runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian H. Hansen (DF), 2001-01-30:
Ja, så skal jeg med mit jyske sind se, om jeg også kan dæmpe begejstringen, for i Dansk Folkeparti er vi jo selvfølgelig som medforslagsstillere begejstrede over det her forslag, for vi er af den opfattelse, at en sammenlægning af AMU-centrene og erhvervsskolerne til et enstrenget system ville være en styrke, som også vil føre til øget effektivitet i voksen- og efteruddannelsen frem for i dag, hvor flere myndigheder har ansvaret for dele af voksen- og efteruddannelsessektoren.
AMU-centrene og erhvervsskolerne arbejder i dag ofte med de samme opgaver, som indebærer, at der begge steder skal være lærere med de samme kompetencer, at der bliver investeret i det samme udstyr.
Det giver i mange tilfælde en form for dobbelt administration, og vi mener egentlig i Dansk Folkeparti, at en af de vigtigste pinde i det her forslag er at få ændret lidt på det, altså at en sammenlægning også vil give en administrativ besparelse, idet vi jo godt ved, at to administrative systemer inden for undervisning kan samles i ét, og at det selvfølgelig vil give en besparelse.
Man kan jo sammenligne det med, at hvis vi nedlægger amterne, jamen så får vi også noget administration væk dér, og det kan også i sig selv give nogle besparelser.
Dansk Folkeparti mener altså, at vi som medforslagsstillere er med til at skabe nogle bedre rammer, også for de små virksomheder, som jo også er beskrevet i beslutningsforslaget.
Vi mener, at de små virksomheder ikke i alle tilfælde har de nødvendige muligheder for at få nytte af det system, som vi har i dag.
Med disse ord selvfølgelig også min opbakning til mange af de bemærkninger, der står i beslutningsforslaget, og som ordføreren for forslagsstillerne fremfører senere, kan vi tilslutte os det her beslutningsforslag.
Så har jeg lovet også denne gang at sige, at hr. Tom Behnke fra Frihed 2000 ikke kan være til stede i salen, men at hr. Tom Behnke som medforslagsstiller og Frihed 2000 selvfølgelig også støtter det her forslag.
Susanne Clemensen (CD), 2001-01-30:
Jeg må jo starte med at medgive, at vi i CD faktisk har
stor sympati for forslaget.
Vi mener faktisk, at det er en god idé at sammenlægge AMU-centre og erhvervsskoler i et enstrenget system for at øge overskueligheden og effektiviteten i denne her del af voksen- og efteruddannelsessystemet, sådan som forslagsstillerne ønsker, og det har vi jo bl.a. også lagt op til nu i forbindelse med videre- og efteruddannelsesreformen for voksne.
Så jeg forstår ikke helt de forligspartier, der har meget travlt med at markere, at der er en meget stor forskel på det, der foregår på AMU-centre, og det, der så foregår på erhvervsskolerne.
Vi mener heller ikke, at alting nødvendigvis er, som det bør være, f.eks. når det gælder spørgsmålet om overkapacitet, men spørgsmålet er, om vi ikke i første omgang skal forsøge med frivillighed og forsøge at få de økonomiske barrierer, der hidtil har været for sammenlægninger, fjernet.
Det mener vi i hvert fald.
Det er vi parat til at prøve af som et forligsparti, der naturligvis står bag videre- og efteruddannelsesreformen for voksne, og deraf fremgår det jo bl.a., at der netop skal arbejdes for at nedbryde de her uhensigtsmæssige barrierer for sammenlægninger på frivillig basis. Vi kan jo også konstatere, at det rent faktisk er det, der heldigvis foregår en hel del steder, og at de nye udbudsregler på AMU-området også betyder, at mange AMU-skoler faktisk nu har lagt sig sammen i centre, og på den måde er vi
allerede nu nået et langt stykke ad vejen med at øge effektiviteten i videre- og efteruddannelsessystemet for voksne.
Med de her ord vil jeg slutte og konstatere, at vi mener, at vi bør prøve det af i første omgang, og uanset hvor meget sympati vi principielt kan have for beslutningsforslaget, kan vi altså derfor ikke støtte det.
Henrik Svane (RV), 2001-01-30:
I sidste uge var jeg oppe at holde en tale fra Folketingets talerstol, hvor formanden sad i formandsstolen, og lige da jeg drejede rundt, hviskede han til mig: Er dette din
svanesang?
