runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Behnke (FP), 1997-12-17:
Fremskridtspartiet har stillet et ændringsforslag, som betyder, at samtlige folkepensionisters grundydelse bliver forhøjet.
Det betyder, at alle - uanset ægtestand, uanset personlig formue osv. - får forhøjet deres grundydelse.
Vi har den opfattelse, at alle de særpensioner, der findes - ministerpensioner, borgmesterpensioner osv. - skal fjernes.
Men alle de allerede indgåede tjenestemandsaftaler osv. kunne vi ikke drømme om at ændre på, for hvis vi ændrede dem, kunne hver eneste af de pågældende lægge sag an mod det offentlige og vinde den, så det er der ingen grund til.
Alle de aftaler, hvor der er sat penge ind i PFA og andre steder, er der heller ingen grund til at ændre på.
Det er de særlige begunstigelser, som Folketinget f.eks. har bevilget sine egne medlemmer og ministrene, vi går efter.
Det er ikke de fornuftige aftaler, der er indgået for tjenestemænd og andre offentligt ansatte
Ole Stavad (S), 1997-12-17:
Jeg synes da, det er smukt, at man ikke vil tage pensionsrettighederne fra de offentligt ansatte; men jeg må stadig konstatere, at når hr. Kim Behnke siger, at det der skal ske, er, at folkepensionens grundbeløb skal forhøjes, betyder det jo, at det er kun dem, der har meget store beløb ved siden af folkepensionen, der får noget ud af det.
Det bliver konsekvensen, når man flytter penge fra pensionstillægget og over på grundydelsen, for virkeligheden er sådan i dag, at for at man overhovedet skal miste den første krone i pensionstillæg, skal et pensionistægtepar have godt 86.000 kr. ud over folkepensionen, og for en enlig pensionist er det nogle og fyrre tusinde kroner.
Det vil sige, at alle der ikke har mere end de beløb i ekstraindtægt, ikke vil få noget som helst ud af Fremskridtspartiets forslag.
Bruno Jerup (EL), 1997-12-17:
Borgerløn skal lige præcis være løn til alle.
Hr. Kim Behnkes forslag er indførelse af en indkomstuafhængig borgerløn, som udbetales fra staten.
Værsgo, folk over en vis alder får udbetalt en borgerløn, ligegyldigt hvad de ellers tjener, men altså kun dem over en vis alder, og hvorfor det?
Borgerlønnen er også uafhængig af deres indkomst, og hvorfor det?
Hvorfor ikke borgerløn til alle, når nu hr. Kim Behnke er i gavehjørnet?
Så kunne det være, vi kunne støtte forslaget.
Kim Behnke (FP), 1997-12-17:
Jamen det er jo fantastisk, hvad et enkelt ændringsforslag kan blive misbrugt til.
Vi har hørt hr. Ole Stavad, som mente, at så ville vi tage pensionen fra alle offentligt ansatte, og nu hørte vi, at Enhedslistens hr. Jerup mener, at forslaget går ud på at indføre borgerløn.
Nej, når man udbetaler et beløb til personer over 67 år, er det, fordi vi her i Danmark har besluttet, at 67 år skal være pensionsalderen.
Det er derfor, vi har et alderskriterium med, fordi det netop er en pension, der bliver udbetalt, og Fremskridtspartiet mener, at den pension, staten skal udbetale - altså folkepensionen - skal være ens for alle.
Så kan man som tjenestemand have lagt penge til side, så kan andre offentligt ansatte f.eks. have sat penge ind på en PFA-ordning, eller man kan have sat penge ind på en kapitalpension, osv.
Hvis ministre synes, de vil have en stor pension, må de også sætte en del af ministergagen til side i en særlig pensionsordning.
Det er det, vi går ind for, og så skal hr. Ole Stavad ikke komme med påstande om, at det betyder, at det kun er de rige, der får noget ud af det.
Det skyldes jo, at man har bruttoficeret pensionerne og gjort dem skattepligtige, men det problem vil Fremskridtspartiet løse ved at hæve den skattefri bundgrænse så højt, at langt de fleste pensionister slet ikke kommer til at betale skat.
