runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-05-10:
Enhedslisten støtter det her lovforslag, og det gør vi, fordi at det medfører forbedringer af arbejdsmiljøet for chauffører og det medfører forbedringer af trafiksikkerheden.
Men under udvalgsbehandlingen er jeg i hvert fald kommet en anelse i tvivl om, hvad motiverne fra regeringens og ministerens side er bag dette forslag, for der er lavet nogle afgrænsninger i, hvilke grupper der er omfattet af lovforslaget.
F.eks. er det sådan, at arbejdstidsreglerne kommer til at gælde for ansatte chauffører, men ikke for selvstændige vognmænd, som i lige så høj udstrækning arbejder mange timer med fare for at ødelægge deres eget arbejdsmiljø og til fare for trafiksikkerheden.
Vi har forsøgt at spørge ministeren om, hvorfor selvstændige vognmænd ikke er omfattet af dette forslag.
Til det er kun at sige, at dette forslag jo er lavet på baggrund af et direktiv, som i øvrigt er 3 år gammelt, og som indeholder krav om, at selvstændige skal inddrages under direktivets rammer på et senere tidspunkt.
Så det er et spørgsmål om, hvorvidt man vil have de selvstændige vognmænd med nu, eller om man vil udsætte det.
Hvad er konsekvenserne, når man udsætter det?
Det vil så på længere sigt føre til, at når de bliver omfattet af reglerne, vil de risikere at gå fallit med deres vognmandsfirma, og det kan vi heller ikke være interesseret i.
Nogle andre er faktisk de 13 chaufførgrupper, som ikke er omfattet af lovforslaget.
Disse 13 chaufførgrupper, som bl.a. omhandler bybuschauffører og taxachauffører, vil altså fortsat kunne have et fabriksarbejde, der varer 8 timer, og så gå direkte ud og sætte sig bag rattet i en bus eller en taxa og køre, indtil de nærmest falder om af træthed og ødelægger deres eget arbejdsmiljø og er til fare for trafiksikkerheden.
Vi har prøvet at spørge, om der skulle være nogen gode argumenter for, hvorfor de ikke er omfattet, om der f.eks. er nogle argumenter med hensyn til arbejdsmiljø, der gør, at de ikke er omfattet.
Det er der ikke.
Det eneste argument, der er for at undtage dem, er, at disse grupper også er undtaget i den forordning, som ligger til grund for direktivet.
Det, der er konklusionen, er, at det her lovforslag er den absolut minimale implementering af et EU-direktiv, og at det ikke omfatter de grupper, som bør omfattes til gavn for deres arbejdsmiljø og til gavn for trafiksikkerheden.
For at det ikke skal være løgn, så er konklusionen på de svar, vi har fået fra ministeren i denne her sag, da vi spurgte, om det kunne lade sig gøre at få teknisk bistand til at lave nogle ændringsforslag for at få forbedret det her lovforslag, at det ikke kunne lade sig gøre.
Vi støtter altså forslaget, men vi vil fortsat arbejde for, at det også kommer til at omfatte nogle af de grupper, jeg har nævnt.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Bent Bøgsted (DF), 2005-05-10:
Så har vi debatten om aktivering.
Det er jo ikke noget nyt, den har vi haft flere gange før, og jeg tror som sådan også, at debatten om aktivering har kørt de sidste 20 år.
Hvordan aktiverer man bedst?
Hvordan undgår man misbrug?
Vi har set eksempler på misbrug af aktivering fra kommunernes side.
Det har vi gjort.
Jeg har eksempler fra midt i 1990'erne, hvor kommuner har haft en række normerede stillinger, så skærer de to væk, og så ansætter eller får de aktiverede personer ind, fordi de ikke kan undvære den arbejdskraft.
Det er sådan et problem, som jeg mener vi skal gøre, hvad vi kan for at undgå, og det er selvfølgelig også noget, vi skal se på i forbindelse med revisionen af »Flere i arbejde«.
Min opfattelse, og det vil sige Dansk Folkepartis opfattelse, er, at normerede stillinger ude i kommunerne selvfølgelig ikke skal besættes med aktiverede.
Det er ikke rimeligt, for hvis der er normerede stillinger, så er det et spørgsmål, om det er den arbejdskraft, der skal til for at få det til at hænge sammen.
Vi har også set eksempler på arbejdsgivere, der henvender sig til arbejdsformidlingen og siger: Jeg skal bruge en medarbejder.
