runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrethe Vestager (RV), 2004-10-21:
Jeg må indrømme, at jeg efterhånden har hørt det nogle gange, så det må jo helt klart være en fejl hos mig.
Men jeg forstår ikke, hvordan man ud fra det, ministeren siger, kan konkludere, at det, som vores forskningsrådssystem håndterer, ligger langt fra virksomhederne og ikke har relation til erhvervslivet.
Det var jo noget af det, vi diskuterede meget.
Jeg er også lidt ærgerlig over, at ministeren tillægger mig en negativ holdning over for innovationsstøtten.
Jeg tror, vi kunne få rigtig meget ud af at tone rent flag, hvis det er innovationsstøtte, vi vil have, og placere forskning i det system, vi har lavet til at håndtere forskningen, hvis det er det, vi vil have.
Men jeg har bestemt ingen negativ holdning til det, og derfor forstår jeg ikke helt, hvorfor der heller ikke er nogen reference til f.eks. Tænketanken Fremtidens Vækst, for det her må da i den grad være et fælles anliggende for videnskabsministeren og erhvervsministeren.
Helge Sander (V), 2004-10-21:
Nu er forslaget jo så bredt, at der kan være mange henvisninger, og der kan være mange ord, der mangler – lige fra bæredygtighed til mange af de ord, som bruges i debatter i forskellige fora.
Men jeg vil hellere vende spørgsmålet om og sige, at der er ikke rigtig nogen af de ting, der er udelukket.
Til gengæld kan fru Margrethe Vestager da ikke med nogen som helst ret påstå, at der ikke tones rent flag.
Jeg synes da, forslaget er særdeles markant og særdeles målrettet mod netop øget vækst og øget beskæftigelse.
Jeg kan ikke se rettere, så det forstår jeg ikke.
Når jeg tillod mig at sætte spørgsmålstegn ved fru Margrethe Vestagers holdning til innovation, skyldtes det – det kan godt være, jeg misforstod det – at jeg opfattede det som let ironiserende at kalde lovforslaget for lov om innovationsstøtte.
Det opfattede jeg ikke som et skulderklap til forslaget eller til innovation i det hele taget, og det var derfor, jeg tidligere tillod mig at sige, at det altså også er noget, der tæller med, når vi taler om Barcelonamålsætningen.
M007.fm Page 453
Jesper Langballe (DF), 2004-10-21:
Jeg vil gerne fortsætte i det samme spor og bede ministeren om en principiel uddybning af sit synspunkt angående cigarkasser.
Jeg er enig med ministeren i, at det er sværere og sværere at forstå, hvad cigarkasser egentlig er for noget.
Men jeg kan forstå, at det er noget grimt, væmmeligt og kriminelt, og at vi skal have forhøjet strafferammen for det, og jeg kan også forstå, at det er alle forskningsmæssige investeringer, der ligger uden for forskningsrådene.
Jeg vil godt spørge ministeren: Deler ministeren min undren over, at alt, hvad der ligger uden for vores i øvrigt fortræffelige forskningsrådssystem, som vi er stolte af at have sat i værk, alt, hvad man laver uden for det for at skabe en eller anden form for dynamisk effekt i samfundet, skal kriminaliseres?
Lad mig sige til sidst, at jeg har det med cigarkasser ligesom med roser, der formerer sig ved knopskydning: De har beredt mig nogle af de rigeste timer i mit liv, og i øvrigt er noget af det allerskønneste ved en cigarkasse jo, at man kan byde sine gæster af den.
Helge Sander (V), 2004-10-21:
Jeg er selvfølgelig meget tilfreds med, at vi har forskellige modeller, der gør, at vi kan sikre en dynamisk vækst i samfundet, og det har vi også klart tilkendegivet i vores forskellige forskningslove, som er blevet vedtaget.
Når cigarkassen er blevet nævnt her i dag, går jeg ud fra, at det knytter sig til det system, vi havde tidligere, hvor vi havde en lang række mindre kasser, hvori der lå forskellige forskningsmidler.
Men det synes jeg vi har afklaret med hele forskningsrådssystemet, dels Det Frie Forskningsråd, dels Det Strategiske Forskningsråd.
Margrethe Vestager (RV), 2004-10-21:
Også jeg takker for videnskabsministerens invitation.
