runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Svend Auken (S), 2000-12-13:
Rigsrevisionens beretning konkluderer, at tilskuddene til vindmøllerne ikke er blevet forvaltet betryggende, bl.a. på grund af et manglende edb-register.
Det er ikke tilfredsstillende, at Energistyrelsen har brugt næsten 4 år på at udarbejde det register, som skulle bruges i tilskudsadministrationen.
Det er altså heller ikke det eneste eksempel på, at det har været vanskeligt at lave edb-registre, som hr. Hansen-Nord måske er klar over. Energistyrelsen har over for mig, og jeg er sikker på over for alle, ønsket at beklage, at registret først er blevet klar i år.
Nu er det oprettet, og jeg har bedt Energistyrelsen om snarest muligt at afslutte efterkontrollen
af de registrerede tro- og loveerklæringer indsendt til Energistyrelsen
, ligesom vi fortsætter stikprøvekontrollen med det, der ligger før den 1. januar l997.
Og hvis jeg så til sidst uden for det, man skriftligt har forberedt, skal sige en enkelt bemærkning, så er det selvfølgelig rigtigt, at der er sket en alvorlig fejl, og jeg har påtalt den.
Men det er en utrolig dygtig styrelse, som sidder med, og det ved hr. Hansen-Nord bedre end noget andet menneske her i Folketinget, utrolig mange spørgsmål fra Folketinget, utrolig mange komplicerede sager, og det her er undtagelsen, der bekræfter reglen, den ubehagelige undtagelse, som jeg stærkt har beklaget.
Men det er undtagelsen, der bekræfter reglen.
Det er en meget dygtigt ledet styrelse, som udfører sit arbejde overordentlig effektivt og samvittighedsfuldt.
Peter Hansen-Nord (V), 2000-12-13:
»Hvad agter ministeren at foretage sig på baggrund af statsrevisorernes påtale angående den manglende kontrol af tilskudsmodtagere?«
Svend Auken (S), 2000-12-13:
Jeg må komplimentere hr. Peter Hansen-Nord for hans evne til at resumere mit svar.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Peter Hansen-Nord (V), 2000-12-13:
Jeg kan altså konkludere på det svar, jeg får her, at ingen er i tvivl om, ministeren ej heller, at det er ministerens ansvar.
Det er ministerens ansvar ene og alene.
Svend Auken (S), 2000-12-13:
Ja, det kan jeg svare ganske kort på: Ansvarsfordelingen i vores ministerium følger de retningslinjer, der gælder for centraladministrationen.
De enkelte styrelser under ministeriet har ansvaret for de opgaver, der er delegeret til dem, men som miljø- og energiminister er det selvfølgelig mig, der har det politiske ansvar, hvad jeg jo heller ikke har prøvet at bestride i denne her sag.
Men det er jo en kendsgerning, at det ikke er lykkedes Energistyrelsen at lave det her register.
Det har jeg beklaget, og det har jeg påtalt over for dem.
Og det er selvfølgelig også mig, der må tage kløene her i salen.
Peter Hansen-Nord (V), 2000-12-13:
Det er jo det samme emne, spørgsmålet kører på.
Og den mundtlige begrundelse er, at den første reaktion, som offentligheden blev bekendt med, da både Rigsrevisionens rapport og statsrevisorernes påtale forelå, var, at ministeren så svarer, at det ikke er tilfredsstillende, at Energistyrelsen har brugt mere end 4 år på at udarbejde det register, som skulle bruges i tilskudsadministrationen.
Sonja Mikkelsen (S), 2000-12-13:
Ja, jeg tror, det er vanskeligt at komme det nærmere.
Flygtninge/indvandrere er en af de grupper, som vi skal sikre er med i vores overvågningsprogram, og flygtninge og indvandrere får tilbud om hiv-test, på samme måde som danskere får tilbud om hiv-test.
Og vi skal også her være opmærksomme på, om der er særlige risikogrupper, som vi skal relatere vores informationsindsats til, og det er jeg meget opmærksom på.
Peter Hansen-Nord (V), 2000-12-13:
»Vil ministeren oplyse over for Folketinget, hvordan ansvarsfordelingen i Miljø- og Energiministeriet er fordelt?«
Birthe Skaarup (DF), 2000-12-13:
Et sidste spørgsmål relateret til det sidste spørgsmål, jeg stillede, som ministeren svarede på: Er det ikke frivilligt, om man vil lade sig hiv-teste som flygtning/indvandrer?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2000-12-13:
Jamen nu er det selvfølgelig vanskeligt at spå, og det har vi da også i Socialdemokratiet vanskeligt ved.
