runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Hald Madsen (V), 2005-04-26:
L 155 er jo omfattende forstået på den måde, at der er flere forskellige ændringer, som er indbefattet.
Jeg vil begynde sådan lidt bagfra, fordi der er en mindre ændring i forbindelse med forsikringsformidling, og så er der et direktiv om overtagelsestilbud, altså at vi får nogle fælles rammer omkring overtagelsestilbuddet inden for EU.
Det er to forskellige ændringer, som er ganske udmærkede, men det, der får mig til at være begejstret for det her lovforslag nr. L 155 er det sidste punkt i min rækkefølge bagfra, nemlig det at skabe et alternativt marked. Der har jo været en utrolig stor diskussion, også hos tidligere regeringer, om, hvordan vi kan prøve at skabe et bedre fundament for mindre virksomheder, iværksættere, og også sikre, at dialogen og oplysningen mellem investorer og iværksættere og mellemstore virksomheder kan blive bedre; skabe et bedre fundament for, at det lykkes at skabe den nødvendige kapital for at udvikle de her virksomheder, som vi er så afhængige af.
Og der mener jeg virkelig, at det her lovforslag er banebrydende med hensyn til at skabe rammerne for alternative markedspladser.
Jeg ser med stor optimisme på, at man kan lave nogle markeder med unoterede aktier.
Det betyder, at virksomheder, som ikke tidligere havde et fundament, nu får en platform til at vise deres egen virksomhed, samtidig med at man sørger for lovgivningsmæssigt at sikre investorerne, så de har tillid til at foretage de her investeringer.
Det tror jeg faktisk kan få en opblomstring, som jeg ser på med meget stor optimisme.
Foruden de her sådan mere nødvendige ting om, at vi skal ratificere i forhold til EU med overtagelsestilbud, og i forhold til ændring af lov om forsikringsformidling, så synes jeg altså, at det her virkelig er banebrydende med hensyn til at skabe en alternativ markedsplads og ikke bare have det i ord, men sågar også i handling.
Colette L. Brix (DF), 2005-04-26:
Tak til Enhedslisten for at fremsætte forslaget.
Da Enhedslisten fremsatte beslutningsforslag nr. B 29 i 2003, stemte Dansk Folkeparti imod, fordi vi ønskede, at parterne skulle finde en løsning.
Derudover anførte vi, at forslaget var udtryk for indblanding i det private kapitalmarked på en måde, som vi ikke kunne være enige i, og vi opfordrede parterne til at finde en løsning.
Det har de nu gjort, der er indgået et bredt politisk forlig, og organisationerne er langt om længe blevet enige.
Derfor mener vi, at dette forslag er irrelevant, og Dansk Folkeparti vil derfor ikke støtte forslaget.
Jan Trøjborg (S), 2005-04-26:
Det kan godt være, der har været tidspunkter i min grønne ungdom, hvor jeg troede, at hvile i sig selv-princippet kunne bære alt i samfundet, men jeg må erkende, at jeg har lært og erfaret, at der skal et overskud til, for at man har mulighed for at investere i nyt og finansiere en ny udvikling.
Det er simpelt hen grundlaget for fremdriften i vores samfund.
Derfor ligger det nu bedst således, at de fleste forretninger ligger i en model, hvor der fungerer et godt reguleret marked, der tager hensyn til de sociale aspekter, men hvor der også er mulighed for at opsamle overskud.
Frank Aaen (EL), 2005-04-26:
Nu skal vi ikke begynde at lave for meget teknik her, men pengene passerer faktisk allerede i dag igennem Nationalbanken.
Skidt med det, men det er der, clearingen foregår.
Den store forskel, og den håber jeg da hr. Jan Trøjborg kan se, er, at når vi laver det i Nationalbanken, så er det efter hvile i sig selv-princippet.
Så må ingen kunne tjene på det, hvorimod man kan være helt sikker på, det tror jeg hr. Jan Trøjborg er enig i, at når det laves ovre i bankerne, så ville de ikke røre det med en ildtang, hvis ikke de tjente penge på det.
Hele slagsmålet drejer sig om, at bankerne ønsker at tjene nogle flere penge, og det kunne vi naturligvis undgå, hvis vi lod det ligge i Nationalbanken efter hvile i sig selv-princippet.
Jan Trøjborg (S), 2005-04-26:
Nej, jeg er ikke enig i, at alle transaktioner går igennem Nationalbanken.