Der var et grelt eksempel om en tømrer – nu er hr. Bjarne Laustsen her ikke, og vi savner ham så i debatten her, når det gælder det område – der selv havde fået arbejde og sagde til arbejdsformidlingen: Jeg har fået arbejde, og arbejdsformidlingen så kontakter arbejdsgiveren og meddeler, at de godt kan give løntilskud til den her medarbejder.
Det er nok det grelleste eksempel på misbrug, vi har set.
Hvis en arbejdsgiver henvender sig til en arbejdsformidling, fordi vedkommende skal bruge en medarbejder, så skal arbejdsformidlingen i den forbindelse ikke bare tænke på at sige: Jamen du kan få en med løntilskud.
Hvis de har en medarbejder, der er ledig og har de nødvendige kvalifikationer, så skal medarbejderen selvfølgelig ud til virksomheden og arbejde uden løntilskud.
Det er klart.
Det er de her problemer, som det er meget vigtigt vi får løst.
Om der sker en misforståelse fra arbejdsformidlingens side, eller hvad der gør, skal jeg ikke kunne sige noget om, men det var i hvert fald en begrundet kritik, der kom fra Statsrevisionen om de her problemer, der var.
Men det er da klart, at vi for enhver pris skal undgå at ødelægge et godt system, ved at der sker misbrug.
Og hvordan gør vi så det?
Jamen det er et spørgsmål om, at vi må sige: Er de regler, vi har i dag, til at misforstå?
Er der nogle, der kan misforstå de regler, eller er de så klare, at der ikke kan ske nogen misforståelser?
Kan de misforstås, jamen så må vi lave dem om, når vi skal revidere »Flere i arbejde«, for så er de ikke holdbare for nogen; de er ikke holdbare for regeringen, de er ikke holdbare for Dansk Folkeparti, og de er ikke holdbare for dem, der er med i forligskredsen omkring »Flere i arbejde«, hvis vi har nogle regler, der kan mistolkes og misbruges.
Så får vi bare den situation, at de aktiverede de føler, at de bliver slæbt fra sted til sted, uden de har nogen udsigt til at få ordinære job.
Og det skal vi for enhver pris undgå.
Frank Aaen (EL), 2005-05-10:
Nu sagde hr. Jens Vibjerg, at det afgørende er at få arbejdsløse over i ordinære ustøttede job.
Det er jeg sådan set fuldstændig enig i.
Kan vi ikke også være enige om, at afgørende for at få arbejdsløse over i ordinære ustøttede job er, at der er nogle ledige ordinære ustøttede job?
Derfor er mit spørgsmål til Venstres ordfører: Når nu vi ved, at det er gratis at oprette nogle flere stillinger inden for det offentlige, ordinære ustøttede job, fordi man samtidig på andre konti, på dagpengekonto, skattekonto og alle mulige andre konti, har så store fordele ved en meransættelse inden for det offentlige, burde man så ikke ansætte nogle flere til at udføre velfærdsopgaver på ældreområdet, på børneområdet, på de områder, hvor der er brug for mere velfærd og flere hænder?
Frank Aaen (EL), 2005-05-10:
Det er jo fint at få et svar, men jeg sagde ikke på noget tidspunkt, at alle mennesker skulle ansættes i det offentlige.
Jeg spurgte: Hvorfor opretter vi f.eks. ikke 10.000 flere offentlige stillinger inden for børnepasningsområdet, på ældreområdet, på andre velfærdsområder, hvor der er et udækket behov, og på den måde ansætter 10.000 ledige i ordinære ustøttede stillinger, hvor de gør gavn og laver mere velfærd?
lad os da straks gøre det?
Vi kan være uenige om, om regeringen har gjort en masse på området eller har gjort det modsatte på en masse områder.
Lad os tage det en anden dag.
Her er bare det helt konkrete forslag, at når man kan ansætte 10.000 flere til at passe børn, til at passe ældre, til at løse andre velfærdsopgaver, og når det ikke koster én krone, hvorfor foreslår regeringen så ikke, at vi gør det?
Thomas Adelskov (S), 2005-05-10:
Vi er sådan set godt tilfredse med, at beskæftigelsesministeren lige nøjagtigt på det område har været meget præcis i forhold til kommunerne og har sat et arbejde i gang med at få afdækket problemerne i kommunerne og allerede nu sat et uddannelsesarbejde i gang for de folk, der ude i kommunerne skal lave det, man sådan kunne kalde opmåling af opgaverne, sådan at man undgår den form for underbetaling, som Bodumsagen var udtryk for.
