runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2005-06-03:
Det kan man da ikke mene.
Hvis man er kommet til at lave en lov, som er åbenlyst diskriminerende, så er der da kun én ting at gøre, og det er at fjerne den diskrimination.
Man kan da ikke sige: Jamen det må afhænge af, om det koster penge eller ikke koster penge.
Er der noget, der er diskriminerende, så er det lovstridigt, og så skal det da fjernes.
Det er ikke noget, der kan gradbøjes; det er ikke til diskussion.
Det er det ene.
Det andet er, at SF’s forslag sidste gang overhovedet intet beløb nævnte.
Det kunne have været 1 kr., det kunne have været 40.000 kr., som vi lavede en modelberegning på.
Venstre kunne have sagt: Vi vil kun være med til 29.000 kr. Så havde vi garanteret også fundet en løsning på det.
Og så lige til eventuelle tv-seere, der kigger med: Det er altså et faktum, at arbejdsløsheden også i den seneste statistik er stigende for folk over 55 år.
Jens Vibjerg (V), 2005-06-03:
Det, jeg synes er lidt tankevækkende, når vi kigger på ledigheden og på langtidsledigheden, er, at den gruppe af langtidsledige på 55-60 år, der ikke er på efterløn, men som betaler til efterlønsordningen, har en højere langtidsledighed end dem, der ikke betaler.
Det betyder jo, at efterlønsordningen har en virkning på arbejdsmarkedet helt ned til 55-56-års-alderen.
Det synes jeg da er noget tankevækkende og må give anledning til nogle overvejelser.
Det er også derfor, at det ikke er så enkelt at gå ind og lave justeringer af det her.
Derfor skal der laves nogle ordentlige analyser, inden vi laver justeringer, for ikke at komme til at lave noget, der får nogle negative konsekvenser, som vi ikke har taget højde for på forhånd.
Så må jeg altså sige, at jeg nu ikke kan blive særlig ophidset over, om vi vedtager nogle ændringer i oktober måned, eller vi gør det til jul eller umiddelbart efter jul, eller hvornår det nu måtte blive.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-06-03:
Jeg går ud fra, at hr. Vibjerg er fuldstændig på det rene med, at de, der ikke vil gå på en efterlønsordning som 55-60-årige, også er dem, der ikke er med i en arbejdsløshedsforsikring, fordi de har et job, hvor de har følt, at det var unødvendigt.
Der har man vist svaret på den meget besynderlige påstand, der kom.
Så vil jeg godt spørge om det her med tilgangen til efterlønnen, som også fylder meget i denne her diskussion: Er hr. Vibjerg ikke klar over, at den store tilgang, man har nu, skyldes, at der faktisk er 40.000 fra den overgangsydelsesordning, som var nødvendig at lave på grund af Schlüters arbejdsmarkedspolitik, der er sendt varigt ud af arbejdsmarkedet, at de nu er kommet på efterløn, og at de under deres overgangsydelse har haft ret til at tjene et beløb ved siden af, som man fratager dem nu?
Finder hr. Vibjerg virkelig, at det er rigtigt og rimeligt, at man skal gøre tingene på den måde?
Man har for de 5560-årige netop på grund af, at Schlüter marginaliserede mange på arbejdsmarkedet, været nødt til at lave den ordning, som har den konsekvens, vi ser nu.
Jens Vibjerg (V), 2005-06-03:
Jeg må sige til hr. Jens Peter Vernersen, at de tal, jeg brugte for, hvem der var med i efterlønsordningen, og hvem der ikke var med i efterlønsordningen, for begge gruppers vedkommende var for forsikrede.
Så det er ikke et spørgsmål om, om man er forsikret eller ikke forsikret og dermed er i en arbejdssituation, hvor det med at blive ledig ikke er særlig sandsynligt.
Det handler om forsikrede ledige alle sammen, det er bare et spørgsmål om, om man betaler efterlønskontingent eller ikke betaler efterlønskontingent.
