runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Arne Melchior (CD), 2000-12-08:
Jeg vil også gerne anbringe en kort bemærkning om den danske disposition med hensyn til transportfly, fordi denne diskussion jo er så meget oppe i tiden.
Jeg er lidt skuffet over - ja, jeg er ikke forbavset - men alligevel lidt skuffet over, at også hr. Søvndal falder i den grøft at sige, at det interessante er jo, hvad Norge har gjort.
Altså denne her med, at hvad fatter gør, er altid det rigtige.
Fordi Norge, med helt andre problemer, som hr. Jensby lige har redegjort for, gør det på en anden måde, så synes jeg altså, at det er for lidt og for ringe at sige: Se, hvad Norge har gjort, og se, hvordan de har gjort det.
De har måske hellere villet gøre noget andet; og det ved vi jo at de ville.
Så jeg synes, hr. Søvndal skulle svinge sig op til nogle bedre argumenter, som er holdbare, og ikke bare henvise til, hvad et andet land med andre omstændigheder gør.
Ja, det må så være sådan.
Og det er da i hvert fald glædeligt, at Det Radikale Venstre trods mangel på lysten alligevel går ind for hjemmeværnet.
Man skulle tro, at hvis Det Radikale Venstre i det hele taget går ind for forsvarsvilje, at så må det da være en glæde for netop radikalt tænkende mennesker, at der er nogle, der ikke skal udkommanderes, men at der altså er nogle, der stiller sig så frivilligt til rådighed for så svære opgaver, at det næsten savner sidestykke.
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-12-08:
Hjemmeværnet har vel aldrig været og er stadig væk ikke en radikal livret.
Så kan vi diskutere, hvor mange livretter en radikal folketingsgruppe måtte have, men det er ikke vores hjertensbarn, det skal jeg med glæde sige.
Derfor prøvede jeg at understrege det positive, som jeg fandt i lovforslaget, nemlig at man med lovforslaget her får mulighed for deltagelse i internationale opgaver.
Det synes jeg i hvert fald er fornuftigt.
Arne Melchior (CD), 2000-12-08:
Ja, det var jo i nogen grad skuffende.
Nu har man jo mere end én livret; man kan jo have adskillige livretter, og de kan være forskelligt interessante til forskellige tider.
Men jeg kan ikke forstå, hvordan man kan være glad for, at hjemmeværnet kan deltage i opgaver i udlandet, hvis man ikke er glad for, at man har et hjemmeværn.
Er det sådan at forstå, at fornyelsen med at kunne deltage i udlandet er sådan et lille plaster på såret? Er det også den nuværende radikale gruppes og ordførerens mening, at Danmarks forsvar
med de mangeartede opgaver, som hjemmeværnet deltager i, var bedst tjent med, at vi ikke havde et hjemmeværn?
Det svar er jeg meget spændt på.
Svend Aage Jensby (V), 2000-12-08:
Jo, tak for svaret på mit spørgsmål om, hvordan forsvaret så - det forsvar, om man kan kalde det sådan, som hr. Søvndal vil have - skal være sammensat
Det gik ikke alene på, om det skulle være en professionel hær, hvad jeg tager afstand fra, eller om det skal være den sammensætning, vi har nu med frivilligt og fastansat personel.
Nej, det gik også på: Skal vi have fly, skal vi have kampfly, skal vi have flådeenheder, eller skal det kun være hærenheder?
Det er det, jeg godt vil have en uddybning af; det vil være nyttigt.
Med hensyn til transportflyene - nu skal vi jo ikke til at diskutere transportfly, det var ikke det, jeg ville lægge op til, det var sådan set ment som en venlig bemærkning, en lidt hjælpende hånd til hr. Søvndal - så er situationen, at nordmændene havde gjort nøjagtig det, vi gør her i Danmark.
Det, der bare skete for dem, var, at de løb tør for penge, fordi de måtte finansiere fjorten fregatter i stedet for.
