runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Vagn Christensen (S), 2003-10-24:
Jeg skal nok lade være med at forlænge debatten, men jeg kan ikke lade være med at spørge, om det virkelig kan være rigtigt, at Det Radikale Venstre ikke har set den udvikling, som vi andre har set.
Vi har set det beskrevet dag efter dag i dagspressen, vi har hørt det fra HORESTA, vi har hørt det fra bryggerierne, vi har hørt det fra den ene og den anden, at der er manglende information, når man ikke har fortalt disse mennesker, hvordan reglerne er.
Når man ikke har gjort det, kan man heller ikke forlange, at der kan være denne adfærdsændring.
Man kan slå hårdt ned på mennesker, som man har givet den fornødne information, og det er jo det, der ligger i det, når man taler om, at man vil have et fødevarekørekort.
Martin Lidegaard (RV), 2003-10-24:
Dermed vil jeg også sige til hr. Christian H. Hansen og hr. Ole Vagn Christensen, at jeg medgiver, at der er problemer.
Det er der ingen uenighed om.
Vi oplever dem på alle mulige leder og kanter: skatteproblemer, fødevaresikkerhedsproblemer, forkerte etiketter på forkerte varer osv., osv., osv.
De er der.
Men jeg tror nu altså, at de to herrer må medgive mig, at for det første kender vi ikke det præcise omfang, for det andet ved vi meget lidt om uddannelsessiden. Kørekortforslaget består jo af to dele, dels sanktionerne, hvor jeg i øvrigt har tilkendegivet, at jeg er med på skrappere sanktioner - jeg forstår bare ikke, hvorfor vi skal have et kørekort for at forbyde folk at drive erhverv, men det er en selvstændig diskussion - dels hele uddannelsesdelen.
Det er her, jeg mener, at partierne bag det forslag træder ved siden, for de kender lige så lidt som jeg, præcis hvad årsagerne til de fejl, der bliver begået, er.
Hvorfor begår man de her fejl?
Er det uvidenhed, er det uvilje, er det økonomiske hensyn, hvad er det helt præcis?
Det gælder både for danskere med og uden etnisk baggrund.
Det er den radikale pointe.
Henrik Vestergaard (V), 2003-10-24:
Jeg skal selvfølgelig glæde mig over, at hr. Keld Albrechtsen også foretog sådan en nuanceret gennemgang af hele den fødevarepolitiske redegørelse.
Jeg vil nu sige, at jeg er glad for, at i hvert fald Danmarks fødevareindsats hviler på et sikkert vidensgrundlag.
Vi fik en lille ting omkring den internationale indsats, og den er jeg altså nødt til at anholde, hvor man ligesom giver indtryk af, at under WTO-forhandlingerne om mere frihandel også med fødevarer i Cancún var det meget EU's - og jeg kunne forstå, at kritikken også gik på regeringen - skyld, at de her forhandlinger ikke kom videre, og hvordan gjorde man nu?
Det er altså for skrap kost, må jeg sige hr. Keld
Albrechtsen.
Vi havde i foråret her en debat, der hed forespørgsel nr. F 46 om handel med serviceydelser, som er en del af hele WTO-komplekset og den forhandlingsrunde, man er i
gang med i øjeblikket, som hedder DOHA-runden
Under den forespørgsel fremsatte Enhedslisten forslag til vedtagelse, der foreslog, at man stoppede videre forhandlinger om handels- og serviceydelser, men da man har et princip om, at der skal forhandles om alt og være et endeligt resultat, så havde en vedtagelse af det jo betydet, at vi slet ikke var kommet videre.
Så jeg synes, det er skrapt nok, at det er Enhedslisten, der skal stå her og fortælle os andre, der kæmper for fri handel, at den er den store frihandelsforkæmper.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-24:
Nu hopper kæden da helt af for hr. Henrik Vestergaard.
Jeg nænnede sådan set slet ikke at komme ind på det spørgsmål.
Problemet var jo, at det var lige præcis EU's insisteren på, at de emner skulle blive ved med at være i forhandlingerne, der gjorde, at den mexicanske regering måtte konkludere, at det var umuligt at gennemføre runden.
Det havde Enhedslisten i al beskedenhed forudset allerede på det tidspunkt, og det er helt korrekt, at vi derfor foreslog, at EU skulle lade være med at mase på med de emner, fordi det ville ødelægge forhandlingerne i Cancún, og det gjorde det så også.
