Sandy Brinck (S), 2002-04-16:
Så meget desto mere skal man jo ikke forpasse muligheden. Derfor vil jeg godt takke skatteministeren for det hudløse, ærlige svar, vi har fået under udvalgsbehandlingen, på, hvorfor forskningen skal styrkes ved at sovse den ind i skattesystemet. Hertil svarer skatteministeren, at det har Dansk Industri og CO-Industri ønsket.
Dette er begrundelsen.
Det er prisværdigt klart.
Og derfor har vi selvfølgelig også bedt om at få dette svar optrykt i betænkningen, så baggrunden står klar for enhver.
Så tilføjer skatteministeren, at det også er den mest enkle måde at gøre det på.
Her tror jeg nok, at skatteministeren og jeg har en lidt forskellig logik.
Skatteministeren svarer i ramme alvor, at når regeringen ønsker at styrke forskningen via skattesystemet efter en godkendelsesprocedure i de statslige forskningsråd i stedet for at give dem et tilskud direkte efter godkendelse, er det, fordi det er administrativt enkelt.
Altså et ekstra led, nemlig skattesystemet, skulle gøre det mere enkelt.
Jeg indrømmer blankt, at det forstår jeg ikke, og vi kan da også se på nogle af høringssvarene, at vi ikke er de eneste, der har svært ved at forstå tre led som mere enkelt end to led.
Men jeg må samtidig indrømme, at sådan en logik gør det noget lettere for skatteministeren at leve op til regeringens løfter om forenkling.
Man tilføjer bare et ekstra administrativt led, gerne det i forvejen let gennemskuelige skattesystem, og vupti er det hele meget mere enkelt for borgeren!
Så til spørgsmålet om, hvem der egentlig får gavn af det her, og om fradraget reelt vil styrke forskningen.
Der har i høringssvarene været en del kritik af eller bekymring for, om dette forslag nu også kommer små og mellemstore virksomheder til gavn og dermed udbreder incitamentet til at deltage i forskningsprojekter, eller om lovforslaget blot giver mere økonomi til de fortrinsvis store virksomheder, som i forvejen har forskningsprojekter sammen med det offentlige.
Således lyder vurderingen fra Erhvervs- og Selskabsstyrelsens testpanel: »Ud over at det vil være vanskeligt at vurdere forslaget, da de præcise retningslinjer ikke kendes, vurderes forslaget at berøre ganske få virksomheder«.
Se, det er jo ikke et svar, jeg vil karakterisere som en kompliment til skatteministeren: Forslaget er vanskeligt at vurdere, det er upræcist, og det kommer kun til at gavne nogle få.
På samme måde tilkendegiver Håndværksrådet bekymring over, at forslaget kun vil komme de store virksomheder til gavn.
Vi er helt på det rene med, at skatteministeren med ændringsforslaget forsøger at imødegå dele af den kritik, sådan at den nedre beløbsgrænse på 0,5 mio. kr. ikke kræves inden for samme indkomstår, men derimod i hele aftaleperioden.
Socialdemokratiet er bare ikke på nogen måde sikker på, at skatteministeren hermed har løst den påpegede skævvridning til fordel for de store. Vor skepsis bliver naturligvis ikke mindre af, at skatteministeren selv skriver i et andet svar til Skatteudvalget, at den nedre beløbsgrænse netop er sat for, »at et betydeligt antal småsager undgås«.
Det er muligt, at der igen er tale om forskellige opfattelser af logik, det skal jeg ikke kunne afvise, men udbyttet af dette lovforslag er usikkert.
Får vi overhovedet mere forskning?
Socialdemokratiet synes altså, det er noget juks, at det skal foregå over skattesystemet.
Vi vil gerne være med til at styrke forskningen, men det skal være direkte, så vi ved, at vi får ekstra forskning for pengene.
Vi synes, udvalgsarbejdet har bekræftet vore bekymringer, og derfor er vi stadig væk lodret imod og stemmer også imod ændringsforslagene.