runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henriette Kjær (KF), 2003-04-01:
Først til fru Anne Baastrup: Jeg har også hørt de tal, som jeg synes var sørgelige, men også undret mig lidt over, hvordan de havde indsamlet dem, for vi forsøger at lave noget god statistik på det her område, men har svært ved det
, fordi man ikke vil bede om legitimation, når kvinderne henvender sig på krisecentrene.
Men jeg tror, det er Vestsjællands Amt, der har lavet den her undersøgelse.
Men det korte af det lange er, at jeg tror, det er fuldstændig rigtigt, at der bliver afvist kvinder ved krisecentrene.
Nu er vi jo selv ved at prøve at lave en landsdækkende undersøgelse i forhold til, hvordan det ser ud: Hvordan er behovet på det her område?
Der er jeg da meget parat til at følge op i forhold til at se, hvad der skal til, for at vi eventuelt kan afsætte flere midler, så der kommer flere kvindekrisecentre.
Nu skal vi jo også have formuleret en lov, som sætter nogle kvalitetskrav til krisecentrene, netop så vi undgår, at det hele bygger på - ja, for at sige det ligeud - en for uprofessionel indsats.
Der skal være noget kvalificeret personale og andre ting, som skal være i orden, når man skal drive et krisecenter.
Derfor afventer jeg selvfølgelig den undersøgelse, vi selv har sat i gang.
De rygter, som fru Anne Baastrup har hørt,
er jeg også interesseret i at høre og finde ud af, hvor valide oplysningerne er osv. Men det korte af det lange er, at jeg faktisk tager det her spørgsmål alvorligt og er indstillet på at følge op på det.
Mere kan jeg ikke sige, for nu skal vi så selvfølgelig have tallene.
Men det, jeg har hørt indtil nu, når vi har spurgt ude i amterne, er, at det kun er to - og kun to er for mange.
Man vil lukke krisecenteret i Randers i Århus Amt fra år 2004 og Ringsted Krisecenter, hvor man har flyttet pladserne til Korsør. Jeg har ikke hørt om flere, der vil skære ned, men vil igen understrege vigtigheden af, at emnet hele tiden er på dagsordenen, for det er jo også med til, at vores amtrådspolitikere kan være med til at gå lidt mere aktivt ind i den her debat og undgå de nedskæringer, der kan være tale om, for set i det store budget må man altså sige, at det her er småpenge.
Nogle gange kan jeg ikke helt forstå, at det kan være værd at lave de her besparelser, for det er jo en kæmpestor indsats, man laver rundtomkring.
Men det korte af det lange er, at jeg følger op.
Ja, nu nåede jeg så ikke at svare på flere spørgsmål.
Lene Garsdal (SF), 2003-04-01:
Ministeren nævnte sundhed som et af de områder, der skulle kigges på.
Der har jeg bemærket i redegørelsen, at et af initiativerne er, at man vil afdække sygdoms- og sundhedsområder, hvor henholdsvis kvinder og mænd skiller sig markant ud.
Nu har vi jo her de sidste dage i pressen set nogle alarmerende tal for kvinders brystkræft.
De stiger med 3-4 pct. om året, og brystkræft er nu absolut topscorer blandt kræfttyperne.
Så vil jeg gerne høre, om ministeren har nogle planer for nogle initiativer i den forbindelse for at sætte fokus på brystkræftområdet, så vi kan få tallet nedbragt.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-04-01:
Ministeren henviste til, at der er gode resultater på beskæftigelsesområdet, efter - citat fra hukommelsen - at Arbejdsmarkedsstyrelsen er begyndt på at tage køn i betragtning.
For mig lød det jo, som om det var noget, der lige var sket.
Der synes jeg altså, det er vigtigt at holde fast ved, at det her var noget, Arbejdsmarkedsstyrelsen begyndte på i begyndelsen af 1980'erne.
Det er virkelig et område, hvor der er tale om det meget lange og seje træk.
Jeg synes egentlig, det ville have klædt ministeren faktisk at sige det.
Det kan være, det ikke var hensigten, at det kom til at lyde, som om det var noget, der lige var sket.
Men det var de første ligestillingskonsulenter, vi overhovedet fik herhjemme.
Dem fik vi ude i AF-regionerne.
