runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Garsdal (SF), 2004-04-21:
SF har tidligere problematiseret det frie valg ud fra overvejelser om konsekvenserne af det frie valg for det offentlige sundhedsvæsen.
Men det frie sygehusvalg er nu en realitet og til glæde for mange af de patientgrupper, der er omfattet af valgmuligheden.
SF beklager fortsat, at det frie valg opprioriterer den kirurgiske patientgruppe, og at øvrige patientgrupper som de medicinske og psykiatriske, der ikke er omfattet af ventetidsgarantien og det frie valg, dermed nedprioriteres.
Men så til forslaget her.
Det påpeger jo, at patienterne ikke i tilstrækkelig grad får klar besked om deres behandlingsforløb eller informeres om deres valgmuligheder, og derfor indskærpes det over for amterne at informere bl.a. om det frie sygehusvalg.
Det vil smidiggøre patienternes vej gennem behandlingssystemet, men vi har bemærket, at Datatilsynet mener, at der kan sættes spørgsmålstegn ved, om samtykke i en konkret behandlingssituation vil kunne leve fuldt op til kravene i persondataloven i forbindelse med videregivelse af oplysninger fra Landspatientregisteret. Hospicer etableret via hospicepuljen og med driftsoverenskomst med amterne skal omfattes af det frie valg.
Det kan f.eks. også gælde det højt specialiserede Steno Diabetes Center, og det vil klart være til glæde for patienterne, ligesom det er godt, at både OASIS og RTC-Jylland bliver omfattet.
Så må det økonomiske klares mellem amter og kommuner.
I går havde SF i forbindelse med et noget for noget-beslutningsforslag foreslået noget lignende, men netop peget på det principielle: Skal patienter betale gebyrer for udeblivelse, skal de have økonomisk kompensation ved aflysning fra sygehusets side.
Ellers giver det ingen mening i forhold til at sikre en effektiv arbejdsgang på sygehusene, og det vil være en ensidig straf til patienter, som måske kan have gode grunde til at være udeblevet.
Det er ikke acceptabelt. Og så til forslaget om gebyrer for tolkebistand: Det kan vi absolut ikke støtte.
Der vil være tale om brugerbetaling for en særlig gruppe, og der vil være øget risiko for, at der sker misforståelser imellem lægen og patienten.
Så vidt jeg kan se, vil det også være uforeneligt med lægens pligt i henhold til lægeloven og lov om patienters retsstilling til at sikre sig, at patienten har forstået den givne information.
I SF tror vi simpelt hen ikke, at straf som i dette forslag er vejen frem til en bedre integration.
Birthe Skaarup (DF), 2004-04-21:
Det handler om, at patienter, når de ikke møder op, ikke bliver behandlet her og nu, og det handler om, at de kommer bagest i køen, hvis vi skal have lov til at bestemme her, så de får udsat deres behandling eller deres operation.
Det handler også om sundhed.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-04-21:
Så har jeg da helt misforstået det.
Handler det andet gebyr om, at folk ikke bliver behandlet?
De bliver sandelig da også behandlet, hvis altså det passer dem at møde op.
Så jeg kan slet ikke se det.
Gebyrer er altså gebyrer, og der er bestemt ikke den skelnen, som fru Birthe Skaarup lægger op til.
Birthe Skaarup (DF), 2004-04-21:
Der er jo himmelvid forskel på de her to forslag.
Med hensyn til tolkegebyr handler det om, at der er nogle mennesker, der skal lære dansk.
Det handler ikke om sundhed, men det handler om, at de skal lære dansk inden for en 7-årig periode.
Det handler jo ikke om, at de ikke bliver behandlet for det, de fejler.
Der er jo ikke nogen i det danske sundhedsvæsen, der bliver afvist, når de skal behandles eller opereres.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-04-21:
Jeg har hørt fru Birthe Skaarup spørge de to første ordførere, om de to partier nu går ind for gebyrer i sundhedsvæsenet, og argumentet har været den lille mulighed, der nu åbnes for, at der kan gives tilladelse til forsøg med opkrævning af gebyr for udeblivelse fra aftalt sygehusbehandling.
Men spørgsmålet har hver gang lydt: Er Venstre og er Socialdemokratiet nu tilhængere af gebyrer i sundhedsvæsenet?
