runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Langballe (DF), 2005-05-03:
Der er åbenbart mange selvfølgelige og velkendte ting, der er nye og forbløffende for hr. Per Clausen.
Nu skal jeg sige hr. Per Clausen noget: Det er sådan, at det ikke er kristendom at sige, at vi har ret, muslimerne har uret, men det er kristendom at sige, at Gud har ret, og over for ham har vi alle sammen uret.
Det kunne en muslim aldrig nogen sinde sige, for han ved jo, at han i kraft af sin muslimske tro sidder inde med retfærdigheden.
Derfor generer det mig ikke en pind at indrømme alle de magtmisbrug, der har fundet sted i kristendommens navn i historiens løb.
Det generer mig ikke det allermindste.
Jeg vil godt lige korrigere opfattelsen af noget af det, jeg har sagt.
Jeg har ikke sagt, at demokratiet i Danmark er blevet til i konflikt med kristendommen.
Tværtimod, må jeg gøre opmærksom på, at en af den danske grundlovs fædre var N.F.S. Grundtvig, som dog vistnok var et rigtig kristent menneske.
Jeg har sagt, at i en europæisk sammenhæng, hvis man går længere tilbage, til 1700-tallet, så kan man sige, at i den franske oplysningstid, hvor de demokratiske idealer opstod, skete det i en vis konflikt med kristendommen, men dog samtidig sådan, at kristendommen faktisk var forudsætningen for det hele.
Bare så det lige er klart.
Så vil jeg godt lige bede hr. Naser Khader om at bekræfte, hvad jeg hørte ham sige.
Et akademisk teologistudium i vores vestlige forstand forudsætter jo bl.a. brug af den kildekritiske metode eller den historisk kritiske metode.
Var det rigtigt forstået, at hr. Naser Khader slog fast, at det ville muslimerne aldrig nogen sinde kunne overføre på Koranen?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-05-03:
Det var kun for, at hr. Jesper Langballes ord ikke skulle blive misforstået, for det er jo så set ud fra et luthersk synspunkt retfærdiggørelse ved handlinger.
Men dermed har man jo ikke sagt, at den ene religion er bedre end den anden – slet ikke.
Naser Khader (RV), 2005-05-03:
Først og fremmest var jeg glad for, at hr. Jesper Langballe erkendte, at demokratiet i Danmark blev udviklet også i konflikt med kristendommen.
Jeg var da glad for, at der var den indrømmelse.
Med hensyn til spørgsmålet om at gøre gode gerninger, der gør, at man i sidste ende kommer i paradiset: Ja, der er en del muslimer, der har den opfattelse, at lever man et optimalt islamisk liv, så kommer man i Paradis, lever man et ikkeoptimalt islamisk liv, så kommer man i Helvede.
Men hvad skal vi bruge det til?
Jeg forstår ikke baggrunden for spørgsmålet.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-05-03:
Debatten i dag er jo i sig selv ved at udvikle sig til en teologisk debat, hvor vi, der sidder her, måske kan integrere os noget mere med hinanden.
Derfor er det jo synd, hvis hr. Jesper Langballes ord skulle blive misforstået.
Hvorimod vi mennesker alene kan håbe på syndernes forladelse.
Men i modsætning til det har jeg da hørt mange muslimer, også under mere private former, forklare, at de har nogle gode gerninger, de skal gøre, og så kan de komme højere og højere op og til sidst få en orkesterplads i himlen.
Det vil hr. Naser Khader da ikke bestride er sådan, vel?
Naser Khader (RV), 2005-05-03:
Jamen jeg går ikke efter det perfekte her.
Vi kan ikke få det perfekte, og jeg efterlyser ikke det perfekte.
Men jeg mener ikke, at dette forslag er levedygtigt.
Jeg mener, at der er så mange forbehold, at sådan som forslaget er på nuværende tidspunkt, kan det simpelt hen ikke lade sig gøre.
Jeg vil gerne spørge forslagsstillerne: Hvem skal uddanne imamerne?
Hvem skal undervise i islamisk teologi i Danmark?
Har vi kapaciteten?
Hvorfor bruge så mange kræfter på noget, der ikke kan lade sig gøre på nuværende tidspunkt?
Men jeg erkender, at vi har et problem med imamerne, helt klart.