Så man kan ikke komme bort fra, at der er en påvirkning også under det 60. år, det viser tallene sort på hvidt.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-06-03:
Det er nu sådan, at de 55-60-årige, som er arbejdsløshedsforsikrede, fik efterlønnen med i forsikringsordningen i sin tid.
Og derfor vil det være langt, langt de fleste af den gruppe, som både har efterlønsordningen og forsikringen.
Men det spørgsmål, jeg stillede, gik hr. Vibjerg helt uden om.
Der var jo altså 40.000 på M046S3931.fm Page 3943 Friday, September 16, 2005 10:38 PM overgangsydelse, efter at Schlüter havde forladt regeringsmagten, som ikke kunne få job på grund af Schlüters politik.
Dem lavede man en overgangsydelsesordning for, og det er jo det, der er årsagen til, at så mange ekstra går på efterløn, for de er nu blevet 10 år ældre.
Vil man fratage den store gruppe retten til at tjene det ekstra beløb på 30.000 kr., som de har haft ret til hidtil?
Vil man virkelig det?
At der er en helt naturlig forklaring, at de, som blev marginaliseret under Schlüter, bare er blevet 10 år ældre.
Jens Vibjerg (V), 2005-06-03:
Det er jeg ikke enig i, og overgangsydelsesmodtagerne er jo ved at være udfaset af systemet.
Morten Østergaard (RV), 2005-06-03:
Jeg blev inspireret af, at debatten her til sidst mere generelt kom til at handle om arbejdsudbud og incitamenter.
Det er faktisk beskæftigede, der går.
Dernæst vil jeg sige: Hvis analyser nu i lyset af det her, hr. Jens Vibjerg har sagt på Venstres vegne, skulle vise, at det måske i virkeligheden var klogest at lave mere end blot justeringer af efterlønsordningen, fordi det rent faktisk viser sig, at den ikke blot begrænser arbejdsudbuddet, men faktisk også bidrager til at mindske beskæftigelsen, vil hr. Jens Vibjerg så i lyset af de kommentarer, der er kommet i dag, og de synspunkter, han har ført i marken i dag, være med til at tage konsekvensen af det?
Jens Vibjerg (V), 2005-06-03:
Der afventer vi, hvad Velfærdskommissionens rapport kommer med, og så tager vi stilling ud fra det.
Vi går meget seriøst ind og ser på de anbefalinger, de må komme med, og tager en politisk drøftelse, tager en drøftelse med befolkningen om det her.
Og så må vi så se, hvad det er for justeringer eller ændringer, måske endda store ændringer, på hele vores velfærdsområde, der skal til.
Det, der er vigtigt, er, at vi får fremtidssikret vores velfærdssystemer, sådan at vi kan sikre velfærdssystemerne for fremtidens borgere.
Og derfor er det meget vigtigt, at vi får det hele set i en større sammenhæng, og at vi ikke nu begynder at plukke enkelte elementer ud, for det kan godt komme til at forplumre det videre forløb af det, vi skal i gang med efter Velfærdskommissionens rapport.
Morten Østergaard (RV), 2005-06-03:
Jeg antager, at hr. Jens Vibjerg kan bekræfte, at det sådan set er hovedparten af dem, der går på efterløn, der er beskæftigede og ikke ledige.
Men derudover vil jeg blot sige, at jeg jo synes, det er en god arbejdsform, at man laver analyser og så tager stilling på baggrund af det.
Og man kan jo så, om ikke andet så for tidsfordrivets skyld, støtte sig lidt til de analyser, som er kommet bare i denne her uge, og som jo netop viser, at det rent faktisk kunne have en positiv effekt på beskæftigelsen blandt ældre, hvis man ikke havde en efterlønsordning, som fungerer til at mindske arbejdsudbuddet.