Jes Lunde (SF), 1997-12-17:
Jeg vil blot for en ordens skyld sige, at med hensyn til stramningerne i dagpengelovgivningen var den del af stramningerne, som for os at se havde nogen reel betydning - som virkelig betød noget, hvor der virkelig var nogle mennesker, der kom i klemme - den del, hvor man forringede mulighederne for, at nyuddannede, både i faglige uddannelser og på universiteterne osv., kunne få en ordentlig dagpengesats.
Men den del er taget ud, det blev taget af bordet i forbindelse med den aftale, vi lavede med regeringen, og det, der er tilbage, er noget, som vi har svært ved at opfatte som andet end kosmetik.
Reglen siger nu, at man skal kunne forlange, at folk skal acceptere en transporttid på 4 i stedet for 3 timer pr. dag.
Vi har spurgt alt, hvad vi kender til i a-kasse-verdenen, om man kan finde bare ét eksempel på nogen, der er stødt imod loftet på de 3 timer.
Men man kan ikke finde en eneste, og derfor er det lidt pjattet at sætte grænsen op til 4 timer, for vi tror ikke, det er noget, som får nogen som helst reel virkning.
Men vi er enige med Enhedslisten i, at det er et dårligt signal, og derfor stemmer SF for en sikkerheds skyld imod, for vi skal ikke sende signal herindefra om at jagte de arbejdsløse, tværtimod.
Det er dem, der har behov for forbedringer.
Frank Aaen (EL), 1997-12-17:
Jeg er ret sikker på, at SF og vi er enige i substansen i L 23, og jeg tror, vi kommer til stemme helt ens, når den ændring af dagpengelovgivningen skal gøres færdig.
Men vi kunne altså ikke acceptere at lave noget godt for nogle, samtidig med at vi accepterede, at regeringen lavede nogle stramninger for de arbejdsløse - det behøver man jo bare at have hørt V's og K's taler her i dag for at finde ud af - og dermed endnu en gang gav et signal her fra Folketinget om, at nu skal der endnu en gang strammes over for de arbejdsløse.
Det signal mener vi er uantageligt, og jeg beklager meget, at regeringen insisterede så hårdt på, at det signal skulle gives, at vi ikke kunne lave en aftale om finansloven.
Frank Aaen (EL), 1997-12-17:
Det med militæret først.
Det er sådan, at vi er imod fredsskabende aktioner, for det er krig.
Derfor mener vi, at man roligt kan afskaffe alle køb af nye granatkastere, og hvad ved jeg, der står på forsvarets ønskeseddel. Det, der bragte mig herop, var bemærkningen om, at finansloven ikke baserer sig på CD og hr. Jacob Haugaard.
Dertil må jeg dog sige, at det jo kun er, fordi V og K er sådan nogle uselvstændige partier, som kun kan stemme, når de har støttepædagog.
Sidste år var det Enhedslistens bestyrelse, som var støttepædagog for V og K, for først da den sagde, hvordan de skulle stemme herinde, sagde V og K: O.k., når Enhedslistens bestyrelse siger sådan, så stemmer vi for finansloven.
I år er det sådan, at V og K siger: Nå, siger hr. Jacob Haugaard ja til finansloven, så gør vi også.
Sådan er det med V og K.
Det er uselvstændige partier, men i realiteternes verden baserede regeringen sin finanslov på, at CD og hr. Jacob Haugaard stemte for.
Bruno Jerup (EL), 1997-12-17:
Hr. Peter Duetoft var inde på det psykiatriforslag, som ligger i Enhedslistens pakke af ændringsforslag, og jeg tror ikke, at hr. Duetoft og jeg er uenige om ret mange ting omkring psykiatrien.
Jeg forstod heller ikke hr. Duetofts tale sådan, at han var uenig.
Men vi er dog af den opfattelse, at selv om jeg er enig i, at man ikke bare kan pumpe penge ind, og at det kræver nogle omlægninger og en masse forskellige ting, for at det kan fungere, vil det trods alt være sådan, at man er nødt til at afsætte et beløb, hvis man inden for f.eks. en treårig periode skal sikre, at der kommer enestuer til alle psykiatriske patienter.
Og det er vores målsætning, at man skal kunne nå det inden for tre år.
Den udbygningstakt, der er for øjeblikket, er simpelt hen ikke tilstrækkelig; det kan være, at det tager 10 år, 15 år eller 20 år.