Jeg tror, det havde været hensigtsmæssigt, hvis det var videnskabsministeren, der havde sat sig i spidsen for projektet her fra begyndelsen.
Vi plejer nemlig, som det også fremgår af de ting, vi har lavet i fællesskab, at have positive og konstruktive forløb, når det er videnskabsministeren, der sidder for bordenden.
Jeg tror nærmest, han er den minister, der har den bedste evne til at trække fuldt hus til sine lovforslag, og derfor er det jo lidt ærgerligt, at vi er i den situation, vi er i.
Fru Anne Grete Holmsgaard har på glimrende vis ridset forhistorien op.
Den har måske sat nogle hindringer for, at vi kunne komme i gang med en substantiel diskussion af, hvad det er, vi har brug for, hvis vi skal lave en særlig satsning, og hvorfor vores forskningsrådssystem ikke kan bruges til denne særlige satsning.
Det, vi får at vide i dag, er, at det er hurtig og målrettet produktion og arbejdspladser, der skal komme ud af det.
Det vækker undren, netop fordi statsministeren i sin åbningstale gjorde ret meget ud af, at fondens midler skal anvendes til ambitiøs forskning, og at det er 16 mia. kr., det handler om.
Det blev sagt, at de to ting hang sammen, men den beskrivelse, vi har fået i dag af, hvad pengene skal bruges til, er jo ganske anderledes.
Vi har egentlig prøvet det før.
Personligt har jeg ikke prøvet det, men garvede kolleger har fortalt mig, hvordan Grundforskningsfonden blev til, og jeg tror egentlig, man i meget vid udstrækning kan parallelisere med det forløb, vi har her.
Dengang var der også en minister, som gerne ville sætte teknologi på dagsordenen og lancerede et snævert formål, men via forhandlinger og kontakt med kloge kvinder fik det bredt ud til den succes, som Grundforskningsfonden er i dag.
Nu kan der jo siges meget om forskningsordførerkredsen, men mange af os er i hvert fald kvinder, så det kan være, vi igen skal prøve at tage en forhandling om, hvad der egentlig skal være formålet.
Det kunne også være hensigtsmæssigt, at vi i den forbindelse, fordi tiden trods alt en eftermiddag som denne er knap, tog en egentlig forespørgselsdebat om, hvad Danmark skal leve af.
Jeg vil i hvert fald tage initiativ til, at vi kan gøre det i fællesskab, for jeg synes, det er helt afgørende, at vi får den debat og ikke skyder hinanden i skoene, at kun nogle af os er særlig interesserede i, at Danmark har noget at leve af om 15 år.
Jeg mener, vi har en fælles interesse her, og så kan vi måske også komme ud over gensidige beskyldninger om at være kede af det eller ikke at have læst på lektien, eller hvad det nu kan være.
Målet er vel samlet set det egentlige at få tingene kaldt ved deres rette navn og få en fælles konsensus i stedet for bare at få flag, vi kan vifte med – flag, som bliver større og større, jo nærmere vi kommer valgdagen.
Freddy Dam (V), 2004-10-21:
Lovforslaget om justeringer af erhvervsbeskatningen drejer sig om justering af et par uhensigtsmæssigheder i lovgivningen om erhvervsbeskatning, hvor det har vist sig, at gældende ret ikke har kunnet forhindre nogle utilsigtede retsvirkninger.
Indtil nu har det været muligt for erhvervsdrivende inden for virksomhedsskatteordningen at anskaffe biler til erhvervsmæssig og privat brug i slutningen af indkomståret for straks at udtage bilen i det følgende indkomstår med den virkning, at den erhvervsdrivende kunne opnå et helt års fulde afskrivninger i anskaffelsesåret, medens en eventuel gevinst i afhændelsesåret ikke blev beskattet.
Den eneste ulempe for den erhvervsdrivende var en beskeden beskatning af værdien af privat brug af bilen i slutningen af anskaffelsesåret.
Denne trafik gør lovforslaget op med, idet det medfører, at udtagelse af bilen fra virksomhedsskatteordningen betragtes som et egentligt salg af bilen med den konsekvens, at der skal ske beskatning af den eventuelle difference mellem bilens afskrevne værdi og dens handelsværdi på udtagelsestidspunktet.
Det er herefter ikke muligt for erhvervsdrivende at opnå en utilsigtet skattemæssig fordel som følge af et utilstrækkeligt lovgrundlag på dette område.
