runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2002-03-13:
Jeg vil da gerne på regeringens vegne gøre spørgeren glad to gange i dag.
Vi har nemlig besluttet i regeringen, at vi ikke vil fastholde vores besparelser på teaterabonnementsordningen i år, og det er netop den, der specielt har ramt Århus Teater, og som spørgeren spørger om.
Det betyder, at Århus Teater får tilbageført de beløb, de ellers skulle have haft i abonnementsordning.
Det er rigtigt, at Århus Teater sammen med alle andre institutioner i det her land bliver ramt af den almindelige driftsbesparelse, men det havde man jo tænkt sig alligevel, og det ligger som en naturlig forlængelse af, at denne regering tror på, at der er produktivitetsgevinster at hente, og at man også skal rationalisere, også inden for den offentlige sektor.
Men den besparelse, der specielt rammer teatrene i provinsen, har vi altså besluttet os til ikke at gennemføre i den sæson, der løber fra sommeren 2002 til sommeren 2003.
Nicolai Wammen (S), 2002-03-13:
Det er jo en glædelig nyhed, ministeren kommer med dér.
Så vil jeg spørge ministeren, hvor stor ministeren forestiller sig at denne her provinspulje skal være, for noget af det, som jo har ramt kulturlivet i provinsen hårdt, er den finanslovaftale, der er indgået.
Det kan ikke være ministeren ubekendt, at også ude i provinsen er der en hel del institutioner, der vil blive ramt heraf.
For bare at blive i Århusområdet, så har Århus Teater nogle alvorlige problemer på baggrund af de ting, der har været fremme.
Så derfor er jeg meget interesseret i, om den kulturpulje til provinsen, som ministeren tænker på, vil kunne opveje de besparelser, som ligger i finanslovforslaget og den aftale, som er lavet med Dansk Folkeparti.
Brian Mikkelsen (KF), 2002-03-13:
Jeg vil da godt glæde den socialdemokratiske spørger og sige, at regeringen har planer om at lave en provinspulje, netop fordi vi mener, der er en skævvridning i forhold til kulturmidlerne.
En meget stor del af den kulturelle satsning i dag foregår i hovedstadsområdet, og det er væsentligt, at en del af den satsning bliver flyttet over til provinsen.
Vi har fremragende eksempler på storartet kultur i provinsen
, eksempelvis i spørgerens hjemby Århus er der Den Jyske Opera, som er et fremragende eksempel på, at man kan levere spektakulær opera i provinsen.
Vi har Schaufussballetten i Holstebro, som viser, at man kan levere ballet på niveau med det kongelige balletkorps i Jylland.
Alt det vil vi understøtte og arbejde videre med, og derfor laver vi altså en provinspulje relativt snart, som vil prioritere kulturindsatsen i provinsen.
Nicolai Wammen (S), 2002-03-13:
Jeg vil gerne takke ministeren for svaret og sige, at ministeren behøver såmænd ikke at være så beskeden på vegne af den tidligere kulturpolitiske ordfører.
Det fik ikke bare en enspaltet opsætning, det var faktisk hovednyheden i Århus den dag, fordi det var meget væsentligt, syntes man, at der kom så markant en melding fra den kulturpolitiske ordfører.
Ikke mindst nu, hvor den kulturpolitiske ordfører er blevet minister, er man jo i Århus meget interesseret i, om det, ordføreren sagde, også er det, man vil høre fra ministeren.
Derfor vil jeg spørge igen: Mener ministeren stadig væk, at det er udtryk for en stor skævvridning, og er der nogen konkrete tiltag på vej, som kan føre flere midler til eksempelvis Århus Festuge?
Det synes jeg vi behøver et svar på.
Brian Mikkelsen (KF), 2002-03-13:
Først er der jo at sige til spørgeren, at det er meget stor vægt den daværende kulturpolitiske ordfører bliver tillagt.
På markant vis, siger spørgeren, vækker stor opsigt, og det handler altså om en enspaltet udtalelse til Århus Stiftstidende.
Til Århus Stiftstidende udtalte jeg rigtig nok i september 2001, at jeg var meget opmærksom på den kulturelle skævvridning, der er i provinsen i forhold til hovedstadsområdet, og at jeg ville se positivt på en henvendelse fra Århus Festuge.