Derfor har vi sagt, at så er man altså nødt til at afsætte et beløb, der svarer til den udbygningstakt, som er nødvendig, for at nå det inden for tre år.
Så kommer alle de andre problemer: Hvordan gøres det på en ordentlig måde?
Dér tror jeg, at hr. Duetoft og jeg er helt enige, men vi slipper altså ikke uden om pengene.
Det er så noget andet.
Peter Duetoft (CD), 1997-12-17:
Bare lige for at denne myte ikke skal brede sig: Vi har ingen finanslovaftale med regeringen, der ville forhindre os i at stemme for nogen af de her forslag.
Det står der intet om i den.
Men vi er ordentlige folk, altså vi går ikke ud og bruger milliarder af kroner, tre dage efter at vi faktisk har snakket med en regering om nogle rammer.
Men der er ingen musefældeklausul; vi har valgt ikke at gøre det.
Men det er ikke ud fra et spørgsmål om en finanslovaftale eller en finanslovbalance, eller hvad ved jeg.
Jeg kan ikke forstå, hvad hr. Bruno Jerup siger.
At komme med en milliard kroner nu, hvor man dårlig nok kan bruge dem, der er givet i forvejen, fordi man ikke vil, er der ikke meget fremtid i.
Men lad os prøve at tage et initiativ, sætte os sammen og se, om vi ikke kan få bunket de to ting og så få en løsning, der faktisk kan gøre det bedre for de mennesker, det drejer sig om, nemlig de sindslidende.
Jeg håber ikke, at tilbudet bliver afslået.
Kim Behnke (FP), 1997-12-17:
Fremskridtspartiet forestiller sig, at forhøjelsen af folkepensionen skal ske på den måde, at det er grundydelsen, der bliver forhøjet.
Vi synes, at hvis en pensionist har mulighed for at have en lille indtægt ved siden af sin pension, f.eks. ved at tjene lidt penge ved at hjælpe lidt til i det fag, den pågældende er uddannet i, f.eks. som stukkatør eller andre uddøende fag, skal pensionisten have lov til det, uden at det automatisk giver reduktioner i pensionen.
Så det budskab, vi har, er altså, at det er folkepensionens grundydelse, der skal forhøjes med de 8 mia. kr.
Peter Duetoft (CD), 1997-12-17:
Ja, vil jeg sige til hr. Bruno Jerup, der skal et større beløb til, men det skal der ikke på finansloven 1998.
Jeg spørger bare hr. Bruno Jerup: Hvad vil det betyde, hvis vi nu fik den milliard, som Enhedslisten foreslår, og amterne så stadig væk sagde: Nåh ja, vi skal jo da også betale noget af det; men det vil vi ikke.
Er det ikke vigtigere at få standarderne vedtaget, så amterne er forpligtede f.eks. til at lave enestuer?
Nu skal man også passe på, at al psykiatri i det her land ikke kommer til at handle om enestuer, der er altså mange andre problemer, men tag dog udgangspunkt i det.
Min tro omkring, hvad amter vil, er ikke særlig stor.
Derfor vil jeg påstå, at selv om vi kommer med de penge, så vil bare det, at amterne selv skal lægge nogle ved siden af, eller at de selv skal få initiativet, gøre, at flere amter ikke vil gøre noget som helst. Og hvad så?
Så har man stået med et banner under en finanslovdebat i december måned 1997 og pralet af, at man kunne give nogle penge til psykiatrien, men om et år vil vi opdage, at de overhovedet ikke er brugt.
Jeg er enig med hr. Bruno Jerup i, at over en kortere årrække, og det kan være tre år, det kan være fem år, det kan vi jo se på, er det beløb nødvendigt, det er jeg overbevist om, men det må bygges sammen med nogle strukturændringer; ellers er det at komme pengene ned i et hul i jorden.
Peter Duetoft (CD), 1997-12-17:
Kulturdebatten kan vi jo tage i morgen, vil jeg sige til hr. Thulesen Dahl.
Jeg vil bare lige for god ordens skyld understrege, at vi ikke mener, at danskheden skulle være så svag, at en fjernelse af dansk kulturpolitik skulle medføre, at vi holdt op med at være danske.
Men vi mener faktisk, at staten har en forpligtelse som mæcenerne, fyrsten, de rige havde i gamle dage.