Så vil jeg blot spørge: Hvis nu Velfærdskommissionen skulle komme frem til, hvad man måske godt kunne se ud af deres foreløbige rapporter, det samme resultat, vil det så være fremmed for Venstre at diskutere efterlønsordningens eksistens sådan helt fundamentalt?
Jens Vibjerg (V), 2005-06-03:
Jeg synes, det ville være halsløs gerning her at begynde på delkonklusioner og konklusioner af andre undersøgelser og begynde at tage hul på, hvad det så er, vi gør på delområder, inden vi ser det hele i en større sammenhæng.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi får set på alle vores velfærdsordninger i sammenhæng, inden vi begynder at beslutte nogen ting.
Ellers risikerer vi jo bare, at så er der nogle, der kommer i klemme her, og så er der nogle, der kommer i klemme der, og det er der jo ingen mennesker, der kan være tjent med.
Derfor er det da vigtigt, at vi får set det hele i en sammenhæng, og at vi gør det på det bedst muligt oplyste grundlag.
Jeg skal sige, at jeg da er enig med hr. Morten Østergaard i, at vi har en stor tilgang til efterM046S3931.fm Page 3944
Friday, September 16, 2005 10:38 PM lønsordningen fra folk i beskæftigelse.
Det er rigtigt.
Ole Sohn (SF), 2005-06-03:
Jeg vil godt lige bl.a. til det sidste spørge: Mener hr. Jens Vibjerg virkelig, at den åbenlyst diskriminerende regel, der er, og som rammer 60-årige, kun skal ændres, hvis det ikke har negative konsekvenser økonomisk?
Vil det sige, at man godt må diskriminere, hvis det har et økonomisk formål?
Det kan jeg næppe tro at hr. Jens Vibjerg vil gentage én gang til, men jeg vil gerne høre det.
Så er der lige en anden ting, og det er det her med SF’s forslag fra 2001, som min kollega, hr. Eigil Andersen spurgte til.
Der stod der faktisk udtrykkeligt, at man skulle skabe et bedre incitament for de lavtlønnede, og i bemærkningerne var SF så kommet med nogle beregninger og nogle forslag.
Der står overhovedet ikke noget om et beløb, og det var slet ikke det, der skulle stemmes om.
Det var med udgangspunkt i at finde en model.
Dengang afviste man det, men nu vil man gerne se på det, siger man.
Vil man det?
Og hvorfor ville man ikke for 4 år siden?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-06-03:
Jeg vil godt rose fru Jytte Andersen dels for de to forslag, som Socialdemokratiet har fremsat, dels M046S3931.fm Page 3946 Friday, September 16, 2005 10:38 PM for hendes varme forsvar for efterlønsordningen.
Jeg hørte også fru Jytte Andersen sige, at Socialdemokratiet i fremtiden ikke vil afskaffe efterlønnen ved at indgå i en fordomsfri debat – det er øjensynligt så populært.
Det er jo lidt svært altid at følge med i de forskellige udmeldinger fra forskellige partier på det område, men står det til troende, også hvis vi snakker om en udfasning?
For vi har tidligere hørt Socialdemokratiets formand snakke om en udfasning, og det vil sige en afskaffelse af efterlønnen.
Er det ændret, så vi i dag kan håbe på, at Socialdemokratiet vil medvirke til, at vi bevarer efterlønsordningen?
Det ender med, at jeg bliver en helt glad mand i løbet af dagen.
Det vil sige, at hvis det er op til Socialdemokratiet, så eksisterer efterlønnen også for de mennesker, som i dag er under 40 år, når de engang kommer op i 60-års-alderen.
Jytte Andersen (S), 2005-06-03:
Jeg ville være meget glad, hvis jeg kunne gøre Enhedslistens ordfører glad.
Men jeg vil godt sige, at der ikke er nogen grund til at være bekymret.
Vi står vagt om efterlønnen; vi er stolte af efterlønnen; vi vil gerne have, at den er fremtidssikret.