Det står jeg selvfølgelig fuldt ud ved.
Nu er det sådan, at Kulturministeriet har indgået en regional kulturaftale med Århus Kommune.
I den står der bl.a., at kulturregion Århus hvert år i aftalens løbetid vil gennemføre Århus Festuge, og at Århus Festuge er et flagskib for byen.
Hvert år overføres der et tilskud til kulturregion Århus bl.a. til støtte til Århus Festuge, og det har jeg også tænkt mig at blive ved med.
Den regionale kulturaftale med Århus er 4-årig og løber indtil 31. december 2003. Spørgsmålet om, hvor mange midler der fremover skal tilføres kulturregion Århus, vil det derfor være helt naturligt at diskutere, når aftalen skal genforhandles i løbet af 2003.
Der kan ikke være nogen tvivl om, at jeg som udtalt til Århus Stiftstidende på markant vis og med stor opsigt i september er meget opmærksom på den kulturelle skævvridning, der sker i provinsen i forhold til hovedstadsområdet, og det vil vi tage initiativer til at løse.
Nicolai Wammen (S), 2002-03-13:
Det vakte stor opmærksomhed i Århus, da den daværende kulturpolitiske ordfører for Det Konservative Folkeparti, som jo altså er den nuværende kulturminister, så sent som den 7. september sidste år i et interview med Århus Stiftstidende på markant vis gjorde sig til talsmand for, at Århus Festuge skulle tilføres flere statslige midler.
Ifølge avisen var den kulturpolitiske ordfører ligefrem rystet over, at festugen ikke fra statslig side blev prioriteret højere, og fra den kulturpolitiske ordførers side blev det set som et udtryk for en skævvridning af det kulturelle Danmark. Den daværende ordfører gav udtryk for, at han var særdeles positiv over for at give flere penge til festugen, og set i det lys vil jeg gerne spørge kulturministeren, om han har tænkt sig at leve op til de udsagn, og hvilke konkrete tiltag der måtte komme.
»Hvad vil ministeren gøre for at leve op til sin udtalelse
den 7. september 2001 i Århus Stiftstidende om at tilføre Århus Festuge flere midler?
Henriette Kjær (KF), 2002-03-13:
Da jeg blev socialminister, var man ved at færdiggøre arbejdet med en rapport, der skulle ligge til grund, der skulle anvise forskellige modeller, og det er, hvad jeg er blevet præsenteret for. Men vi har altså viljen til at løse det her problem, vi skal nok få en fornuftig ordning om ikke nu så 1. januar 2003.
Det er nu det, der er min tidsplan, og så må de videre forhandlinger foregå i Finansministeriet. Hermed sluttede spørgsmålet.
Arne Toft (S), 2002-03-13:
Vi har før set, at en kommune lidt nord herfor har gjort det samme, og så har den lidt efter lidt fået ret.
Så jeg håber, at hvis ikke vi kan lave aftalen med regeringen, så kan vi lave den med Dansk Folkeparti.
Det tror jeg nok vi er villige til.
Grete Schødts (S), 2002-03-13:
Vil socialministeren bekræfte, at da hun blev minister, lå der et færdigt lovforslag i skuffen hos ministeriet om en retfærdig varmehjælp til pensionisterne udarbejdet bl.a. af Socialdemokratiets hjælpende hænder?
Så det er altså arvegods.
Det er nøjagtig det forslag, vi lavede, der i dag står på finansloven.
Hvis man nu ville pensionisterne det så godt, som man sagde før, under og efter valgkampen, så har jeg såmænd et tilbud: Lån lidt af de 500 mio. kr.
Så gavner og glæder man også pensionisterne.
Hvad er ministerens svar på det?
Henriette Kjær (KF), 2002-03-13:
Altså nu er det jo sådan, at lov er lov, og lov skal holdes, og da den kommunale revision har fundet ud af, at visse kommuner administrerer loven forkert, så er det jo, at man går ind og siger, at det må de ikke, og derfor skal loven ændres.
Det var sådan set også den tidligere socialminister, der gav et påbud om det, og det synes jeg sådan set var rimeligt nok.
Så er det, vi nu siger, at vi ændrer loven, vi finder pengene og får en god løsning for alle.