Det går først op for den danske regering i løbet af de allersidste par døgn i Cancún, hvor man så også begynder at tænke over det,
det vil jeg så medgive.
Så jeg havde egentlig ønsket at skåne hr. Henrik Vestergaard
for at gå tilbage og se på det, men når det så nu bliver bragt frem, bliver jeg jo nødt til at minde om det.
Henrik Vestergaard (V), 2003-10-24:
Det er fuldstændig korrekt, at jeg var mindst lige så frustreret som hr. Keld Albrechtsen over, at de forhandlinger ikke lykkedes.
Men det, der nu bliver sagt, er altså fuldstændig ukorrekt, og jeg vil godt bede om, at vi får et ordentligt vidensgrundlag.
Det, der under forespørgsel nr. F 46 var forslag til, var, at man ikke gik videre med handel med serviceydelser, det, der betegnes som GATS, og hvis det var stoppet, var det hele stoppet.
Det, der var problematisk, og der kan man muligvis også godt klandre EU under Cancún-forhandlingerne, var det, der hedder Singapore-emnerne omkring handel og investering, handel og konkurrence.
Så jeg må fuldstændig afvise det, der bliver sagt, og jeg må fastslå, at hvis den vedtagelse, som Enhedslisten havde foreslået, var kommet igennem det danske Folketing, så var det slut med overhovedet at forhandle videre med det, der hedder DOHA-runden, og ergo var hele WTO-arbejdet gået i stå.
Er det ikke korrekt?
Det bliver altså ikke mere rigtigt af, at man gentager det.
Der var ingen problemer med GATS, altså handel med tjenesteydelser, det var ikke en problematik i Cancún, fordi den måde, man jo bygger det op på, er, at hvert enkelt land eller hver enkelt region selv melder ind, hvor man gerne vil have noget mere konkurrence, det være sig inden for skibsfart, det være sig inden for it. Det var ikke et tema, heller ikke for de afrikanske lande, i Cancún, så derfor er det, der bliver sagt her, noget sludder. Men fakta er, at hvis handel med tjenesteydelser, altså GATS, var blevet stoppet, så var det hele faldet sammen.
Så kan vi sagtens finde nogen enighed om, hvordan man ellers kunne have formuleret det osv., men Enhedslisten skal i hvert fald ikke slå sig op som de store frihandelsforkæmpere, for allerede i maj forsøgte de at stoppe hele processen.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-24:
Det er lidt trist, at hr. Henrik Vestergaard hager sig fast i en fuldstændig besynderlig teori om forhandlingsforløbet.
Jeg kan ikke mindes, at spørgsmålet om GATS nogen sinde har været et ønske fra ulandenes side, og et tilbud om at droppe GATS har aldrig nogen sinde kunnet genere ulandene, men det afgørende var, at vi ikke ønskede Singapore-emnerne ind.
Det var det afgørende, og det indså hr. Henrik Vestergaard jo også i elvte - eller rettere i tolvte time, men altså desværre lidt sent.
Men jeg må sige, at hans fremstilling af det historiske desværre er forkert.
Martin Lidegaard (RV), 2003-10-24:
Tre korte spørgsmål til ministeren: Det første er spørgsmålet om, hvorvidt ministeren deler den radikale opfattelse, at det ville være ganske godt med en tilbundsgående undersøgelse af, hvordan egenkontrollen har virket for mindre virksomheder.
Altså en evaluering af hele den del af egenkontrollen og eventuelt kombineret med et bedre vidensgrundlag om skatteforhold og sikkerhed på de mindre virksomheder.
Det andet spørgsmål: Ministeren siger, at man har prøvet at lave sådan nogle madordninger i Sverige, og at de ikke virker, fordi kurven ikke er knækket.
Man kunne jo sige det samme om de informationsindsatser, der er lavet i Sverige.
Jeg synes, vi skal passe på med at grave os ned og sige: Jamen alle former for informationskampagner er et onde, hvis andre lande ikke kan vise resultater.
Tværtimod burde vi gå ind og lære af de erfaringer, svenskerne har.
er, om det ikke er fair, at alle børn i dette land har muligheden for at tilvælge et sundt frokostmåltid.
Og det sidste, jeg bare undrer mig over, er, at ministeren sagde, at folk på den ene side køber med udgangspunkt i tegnebogen, men at prisen på den anden side ikke er afgørende.
De to ting kan jeg ikke se hænger sammen.
