Lis Greibe (S), 2000-04-25:
Det beskrevne overordnede mål i det fremsatte beslutningsforslag, nemlig at søge at fremme et bæredygtigt samfund, er det meget svært at være uenig i.
Vi skal da naturligvis se på alle tænkelige konsekvenser af vore love og ikke mindst de langsigtede konsekvenser, men at sige er let, at gøre er desværre betydelig mere vanskeligt.
Der henvises i beslutningsforslagets bemærkninger til bæredygtighedsprincipformuleringen i Brundtlandrapporten fra 1987.
Men netop denne henvisning viser i al sin tydelighed, hvor svært det er at definere mere konkret, hvorledes der kan opstilles en målsætning for en bæredygtig udvikling.
Brundtlandrapporten definerer en bæredygtig udvikling som værende en, der »opfylder de nuværende behov uden at bringe fremtidige generationers muligheder for at opfylde deres behov i fare«.
Og det er naturligvis rigtigt, at bæredygtighed dybest set er et spørgsmål om fordeling mellem generationerne
, men at finde svaret på, hvorledes dette gøres bedst, er netop at finde en fælles politisk holdning.
Denne holdning bør præges af befolkningens ønsker, og i det daglige arbejde her på Christiansborg er det vel dybest set det, som vi ofte diskuterer i forbindelse med behandling af lovforslagene ud fra hver vores politiske holdning.
Vi er kommet langt i Danmark med hensyn til at miljøvurdere vore lovforslag, og dette er Socialdemokratiet meget tilfreds med, og vi vil under ingen omstændigheder medvirke til tiltag, der på nogen måde kan svække de miljømæssige hensyn.
En af grundene til, at vi er nået så langt i arbejdet med at miljøvurdere vore lovforslag, skyldes i høj grad, at man på dette område ofte kan opstille talmæssige mål, der kan vejes og måles, og hvis der er tvivl om rammerne, er der ofte en bred politisk enighed om, at usikkerhed og tvivl som konsekvenserne hellere skal udløse strengere krav end følge en laden stå til-holdning, og her har vi i høj grad befolkningen bag os.
Men regeringen vil naturligvis gerne udvide begrebet »at forbedre lovarbejdet«, og den er allerede godt i gang med også at se på andre aspekter.
Der er bl.a. nedsat et tværministerielt udvalg, og der indsamles erfaringer fra udvalgte lande og internationale organisationer vedrørende anvendelse af mål og indikatorer i bæredygtighedsstrategier.
Parallelt hermed tages i regeringens debatoplæg »Det holdbare samfund« fat på den nødvendige dialog med befolkningen om, hvorledes vores samfund skal udvikle sig, hvilke holdninger og værdier danskerne ønsker fremmet.
At fastlægge kørespor for en bredere samfundsmæssigt bæredygtig udvikling med analyser af de OECD-påpegede indikatorer kræver nemlig den samme definition, som befolkningen har været med til at stille omkring miljøet.
Den udvidede samfundsdefinition er regeringen i fuld gang med via den nødvendige dialog med befolkningen.
Målet er at fremsætte en strategi for bæredygtig udvikling i år 2002, og Socialdemokratiet mener ikke, at arbejdet, processen, hen imod dette mål kan forceres.
Vi har allerede i dag krav til lovvurderinger, der går videre end kun til at omhandle miljøet,
og statsministeren har udmeldt, at disse krav løbende vil blive udbygget i takt med metodeudviklingen.
Denne udvidelse vil helt sikkert også kunne ses i den nye vejledning om lovkvalitet, som statsministeren har på bedding, og som snart er klar til stabelafløbning.