Det er også derfor, vores integrationsordfører, fru Elsebeth Gerner Nielsen – og også Socialdemokraterne tidligere – har fremsat et forslag om at give religiøse forkyndere et kursus i demokrati og danske forhold.
Men det er noget andet end en akademisk uddannelse.
Pia Gjellerup (S), 2005-05-03:
Jeg tror, at forslagsstillerne i bred almindelighed vil være meget enige i, at tingene ikke bliver perfekte, fordi man vedtager et sådant beslutningsforslag og fører det ud i livet.
Men har mindre end det perfekte ikke også ret?
Er det ikke vigtigt, at vi bevæger os nogle skridt i den rigtige retning?
Det er det her et forslag til.
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, hvis man afviser de skridt, man ville kunne tage mod et bedre, mere velfunderet område, hvor man får diskuteret religion på et veloplyst grundlag og også på et akademisk grundlag.
Derfor er jeg ærgerlig over, at hr. Naser Khader nærmest bruger forslaget til at sige, at fordi det ikke er perfekt, vil man ikke have det.
Hvor findes det perfekte på det her område?
Naser Khader (RV), 2005-05-03:
Jeg synes selv, at jeg fungerer udmærket.
Vi har Tyrkiet, som er et islamisk land, og de er faktisk gået længere end os i Danmark, de har en total adskillelse af moské og stat.
Der er de mere moderne, end vi er i Danmark.
Kamal Qureshi (SF), 2005-05-03:
Så vil jeg gerne stille et andet spørgsmål, for det er også blevet sagt, at muslimer ikke kunne fungere i et sekulariseret samfund.
Naser Khader (RV), 2005-05-03:
Jeg tror, jeg forstod spørgsmålet.
Kamal Qureshi (SF), 2005-05-03:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, når nu hr. Naser Khader og jeg jo begge er muslimer: Det blev sagt af hr. Jesper Langballe, at muslimer mener, at de simpelt hen har en guddommelig ret.
Føler hr. Naser Khader som muslim, at han har en ret, som er udstukket af højere magter, og derfor ikke behøver diskutere den?
Naser Khader (RV), 2005-05-03:
Det er et sympatisk forslag, Socialdemokraterne kommer med.
Eksemplerne på imamernes tåbeligheder er mange, og der er behov for, at de får større indsigt i danske og demokratiske forhold.
Vi i Det Radikale Venstre anerkender, at det, mennesker tror på, menneskers religion, i meget høj grad kan være bestemmende for deres handlemåde og fællesskabsfølelse, og at det derfor vil have en gavnlig effekt på sammenhængskraften i samfundet, at religiøse ledere forud for deres forkyndende virksomhed har modtaget undervisning i grundprincipperne for det danske samfund.
Det Radikale Venstre har tidligere foreslået, at for at kunne opnå embede som religiøs forkynder i Danmark skal man have gennemgået en uddannelse, der bl.a. sikrer, at alle religiøse ledere er blevet bekendt med, hvilke værdier det danske samfund er bygget på.
Uddannelse er godt, men kan nok alligevel ikke virke eller anvendes som mirakelkur, der sikrer mod imamernes idioti og sikrer, at de derefter forkynder i overensstemmelse med principperne for et sekulariseret samfund.
I Danmark er der 70 retninger repræsenteret.
Der er to store hovedretninger: Skal det være for shiamuslimerne eller sunnimuslimerne?
Det er det ene forbehold.
Det andet forbehold er de nuværende imamer, som vi har.
Mange af dem har ikke kvalifikationerne til en universitetsuddannelse.
Socialdemokraterne ønsker fornuftigt nok en akademisk uddannelse, der tager afsæt i dansk akademisk tradition, men hvordan skal det gøres, når den traditionelle imamuddannelse i den islamiske verden er kildeukritisk og forkyndende i sin natur?
Helt principielt mener vi ikke, at forkyndende virksomhed af nogen art kan anses for at være en akademisk disciplin i et sekulariseret samfund.
Det er vores holdning, at forkyndende virksomhed bør holdes ude af universitetsregi.
Når de så har læst islamisk teologi, hvem skal så give dem imamautorisation?
Skal det være staten?
Der er nogle, der vil indvende, at vi har den danske teologiuddannelse, men universiteternes nuværende teologiuddannelse er en undtagelse, som er historisk betinget, og som bl.a. følger af, at universiteterne oprindelig blev stiftet til uddannelse af teologer.