Den kommer nu, og derfor har jeg taget encyklopædien med op til talerstolen, hvor jeg godt lige vil citere fra »Den danske encyklopædi«: »Sangsvanens skrig, som i gammel tid fejlagtigt blev opfattet som sangen fra en døende svane.
Heraf er svanens sang siden hen i antikken kommet til at betyde en digters sidste arbejder eller i almindelighed et menneskes sidste gerning inden for et bestemt virke.
« Han er klog, vores formand.
Det er min sidste tale, og den er kedelig.
Nærværende beslutningsforslag opfordrer regeringen til snarest at sikre sammenlægning af AMU-centre og erhvervsskoler til et enstrenget system for at øge overskueligheden i denne del af voksen- og efteruddannelsessystemet.
Det er Det Radikale Venstres opfattelse, at den store VEU-reform, vi vedtog sidste år i sidste samling, samt det opfølgningsarbejde, der er sat i gang, imødekommer det behov for overskuelighed, som forslagsstillerne efterlyser.
I Det Radikale Venstre er vi klart af den opfattelse, at reformen, når den er fuldt implementeret, vil smidiggøre samarbejdet mellem de to typer institutioner, og finder derfor ikke, at der er behov for yderligere ændringer på nuværende tidspunkt.
Lad mig så til allersidst sige, at jeg kom ind i denne stedfortræderordning, af hr. Henning Grove benævnt som den radikale hjemmeservicerordning, og vil her ved min sidste gerning fra Tingets talerstol sige tak for kampen, tak for fighten, tak for glæden og så slutte med den gamle spillemands replik i Johannes V. Jensens roman »Kongens Fald«: Fowal og Tak, bette I! A ga Jer, hvad a kunne gi.
Og tøt I et om Musiken, Da war'et Skaade - for no gik'en.
Søren Kolstrup (EL), 2001-01-30:
Ja, det er lige med at finde mælet.
Det forslag, vi har til debat, nr. B 75, må jeg straks sige at det kan Enhedslisten ikke støtte.
Vi må stemme imod det.
AMU henvender sig til én målgruppe.
Erhvervsskolerne henvender sig til en anden målgruppe.
Netop derfor er der behov for en særlig efteruddannelseskultur, en særlig ungdomskultur, som tjener de to målgrupper til bedste.
Tove Videbæk (KRF), 2001-01-30:
Jeg skal meddele på det her sene tidspunkt af dagen, at Kristeligt Folkeparti kan støtte beslutningsforslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2001-01-30:
Nu er der jo mange europæiske lande, jf. svar fra undervisningsministeren på spørgsmål, vi tidligere har stillet om emnet, som ikke tilbyder modersmålsundervisning, og som selv føler, at de lever op til forskellige FN-konventioner og for øvrigt også EF-Traktaten.
Det, jeg godt vil bede hr. Carsten Hansen om, er bare et ja eller nej til, om den socialdemokratiske folketingsgruppe så støtter, at der skal tilbydes obligatorisk modersmålsundervisning jf. de regler, der er i dag.
Støtter man det, eller støtter man det ikke?
Skal der tilbydes obligatorisk modersmålsundervisning?
Søren Kolstrup (EL), 2001-01-30:
Pædagogisk grundlag?
Jeg tror, at man skal skelne meget skarpt mellem den offentlige skole og så den del af det offentlige rum, der er lagt ud som mere selvejende institutioner.
Det er ikke en fastfrosset størrelse.
Selvfølgelig kan man godt vælge at sige: Nu er vi nået frem
til den og den konklusion.
Det kan man da godt lægge ud og sige: Jamen her i år X vedtog vi det og det.
Men det er da heldigvis sådan, at offentlige skoler har ændret deres beslutninger løbende.
Man kan blot prøve at forestille sig, hvad der er sket.
Det gælder med de gymnasiale uddannelser, det gælder med folkeskolerne, hvor den offentlige skole hele tiden er til løbende debat.
Det kan ikke være anderledes. Og netop derfor - jamen det er ikke den del af det, jeg specielt har noget imod.
Den kan da godt ligge på en hjemmeside, men jeg vil aldrig have et engagement omkring det.
Jeg vil aldrig finde det specielt relevant at lægge ud.
Og endelig omkring fag: Ja, der er vi ved et område, hvor det absolut kan være relevant.