Det var det, de ville bruge deres penge til.
Vi har altså valgt at bruge transportfly, for vi vil jo ikke have fregatter -
Arne Melchior (CD), 2000-12-08:
Jeg må medgive hr. Søvndal, at glosen »nedladende« nok ikke var alt for velovervejet i min ordførertale.
Det har altså ikke været det, der lå i hr. Søvndals bemærkninger.
Det anerkender jeg fuldt ud.
Det gik måske mere på personerne end på opgaven, altså, at jeg synes, at SF har et nedvurderende syn på, hvad værnepligten betyder for de værnepligtige.
Og der var det altså, jeg gerne ville meddele mine erfaringer, at det er min oplevelse gennem et langt liv, også i nyere tid, at det at have aftjent sin værnepligt ikke er en spildt tid for den pågældende person som privatmenneske, men at det i høj grad er tjenligt som et led i vedkommendes videre livsforløb.
Det var det, jeg mente, og jeg trækker ordet »nedladende« i den forstand, som det er optaget, tilbage.
Annette Jørgensen (DF), 2000-12-08:
Da Dansk Folkepartis ordfører vedrørende dette lovforslag, hr. Peter Skaarup, ikke kan være til stede, skal jeg på vegne af Dansk Folkeparti kort komme med partiets holdninger til disse forslag. Dansk Folkeparti har med interesse gennemgået forslagene, som vi behandler i Folketinget i dag.
Forslagene tager sigte på en modernisering af lovgivningen vedrørende forsvar og hjemmeværn og afløser tidligere forslag på området.
I Dansk Folkeparti mener vi, at der er medtaget en række fornuftige initiativer i de to forslag, som bl.a. udspringer af Kommissoriet for Forsvarskommissionen af 1997.
I det store og hele kan Dansk Folkeparti støtte denne modernisering af lovgrundlaget for forsvar og hjemmeværn.
Der er dog to ting, der bekymrer Dansk Folkeparti.
Den ene ting er trusselsbilledet som angivet af Forsvarskommissionen
, hvor det af bemærkningerne fremgår, at der ikke er nogen umiddelbar trussel mod dansk territorium på nuværende tidspunkt.
Det er altid farligt at udstede den slags løfter.
Det vil sige, at der i dette forslag er en afsmittende virkning af disse tendenser, således at det i stigende grad accepteres, at dansk nationalt forsvar til stadighed udhules, samtidig med at ressourcerne bruges uden for landets grænser.
Lotte Bundsgaard (S), 2000-12-08:
Jeg vil sige, at jeg glædede mig flere gange, da jeg hørte hr. Villy Søvndals tale om, at vi skulle virke internationalt, og at vi skulle bruge ressourcer på det her område.
Derfor undrede det mig også lidt, når vi så snakker om transportfly, som vi virkelig skal bruge på internationale opgaver, at hr. Villy Søvndal er så meget imod, at vi bruger penge på at købe nye fly.
Baggrunden for at købe nye fly er jo, at vi vil have, at transportflyene skal kunne flyve, når vi skal bruge dem.
Hvis de unge mænd og kvinder, vi sender ud omkring i verden, har brug for, at transportflyene kan flyve,
så skal de kunne flyve.
Grunden til, at vi køber nye transportfly nu, er, at når vi køber de nye transportfly, er der en langt større chance for, at de virker, når vi skal bruge dem, lige så vel som man måske godt kunne tage nogle gamle ambulancer og håbe på, at de sikkert kan køre de fleste gange.
Det gør man ikke, man køber nye ambulancer, de skal kunne virke, når vi skal bruge dem.
Det er præcis det samme med transportflyene, og jeg kan ikke helt forstå, hvorfor SF ikke synes, det er en god investering.