Ritt Bjerregaard (S), 2003-10-24:
Ministeren havde nogle meget interessante bemærkninger i indledningen om forskellige opfattelser af den måde, vi greb fødevarepolitikken an på, og ministeren gik sådan set lidt i rette med, at der var nogle af os, der mente, at det var nødvendigt med kontrol.
Ministeren mente først og fremmest, at der var tale om et samarbejde, og at det var godt med samarbejde med landbruget og industrien.
Jeg vil minde ministeren om, at der er noget, der hedder sammenspisthed, og at sammenspisthed kommer man bedst til livs ved, at der er kontrol fra nogle udenforstående, som tjekker, at tingene fungerer på en rigtig måde.
Det betyder ikke, at man ikke kan snakke sammen om tingene.
Det betyder heller ikke, at fødevareregionerne ikke har en opgave i forhold til virksomhederne, men uden en kontrol er det simpelt hen ikke muligt at give den sikkerhed, som borgerne med rette har krav på.
Christian H. Hansen (DF), 2003-10-24:
Først vil jeg gerne takke ministeren for de svar, der er givet på de fleste af spørgsmålene.
Der var så lige et spørgsmål, der ikke kom svar på.
Det kan have den årsag, at der simpelt hen har været så mange spørgsmål, at man ikke har kunnet nå at få det hele med.
KL. 13.05 Men i baggrundsrapporten på side 38 står der noget omkring egenkontrollen.
Men er ministeren ikke enig i, at det også er et væsentligt element for både mærkning, vildledning og dokumentation for uskadelighed osv.
, og er ministeren ikke enig i, at vildledningsproblematikken er et større, stigende problem, som der bør kigges nærmere på?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-24:
Jeg er helt med på, at vi kan tage debatten om landbrugsstøtteordningerne i forbindelse med den forespørgselsdebat, som vi skal have om forhandlingerne i WTO, så det vil jeg så ikke stille yderligere spørgsmål om nu, men blot komme med et opfølgende spørgsmål om det med GMO.
Jeg spurgte jo helt præcist, om ministeren kan bekræfte, at regeringen fuldt og helt arbejder på grundlag af det, Folketinget vedtog i beslutningen fra maj om moratoriet.
Og der må jeg sige, at det altså bekymrer mig meget, at der ikke kommer et svar fra ministeren.
Så kunne vi ikke godt få den bekræftelse?
Hvis ministeren ikke ønsker at arbejde på grundlag af Folketingets beslutning, så må ministeren jo komme til Folketinget og sige det, og så må vi jo diskutere med regeringen, hvad der så skal ske.
Men er det det, der ligger i det?
Kristen Touborg (SF), 2003-10-24:
Ministeren siger, at samarbejde er sagen.
Og så stiller ministeren samfundet op på to forskellige måder: Enten har man et åbent og imødekommende samfund, eller også har man statskontrol.
Det er lidt fortegnet, men det er sådan det billede, jeg får af det, ministeren siger.
Altså for mig at se udelukker det ene jo ikke det andet.
Vi har det sådan, at tillid er godt, men at kontrol altså er nødvendig.
Derfor er det sådan, at vi synes, det er fint med egenkontrol, den kan bare ikke stå alene.
Og vi skal være sikre på, at den egenkontrol, der så er, fungerer. Der har været nedsat en arbejdsgruppe, der har arbejdet med forskellige retssikkerhedsproblemer i forbindelse med kontrolbesøg, og der har jeg set en rapport, som siger, at det i fremtiden stort set udelukkende vil blive varslede kontrolbesøg.
Jeg vil godt høre ministeren, i hvor stor udstrækning man så vil gå ud og lave varslede kontrolbesøg i forhold til egenkontrollen.
Henrik Vestergaard (V), 2003-10-24:
Jeg forventede, at jeg fik svar inden for tiden, så jeg har faktisk tænkt mig at spørge om noget andet.
Der lå en kritik af at skabe Danmarks Fødevare- og Veterinærforskning, men mig bekendt skaber det stærkere faglige miljø sammenhæng mellem veterinær- og fødevareforskning og brugerprincipperne, og det er vel også forankret i de ønsker, vi har lavet i fællesskab i EU, netop med at få fokus på »fra jord til bord«.
Hvori bestod den kritik?
Martin Lidegaard (RV), 2003-10-24:
Det Radikale Venstre kan ikke støtte forslaget, fordi vi ikke føler, at grundlaget er belyst ordentligt, og vi føler os derfor heller ikke overbevist om, hvilke virkemidler vi skal bruge.