Ja, dér er der i hvert fald ét afgrænset område, hvor Enhedslisten mener, at det er ganske uskadeligt, men i øvrigt også forholdsvis ligegyldigt.
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-01-30:
Undskyld, hr. formand.
Hvis åbenheden ikke er til stede, så har potentielle studerende ikke mulighed for at kunne vælge, for at kunne finde ud af, hvor de skal engagere sig.
Så derfor synes jeg da også, at det er væsentligt, at åbenheden vender udad, at den ikke bare vender indad på institutionen.
Kan hr. Kolstrup ikke give mig ret i det?
Med hr. Kolstrups seneste bemærkninger fik jeg da i hvert fald et indtryk af, at det var hr. Kolstrup, der fik blandet
tingene sammen.
Jeg spurgte alene om værdigrundlag, pædagogisk udgangspunkt, fag, læseplaner.
Jeg nævnte på intet tidspunkt karaktergennemsnit, for det er jeg klar over, at hr. Kolstrup ikke mener hører med til åbenhedsdelen.
Men hører de øvrige dele ikke netop med til åbenheden, for at man kan sikre et demokrati, og faktisk også, at man kan sikre et demokrati derhen, at potentielle studerende kan få et overblik over, hvor de kan gå ind og påvirke?
Hvor er det, de faktisk kan gå ind og flytte nogle ting?
Hvis du ikke har åbenheden, hvis du ikke som potentiel studerende....
Brian Mikkelsen (KF), 2001-01-30:
Jeg gentager gerne for hr. Thomas Adelskov, hvad jeg har sagt heroppefra tre gange nu, nemlig at offentliggørelse af karaktergennemsnittet jo er et element, en del af det beslutningsgrundlag, man kan have som forældre og som elev, og det, at en skole har et højt karaktergennemsnit, kan betyde, at man som forældre vil søge hen mod den skole.
Det må man jo afgøre med sig selv og sammenholde med de andre værdier, som den skole sender signaler ud om.
Hvad for nogle værdier tillægger man skolen?
Hvad lægger man vægt på?
I mit eget personlige valg som forælder vil jeg tillægge det en vis form for værdi, ja, men det har noget at gøre med, at jeg med mit værdigrundlag mener, at det er derfor, man har karakterer.
Det er også til hr. Henrik Svane.
Det kan godt være, at Det Radikale Venstre, det ved jeg egentlig ikke, ikke går ind for karakterer - det gør i hvert fald partier til venstre for hr. Henrik Svane jo ikke - men jeg opfatter karakterer som gode evalueringsinstrumenter, som gode pejlemærker, som gode værktøjer til at se på, hvor langt man er kommet, og hvor man er henne.
Der kan være tilfældigheder i det, det har jeg ikke været udsat for, men det er statistisk set et rimelig godt sammenligningsgrundlag for, hvor skolen står.
Derfor ville jeg personlig betragte det som et vigtigt parameter for valg af skole til mine børn, for selvfølgelig betyder det noget, hvad man lærer i skolen, og det afspejler karaktererne jo så i sidste ende, og på den måde hænger det hele så sammen.
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-01-30:
Den sætning, der får mig til at stille spørgsmål til hr. Aage Frandsen, var, hvorvidt karakterer i folkeskolen overhovedet er noget værd. Vil hr. Aage Frandsen ikke give mig ret i, at hvis der er en folkeskole, hvor man i 9. klasse i dansk gennem flere år er landet på karaktergennemsnit, som ligger i den høje ende af skalaen, og man på en anden folkeskole, nabofolkeskolen, er landet på karaktergennemsnit, som ligger i den meget lave ende af skalaen, og det vil sige, at vi
altså taler om, hvorvidt vi ligger på 10 og på 6 eller sådan noget lignende, kan det have en vis signalværdi over for begge folkeskoler, så de ser på, hvad det er, der gør, at den ene ligger i den ene ende, og den anden ligger i den anden ende?
Kunne det ikke gøre, at man på den enkelte folkeskole så ville begynde at vurdere, at overveje, at det kunne være, pædagogikken på den ene folkeskole faktisk var bedre end pædagogikken på den anden, og at det ikke kun hang sammen med, hvad det var for nogle børn, der gik i de pågældende skoler, og at skolen derved faktisk fik et redskab til at kunne udvikle sig internt?
Aage Frandsen (SF), 2001-01-30:
Hvis jeg var lærer på en skole, som havde et karaktergennemsnit på 6 år efter år, tror jeg nok, jeg kunne finde ud af, at der var noget galt, uanset om der var offentliggjort tal fra en række andre skoler.
