammen side om side.
Carina Christensen (KF), 2006-05-02:
Jeg synes, det var en interessant ordførertale fra hr. Martin Henriksen, og vi vil med spænding se frem til, om Dansk Folkeparti ender med at kunne støtte lovforslaget.
Det, jeg hæfter mig ved, er, at det jo egentlig er meget sympatisk, at Dansk Folkeparti ønsker at holde fast i højskolernes værdigrundlag og de gode gamle dyder.
Det er sådan set positivt nok, og det tror jeg sådan set vi alle sammen gerne ville.
Men omvendt må vi også forholde os til den virkelighed, vi alle sammen og ikke mindst højskolerne står i.
De kommer selv til os og siger, at de har problemer med at overleve i den nuværende form, og at det er nødvendigt at gøre noget.
Hr. Martin Henriksen mener, at bare vi øger kendskabet til højskolerne og fortæller de unge mennesker om dem, vil søgningen blive høj nok, men tror Dansk Folkeparti virkelig, at det er tilstrækkeligt?
Tror man ikke, der skal mere til?