Det er altså staten, der har overtaget at understøtte kulturlivet og kunsten, og det synes vi er rigtigt; men lad os tage den diskussion i morgen.
Noget mere udansk, intolerant, sortsynet og antidansk end hr. Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti skal man da lede længe efter, så jeg synes
, at det er synd, at danskheden i al fald symbolsk har fået et parti i front, der ligger så fjernt fra den danske folkesjæl og den måde, man normalt tænker på i det her land, som er så dejligt, og som jo også er et land, vi kan være stolte af at være i, så længe hr. Thulesen Dahl bliver holdt uden for indflydelse.
Bruno Jerup (EL), 1997-12-17:
Jeg har et enkelt spørgsmål til et ændringsforslag fra hr. Thulesen Dahls parti.
Hr. Thulesen Dahl ønsker at bruge 4 mia. kr. til folkepensionen.
Det er jo meget sympatisk, og det er også sådan noget, som Enhedslisten støtter.
Men hverken omkring selve forslaget eller i bemærkningerne - der er overhovedet ingen bemærkninger til Dansk Folkepartis forslag - står der noget om, hvordan man har tænkt sig at strø disse milliarder af kroner ud. Nu har vi tidligere på dagen haft en debat med bl.a. Fremskridtspartiet om, hvordan de ville bruge deres 8 mia. kr., og jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti kun vil bruge det halve af det.
Det ved jeg ikke om er godt eller skidt, men jeg kunne godt tænke mig at vide, hvordan man forestiller sig de penge uddelt.
Lotte Henriksen (S), 1997-12-17:
I forbindelse med førstebehandlingen prøvede jeg at finde ud af, hvor det var, V og K ville spare på ulandsbistanden, for det var jo en rammebesparelse.
Derfor er det egentlig prisværdigt, at Dansk Folkeparti har forsøgt at opstille, hvor de ser besparelserne på ulandsbistanden, men til gengæld ser det ud, som om besparelserne er fordelt med rund hånd ud over de enkelte konti.
Derfor synes jeg, det er værd at bemærke, at en række af de foreslåede ændringer faktisk vil indebære, at Danmark må bryde en række internationale aftaler.
F.eks. er der foreslået en halvering af bistanden til Afrika.
Det vil forhindre, at Danmark kan leve op til de regeringsaftaler, som vi har indgået med modtagerlandene.
Der er forslag om at reducere bistanden til Verdensbanken og EU.
Det vil faktisk forudsætte en dansk udmeldelse af Verdensbanken og EU, for vi jo har indgået aftaler med dem.
Derfor vil jeg spørge Dansk Folkeparti, om det er det, de vil.
Ønsker de, at vi skal meldes ud af Verdensbanken?
Ønsker Dansk Folkeparti, at vi skal meldes ud af EU?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-12-17:
Lad mig starte med hr. Peter Duetoft.
Jeg bliver så umådelig ked af det, når hr. Peter Duetoft er sur og virker vrissen, og det synes jeg han gør i dag.
Nu forsøger vi ellers at holde sådan en glad tone, når vi skal skændes om det politiske, så lad os nu fortsætte med det.
Jeg tror jo, og det har jeg markeret flere gange, at danskheden er mange ting, men jeg er da ked af, at hr. Peter Duetoft finder, at jeg skulle være sådan en fantastisk stor trussel mod danskheden.
Jeg tror egentlig ikke, det forholder sig således; men det står for hr. Peter Duetofts regning.
Kulturen synes jeg næsten skal have en bemærkning.
Jeg er helt med på, vil jeg sige til hr. Duetoft, at vi kommer tilbage til diskussionen i morgen, men at det skulle være sådan, at kulturpolitikken i Danmark primært er tilrettelagt for de fattiges skyld, og det er jo næsten det billede, man får, synes jeg er et helt forvrøvlet billede af, hvordan tingene rent faktisk er.
Kulturpolitikken er jo i høj grad
sådan, at de bedst stillede i det danske samfund benytter sig af mange kulturelle tilbud og får så endda skatteyderne til at finansiere en del af gildet, hvorimod måske netop nogle af de dårligst stillede i Danmark går til andre kulturelle udbud, som ikke er støttet på samme måde af statskassen.
Men det kan vi jo komme tilbage til, og så kan vi også se på nogle priser til forskellige arrangementer og se, hvordan det rent faktisk forholder sig.