Lovforslaget retter desuden op på en anden uhensigtsmæssighed i forbindelse med afskrivninger af udgifter til ombygning, forbedring og indretning af lejede lokaler.
Landsskatteretten har for et uopsigeligt lejemål fastslået, at uopsigeligheden fra udlejerens side ikke kan sidestilles med en tidsbegrænsning, og lejeren kunne så afskrive indretningsudgiften over 5 år, uanset at lejeren kunne være sikker på at beholde lejemålet i mindst 10 år svarende til uopsigelighedsperioden.
Lejeren kunne således opnå en hurtigere afskrivningsadgang end forudsat i lovgivningen og dermed et større ubeskattet overskud i de første år efter investeringen. Den slags utilsigtede skattemæssige fordele vender Venstre sig naturligvis imod og støtter derfor regeringens bestræbelse på at luge ud i dem, hvor som helst de findes i gældende lovgivning.
Henrik Sass Larsen (S), 2004-10-21:
I Socialdemokratiet er vi stærkt optaget af at sikre en retfærdig skattelovgivning.
Kampen for at lukke skattehuller og skattefiduser er et aldrig færdigt arbejde, men det hjælper jo alt sammen, hvis de ansvarlige udviser rettidig omhu og i tide får lukket de huller og fiduser, som skal lukkes.
Det har ellers sandt for dyden ikke været noget, som vi har anklaget regeringen for indtil videre at gå meget op i, men vi glæder os da over, at man med disse forslag er begyndt at rydde op i en del af de huller, der er.
Dette forslag er et positivt forslag, vi er enige i det, og vi er enige i sigtet, både hvad angår de forhold, der er nævnt om misbrug af reglerne om blandede biler i virksomhedsordningen, og den del, der gælder lejekontrakter med en uopsigelighedsperiode.
Den sidste del af lovforslaget om lejekontrakter kan vi fuldt ud tilslutte os, men den første del har vi lidt betænkeligheder over.
Vi frygter, at forslaget vil medføre nogle ret så komplicerede, ja, man kunne kalde det administrative byrder for erhvervslivet, ikke mindst revisorer og andre og selvfølgelig også for den enkelte, og vi mener, der er behov for, at vi får vurderet denne del lidt nærmere.
Vi tænker på spørgsmål om afskrivningsprincippet og forholdet til bilens aktuelle værdi.
Hvad er aktivet værd på salgstidspunktet?
Kan der findes en bedre og mere enkel opgørelsesmetode, der ikke åbner for endeløse diskussioner om værdifastsættelse, så vi samtidig også undgår nogle nye spekulationsmuligheder?
Vi håber på i forbindelse med udvalgsarbejdet og efter en henvendelse til skatteministeren, at han vil lægge sig i selen for at finde en mere enkel metode til det, og derved håber vi da også på, at vi som sådan kan støtte hele forslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2004-10-21:
Lovforslaget har, som det tidligere har været nævnt, til formål at lukke to uhensigtsmæssigheder i den eksisterende lovgivning, henholdsvis i afskrivningsloven og i virksomhedsskatteloven.
De to områder af lovgivningen giver utilsigtet en mulighed for spekulation i lovgivningen, og Venstres ordfører har allerede så udmærket redegjort for, hvordan det finder sted.
Det er en spekulation, der er til gavn for de få, som har mulighed for at udnytte den, men til skade for den fælles pengekasse.
Jeg skal derfor sige, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-10-21:
Som også de tidligere ordførere har været inde på, vedrører lovforslaget her et par små justeringer af erhvervsbeskatningen, som skal rette op på nogle utilsigtede virkninger af de gældende regler.
Den første og måske væsentligste ændring går ud på, at der skal ske beskatning af genvundne afskrivninger, hvis en bil, der både anvendes privat og erhvervsmæssigt, tages ud af virksomhedsordningen.
Ændringen består i, at den erhvervsdrivende skal beskattes af eventuelt indvundne afskrivninger, når bilen udtages af ordningen, og det bliver gjort, som om bilen reelt er solgt på det tidspunkt.
Lovforslaget er foranlediget af, at der har været en væsentlig stigning i antallet af erhvervsdrivende, der overfører nyindkøbte biler til virksomhedsordningen sidst i et kalenderår, og som så kort inde i det nye år lader bilen gå ud af ordningen igen.