Det vil vi gerne.
Så jo, vi har gode ideer til det.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-05-10:
Jeg kunne godt tænke mig at høre Socialdemokratiets ordfører, om Socialdemokratiet vil være med til, at man i stedet for at bruge de her penge til at holde folk hen i aktivering så bruger dem til, at der bliver oprettet flere job inden for den offentlige service.
Det svar er jeg rigtig glad for.
Så et andet spørgsmål.
Der kunne jeg godt tænke mig så at høre, om Socialdemokratiet også vil være med til at stoppe den form for aktivering, der her består af, at kommunerne bruger kontanthjælpsmodtagere til at udføre almindeligt arbejde, uden at de får løn for det.
Vil man være til at stoppe hele den side af aktiveringen, som er misbrug af kontanthjælpsmodtagere til at udføre arbejde?
Thomas Adelskov (S), 2005-05-10:
Ja, nu starter hr. Ole Sohn sådan set på finanslovforhandlingerne for det kommende år, kan jeg nærmest forstå.
Det, der er tale om nu og her, er, at vi har en diskussion i Folketingssalen i dag om den aktiveringspolitik og de løntilskudsordninger, som findes, og hvordan de fungerer, og der vil vi godt sikre os, at der ikke sker et misbrug af ledige, hvor man så fortrænger ordinært beskæftigede og erstatter dem med løntilskudspersoner, og det er det værn, som jeg har prøvet at skitsere
Ole Sohn (SF), 2005-05-10:
Et andet spørgsmål er i forhold til økonomien: Når Socialdemokratiet nu går ind for, at der skal være, jeg tror, det var fem ordinært ansatte pr. jobtilskudsperson, hvordan vil Socialdemokratiet så sikre, at den daginstitutions økonomi kan hænge sammen, når den skal skære ned i antallet af jobtilskudspersoner?
Ole Sohn (SF), 2005-05-10:
Indledningsvis skal jeg udtrykke min glæde over Socialdemokratiets ordførertale, om at der skal gøres noget ved det, og så skal jeg stille to konkrete spørgsmål.
Det ene er: Vil Socialdemokratiet medvirke til at sikre, når en person kommer i løntilskudsordning, at den institution, AF eller anden aktør, som medvirker til det, så skal underskrive, at vedkommende selv tror på, at det her fører til et ordinært arbejde for den pågældende, plus at den enkelte som perspektiv for løntilskudsordningen kan se, at hvis han eller hun hænger på her en 3-4 måneder eller 5 måneder, så ender løntilskudsordningen med et ordinært job?
Det vil jeg gerne høre om Socialdemokratiet er enig i, for så giver det pludselig et perspektiv for den enkelte, og så bliver det ikke brugt som sådan en rotationsordning.
Jens Vibjerg (V), 2005-05-10:
Vi har jo tillidsrepræsentanterne inde for at diskutere det på den enkelte arbejdsplads.
Det, vi skal være varsomme med, er, at vi ikke stiller nogle krav op, der gør, at vi ikke kan udnytte de her ordninger optimalt, for det eneste, vi får ud af at udlægge gift for løntilskudsordningerne, er, at vi lader de ledige i stikken.
Vi giver dem altså ikke chancen for at komme tilbage på det ordinære arbejdsmarked.
Det kan man selvfølgelig være ligeglad med, hvis man har sit på det tørre.
Men i Venstre har vi altså den opfattelse, at vi, selv om vi har vores på det tørre arbejdsmæssigt, har et ansvar for de mennesker, der ikke har deres på det tørre, altså ikke har et ordinært job, og derfor skal vi gøre, hvad vi kan for at hjælpe de mennesker tilbage i ordinær beskæftigelse.
Eigil Andersen (SF), 2005-05-10:
Det er jo kendt i befolkningen, at på daginstitutionsområdet f.eks., men også inden for de kommunale gartnerområder kan folk ikke udføre deres arbejde, hvis der ikke er arbejdsløse, der er ansat med løntilskud.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Kunne det ikke være en mulighed, at man her siger, at tillidsrepræsentanten på arbejdspladsen i egentlig forstand skal godkende det, der sker her, at der altså bliver ansat nogle ledige med jobtilskud?