Jeg opfattede det sådan, at det var Dansk Folkeparti så ikke, men jeg forstår, at det ikke er rigtigt opfattet, når det drejer sig om tolkebistand, for så er man tilhænger af gebyrer i sundhedsvæsenet.
Er det rigtigt opfattet?
Birthe Skaarup (DF), 2004-04-21:
Og hvis de skulle finde på at ville behandles i det danske sundhedsvæsen, synes jeg, at de patienter skal have at vide, at så må de bagest i køen.
Det tror jeg også er et incitament
til, at patienterne møder op.
Med hensyn til om en forsøgsordning vil udvikle sig positivt, så lad os tage det op, når vi ser, om der er nogen, der vil være med til den forsøgsordning.
Jeg har jo også set amternes høringssvar, der siger, at det faktisk ikke er ret mange, der vil bruge den ordning.
Så vil jeg også sige, at den forsøgsordning bliver ikke til med Dansk Folkepartis stemmer.
Det er brugerbetaling i sundhedsvæsenet, og vi vil ikke være med til det.
Jørgen Winther (V), 2004-04-21:
Jeg har et spørgsmål angående gebyr ved udeblivelse.
Hvis det nu viser sig, at det er en succes, altså at der er færre patienter, der udebliver, så kan det måske være en god idé, at man gennemfører det i hele landet.
Så er det ikke kun et enkelt amt, der har det, men hele landet.
Derfor er mit spørgsmål til fru Birthe Skaarup, om der så også vil være modstand imod det.
Hvis det nu er en succes i forsøgsordningen, og det bliver en ordning for hele landet, vil fru Birthe Skaarup så også være imod en sådan ordning?
Birthe Skaarup (DF), 2004-04-21:
Men så kan fru Lone Møller jo høre efter og lade være med at sidde og tale, mens jeg holder min ordførertale.
Lad os som sagt forestille os, at nogle amter gør det, og andre gør det ikke.
Så kan jeg da levende forestille mig, at den uens behandling vil borgerne være utilfredse med.
Jeg synes også, at administrativt bøvl handler om, at hvis nu en patient ikke betaler det gebyr, hvad sker der så? Skal det gå rettens vej?
Eller hvad vil man gøre?
Skal man sidde og udfærdige alenlange papirdynger for at opkræve eksempelvis 500 kr. og så lade det gå videre til en sagfører?
Jeg synes, det er en dum ordning.
Det er ikke noget, vi i Dansk Folkeparti går ind for.
Så vil jeg gerne sige, at tolkeordningen jo skulle være en ordning i hele landet, og der går jeg ud fra, at man naturligvis centralt fra sørger for at få det på plads.
Lone Møller (S), 2004-04-21:
Jeg fik ikke rigtig svar på mit spørgsmål.
Jeg noterede ned, hvad fru Birthe Skaarup sagde, og det var ikke så meget med, om det blev indført overalt i alle amter.
Fru Birthe Skaarups bekymring for at give amterne mulighed for at prøve at opkræve gebyr gik på, at det var et meget stort papirarbejde, der skal sættes i værk; det meget store administrative bøvl, der kommer ud af det.
Det vil endda så kun være få steder i landet, hvorimod opkrævningen af tolkegebyr vil foregå i hele landet.
Kan fru Birthe Skaarup ikke prøve at forklare mig: Hvad er den administrative forskel på at opkræve betaling for tolk frem for for udeblivelse fra behandling?
Bare meget enkelt, så selv jeg kan forstå det.
Tove Videbæk (KD), 2004-04-21:
Dette lovforslag består jo af en hel del forskellige dele, og Kristendemokraternes holdning til det samlede forslag er vi ikke færdige med at tage stilling til.
Det første er, at henviste patienter, senest 8 dage efter at sygehuset har modtaget henvisningen, skal have oplysning om dato og sted for undersøgelse eller behandling, og de skal også have at vide, om de kan tilbydes behandling inden for 2 måneder.
Det synes vi i hvert fald er meget positivt, og det er vi glade for kommer med.
Ligesådan synes vi også, det er meget positivt, at der nu bliver lagt op til en hurtigere og smidigere bistand fra patientkontorerne.
Vi ved jo, at der blev oprettet patientkontorer i november 2003, og i forbindelse med det foreslås det, at det gøres lettere og hurtigere for patienterne at få bistand og rådgivning fra patientkontorerne.
Der skal endvidere gives frit valg til private institutioner, og nogle af disse private institutioner er hospicerne.