Og Arbejdsmarkedsstyrelsen har været meget kontinuerlig i sit arbejde lige siden.
Det gælder på mange områder.
Så vil jeg sige til ministeren: Nej, jeg nedgjorde ikke Elektricitetsrådet.
Jeg har formentlig mere at gøre med Elektricitetsrådet, end ministeren har, for jeg er jo energiordfører.
Det, jeg brugte det til, var til at relativere, at det er det eneste igangsatte initiativ inden for Økonomi- og Erhvervsministeriets område, når man går ind og tjekker på hjemmesiden, som ligger på ministerens egen hjemmeside.
Jeg synes mildt sagt, det er temmelig fattigt, når man har en mainstreamingstrategi, at man ikke engang har noget på Danmarks Statistik, altså datagrundlaget for hele vores indsats for ligestillingen.
Troels Lund Poulsen (V), 2003-04-01:
Først til hr. Bjarne Laustsen, der svinger sig op i et velkendt toneleje og igen er inde på at diskutere lønstatistik.
Jeg vil sige til hr. Bjarne Laustsen, at jeg synes, det er meget vigtigt, at hr. Bjarne Laustsen tager en god snak, og det ved jeg hr. Bjarne Laustsen kan
, med arbejdsmarkedets parter, LO, de lokale tillidsmænd, taler med dem om vigtigheden af, hvordan og hvorledes man på den lokale arbejdsplads gør en indsats for at sikre, at de personer, der laver det samme stykke arbejde, også får den samme løn. Det er ikke kun noget, man kan stå og gøre her fra Christiansborg, og jeg er helt overbevist om, at hr. Bjarne Laustsen vil tage det med i de drøftelser, han må formodes at have med LO.
Derudover spørger fru Elisabeth Arnold igen til den centrale barselfond og venter på en uenighed.
Der må jeg skuffe fru Elisabeth Arnold og sige, at det er Venstres klare holdning, den, som beskæftigelsesministeren har givet udtryk for i den seneste debat.
Jeg kan også sige til fru Elisabeth Arnold, at jeg har læst hele debatten, men det ændrer ikke på, at den holdning, der er givet til kende, er Venstres holdning, som jeg også sagde i mit første svar.
Så endelig til fru Lene Garsdal, der spørger om afsnittet omkring sundhed for kvinder og mænd, og det er jo ikke første gang, man har taget et afsnit med omkring sundhed for kvinder og mænd.
Lad mig minde om, at man jo tidligere i redegørelser om ligestilling også har set på aspektet omkring spiseforstyrrelser, vigtigheden af at gøre en indsats for unge med spiseforstyrrelser.
Derfor er det selvfølgelig også interessant at se på i en ligestillingspolitisk sammenhæng, om der også er ting, som gør, at kvinder og mænd er forskellige, og også ting, vi skal være opmærksomme på.
I den forbindelse synes jeg, det er vigtigt at understrege, at der også tidligere er blevet afsat penge gennem satspuljen til en indsats for unge med spiseforstyrrelser.
Bjarne Laustsen (S), 2003-04-01:
Vil det sige, at ordføreren fra Venstre i dag ikke ved, hvorfor man har afskaffet ligelønsstatistikken?
Det var rent faktisk det, jeg spurgte om.
Har Venstre ikke en politik på det her område?
Det er en faktuel kendsgerning, at der i hvert fald er en difference mellem mænds og kvinders løn i Danmark på 12 pct.
Nu når vi er enige om, at der ikke må være forskel i lønnen, så er det jo også vigtigt med dokumentationen.
Det er derfor, den tidligere regering lavede et forslag, der rent faktisk tvang arbejdsgiverne til at dokumentere, at de ikke underbetalte kvinderne, og med den lov i hånden kunne man så håndhæve ligelønsloven. Hr. Troels Lund Poulsen vil gerne tale om noget andet, og det kan vi også sagtens gøre.
Jeg brugte ordet kvindefjendsk, fordi jeg gerne vil have hr. Troels Lund Poulsen til at bekræfte, at 60 pct. af kvinderne i dette land fik godskrevet mindre end de indbetalte til den Særlige Pensionsopsparing.
En ting er altså, at kvinderne har været dårligt lønnede hele deres liv, men når man kommer frem til pensionsalderen, så synes Venstre også, det er rimeligt, at de skal have mindre ud af det end dem, der er højestlønnede hele livet igennem.