Tillidsrepræsentanten har en ganske beskeden indflydelse med de regler, der er lavet nu, men den kan udvides ganske betydeligt.
Jeg er overbevist om, at hvis der skal stås værn om løntilskudsordningen, så er en af vejene, at tillidsfolkene får en anden placering, og at det også vil højne ordningens anseelse i befolkningen, for befolkningen ved godt, at den er gal.
Jens Vibjerg (V), 2005-05-10:
Nu er jeg ikke enig i, at der sker et større misbrug, for det ved vi rent faktisk ingenting om.
Tværtimod er der nogle tal, der tyder på, som ministeren sagde i sin tale, at det er i meget begrænset omfang.
Jeg er ikke i tvivl om, at vi oplever misbrug, men jeg tror, at det er i begrænset omfang.
Men heller ikke i begrænset omfang kan vi acceptere det, og derfor skal der selvfølgelig sættes ind over for misbrug.
Ministeren har jo allerede strammet op i forhold til det offentlige arbejdsmarked.
Vi har haft nogle klare regler på det private arbejdsmarked, og de bliver nu overført til det offentlige arbejdsmarked, og det tror jeg alene vil give, at vi får bugt med det meste af det misbrug, der er.
Nu må vi se, hvor stort problemet er, når undersøgelserne er færdige, og så må vi tage action ud fra det.
Eigil Andersen (SF), 2005-05-10:
Ordføreren henviser til nogle undersøgelser, der skal foretages, ligesom beskæftigelsesministeren også henviser til dem.
Der er jo det sjove ved undersøgelser, at man altid kan undersøge nogle ting, hvor alle ved hvad svaret bliver.
Befolkningen ved godt, at der sker det her misbrug af mennesker, der er i aktiveringsjob som arbejdsløse, og at der bliver nedlagt ordinære stillinger.
Men undersøgelser er noget, tiden går med.
Det glæder mig, at ordføreren er imod, at der sker et misbrug, og derfor vil jeg gerne spørge: Hvilke forslag har ordføreren, så vi kan forhindre misbrug her og nu?
Jeg har en idé.
Den går ud på, at tillidsrepræsentanten på arbejdspladsen skal være med til at godkende, at der kommer arbejdsløse i aktivering.
Derfor vil det jo efter mine begreber også være et misbrug, for det er kun et spørgsmål om at holde en pause, inden man ansætter de arbejdsløse i aktivering.
Derfor vil jeg spørge: Hvilke ideer har ordføreren til, hvordan man kan forhindre misbrug?
Kunne en idé være, at den lokale tillidsmand i egentlig forstand skal godkende, at der bliver ansat arbejdsløse i aktivering?
Jørn Dohrmann (DF), 2005-05-11:
Fra Dansk Folkepartis side vil vi gerne udtrykke vores tilfredshed med, at regeringen er villig til at trække i arbejdstøjet, så vi får en bedre bekæmpelse af forureningen fra skibe.
Jeg vil også godt sige til regeringen: Jeg synes, det er på høje tid, at man træder i karakter på det her område netop omkring skibe.
I det sidste par uger har vi jo set, at regeringen bare har ladet stå til, hvor man ikke har overholdt Baselkonventionen; gamle færger er blevet sejlet til Indien og er blevet skrottet.
Der har man bare ladet stå til.
Det kan vi ikke acceptere fra Dansk Folkepartis side, så vi vil gerne være med til at gøre den indsats, der skal til for at få stoppet den forurening, der sker fra skibe ude på havet.
Der er ting, man kan gøre fra et lands side.
Vi synes, det er godt, at man tager nogle initiativer, hvor man kan være med til at stramme op, så vi får en mere ensartet behandling af de sager, hvor vi ved, at der sker en stor forurening.
Vi har jo set gang på gang, at Danmark har tiltrådt nogle af de internationale konventioner, som netop går ud på at forebygge forurening fra skibe.
Man har tiltrådt MARPOLkonventionerne, så man har et fælles grundlag i den internationale lovgivning.
Men vi har også set nogle af reglerne fra denne konvention ikke blive gennemført ensartet i alle medlemslandene.
Dansk Folkeparti mener, at vi må være med til at gøre det muligt, at vi får en ensartet håndhævelse.
Vi ønsker ikke, at nogle bliver straffet i ét land, men får fri i et andet land.
Så miljøproblemer er ikke kun et dansk problem.