Bent Bøgsted (DF), 2005-06-03:
Jeg synes da, at det, fru Jytte Andersen kommer og siger her, lyder positivt, nemlig at Socialdemokratiet har ændret holdning igen.
For jeg kan godt huske det spil, der var, da fru Helle Thorning-Schmidt kom til som formand og hr. Bjarne Laustsen blev sat ud på et sidespor, fordi han forsvarede efterlønnen.
Fru Helle ThorningSchmidt sagde, at dem under 40 ikke skulle regne med, at der var efterløn, for det skulle der kigges på.
Nu står fru Jytte Andersen og siger, at det ikke passer, og så går fru Jytte Andersen direkte imod sin partileder.
Det lyder da spændende.
Fru Jytte Andersen sagde også, at Socialdemokratiet var klar til at gennemføre det, de sagde i valgkampen, hvis der var flertal for det.
Der drejer det sig om 30.000-kroners-reglen og fra 2½ til 4 år.
Når jeg kigger rundt efter flertallet, er der Socialdemokratiet.
Dansk Folkeparti skal nok levere stemmer til det, for jeg vil gerne tilsidesætte mit eget forslag for at stemme for Socialdemokratiets.
Det er jeg sikker på hr. Ole Sohn også vil, og jeg er sikker på, at hr. Jørgen ArboBæhr vil sige det samme.
Så er der flertal for Socialdemokratiets forslag.
Det er egentlig en glædens dag for efterlønnere, hvis det, fru Jytte Andersen siger her, står til troende.
Jytte Andersen (S), 2005-06-03:
Jamen det står til troende.
Hvis hr. Bent Bøgsted havde hørt godt efter, sagde jeg to ting: Vi vil meget gerne have de her forslag gennemført så hurtigt som muligt, men det gælder også, at Socialdemokratiet ikke bryder aftaler og forlig.
Vi har en aftale og forlig med flere partier, og det er derfor, at jeg står her og vi har fremsat forslaget, fordi vi gerne vil overbevise vores aftalepartnere om, at vi godt kan træffe en ny aftale på efterlønsområdet på de her to punkter.
Det er en misforståelse, når hr. Bent Bøgsted siger, at jeg skulle være i et modsætningsforhold til min partiformand, og at vi i øvrigt har ændret holdning.
Sådan er det ikke.
Det, vi har sagt hele tiden, og det, vores formand har sagt, er, at hun også gerne vil se på de regler.
M046S3931.fm Page 3947 Friday, September 16, 2005 10:38 PM
Bent Bøgsted (DF), 2005-06-03:
Man kan så kigge på de forslag, der er fremsat.
Formanden må selvfølgelig undskylde, hvis det går over grænsen, for så tager jeg det selvfølgelig tilbage igen.
Men det er sådan, jeg ser på det.
Man snyder vælgerne, og man snyder efterlønsmodtagerne ved at gå ud og sige: Vi har et forslag, vi vil ændre de regler, vi vil give 30.000 kr., vi vil forlænge 2½ års til 4 års dagpenge.
Og når man står på talerstolen, siger man: Nej, det vil vi ikke alligevel, vi vil se en analyse af det.
Jeg vil kalde det groft vælgerbedrag, og så må Socialdemokratiet tage det, som de vil, men det er det syn, jeg har på det.
Jeg tror, at det er det syn, som rigtig mange efterlønsmodtagere også har på det.
Jytte Andersen (S), 2005-06-03:
Jeg vil gerne medgive hr. Bent Bøgsted, at det er usædvanligt, at en aftalepart kommer med et konkret beslutningsforslag.
Det vil jeg gerne medgive Dansk Folkepartis ordfører.
Men jeg vil samtidig sige, at baggrunden for det her forslag jo er, som hr. Ole Sohn sagde det før, at det har været til diskussion i efterhånden to valgkampe.
Der er givet meget klare signaler fra Venstres statsministerkandidats side, og der har også været positive kommentarer fra fremtrædende konservative, nu senest familieministeren.