Jeg vil gerne medgive hr. Christian H. Hansen, at der i Dansk Folkepartis forslag ikke står noget om etniske minoriteter, det vil jeg gerne medgive.
Det var måske heller ikke helt fair at skyde hr. Christian H. Hansen motiver i skoene, som ikke fremgår direkte.
Jeg konstaterer bare, at det her forslag kan få vidtrækkende konsekvenser for netop den gruppe mennesker.
Og så tillod jeg mig at koble til - hvad der jo heller ikke er helt forkert - at Dansk Folkeparti vel alt andet lige i forhold til andre partier i dette Folketing har en vis skepsis i forhold til de etniske minoriteters gavnlighed i det her land.
Det var den tankegang, der lå til grund for mine udtalelser.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-24:
Jamen vi foreslog faktisk, at man skulle lade være med at lave den brede dagsorden.
Man skulle lade være med GATS.
Det er rigtigt.
Man skulle også lade være med investeringer.
Det foreslog vi rent faktisk, fordi vi var klar over, at det ville ulandene ikke have.
Det gik jo så også op for hr. Vestergaard og for ministeren, men desværre altså på et meget sent tidspunkt og på et tidspunkt, hvor toget var kørt, og hvor forhandlingslederen, den mexicanske handelsudenrigsminister, måtte konstatere, at det ikke var muligt at komme længere.
Sådan er det historiske forløb altså.
Kommissær Lamy forsøgte med en melding, men blev blokeret på grund af det forhandlingsmandat, som han havde fra ministrene, inklusive den danske regering.
Anders Stenild (KF), 2003-10-24:
Jeg vil gerne spørge hr. Kristen Touborg, hvorfra hr. Kristen Touborg har sine informationer om, hvordan fødevarer og middellevealder i den danske befolkning hænger sammen.
Christian H. Hansen (DF), 2003-10-24:
Det bliver jeg nødt til, for hr. Martin Lidegaard sagde, at det var en sejr for Dansk Folkeparti, at fødevarekørekortet nu er blevet en realitet - ja, det er korrekt - og kom så også med en bemærkning om, at det hjalp jo også, fordi vi havde et anstrengt forhold til visse grupper.
Hvis man læser beslutningsforslaget, er der slet ikke lagt op til noget anstrengt forhold til visse grupper.
Det var lige før, jeg fik et anstrengt forhold til hr. Martin Lidegaard, men det kommer jeg nok over.
Men det indgår slet ikke.
Nu må jeg så spørge De Radikale: Er det således, når jeg nu oplyser, at det, der faktisk sker i arbejdsgruppen, er, at samtlige virksomheder kommer ind under denne ordning, altså uanset hvilket etnisk lag man kommer fra, vil De Radikale så støtte det?
Henrik Vestergaard (V), 2003-10-24:
Jeg er glad for, at vi fik rettet den misforståelse omkring Danmarks Fødevare- og Veterinærforskning.
Dér kunne der sådan set være ræson nok i at lave den faglighed.
Nu vil jeg så overlade til ministeren, der også har et indlæg senere, at rette misforståelsen om, at der skulle være færre forskningsmidler til rådighed under den her regering.
Men mit spørgsmål går egentlig på - for så at vende tilbage til det - mulighederne for at lave brugerbetalte madordninger.
Det er jo ikke et krav om, at det kun må være fuldt brugerfinansieret.
Vi vil bare gerne have, at man åbner op for muligheden for, at hvis nogle skoler ønsker at lave en fuldt brugerfinansieret mulighed, så gør man det.
Vi kan sådan set ikke forstå, at den lovgivning findes, at det ikke skulle være muligt.
Men vi forbyder da ikke, at kommunerne så må lave madordninger, der ikke er fuldt brugerfinansierede.
Det er vel mangfoldighed, frivillighed, også frivillighed til, at man i fællesskab i en forældregruppe kan blive enige om, at man gerne vil have en fuldt brugerfinansieret model på sin skole.
Kristen Touborg (SF), 2003-10-24:
Jeg må vist bede den konservative ordfører om at gentage spørgsmålet.
Jeg var for uopmærksom, da det kom, så det skal jeg påtage mig ansvaret for. Men jeg vil gerne have spørgsmålet igen.
Til Venstres ordfører
: Jamen brugerbetaling er jo netop det modsatte af fællesskab.
Problemet er jo, når vi går ind med brugerbetaling, at der så altså er nogle, der ikke kan deltage i det fællesskab.