Jeg tror, jeg har ret.
Til hr. Bruno Jerup må jeg sige, at det godt kan være, at Enhedslisten ikke kan støtte vores forslag.
Når jeg nu siger, at vores idé faktisk er at hæve folkepensionens grundbeløb, er det det, vi mener der er behov for, og det, vi vil bruge midlerne til.
Dér risikerede jeg jo nok, at der var nogle stemmer, der gik fra forslaget, for jeg tror ikke, det er det, hr. Jerup vil bruge midlerne til, sådan som jeg har forstået det.
Så vil jeg også sige til hr. Jerup, at der faktisk er bemærkninger til vores forslag, og vi har også indleveret en samlet bemærkning.
Jeg ved ikke, om hr. Jerup har set det, men jeg er glad for, at hr. Jerup spørger, for så får jeg jo lejlighed til lige at bemærke det.
Til fru Lotte Henriksen vil jeg sige, det er rigtigt, at vi har forsøgt at angive, hvor det er, vi kan forestille os besparelser, og det er selvfølgelig, fordi vi ønsker at markere på ærlig vis, hvor vi gerne vil foreslå nogle besparelser.
Det er ikke vores hensigt med besparelserne, at vi skal udmelde os af Verdensbanken.
Måske mere sympatisk kunne det være, at vi udmeldte os af EU, men det har vel sådan set heller ikke været hensigten med ændringsforslaget.
Det kan da godt være, det giver anledning til, at der er nogle aftaler, der må revurderes, men vi mener slet ikke, det giver anledning til, at vi melder os ud af hverken Verdensbanken eller EU.
Peter Duetoft (CD), 1997-12-17:
Nu er det jo ikke min sindsstemning, det handler om,
vil jeg sige til hr. Thulesen Dahl, men jeg kan bare oplyse, at jeg hverken er sur eller vrissen.
Hvis jeg skal bruge et udtryk for noget, jeg måske er, når jeg hører hr. Thulesen Dahl, så er det såret.
Jeg er såret på den danskheds vegne, som jeg kender som en stolt, som en kraftfuld, som en meget tolerant, men også meget menneskelig danskhed.
Jeg er f.eks. såret, når jeg oplever, at Thulesen Dahl og hans parti bruger et samspil med genforeningen: Stem Dansk.
Det, der var symbolet på en stærk danskhed, der, på trods af at den befandt sig i en anden kultur, kunne overleve og kunne føre til en genforening i 1920, bliver pludselig brugt for en forkuet danskhed, for en bange danskhed, for en frygtsom danskhed, den, hr. Thulesen Dahl står for, den, der siger uha, de andre kommer og tager det fra os, og vi er ikke stærke nok til at klare os, så lad os lukke alle vinduer og døre og lægge os ned under jorden, og så skal vi bare sørge for, at de slet ikke kan ramme os alle sammen.
Det er synd, at symbolet på den stovte danskhed bliver misbrugt af et udansk parti som Udansk Folkeparti.
Bruno Jerup (EL), 1997-12-17:
Jeg har set Dansk Folkepartis partiprogram, som er vedhæftet, og som skulle forestille at være bemærkninger til de ændringsforslag, der er stillet.
Men der foreligger ikke en konkret udmøntning eller forklaring på, hvordan de 4 mia. kr. skal bruges, men den har jeg nu fået fra hr. Thulesen Dahl, og tak for det.
Jeg må også forstå det sådan - og hr. Dahl må jo så bekræfte, at det også skal forstås sådan - som Fremskridtspartiet sagde, at det skal på grundbeløbet og være indkomstuafhængigt.
Men det er meningen, at det skal være indkomstuafhængigt, ligesom Fremskridtspartiet også mente.
Hvis det er rigtigt, at det er hensigten - og hr. Dahl nikker - kan vi altså konstatere, at det, det handler om, er alene at belønne de allerrigeste pensionister her i landet, at det er sigtet med forslaget.
