runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Elisabeth Arnold (RV), 1998-10-29:
Det lyder virkelig, som om hr. Aage Frandsen mener, at man skal gå ind i hver enkelt aktietransaktion, køb og salg, og vurdere, om det nu er samfundsnyttigt og hensigtsmæssigt, at de pågældende køb eller salg finder sted, og efter en sådan vurdering, som muligvis skal foretages af hr. Frandsen selv, skal man så beslutte, om der skal pålægges en aktieafgift eller ej.
Det lyder ikke særlig fremkommeligt og i hvert fald ikke som noget, der kan stå for en nærmere politisk prøvelse.
Aage Frandsen (SF), 1998-10-29:
Skal vi starte med en definition af ordet spekulation i denne sammenhæng, så er det, hvis en person, en virksomhed, en fond eller en koncern går ind og tænker på, hvordan kurserne udvikler sig på aktie- og obligationsmarkedet, og så hele tiden satser.
Hvad det så har af andre konsekvenser i forhold
til et enkelt lands økonomi eller i forhold til et lands valuta, tænker man selvfølgelig ikke på.
Det er spekulation, og det gør alle på finansmarkedet.
Det kan vi ikke forhindre dem i, for det er deres legitime ret, og det er også deres legitime ret i forhold til, at de, hvis det drejer sig om lønmodtagerfonde, skal tjene nogle penge til deres medlemmer.
Men det betyder ikke, at vi samfundsøkonomisk skal sige, at det skal de bare gøre, det har højeste prioritet.
Tværtimod skal vi fra dansk side og fra Danmark som en del af et internationalt samfund sørge for, at det ikke er spekulationen, der kommer til at bestemme for meget, men at det også er hensynet til helheder til samfundet.
Der er jo nogle, som ikke er medlem af pensionskasser, og vi har f.eks. en finanslov, som eventuelt kan være påvirket af, at der foregår noget ude på markedet.
Det kan også være danske pensionskasser, der gør den slags i overensstemmelse med, at deres medlemmer i hvert fald ikke har sagt fra.
Elisabeth Arnold (RV), 1998-10-29:
Det er heldigvis efterhånden sjældent, at vi kan høre de gamle ideologier stikke hovene frem, når SF'ere holder tale om økonomi, men her var der virkelig et rendyrket eksempel, synes jeg.
Jeg kan ikke lide den måde, hr. Aage Frandsen omtaler pensionsopsparere på: som om de er spekulanter.
Ordet spekulation blev brugt mindst otte gange i hr. Aage Frandsens ordførertale, og jeg bryder mig ikke om at blive beskyldt for at være spekulant, fordi jeg har penge stående i en pensionskasse. Det er pensionsopsparerne, der har båret langt den største del af denne aktieafgift, og der er ikke nogen som helst grund til, at de ikke skulle blive lettet for den.
Det er ikke spekulation at være pensionsopsparer, det er ren fornuft, vil jeg sige til hr. Aage Frandsen, så lad være med at bruge det dér ideologiske skoleridt.
Søren Kolstrup (EL), 1998-10-29:
Enhedslisten må erklære sig imod forslaget.
Skal der være fælles regler for beskatning af udbyttebetalinger fra obligationer, foreslår vi kildeskat uanset ejerform.
Jeg har en lille bemærkning om pengemarkedsforeningerne.
Vi forstår simpelt hen ikke, at man skal styrke mulighederne for disse kortsigtede spekulationsforretninger, og vi vil gerne lige have en kommentar til, hvorfor der nu pludselig er et stort behov for det her i kongeriget.
Frank Aaen (EL), 1998-10-29:
I går i spørgetiden fik vi at vide af statsministeren, at når der ikke var råd til hjemmehjælp til de ældre, til børnepasning og til de andre valgløfter, som regeringen er rendt fra siden marts, var det, fordi man må prioritere med hensyn til økonomien.
Derfor vil jeg gerne spørge den socialdemokratiske ordfører: Hvorfor synes Socialdemokratiet, at det er vigtigere at fremme omsætningen på Københavns Fondsbørs, end at de ældre og børnene bliver passet ordentligt?
Frode Sørensen (S), 1998-10-29:
Jeg mener ikke, man kan stille det op på den måde.
Hvis vi i Danmark er de eneste, der har en afgift på aktier i forhold til de udenlandske børser, vil vi risikere, at omsætningen på børserne vil gå uden om Danmark, og dermed mister vi jo indtægter på den ene eller på den anden måde.
