Jan Petersen (S), 2002-02-28:
Jeg synes, beskæftigelsesministeren afleverede en meget central besked, da han sagde, at det her efter Venstres opfattelse vel handler om en konflikt mellem individ og organisation, og i og med at man så kalder det organisation, så frigør man sig jo fra den principielle diskussion, der er gemt i individ i forhold til fællesskab.
Men jeg tror, at beskæftigelsesministeren har fat i noget meget centralt i det her: Skal ens individuelle muligheder bygge på den sikkerhed, et fællesskab giver, eller skal man overlade det til individet selv over for en stærkere part at søge at få noget, som den stærkere part selv kan se en interesse i at få gennemført? Sandheden er jo, når vi går ud i det virkelige liv, at der, hvor der er deltidsarbejde, er der også mulighed for, at arbejdsgiveren skalter og valter med netop den deltidsansattes vilkår.
Der er der så i et vist omfang tale om en beskyttelse af gældende overenskomst, og i det omfang den beskyttelse er til gunst for lønmodtagerens sikkerhed for, at han selv har indflydelse på sin arbejdstid, ja, så kommer regeringen her med et forslag, der suspenderer de fælles aftaler, som giver den enkelte sikkerhed.
Så begrunder man det med et teoretisk problem, man har stillet op, nemlig at det netop er de aftaler, der forhindrer den enkelte i at få, hvad han har brug for. Det er jo ikke korrekt, for vi har ikke fået skyggen af dokumentation for, at der er tale om, at nogen er blevet nægtet at få opfyldt et reelt behov.
Jo, vi fik et citat, og det vil jeg gerne have uddybet, nu tog jeg ikke bladet med herop.
Jeg vil gerne have uddybet, hvad der ligger bag den begrundelse, som den pågældende giver for, at der ikke er mulighed for at give de enkelte medarbejdere uden for funktionærområdet deltid.
Er det, fordi de er blevet nægtet det?
Altså vi bliver jo nødt til at have styr på, hvad det er, der er begrundelsen.
Der står jo i samme blad, at netop på Danfoss er der mulighed for det.
Er det samme overenskomst, de her virksomheder er omfattet af?
Hvad er det for en overenskomst, vi taler om?
Jeg skal varsle for beskæftigelsesministeren, at vi bliver nødt til at få styr på, hvad det er for et sagligt overenskomstmæssigt fundament, som dette her lovforslag bygger på.
Så er der nogle forhold i lovforslaget, som vi i en anden runde også kan få lejlighed til at søge at få belyst og i hvert fald give et varsel om, at det så er noget, der bliver interessant for udvalgsarbejdet.
I min ordførertale omtalte jeg, og jeg undersøgte det også lidt under debatten om Venstres ordførertale, at jeg kan se, at der er sket en ændring af ikrafttrædelsesdatoen fra den 1. april til den 31. marts.
Er der nogen aktuelle grunde til, at man ændrer den?
Hvad er den saglige begrundelse for at flytte den én dag?
Man må have en tanke med det.
Beskæftigelsesministeren beskæftiger sig ikke i sit svar med den tilsidesættelse, der sker af lokale aftaler, og den virkning, det har på en lang række enkeltvirksomheder.
Betyder det, at gældende aftaler ikke gælder herefter?
Så vil jeg endelig stille et nyt spørgsmål, og det anerkender jeg er et nyt tema - min tid er nemlig ved at udløbe, selv om det er en ordførerrunde, har jeg forstået - og det er hele spørgsmålet om forholdet til den internationale ret. Der er i lovforslaget redegjort for forholdet til EU-retten, men der er ikke redegjort for forholdet til ILO.
Det vil jeg gerne have at der sker en kortfattet beskrivelse af her, og der vil selvfølgelig blive efterspurgt en mere uddybende siden hen, men forholdet til ILO og de forpligtelser, vi har dér, vil jeg gerne have belyst i anden runde.