Det er selvfølgelig et af de områder, hvor vi ser, at her kan vi gøre meget mere, hvis vi er fælles om at løse de her miljøproblemer.
Derfor skal vi selvfølgelig også være med til at stramme op på det her område.
Så er vi tilbage ved, om det er godt nok.
Der har vi den klare holdning i Dansk Folkeparti, at det her kun er et skridt på vejen.
Når vi læser lovforslaget, står det således, at lovovertrædere kan identificeres og retsforfølges, men bør der ikke stå, at de skal retsforfølges?
Vi vil gerne have noget mere håndfast, så man også får en forpligtelse til at skulle retsforfølge og ikke bare kan.
De lande, som har en meget høj miljøprofil, bl.a. Danmark, vil selvfølgelig retsforfølge deres syndere, men vi skal have den her ensartethed.
Det er vigtigt, at det kommer ind i det videre lovgivningsarbejde.
Så jeg håber på, at justitsministeren vil arbejde videre, så der kommer nogle yderligere stramninger på området.
Jeg vil godt spørge: Hvilke lande får egentlig stramninger med det her beslutningsforslag, som vi lægger op til, og hvilke lande lever i dag ikke op til de aftaler, der er lavet på området?
Vi synes i hvert fald fra Dansk Folkepartis side, at det er vigtigt, at vi arbejder videre med at få nogle stramninger.
Anne Baastrup (SF), 2005-05-11:
Jeg skal ikke gå i detaljer med beslutningsforslaget, for det er der adskillige tidligere ordførere, der har gjort.
Jeg vil bare lige gøre opmærksom på, at der er nogle enkelte småting, som jeg ikke rigtig synes nogen af de andre ordførere har været inde på.
Det er jo bl.a. den der relativt store strafforøgelse, som ligger i straffelovens § 196.
Det skal man huske, når man går ind i den her type ændringer.
Samtidig skal vi også være opmærksomme på, at rettighedsfortabelse jo ikke er sædvanlig praksis i dansk ret af den her karakter.
Derfor synes jeg lige, vi skal overveje, om Landsforeningen af beskikkede advokaters høringssvar muligvis skulle involveres i Retsudvalgets arbejde.
Men samtidig må jeg sige, at principielt har SF jo konstant forsøgt at støtte de skiftende regeringer i at få virkemidler til at få håndhævet lovgivningen til bekæmpelse af forurening fra skibe.
Så jeg vil sige, at det er et betinget ja.
Vi bliver nødt til lige at finde ud af de konkrete konsekvenser af det.
Tom Behnke (KF), 2005-05-11:
Formålet med fremsættelsen af forslaget til folketingsbeslutning er efter grundlovens § 19, stk. 1, at opnå Folketingets samtykke til, at regeringen på Danmarks vegne medvirker til Rådet for Den Europæiske Unions vedtagelse af et udkast til rammeafgørelse om skærpelse af de strafferetlige rammer med henblik på håndhævelse af lovgivningen til bekæmpelse af forurening fra skibe.
Forslaget til rammeafgørelse indeholder bestemmelser om en fælles definition af forurening af havmiljøet og fastlægger en nedre grænse for strafferammernes maksimum i den nationale lovgivning.
Maksimumstraffen i den danske lovgivning skal efter vedtagelse af rammeafgørelsen således ændres fra 4 års fængsel til 6 års fængsel for den grove miljøkriminalitet, og det skal desuden sikres i vores lovgivning, at det vil være muligt at idømme indtil 2 års fængsel, hvis forureningen er sket inden for rammerne af en kriminel organisation, uanset forureningens omfang.
Det er for Det Konservative Folkeparti vigtigt at bekæmpe forureningen af havmiljøet, og fælles regler i EU vil for det første bevirke, at forureneren ikke kan spekulere i, hvor det bedst kan betale sig at forurene, og for det andet skærpes straffene, og det sikres, at medlemslandene kan straffe for medvirken, og at også juridiske personer kan straffes.
Sammenholdt med forslaget fra forsvarsministeren om øget overvågning i de danske farvande med kystradar er det vores opfattelse, at det i fremtiden vil blive sværere at være miljøkriminel, og således kan vi støtte beslutningsforslaget.
Magnus Heunicke (S), 2005-05-11:
Olieklatter dræber tusindvis af fugle, forurener vores strande og ødelægger vores miljø.
Alt for ofte ser vi de her kedelige visitkort fra skibe, der passerer Danmark.