Frank Aaen (EL), 1998-10-29:
Det er da ikke noget godt argument, at så forsvinder handelen fra Københavns Fondsbørs, og så bliver Novoaktierne handlet i London eller i New York.
Det er 700 mio. kr., det drejer sig om.
Hvorfor er det vigtigere at beholde omsætningen af aktier på Københavns Fondsbørs end at sørge for, at de ældre får den omsorg, man har lovet dem, og at børnene bliver passet?
Frode Sørensen (S), 1998-10-29:
Til hr. Frank Aaen kan jeg kun sige, at hvis vi ikke har omsætningen, har vi heller ikke indtægterne.
Når vi ikke har indtægterne, kan vi ikke gøre godt med noget som helst alligevel.
Frank Aaen (EL), 1998-10-29:
Skulle vi så ikke lade tabet vise sig selv i stedet for frivilligt at afgive 700 mio. kr.?
Det er 700 mio. kr. oven i de 700 mio. kr., vi sagde farvel til i 1993.
Jeg kan altså ikke se logikken, og jeg må sige, at det er dårlig prioritering.
Frode Sørensen (S), 1998-10-29:
I Socialdemokratiet ønsker vi, at vi også har en velfungerende børs her i Danmark.
Det har vi, når den er konkurrencedygtig med det øvrige udlands børser, og derfor støtter vi selvfølgelig det forslag, som skatteministeren har fremsat.
Erik Mortensen (S), 1998-10-29:
L 34 er umiddelbart et lille og overskueligt lovforslag, men alligevel med et par væsentlige punkter ud over selve substansen i det.
Et af punkterne kunne være, at politik er det muliges kunst.
Det er jo et begreb, vi nok er bekendt med her i salen.
Allerede ved vedtagelsen af de nuværende passagerafgifter på indenrigsfly blev der fra flere sider udtrykt et meget stort ønske om, at der kunne blive fritagelse, for så vidt angår de geografiske yderområder.
Det kunne eksempelvis være Thy og Vendsyssel, som i givet fald ville beflyves med mindre fly.
Da blev der fra skatteministerens side givet tilsagn om at arbejde både for og med sagen, og det er derfor også med tilfredshed, at jeg kan konstatere, at ministeren har levet op til det tilsagn.
Da lovforslaget imidlertid er en ændring af en bestående lov, som er støttet og vedtaget af en række partier og i øvrigt et led i en større økonomisk sammenhæng, så kræver det selvfølgelig også ved en ændring forståelse og accept fra den samme kreds af partier.
Nu er det ikke min opgave at tolke de deltagendes partiers holdninger, men blot konstatere, at resultatet - nemlig en halv fritagelse for ovennævnte flytyper - må siges at være udtryk netop for, at politik er det muliges kunst.
Det er spillereglerne i vores demokrati, og uden dem vil vi unægtelig være ilde stedt.
Derfor kan jeg både personlig og på Socialdemokratiets vegne anbefale det fremsatte forslag.
Effekten af forslaget vil muligvis ikke være optimal, men dog klart en udstrakt hånd til de nævnte områder.
Derfor kunne et andet væsentligt punkt i lovforslaget være, at man erkender, at til trods for de begrænsede afstande inden for rigets grænser er der altså områder, hvor man har behov for en lidt særlig opmærksomhed.
Lovforslaget ser jeg som et skridt i denne retning og derfor også som et positivt signal i det hele taget, og som sagt kan jeg på partiets vegne, Socialdemokratiets vegne, som helhed anbefale lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 1998-10-29:
Jeg vil spørge hr. Peter Brixtofte, hvordan det gavner det danske erhvervsliv, at ejerne, aktionærerne, får foræret 700 mio. kr.
Det er jo ikke erhvervslivet, der får dem.
Det er kun ejerne.
Peter Brixtofte (V), 1998-10-29:
Jo bedre det er at være aktionær i Danmark, jo flere ønsker at være aktionærer, jo mere kapitaltilførsel er der til dansk erhvervsliv, og jo bedre muligheder er der for at investere, så vi kan klare os i eksporten og dermed få gode, sunde arbejdspladser.
Aage Frandsen (SF), 1998-10-29:
Hr. Peter Brixtofte argumenterer med, at jo flere der ejer aktier, osv. osv.
Jamen, der bliver jo ikke flere aktier ud af det, der bliver en større omsætning ud af det.
Det er i det hele taget handel og handel og handel, og det skaber i og for sig ingenting.