Det har haft den virkning, at man i det første af årene har kunnet få afskrivninger svarende til et helt år, og det har været en skattemæssig fordel.
Det har hidtil ikke været at betragte som et salg, når bilen igen går ud af virksomhedsordningen, men det vil det så blive fremover med den virkning, at der kan ske beskatning af genvundne afskrivninger.
Den anden del af forslaget ændrer i visse tilfælde afskrivningsprofilen, når der afskrives på ombygning, forbedring eller indretning af lejede lokaler.
Endelig ophæves nogle paragraffer i afskrivningsloven, som ikke længere er aktuelle.
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Morten Homann (SF), 2004-10-21:
I SF synes vi, det er glimrende, at der faktisk bliver taget initiativ til at lukke nogle skattehuller.
Det skal skatteministeren have ros for.
Ganske vist kan man sige, at i den store sammenhæng er det nogle relativt små huller, men lidt har også ret, og det er selvfølgelig positivt.
Dog vil jeg lige anføre, at i forbindelse med det hul omkring lejekontrakter bør der efter SF's opfattelse ske en justering af lovforslaget, sådan at det ikke alene gælder for lejekontrakter indgået efter skæringsdatoen, den 7. oktober, men i det hele taget for ombygningsudgifter, som bliver afholdt efter den skæringsdato.
Men det er en teknikalitet, som vi vender tilbage til under udvalgsarbejdet.
Det, man selvfølgelig kan undre sig over, er, hvorfor skatteministeren ikke benytter denne her lejlighed, hvor man er i gang med at lukke nogle af de her mindre huller, til at tage fat andre steder.
Man kunne f.eks. nævne problemet med forældrekøbsordningen, som oplagt kunne være et skattehul, man kunne lukke, og man kunne så bruge provenuet til noget mere fornuftigt.
Tilsvarende kunne man se på det problem, der er med periodisering af forudbetalte omkostninger, hvor der har været en kontrovers mellem Landsskatteretten og Ligningsrådet, og hvor man en gang for alle kunne få slået fast, at det hul også skulle lukkes.
SF vil godt under udvalgsarbejdet se nærmere på, om vi ikke i denne her anledning også kunne lukke andre skattehuller, nu hvor skatteministeren har slået den gode tone an med det her forslag.
SF kan støtte lovforslaget.
Jeg skal sige på vegne af Enhedslisten, at de også vil støtte forslaget.
M007.fm Page 458
Monday, November 1, 2004 10:03 AM
Margrethe Vestager (RV), 2004-10-21:
Jeg skal fra radikal side ikke føje noget til de resumeer af lovforslaget, som er givet.
Dem finder vi fuldt ud dækkende.
Vi synes også, at det er en stadig skatteministeropgave at sørge for, at virkelighedens afprøvning af vores skattelovgivning tages til indtægt og gøres til genstand for opmærksomhed, sådan at man kan lukke de huller, som folk finder i vores lovgivning, når de bruger den.
Det er meget hensigtsmæssigt, og vi synes, at forslaget her, som vi læser det, falder netop ind under denne kategori, nemlig det fortsatte arbejde med at lukke huller i skattelovgivningen, og vi kan på den baggrund støtte forslaget.
Jann Sjursen (KD), 2004-10-21:
Jeg tror, at jeg kan nøjes med at meddele, at også Kristendemokraterne støtter dette forslag, der vil fjerne nogle spekulationsmuligheder, som det er helt åbenbart at det vil være klogt at få fjernet, sådan som det også fremgår af lovforslaget.
Kristian Jensen (V), 2004-10-21:
Jeg vil gerne starte med at glæde mig over den meget dækkende positive modtagelse af lovforslaget.
Inden jeg kommenterer de enkelte ordførere, vil jeg sige, at når lovforslaget kommer frem her, skyldes det, at min forgænger startede et arbejde med at få kigget hele skattelovgivningen igennem for at se, hvilke uhensigtsmæssigheder der kunne være i brugen af skatteregler, hvad der var af huller, hvad der eventuelt var, man måtte have glemt at tage højde for, som har vist sig at kunne bruges til at unddrage ting en beskatning, som det fra start af har været vores ønske skulle finde sted.
Det er vigtigt for regeringen, at de huller, der måtte være i skattelovgivningen, bliver lukket.