Jeg vil også sige, at hvis jeg som underviser og som lærer konstaterer, at jeg selv med min egen undervisning præsterer gennemsnitstal år for år på 6, så tror jeg også godt, jeg selv kan finde ud af, at der er noget galt, og det behøver man ikke offentliggøre. Hvis man opdager på en skole, at man altså ligger på 6, ved man godt, at man ligger i underkanten; hvis ikke man ved, det er i underkanten, har man endnu større problemer.
Derfor behøver man ikke have alle de her offentliggørelser.
Jeg forstod det også sådan, at det ikke var af hensyn til skolen i forhold til en anden skole, men at det var af hensyn til forældrene, at man skulle have oplysningerne, for skolerne ved jo godt, at et 9-tal et sted ser ret pænt ud, og de har på fornemmelsen, at der nok er nogle, der ligger under, og de, der ligger på 6, ved udmærket godt, at der må være nogle, der ligger over.
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-01-30:
Mener hr. Aage Frandsen ikke, at de forældre, der har børn i den klasse, hvor gennemsnittet eksempelvis ligger lavt, burde have lov til at vide, at den pågældende klasse faktisk ikke ligger på, man kan sige, det niveau, som man kunne forvente for det pågældende klassetrin?
Aage Frandsen (SF), 2001-01-30:
Jamen hvis det er elever, der aktuelt går i en sådan klasse, har de jo ikke megen glæde af en senere offentliggørelse af regnskaber over karakteren.
Det, jeg forstod med offentliggørelse af karakter, var, at det er af hensyn til dem, der skal vælge en skole i fremtiden, så de ved, hvad karakteren er.
Der siger vi bare, at karakteren siger utrolig lidt, men at der er nogle, der tror, at et tal er mere eksakt end andet.
Det, der er problemet i det, er, at der er hundrede andre ting, som efter min opfattelse også er vigtigere, end om man tilfældigvis har 8,3 eller 8,2 i f.eks. dansk i 9. klasse.
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-01-30:
Jeg vil give hr. Aage Frandsen fuldstændig ret i, at det ikke er karaktergennemsnittet, der synliggør, hvorvidt kvaliteten af en skole er god eller dårlig, men det er en medvirkende faktor.
Så kombinationen af karaktergennemsnittet og de øvrige forslag, vi har stillet i beslutningsforslaget, mener vi faktisk kan være med til at give det samlede billede, give den samlede pakke med hensyn til, hvad den pågældende skole indeholder.
For mit vedkommende synes jeg da, det er væsentligt, hvis jeg som forælder havde mulighed for at kunne se: Hvordan ligger mine børns klasse, på hvilket niveau ligger mine børns klasse?
Ikke nødvendigvis med henblik på at vælge skole
, fordi det for mit vedkommende ikke ville være karaktergennemsnittet, der var udslagsgivende for, hvilken skole jeg skulle vælge, men i høj grad for, at jeg som forælder løbende kunne følge med i, hvordan det stod til på skolen - ikke bare ved offentliggørelse af karakterer, men selvfølgelig også ved offentliggørelse af værdigrundlag, pædagogikker og andet.
Christian H. Hansen (DF), 2001-01-30:
Jeg kan naturligvis starte med at sige, at som medforslagsstiller kan Dansk Folkeparti støtte dette forslag.
Gennemsigtighed og åbenhed i vort uddannelsessystem er i dag vigtigere, end det faktisk har været nogen sinde før.
Der stilles høje krav til det danske uddannelsessystem, og den internationale konkurrence på en lang række eksportmarkeder betyder jo også meget.
Danmark kan risikere, at der tabes arbejdspladser og konkurrenceevne, såfremt vort uddannelsessystem ikke ligger fuldstændig i top.
Det er som sagt vigtigt og til gavn for kvaliteten, at der skabes gennemsigtighed og en sund konkurrence mellem skoler og uddannelsesinstitutioner i det hele taget om at levere den bedst mulige undervisning.