Lige netop i øjeblikket, hvor der handles og spekuleres frem og tilbage imod den danske krone, imod den danske økonomi og sådan noget, er det, som man har her, et lillebitte element i retning af at dæmpe nogle af de tiltag i retning af, at man bare handler for at handle og for at tjene penge, uden at der sker produktion i den forbindelse.
Så det hjælper ikke erhvervslivet, men spekulanterne.
Frank Aaen (EL), 1998-10-29:
Tror hr. Peter Brixtofte virkelig, at der er én eneste mere, der køber en aktie, fordi han kan spare ½ pct.?
Jeg mener, at når man køber en aktie, tager man stilling til, om man vil risikere summen, og det, man spiller på, er jo gevinster i en langt højere størrelsesorden.
Tror hr. Peter Brixtofte, at 700 mio. kr. spiller nogen som helst rolle for en aktionær med hensyn til, om han skal købe eller sælge en aktie?
Ikke en pind.
Det er ren foræring.
Det er penge ud af vinduet.
Peter Brixtofte (V), 1998-10-29:
Der vindes, og der tabes, og i en lang periode har der været store tab på fondsbørsen for dem, der har investeret i aktier.
Jeg kan i hvert fald glæde SF og Enhedslisten med, at hvis man kigger på aktionærkredsen i Danmark og ser på, hvem der handler på børsen, er det i vidt omfang og i stigende omfang lønmodtagerpensionskasser.
Dermed er det lønmodtagernes midler, som bliver investeret i aktier, således at de kursgevinster, der kommer i de kommende år, forhåbentlig også vil tilfalde lønmodtagerne gennem deres pensionsordninger.
Flemming Hansen (KF), 1998-10-29:
Det Konservative Folkeparti kan ubetinget støtte forslaget.
Det har længe været et krav fra vores side, at aktieafgiften bliver fjernet, idet den naturligvis er hæmmende for omsætningen af værdipapirer, og hvis man fra SF og Enhedslisten er i tvivl om det, kan man jo bare spørge, hvad der ville ske, hvis man tredoblede afgiften.
Det ville selvfølgelig hæmme handelen.
Og så skal jeg også ødelægge skatteministerens humør ved at komme med ros til skatteministeren.
Jeg synes, det er rart at se den oversigt, der er i dette lovforslag på side 3.
Det er en god nyskabelse, som gør det meget nemt at gennemskue skattelovforslag, og det er jo ikke det, der er normal tale.
Men det ser altså godt ud, og det er vi glade for.
Vi støtter lovforslaget.
Peter Brixtofte (V), 1998-10-29:
Indtil flere gange i dag vil skatteministeren opleve det usædvanlige, at han bliver rost af Venstre.
Det er ikke for at ødelægge skatteministerens politiske fremtid, men det er ikke overraskende, at ligesom hr. Frank Aaen er imod et sådant forslag, er vi store tilhængere af sådan et forslag.
Vi mener faktisk, det er vigtigt, at aktiehandelen fungerer så godt som overhovedet muligt, og at så mange mennesker i Danmark interesser sig for at investere i aktier, at vi får et sundt erhvervsliv med en ordentlig investering.
Dette forslag kan medvirke til at fremme børshandelen og dermed til, at mange flere mennesker vil være interesseret i at købe aktier.
Til hr. Frank Aaens bekymring for vores velfærdssamfund vil jeg sige, at jo bedre det går dansk erhvervsliv, jo bedre muligheder har vi for at have et ordentligt serviceniveau inden for hjemmehjælp og inden for det offentlige i det hele taget.
Mariann Fischer Boel (V), 1998-10-29:
Allerede på det tidspunkt gjorde vi det fra Venstres side klart, at den beslutning i hvert fald ville få nogle drastiske konsekvenser for flybetjening af det, vi så kan kalde de tynde ruter.
Jeg husker, at Det Radikale Venstres ordfører, fru Elisabeth Arnold, på daværende tidspunkt fuldstændig afviste, at beslutningen om indførelsen af denne her afgift ville føre til lukning af lufthavne.
Men den frygt, som Venstre på det tidspunkt lagde for dagen, er desværre til fulde blevet bekræftet.