Villy Søvndal (SF), 2000-12-08:
Nu var det jo sådan set hr. Jensby, der bød op til dansen omkring flyene
Jeg er enig i, at jeg synes, det er et mindre problem, når vi diskuterer så stort et problem som forsvarets formål i det hele taget.
Jeg synes da - undskyld mig - at det altid er interessant at lade sig inspirere af, hvad andre lande foretager sig.
Jeg synes da, det er interessant, at fly, der er 6 år ældre end de danske fly, som har fløjet langt flere timer, dem levetidsforlænger man.
Jeg synes da, man har en pligt til, når man er sat til at vogte på den offentlige økonomi, at være opmærksom på, om det ikke kan give inspiration.
Hvis man så også kender forhistorien, at Materielkommandoens indstilling til forsvarsforliget var, at man skulle levetidsforlænge, og så kom politikerne ind og sagde: Det tror vi alligevel ikke; vi synes, vi skal købe nye fly.
Der er mange kilder til inspiration i den her debat,
ikke kun den ene.
Hr. Jensby beder så om at få at vide, hvilken sammensætning vi gerne så, hvis vi skulle beslutte.
Jamen det er klart, at jeg synes, det er spændende at diskutere arbejdsdeling inden for en international alliance.
Jeg synes netop en af fordelene ved en alliance er, at vi ikke behøver være en minikopi af et stort forsvar på alle områder, men at vi kunne have behov for at specialisere os meget. Som bekendt syntes SF jo i sin tid ikke, det var en god idé at gå ind og købe nye ubåde.
Det var et område, hvor vi ikke syntes, at Danmark skulle spille en fremtrædende rolle.
Men hovedmeldingen er egentlig, at jeg synes, der meget er brug for at diskutere international arbejdsdeling, og at vi ikke behøver at være en procentdel af store landes forsvar.
Jeg tager ordet, fordi jeg tror, ordet løb af med hr. Melchior, da han karakteriserede en debat om værnepligten som en nedladende og overlegen holdning.
Det kan jeg slet ikke forstå.
der foregår i stort set alle europæiske lande, de lande, der afvikler deres værnepligt, og det er en lang stribe, det ved
hr. Melchior også godt.
Er det et udtryk for et overlegent og nedladende synspunkt i forhold til unge?
Det er det vel ikke.
Det er vel udtryk for en rationel diskussion om, hvordan vi bedst tilrettelægger et dueligt forsvar i den tid, vi har nu, og ikke noget som helst andet.
Jeg synes i øvrigt, det er skævt - der kan hr. Melchior så være uenig, det er han i sin fulde ret til - at bede en fjerdedel af en ungdomsårgang om at være dem, der deltager.
Af den fjerdedel er det sådan, at en tredjedel melder sig frivilligt.
En anden tredjedel melder sig teknisk frivilligt.
Så to tredjedele er frivillige.
Så det er den sidste tredjedel, som vi tvinger ind.
Det synes jeg ikke er en arrogant diskussion.
Jeg synes, det er en meget vedkommende diskussion.
Jeg tror, det er derfor, de har den i andre lande også.
Frank Aaen (EL), 2000-12-12:
Skal vi ikke sige det?
Mariann Fischer Boel (V), 2000-12-12:
Der er ikke nogen ændringsforslag til lovforslag nr. L 51, men jeg har et par bemærkninger i forbindelse med en besvarelse, vi har fået på et spørgsmål, vi har stillet i Skatteudvalget omkring tilbagevirkende kraft for lovforslaget. Jeg må indrømme, at jeg blev meget forbavset, da Skatteudvalget i går modtog en besvarelse fra Justitsministeriet på det stillede spørgsmål, som Skatteministeriet havde oversendt til besvarelse.
Jeg vil godt have lov at citere fra besvarelsen.