Det kan jeg godt forstå SF har.
Den er vi i Socialdemokratiet sikker på nok skal blive anvendt. Det er den altid blevet, det tror vi også den bliver nu.
Kommunerne får et bedre redskab til at styre udgifterne, og jeg synes, det er synd, at SF vælger at sætte sig tilbage og sige: Nej, vi kan ikke lide alle elementerne i det her forslag.
Vi kan lide meget af det, vi kan oven i købet lide de ting, som vi har stillet som krav, fordi dem har vi jo stillet som ændringsforslag, og dem vælger SF at stemme for.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-12-13:
Nej, det er jo kun den halve sandhed.
Den hele sandhed er, at det gør de i nogle tilfælde, men i andre tilfælde er det en forudsætning for, at vi kan gennemføre byfornyelsen, at man giver den støtte, som kommunerne så nu skal betale fuldt ud.
Hr. Lars Kramer Mikkelsen ved da også godt, at det er tilfældet.
Og det tilsvarende gælder for andelsboligforeninger.
Vi risikerer, at vi kommer til at stå med nogle ejendomme rundtomkring, som man ikke får gjort noget ved, fordi man ikke har skaffet en mulighed for finansiering.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2000-12-13:
Jo, men stadig væk til SF: Kommunerne vil jo sidde med, det er jo dem, der sidder med beslutningsretten, om jeg så må sige, med hensyn til, i hvor høj grad de bliver påført udgifter, fordi der nemlig i incitamentsstrukturen ligger, at de selv er med til at styre udgifterne.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-12-13:
Ja, vi havde gerne været med, det er der ingen tvivl om, og det siger vi da også klart i udvalgsbetænkningen, og jeg synes også, jeg har sagt det her.
Men når vi så til sidst siger, at vi ikke stemmer imod det i sidste ende, men at det her vil vi ikke være med til at støtte, så er det, fordi vi faktisk synes, at der er nogle væsentlige oplysninger, der ikke er til stede.
Altså vi synes ikke, det er forsvarligt, hvis vi med dette forslag kommer til at pålægge nogle af de større kommuner ganske store udgifter, uden vi aner noget som helst om det.
Den oplysning synes jeg godt man kunne have skaffet til os, plus også en sikkerhed for, at vi, hvis fordelingen var skæv, så også fik rettet op på skævheden.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2000-12-13:
Jeg skal starte med at konstatere, at vi har haft nogle gode forhandlinger om det her lovforslag; der tegner sig et bredt forlig.
Jeg synes nok, at man kan konstatere, at det kunne være bredere, det burde være bredere.
SF har til førstebehandlingen tilkendegivet at være meget positive i forhold til det her lovforslag.
I forhandlingerne har man lagt både indsigt, ihærdighed og interesse i arbejdet.
Og derfor synes jeg, det er synd, at SF vælger den her rolle, hvor man sætter sig, om jeg så må sige, tilbage i stolen og siger: Vi synes, der er meget godt i det her, men vi vil ikke være med til det hele.
Jeg vil godt appellere til SF om at være med i den her sag.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-12-13:
Vi har stillet nogle spørgsmål i udvalget, som klart viser, at hvis man i højere grad får lavet forhandlet finansiering i byfornyelsen, så er der ganske mange penge i det.
Forhandlet finansiering betyder, at man går ind og forhandler med den enkelte ejer, i hvilket omfang man skal støtte.
Det er brugt meget lidt, og jeg tror, hvis det skal batte med besparelser på byfornyelsen, uden at det går ud over kvaliteten, ja, så skal man i højere grad sikre sig, at man får brugt forhandlet finansiering, og vi havde gerne set, at man havde strammet reglerne om forhandlet finansiering op.
Men det er muligt, at vi i det videre forløb kan få strammet op, således at forhandlet finansiering bliver udgangspunktet. Så har vi haft et problem med lovforslaget, som vi synes
er forholdsvis exceptionelt på den måde, at der er ting, der ikke er belyst i forslaget.
Forslaget indebærer, at man overlader en hel del af udgifterne til kommunerne, men det er overhovedet ikke belyst, i hvilket omfang det belaster kommunerne og slet ikke fordelingen kommunerne imellem.