På det punkt kan man jo se, at med forskellige beløbsstørrelse står Venstre, De Konservative, Dansk Folkeparti og Fremskridtspartiet last og brast om at sikre de rigeste pensionister her i landet nogle gode stigninger over skattebilletten.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-12-17:
Lad mig bare lige sige til hr. Bruno Jerup, at jeg kan bekræfte den første fremstilling af, hvordan ændringsforslaget skal opfattes, men jeg kan slet ikke bekræfte det billede, som hr. Bruno Jerup så skaber af, at det giver en flok velstillede pensionister en ekstra gevinst på bekostning af osv. Det handler altså om, at vi mener, at samfundet generelt har en forpligtelse til at udbetale en pension til personer, der er gået på pension - altså fra 67 år og opefter - og at det skal være et ensartet beløb.
Så det billede, hr. Bruno Jerup forsøger at male, sådan som han også har gjort det tidligere i dag, kan jeg slet ikke genkende.
Jeg må så sige til hr. Duetoft, som åbenbart er såret over, at vi bruger sloganet »Stem dansk«, at det vil jeg da beklage at hr. Duetoft er.
Men det får os selvfølgelig ikke til at lade være med at bruge sloganet, for vi mener, at vi har noget at have det i.
Vi mener rent faktisk, at det er påfaldende, at hver gang man forsøger at råbe vagt i gevær, hvad angår Danmarks udvikling mod at blive en delstat i en slags Europas Forenede Stater - og så kan vi diskutere, hvor hurtigt det går - er man selvtilstrækkelig, nationalist, så sårer man hr. Duetoft, og jeg ved ikke hvad. Sagen er, at sådan forholder det sig jo ikke.
Mange danskere, gode danskere, som man under ingen omstændigheder kan påhæfte de dér ubehagelige gloser, som hr. Duetoft forsøger at påhæfte Dansk Folkeparti, er meget imod den udvikling, der foregår.
Så jeg må selvfølgelig afvise de påstande, som kommer fra hr. Duetoft, og sige, at Dansk Folkeparti ikke har i sinde at ændre signaler og heller ikke valgkampslogan af den grund.
Sonja Mikkelsen (S), 1997-12-17:
For en god ordens skyld vil jeg spørge, om det ikke er korrekt, at V og K har tænkt sig at trække det ændringsforslag, der har nr. 964, som handler om 25 mio. kr. i tilskud til Grundforskningsfondens arbejde.
Sagen er, at vi netop her i eftermiddag har gjort et arbejde færdig partierne imellem om Grundforskningsfonden og er blevet enige om en løsning, der indebærer, at man disponerer over en vis del af Grundforskningsfondens grundkapital frem til år 2006.
Samtidig indebærer aftalen, at man ikke skal tilføre kapital udefra, hverken i form af tilskud eller andet.
Så jeg går ud fra, at V og K sørger for at trække ændringsforslag nr. 964.
Pia Christmas-Møller (KF), 1997-12-17:
Vi fik faktisk også meldingen fra vores ordfører, men vurderede, at det måske af tekniske grunde var for sent at trække ændringsforslaget.
Vi vil meget gerne trække det ved denne lejlighed på grundlag af netop den beretning, som man har aftalt i udvalget.
Så det er hermed trukket.
Det var af tekniske hensyn, vi ikke havde gjort det før.
Jan Petersen (S), 1997-12-17:
Jeg tror, fru Pia Christmas-Møller sporadisk nævnte, at man ville gøre et eller andet ved arbejdsmarkedet.
Jeg har selvfølgelig prøvet at sætte mig ind i, hvilke ændringsforslag De Konservative stiller sammen med Venstre, og en af de detaljer - det er jo detaljernes dag i dag, selv om det måske ikke altid er det indtryk, vi får - jeg er faldet over, er, at man ønsker feriedagpengene afskaffet. Jeg vil gerne spørge fru Pia Christmas-Møller, hvad den nærmere pointe er i at afskaffe den ordning.
Hvis det er en bogholderimæssig betragtning, altså at man skal kunne spare penge ved det, så gælder det i hvert fald ikke ledige, for de vil i stedet for have adgang til at hæve arbejdsløshedsdagpenge.
De resterende er mennesker, der er kommet i arbejde.
Hvad er pointen i at fjerne en feriedagpengeadgang for mennesker, som er kommet i arbejde?
Hvad er ideen i at afskaffe de menneskers ferieadgang og mulighed for at holde ferie med feriedagpenge?
Hvor er pointen?
Er det en belønning til de mennesker, som er heldige at skaffe sig arbejde, eller er det mere tænkt som en straf?