Justitsministeriet skulle bare give en uddybende forklaring på, om der var tilbagevirkende kraft på L 51, og så skriver Justitsministeriet, og jeg citerer: »Efter Justitsministeriets opfattelse må en nærmere vurdering af, om det pågældende lovforslag har tilbagevirkende kraft, forudsætte et indgående kendskab til de skatteretlige regler på det pågældende område. Justitsministeriet finder ikke at have et sådant kendskab til de relevante skatteregler, at man har det fornødne grundlag for at kunne bidrage til en uddybning af lovforslagets bemærkninger på dette punkt.«
Og det var jo ikke et spørgsmål, der var stillet med 3 dages besvarelsesfrist.
Spørgsmålet er stillet den 2. november 2000 og besvaret den 8. december 2000.
Jeg undres over, at vi får en besvarelse fra den højeste ekspertise på området, det mest indsigtsfulde ministerium på lovbedømmelsesområdet, af den karat.
Jeg synes, at det er beskæmmende.
Nu er justitsministeren her ikke i dag, men jeg vil godt høre, hvilken autoritativ instans oppositionen skal henvende sig til for at få kvalificerede svar på de stillede spørgsmål.
Jeg synes, at det svar, vi har fået fra Justitsministeriet, er under al kritik.
Frank Aaen (EL), 2000-12-12:
Så vil vi gerne have lovforslaget tilbage i udvalget.
Ole Stavad (S), 2000-12-12:
Jeg er ikke uenig med formanden for Skatteudvalget og Venstres ordfører, fru Mariann Fischer Boel, i, at man ikke bliver klogere af svaret, der er kommet fra Justitsministeriet.
Når fru Mariann Fischer Boel spørger, hvem man skal henvende sig til, så må vi i hvert fald konstatere, at i den her sag har Justitsministeriet ikke med de frister, der har været - og jeg er enig i, at de heller ikke har været specielt snærende - ønsket at være overdommer, om jeg så må sige.
Men jeg synes så, at vi i fællesskab skal glæde os over, at der i bilag 19 i hvert fald ligger et ganske grundigt gennemarbejdet svar fra de jurister, vi har i Skatteministeriet.
Og hvis jeg må have lov til at sige det i al ubeskedenhed: De er nu ikke så ringe endda.
Derudover vil fru Mariann Fischer Boel givet også kunne huske, at vi tidligere har haft lovgivning med den fuldstændig identiske problemstilling i Folketinget, som er vedtaget i Folketinget inden for denne valgperiode.
Det handler jo altså om sambeskatning og sambeskatningstidspunkt, og om når man vælger sambeskatning. Derudover synes jeg, at fru Mariann Fischer Boel og jeg skulle glæde os over i fællesskab, at jeg i hvert fald ikke har været opmærksom på, at der er nogle af dem, der er berørt af denne her lovgivning, der har ment eller følt sig udsat for en lovgivning med tilbagevirkende kraft.
Kristian Jensen (V), 2000-12-12:
Det er med beklagelse, at vi kan se, at et flertal i udvalget stadig væk peger på at gennemføre den opstramning af ligningsloven, der reelt vil betyde, at det kompetenceløft, der har været gennem hjemme-pc-ordningen gennemført med bruttotræk, nu bliver lukket.
Der er jo sket den udvikling fra de første år, hvor den primært blev brugt af funktionærer og folk i højere stillinger, at det i de seneste år især har været folk i lønmodtagerstillinger, LO-arbejdere, SiD og andre, der har haft gavn af den her ordning, der netop har virket som et kompetenceløft over for den svage del af befolkningen, den del af befolkningen, der ikke naturligt bruger IT.
Ordningen har virket som en modvægt til en A- og B-opdeling af samfundet, og det er med stor beklagelse, at det ikke er lykkedes hverken for nogle af de organisationer, fagforeninger eller andre, der har været i Skatteudvalget, at råbe Folketingets flertal op.