For Sindals vedkommende, der blev betjent af Sun-Air, indstillede man den 9. juli i år ruteflyvningen midlertidigt, og med hensyn til ruten til Thisted har vi måttet konstatere, at beslutningen har ført til, at man har måttet halvere antallet af afgange, så der nu kun flyves én tur om dagen. Skatteministeren foreslår nu med sit lovforslag at halvere passagerafgiften for de mindre fly, og de mindre fly bliver defineret som fly med op til 20 sæder, og det må jo selvfølgelig være, fordi ministeren har erkendt, at afgiften har givet nogle massive problemer.
Det er uomtvisteligt, at flyforbindelse betyder rigtig meget for de erhvervsmæssige udviklingsmuligheder, f.eks. i det nordjyske område.
Det har selvfølgelig også betydning for de overvejelser, virksomhederne gør sig, når de vil etablere sig i et område, om der er en lufthavn, og om betjeningen er rimelig effektiv.
Fra Venstres side erkender vi, at ministeren tager et lille skridt i den rigtige retning.
Men det er en fejltagelse ikke at tage skridtet fuldt ud og fjerne afgiften fuldstændig på de små maskiner.
Det finder vi i hvert fald fra Venstres side vil være den eneste fornuftige og rigtige beslutning.
Så vil ministeren måske nævne EU-spørgsmålet som en barriere for at foretage en fuldstændig afskaffelse.
Men jeg er da vidende om, at man i England har valgt at se bort fra passagerafgiften på de små ruter, og det har øjensynlig ikke givet nogen problemer, så den side af sagen tror jeg vil være løst.
Frode Sørensen (S), 1998-10-29:
Skatteministeren foreslår med lovforslag nr. L 33 at afskaffe den afgift på aktier, som vi også i Socialdemokratiet mener har virket hæmmende på omsætningen af værdipapirer. Aktieafgiften afløste for 11 år siden børsstempelafgiften ved en ændring af den daværende aktieafgiftslov, og med forslaget er vi nu nået til det sidste trin i en række af erhvervsreformer på fondsbørsområdet, der i sidste ende har sammenhæng med den store skattereform i 1993.
Først blev aktieafgiften skåret ned til det halve i 1995, efterfulgt af en ophævelse af kapitaltilførselsafgiften.
Dernæst blev forskellige tilsvarende afgifter om overdragelse og ombytning af aktier afskaffet i 1997, og nu tager vi altså det sidste skridt.
Umiddelbart kan vi sige, at afgiften ikke har haft andre hensigter end at give statskassen lidt flere indtægter, og her må vi så desværre sige farvel til 700 mio. kr. næste år. Afskaffelsen af aktieafgiften mindsker danske virksomheders omkostninger på aktiemarkedet, og mindre udgifter til virksomhederne giver i dette tilfælde måske inden for visse grænser råd til investeringer og dermed også til arbejdspladser.
Vi kan også sige, at bortfaldet af afgiften absolut også er en fordel for pensionsopsparingerne.
Denne udvikling har åbenbart også gjort sig gældende i store dele af udlandet, og det vil sige, at den teknologiske udvikling, som sikrer en stadig lettere mulighed for omsætning af værdipapirer, allerede har overhalet aktieafgiften.
Vi er sådan set
Forslaget vil, siger skatteministeren i bemærkningerne
til forslaget, bidrage til at fremme likviditeten på det danske aktiemarked, og det ser vi som et fornuftigt mål.
Som en bieffekt af afgiftens bortfald vil det også give administrative lettelser i både Told og Skat og virksomhederne, og det er jo et politisk mål, som adskillige af partierne her i Folketinget ofte har trukket frem.
Derfor forventer jeg, at forslaget kan få en forholdsvis hurtig behandling og vinde tilslutning ud over Socialdemokratiets.
Mariann Fischer Boel (V), 1998-10-29:
Til hr. Erik Mortensen: Vi behandlede grønærtforliget den 13. maj 1997, og først den 9. februar 1998 indstillede Sun-Air midlertidig beflyvningen af Sindal Lufthavn.
Den midlertidige indstilling - det var ikke nogen lukning - skete, fordi man på det tidspunkt var klar over, at der var nogle sonderinger omkring en halvering af afgiften.
Men jeg tror nok, at man allerede i juni måned var klar over, at selv med en halvering af afgiften ville man ikke have mulighed for at fortsætte på Sindalruten.
Sådan tror jeg, at tingene hænger sammen.
Frank Aaen (EL), 1998-10-29:
Lige i forlængelse af det, fru Elisabeth Arnold var heroppe at sige om en aftale i EU: For det første kræver det enstemmighed, men det kræver også en mellemstatslig aftale.