Det er vores fornemmelse, at vi faktisk kommer til at lægge en hel del udgifter over på de større kommuner, uden at det er gjort klart, og uden at det også er gjort klart, at de større kommuner bliver kompenseret.
Konsekvensen kan blive, at de større kommuner får sværere ved at finansiere byfornyelsen, og det er også i høj grad dér, vi har den tunge byfornyelse.
Vi synes, det er problematisk, at det overhovedet ikke er med.
Og endelig har man behandlet andelsboligforeninger, som om det kun var et spørgsmål om, hvilken støtte
Der er et problem i byfornyelsen ved, at der er nogle andelsboligforeninger, der har en så dårlig økonomi og så dårlig en tilstand, bl.a. fordi de lige er overgået fra privat udlejningsejendom på markedsvilkår til andelsboliger, at det kan være svært for dem at få sat ejendommen i stand, medmindre vi giver dem mulighed for at få støtte.
Vi havde gerne set, at de havde fået den mulighed for at få støtte, ikke sådan at de havde ret til det, men at man havde muligheden for at give dem støtte, således at man også kunne fremme byfornyelsen og undgå, at der var enkelte ejendomme, der stod tilbage, som man ikke kunne gøre noget ved.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2000-12-13:
Jeg skal blot meddele, at Socialdemokratiet ikke vil modsætte sig, at sagen går tilbage til udvalget.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2000-12-13:
Nu skal jeg balancere meget forsigtigt, men jeg vil gerne støtte, at det går tilbage i udvalget, med den begrundelse, at der i et af aftalepapirerne fra satspuljeforhandlingerne står, at det foreslås, at Alkoholpolitisk Kontaktudvalg i Sundhedsministeriets regi påser de ovennævnte principper, og det er principperne for uddeling af pengene i satspuljen vedrørende alkohol, og at det er Alkoholpolitisk Kontaktudvalg, der distribuerer pengene.
Det står direkte i aftalepapiret.
Preben Rudiengaard (V), 2000-12-13:
Fra Venstres side vil jeg også gerne lægge op til, at vi får lovforslaget tilbage i udvalget.
Det viser sig jo i denne her sag, at de intentioner, der har ligget omkring Alkoholpolitisk Kontaktudvalg, ligesom er fjernet.
Intentionerne har været, at man ville have - kan vi sige - brugerne og de frivillige organisationer meget mere i fokus, men man har altså i det her tilfælde valgt at banke det hele sammen i Sundhedsstyrelsen, hvorved intentionerne, at komme ud i de perifere led, efter Venstres opfattelse hæmmes meget.
Og nu viser det sig i et notat, at forudsætningerne er skredet, hvis vi kan udtrykke det på den måde.
Venstre er også af den opfattelse, at vi helt klart ligger i nærheden af et forligsbrud, og det er det, vi gerne vil have lov til at tygge på i udvalget.
Tove Videbæk (KRF), 2000-12-13:
Da vi i Kristeligt Folkeparti ikke er tilfredse med de svar, vi har fået fra ministeren, bl.a. vedrørende nedlæggelse af Alkoholpolitisk Kontaktudvalg, og da vi mener, der er begået forligsbrud, vil vi gerne bede om, at L 87 går tilbage til udvalget, der har møde i dag og herunder samråd med ministeren.
Sonja Mikkelsen (S), 2000-12-13:
Det kan jeg bekræfte.
Det er frivilligt for alle i det her land.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Aase D. Madsen (DF), 2000-12-13:
Ja, altså jeg vil sige, at det er et underligt sammentræf, det her, fordi Energistyrelsen oplyste i 1997, at det ville tage et halvt år at lave det her register, og det vil sige, at så er der arbejdet på det lige siden 1997.
Det synes jeg er fantastisk, når Rigsrevisionen siger, at der er arbejdet på det siden maj måned 1999.
Men lad nu det ligge.
Jeg synes jo også, at det er et fint sammentræf, at netop i maj måned, som Rigsrevisionen omtaler her, og deres ord står til troende, så vidt jeg kan se, påbegynder man registret, og det falder nøjagtig sammen med, at statsrevisorerne har bedt Rigsrevisionen om at komme med en beretning om det her.
Jeg synes, det er et fantastisk sammentræf.
Jeg ved ikke, om ministeren har nogen kommentarer til det, eller om ministeren mener, at det har ministeren svaret på.
Men det synes jeg altså ikke er godt nok. Hermed sluttede spørgsmålet.