Masser af transaktioner foregår mellem forretninger, kunder og banker og cleares i det omfattende clearingsystem, man har i selve dankortsystemet.
Derfor ville det også være meget kompliceret, og formentlig skulle der udføres nogle nationaliseringsøvelser, hvis man overhovedet skulle flytte hele systemet – men det er så en anden sag.
Imidlertid mener jeg ikke, at man kan påstå, at systemet ville blive billigere.
Hvis man skulle sikre et dankortsystem, der fungerer lige så godt som det, vi har i dag, og man skulle sikre et dankortsystem, der også løbende blev vedligeholdt og udviklet, tror jeg ikke, at man kunne gøre det billigere i Nationalbanken.
Pengene skulle findes under alle omstændigheder, og der er kun ét sted, de kan findes, og det er hos dem, der bruger dankortsystemet.
I dag er det således, at det er forretninger og banker, der betaler.
Frank Aaen (EL), 2005-04-26:
Nu passerer de her mange, mange millioner kroner, det drejer sig om, jo faktisk i forvejen igennem Nationalbanken, så det er ikke sådan, at det bare er noget helt nyt og anderledes.
Er hr. Jan Trøjborg ikke enig i, at forskellen i økonomisk forstand på den model, vi foreslår, og så den, som lige er blevet diskuteret, er på flere hundrede millioner kroner om året i gebyrer, der i den model, der lige er blevet diskuteret før, skal betales af forbrugerne og tilføres bankerne, hvorimod vi sikrer, at bankerne ikke får tilført noget overskud overhovedet på basis af dankortet?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-04-26:
Det er sikkert ingen overraskelse for hr. Frank Aaen, at vi i Det Konservative Folkeparti ikke kan støtte forslaget, slet ikke efter at vi netop har behandlet det, som jeg i min ordførertale for et øjeblik siden kaldte en god, afbalanceret løsning for dankortets fremtid.
Jeg ved ikke, hvor meget ideologi der er i det her for hr. Frank Aaen.
Det er svært at tilføje meget til det, de øvrige ordførere har sagt, men jeg ved ikke, om hr. Frank Aaen har tænkt på den infrastruktur, man har i dag, f.eks. på internettet med sikkerhed osv., som PBS driver, og som kører ganske fortræffeligt.
Jeg synes, der er utrolig mange aspekter i det, hvis man smadrer den infrastruktur, vi har opbygget i dag, og ændrer grundlæggende på det.
Jan Trøjborg (S), 2005-04-26:
Det illustrerer meget godt, at selv Enhedslisten må indrømme, at skulle det være tilfældet, er man nødt til at opkræve en omsætningsafgift for at finansiere driften af systemet.
Så uanset om et dankortsystem bliver placeret i Nationalbanken, eller som i dag bliver drevet af de kommercielle banker, så koster det det samme for forbrugerne.
Det følger af Socialdemokratiets tilslutning til dankortaftalen, at vi ikke kan støtte B 21.
Desforuden er det vigtigt for mig at få sagt, at man kan sige mange ting om dankortet, men man kan ikke bare sammenligne det med mønter og sedler som betalingsmiddel, fordi dankortet jo netop er et betalingsmiddel, som vi bruger på en måde, således at det er knyttet til forskellige former for konti og kreditkonti.
Det tror jeg langt de fleste forbrugere har stiftet bekendtskab med.
Der er tilsvarende garantier for modtageres betaling etc.
Derfor er der også gode, saglige grunde til, at vi ikke synes, vi skal gå ind på den her sådan tilsyneladende sympatiske idé.
Der er fornuftsbegrænsninger.
Det vil koste det samme at drive systemet i en Nationalbankmodel, som det gør i dag, og dernæst vil det være uhensigtsmæssigt i forhold til den almindelige drift af dansk pengevæsen.
Jens Hald Madsen (V), 2005-04-26:
For ikke at komme med gentagelser vil jeg bare sige, at det jo er fortræffeligt, at vi har fået indgået en aftale om et unikt system, som er et af verdens billigste, og derfor er der jo ikke nogen grund til, at Nationalbanken skal stå for det her dankort.
Så Venstre kan ikke støtte forslaget.
Frank Aaen (EL), 2005-04-26:
Det er jeg helt med på.
Men jeg synes jo alligevel, at det kunne være interessant at vide, f.eks. om ministeren mente, der var noget principielt til hinder for, at man gjorde det.
