Jette Gottlieb (EL), 1999-12-07:
Som arbejdsministeren konstaterer i bemærkningerne til lovforslaget, er der her tale om udmøntningen af en del af VEU-aftalen, nemlig det, der specielt vedrører arbejdsmarkedsuddannelserne.
Vi har under hele forløbet med forhandlinger om en ny VEU-reform været enige i regeringens formulerede formål, som vi synes er meget vigtigt, nemlig at give specielt de kortuddannede et løft.
Og set i lyset af, at op imod 1 million kortuddannede lønmodtagere i dag er helt uden for voksen- og efteruddannelsesindsatsen, er det ikke alene muligt, men også helt nødvendigt at gøre en særlig indsats på det område.
Når vi så ser på det her lovforslag, bliver vi selvfølgelig også nødt til at se på, hvordan VEU-aftalen i sin helhed fungerer.
Er der reelt tale om et løft for de kortuddannede?
Er der udsigt til, at voksen- og efteruddannelserne bliver til en rettighed, som alle lønmodtagere, beskæftigede såvel som arbejdsløse, kan gøre brug af?
Er der økonomiske midler til rådighed for en sådan indsats?
Er der taget højde for, at lige præcis de kortuddannede skal have særlige tilbud for at komme i gang med uddannelsen?
Den foreliggende aftale på området giver ikke entydige svar på de her spørgsmål, og derfor er vi ikke helt sikre på, at aftalen løser problemerne på området.
Det bliver i alle tilfælde vigtigt, at alle de partier, som vil støtte en særlig indsats for de kortuddannede, er parate til nye initiativer, hvis de gamle viser sig ikke at virke.
Også hvad angår AMU-delen, er det usikkert, hvad aftalen indebærer.
Vi er grundlæggende set helt tilhængere af, at de kurser, som er målrettet mod kvalifikationer på den enkelte virksomhed, også finansieres af de virksomheder, som har glæde af kvalifikationerne.
Det er jo det, der kaldes den indtægtsdækkede virksomhed.
Med hensyn til gebyrer på certifikatuddannelserne fremgår det også af lovforslaget, at man forestiller sig et fast, ensartet beløb betalt af virksomhederne.
Det er da ikke umuligt, at den her ordning vil kunne fungere i praksis, uden at det kommer til at skade den samlede uddannelsesindsats, men for begge de her omtalte dele af forslaget er det afgørende, at vi følger udviklingen i virkelighedens verden.
Vil det betyde en mindre samlet efterspørgsel efter virksomhedsrettede kurser?
Vil det føre til en mindre samlet efterspørgsel efter certifikatuddannelser?
Vi ved det ikke endnu.
Vil det betyde, at virksomhederne i en endnu større udstrækning end i dag vil satse på efteruddannelse af de i forvejen uddannede og sende de kortuddannede bagest i køen? Vi er bekymrede.
Også de sidste to dele af forslaget, om fleksibel vilkårsstyring og takstloft, er i lovforslaget formuleret så løst, at det ikke er lysende klart, hvad det vil betyde i virkelighedens verden.
Vi vil dog godt tilslutte os, at det er en god idé at give uddannelsesstederne større frihed i tilrettelæggelsen af uddannelserne.
Vores vurdering er, at det som sagt hænger sammen med en samlet vurdering af reformen, hvor vi stadig mangler svar på en række spørgsmål om realiteterne i aftalen og de konkrete muligheder i den kommende periode for at rette op på mulige fejlskud i hovedmålsætningen, som vi er fælles om, og som vi opfatter som overordentlig vigtig, nemlig at sikre uddannelse som en reel ret til alle og at gøre en særlig indsats for de særligt kortuddannede.