Line Barfod (EL), 2004-05-28:
Dette forslag er jo endnu et eksempel på, at når vi under grundlovsdebatten hører Dansk Folkeparti stå og sige, at de er stærke tilhængere af alt, hvad der står i grundloven, og at ikke et komma skal ændres, så harmonerer det ikke helt med, hvad det så er, man gør i praksis.
Her har vi endnu et forslag, hvor vi må sige, at man er langt over kanten i forhold til frihedsrettighederne i grundloven.
At man også er det i forhold til menneskerettighedskonventionerne og antidiskriminationsloven, det er ikke noget nyt.
Vi har jo gentagne gange hørt Dansk Folkeparti mene, at man slet ikke skal have antidiskriminationslove samt være imod menneskerettigheder.
Men her er man så også gået i clinch med grundloven, og vi kan så overveje, hvad det er, man tror på; om det er det her, der er Dansk Folkepartis holdning, eller om deres holdning udtrykkes, når de siger, at de forsvarer grundloven.
Så ligger der alle de helt praktiske problemer.
Hvad er det så, der ligger i en hovedbeklædning?
Er det også diademer?
Eller hvad er det, man forestiller sig der skal være forbud mod?
Er det piercing, eller hvor omfattende er det her forbud egentlig?
Og »kulturbestemt«, hvornår er noget kulturbestemt?
Er der nogen hovedbeklædninger, der ikke er kulturbestemte?
Eller mener man, at hvis nogen har en hue på, fordi det er koldt udenfor, så er det ikke kulturbestemt?
Det er lidt vanskeligt at forstå, hvad der egentlig ligger i det ord. Det bliver så endnu mere vanskeligt, når man kan forstå, at katolikker og jøder godt må have hovedbeklædning på.
Men må katolikker og jøder så have enhver form for hovedbeklædning på, eller må de kun have nogle bestemte former for hovedbeklædning på? Der er mange vanskeligheder.
Det er, som om Dansk Folkeparti måske ikke helt har gennemtænkt, hvad det er, de egentlig forestillede sig i praksis, at det her forslag skulle gå ud på.
Så kan vi se på det, som Dansk Folkeparti siger er formålet - nu ser jeg bort fra det her med de almindelige mennesker, der bliver enormt bange, fordi der er en lille pige på 10 år, der har tørklæde på.
Jeg tager det andet, som skulle være at hjælpe de piger, der bærer tørklæde.
Jeg har også set i den offentlige debat, at fru Louise Frevert har været ude med kvindefrigørelsen.
Der kæmpede man jo bl.a. for, at kvinder ikke skulle være tvunget til at gå med bh og hofteholder.
Der var sågar nogle, der brændte deres bh'er af.
Men jeg har aldrig hørt om, at nogle af de kvinder, der kæmpede for kvindefrigørelse, begyndte at tale om, at så skulle de kvinder, der havde lyst til at gå med bh, ikke have lov til det. Jeg kan ikke helt forstå det her med, at man vil gå ud og gennemtvinge med lov og forbud, hvad folk må have på af påklædning og ikke have på af påklædning.
For mig er det i høj grad noget, som man på den enkelte skole, den enkelte arbejdsplads selv må diskutere: Hvad passer ind?
Jeg kan godt forstå, at de ved politiet har nogle bestemte uniformskrav, og at der andre steder er nogle ting, man skal overveje.
Men at vi skulle sidde og lave lovgivning for alle de forskellige offentlige arbejdspladser, for uddannelsessteder osv., det har jeg meget svært ved at se skulle fungere i praksis.
Så det eneste, vi kan se som formålet med det her beslutningsforslag, er, at Dansk Folkeparti har lyst til at komme i medierne igen på, at man hetzer mod muslimer, og vi kan så diskutere, hvor meget tid vi skal bruge på det i Folketinget.
Så synes jeg i øvrigt, at vi en anden dag burde tage en debat om, hvad vi gør for at hjælpe de børn, som bliver undertrykt i forhold til, hvad de skal have på af påklædning,
hvad enten de er fra muslimske hjem, fra Jehovas Vidner eller andre steder, hvor de oplever at blive undertrykt i forhold til det hjem, de kommer fra.
Men det er en helt anden debat end den, der er rejst her, om, hvad man må have på hovedet og ikke må have på hovedet.
Og så kan vi diskutere: Er det så kun hovedet, man ikke må have noget på, eller resten af kroppen?
Men det tager vi en anden gang.