Så forstod jeg på det svar, jeg fik nu, at bortset fra, at man ikke synes, at Nationalbanken skal stå for det, så er der ikke noget teknisk eller andet til hinder for, at man kunne gennemføre det her forslag, kun at man politisk er imod det.
Vi mener, at det her forslag langtfra er godt, og når vi lige har haft en diskussion om L 154 og der er opbakning til den frivillige aftale, vi har indgået med parterne, så synes jeg, det er noget håbløst at begynde at diskutere en ny model.
Det overrasker selvfølgelig ikke, at ministeren ikke kan støtte forslaget, men det kunne jo være, at der var nogle i befolkningen, der var interesseret i at høre, hvorfor ministeren ikke kan støtte forslaget.
Hvad er det, der er galt med det her forslag?
Vi mener faktisk, at PBS håndterer denne her sag udmærket.
Der er konkurrence på området.
Det ville der ikke være, hvis Nationalbanken kørte det.
Samtidig skulle vi også til at ændre Nationalbankens måde at arbejde på, og det mener vi heller ikke vil være rimeligt.
Så føler vi faktisk også, at vi begynder at diskutere et forslag om nærmest at nationalisere et betalingsmiddel, som er ude i en konkurrence.
Det er der ingen tvivl om.
Aftalen løber til 2010, og så er der jo truffet aftale om, at halvdelen af udgifterne skal kunne betales.
Så vidt jeg erindrer, noterede Konkurrencestyrelsen i sine undersøgelser, at det i øjeblikket kostede ca. 600 mio. kr. om året at køre dankortsystemet, og de 125 mio. kr. udgør som bekendt ikke hele beløbet på nuværende tidspunkt.
Men det er sådan set ikke det, der er det afgørende.
Louise Frevert (DF), 2005-04-26:
Jeg synes, at det der er en mærkelig form for argumentation.
Det er altså et beslutningsforslag, og hvis ordføreren ikke er klar over det, vil det altså sige, at vi lovgiver her i Folketinget og i salen.
I det øjeblik man vedtager et sådant forslag her med et mål, som er 25 pct., er vi også med til at lovgive.
Herefter vil det altså være lovgivning, vi er ude i.
Det behøver ikke at stå direkte i selve beslutningsforslaget som f.eks. B 22 her.
Det er et beslutningsforslag, og det vil sige, at det, i det øjeblik man har vedtaget det her, også vil være lovgivning.
Jeg synes ikke, at det er særlig tilstedeligt, at ordføreren sidder og vrænger ad ordføreren heroppe på talerstolen.
Det vil jeg gerne påtale over for formanden.
Connie Hedegaard (KF), 2005-04-26:
Jeg skal sige tak for den venlige modtagelse af forslaget.
Det har allerede været gennemgået, hvad der er hovedformålet, nemlig netop at sikre, at der fortsat kan være en central koordinering af, hvordan kapaciteten på affaldsforbrændingsanlæggene udbygges, og at kapaciteten er baseret på de danske affaldsmængder til forbrænding.
Baggrunden er jo den, at der er sket en ændring, således at Energistyrelsen fra den 1. juli ikke længere har den koordinerende rolle, og for ikke at komme i et reguleringsmæssigt tomrum laver vi så denne administrativt-tekniske løsning.
Det skal jeg ikke gå meget detaljeret ind i, flere har allerede nævnt det.
Jeg skal blot sige til fru Pernille Blach Hansen, at jeg beklager, at høringsnotatet ikke var nået rettidigt frem.
Det ved jeg at alle vil bestræbe sig på ikke gentager sig.
Jeg forstår godt utilfredsheden.
Så skal jeg sige til fru Anne Grethe Holmsgaard på spørgsmålet omkring affaldsredegørelsen, at den vil regeringen fremsende til Folketinget til efteråret, og så vil vi få lejlighed til at diskutere alle de meget mere langsigtede og mere principielle ting i forbindelse med hele affaldsområdet.
Det her er en rent administrativ-teknisk regulering for at modvirke, at der opstår et tomrum pr. 1. juli.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-04-26:
Vi kan fra SF's side støtte forslaget.
Vi har læst det på den måde, at der i virkeligheden ikke er tale om nogen ændring af den hidtidige praksis, hvor man skal have godkendt sit affaldsfor brændingsanlæg, hvis det er nyt, eller hvis der er tale om en større udvidelse af det, sådan at man sikrer, at der er en overensstemmelse mellem affaldsmængden og eventuelt nybyggeri eller udvidelse af affaldsforbrændingsanlæg.