Det er derfor, jeg synes, man med rette kan sige, at partiet Venstre er kvindefjendsk, for 60 pct. af kvinderne får mindre ud af det den dag, de når frem til pensionsalderen.
Det er væsentlige spørgsmål, og vi må have et svar fra Venstres ordfører om, hvordan Venstre vil løse de problemer.
Jacob Buksti (S), 2003-04-01:
Ministeren kunne måske filosofere over, hvorfor det var nødvendigt at stille 117 spørgsmål.
Det kunne jo være, fordi det ikke er lykkedes os at få fyldestgørende svar på de spørgsmål, vi har stillet. Man kan se i de officielle papirer fra ministeriet - i svaret på spørgsmål nr. 112 - at man må beklage, at man har anvendt ordene, at det drejer sig om at positionere sig i de forhandlinger, der skal være.
Det er altså berettiget at sætte spørgsmålstegn ved, om de tal, de oplysninger, som er oplyst af ministeriet over for Folketinget, er korrekte, eller om de er et led i en forhandlingsproces.
Det forklarer jo noget.
Når vi spørger, hvorfor det kan være, det skal gå så hurtigt, er svaret: Jamen det nytter ikke noget, at vi udsætter det, for uanset hvilket tidspunkt vi kommer med det, bliver der bare ballade og modstand, så vi kan lige så godt gøre det nu.
Det er jo ikke en rimelig måde at behandle Folketinget på.
Forudsætningen for, at spørgsmål holder op, er da, at man får et svar.
Nu er de holdt op, men det er, fordi vi nu har opgivet at få svar.
Svend Erik Hovmand (V), 2003-04-01:
Når jeg ikke vil lade mig friste af de drilske bemærkninger, som Socialdemokratiet nu er endt på i denne sag, er det simpelt hen, fordi hr. Ole Stavad og hr. Buksti har stillet vel omkring 120 spørgsmål, så hvis der er noget, man er i tvivl om, kan man blot læse besvarelserne af dem.
Jeg tror faktisk, de giver svar på det meste.
Men lad mig så sige, at i den diskussion, vi har haft her, synes jeg, man fra Socialdemokratiets side helt har overset den argumentation, jeg har fremført adskillige gange, nemlig det retssikkerhedsmæssige element.
Ole Stavad (S), 2003-04-01:
Jeg noterer kun, at skatteministeren ikke havde behov for at gøre én eneste bemærkning til sine partifæller i kommunerne.
De og de fleste andre, der kender til sagen, mener, at forslaget først og fremmest har til formål at løse ministerens budgetproblem, og jeg kan notere mig og konstatere, at skatteministeren ikke har noget overbevisende at sige til sit forsvar.
Men det er nu ikke så overraskende, for hvis han havde det, var det nok blevet fremført under behandlingen i Folketingets Skatteudvalg.
Anders Samuelsen (RV), 2003-04-01:
Jeg vil godt takke for det tilsagn, som kom her til sidst fra ministeren, og jeg tager det som et udtryk for, at der vil blive fulgt nøje med i, om tingene faktisk også kommer til at udspille sig sådan i virkeligheden.
Ellers har vi sådan set bare et nyt problem, som vi skal have løst, i hvert fald i forbindelse med hele argumentationen om, hvorfor der skal være en lægmandsinstitution på området, så det takker jeg for.
Så skal jeg endnu en gang beklage, at koblingen til måske virkelig at skaffe nogle ekstra penge til huse ved at sætte ind over for de multinationale, lykkedes det mig ikke at få på plads i denne omgang, men jeg vil forfølge den på andre tidspunkter.
Svend Erik Hovmand (V), 2003-04-01:
For et års tid siden havde vi en diskussion her i Tinget om en forenkling på vurderingsområdet.
Ved den lejlighed havde vi også en drøftelse af spørgsmålet om den politiske repræsentation, og jeg tror, hr. Anders Samuelsen vil give mig ret i, at der blev fundet en fornuftig løsning med en rimelig bred repræsentation af det læge element, som det jo hedder i fagsproget.
Jeg håber meget, at det også vil ske, når det drejer sig om skatteankenævnene, og jeg føler mig ret overbevist om, at de politiske partier ude regionalt også vil være helt opmærksomme på den problemstilling, som hr. Samuelsen har rejst.