Alle skal betale deres rigtige skat, ikke for meget, men heller ikke for lidt, for det ville betyde, at andre kom til at betale skatten for dem.
Derfor har vi i Skatteministeriet haft et arbejde i gang med at undersøge, hvad der er af huller, hvad der er af uhensigtsmæssigheder.
Det kan godt være, at der er nogle, der måske siger, at det ikke er de største, vi har taget fat på netop i det her lovforslag, men det er eksempler på, at vi ikke vil acceptere, at der er mulighed for at udnytte skattesystemet til at unddrage sig en beskatning ved omgåelser eller ved at lave aftaler med det ene formål at undgå beskatning.
Til hr. Henrik Sass Larsen: Jeg glæder mig over, at Socialdemokratiet anser lovforslaget og regeringens politik for at være rettidig omhu.
Selv om hr. Henrik Sass Larsen ikke kunne få over sine læber at sige det så direkte, var det trods alt det, der var kernen i hr. Henrik Sass Larsens tale, og det glæder jeg mig over.
Hvis man derfor skal have en mulighed for at undgå spekulation, så kræver det, at man bruger en skønsmæssig værdifastsættelse af bilerne.
Alternativt, hvis man endelig skulle gå ind på problemstillingen, tror jeg, det er meget vigtigt ikke bare at tage fat i problemstillingen her, men kigge på den generelt på alle de områder, hvor man har med biler at gøre, for ellers ville det efter min opfattelse virke rimelig skævt kun her at lave en forenklingsregel, hvis man så alle andre steder bevarede en skønsregel.
Til hr. Morten Homann: Der er ikke noget nyt i, at regeringen ønsker at lukke huller, det har regeringen gjort tidligere, og man vil også se, at de lovforslag, der bliver behandlet efterfølgende, er en række forslag om at lukke huller i skattelovgivningen.
Vi er så ikke enige med SF i, hvad der er skattehuller.
Vi mener ikke, at den mulighed, som en række forældre har brugt, til at købe en lejlighed, lægge den ind i en virksomhedsordning og derefter leje den ud til deres børn eller andre, er noget, som skal karakteriseres som værende et skattehul.
Vi mener, det er rimeligt, at også forældre har mulighed for at tage et medansvar for deres børns bopæl under uddannelsen.
Jeg anser disse sidste bemærkninger som små kruseduller på en ellers meget positiv modtagelse.
Monday, November 1, 2004 10:03 AM
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Leif Mikkelsen (V), 2004-10-21:
Nu er det jo et omfattende område, der er mange former for kvoter.
Jeg kan bare nævne fiskekvoter, kvoter for nedlæggelse af råvildt, CO2-kvoter, sukkerroe-, mælke- og andre kvoter, så det er et vanskeligt tilgængeligt område, der har haft et regelsæt, som godt kunne betegnes som værende lidt uoverskueligt.
Dette lovforslag tilsigter altså at skaffe rimelige vilkår, så det er gennemsigtigt, og så der er ens regler for både nuværende og fremtidige kvoter.
Sigtet er jo at skaffe mulighed for, at der er en naturlig logik i, at hvis man har fået tildelt en kvote, så beskattes den først, når man ved salg opnår en fortjeneste, og den indgår i skatteregnskabet, hvis man ved salg får et tab.
Det er jo en ganske logisk konsekvens.
Så vil nogle vide, at der indtil nu har været en detalje med hensyn til landbruget, hvor man jo efter at have solgt fast ejendom kunne afhænde en mælkekvote og dermed få en sådan gjort skattefri.
Det er heller ikke længere tilfældet, så jeg vil sige, at sigtet med denne her lovgivning er rigtigt på et omfattende skattemæssigt område.
Jeg tror, vi vil komme til at se et forløb, hvor vi får sendt signal om, at det her baner vejen for, at det er nemmere for nye, for unge, der skal starte, og at man først kan opnå fortjenesten og stryge gevinsten den dag, man vil afhænde, og dernæst stryge gevinsten, hvis man opfatter de her ting som handelsobjekter.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-10-21:
Jeg vil gerne bede hr. Jens Peter Vernersen bekræfte, at det her forslag udvider kredsen af virksomheder, der kan flytte penge ved simple transaktioner fra ét land til et andet, hvis det er sådan, at de mener, at der kan være en skattemæssig fordel af det; altså at de store multinationale selskaber kan flytte deres overskud fra ét land til et andet, hvis de mener, der er større skattemæssig fordel af det.