Det er ikke til at forstå, hvad der sker i hovedet på de folk, der forurener vores have på den måde.
Derfor var det også den tidligere socialdemokratiske og radikale regering, der placerede Danmark som foregangsland på det her område.
Vi pressede på allerede i 2001 for fælles regler i EU om forurening fra skibe, og derfor kan vi kun være meget tilfredse med, at regeringen på den her måde forsøger at gå i vores fodspor.
For det hjælper jo ikke særlig meget, hvis vi bare i Danmark gør noget, nej, det er nødvendigt med fokus på det i hele EU, så vi sikrer, at det er strafbart at forurene fra skibe i alle EU's medlemslande.
Der kan jeg også sige, at vi forventer os meget af det nye varslingssystem, så vi mere effektivt kan afgrænse skaderne, når der er sket en forurening.
Det er faktisk også os Socialdemokrater, der er gået forrest med at kræve hårdere straffe til miljøsyndere generelt
, så også på det punkt er der nu opbakning fra regeringen i den her sag.
Derfor støtter vi forslaget i Socialdemokratiet.
Men vi er endnu ikke helt tilfredse, for hvis vi virkelig vil forureningen fra skibene til livs, og det vil vi, og det skal vi, så skal vi være mere opmærksomme på at følge skibene fra tredjelande, der er i transit i danske eller måske engelske farvande, f.eks. skibe fra Nigeria, der er i transit til Rusland eller på gennemsejling i Middelhavet, for det er her, de virkelig store miljøsyndere findes.
Men det her forslag er altså et skridt i den rigtige retning, og hvor er det i øvrigt også glædeligt, at vi igen her ser, at EU gør en forskel til gavn for miljøet.
Birgitte Josefsen (V), 2005-05-11:
Gennem de seneste år har der været indtil flere ulykker på havet, som har medført olieforurening, og bl.a. den store ulykke med olietankeren »Prestige« i 2002 satte mange spor, og med baggrund i de efterhånden mange sager med miljøforurening som følge udtrykte EU's medlemslandes stats- og regeringschefer deres bekymring på Det Europæiske Råds møde, der var i København den 13. december 2002, og omtalte behovet for yderligere foranstaltninger vedrørende ansvarsplacering og sanktioner over for de olieforureninger, vi har set.
Den samme bekymring kom fra landenes justits- og indenrigsministre.
Nu foreligger der så et udkast til rammeafgørelse om at skærpe de strafferetslige rammer med henblik på håndhævelse af lovgivningen til bekæmpelse af forurening fra skibe.
Der lægges op til at gøre de internationale regler for forurening fra skibe til en fællesretslig sag og sikre, at man kan benytte nogle passende sanktioner i forhold til at hæve strafferammen over for den eller dem, der udtømmer forurenende stoffer i havet.
EU-landene forpligter sig med det her forslag til at vedtage at sikre, at man både over for juridiske og fysiske personer kan straffe med såvel bøde som konfiskation og gå så vidt som at sige, at der ikke må drives virksomhed.
Det er desuden anført, at ikke blot skibets ejere, men også eksempelvis lastejerne kan straffes.
Og der lægges op til, at der fastsættes en præcis definition af, hvornår der foreligger en forurening af havmiljøet, og det sikres, at medlemslandene foretager den nødvendige efterforskning af havforurening, så lovovertræderne dermed kan identificeres og retsforfølges.
Venstre har konstateret, at også en effektiv og hurtig information til øvrige EU-lande, der grænser op til det åbne hav, er tænkt ind i det her forslag, for at man kan iværksætte en hurtig indsats og begrænse de forureningskatastrofer, der nu engang måtte opstå, men heldigvis ikke skal opstå.
I forhold til dansk lovgivning kan vi konstatere, at det, forslaget her går ud på, er, at vi hæver strafferammen fra fængsel i op til 4 år, til fremover, hvis det her bliver besluttet, en strafferamme på op til 6 år.
I Venstre kan vi tilslutte os det beslutningsforslag, der ligger, da vi synes, det er af afgørende betydning, at man sætter ind over for dem, der forurener miljøet.
Det i sig selv siger jo, at det er vigtigt at få fokuseret på den her problemstilling, og at det også er vigtigt, at man har et fælles fodslag i forhold til de her forureningssager, da olieforurening på hav jo ikke kender landets grænser.
Vi kan tilslutte os beslutningsforslaget.