Jacob Buksti (S), 2003-04-01:
Det er korrekt, som ministeren siger, at Socialdemokratiet støtter disse bestræbelser.
Det sagde jeg også, og vi har sågar fremsat lovforslag om det.
Men jeg kunne godt tænke mig, hvis man kunne formå skatteministeren til at komme herop og svare på, hvorfor det kan være, at skatteministeren ikke bare har genfremsat L 58 fra den første folketingssamlinge 2001-02 - altså den tidligere skatteministers forslag - som netop skulle muliggøre effektivisering og sammenlægninger osv
Det fremgik klart af fremsættelsestalen, og jeg citerer: »Efter lovforslaget skal kommunerne frit kunne lade skatteankenævnet sekretariatsbetjene af ansatte i andre kommuner, men ikke af andre eksterne.«
Hvorfor har man ændret lige præcis den formulering?
Er det, fordi det er nøglen til, at man kan dutte hele rationaliseringsgevinsten over i staten?
Den gevinst, som lå i det socialdemokratiske forslag, kunne komme til udmøntning i kommunerne, så kommunerne kunne få bedre muligheder for at varetage de velfærdsmæssige opgaver, men nu henter man gevinsten ind i Skatteministeriet for at dække ministerens egne besparelser, og derfor er det ikke rimeligt at komme herop og sige, at det handler om, at vi ikke går ind for selve formålet med forslaget.
Det har vi hele tiden sagt, og i øvrigt må man gå ud fra, at i sin tid dækkede L 58 også Det Radikale Venstres mening.
Ole Stavad (S), 2003-04-01:
Jeg vil godt sige til skatteministeren, at jeg synes, hr. Anders Samuelsen gav skatteministeren en ualmindelig flot chance for at rense sig for de beskyldninger, der har været fremført med stor vægt under udvalgsarbejdet - ikke mindst af skatteministerens egne partifæller fra Kommunernes Landsforening og fra skatteankenævnets side - om, at det her er tyveri ved højlys dag, gement og usminket, og at den eneste grund til, at det her forslag overhovedet er bragt i salen til vedtagelse, er, at ministeren mangler et beløb på sin finanslov for, at han kan få den til at gå op.
Derfor går han så ud for at lukke det hul og stjæler pengene fra kommunerne.
Hvis nu skatteministeren fulgte hr. Anders Samuelsens forslag og i stedet for brugte pengene til en indsats på områder, som et enigt Folketing mener der er et behov på, så ville han dementere de beskyldninger fra sine egne partifæller.
Og jeg vil sige: Vi andre har en mistanke om, at de har ret, der er så stærkt bestyrket af udvalgsarbejdet, at jeg synes, ministeren har behov for at rense sig.
Svend Erik Hovmand (V), 2003-04-01:
Jeg vil gerne benytte denne lejlighed til at rette en tak til repræsentanter for Det Radikale Venstre, Kristeligt Folkeparti, Dansk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti og Venstre, altså et meget, meget stort flertal i dette Ting, tak for tilslutningen til dette forslag.
Sagen har jo i virkeligheden sin oprindelse helt tilbage fra før folketingsvalget i 2001, hvor der lå et socialdemokratisk forslag, som pegede på mulighederne for at lette samarbejdet på tværs af kommunegrænserne i spørgsmål, som vi her diskuterer.
Det er en holdning, som dækker bredt her i Folketinget, og derfor er det selvfølgelig beklageligt, at Socialdemokratiet sammen med venstrefløjen ikke kunne stemme for, da det kom til stykket.
Jeg vil gerne sige til de bemærkninger, som hr. Anders
Samuelsen kom med, at hr. Anders Samuelsen jo faktisk er en af pionererne på området her, en af dem, som meget tidligt meldte ud og sagde, at der er behov for forenklinger, rationaliseringer, styrkelse af retssikkerheden osv.
Jeg vil også gerne her bekræfte, at spørgsmålet omkring fristerne er et spørgsmål, som regeringen har taget op og fremsat forslag om.
Spørgsmål om økonomien har vi jo tidligere været inde på, det skal jeg sådan set ikke uddybe yderligere.