Men der står her, at bestemmelsen alene skal bruges, når der er særligt behov for de ydelser, som et sygehus m.v. tilbyder, og at den primært er møntet på selvejende hospicer, der har driftsaftale med et amt, og som f.eks. modtager tilskud m.v. fra hospicepuljerne.
Da jeg læste det her i første omgang, tænkte jeg: Yes, nu kommer der noget for hospicerne, men desværre er der jo stadig væk ingen mulighed for de hospicer, som kæmper med at få en driftsaftale med et amt.
Så det rokker ikke ved behovet for, at der skal være ekstra hospicer, og det rokker ikke noget ved situationen for de hospiceforeninger, som stadig væk kæmper.
Den situation ændres der jo ingenting på.
Endvidere bliver der frit valg til private
rehabiliteringscentre osv., og det er en opfølgning på anbefalingerne, så det er også meget, meget fint.
Så er det, at der foreslås opkrævning af gebyr for tolkebistand, og der kan jeg sige, at i den her forbindelse er vi ikke færdige med at overveje vores holdning til den del af forslaget, så det vil komme senere.
Den næste, opkrævning af gebyr for udeblivelse fra aftalt behandling, kan vi se noget taler for, og der er noget, der taler imod, og hvor vi slutter vedrørende det, er vi heller ikke helt færdige med, for vi ved, at det kan være utrolig irriterende på et hospital, en klinik, eller hvor det nu er, hvor speciallæger og sygeplejersker er linet op til en operation, og så dukker patienten ikke op.
Det er klart, at det er ressourcespild osv. Men når vi samtidig læser i Amtsrådsforeningens høringssvar, ser vi jo, at det ikke er noget stort problem i det hele taget.
De er bange for det bureaukrati, som vil dukke op i forlængelse af det her.
Så jeg tror, at vi hælder mod et nej til den del af forslaget.
Vores endelige holdning til forslaget vil komme senere.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-04-21:
Jeg er bare nødt til at sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg ikke skal underkende, at hr. Keld Albrechtsen måske har betydelig større viden og erfaring og indsigt, end Miljøstyrelsen og Skov- og Naturstyrelsen har i den vurdering af, om der skal udbetales kompensation.
Men det bliver så en opgave for hr. Keld Albrechtsen.
Jeg forholder mig blot til, som jeg gør i hver eneste sag, at når Skov- og Naturstyrelsen og Miljøstyrelsen
vurderer, at de her ikke mener, at man skal have betaling, fordi de ikke mener, at den omkostning, som en amtsrådsforening har - og her er det i hvert fald Frederiksborg Amt, der siger at de har det - er gældende, så kan jeg jo kun sige hr. Keld Albrechtsen, at det må afgøres ved en forhandling, og jeg vil ikke stå her og forhandle i Folketingssalen om, hvordan det skal ende.
Jeg vil kun sige, at det nøjagtig er, som vi gør hver gang.
Det eneste overraskende ved den her sag er måske, at vi har en diskussion om det her, for sådan er den almindelige procedure, og det er sådan set bare også den, jeg har fortalt om.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ester Larsen (V), 2004-04-21:
Når behandlingen kun udløser marginale omkostninger i offentligt regi, vil den også kun udløse marginale omkostninger i privat regi.
Naser Khader (RV), 2004-04-21:
Jamen det er jo marginale omkostninger, vi taler om her.
Når behandlingen er foretaget, og æggene er blevet nedfrosset, er det jo ikke de store penge, det drejer sig om, så jeg forstår ikke denne prioritering.
Ester Larsen (V), 2004-04-21:
Det er en prioriteringsmæssig overvejelse.
Naser Khader (RV), 2004-04-21:
Et spørgsmål til fru Ester Larsen: Forældre får kun mulighed for at få hjælp til ét barn, men er det en politisk eller etisk overvejelse, der ligger til grund for Venstres stillingtagen?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-04-21:
Jeg forstår, at hr. Kamal Qureshi synes, han har fat i en virkelig skarp pointe, men jeg vil bare sige, at formålet med at drive et sygehusvæsen altså er at behandle sygdomme, og det er jo ikke nogen sygdom ikke at kunne tale dansk.
I dag behandler vi alskens sygdomme i det danske sundhedsvæsen, uanset om de er selvpåførte, og uanset om vi skal feje op efter et selvmordsforsøg.