Vi synes selvfølgelig, det er fornuftigt, at vi ikke bare overlader det til kommunerne, som eventuelt sidder og bygger nyt eller udbygger uden at tage højde for, om de eventuelt tager forskud på de samme affaldsmængder.
Så har jeg et enkelt spørgsmål, for det fremgår jo både af lovforslaget og af høringssvarene, og vi vidste det også i forvejen, at der på et tidspunkt kommer en redegørelse om organiseringen af affaldssektoren og principperne for det.
Og der vil jeg egentlig gerne høre, hvornår ministeren har til hensigt at fremlægge den redegørelse, for den finder jeg jo er meget interessant og meget relevant for diskussionen.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-04-26:
Vi Konservative synes, det er et godt forslag, fordi vi undgår et reguleringsmæssigt tomrum fra den 1. juli 2005 som følge af, at vi fastholder den hidtidige procedure i Miljøstyrelsen, efter at det nu er kommunerne, der har myndighedsopgaven.
Der er altså ikke tale om en centralisering, men en fortsættelse af den hidtidige procedure på området, fordi vi undgår overkapacitet og fejlinvesteringer.
Med disse gode begrundelser kan vi støtte en national koordinering af affaldsforbrændingen, som det ligger i forslaget.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-04-26:
Som det fremgik af min ordførertale til det foregående punkt, er Det Radikale Venstre en varm støtte og fortaler for dankortet og er af den helt klare opfattelse, at dankortets administration er placeret på det rette sted – og det rette sted er ikke Nationalbanken.
Nationalisering er heldigvis et overstået utopia, som store dele af verden er blevet befriet for, et utopia, der tilsyneladende fortsat er en del af Enhedslistens verdensbillede.
Til hr. Frank Aaen kan jeg sige, at intet i denne verden er gratis, heller ikke hvis Nationalbanken skulle administrere dankortet, og helt klart og tydeligt kan jeg sige, at Det Radikale Venstre ikke vil støtte forslaget.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-04-26:
Allerede nu har der været sagt mange ting om den her lov, og vi vil selvfølgelig fra Dansk Folkepartis side også i det videre udvalgsarbejde kigge på, hvordan det hænger sammen med affaldsplanen og energiudnyttelsen.
Det mener vi skal hænge meget sammen her.
Men som overordnet bemærkning vil jeg da sige, at det er klart, at vi skal have en god begrundelse, en god styring af, hvornår det er, man etablerer de her affaldsanlæg.
Så vi hilser det velkomment fra Dansk Folkepartis side, at man ligesom har en god planlægning på det her område.
Vi ser positivt på det.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-04-26:
Som den tidligere ordfører har redegjort for, betyder det her forslag jo, at kommunerne ved etablering af nye affaldsforbrændingsanlæg eller udvidelse af de eksisterende skal have en godkendelse af affaldsgrundlaget fra miljøministeren, før anlægget kan godkendes.
Baggrunden er som sagt, at den hidtidige bekendtgørelse på grund af nogle påpegninger fra Rigsrevisionen er blevet tilbagetrukket eller bliver tilbagetrukket, så den nuværende paragraf forsvinder.
Vi ønsker, at der fortsat er koordination af forbrændingskapaciteten.
Vi ønsker også, at der skal være en sammenhæng mellem affaldsmængden og affaldsforbrændingskapaciteten.
Det synes vi der er sunde samfundsmæssige hensyn der taler for.
Vi ønsker også stadig væk, at der skal være en fornuftig kobling til energisiden, så man fastholder, at den producerede varme udnyttes bedst muligt.
Med det in mente er det helt klart, at vi går meget positivt ind i udvalgsbehandlingen, selv om jeg synes, der er et par småting, der nok skal spørges ind til undervejs.
F.eks. er det jo i nogle af høringssvarene påpeget, at i hvert fald nogle af høringsparterne mente, at den lovændring, vi behandler her, er et udtryk for en opstramning, hvor ministeriet i stedet har tilkendegivet, at der alene er tale om en videreførelse af den eksisterende praksis.
Det vil vi spørge lidt ind til.
Og så vil vi også interessere os lidt for ministerens bemyndigelser i det nuværende lovforslag.
Men som sagt går vi positivt ind i udvalgsbehandlingen, og jeg skal på vegne af Det Radikale Venstre meddele, at det gør de også.