Svend Auken (S), 2000-12-13:
Jeg har svaret på de spørgsmål, som fru Aase D. Madsen har stillet, både dengang og nu.
Det, jeg oplyste 24. august 1998, var, at registret var under udarbejdelse.
Det viste sig, at den registerform, man havde valgt, ikke var hensigtsmæssig og ikke fungerede ordentligt.
Derfor var man nødt til at lave et nyt forsøg.
Det blev så forsinket, hvad vi også har oplyst Folketinget om, af arbejdet med elreformen i udvalget, og derefter er det blevet gjort færdigt.
Jeg har for mit eget vedkommende, efter at det er blevet kendt for mig, at man har været for længe om at gennemføre det her, reageret offentligt og også her i Folketinget før Rigsrevisionens rapport beklaget, at der er sket denne forsinkelse.
Aase D. Madsen (DF), 2000-12-13:
Ja, det lyder jo meget godt, men jeg vil så igen stille det spørgsmål, som jeg stillede før.
Jeg spørger: Hvornår fik ministeren første gang kendskab til, at registret ikke var oprettet?
Ministeren siger til Ritzau: »I samme sekund, jeg hørte om det, reagerede jeg, og så blev der lavet det register.«
Så vidt jeg ved, så havde Energistyrelsen, og det skriver Rigsrevisionen også, arbejdet med at opbygge edb-registret til kontrol med ejerskabsreglerne m.v. siden maj måned 1999.
Er det korrekt?
Hvis det er korrekt, som der står her, så har ministeren jo faktisk bekræftet, at ministeren ikke vidste noget om de spørgsmål, som jeg har stillet allerede fra 1998.
Arne Melchior (CD), 2000-12-13:
Det forekommer mig, at disse meget ihærdige spørgere gør sig skyldig i den fejl, og det vil jeg gerne høre om ministeren er enig i, at tro, at fordi det er skatteyderne, der betaler embedsmændene, er det skatteydernes eller for den sags skyld folketingsmedlemmernes embedsmænd.
Hvis en skatteminister kommer med et lovforslag til en ny afgift eller skat, eller hvis justitsministeren kommer med et nyt forslag inden for retsplejen, er det så ikke naturligt, at embedsmændene forsyner ministeren med alle ideer og argumenter til at begrunde det forslag, som ministeren har fremsat, og når det oven i købet, som det her er tilfældet, sker med et stort flertal i Folketinget bag sig, så er ministeren jo parlamentarisk dækket ind til at beordre sine embedsmænd til at hjælpe sig.
Om så de tanker kommer frem på tryk eller i tv eller i salen må da vel være underordnet.
Peter Skaarup (DF), 2000-12-13:
Jeg synes, jeg godt vil prøve at gå ind på et tænkt eksempel.
Vi har et folketingsvalg, lad os så sige det kommer 11. marts 2002 eller deromkring, hvis planen holder.
Så siger ministeren, at den propaganda eller de ideer, som skal tjene ministeren, så ikke kan blive lavet inden for de sidste 3 uger før valget den 11. marts 2002, men f.eks. den 11. februar 2002 kan der godt blive lavet ideer, propaganda, man kan kalde det, hvad man vil, for en minister. Vil det sige, at hvis vi skal følge den kurs, regeringen nu har valgt, kan ministeriets embedsmænd godt lave udkast til annoncer, store annoncer, og betale store annoncer, hvor fru Marianne Jelved, økonomiministeren, er i Berlingske Tidende med en stor artikel, der fortæller, at regeringen har gjort det godt, at regeringen gerne vil gøre det godt de kommende 4 år, stem på fru Marianne Jelved, økonomiminister? Det er vel dybest set konsekvensen af det her.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-12-13:
Jeg vil lige sige om det sidste, at vi jo ikke har noget imod, at Det Radikale Venstre modtager bidrag hverken fra Det Radikale Venstres medlemmer eller fra Tobakskompagniet, som der har været noget debat om.
Det er jo Det Radikale Venstres afgørelse, om det som parti modtager midler fra de steder og så iværksætter nogle aktiviteter.
Det er en helt anden situation, vi snakker om, hvis man som minister iværksætter noget gennem sine embedsmænd betalt af os alle sammen over statsapparatet.
så man kan slå om, hvad man skal stemme; der er tre jasider og tre nejsider.