Og derfor nytter det ikke noget, at Venstres ordfører siger: Jamen vi overlader det jo netop til dem, om de vil deltage eller ej.
Nej, det gør man ikke, for det er kun frihed til de rige, og det er ikke frihed i fællesskab.
Og det er det, vi ikke vil være med til.
Anders Stenild (KF), 2003-10-24:
Jeg skal gentage det for hr. Kristen Touborg.
Jeg vil gerne have at vide, hvor hr. Kristen Touborg finder linken mellem fødevarer og middellevealder i den danske befolkning.
Jens Kirk (V), 2003-10-24:
Jeg kender hr. Kristen Touborg ret godt og ved også, hvem der er borgmester i Lemvig Kommune som sådan, og jeg ved også, at kommunerne sådan set har forhandlet sig til ret gode aftaler og både på amtsregi og i kommunalt regi fået ekstra penge.
Men selv om der nu skulle være en ekstra milliard til kommunerne, tror hr. Kristen Touborg så, at hr. Jørgen Nørby, borgmesteren i Lemvig, vil foreslå, at det skulle være til skolebespisning på alle skoler?
Tror hr. Touborg ikke, at det skulle være til noget frihed til, at forældrene i skolebestyrelserne virkelig fremover skulle kunne sige: Det ønsker vi - at de altså har initiativ, de har muligheden - i stedet for, at alt skal være kollektivt i SF's regi?
Kristen Touborg (SF), 2003-10-24:
På trods af at borgmesteren i Lemvig, Jørgen Nørby, også er Venstremand, så er der milevid forskel på borgmesteren i Lemvigs opfattelse af, hvad der er hensigtsmæssigt, og hvad der er uhensigtsmæssigt, og så det, hr. Jens Kirk mener.
Og jeg kan kun sige uden i øvrigt at tage borgmesteren i Lemvigs holdninger alt for meget op her, at man faktisk har søgt om adskillige skolebespisningsordninger, da muligheden var der, og der var det også hr. Jørgen Nørby, der var borgmester i Lemvig.
Derfor kan jeg hermed bevise, at det er det Venstreledede byråd i Lemvig altså i høj grad indstillet på, nemlig at lave nogle forbedringer for vores børn og unge i Lemvig Kommune, bare den nuværende Venstreregering ville give os mulighederne for det.
KL. 11.50 Og så til den konservative ordfører.
Levealderen hænger i høj grad sammen med, hvilken levevis man har.
Der er næppe nogen i lægevidenskaben, der overhovedet er i tvivl om, at den hænger sammen med, hvordan vores kost er, hvordan vores levevis er, om man dermed får de følgesygdomme, som kan være livsfarlige i en række situationer.
Så det er på den måde, jeg kobler levealderen og levevis sammen.
Nej, hr. Jens Kirk, det vil Kristen Touborg ikke indrømme, for det står klart, at skolebestyrelserne jo selv har søgt om at få disse ordninger.
Og det har byrådet sagt ja til at de gerne vil være med til.
Men nu er det jo sådan, at med den politik, regeringen fører, så er der meget få penge til rådighed også i Lemvig Kommune, og derfor er der ikke, selv om man gerne ville give den her forbedrede sundhed til børn og unge, de økonomiske muligheder for at gøre det.
Og derfor har hr. Jens Kirk overhovedet ikke ret i sine hypoteser.
Jens Kirk (V), 2003-10-24:
Jeg må indrømme, at hr. Touborg ikke hører ret godt efter og heller ikke husker så godt.
For det er blevet sagt flere gange under denne debat her, at nu åbner regeringen op ved en fremtidig lovgivning via både undervisningsministeren og fødevareministeren for, at de nu får mulighed for at agere, sådan at man kan komme ind på skolerne, hvis man vil.
Og Venstre lægger jo absolut ikke op til, at det er regeringen eller kommunerne som sådan, der skal betale det.
Kristen Touborg (SF), 2003-10-24:
Det er gået op også for mig, at det, Venstre lægger op til, er brugerbetaling.
Hvis hr. Jens Kirk havde hørt efter debatten tidligere i dag, så kunne vi såmænd have undgået den sidste runde her, for den har vi egentlig haft en gang.
Men jeg vil så gentage, hvad jeg sagde dengang, at når det indebærer, at der er brugerbetaling, så er fællesskabet væk, så betyder det, at de fattige har ikke mulighederne.
Derfor er det her ikke frihed i fællesskab.
Det her er kun frihed til nogle.