Vi støtter faktisk, at man gennem en mellemstatslig aftale mellem de europæiske lande laver en minimumssats for erhvervsbeskatning; men det, der undrer os, er, at vi skubber på på dette tidspunkt og ikke afventer, at der bliver indgået en sådan aftale mellem landene.
Vi går i forvejen uden at have en aftale på plads, og det er oven i købet meget ufint over for Tyskland, som i forvejen ligger betydeligt over det danske niveau, når vi nu presser dem og underbyder det tyske erhvervsbeskatningsniveau.
Jeg synes, det er uklogt at gøre det, man gør her.
Så synes jeg også, som jeg har sagt før, at det er en mærkelig prioritering.
Hvor der ikke er råd til at give mere til sundheden, til børnene og til de ældre, er der altså råd
Så vil jeg tilføje, at erhvervslivet ikke engang betaler 34 pct. i dag.
Når man går ud og kigger på, hvad de i praksis betaler, ligger procenten jo meget lavere, så de skulle i virkeligheden have procenten sat i vejret, hvis vi bare skulle komme i nærheden af både 34 pct. og 32 pct.
Så vil jeg sige om pinsepakkeforhandlingerne, som jo også har været bragt ind i billedet, at vi tilbød i forbindelse med forhandlingerne, at vi godt ville gå med til det her på den betingelse, at erhvervslivet som minimum kom til at betale mere i skat, end de gjorde før nedsættelsen.
De skulle selv finansiere, de skulle selv betale gildet ved f.eks. at afskaffe saldoafskrivning og fjerne nogle af de andre fiduser og afskrivningsmuligheder
, så erhvervsskatteprocenten kom nærmere til den reelle skatteprocent og ikke blev en eller anden fiktiv skatteprocent, som den i virkeligheden er i dag.
Det tilbud vil jeg godt give regeringen igen i dag.
Vi vil godt være med til at kigge på dette lovforslag på den betingelse, at man som minimum sikrer fuld finansiering af en nedsættelse af skatteprocenten, for så mener vi sådan set ikke, ulykken er så stor i forhold til de andre lande.
Så er det bare en anden og mere gennemskuelig måde at indrette beskatningen på end den, vi har i dag.
Så vil jeg vende tilbage til det spørgsmål, jeg også stillede hr. Bjarne Laustsen før: Kan vi få garanti for, at det hul i statskassen, der kommer på grund af dette lovforslag, under ingen omstændigheder bliver større end det, der er lagt op til - altså at man som minimum skaffer den ene af de 2 mia. kr. gennem stramninger af anden skattelovgivning?
Elisabeth Arnold (RV), 1998-10-29:
Jeg vil godt korrigere en enkelt bemærkning fra hr. Frank Aaen, selv om hr. Frank Aaen nok er ked af at høre det.
Det er faktisk et ganske almindeligt arbejdsområde inden for EU under søjle 1. Der er en kommissær, der har skatteområdet, og Kommissionen har initiativret.
Området ligger altså under søjle 1, og der kræves enstemmighed for at vedtage direktiver på skatteområdet.
Men det har vi kunnet gennemføre på f.eks. momsområdet, og det tror jeg også godt vi kan på selskabsskatteområdet.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1998-10-29:
Hvad er forudsætningen for, at vi kan have en god sociallovgivning i Danmark?
Det er jo, at vi har et velfungerende erhvervsliv, som magter at producere, eksportere, skabe arbejdspladser osv.
Når jeg alligevel må gøre mig lidt yderligere overvejelser, er det jo, fordi det spørgsmål melder sig: Hvordan skal denne skattenedsættelse finansieres?
Hvis den bliver finansieret på en sådan måde, at det får en række skadevirkninger for andre virksomheder,
er der altså noget, som må undersøges lidt nøjere.
Lad os tage en iværksætter eller en ung virksomhed, som er i etableringsfasen og netop i denne situation ikke betaler meget i skat.
Spørgsmålet vil jo blive inddraget, det står som en budgetreguleringskonto på regeringens forslag, men regeringen har ikke selv skaffet finansieringen, så der kan måske være en finansieringsmodel, som vi må afvise.
Jeg går ud fra, at tingene må hænge sammen, for man kan jo ikke tage det søde, uden at man også er med til det sure i form af at skaffe pengene.
Men hvis man skaffer pengene på en måde, som vil være virkelig generende for dem, der står i etableringsfasen, eventuelt mindre erhvervsdrivende, så kan vi ikke være med til den finansieringsmodel.