Er økonomiministeren ikke enig i, at det er sådan nogle overvejelser, man må gøre sig, og her er nogle eksempler, hvor økonomiministeren nok ved nærmere eftertanke kan se - lad os nu snakke fremtid - at man skal have nogle retningslinjer, der sikrer imod det her.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-12-13:
Ja, jeg sammenlignede jo de to brochurer, og den her er altså finansieret ovre i Økonomiministeriet.
Den her er finansieret af Nævnet vedrørende EU-oplysning, som jeg og den organisation, jeg er medlem af, Nationernes Europa, har søgt om beløb.
Det har vi fået, det har vi lavet pjecen for, vi
har indsendt regnskab for pjecen, og det er alt sammen godkendt.
Men vil ministeren ikke medgive, at denne pjece ikke i anstændighedens og rimelighedens navn og ud fra etiske principper om, hvor grænsen går for, hvor langt embedsmænd kan bevæge sig, burde være finansieret af skatteyderne og af Økonomiministeriet, men f.eks. være finansieret ud af de 40.000 kr., som Det Radikale Venstre med stor glæde modtog fra Den Danske Bank?
Marianne Jelved (RV), 2000-12-13:
Til hr. Frank Dahlgaard, som jeg er fristet til at svare først, lidt polemisk, men vi har det jo meget hyggeligt: Hvem er egentlig afsenderen på den folder, som bærer fru Mette Koefoed Bjørnsens portræt.
Er det Frank Dahlgaard, eller er det britiske konservative?
Og hvem ved det, når de får den i hånden? Folketinget har bevilget en del penge, som Økonomiministeriet har fået tildelt til at udarbejde informationsmateriale, formidlingsmateriale, det fremgår af vedtagelsen i Folketinget.
Lise Nørgaard-pjecen er en af dem.
Jeg vil stadig væk være meget glad for at få faktuelle fejl præsenteret, så jeg kan sørge for, at de bliver rettet - nu er det selvfølgelig for sent, men forstå mig ret - for det har jeg faktisk ikke fået endnu, men det kan vi ordne siden.
Til hr. Thulesen Dahl og hr. Peter Skaarup: Jeg ser meget gerne fremad, og jeg mener sådan set, det er relevant i den sammenhæng at pege på den allerseneste betænkning, som Folketinget jo har foranlediget er blevet lavet, som er ganske ny, og som jeg håber kommer til at indgå også i debatten under forespørgslen i januar.
Regeringen har ikke misbrugt embedsmændene, jeg tager afstand fra det, og ministerierne køres ikke af spindoktorer, de køres af ministrene, og det er ministrenes ansvar, og vi har fin lovgivning til at sikre det.
Det er fuldstændig korrekt, som hr. Peter Skaarup sagde, at regeringen gjorde alt for at få et ja, men alt inden for de rammer, som er de sædvanlige rammer for arbejdet i ministeriernes centraladministration, og der er ikke tale om, at der på nogen måde har været misbrug.
Peter Skaarup (DF), 2000-12-13:
Jeg er da glad for, at ministeren mener, det er godt, at vi får den her debat, og så må ministeren også være glad for, at Dansk Folkeparti tager initiativet.
Man sagde også på et pressemøde søndagen før, at alt ville gå i kaos, at vi skulle have økonomiske indgreb om fredagen, hvis det var, at det blev et nej, og der er jo ikke sket noget som helst, alt går jo fint med den danske økonomi; det har ministeren også bekræftet efterfølgende.
Så vil jeg i den forbindelse godt spørge: Er ministeren ikke enig i, at selv om der bliver skruet ned på lavt blus i forbindelse med en folketingsvalgkamp i de sidste uger, så er det vel statsministeren og regeringen, der beslutter, hvornår der skal være folketingsvalg, og man kunne jo godt forestille sig, at embedsværket kunne sættes i gang med en række initiativer som det her op til en folketingsvalgkamp, men altså godt nok ikke lige inden for de 3 uger, hvor selve valgkampen er, men forudgående, så alt var forberedt for ministeren.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-12-13:
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren kan se forskel på de her to foldere?
To damer.
Den ene anbefaler, at man skal stemme ja til euroen, den anden anbefaler, at man skal stemme nej.
Hvad er forskellen?
Er forskellen ikke, at den ene - man kan jo ikke se det - er udarbejdet og finansieret for skattepenge af Økonomiministeriet, mens den anden er udarbejdet ude i det politiske regi med mig og med andre og bl.a. statens tidligere forligsmand, Mette Koefoed Bjørnsen, der i al beskedenhed er cand.polit. og aner, hvad hun taler om.