Endvidere skal danske teologer uddannes yderligere for at blive præster.
Her adskilles det akademiske fra det religiøst forkyndende.
Jeg talte med en af de førende islameksperter i Danmark.
Han følte sig ikke klædt på til at uddanne i islamisk teologi.
Jeg tror, at vi er for lille et land til at oprette så stor en uddannelse.
Så alt i alt: Vi synes, det er et uklart forslag, og vi har mange forbehold, der gør, at vi ikke kan sige ja til Socialdemokraternes forslag.
Men vi vil gerne i dialog med forslagsstillerne, med Carsten Niebuhr Instituttet og med det islamiske miljø om, hvordan vi kan gøre de islamiske imamer endnu bedre til fremover også at hjælpe med integrationen.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-05-03:
Da vores ordfører, fru Henriette Kjær, ikke kan være til stede, har jeg lovet at fremføre følgende og ad den vej måske også trække niveauet lidt ned, desværre: Vi debatterer løbende imamers rolle i forhold til herboende muslimer.
Det er en vigtig diskussion, idet imamerne ofte ikke bare er religiøse forkyndere, men også fungerer som rådgivere for den enkelte familie.
Derfor er det vigtigt, at den rådgivning, der gives, og de holdninger, der gives udtryk for under fredagsbønnerne, harmonerer med det praktiske liv, der skal leves i Danmark.
Det nytter jo ikke noget, at de råd, der gives, slet ikke har hold i virkeligheden.
Det nytter heller ikke noget, at budskaberne i bønnerne er ekstremistiske eller måske bare i strid med vores lovgivning.
Derfor vil det selvfølgelig være godt med nogle kompetente religiøse forkyndere, hvilket vi sådan set er meget enige med Socialdemokraterne i.
Når vi alligevel ikke kan støtte forslaget, skyldes det, at det jo ikke er regeringen, her videnskabsministeren, der opretter uddannelser på universiteterne.
Og da der ikke er efterspørgsel efter uddannelsen, tror vi Konservative, at det en utopi at tro, at en sådan uddannelse vil kunne etableres.
Vi mener derfor, at man skal arbejde på andre fronter for at sikre god og lødig forkyndelse blandt muslimske grupper.
Det må vi utrætteligt blive ved med, så vi sikrer en god integration.
På den baggrund kan vi ikke støtte forslaget.
Naser Khader (RV), 2005-05-03:
Jeg har heller ikke problemer med, at nogle siger, at deres religion er bedre end andres, bare de ikke vil tvinge andre til at konvertere til deres religion.
Biskoppen af Roskilde, Jan Lindhardt, har engang sagt: Jeg synes, at kristendommen er bedre end andre religioner.
Det har jeg ikke nogen problemer med.
Hvis han syntes, at islam er bedre, så skulle han konvertere.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-05-03:
Bare ganske kort: Jeg kan forstå, og det er jo lidt beklageligt, at høringsfasen sådan krydser førstebehandlingen i Folketinget.
Det er ikke ligefrem befordrende for en ordentlig førstebehandling, og det kan jo være medvirkende til, at vi skal igennem en lang anden behandling her i Folketingssalen, og det ville i hvert fald være ærgerligt for mange.
Jeg har forstået det sådan, at en af grundene til, at man præciserer bekendtgørelserne i forbindelse med lovgivningsarbejdet, altså tager dem ud, og at vi får lov til at se dem her i Folketinget, er, at man vil sikre også fra Folketingets side, at det er nogle ensartede krav, der skal gøres gældende på hele området.
Det har også været grunden til, at Kulturministeriet ligesom har en koordinerende funktion i forhold til de her bekendtgørelser, så vidt jeg kan se af de ting, der er sendt ud.
Er det så ikke et problem, at der netop på Undervisningsministeriets område er huller i forhold til at gøre det ensartet?
Rasmus Prehn (S), 2005-05-03:
Vi mener selv, at vi har taget højde for de her ting, og at vi i fremlæggelsen har prøvet at argumentere for, hvordan det hænger sammen.
Jeg synes, at ministeren giver udtryk for en række påstande, som jo heller ikke er dokumenterede.