Men jeg håber, vi kan finde en god finansieringsmodel, så det samlet set bliver til gavn for erhvervslivet.
Kim Behnke (FP), 1998-10-29:
Skatteministerens indledende analyse af Danmarks geografiske placering er det jo svært at være uenig i, og den kendsgerning, at svenskernes selskabsskat fortsat vil være lavere end den danske, hvis det her lovforslag bliver vedtaget, forholdt ministeren sig jo slet ikke til.
Om det så skal være 25 pct., som er vores forslag, eller regeringens 26 pct., finder vi såmænd nok ud af.
Men målet må da være at have en dansk selskabsskat, som enten er på niveau med den svenske eller helst lavere, sådan at Ørestaden ikke blot skal være nogle tomme marker, men også noget realitet.
Og dér hopper kæden jo af i forhold til ministerens argumentation, for hvorfor står der nu 32 pct.?
Det dér med, at man ikke kunne få det igennem i sommer osv., altså, hele den grundlæggende analyse af, hvorfor vi skal sænke selskabsskatten, er jo korrekt, og jeg er fuldstændig enig i ministerens analyse omkring hele det dér med erhvervslivets placering og internationalisering osv. osv., hvorfor så kun - og det var jo det, der var mit budskab - 32 pct. frem for 26 pct. eller 25 pct.?
Flemming Hansen (KF), 1998-10-29:
Jeg er enig med skatteministeren i det med det bredere skattegrundlag, det er rigtigt, og det er i sandhed jo også gennemført.
Regeringen har jo været ualmindelig hård ved erhvervslivet i de sidste fem år.
Men der er to ting, ministeren siger, som ikke må stå uimodsagt.
Der er ingen, der siger, vi skal være enige om det.
Men alle de borgerlige partier opfattede det sådan, at regeringen i forbindelse med pinsepakken havde indgået en aftale med venstrefløjen, og det skal ikke stå uimodsagt.
Jeg var med i forhandlingerne med skatteministeren adskillige timer, mange timer, og vi var ikke i tvivl om, at det var situationen. Så er der det med det sure og det søde, som hr. Flemming Kofod-Svendsen også nævnte, dér kan man vist ikke sige andet, end at man i forbindelse med pinsepakken rigeligt nåede at tage det sure.
Vi kan jo bare nævne afgifterne på stramning af straksafgifter, forskudsafskrivninger på bygningsinstallationer, og stramning af småaktiver osv. osv.
Så det sure har vi taget, men det søde glemte man bare at give.
Nu giver man 2 pct. i stedet for 8 pct., og det er det, vi ikke synes er behageligt.
Det skal ind under finanslovforhandlinger nu, og det bidrager vi gerne til.
Ole Stavad (S), 1998-10-29:
Hr. Kim Behnke spørger, hvorfor det kun er 32 pct.
Ja, fordi vi måtte konstatere, at en finansieret model til 26 pct., som regeringen præsenterede Folketinget for i juni måned, ikke kunne samle flertal i dette Folketing.
At spille ud med et selskabsskatteforslag på 26 pct., der ikke havde en solid finansiering, ville være økonomisk uansvarligt.
Men jeg vil gerne på regeringens vegne give det klare tilsagn til de kommende forhandlinger, at vi så langt, Folketingets partier er parate til at stå bag en solid finansiering, lige så langt er vi parate til at være med til hurtigst muligt at nærme os de 26 pct.
Det er et tilsagn.
Men det forudsætter en solid finansiering.
Til hr. Flemming Hansen
kun den bemærkning, at det, at det ikke lykkedes eksempelvis at få forslaget om en lav virksomheds-, selskabs- og fondsbeskatning igennem i juni måned, dementerede hr. Flemming Hansens opfattelse af, at der var en aftale.
Bjarne Laustsen (S), 1998-10-29:
Det er et lille lovforslag, der trods alt fylder en del, og der er en del teknik heri.
Socialdemokratiet støtter forslag til lov om ændring af ligningsloven, kildeskatteloven, selskabsskatteloven, skattekontrolloven og lov om en arbejdsmarkedsfond, og det gør vi, fordi det er almindelig rimelighed, at investering i obligationer via investeringsforeninger sidestilles skattemæssigt med direkte investering i obligationer.
Vi støtter hermed også ønsket om at øge muligheden for, at værdipapirinvesteringer med kort tidshorisont kan ske gennem pengemarkedsforeninger.