Karsten Nonbo (V), 1998-11-12:
På Venstres vegne vil jeg sige, at vi undrer os over, at lovforslaget fremsættes nu, hvor Europa-Kommissionen ikke har færdigbehandlet forslaget i »Agenda 2000«.
Overordnet kan man sige om lovforslaget, at det indeholder nogle store klumper, som Venstre ikke umiddelbart sluger, før de er tygget godt igennem, men at det også, som hr. Erling Christensen sagde, indeholder nogle gode tiltag.
Vi frygter, at der bliver en uklar situation med forskelsbehandling af de forskellige landmænd landene imellem, for loven skal muliggøre en integration af miljøbestemmelser i EU's præmieordninger på det animalske og vegetabilske produktionsområde, og det vil sige, at der skal foretages støttereduktion eller gives miljøbetinget støtte på baggrund af, at landmanden overholder sine nationale regler om natur- og miljøbeskyttelse, og den støttereduktion skal ifølge lovforslaget ske uden domstolsprøvelse, altså ved en ren embedsmandsafgørelse.
Det er deri, vi ser den største hurdle, og vi må betinge os, at man ikke går på kompromis med retssikkerheden, hvilket unægtelig kan frygtes med det her lovforslag, hvor der kan blive tale om omvendt bevisbyrde.
Landmanden skal nemlig, efter at der er foretaget en støttereduktion, forsøge at godtgøre og fremlægge argumenter for, at der med urette er foretaget en reduktion, såfremt han føler, at det er tilfældet.
Nu nævnte den forrige ordfører, at forbrydelserne skal stoppes, og selvfølgelig skal de det, men så vil jeg vende det om og spørge: Hvor store skal forbrydelserne være, før man har ret til en domstolsprøvelse?
Det efterlyser vi i denne sag, for hvis der er tale om store forbrydelser, har man jo ret til en domstolsprøvelse.
Og jeg har en anden indvending, og den er, at vi kan frygte, at proportionaliteten og ligebehandlingen går fløjten, når en administrativ myndighed skal foretage en reduktion af støtten eller ligefrem inddrage støtten, for uanset om man har 100 eller 10 ha, risikerer man at miste hele støtten, hvis man har overgødsket en halv tønde land, og så ryger proportionaliteten i det.
Og jeg skal spørge ministeren, om han vil garantere, at reduktioner følges op, således at der bliver ens vejledning og ens fradrag i forhold til den størrelse, som man er blevet reduceret med.
Vil ministeren garantere, at det vil ske, og vil ministeren se velvilligt på et eventuelt ændringsforslag fra Venstre om, at alle afgørelser skal for en domstol, så vil Venstre se mere velvilligt på lovforslaget.
En domstolsprøvelse vil nemlig også forhindre en anden bitter pille, som findes i lovforslaget, nemlig at ministeren vil oprette en klageinstitution og fastsætte regler om, at klage ikke kan ske til anden instans, men kun tillægges remonstration.
Vil ministeren redegøre for, hvorfor man netop har anvendt denne fremgangsmåde?
Det kan jo ikke skyldes, at man vil aflaste domstolene, for regeringen barsler jo snart med et forslag om, at kriminelle afsonere ud over at have haft mulighed for at få pådømt deres sager i to instanser nu også skal have mulighed for at få deres afsoningsformer osv. prøvet ved domstolene.
Vi ser også frem til at få en begrundelse for, hvorfor § 2-udvalgene skal udvides med Danmarks Naturfredningsforening og Friluftsrådet, for jeg kan forestille mig, at også Ornitologisk Forening og Jægerforbundet en dag banker på og vil ind i § 2-udvalgene. Der er ligeledes kommet en tilføjelse til teksten i § 4, stk. 2, hvor der står, at myndighederne uden retskendelse har adgang til stedet, for nu er ordene »til enhver tid« puttet ind i teksten.
Hvad menes der med »til enhver tid«?
Endelig kunne det være interessant at få uddybet, hvorfor der ved overtrædelse skal ske en offentliggørelse ved navns nævnelse af resultater og sanktioner.
Umiddelbart ligner det rene gabestoksmetoder, for her er ikke nogen direkte forbrugerhensyn, som kan godtgøre en sådan tilføjelse.
F.eks. kan en sådan passus være udmærket i fødevareloven, hvor en kunde kan tage forbehold og finde sig et andet sted at spise, hvis han ikke vil være på det sted, som der er advaret imod.
Når disse svært fordøjelige punkter er nævnt, skal det også bekendtgøres, at vi i Venstre ser velvilligt på, at produktions- og promilleafgiftsfondene skal styres af en fondsbestyrelse, som indstiller tilskudsmodtagere og -aktiviteter til ministerens godkendelse. Vi er også positive over for den nævnte rentenedsættelse og over for, at forældelsesfristen øges.
Selv om jeg i min fremlæggelse har udtrykt stor skepsis, er det ikke ensbetydende med, at vi i Venstre melder os ud af de videre forhandlinger.
Men vi vil gerne påpege, at dette lovforslag om støttereduktion er til forhandling i EU's Ministerråd, og her aner vi en begrænset tilslutning fra andre medlemslande, så vi føler ikke, at Danmark skal rende så meget foran de andre lande. Målet i lovgivningen er måske godt nok, men måden, hvorpå det bliver udmøntet med den manglende retssikkerhed, er vi meget tvivlende over for.