Kan ministeren virkelig forsvare, at sådan en pjece her, som ikke i substansen adskiller sig fra den anden, finansieres og udarbejdes af embedsmænd i et ministerium?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-12-13:
Jeg vil godt allerførst takke ministeren for svaret, men sige, at ministeren jo gør det modsatte af det, jeg lagde op til i begrundelsen for mit spørgsmål, nemlig at jeg ønskede at se fremad - det er måske noget karakteristisk for Dansk Folkeparti - hvor ministeren skuer meget tilbage og ser på, hvad der har været i tiden forud, og hvordan man har gjort det der, og så er det vel godt nok.
Det er ikke mit udgangspunkt.
Det er ikke sikkert, embedsmændene føler de er blevet misbrugt, men man har i hvert fald brugt embedsmændene ud over det, vi synes er ret og rimeligt, og hvor vi synes, at det var i regeringspartiernes egne apparater og for egne midler, man burde have iværksat en række af de initiativer, man tog via regeringsapparatet.
Den problemstilling ønsker vi selvfølgelig ordentligt, seriøst debatteret med henblik på, hvordan man kan stille nogle tanker op for at undgå det fremover.
Jeg kan forestille mig en fremtid, hvor ministeren vil synes, det ikke er så godt, at en regering har sådan ubegrænset mulighed for at trække på embedsmandssystemet.
Sagen er vel også i forhold til demokratiet, at det i højere og højere grad bliver de her spindoktors og medierådgivere ansat i ministerierne, der i virkeligheden kører butikken, og at det i mindre og mindre grad bliver det almindelige folkelige element og de politikere, der er valgt, der udtrykker tingene.
Det er nogle af de ting, der gør, at vi mener, det er afgørende vigtigt at få den her debat om vores demokratis udvikling.
Vi synes ikke, det er godt, hvis det i højere og højere grad er embedsmænd og spindoktors, der kører butikken, mens det er politikere, der i mere eller mindre grad lader sig køre rundt med, som vi har set i andre lande.
Det er en udvikling, vi ønsker at modvirke, og vi håbede at have økonomiministeren som fælle i det spørgsmål og ikke som modstander, og jeg vil gerne høre ministerens holdning til det, om ministeren ikke ved nærmere eftertanke godt kan se, der er nogle problemer her, som vi skal have løst.
Så er jeg med på, at det er i forbindelse med den forespørgselsdebat, vi får, at vi tager en dybere drøftelse af det og forhåbentlig også når frem til et sæt spilleregler, som vi kan enes om.
Men vi vil bare gerne have ministeren med på banen i en konstruktiv forstand og ikke som en modstander af at få tydeliggjort de her retningslinjer.
Marianne Jelved (RV), 2000-12-13:
Spørgsmålet ligger jo meget tæt op af den forespørgsel, der er stillet til statsministeren og mig af hr. Frank Dahlgaard, og som er på dagsordenen i Folketinget den 16. januar.
Endvidere har statsministeren været inde på problemstillingen allerede i besvarelsen forrige onsdag her i Tinget.
Her henviste statsministeren bl.a. til den betænkning, der i 1993 blev afgivet af DJØF's fagligt-etiske arbejdsgruppe om fagligt-etiske principper.
Den er meget læseværdig, jeg vil meget gerne anbefale den.
Det fremgår klart af den betænkning, at embedsmænd ud over at redegøre for en sags faktiske omstændigheder, som det hedder, og de mulige løsninger også bør råde om sagens gennemførelse, herunder det taktisk-politiske.
Råd om, hvorledes en sag bør præsenteres, hvordan f.eks. en forhandlingsfase kan tilrettelægges, er en del af rådgivningsopgaven.
Til rådgivning hører også rådgivning om og bistand til den mediemæssige behandling af sagen.
Det er i virkeligheden meget, meget omfattende, hvad der står beskrevet i den pågældende betænkning.
Som sagt vil jeg meget gerne anbefale historiebøger og erindringer fra den tid, for at man kan få en fornemmelse af, hvad det egentlig er, der foregår i ministerier og altid har gjort det.
Jeg vil også gerne minde om den betænkning, som kom i maj 1998 på foranledning af drøftelser i Folketinget, og som behandler forholdet mellem ministre og embedsmænd.
Jeg vil specielt henvise til kapitel 6 i betænkningen, og jeg er sikker på, det vil give hr. Thulesen Dahl en god fornemmelse af, at der ikke er grund til at være bekymret for demokratiet.