Sandy Brinck (S), 2003-12-11:
Dette lovforslag er det af dagens to forslag, hvor børnefamilierne er finansieringskilde til regeringens og Dansk Folkepartis finanslov.
langt ned i husholdningskassen hos børnefamilierne
, og det er bestemt ikke blevet bedre under lovgivningsproces.
Der er kommet et ændringsforslag, som lige lægger 50 mio. kr. ekstra oveni, sådan at vi nu er oppe på 170 mio. kr. i 2004.
Børnefamilierne betaler, og regeringen gør det med spidsfindig lusk.
Jeg tror, det var fru Charlotte Dyremose fra Det Konservative Folkeparti, som gjorde en stor dyd ud af under førstebehandlingen at sige: Jamen herregud, børnefamilierne får jo ikke mindre.
Dermed forsøger et af regeringspartiernes ordfører at undlade at forklare, hvor 170 mio. kr. kommer fra.
Det er, som om vi skal tro på, at de er faldet ned fra himlen, men svaret er jo klokkeklart, at der kun er et sted, de 170 mio. kr. kan komme fra, og det er børnefamilierne, uanset hvor meget man pakker det ind i stigningstakster, afrundinger osv.
Nu er det jo ikke sådan, at alle børnefamilier har det dårligt økonomisk, men når man i lovforslaget direkte henviser til, at formålet er, at nu skal børnechecken dække de reelle udgifter, ja, så må vi gentage, hvad vi også sagde under førstebehandlingen, at så er det underligt, at man ikke har skelet bare en smule til, at priserne på en af de største poster for børnefamilierne, nemlig børnepasning i 2002 til 2003 er steget med mere end det dobbelte af den prisudvikling, som lovforslaget nu lægger op til, at børnechecken skal reguleres efter.
En ting er altså, at man skal betale.
Det andet er, at det bliver gjort sådan lidt lusket, og det tredje er, at det også kommer noget uventet for børnefamilierne. Det store regeringsbærende parti Venstre har offentligt afvist ændringer i børnechecken flere gange, også medens man har haft regeringsmagten.
Venstres skattepolitiske ordfører svarede i Jyllands-Posten den 19. september 2001 på spørgsmålet om, hvorvidt man ville røre ved børnechecken, at nej, det ville man ikke, ikke med den definition, der er af skattestoppet.
Statsministeren har ligeledes flere gange afvist ændringer i reguleringen af børnechecken fra lønudvikling til prisudvikling bl.a. i forbindelse med Venstres landsmøde i 2002, hvor Venstreborgmester Søren Pind foreslog den ændring, vi nu står og behandler, men hvor statsministeren klart afviste det.
Ja, Venstres politiske ordfører var endog ude at kalde det usympatisk.
På samme måde den 19. februar 2003 foranlediget af, at vicestatsministeren udtalte, at man godt kunne bruge børnechecken som finansieringskilde, da henviste statsministeren direkte til, at en ændring fra lønudvikling til inflationsudvikling ville stride mod et politisk forlig tilbage fra 1990, og statsministeren udtalte, at den aftale står regeringen ved, og den har vi ingen planer om at ændre. Når jeg nævner det sidste, så er det, fordi det lige nøjagtig er det, korrespondancen mellem Socialdemokratiets formand og statsministeren har handlet om.
Havde vi en aftale, eller havde vi ikke en aftale?
Statsministeren siger selv, vi havde en aftale.
Vi kan altså ikke stole på regeringen, og at de holder de aftaler og de politiske løfter, de giver over for os, og jeg kan kun endnu en gang opfordre til, at vælgerne overvejer nøje, om man synes, man selv kan derude.