Det følger jo det finanslovforslag, som er, og det, som vil komme, og de finanslovbeslutninger, som vil blive truffet i fremtiden.
Men der er ingen tvivl om, at det, som vi her står over for, er en efter min opfattelse meget, meget vigtig retssikerhedsmæssig beslutning.
Altså dette at den, du klager over, ikke også er den, der skal behandle din klage, for nu at sige det meget enkelt.
Det er et meget vigtigt princip, synes jeg, som bliver knæsat med det her lovforslag.
Jeg kender godt alle detaljerne, at det efter skattestyrelsesloven jo ikke må være den samme person, og der er også nogle kommuner, som bruger nabokommuner osv.
Men her laver vi altså et rent snit, sådan at det sekretariat, der beskæftiger sig med din klage, hvis du er utilfreds med behandlingen i din kommune, er et andet, end det, som har behandlet din selvangivelse.
Så alt i alt vil jeg bare afslutningsvis sige, at jeg synes, vi har haft en meget grundig, meget fyldig udvalgsbehandling.
Den har også taget ganske lang tid, og derfor er jeg glad for, at vi nu har afsluttet arbejdet med en så stor tilslutning fra Folketingets partier.
Anders Samuelsen (RV), 2003-04-01:
Da jeg ikke kunne være til stede under førstebehandlingen, skal jeg redegøre for Det Radikale Venstres indstilling her under andenbehandlingen.
Vi har fra Det Radikale Venstres side allerede inden valget påpeget, at det var muligt at ændre på strukturen på det her område.
Med det her forslag lægges der op til at styrke og effektivisere klagesagsbehandlingen på ligningsområdet med forslag om at forbedre kommunernes muligheder for at etablere fælles skatteankenævn, og det forslag mener vi i Det Radikale Venstre er et udmærket forslag.
Folketingsgruppen har diskuteret sagen flere gange, og folketingsgruppen er enig om, at det her forslag kan vi støtte. I første omgang, da vi foreslog, at man skulle ændre på strukturen, koblede vi det op på, at man så samtidig skulle sikre, at borgerne i forbindelse med retssager, som de vandt over det offentlige på skatteområdet, skulle have en større støtte fra det offentlige i forbindelse med de udgifter, de havde i den forbindelse.
Regeringen er siden hen kommet med et forslag, som er blevet vedtaget, dog uden Det Radikale Venstres stemmer, fordi det ikke lå helt op ad det, som vi havde forestillet os, det løste ikke helt problemstillingen.
Men alligevel var det dog, kan man sige, et skridt, som var i retning af det, vi havde peget på.
Derudover havde vi koblet det op på, at man skulle se på fristerne i forhold til myndighedernes mulighed for at tage sager op.
Og det har jeg også forstået at der er et udspil på vej fra regeringen om.
Så derfor kan man sige, at alle de tre ting, som vi er gået efter, er på vej til at blive virkelighed.
Det Radikale Venstre er derfor positiv over for lovforslaget.
Som vi ser det, skal det sikre en større specialisering og kompetence i skatteligningen og skatteankesystemet, og Det Radikale Venstre er samtidig tilfreds med - og det er vigtigt at understrege - at den kompetence, som allerede findes i kommunernes skatteankenævnssekretariater, ikke går tabt, idet kommunerne har en mulighed for at byde på sekretariatsbetjeningen.
Til sidst har jeg kun en enkelt bemærkning og en enkelt kobling, som vi har forfulgt i samtaler med skatteministeren, nemlig spørgsmålet om, hvad man kunne bruge besparelsen til.
Vi vil gerne bede ministeren om her at redegøre for, hvordan ministeren ser på at sige, at det, vi finder af penge, som vi vil spare på det her område, bruger vi så til at sætte ind med en ekstraordinær indsats i forhold til de problemer, der er omkring de multinationale selskaber, sådan at man måske kunne finde frem til et meget, meget større besparelsesbeløb på den måde, et beløb, som man så eventuelt kunne lade indgå i forhandlinger om at få sat skatten ned på arbejde, så pengene i den sidste ende ender ude hos borgerne.
Jeg vil meget gerne høre ministerens kommentarer til en sådan kobling.
