Lotte Bundsgaard (S), 1999-12-07:
I Socialdemokratiet mener vi, at dygtighed, viden og kompetence er afgørende for en fortsat udvikling af det danske velfærdsssamfund.
En bedre uddannelsesindsats er ikke blot nøglen til, at det enkelte menneske kan få større tryghed, udviklingsmuligheder og magt over egen tilværelse, fundamentalt for det danske velfærdssamfund er også, at vi gennem investeringer i uddannelse og aktiv arbejdsmarkedspolitik sikrer et højt beskæftigelsesniveau, og vel at mærke en høj beskæftigelse, som kan bære en høj løn.
Derfor har vi brugt stor energi på, at den kommende ændring af voksen- og efteruddannelsessystemet opprioriterer de kortest uddannede, så de, der har problemer med at læse og skrive, lærer at læse og skrive, og så de, der ingen uddannelse har, kan tage en uddannelse, der giver reel kompetence, som de kan bruge på arbejdsmarkedet.
I den delaftale om voksen- og efteruddannelsesreformen i finanslov år 2000, som er indgået med en del af de partier, der er i det her Folketing, fremhæves det bl.a., at det er et mål, at flere voksne, der i dag mangler grundlæggende læse- og regnefærdigheder, får disse kundskaber, at der sikres og udvikles relevant uddannelse med anerkendt kompetence til kortuddannede, og at omdrejningspunktet skal være en langt mere struktureret og målrettet indsats inden for de ikke direkte erhvervsrettede tilbud til de kortuddannede, end tilfældet er i dag.
For at kunne gennemføre de mål, der opstilles i aftalen om en voksen- og efteruddannelsesreform, mener vi i Socialdemokratiet at der skal sættes ind på mange fronter.
Vi mener, det er afgørende, at man sætter en indsats ind over for læse- og stavesvage voksne.
Vi mener, at flere voksne skal have en erhvervsuddannelse, både ved, at der tilføres flere penge til voksenlærlinge, og ved, at der oprettes et meritsystem, hvor voksne ved hjælp af arbejdserfaringer og kurser kan nå op på erhvervsuddannelsesniveau.
Det lovforslag, vi her skal behandle, lægger op til, at voksenuddannelsesstøtten skal målrettes til uddannelser, der er studie- og erhvervskompetencegivende, samt målrettes mod de voksne, som har problemer med at læse, skrive og regne.
En tilsvarende forenkling af målretningen har fundet sted på uddannelsesorlovsområdet, der var en udmøntning af arbejdsmarkedsreform III, som vi indgik med finanslov 1999.
I Socialdemokratiet mener vi, det er afgørende for fremtidens voksen- og efteruddannelse, at indsatsen målrettes, så det sikres, at såvel den enkelte som samfundet får gevinst af den investering, vi foretager på uddannelsesområdet.
Derfor mener vi, det er i orden, at vi målretter pengene til voksenuddannelsesstøtten.
I Socialdemokratiet mener vi dog også, at det er afgørende, at de voksne, som har svært ved at starte på en uddannelse, får mulighed for det gennem specielle forløb, så de bliver klar til at starte på et egentligt kompetencegivende forløb.
Vi forestiller os, at kurser på daghøjskolerne også efter denne lov vil kunne give VUS.
Det kræver blot, at der i daghøjskolekurserne er et eller flere elementer, der giver kompetence, eller at kurserne indeholder elementer, der er rettet mod voksne med stave-, læse- eller regneproblemer, og at der er indgået en aftale med amterne om det.
Under udvalgsarbejdet vil vi derfor være opmærksom på at sikre, at denne mulighed ikke afskæres ved, at vi målretter voksenuddannelsesstøtten.
Med disse bemærkninger kan vi indstille lovforslaget til vedtagelse.