Jeg kunne godt forestille mig, at det, hvis lejeren skal bruge de nugældende regler, så også vil være meget administrationstungt og meget besværligt, hvor de her regler vil medvirke til at gøre det lettere, hurtigere og mere sikkert for lejeren.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-05-03:
Den omtalte dialog med oppositionen må i så fald være foregået i januar og under valgkampen og i hvert fald ikke efter folketingsvalget, så vidt jeg er orienteret som ordfører på sagen.
Jeg synes bare, at det er vigtigt at få præciseret, at der vel er forskel på afgrænsning og begrænsning, for en afgrænsning er, at man gerne vil vide, hvem der er tale om, og en begrænsning er, at der er tale om en snævrere kreds.
Jeg vil sådan set gerne give ministeren ret i, at det er vigtigt med en afgrænsning, men om begrænsningen lige skal være den, der er lagt op til i de bekendtgørelser, der åbenbart er ude til høring i øjeblikket, ved jeg ikke om jeg vil bakke op om, men jeg kan forstå, at ministeren er parat til en konstruktiv dialog.
Det går jeg ud fra også betyder, at ministeren kan være villig til at ændre synspunkt i forhold til de udkast, der ligger, hvis der kan komme gode argumenter fra Det Radikale Venstre.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-05-03:
Nu har hr. Rasmus Prehn næsten selv svaret på spørgsmålet, han stiller mig, fordi jeg netop ikke mener, at der er nogen reel indflydelse her.
Men skal vi nu prøve at gøre det her lidt mere konkret i stedet for bare til et spil om ord?
Så vil jeg da medgive, som jeg også sagde i min indledning, at vi for en stor dels vedkommende mener, at det var overbureaukrati.
Det er noget, jeg ser frem til at vi i udvalgsarbejdet i øvrigt kan få en snak om, altså hvordan vi kan sikre det, og at vi måske senere kan lave et forslag, som omhandler det.
Men det skal være gennemarbejdet generelt, for der er flere ting i det end blot det enkelte, der er nævnt i det konkrete forslag.
Rasmus Prehn (S), 2005-05-03:
Jeg mener stadig væk ikke at have fået noget særlig fyldestgørende svar på anden del af mit spørgsmål, som jeg også stillede ministeren, det der med ansvarliggørelsen af lejeren i forhold til indflydelse.
Det er klart, at hvis Venstres ordfører ikke mener, at der ligger indflydelse i det, så er det selvfølgelig svært at svare på, Men vi mener fra Socialdemokratiets side, at der er indflydelse at hente her, og det er jo vores subjektive vurdering.
Lad os nu lege den leg, at det rent faktisk er sådan, vil Venstres ordfører så kommentere, at der rent faktisk kan være en ansvarsfølelse hos lejerne, der kan være til fordel for udlejer?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-05-03:
Nu noterer jeg med stor glæde, at en socialdemokrat kalder ordet bureaukrati for et skældsord.
Det vil jeg så huske.
I øvrigt vil jeg sige, at det jo med mange af de her forslag er sådan, at de netop ikke giver lejeren en større indflydelse.
For sådan som jeg har forstået det – vi kan også begynde at tage en juridisk tvist om, at selve forslaget er skrevet lidt kringlet – er der f.eks. forslaget om, at man skal kunne hente et alternativt tilbud ind.
Så er det jo sådan, at det alternative tilbud vil udlejer jo ikke være forpligtet til at tage på nogen måde.
Derfor kan man sige, at lejeren ikke bliver bedre stillet.
Det eneste, man gør, er at stikke blår i øjnene på lejerne ved at fortælle dem: I har nogle rettigheder, I kan gøre nogle krav gældende.
Men reelt set vil man med disse forslag ikke kunne gøre noget i forhold til udlejeren.
Undskyld, men det er et slag i luften.
Rasmus Prehn (S), 2005-05-03:
Man må med rette sige, at Venstres ordfører også giver udtryk for en række subjektive vurderinger.
Jeg synes, at vi har hørt en hel kavalkade af skældsord om de her forslag: bureaukrati osv. osv.
Det synes jeg nok man må sige er temmelig subjektivt.
Sådan er det jo i politik.
Når vi fremfører vores synspunkter, så er det jo subjektivt.
Jeg vil gerne holde fast på det spørgsmål, som også min kollega, fru Lissa Mathiasen, gav udtryk for.