Så det er selvfølgelig det, der giver os en forhåbning om, at vi på den her måde kan komme igennem og få en dialog med vores aftalepartnere.
Men jeg synes, det er forkert at sige, at det er snyd.
Vi mener de her to forslag.
Vi vil slås for de her to forslag.
Vi synes, det ville være rimeligt, at man kan tjene 30.000 kr. uden modregning, og vi synes også, det er rimeligt, at man fjerner den aldersdiskriminerende regel.
Det er det, vi gerne vil slås for, og så vil vi også gerne gå ud i en mere fordomsfri debat, for der kan være nye behov for justeringer i næste folketingssamling.
Eigil Andersen (SF), 2005-06-03:
Jeg tror også, det er en beroligende nyhed for en hel del mennesker i Danmark, at Socialdemokratiets synspunkt altså er, at man ikke opererer med, at efterlønnen måske skal afskaffes.
Så det synes jeg også er meget, meget positivt.
Derfor vil jeg spørge: Kan man godt forestille sig den situation, at Socialdemokratiet ganske vist går ind for, at efterlønnen skal opretholdes, men at man kunne medvirke til forringelser af ordningen, så folk får færre rettigheder med hensyn til efterlønnen?
Jytte Andersen (S), 2005-06-03:
Jeg mener faktisk ikke, at vi har bidraget til forringelser af efterlønsordningen, tværtimod.
Vi har bidraget til, at efterlønsordningen blev mere fleksibel, at man kunne gå ud og ind af efterlønsordningen, det har ikke været muligt før.
Vi har også bidraget til, at beskæftigelseskravet – samtidig med at beskæftigelsen i samfundet i øvrigt steg op igennem 1990’erne – også havde en afsmittende virkning på de krav, man skal leve op til, når man skal have en rettighed til et velfærdsgode som efterlønnen.
Vi har hele tiden haft det synspunkt, at vi vil slås for en god ordning, og vi vil slås for, at den er stærk nok til at overleve de angreb, der i øvrigt er på den.
Men igen, jeg er lidt forundret over, at der hos Enhedslisten og nu også hos SF har kunnet danne sig et billede af, at Socialdemokratiet ville afskaffe efterlønnen.
Det er der vist ikke nogen der har givet præcist udtryk for, men der er mange, der har givet præcist udtryk for, at vi gerne vil være med til en diskussion.
Så er der også nogle, der har været med til at give udtryk for, at en diskussion ikke var nødvendig.
den, og det kan man vel roligt sige at efterlønsdagsordenen er.
Eigil Andersen (SF), 2005-06-03:
Jeg må indrømme, at jeg har opfattet det samme, som det også tidligere er blevet sagt af andre, at den nye formand for Socialdemokratiet har givet udtryk for, at det ikke var sikkert, at efterlønnen fandtes for dem, som i dag er under 40 år.
Sådan har jeg også forstået det.
Det er ikke det samme, som at Socialdemokratiet under alle omstændigheder ville afskaffe efterlønnen, men at man opererede med den mulighed, at det kunne ske.
Men jeg forstår, at det ikke er situationen, og det er jeg også meget glad for.
Ved efterlønsforliget for nogle år siden skete der rent faktisk forringelser af efterlønsordningen også med Socialdemokratiets stemmer.
Men det er en længere historie, jeg ikke vil komme ind på nu, det er der heller ikke tid til.
Men jeg vil gentage mit spørgsmål: Vil Socialdemokratiet medvirke til eventuelle forringelser af efterlønsordningen, altså færre rettigheder for den enkelte ved en kommende ændring?
Jytte Andersen (S), 2005-06-03:
Igen vil jeg sige, at jeg ikke kan se, at vi har medvirket til nogen forringelser.
Jo, man kan måske godt sige, at for én gruppe har vi medvirket til en forringelse.