Jeg synes faktisk, det er helt utroligt, at der skal være så meget ballade, når man nu har fundet en god løsning, og så meget kritik af, at man har fundet en løsning på et problem, den tidligere regering ikke har kunnet løse. Til fru Aase D. Madsen vil jeg sige tak for imødekommenheden.
Den økonomiske side af sagen ligger hos finansministeren, og det er ham, der træffer afgørelse om det.
Han vil jo bestemt være lydhør over for et eventuelt forslag fra Dansk Folkeparti om en fremrykning, men jeg kan jo ikke svare på hans vegne.
Aase D. Madsen (DF), 2002-03-13:
Nu har Dansk Folkeparti den lykke, at vi netop er gået ind i forhandlinger, og disse forhandlinger er jo ikke afsluttet endnu.
Hvis vi kan finde penge til at sætte varmetillæggene i kraft 1. juli, så er jeg da ikke tvivl om, at vi kan forhandle os til rette med regeringen, og det er vi i gang med at finde penge til.
Vi kender udmærket problemerne, netop fordi jeg har arbejdet med det år ud og år ind, og derfor vil vi sætte al vores kraft ind på, at det får en tidligere ikrafttrædelsesdato.
Jeg har oven i købet undersøgt, om det kan lade sig gøre
udeomkring i kommunerne, om Kommunedata osv. kan få det kørt på plads.
Så det er under forberedelse, og vi vil sætte al vores magt ind på at få det gennemført.
Jeg ved ikke, om ministeren har noget at føje til det, men jeg vil da meget gerne have ministerens tilsagn om, at det ser vi på i de videre forhandlinger.
Arne Toft (S), 2002-03-13:
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren er vidende om, at der er kommuner, der er gået ind og har løst problemet.
De kommuner, hvoraf min egen - indtil 1. januar - var en af dem, har simpelt hen sagt, at de ikke kan se gennem fingre med, at pensionisterne i deres kommune bliver behandlet forskelligt.
Det har vi løst ved at sige, at resultatet nok bliver en gennemsnitlig fast afgift på 2.000 kr., og så har man kørt varmehjælpen efter det.
Hvis ikke Venstre havde lavet benspænd med sit skattestop, så havde det her været vedtaget, mens den tidligere regering var ved magten, og så havde man også fået lavet varmehjælpen om.
Jeg synes, det er billigt af fru Aase D. Madsen først at indgå forlig med regeringen om, at det træder i kraft den 1. januar 2003, og så stå op og sige, at hun egentlig mener, at det skulle være trådt i kraft meget før.
Henriette Kjær (KF), 2002-03-13:
Jamen jeg er fuldstændig enig med hr. Toft i, at det er et problem for de pensionister, der står med de store udgifter.
Derfor har vi jo så også taget initiativ til at løse det, fordi vi synes, det er meget, meget vigtigt, der kommer en løsning på det.
Men som sagt er årsagen den, jeg allerede har nævnt.
Til fru Aase D. Madsen vil jeg sige, at jeg har været igennem de spørgsmål, fru Aase D. Madsen har stillet til den tidligere socialminister, og man må jo sige, der har været lang tid til at løse det her problem, for det er jo ikke et nyopstået problem.
Vi har jo kendt problematikken med barmarksværkerne i en længere periode.
Men nu har vi fundet en løsning, og jeg synes sådan set, at vi skal være glade for, at der endelig kommer en økonomisk håndsrækning til dem, der har været i klemme.
Aase D. Madsen (DF), 2002-03-13:
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren er klar over, at Dansk Folkeparti jo prøvede at trække den forhenværende socialminister til truget med hensyn til varmehjælp.
I 2 år pressede jeg på måned for måned for måned for at få de her varmetillæg igennem, og det lykkedes ikke.
Så virker det jo lidt paradoksalt, at nu står et socialdemokratisk medlem, ganske vist et nyt medlem, som måske ikke kender forhistorien, op, og så har det vældig, vældig stor hast, og vi indrømmer, at det har meget stor hast.
Jeg vil da nok sige, at med hensyn til ikrafttrædelsesdatoen tror jeg ikke, at forhandlingerne er slut endnu.
Vi vil presse på for eventuelt at få en tidligere igangsættelse af disse tilskud.