Er der ikke tale om en afbureaukratisering, når de her sager ikke skal rundt om huslejenævnet, og når man kan gøre det mere enkelt på den her måde?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er det samme spørgsmål, jeg prøvede at stille ministeren før, om ikke man kan tale om, at det også er en ansvarliggørelse af lejerne, når de får mere indflydelse, og at det dermed kunne være en fordel for udlejeren.
Det synes jeg faktisk er et perspektiv, som kunne passe ind i Venstres kram, og jeg kunne godt tænke mig at få Venstres ordførers bemærkning til det.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-05-03:
Til det vil jeg sige to ting.
For det første er det jo en meget subjektiv vurdering fra Socialdemokraternes ordfører at komme med, at mange lejere føler, at det er meget svært at få en sag igennem huslejenævnet.
Jeg kan med rette stå og påstå fra talerstolen, fordi det passer ind i min argumentation, at mange lejere fortæller mig, at det er meget nemt og meget billigt.
Det er så dog et faktum, at det er det, jeg hører.
Så vil jeg også angribe den anden del af den socialdemokratiske ordførers argumentation, nemlig det, at huslejenævnene ikke har kompetence til at afgøre disse sager, for det er nemlig ikke korrekt.
Det er nemlig sådan, at huslejenævnene kan afgøre sager, som f.eks. vedrører et for stort træk på et indbetalt depositum eller i øvrigt en tvist om, hvor meget der skal gøres – altså hvad der er renovering, hvad der er vedligeholdelse, og hvad der er istandsættelse.
I det hele taget synes jeg egentlig, at spørgsmålene fra Socialdemokraternes ordfører meget tydeligt viser, at det her bygger på subjektive vurderinger og ikke så meget på objektive fakta.
Lissa Mathiasen (S), 2005-05-03:
Jeg vil sådan set godt bede fru Inge-Lene Ebdrup om at svare på det spørgsmål, jeg stillede.
Mit spørgsmål gik i al sin enkelhed på, om man fra Venstres side var klar over, at mange lejere føler, at det er en meget stor belastning at skulle omkring huslejenævnet.
Men det lyder jo, som om fru Inge-Lene Ebdrup mener, at hvis der f.eks. er en tvist mellem en lejer, der skal fraflytte, og en udlejer, så kan huslejenævnet afgøre, om det er en rimelig regning.
Det kan huslejenævnet ikke.
Det kan de ikke tage stilling til.
Derfor spørger jeg bare, om man fra Venstres side ikke finder, at det ville være en lettelse for udlejer, men primært for lejer, ikke at skulle rejse de her sager i huslejenævnet osv.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-05-03:
Jeg må sige, at vi for det første lægger meget vægt på, at der er den aftalefrihed, der er nødvendig, for at man kan tilgodese alle de aspekter, der måtte være i et lejeforhold.
Der er jo, når man kigger ud over det danske boligmarked, meget stor forskel på de boliger, man kan leje, og derfor er der også meget stor forskel på, hvilke aftaler det er nødvendigt at indgå.
Når man så fra Folketingets side, som det her er foreslået, vil regulere alt, betyder det samtidig, at man kommer til at overregulere nogle steder og måske underregulere andre steder, hvor vi mener, at det er meget vigtigt med aftalefriheden.
Der er det netop, at vi har et – synes jeg – fantastisk system i huslejenævnene, hvor man meget billigt, for det er ikke afskåret for nogen at rejse en sag, og også uden den store juridiske kompetence kan få afgjort en sag.
Jeg synes egentlig, at det er lidt skræmmende, at man nu her så at sige vil sætte huslejenævnene ud af kraft ved at gennemregulere området mere, end det er i forvejen.
Især når det, man får ud af det, er, at man laver en meget mere kompliceret lovgivning, og at man for lejernes vedkommende vil vælte bureaukrati og større huslejer over på dem som følge af det her.
Så nej, jeg synes, det er meget vigtigt, at vi holder fast i den kompetence, huslejenævnene har, og at vi holder fast i måden at gennemføre en sag på, nemlig både billigt og nemt for så vel lejer som udlejer.
Lissa Mathiasen (S), 2005-05-03:
Jeg kan forstå, at Venstres ordfører på samme måde som ministeren hele tiden bruger henvisningen til huslejenævnene.