Tidligere var det sådan, at der skulle være modregning i efterlønnen for dem, der havde arbejdsmarkedspensioner, og at der ikke var modregningsregler for dem, der havde private pensioner – kapitalpensioner og indekskontrakter, og hvad ved jeg.
Det blev indført.
Det kan selvfølgelig godt være, at det opleves som en forringelse af dem, der har en privat pension, som tidligere har været uden modregning; at det, at man laver modregning og dermed skaber en ligestilling med arbejdsmarkedspensioner, er en forringelse.
Jeg synes, det er en hensigtsmæssig måde at tilrettelægge lovgivning på, at der er ens regler for de pensioner, som folk i øvrigt selv betaler til i deres arbejdsliv.
Men nogle vil opfatte det som en forringelse, og det kan jeg så forstå at SF’s ordfører oplever det som, og sådan er vi så forskellige.
Så vil jeg sige noget om det fremtidige perspektiv.
Jeg sagde i min ordførertale: Vi har tilrettelagt en intern debat de næste par måneder, hvor vi skal prøve at se, hvad det er for nogle temaer, vi egentlig gerne vil have diskuteret.
Jens Vibjerg (S), 2005-06-03:
Kan vi finde ændringer, der sikrer, at det for flere efterlønnere er attraktivt at få et arbejde, er vi i Venstre selvfølgelig med på det.
Men jeg er da forbavset, ja, jeg må sige, at jeg nærmest er chokeret over at høre, at fru Jytte Andersen her i dag siger, at det er i orden at lave ændringer, der også sender titusindvis flere over i efterlønsordningerne, væk fra arbejdsmarkedet.
Det var jo det, der var i de sidste bemærkninger af fru Jytte Andersens indlæg, nemlig at ændringer kunne ske, selv om det ville sende i titusindvis ud af arbejdsmarkedet over på efterløn.
Det må jeg sige at jeg er lidt chokeret over, hvis det er tilfældet.
Jytte Andersen (S), 2005-06-03:
Enten har jeg udtrykt mig usikkert eller noget lignende, men det, jeg sagde, var, at der er så mange træk i den samlede udvikling, der faktisk betyder, at der vil være et mindre pres på efterlønnen i fremtiden.
Det er jo i øvrigt også noget af det, vismandsrapporten her fra forleden dag viser, nemlig at der vil være langt mindre pres på efterlønnen, dels på grund af uddannelse, dels på grund af at der er færre, der melder sig ind, dels på grund af beskæftigelsessituationen som sådan.
Det sagde jeg, fordi det måtte være til beroligelse med hensyn til den bekymring, som Venstre giver udtryk for.
Det, der var mit spørgsmål, som åbenbart foruroliger, er så: Hvis de 30.000 kr. skulle medføre, at der er et par stykker flere, der måske, måske, kunne vælge efterløn frem for en beskæftigelse, er det så det, der skal skille os ad?
Bare rolig, det er slet ikke på titusindniveauet der.
M046S3931.fm Page 3949
Friday, September 16, 2005 10:38 PM
Jeg tror aldrig, der har været tale om, at man fra socialdemokratisk side har sagt, at vi skal afskaffe efterlønsordningen, eller at den skal udfases.
Vi har sagt, som jeg nævnte i min ordførertale, at vi gerne hele tiden vil sikre, at efterlønnen har en indretning og en struktur, så den matcher de behov, der måtte være på arbejdsmarkedet.
Derfor står min ordførertale til troende.
Vi har ikke nogen planer om at afskaffe efterlønnen, men vi har nogle planer om at tage en diskussion, og det har vi haft gennem de nu 25 år, hvor efterlønnen har virket.
Der har vi jo taget diskussioner.
Vi har justeret undervejs.
Jens Vibjerg (V), 2005-06-03:
Er fru Jytte Andersen ikke enig i, at hvis nu tallene viser, at titusindvis, måske hundredtusinde, kan tjene på at gå på efterløn og så samtidig tjene de 30.000 kr., så lægger det enormt pres på det system, vi har, og kan resultere i, at i hvert fald titusindvis af folk i dag på arbejdsmarkedet søger over i efterlønsordning?