Så vil jeg dog til sidst ikke undlade at bemærke, at jeg synes, det er utilfredsstillende, at høringssvar og høringsnotat er kommet for sent til Folketinget.
Jeg vil gerne bede om, at det er noget, man i ministeriet også er opmærksom på en anden gang, for det giver folketingsmedlemmerne en dårlig arbejdsproces.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-04-26:
Baggrunden for dette lovforslag er, at Energistyrelsen har ændret bekendtgørelse om varmeplanlægning og godkendelse af anlægsprojekter for kollektive varmeforsyningsanlæg.
Forslaget går konkret ud på, at Energistyrelsen nu ikke længere skal godkende nye affaldsanlæg eller udvidelser af anlæg.
Det har også været sådan, at Miljøstyrelsen tidligere har hjulpet Energistyrelsen med den opgave specielt med henblik på en vurdering af, om den nødvendige mængde affald var til stede.
Med lovforslaget indføres nemlig hjemmel i miljøbeskyttelsesloven, så kommunernes god kendelse af nye affaldsbehandlingsanlæg og udvidelse af eksisterende anlæg forudsætter miljøministerens godkendelse af, at det fornødne affaldsgrundlag er til stede.
Venstre støtter forslaget.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-04-26:
Vi vil også godt takke Enhedslisten for at have fremsat forslaget.
Nu skal vi bryde rækken af ens udtalelser, så jeg vil sige, at SF kan støtte forslaget.
Lidt i retning af, hvad jeg sagde under sidste punkt, betragter vi dankortet som et betalingsmiddel i lighed med mønter og sedler, og det betyder så også, at det ikke er det område, der skal tjenes penge på.
Vi anerkender markedskræfterne, men de skal altså styres, og de styres allerbedst af socialister.
Så får de lov at virke, og så får vi en god konkurrence.
Men lige præcis på det område her er det vores pengesystem, vi snakker om, og der er altså ingen grund til at tjene ekstra penge på det.
Frank Aaen (EL), 2005-04-26:
Det fungerede altså udmærket i mere end 20 år frem til udgangen af 2004, hvor det ulyksalige flertal her i Folketinget havde vedtaget, at nu kunne man pålægge et gebyr, som forbrugerne skulle betale.
Da det så brød sammen, opfandt man det her lovforslag, som altså indebærer, at man tager 125 mio. kr. fra almindelige borgere og fører direkte over i bankernes kasse.
Man har samtidig sagt, at fra 2010 er der åbnet for – og det håber jeg vi kan få bekræftet af ministeren – at man kan overføre op mod 400 mio. kr. fra butikkerne og borgerne til bankerne.
De tjener altså i forvejen ufatteligt.
De har tjent på hele udviklingen af dankortet.
Det har ikke været en udgift for dem, som de påstår.
Det har været en enorm fidus for bankerne, ligesom det har været det for samfundet i almindelighed, men de har tjent styrtende med penge på det.
Hvis man i dag læser dagbladet Børsen, så skriver de: Bankerne svømmer i penge.
Selv om der sendes store summer tilbage til aktionærerne, jeg mener, det er 11 mia. i år, der sendes tilbage til aktionærerne som overskud, holdes der stædigt fast i en kilometertyk fedtpolstring.
Så mange penge har bankerne i kassen.
De aner ikke, hvad de skal bruge dem til.
44 mia. i overskudskapital, hedder det i Børsen.
Det er ikke nogen nødlidende branche, vi har fat i.
Jeg synes, det er uhyrligt, at et bredt flertal i Folketinget vedtager, at denne branche, der i forvejen vælter sig i penge, som de tager på den ene og den anden måde fra os, lige med statens hjælp på sigt skal have yderligere næsten 400 mio. kr. om året.
Hvis man skal sige noget positivt om 50-øren, det er der ikke mange der har gjort, så er det da en positiv ting, at dér kunne forbrugerne, hver enkelt borger da se, at nu gik der penge op af lommen og direkte over i Danske Banks og Nordeas kasse.
Det var da til at få øje på.
Det var selvfølgelig også derfor, folk blev rasende.
Hvad er det, der sker med det her lovforslag?
Nu kan ingen se, hvordan pengene kommer, men det er jo ligesom det med lommeuld.
Det er lommeuld, som er kontant cash for bankerne.
Hvorfor skal det ikke kunne ses?