Så vil jeg godt spørge, om fru Inge-Lene Ebdrup er klar over, hvor mange sager der rent faktisk kører ved huslejenævnet.
Og er man fra Venstres side klar over, hvor belastende det er for lejerne?
Har man ikke gjort sig den overvejelse fra Venstres side om, at det godt kunne være, at det for lejeren – sådan set også for udlejeren – ville være en fordel, hvis man var fri for at skulle omkring huslejenævnet?
Det er jo ikke et udtryk for, at hverken Socialdemokraterne eller jeg mener, at huslejenævnene er dårlige, men at det er en belastning, som er unødvendig, hvis det er muligt at regulere systemet på en anden måde.
Ville det ikke være en overvejelse værd at tænke på, at det måske kunne lette tingene specielt for lejeren, men også for udlejeren?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-05-03:
Nu er det jo privilegeret at være ordfører, når man kommer kort efter en minister, der så grundigt har gennemgået de tre forslag, og derfor vil jeg heller ikke gå i detaljer.
Jeg vil dog nok sige det en smule skarpere, end ministeren gjorde.
Jeg synes, at disse forslag tilsammen generelt set er et slag i luften, i hvert fald for en stor dels vedkommende.
Når man samlet set kigger dem igennem, ser det jo fint ud, som ministeren sagde.
Umiddelbart virker det, som om man gør en masse for lejerne, men i sidste ende vil det her føre til øget bureaukrati og en langt mere kompliceret lovgivning, end vi har i dag, og, vil jeg ikke undlade at nævne, en lovgivning, som i øvrigt allerede i dag får mange skældud for at være alt for kompliceret og uigennemsigtig.
Vi vil opleve, at det her vil føre til en højere leje, som fremkommer ved, at udlejer jo økonomisk kan vælte det øgede bureaukrati, alt bøvlet, over på lejerne.
Det kunne man måske sige i sig selv ikke er nogen ulempe, hvis det, man gennemfører, så bare vil give langt større forbedringer for lejerne, end de har i dag.
Men det er netop ikke tilfældet med de forslag, vi står med her.
Det ser flot ud, men i virkeligheden er det jo kun forslag, som for en stor dels vedkommende allerede kan løses med den gældende lovgivning.
Jeg ser det her som et udtryk for en overregulering, og det, jeg måske nok synes er, kan man sige, værst, eller det, som er mindst kønt ved disse forsalg, er, at de er gennemsyret af en mangel på tillid til de afgørelser, som man nemt og billigt kan få i huslejenævnene.
Det er et udtryk for, at man fra Folketingets side ikke vil lade noget som helst være overladt til aftalefriheden mellem lejer og udlejer, man vil overregulere alt.
Oven i købet har man ikke tillid til de nævn, som er sat til at afsige domme i de tilfælde, hvor der er aftaler, der ikke bliver overholdt mellem to parter, her lejer og udlejer.
Jeg mener, at de her forslag i sidste ende vil vise sig at være effektløse i forhold til de store omkostninger, der er ved dem, ikke bare økonomisk og bureaukratisk, men også i forhold til, at man her forsøger at bilde lejerne ind, at man vil gøre en masse, som gør det bedre og nemmere at være lejer.
I sidste ende vil det vise sig, hvis man gennemførte de her forslag – det er for meget at sige bluffnummer – at de i hvert fald ikke giver lejerne de forbedringer, som man i første omgang har forsøgt at love dem.
Så samlet set kan Venstre ikke tilslutte sig forslagene.
Lissa Mathiasen (S), 2005-05-03:
Jeg vil godt prøve en gang til, for nu kan jeg forstå, at det er lejerne, der kommer til at skulle betale.
Så vil jeg godt spørge en gang til med hensyn til lejerne: Koster det lejeren noget at kunne få lov til selv at komme med et tilbud på, hvad det vil koste at få sat sin lejlighed i stand i forbindelse med fraflytning?
Den eneste, det kan komme til at koste noget, er udlejeren, hvis ikke vedkommende kan få lov til at tage en for høj pris, men der synes jeg, at man skulle glæde sig over, at turen omkring huslejenævnet kunne spares.
Jeg vil godt bede om ministerens kommentar til, hvad det kommer til at koste lejeren?