Vi har jo lidt penge på en konto, vi eventuelt kan gøre godt med, således at det ikke bliver udgiftskrævende for ministeren.
Men jeg vil da gerne spørge ministeren, om jeg ikke har ret i, at det er den forhenværende regering, der har træneret det her forslag.
Arne Toft (S), 2002-03-13:
Jeg kan fortælle ministeren, at i en kommune, hvor der er et decentralt kraftvarmeværk og tre barmarksværker,
12.900 kr.
Der, hvor den er 12.900 kr., mister en pensionist ca. 6.000 kr. i varmetilskud. Synes ministeren ikke, nu man er enig om det, at tiden var inde til, om ikke her fra den 1. januar 2002, så i alt fald fra den 1. juli, hvor man sådan kan sige, at varmesæsonen starter, at få det vedtaget?
Henriette Kjær (KF), 2002-03-13:
Som det måske også er spørgeren bekendt, indgår det i finanslovaftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti, at varmetillægsreglerne skal forbedres med virkning fra 1. januar 2003.
Årsagen til, at forbedringen ikke kan træde i kraft tidligere, er økonomisk.
Der er således først afsat midler dertil i år 2003.
I finanslovaftalen er der en række andre forbedringer, der er blevet prioriteret højere for i år, og det drejer sig om indførelse af frit valg af hjemmehjælp og plejebolig, om genindførelse af efterlevelsespensionen, og derudover er der afsat 0,5 mia. kr. til et generelt løft på ældreområdet.
Det er altså baggrunden for, at forbedringer af varmetillægsreglerne først træder i kraft i år 2003.
Arne Toft (S), 2002-03-13:
Baggrunden for mit spørgsmål er, at der nu endelig er indgået forlig om hjælpepakken til barmarksværkerne og de små decentrale kraftvarmeværker.
»Hvad er grunden til, at ministeren ikke vil ændre de nuværende regler for beregningen af varmetillæg, således at de kunne få virkning fra 1. januar 2002 eller senest fra den 1. august 2002, hvor den nye fyringssæson begynder?«
Svend Erik Hovmand (V), 2002-03-13:
Ja, kun som en afsluttende bemærkning: Som jeg startede med at sige, kan jeg ikke undgå en reduktion af medarbejderstaben.
Det er klart, det kan jeg ikke, men at jeg kan gøre det så nænsomt som muligt, og at jeg kan gøre det under indtryk af regeringens stærke målsætning om decentralisering, er en anden sag, og nærmere tror jeg ikke, jeg kan komme det i dag.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jeppe Kofod (S), 2002-03-13:
Ikke for at forlænge spørgsmålet yderligere, men jeg har bare behov for at høre, at skatteministeren siger klart ja eller nej til det konkrete spørgsmål, jeg stillede i spørgsmål nr. S 1284.
Det er det første.
Det håber jeg skatteministeren kan.
Men jeg vil gerne takke for den imødekommenhed, der er, og dermed vil jeg også se frem til, at regeringen netop lægger en strategi frem for Folketinget for, hvordan man vil sikre, at man ikke behøver at afskedige medarbejdere f.eks. i told- og skatteregion Bornholm, fordi man kan lægge landsopgaver i told- og skatteregion Bornholm og andre regioner for at bevare deres regionale status, for at sikre en vis størrelse, sådan at de kan gøre arbejdet effektivt.
Det, der er det vigtige budskab, er, at man ikke behøver at reducere personalet, fordi man kan fordele opgaverne bedre, og man kan lave en aktiv regionalpolitik ved at sikre, at statslige opgaver, der gælder hele landet, lige så godt kan blive løst af regioner, der ligger i udkantsområder.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-03-13:
Det er absolut altid en overordentlig brydsom og vanskelig opgave at skulle reducere medarbejderstaben, og derfor er vores bestræbelser i de sidste uger naturligvis også gået på, hvordan det kan ske, om man kunne mindske det problem osv. Derfor vil jeg sige, at spørgeren har fuldstændig ret i, at der er udvist en meget flot tålmodighed fra medarbejdernes side, og vi har bestræbt os på at tage en lang række hensyn, og når vi nu når vejs ende, så tror jeg altså også, at man vil kunne genfinde mange af de synspunkter, som regeringen pegede på allerede den 26. november i spørgsmålet om decentralisering, i spørgsmålet om regional udvikling.