Jeg håber, at ministeren vil genoverveje, om ikke det er muligt at lave en opstramning, som vil betyde, at det bliver muligt også for tjenestemænd og andre at være med, og at det ikke vil være muligt at give dyre IT-gaver i form af digitalkamera m.v., frem for det, der ligger på bordet nu, som reelt vil betyde et stop for det IT-løft, der har løftet Danmark med op i en af de fremmeste klasser inden for IT-udviklingen.
Jeg synes, det er en skam, hvis det skal stoppes, og at det er en skam, hvis lovforslaget får lov til at gå igennem, som det ligger nu.
Søren Kolstrup (EL), 2000-12-12:
Det foreliggende forslag indebærer en klar og meget entydig afdemokratisering, mindre magt til de studerende, mindre magt
til de ansatte.
Frank Aaen (EL), 2000-12-12:
Der står i betænkningen, at vi vil redegøre for vores stilling til lovforslaget ved andenbehandlingen.
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-12-12:
Under førstebehandlingen gjorde jeg rede for Det Radikale Venstres holdning til lovforslaget, nemlig at vi fandt, at det er et afbalanceret lovforslag, der indeholder en række præciseringer, en række stramninger og samtidig også liberaliseringer i form af søndagsåbent.
Vi finder som sagt, at det er et afbalanceret forslag.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at det er en diskussion, vi
også har haft i Det Radikale Venstre.
Men som sagt er balancen opretholdt, og det gør, at vi kan stemme for forslaget.
Vi synes, det er fint, at der er indgået et forlig, der stort set tager forslaget som oprindelig fremsat, og det gør selvfølgelig, at vi er helt med på den.
Lad mig så yderligere fremhæve, at siden da har regeringen taget initiativ til at forbedre vilkårene med hensyn til generationsskifte.
Lad mig igen pege på, at i henhold til de undersøgelser og opgørelser, der er lavet over lukkeloven og betydningen for detailhandelen på landet, ja, der indgår generationsskifteproblematikken med betydelig vægt.
Så det forhold, at man fra regeringens side har taget initiativ til at gøre noget godt for generationsskifter også i detailhandelen, ja, det burde yderligere styrke indtrykket af, at det, vi foretager os, er fornuftigt.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-12-12:
Jeg vil gerne sige til hr. Flemming Hansen, at denne debat og debatten om, hvorvidt man dør af at fjerne lukkeloven eller man ikke gør, synes jeg altid har været spændende, men det afgørende er, at det er meget vanskeligt at finde argumenter for alvor for at bevare en lukkelov, hvis ikke det er, fordi man vil gribe ind i en strukturudvikling og få en situation, hvor vi ender i en apotekerkultur, hvor det med grænser for omsætning osv. gør, at vi skal have den slags egentlig miskmask.
Jeg har fuld forståelse for og vil gerne herfra give hr. Flemming Hansen ret i, at der bestemt er småbutikker, der overlever ved at hæmme andre i at holde åbent, og jeg synes, det forplumrer debatten lidt, at det her er et enten-eller, men det er det, fordi argumentet for at bevare en lukkelov kan være ganske vanskeligt, hvis ikke det skal være statsstyret.
Flemming Hansen (KF), 2000-12-12:
Hr. Ebbe Kalnæs siger, at det er en spændende debat.
Ja, bare ikke for de stakkels detailhandlere, forbrugere og medarbejdere, der mærker konsekvensen af det, der kommer ud af det her.
Hr. Kalnæs kan ikke se noget argument for at bevare lukkeloven og kalder det en apotekerkultur.
Jamen altså sjældent har jeg da i mit livs skabte dage oplevet så meget vrøvl sagt fra Folketingets talerstol.
Hvordan er situationen?
Man kan handle fra 7 morgen til 21 aften hver dag, man kan handle om lørdagen til kl. 17, og man kan handle i 1.200 supermarkeder og i et meget stort antal kiosker hele søndagen.
Det har vist ikke meget med apotekerkultur at gøre; det har jeg i hvert fald svært ved at se.