I dag kan det være svært at finde lettilgængelig, relevant information om indhold, niveau og kvalitet af nogle af vore uddannelsesudbud, men der kan skabes mere åbenhed med den gennemsigtighed, som ligger i beslutningsforslaget. Dansk Folkeparti ønsker som medforslagsstiller, at det skal være obligatorisk for alle uddannelsesinstitutioner at udarbejde materiale samt hjemmesider, hvoraf alle relevante informationer om skolens kvalitet fremgår, ligesom det skal være obligatorisk at offentliggøre informationer om fagudbud, uddannelsesinstitutionens værdigrundlag og pædagogiske grundlag, læseplaner og gennemsnitskarakterer opdelt på både hold og fag.
Endvidere skal uddannelsesinstitutioner offentliggøre al anden information, som den skønner er relevant, som der jo også er lagt op til i beslutningsforslaget.
Vi ønsker som sagt i Dansk Folkeparti, at alle danske uddannelser fremover skal have samme gode muligheder for at blive kvalitetsudviklede og forbedrede gennem en konstruktiv dialog mellem både elever, studerende, forældre og lærere. Derfor ønsker vi, at ethvert forbud mod offentliggørelse af eksempelvis gennemsnitskarakterer opdelt på uddannelsestrin og fag skal ophæves i hele den danske uddannelsessektor, og det er vel også det, der er lagt op til i beslutningsforslaget.
Så har jeg lovet at sige her til allersidst, at ordføreren for Frihed 2000, hr. Tom Behnke, desværre ikke kunne være til stede, men selvfølgelig som medforslagsstiller på forslaget også støtter det.
Susanne Clemensen (CD), 2001-01-30:
Øget gennemsigtighed og åbenhed i uddannelsessektoren
Vi har faktisk sat nogle tiltag i gang på de områder, for så vidt angår fagudbud og læseplaner.
Angående folkeskolen er vi i fuld gang med at se på en opstramning af de centrale kundskabs- og færdighedsområder og se på, hvordan vi kan opstille vejledende delmål til hjælp for kommunernes læseplaner i folkeskolen og til hjælp for både lærerne, men selvfølgelig også især for forældrene, så de forhåbentlig kan forholde sig bedre til det, der foregår i undervisningen i folkeskolen.
Dér, hvor vi har betænkeligheder, er vedrørende offentliggørelse af gennemsnitskarakterer opdelt på uddannelsestrin og fag, i hvert fald for så vidt angår folkeskolen.
Efter vores mening vil spørgsmålet om offentliggørelse af karakterer være med til at skævvride debatten om børns læring, for vi ved jo godt, at der er store forskelle, alt efter de sociale forhold, det boligkvarter, skolen ligger i, og børnenes meget forskellige forudsætninger, bl.a. med hensyn til modenhed.
Derfor mener vi faktisk, at man risikerer at smide det fine princip, som er blevet indført med undervisningsdifferentiering, ud med badevandet, hvis man nu skal til at offentliggøre gennemsnitskarakterer opdelt på uddannelsestrin og fag.
Det vil være med til at skævvride debatten, og det vil bevirke, at fokus bliver flyttet fra den enkelte elev til et eller andet mere overfladisk.
Vi er fuldstændig enige i, at karakterer er vigtige for bedømmelsen af den enkelte elev.
De er vigtige, for at læreren kan vurdere og tilpasse sin undervisning til den enkelte elev, de er vigtige for samarbejdet mellem skole og hjem og for, at læreren kan forklare forældrene, hvordan det går med deres børn.
Når det drejer sig om at offentliggøre gennemsnitskarakterer, når der er tale om ungdomsuddannelser og de videregående uddannelser,
Her må vi efter min mening lige vente og se, hvad det er, de tager fat i, hvor de tager fat, og om det kommer til at fungere godt nok.
CD har også tidligere givet udtryk for - og vi har stadig et håb om, at det sker - at når det gælder folkeskolen, måtte censorkorpset efter vores opfattelse meget gerne være udpeget og godkendt af Undervisningsministeriet.
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-01-30:
Jeg bliver nødt til at få klargjort helt præcist, hvad det er, CD mener.
Jeg hørte mange positive tanker om det, der handler om fagudbud, læseplaner, værdigrundlag, pædagogisk udgangspunkt
og evalueringer af kvalitet
, så jeg vil spørge fru Susanne Clemensen, hvorvidt det er sådan, at CD kan støtte dele af forslaget, og at det alene - det var sådan, jeg hørte det - er det med gennemsnitskaraktererne på folkeskoleområdet, som bekymrer CD.
Kan man sige, at den resterende del af beslutningsforslaget ville CD godt kunne støtte?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er med hensyn til ministerens indlæg.