Og så kan hr. Jens Kirk selvfølgelig sige noget for noget, og det er så åbenbart dem, der har penge, der får noget.
De andre får ikke noget.
Jens Kirk (V), 2003-10-24:
Nu, da vi er blevet enige om, hvilket parti borgmesteren i Lemvig tilhører, så kunne hr. Touborg måske give den lille indrømmelse, at det vel ikke er frihed til en skolebestyrelse som sådan at sige, at kommunen i grunden bestemmer det hele.
Vi ønsker det sådan og sådan.
Men vil hr. Touborg ikke indrømme, at det er den nuværende Venstreledede regering, der giver en mulighed for, at man nu virkelig kan komme til at agere på det?
Og vil hr. Touborg ikke indrømme, at det før var noget med at komme først til mølle for at få lov til at få nogle penge til nogle forsøg?
Ritt Bjerregaard (S), 2003-10-24:
Det drejer sig faktisk om et spørgsmål, hvor vi ikke har samme holdning.
Det drejer sig nemlig om fødevarekørekortet, som nu er blevet bragt ind i debatten om den fødevarepolitiske redegørelse.
Det, hr. Martin Lidegaard var inde på, var, at en sådan ordning skulle genere nogle andre grupper. Jeg forstod det sådan, at hr. Martin Lidegaard mente, at det ville genere udlændinge, som f.eks. ville etablere sig i små butikker. Derfor vil jeg spørge hr. Martin Lidegaard, om det ikke er sådan, at det altid er en fordel for folk, som kender reglerne dårligt, og som skal etablere sig i et andet land, at de får en uddannelse, at de klart får at vide, hvad det er, de skal opfylde og ikke opfylde, frem for at de etablerer sig og så bagefter bliver underkendt af kontrollen.
Martin Lidegaard (RV), 2003-10-24:
Tak til ministeren for hendes besvarelser.
Det er helt korrekt, at jeg havde kørekortet i tankerne, da jeg spurgte til det med behovet for at få en undersøgelse af, hvordan egenkontrollen hos de mindre virksomheder virker.
Det er, fordi jeg egentlig havde det indtryk fra tidligere debatter om dette kørekort, at ministeren selv i sin tid var betænkelig ved at indføre denne ordning uden det nødvendige vidensgrundlag.
Det er i hvert fald det, ministeren har sagt tidligere.
Nu kan jeg så forstå, at fordi der nu er et andet flertal, så har man taget med i regeringsgrundlaget - hvis jeg forstod ministeren rigtigt fra talerstolen lige før - at man uden videre undersøgelse af noget bare vil lave sådan et kørekort og nu gør det til Venstrepolitik at gøre det.
Det forstå jeg simpelt hen ikke.
Da vi havde høringen om egenkontrollen i Fødevareudvalget, var der jo den klare pointe, at der var brug for at kigge på, om egenkontrollen virkede for de små virksomheder; om vi er gået for langt der, om vi egentlig opnår det, vi gerne vil, eller om det er blevet for bureaukratisk.
Mit spørgsmål er: Hvorfor ikke slå en sådan evaluering sammen med en undersøgelse af, hvordan det egentlig står til med både told- og skatteforhold samt sikkerhed derude?
Henrik Vestergaard (V), 2003-10-24:
Her skriver hr. Martin Lidegaard: I stedet for at gå målrettet efter at nedbringe brugen af pesticider i landbruget, har man netop indgået et smalt forlig med Dansk Folkeparti og Kristeligt Folkeparti, hvor alle magter og virkemidler er luget væk - altså det, der hedder pesticidhandlingsplanen - og alt er overladt til snak og frivillige aftaler med landmændene.
Nu er det jo et faktum, at den tidligere frivillige aftale med landbruget omkring pesticidhandlingsplanen har ført til nedgang i anvendelsen af pesticider.
Må jeg ikke godt spørge den socialliberale hr. Martin Lidegaard: Hvis man kan opnå noget ved frivillige aftaler, er det så i virkeligheden ikke bedre end regler, love, forordninger, og hvad ved jeg?
Jens Kirk (V), 2003-10-24:
Det, der får mig herop, er igen det med mangfoldigheden, og den kan vi selvfølgelig få gjort op på et stykke papir.
Jeg synes, vi skal være enige om, at vi har en koncentration inden for udbyderne, men vi har vel også en kæmpekoncentration inden for dem, som køber op, indkøbskæderne, detailhandelen, og hvis de ikke matcher hinanden, så kører vi alle sammen i grøften.