Egil Møller (DF), 2000-12-12:
Det er vel nok fremgået af mine indlæg tidligere, at Dansk Folkeparti er for afskaffelse af loven.
Hvorfor så det?
Jamen det gør vi af mange årsager, og jeg vil bare komme ind på nogle enkelte af dem:
Vi ønsker faktisk, at der skal være en fri konkurrence mellem de enkelte butikker i landet, uanset hvor de er beliggende.
Der skal være en fair og reel konkurrence butikkerne imellem om at tilbyde deres produkter bedst muligt til forbrugerne.
Vi ønsker også, at forbrugerne og butikkerne skal have deres frie ret til selv at kunne afgøre, hvornår de vil handle med hinanden.
Jeg har tidligere været inde på, at jeg synes, turisterhvervet har gjort en kæmpe indsats for at markedsføre Danmark i udlandet.
At man så spænder ben for turisterhvervet ved, at man har en lovgivning, der forhindrer butikker i at handle med turisterne på tider, hvor det passer dem, synes jeg ikke man kan være bekendt over for erhvervet, og at man så samtidig undgår at få indtægt i valutakassen, synes jeg er ganske tåbeligt.
Jeg var tidligere inde på, hvordan der er en konkurrenceforvridning mellem de enkelte butikker, når nogle må have åbent for handel og andre ikke må. Hvis vi sammenligner med situationen i Sverige, hvor der ikke er nogen lukkelov, så har de sjællandske butikker alt andet lige en sværere konkurrencesituation end de tilsvarende
på den anden side broen.
Det synes jeg ikke vi kan være bekendt.
Endelig vil jeg påpege, at der dog har været mange butikker, der har også været forretningscentre, der i tillid til den gældende lovgivning har påbegyndt og opført byggeri, netop fordi de kunne regne med, at den gældende lovgivning også gjaldt, når deres butikker kunne åbne; men her har man så en lovgivning, der omgående slår ned på disse butikker, så de får ødelagt en del af deres grundlag for at kunne handle med alle og enhver.
Jeg synes ikke, man kan være det bekendt.
I Dansk Folkeparti har vi jo som sagt stillet en masse ændringsforslag til det lovforslag, der er fremsat, og skulle de blive vedtaget, jamen så er det da set med vort partis øjne et fremskridt.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-12-12:
Hr. Egil Møller har nogle gange i sit indlæg, men også i nogle spørgsmål til hr. Flemming Hansen beskæftiget sig med Sverige og med, hvor skønne forhold de havde deroppe, om vi vidste noget om, at de butiksdrivende derovre ønskede andre forhold osv. Er hr. Egil Møller bekendt med, hvordan handelen over Øresund foregår i øjeblikket?
Jeg hører stort set aldrig om en dansker, der er i Sverige og købe noget.
Kunne det have noget med at gøre, at man faktisk har en kedeligere butiksstruktur i Sverige, som man jo helt vitterlig har, hvor bycentrene er tømt for specialbutikker, hvor det hele foregår i de her store vareskure, der ligger uden for byerne, mens vi her har en helt anderledes levende butiksstruktur?
Kunne det tænkes, at det havde lidt med vores mere spændende butiksmiljø, det større vareudbud osv. at gøre, at svenskere har lyst til at komme til Danmark og se, hvordan det foregå her?
Ole Sohn (SF), 2000-12-12:
Jeg har to spørgsmål til hr. Egil Møller: Det ene er vedrørende turismen, som har været inde flere gange i debatten - også tidligere i dag: Er det virkelig sådan helt seriøst Dansk Folkepartis opfattelse, at der overhovedet er nogen som helst, der kunne finde på at tage til Danmark for at handle, at det er derfor, man kommer som turist?
Så undrer det mig, at der overhovedet er nogen som
helst, der gider tage til Rom, hvor der er lukket fra lørdag middag til mandag morgen
Det fatter jeg simpelt hen ikke.