Før har det jo også været sådan; man udvider bare antallet af selskaber, der kan gøre det, ved at sige, at hvor et moderselskab før skulle eje 25 pct., så sætter man det ned til 10 pct., selvfølgeM007.fm Page 468
Monday, November 1, 2004 10:03 AM lig med det resultat, at flere selskaber kan benytte sig af denne her ordning.
Jeg har virkelig svært ved at forstå, at Socialdemokraterne kan se det her som noget som helst skridt i den rigtige retning – som noget som helst skridt i den rigtige retning.
Socialdemokraterne er hermed til at bruge 100 mio. kr. på de multinationale selskaber, som vi ved ikke laver andet end at forsøge at undgå at betale skat, og hvor vi ved, at det for en stor dels vedkommende faktisk lykkes.
Ikke desto mindre mener Socialdemokraterne, at vi i forbindelse med det her lovforslag skal give en yderligere skattelettelse til de multinationale selskaber på 100 mio. kr. Mener hr. Jens Peter Vernersen ikke, at der var andre ting både inden for det her lands grænser og uden for det her lands grænser, som måske havde mere behov for de 100 mio. kr. end lige netop de multinationale selskaber?
Morten Homann (SF), 2004-10-21:
Skatteministeren bekræftede sådan set direkte det, jeg også sagde i mit ordførerindlæg, nemlig den totale fallit, der ligger til grund for, at man nu afskaffer kildeskattebøderne.
Skatteministeren sagde i sin besvarelse – for nu at skære det ud i pap – at arbejdsgiverkontrollen ikke virker, og at man som følge heraf ikke får opkrævet ret mange penge.
Der bliver udskrevet 4 mio. kr. i bøder, kun 2 mio. kr. bliver betalt i den sidste ende, og fordi man har en arM007.fm Page 480 Monday, November 1, 2004 10:03 AM
bejdsgiverkontrol, som ikke virker, og man derfor ikke kan følge sagerne op, afskaffer man hele skidtet.
Det er godt nok en omvendt retsopfattelse.
På ingen andre områder ville man opleve et sådant udspil fra regeringen: Hvis man ikke kan håndhæve loven, vil man ikke stramme op, men bare gøre det, som tidligere var ulovligt, lovligt.
Kristian Jensen (V), 2004-10-21:
Jeg er næsten ked af, at hr. Morten Homann stiller spørgsmålet, for det bekræfter, at hr. Morten Homann ikke har forstået, hvad kildeskattebøder går ud på.
De har at gøre med personer, der har foretaget en regnskabsmæssig registrering af deres økonomiske aktivitet, men ikke indbetaler det skyldige beløb til tiden.
Det er ikke et spørgsmål om, at regnskabskontrollen eller selskabskontrollen har spillet fallit.
Det er et spørgsmål om, at når der er tale om sort arbejde, foreligger der en økonomisk aktivitet, som man forsøger at holde uden for den regnskabsmæssige registrering.
Det har at gøre med selskaber, som enten af forglemmelse eller manglende evne ikke får betalt til tiden, det har intet at gøre med selskabsligningen eller selskabskontrollen.
Desværre er det ikke, som hr. Morten Homann siger.
I givet fald skulle vi ikke have afskaffet bøderne, men skærpet dem i lighed med udspillet til styrkelse af kampen mod den sorte økonomi, som regeringen har præsenteret i dag.
Nu er det bare en videreførelse af gældsfængslet og en reminiscens, som trænger til at blive ryddet af vejen.
Morten Homann (SF), 2004-10-21:
Jeg er bange for, at ministeren fik fat i det forkerte papir ved besvarelsen af mit spørgsmål, for jeg udtalte mig ikke om selskabsligningen.
Det, jeg forholder mig til, er, at man har en ordning i dag med arbejdsgiverkontrollen, hvor man har mulighed for at give kildeskattebøder.
Det, skatteministeren bekræfter, er, at det system, man har i dag, kan man ikke få til at fungere, og den konklusion, ministeren så drager, er ikke, at man må få tingene til at fungere for faktisk at leve op til det, som er intentionen i den lovgivning, som eksisterer nu, nej, det er at kaste håndklædet i ringen.
Vi kan ikke få skidtet til at fungere, vi gør det bare lovligt.