Jacob Buksti (S), 2003-04-01:
Hvis Venstres ordfører ville have ulejlighed med det, kunne Venstres ordfører jo bare se på L 58 fra 2001, som blev fremsat af den tidligere regering, og hvis Venstres ordfører ikke vil være ulejliget med at læse hele forslaget, kan Venstres ordfører jo nøjes med at læse fremsættelsestalen.
Heraf fremgår det direkte, at Socialdemokratiet lægger op til, at der kan ske alle mulige former for sekretariatsmæssigt samarbejde, hvor man kan lade skatteankenævnene sekretariatsbetjene af ansatte i andre kommuner, men der står helt klart: ikke af andre eksterne.
Og det er jo præcis det, der er humlen her, for i kraft af, at man lader skatteankenævnene betjene af staten, hvorefter man udliciterer til kommunerne, så overfører man via DUT-reglerne den besparelse, som man ellers kunne have brugt i kommunerne på over 60 mio. kr.; den overføres fra kommunerne til staten.
Og det fremgår også af regeringens eget finanslovforslag, at det er skatteministeren, der er blevet pålagt at spare det her, og det gør man på denne her måde; keine hexerei, det går lige op, og det er det, der er vores væsentligste indvending.
Peter Christensen (V), 2003-04-01:
Vi har igennem udvalgsarbejdet drøftet de økonomiske spørgsmål, og der er blevet stillet mange, mange spørgsmål.
Svarene viser jo, at der er en uenighed, så der når vi ikke meget længere.
Men jeg havde alligevel håbet at kunne få nogle tilkendegivelser om, hvilke dele af lovforslaget Socialdemokratiet finder er i god takt med, hvad Socialdemokratiet selv tidligere foreslog i lovforslag nr. L 58.
Jeg havde håbet, at vi havde fået nogle klare tilkendegivelser om, hvad det egentlig er i lovforslaget, som er udmærket, og som Socialdemokratiet finder er en god udvikling på det retssikkerhedsmæssige område.
Det har vi ingen tilkendegivelser fået om, andet end at det økonomiske gør, at man ikke vil drøfte det videre.
Jeg havde håbet, at vi havde fået nogle lidt klarere svar på det område her i dag.
Jacob Buksti (S), 2003-04-01:
... så hellere få ændringen gennemført med det samme.
« Jamen det er da mageløst. Men sagen er, at når regeringen på den måde tager pengene fra det, der kan rationaliseres i kommunerne, forringes kommunernes muligheder for afgørende at levere en ordentlig velfærdsservice over for borgerne, ikke mindst i forhold til børnene, de svage og de ældre.
Socialdemokratiet har på intet tidspunkt afvist behovet for at drøfte ændringer af skatteankenævnene, ja, vi tilbød ministeren, allerede inden det aktuelle lovforslag blev fremsat, at forhandle om skatteankenævnenes fremtidige indretning, under den forudsætning at det ikke handlede om kortsigtede besparelser i kommunerne, der skulle betale for ministerens aktuelle budgetproblem, og at det ikke måtte foregribe Strukturkommissionens arbejde.
Men da hensigten med forslaget åbenbart er kortsigtede besparelser på bekostning af langsigtede og holdbare løsninger, blev tilbuddet desværre afvist.
Socialdemokratiet må på denne baggrund endnu en gang på det kraftigste advare mod lovforslagets gennemførelse, men da det ligesom alt andet ingen effekt har, må vi håbe, at man snart ude omkring begynder åbent at tage afstand fra det himmelråbende politiske hykleri, der er tale om.
Det handler ikke om effektivisering og retssikkerhed, det handler alene om at tørre statslige besparelser af på kommunerne.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-04-01:
Når jeg stiller et spørgsmål til Venstres ligestillingsordfører, forventer jeg altså ikke et eller andet automatsvar a la det, at det er arbejdsmarkedets parter, der skal sørge for en central barselfond.
Og de små virksomheder er jo Venstres store interesse; sådan har vi da forstået det.
Men jeg vil gerne høre hr. Troels Lund Poulsens oprigtige mening om en central barselfond, for det ville jo være interessant at høre, hvor uenige regeringspartierne er.
Jeg ved, at ligestillingsministeren, som jo er forfatter til denne her redegørelse, er en varm fortaler for en central barselfond, netop fordi det er fuldstændig klart, at den nuværende barselordning stiller kvinderne ringe både i store og små virksomheder: altid bagerst i køen.