Vel, så skal den arbejdstid, der går med det, modregnes de der 30.000 kr., man tjener, men det er jo kun en brøkdel.
Når fru Jytte Andersen så siger, at hun er parat til at acceptere, at de ændringer, der laves, sender flere over i efterløn, så er det vel naturligt, at jeg bliver chokeret, for det er jo heller ikke de meldinger, jeg har fået fra fru Jytte Andersens formand og for så vidt heller ikke fra LO.
Nej, så hårdt vil jeg nu ikke trække problemstillingen op.
Det kan man med rette sige.
Det er en ordning, der, så vidt jeg er orienteret i hvert fald, blev indført i forbindelse med efterlønnen.
Nu har vi i forligskredsen besluttet, at vi kigger på det her, og så må vi se, om det er noget af det, vi kan ændre på efterfølgende.
Hvis der er mulighed for, at vi kan ændre på det, uden at det får de negative konsekvenser, man også kan frygte, så er vi da parate til at være med til det.
Eigil Andersen (SF), 2005-06-03:
Jeg kan forstå på ministeren, at der er kommet flere i arbejde, siden man har indført denne her starthjælp.
Så vil jeg gerne spørge, hvor mange procent flere det er, der er kommet i arbejde i forhold til tidligere.
M046S3931.fm Page 3972
Friday, September 16, 2005 10:38 PM
Nogle er kommet i arbejde, nogle er kommet i uddannelse, nogle er blevet ramt af modregningsreglen, sådan vil det være.
Men det afgørende og det første skridt til at blive selvforsørgende er jo, at man kommer fri af kontanthjælpssystemet.
Så det er jo sådan set en positiv udvikling under alle omstændigheder.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-06-03:
Nu havde jeg jo ikke forventet, at ministeren ville klappe i sine hænder over de forslag, der ligger, og tage udgangspunkt i de problemer, der faktisk er for nogle af de mennesker, som er på dagpenge, og som er på efterløn.
Til gengæld hørte jeg ikke ministeren sige noget om en holdning fra ministerens og regeringens side til det forslag, der ligger.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre sådan lidt mere præcist, om ministeren faktisk synes, at det er en god idé at forbedre mulighederne for, at man også som lavtlønnet kan tjene penge, op til 30.000 kr. ved siden af efterlønnen.
Der har vi alle en fælles forpligtelse til at sørge for, at der er tilstrækkelig arbejdskraft i Danmark, så vi kan fortsætte udbygningen af velfærdssamfundet og forhåbentlig også gennemføre skattelettelser i de kommende år.
M046S3931.fm Page 3934
Friday, September 16, 2005 10:38 PM
Derfor vil det indgå meget stærkt i vores bedømmelse af et forslag, om det trækker flere ud af arbejdsmarkedet, eller om det sikrer, at flere vil yde en arbejdsindsats, for det er det helt afgørende i den debat.
Jeg hørte ikke noget svar, men det kan godt være, at jeg ikke kan få noget svar i dag.
Jeg vil så bare have ministeren til at bekræfte, at sådan som reglerne er skruet sammen i dag, kan det, hvis man er lavtlønnet, stort set ikke betale sig at arbejde ved siden af efterlønnen på grund af modregningsreglerne.
Vil netop det at åbne op for forslag som dem, der ligger i dag vedrørende arbejde ved siden af efterlønnen, ikke i sig selv være fremmende for, at de mennesker – altså, mennesker er jo ikke bare arbejdsudbud, mennesker er også mennesker – kan bevare en vis tilknytning til arbejdsmarkedet?
Det er da givet noget af det, vi vil skulle se på, men det skal vi altså se i den større sammenhæng, når Velfærdskommissionen kommer med sine forslag og vi indbyder Folketingets partier til drøftelse herom.