Men skulle vi med den logik, hr. Kamal Qureshi lægger for dagen her, sige: Jamen hallo, her er jo en person, der har forsøgt at tage livet af sig selv, så hvorfor skal vi sætte ressourcer ind?
Skulle vi det?
Formålet med sundhedsvæsenet er at behandle sygdomme, og denne regering står om nogen vagt om fri, lige og gratis adgang til sundhedsvæsenet, endda i en så udtalt form, at vi nu har gjort det muligt, at patienter uden skelen til deres pengepung også kan komme i behandling på de private sygehuse.
Man kan ikke finde nogen regering, der klarere end denne står vagt om, at der skal være fri, lige og gratis adgang til sygdomsbehandling.
Men det er altså ikke nogen sygdom ikke at kunne tale dansk, og derfor er det ret og rimeligt at sige, at hvis betaling for tolkning skal være hundrede procent skattefinansieret, skal det altså være i de situationer, hvor det med rette kan siges, at der er en meget god forklaring på, at patienten ikke taler dansk, og at patienten selv ikke er skyld i det.
Kamal Qureshi (SF), 2004-04-21:
Jamen det er jo fint nok, for det er reelt set netop det, jeg vil give ministeren lejlighed til at præcisere.
Ministeren har et sæt regler, der handler om tolkebistand til de mennesker, der har brug for bistanden som et led i behandlingen og journaloptagelsen.
De skal ikke have det tilbud.
Men når det gælder andre personer, som har en adfærd og en livsstil, der medfører nogle udgifter for sundhedsvæsenet, er det helt rimeligt, at skatteyderpengene bruges til behandling af dem, når de pådrager sig en sygdom på grund af en livsstil, de selv har valgt.
Det er sådan set bare det, jeg gerne vil have præciseret. Det lyder næsten, som om ministeren mener, det er logisk, at hvis man ikke tager imod tilbuddet og derfor påfører skattevæsenet udgifter, skal man selv betale gebyr. Men det gælder altså kun de udlændinge, som ikke kan sproget.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-04-21:
Det er det måske for hr. Kamal Qureshi, som har en noget mere snørklet hjerne, der kan udtænke nogle dybere ræsonnementer, end min beskedne tilsvarende legemsdel magter, men jeg synes, det er helt ude af proportioner.
Indvandrere, der kommer til Danmark, og som ryger og får lungekræft,
Den har ikke noget med sygdomsbehandling at gøre, men den opstår som en nødvendig, tilknyttet ydelse, fordi folk ikke mestrer det danske sprog.
Hvis der er en naturlig forklaring på det, f.eks. demens eller noget andet, finder bestemmelsen ikke anvendelse, ligesom den heller ikke bliver anvendt over for folk, der er døve eller på anden vis har et handicap eller nedsat funktionsevne, som nødvendiggør denne støttende foranstaltning.
Her taler vi om ganske almindelige mennesker, som har boet i Danmark i en sammenhængende periode på mindst 7 år, og som borgere i Danmark har fået et tilbud om at lære at tale vores sprog, men alligevel ikke magter det.
Det er jo noget ganske, ganske andet end det eksempel, som hr. Kamal Qureshi sætter op, hvor han forsøger at fremstille det sådan, at hvis jeg mener det ene, må jeg også mene det andet.
Nej, jeg mener ikke det andet.
Karen Jespersen (S), 2004-04-21:
Jeg hørte et indslag i radioen på et tidspunkt, hvor en sygeplejerske fortalte - det drejede sig om ambulant behandling - at i perioder var der faktisk seks ud af ti, der blev væk uden at melde afbud.
Det kan have været mindre ting, blodprøver og den slags, men derfor er det jo slemt nok alligevel.
Hvis det nu viser sig, at det medfører det her store administrative bøvl, jamen så er det jo kun et forsøg.
Så kan man sige: Nå ja, men det var et forsøg, der fik et dårligt resultat.
Og så lader man være at gøre det.
Men når det kan fungere alle mulige andre steder i samfundet, kan jeg heller ikke forstå, at det ikke kan fungere der.
Vi får jo også, havde jeg nær sagt, parkeringsbøder, og hvad ved jeg, og dem sørger man jo også for at betale.
Jeg synes, det er betænkeligt, at man ikke respekterer de skatteyderbetalte ordninger, og jeg synes, vi skal afprøve, om der er nogle muligheder, hvor vi kan få en større respekt.