Jørgen Winther (V), 2002-03-13:
Først til fru Sophie Hæstorp-Andersen: Det er rigtigt, at der er nogle, som er stoppet, men jeg vil gerne pointere, at er man først startet med et behandlingsforsøg, er det klart, at langt den største gruppe vil fortsætte med heroinen, for man ved, hvor svært det er for dem at holde med heroin.
Så til hr. Villy Søvndal: Jo, der er noget paradoksalt i, at man kan sige, at når de får det bedre, er man bange for det.
Det er virkelig også nogle af de overvejelser, jeg har haft, for det er svært.
Jeg vil bede hr. Villy Søvndal - nu kan jeg nok ikke stille spørgsmål her, men så kan hr. Villy Søvndal forhåbentlig komme ind på det i ordførertalen - prøve at tage stilling til situationen: Det bedste for disse narkomaner vil nok være, at de får lov til at få den dosis heroin hver dag, de gerne vil, og så hyppigt, de gerne vil.
Det gælder vel samtlige 14.000 narkomaner.
Derfor er mit spørgsmål til hr. Villy Søvndal: Hvorfor kommer SF så ikke med det forslag, som nok ville gavne narkomanerne bedst?
Der får SF vel også nogle etiske overvejelser, som gør, at det kan man ikke sige ja til.
Men jeg er ikke i tvivl om, at der ville blive meget mindre kriminalitet, hvis vi gav fuld heroin til alle narkomaner, når de ønskede det.
Det er jeg ikke i tvivl om.
Villy Søvndal (SF), 2002-03-13:
Igen synes jeg da, det positive ved at diskutere med hr. Jørgen Winther er, at vi får en nuanceret debat.
Jeg tror, at alle, der er inde i det her område, anerkender, at der er massevis af etiske dilemmaer, som det ikke er så enkelt lige at forholde sig til.
Det er jo rarere end den meget firkantede debat, hvor nogle bare var skurke og nogle var helte.
Jeg synes alligevel også, man skal passe på med at være så konsekvent, at man ikke, medmindre man går hele linjen ud, kan drage nogen som helst grænser.
Jeg siger det som svar på, at hr. Jørgen Winther spurgte, om SF så ikke skulle tage skridtet fuldt ud og sige, at alle 14.000 misbrugere skal have heroin.
Det vil jeg advare imod.
Mit grundlæggende syn i den her debat er, at vi har mennesker, der lider uendelig meget smerte.
Hvis de led så uendelig meget smerte og årsagen til, de var kommet til det, ikke var, at de var stofmisbrugere, men at de led af en uhelbredelig sygdom, så ville vi, uden at Folketinget skulle sætte grænser, give de mennesker morfin - hvis de havde cancer, eller hvis de havde en svær ryglidelse, ikke sandt?
Men når det er misbrug, der har bragt dem i en situation af voldsom smerte og elendighed, er vi ikke i stand til at hjælpe.
Det er jo situationen i en nøddeskal.
Derfor er min målgruppe den lille målgruppe og ikke den store.
Louise Frevert (DF), 2002-03-13:
Det skal jo ikke være nogen hemmelighed, at Dansk Folkeparti støtter, at der sker en oprydning inden for hele medieområdet, og at det er af stor vigtighed for os, at man kommer frem til en gennemskuelighed og gennemsigtighed
, så man ikke har unødvendige instanser.
Vi bifalder da også regeringens tiltag med at nedlægge råd, nævn samt andre organer.
Vi mener også, at der er mange råd og nævn, der overlapper hinanden, og at der er mange personsammenfald.
En nedlæggelse af Public Service Rådet kan vi ikke se har nogen som helst betydning, idet Public Service Rådet kun har til formål at skulle komme med udtalelser om regnskaberne.
Det mener vi er en fuldstændig unødvendig opgave, da man har en revisions- og tilsynspligt med hensyn til offentlige regnskaber.
Selvfølgelig mener Dansk Folkeparti, at der skal være en dialog mellem public service-kanalerne og borgerne, men at der ligefrem skal sidde et programråd til at varetage denne opgave mener vi er unødvendigt.