Jeg tror, at folk kommer af andre grunde.
Det var det ene.
Det andet er: Er det mig, der helt har misforstået det?
Jeg har megen forståelse for, at vi er politisk uenige, også på tværs af de gældende skel, men jeg kan simpelt hen ikke forstå, at Dansk Folkeparti kan tilkendegive den holdning, at man kan skabe en fair konkurrence.
Hvis bare Dansk Supermarked kan få lov at konkurrere på lige vilkår med den lille købmand, så er det på et fair grundlag, reelle vilkår.
Mener Dansk Folkeparti det helt seriøst?
Egil Møller (DF), 2000-12-12:
Hr. Ole M. Nielsen henviste til Sverige, og det vil jeg egentlig også godt gøre i min besvarelse, for det er faktisk et faktum, at i Sverige ligger der altså flere købmandsbutikker pr. indbygger, end der gør i Danmark.
Det ved jeg ikke om hr. Ole M. Nielsen er bekendt med.
Når hr. Ole M. Nielsen er tilfreds med, at utrolig mange svenskere kommer til København for at handle, så vil jeg udtrykke den samme tilfredshed.
Men behøver det så at være det optimale?
Tænk, om man kunne få endnu flere hertil, hvis alle butikker var i stand til at holde åbent, så folk ikke skulle koncentrere sig om enkelte butikker og gøre sig megen umage med at finde ud af, hvem det nu er, der holder åbent. Jeg synes godt, at man må have et lidt højere ambitionsniveau med hensyn til at få turister her til landet og få indtægter i statskassen.
Jeg tror, at hr. Ole Sohn mente, at der er kulturoplevelser nok her i landet, og at de skulle trække i sig selv.
Jeg ved ikke, om hr. Ole Sohn er bekendt med, at halvdelen af turisterne formentlig er kvinder, og så vidt jeg kender kvinder, er det sådan, at de ikke kan tage på ferie uden at skulle have dit og dat med hjem. Så jeg giver altså ikke meget for, at hr. Ole Sohn undervurderer den købelyst, der er i hvert fald hos halvdelen
af befolkningen - også i andre lande
Så var man inde på denne aggression over for Dansk Supermarked, som man åbenbart tror får et monopol;
det er vist slet ikke tilfældet.
Så vidt jeg ved, er der utrolig mange supermarkedskæder af forskellig art, der kan konkurrere med hinanden.
Der er altså ikke én, der har monopol her i landet.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-12-12:
Hr. Egil Møllers betragtninger om kønnenes forskelligheder vil jeg udlade at kommentere.
derimod kunne jeg have lyst til at kommentere: Svenskerne kommer jo til Danmark, fordi vi har et bedre butiksmiljø, tror jeg. Og det er vi egentlig ikke helt uenige om, kan jeg forstå på hr. Egil Møller. Så siger hr. Egil Møller: Det var da dejligt, om der kom flere.
Jamen det er jo det, der ikke gør.
Det er jo der, kæden springer af.
Hr. Egil Møller har jo ikke fundet ud af, at når vi får den frie markedsøkonomis udfoldelser, får vi færre butikker.
Så går det ud over specialbutikkerne.
Så snupper de store varehuse omsætningen.
Så får vi et mere kedeligt butiksmiljø.
Så til hr. Egil Møllers bemærkning om, at der er flere købmandsbutikker pr. indbygger i Sverige: Jeg har lagt mærke til, at der er også nogle flere kvadratkilometer til rådighed pr. svensker, end der er pr. dansker, og det kunne måske have noget med at gøre, at der simpelt hen er så stor afstand.
Der skal jo flere købmandsbutikker til, for at de kan få dækket deres behov.
Jeg ved ikke, om Sverige er ca. 25 gange større end Danmark, og der er vel kun 50 pct. flere indbyggere.
Det må vist nok have lidt med sagen at gøre.