Kamal Qureshi (SF), 2004-04-21:
Jeg forstod på ministeren, at med hensyn til gebyr for tolkebistand er det sådan, at hvis man får et tilbud om at lære sproget, men ikke gør brug af tilbuddet, er man sådan set selv ude om det problem, man står i, når man har brug for tolkebistand, og derfor skal man selv betale den.
Men så må det vel også være naturligt ifølge ministerens logik, at personer, som klart og tydeligt får at vide, at det er farligt at ryge, og får tilbud om behandling, for at de kan holde op med at ryge, også får klart og tydeligt at vide, hvilke konsekvenser det får at afslå tilbuddet. Når de bliver syge og siger: Nu vil jeg gerne have behandling, for jeg er blevet syg på grund af mit forbrug af tobak gennem et langt liv, selv om jeg godt ved, at det er farligt - ja, så skal de vel også betale gebyr for den behandling, de får tilbudt af sundhedsvæsnet.
Er det ikke en naturlig konsekvens af det, ministeren siger?
Pernille Falcon (EL), 2004-04-21:
Skal det forstås sådan, at der ikke er tale om ideologi fra ministerens side, men simpelt hen om ressourceovervejelser?
Jeg har forstået af både de tidligere partiordføreres indlæg og selve forslaget, at der er tale om ideologi, både i forslaget om betaling for tolkebistand og i forslaget om opkrævning af udeblivelsesgebyrer, for det fremgår jo klart af Amtsrådsforeningens svar, at man ikke regner med, at der bliver nogen penge at hente set i forhold til de udgifter, man vil få på grund af forslaget.
Man skitserer faktisk, at der skal tilføres ekstra ressourcer de steder, hvor ordningen skal administreres.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-04-21:
Nu er sigtet med forslaget om hjemmel til forsøg med gebyr jo at udnytte sundhedsvæsenets ressourcer bedre, og jeg har fortsat så megen tiltro til det regionale politiske styre, at hvis de ressourcer, der skal til for at administrere en sådan ordning, overgår det, man vinder ved at iværksætte ordningen, vil man næppe iværksætte den.
Målsætningen med forslaget er at bruge samfundets ressourcer optimalt, og det er præcis derfor, det sker inden for en forsøgsmæssig ramme.
Jeg kunne sagtens starte i et andet hjørne og se på alle afgrænsningsproblemerne, men målsætningen er altså at skabe en ordning, der genererer nul kroner og er i balance med en række andre tiltag, der i øjeblikket er med til at gøre et godt dansk sundhedsvæsen
endnu bedre.
Så får vi det grundlag, som vi kan bruge til at vurdere, om der er perspektiv i ordningen, eller om den må lægges på hylden igen.
Det vil jeg forholde mig helt åbent til, for der er jo netop ikke tale om, at vi gennemfører en generel ordning.
Pernille Falcon (EL), 2004-04-21:
Er det sådan, at der skal komme lægeerklæringer, eller hvilke kriterier skal folk sorteres efter?
Har man gjort sig nogen forestillinger om, hvor store ressourcer der skal bruges for at sortere folk efter, om det er ret og rimeligt, at de skal betale for tolkebistand, eller om det er ret og rimeligt, at de skal betale gebyr for udeblivelse?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-04-21:
Jo, alt, hvad jeg hører, ser og læser, gør indtryk på mig, noget varigt, noget mere flygtigt.
I sidste ende handler det jo om ret og rimelighed, og dermed synes jeg godt, at man kan drage paralleller de to eksempler imellem.
Fru Karen Jespersen gav en udmærket beskrivelse af filosofien bag gebyret på tolkebistand.
Det er muligvis ikke et mundret citat, men jeg noterede mig i hvert fald nogle synspunkter om, at samfundet yder støtte til, at de kan tilegne sig danskkundskaber, og så må den enkelte også udnytte de muligheder, vedkommende har fået.
Det er fuldstændig det samme synspunkt, som bærer gebyret ved udeblivelser, at samfundet stiller op for den skat, man betaler, med noget, der gerne skulle blive verdens bedste sygehusvæsen, og med en præcis information om, hvilke rettigheder man har som patient, og med en præcis information om, hvornår man skal møde, må man da udnytte det tilbud.
Jeg synes, der er en total parallelitet mellem de filosofier, der driver disse to forslag frem, og det kan jo næppe overraske, al den stund jeg har fremsat begge forslag.