Jeg hørte af de tilkendegivelser, CD kom med, at man er villig til netop at se på den måde, skolerne gør det på, og en af grundene til, at beslutningsforslaget er fremsat, er rent faktisk, at det godt kan være, skolerne laver de planer med værdigrundlag m.v., men offentliggørelsen af og specielt den lette tilgængelighed til de materialer er ikke til stede i dag.
Jeg vil godt høre, om CD er interesseret i at arbejde videre med den lettere tilgængelighed til materialerne.
Susanne Clemensen (CD), 2001-01-30:
Det er klart, at dér, hvor vi har de største betænkeligheder, og det punkt, vi ikke kan støtte i beslutningsforslaget, er med hensyn til offentliggørelse af gennemsnitskarakterer opdelt på uddannelsestrin og fag, når det gælder folkeskolen.
Om det eventuelt skal gælde for ungdomsuddannelser og videregående uddannelser, er vi mere imødekommende over for, vil jeg sige.
Men så vil jeg også sige noget, jeg glemte at nævne før, netop om værdigrundlaget og det pædagogiske udgangspunkt.
Her synes jeg, det er meget vigtigt at lægge vægt på, at det altså ikke er 1.700 friskoler, vi skal have.
Det skal være et værdigrundlag, der tager udgangspunkt i folkeskolelovens formålsparagraf, og det er meget vigtigt for mig at få det sagt.
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-01-30:
Jeg forstod her til sidst, at Det Radikale Venstre på ingen måde kunne støtte beslutningsforslaget; men samtidig hørte jeg jo hr. Henrik Svane nævne, at offentliggørelse og diskussion af f.eks. værdigrundlag og det pædagogiske udgangspunkt, som undervisningsministeren har taget initiativ til at igangsætte, hilser man meget velkommen.
Jeg vil derfor spørge Det Radikale Venstre: Betyder Det Radikale Venstres afvisning af beslutningsforslaget som helhed, at man på ingen måde kan støtte en smidig og meget klar offentliggørelse af fagudbud, læseplaner, værdigrundlag, pædagogisk udgangspunkt, evalueringer af kvalitet og indhold af udbudte fag?
Søren Kolstrup (EL), 2001-01-30:
Hr. Henrik Svane vinker farvel til Folketinget, i hvert fald for denne gang, derfor fortjener hr. Henrik Svane et principielt spørgsmål: Ministeren sagde det, hr. Henrik Svane sagde det, det handler om borgeren, det handler om engagement, det handler om dialog mellem elever og lærere, og det er det, der er løftet.
Jeg er meget enig.
Hvis vi skal løfte den danske velfærdssektor, så er det dét, vi skal lægge vægt på.
Det springende punkt er, om det princip ifølge hr. Henrik Svane skal forfølges i andre institutioner, altså om hr. Henrik Svane mener, det er en generel melding for løftet, for den danske velfærdssektor, altså nej tak til de der konkurrenceparametre, men ja tak til et meget raffineret, skærpet deltagerdemokrati, hvad enten det nu er buschauffører, eller det er på hospitaler eller nogle andre områder.
Jeg synes, hr. Henrik Svane skulle have lejlighed til at folde sin principielle tankegang på det her område ud og fortælle, om den kan bære på andre områder.
Henrik Svane (RV), 2001-01-30:
Til hr. Søren Kolstrup: Jeg er af den klare overbevisning, at mit parti og undertegnede går ind for, at demokratiet skal have de bedste vilkår alle de steder, vi overhovedet kan give det, så derfor: Hvor Enhedslisten kan stille nogle gode, konstruktive forslag til at forbedre demokratiet, er vi selvfølgelig med, men man kan indimellem være bundet af nogle ting, som gør, at man ikke altid lige kan få det, man allerhelst ville have, lynhurtigt.
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-01-30:
Kan jeg tage hr. Henrik Svanes seneste udsagn som et tilsagn om, at man faktisk vil arbejde for, at eksempelvis evalueringer af fag på de videregående uddannelser faktisk bliver offentligt tilgængelige, at det bliver muligt, at man ved at klikke sig ind på det enkelte universitets hjemmeside faktisk kan se fagudbud, læseplaner, værdigrundlag, pædagogisk udgangspunkt, og endelig, hvorvidt de her fag har været evalueret af de studerende, og hvad evalueringen så er endt med?
Kan jeg tage det som et tilsagn, så vil jeg sige mange tak.