Det vil jeg gerne have at vide af ministeren.
Hvorfor indfører man et gebyr, som vi jo alle sammen ved at forbrugerne kommer til at betale, på en måde, så forbrugerne ikke kan se, hvor meget de betaler til bankerne?
Jeg synes, det er uhæderligt, at man skjuler dette sugerør, som bankerne har stukket ned i samfundskassen, at man har gjort det sugerør hemmeligt.
Det er da også en underlig ting.
Vi vender jo tilbage under næste forslag til, at selvfølgelig kunne man have bevaret dankortet på en anden måde.
Jeg vil bare sige, at det her forløb, hvor man på den måde hjælper en branche med at tømme lommerne på borgere og butikker i en størrelsesorden af flere hundrede millioner kroner om året, er ganske besynderligt og ganske usmageligt.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-04-26:
Jeg var da også en af dem, der oplevede dankortslagsmålet i valgkampen.
SF er ikke med i det forlig, der ligger bag.
Det var jo altså indførelse af chippen til dankortet, der var anledningen til at opkræve 50-øren, og det var vi imod i sin tid.
Vi betragter dankortet som det ny betalingsmiddel.
Vi har mønter, vi har sedler, og dankortet er gået ind som et almindeligt betalingsmiddel.
Derfor er det også rimeligt at betragte det som et almindeligt betalingsmiddel, og så skal det også fungere som et sådant.
Derfor er det selvfølgelig ikke rimeligt, at forbrugeren hver gang skal betale noget specielt for at bruge det.
Når man ser på, hvordan det videre fungerer ude i samfundet, så fungerer det også sådan, at bankerne har fået en stor fordel ved at få dankortet.
Butikkerne har fået en fordel ved at få dankortet.
Butikkernes fordel hænger sammen med, at de ikke har så mange penge, de skal passe på, at de ikke skal sørge for at have lige så mange byttepenge, og at de ikke skal lave de samme pengetransporter – en klar fordel.
Når det så skal ud og fungere i virkeligheden, skal det ikke diskriminere små butikker i forhold til store.
Det gør det her forslag.
Den lille butik skal have en ganske lille udgift, den store butik skal have en rigtig stor udgift.
Der skal virkelig være proportion i det, men det rammer det her forslag ikke.
Der er forsøgt tilstræbt noget, men det rammer det ikke.
Bankerne har scoret en fordel og skal så bære resten, men det skal altså have en anden balance, når det deles ud på butikkerne.
Det her fremmer centralisering, det gør det hårdt for små butikker, og når vi kigger frem efter 2010, så bliver det værre.
At SF ikke kan støtte forslaget skulle vist fremgå.
Jens Hald Madsen (V), 2005-04-26:
Jeg kan altså slet ikke se, at det er et gebyr.
Det, der her er tale om, er, at vi udvikler et dankort med en chip for at forøge sikkerheden også i forbindelse med transaktionen.
Det har en interesse for pengeinstitutterne.
Det har en interesse for detailhandelsleddet, og man kan så diskutere, hvorvidt forbrugeren skal involveres i det med direkte gebyr.
Jeg mener, at det abonnement er et udtryk for, at man tager sin del af udviklingen af et af verdens bedst udviklede og sikre systemer, som dankortet virkelig er.
Jeg kan ikke se, at betaling til udviklingsomkostninger og udvikling af et system kan betragtes som et gebyr.
Det vil jeg betragte som driftsomkostninger, rene og skære driftsomkostninger mellem parterne.
Frank Aaen (EL), 2005-04-26:
Nu er der her tale om at indføre gebyr på en ydelse, som indtil for nylig var gratis.
Hverken forbrugerne eller butikkerne skulle altså ud over nogle driftsomkostninger betale for at bruge dankortet.
Nu kommer staten altså så her og indfører et gebyr, som den pålægger butikkerne at betale til bankerne.
Nu ved jeg godt, at gebyret ikke tilfalder statskassen, men harmonerer det egentlig talt med skattestoppet, at man her altså pålægger små og store butikker et ekstra gebyr, som de altså ikke betalte før?
Jeg synes i hvert fald, det er yderst ejendommeligt, at man mener, at man sådan uden videre bare kan strø et gebyr ud over nogle butikker, et gebyr, som vi så efterfølgende ved bliver overvæltet på borgerne, nemlig dem, der køber i de pågældende butikker og dermed får dyrere varer.
Man kunne lige så godt have sat momsen op.