Lone Møller (S), 2004-04-21:
Nu har jeg jo ikke stillet spørgsmål til fru Birthe Skaarup, ellers ville jeg nok have spurgt, om det ikke sådan gjorde indtryk på fru Birthe Skaarup, når hun læser høringssvarene, at man i nogle af høringssvarene er dybt bekymret over, at der skal indføres gebyr for tolkning.
Derfor vil jeg så spørge ministeren, for nu måtte ministeren jo svare på, om det ikke gjorde indtryk, at man i tilfælde af indførelse af gebyr ved udeblivelse gav udtryk for bekymring, om det ikke gør indtryk på ministeren, at der i nogle af høringssvarene også er stor bekymring over at indføre gebyr på tolkebistand.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-04-21:
Jeg siger det samme, som jeg sagde for et øjeblik siden, nemlig at det ikke er et enten-eller.
Det er jo ikke enten et gebyr, hvis man bliver væk, eller også er det information.
Målsætningen må være den, at vi i anstrengelserne for at lave verdens bedste sundhedsvæsen, hvor patienterne er udstyret med et sæt skærpede rettigheder, vel de stærkeste, man kan finde i Europa, til at vælge frit, til at vælge privat, sørger for at bruge ressourcerne på sygdomsbehandling.
Ligesom vi skal levere behandling til patienterne og patienterne får nogle rettigheder, hvis vi kan gøre det, f.eks. muligheden for at søge private, må vi også have en forventning til patienterne - noget for noget; sådan er det - og til det hører altså, at man ikke uden rimelig lovlig grund udebliver.
Så skal vi selvfølgelig sørge for, at patienterne er bekendte med, hvornår de skal møde, der skal være præcise indkaldelsesskrivelser, præcise informationer om de rettigheder, man har, hvis sygehusvæsenet svigter, og meget gerne en reminder.
Teknologien gør det jo muligt via sms og andre værktøjer at sige: Husk nu, det er i morgen.
Det bliver da spændende at se nogle forsøgsbeskrivelser ude fra amterne, hvor man netop kombinerer de her ting.
Så gebyret er den sidste mulighed.
Birthe Skaarup (DF), 2004-04-21:
Nu siger ministeren, at der måske ikke er videre perspektiv i det.
Jeg håber ikke, at der er et videre perspektiv, for jeg kan i hvert fald se alle de administrative ting, vi kommer ud for i det her samfund, ikke alene fra det offentliges side, men også fra patienternes side.
Det, jeg godt vil høre ministeren om, er, om ministeren ikke synes, at det er en god idé med en reminder, et postkort, som har været en succes på andre områder - jeg tror, det er Esbjerg Sygehus, der har haft det - en telefonopringning, nogen snakker også om en sms; men også det, at en patient får at vide, at hvis man ikke møder op til en given behandling eller operation, kommer man bagest i køen.
Hvad siger ministeren til det?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-04-21:
Det gør altid indtryk på mig, hvad landets amter siger, specielt når de siger det samme over flere dage og er kontinuerlige og stringente i deres synspunkter.
Det kniber det jo med for tiden.
Det så vi et eksempel på her den anden dag, hvor Amtsrådsforeningen fuldstændig løb fra vores fælles ansvar for at have lavet et nyt dokumentationssystem til registrering af ventetider.
Vi ser det måske også lidt her, for forslaget om at lave en forsøgshjemmel til at indføre gebyrer, er jo altså ikke en idé, der er fostret i min fantasi.
Det er en idé, der udspringer af, at regeringen i regeringens allerførste tid udsendte et frihedsbrev til landets amter og kommuner med en opfordring til at komme med ideer til ny lovgivning, nye regler, nye frihedsgrader, som kunne være hjælpsomme i relation til, at kommuner og amter skal give god opgaveløsning for skatteborgernes penge.
Der var der en række amter, der pegede på, at det her er en mulighed, som de gerne ville have.
Det er sådan set den mulighed, regeringen nu giver amterne, og derfor må jeg sige, at jeg godt kan undre mig lidt over, at amternes egen forening så efterfølgende siger, at den mulighed, vi nu giver amterne, fordi amterne selv har bedt om den, synes de måske alligevel ikke, at der er et videre perspektiv i. Det, man kan sige om det, er vel, at hvis Amtsrådsforeningen har ret i, at der ikke er nogen problemstilling her, bliver det en meget nem hjemmel for mig at administrere, for så kommer der næppe nogen forsøgsansøgninger.