Der må kunne findes en mere spiselig løsning.
Vi mener, at både Danmarks Radio og TV 2 selv vil være i stand til at varetage denne opgave med at kunne kommunikere ud til borgerne.
Det må helt og holdent være op til de to tv-stationer at afgøre, hvordan dialogen med borgerne bør tilrettelægges i fremtiden - måske med lidt hjælp udefra.
Vi ved jo ikke rigtigt, hvad fremtiden vil bringe, idet der inden for kort til vil komme et oplæg til et medieforlig.
Dansk Folkeparti er da også klar over, at det ikke er et forlig, der skal hastes igennem, men gennemarbejdes sagligt, idet vi er vidende om, at det betyder meget for borgerne, at det bliver så fornuftigt som muligt. Ophævelsen af visse lokalstationers forpligtelse til at betale afgift vil selvfølgelig medføre en mindre indtægt for staten på 30 mio. kr., men til gengæld har det skabt store problemer for de små kommercielle tv-stationer at skulle indbetale denne årlige netværksafgift til staten.
Derfor synes vi også, at det er en udmærket idé at få denne netværksafgift ophævet.
Vi må så i det kommende medieforlig finde ud af, hvad konsekvensen økonomisk vil være, og hvordan man i en ny mediepolitisk aftale kan tage stilling til, hvordan man kompenserer for mindre indtægt med henblik på opretholdelse af tilskudsordningen til de ikkekommercielle lokale tv-stationer.
Dansk Folkeparti mener, at det er en god idé at få ryddet op og kan derfor støtte lovforslag nr. L 134, hvorimod vi ikke kan støtte beslutningsforslag nr. B 78
med ovennævnte argumentation
Men jeg ser frem til et konstruktivt udvalgsarbejde.
Jytte Wittrock (S), 2002-03-13:
Jeg er opmærksom på, at støtten til græsrodsstationerne er der i år, men i og med at der også kommer et år efter dette, kunne det jo være rart at vide lidt om, hvor pejlingen er. Jeg er sådan set ikke interesseret i at have en garanti for 1 år, jeg vil gerne have en garanti for fremtiden.
Når jeg siger det på den måde, at det vil vi ikke modsætte os, er det, fordi jeg plejer at betragte Venstres mediepolitiske ordfører som en kvik person, der godt kan læse mellem linjerne.
Hvis jeg nu havde villet bevare netværksafgiften og havde været med til at stille ændringsforslag om amtsprogramrådenes bevarelse og ikke det andet, så kunne der vel ligge et signal i det.
Vi har hverken tænkt os at forhindre det eller stemme
imod det, det er o.k. for os, men vi vil gerne diskutere nogle betingelser for, hvordan man så har det i fremtiden med ikke at have den, og det kunne være noget med en diskussion om nogle public service-krav.
Jens Rohde (V), 2002-03-13:
For et års tid siden ville man absolut hverken se eller høre os nogen steder.
Men der er kommet nyt boller på suppen, og det vil vi da gerne kvittere for, det synes vi
Så må vi jo se, hvad vi kan nå frem til af aftaler.
Jeg vil godt lige i forhold til den støtte til de nonkommercielle tv-stationer sige, at vi jo i år bruger 50 mio. kr.
Sidste år brugte vi 56 mio. kr., og vi bruger 50 mio. kr. i år.
Så støtten er der stadig væk til de nonkommercielle stationer.
Der er to spørgsmål til fru Jytte Wittrock.
Det ene er:
Nu sagde fru Jytte Wittrock, at man ikke vil modsætte sig en afskaffelse af netværksafgiften.
Det har jo været en diskussion, vi har haft i flere år.
Jeg vil gerne høre, om Socialdemokratiet er for en afskaffelse af netværksafgiften, om man synes, at det er den rigtige vej at gå, og at det ikke bare er noget, man ikke vil modsætte sig.
Det andet er, at jeg også gerne vil vide, hvad det er for en konkret opgave, der er så vigtig, der skal udføres i amtsprogramrådene.
Fru Jytte Wittrock kan vel bekræfte, at amtsprogramrådene ikke har nogen form for indflydelse på hverken de enkelte programmer eller den programpolitik, der bliver ført i Danmarks Radio og TV 2?