runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Glerup (S), 1999-04-08:
Der er fra starten af debatten grund til at understrege, at dansk energipolitik er en succeshistorie.
Vi er verdens førende vindmølleland.
Vi er et af de bedste lande på kraftvarmeområdet.
Vi er også i front på energieffektiviserings- og energibesparelsesområdet.
Man kan i hvert fald sige, at på det her område er det ingen floskel at kalde Danmark et foregangsland.
Miljø- og energipolitikere fra hele verden valfarter hertil.
Vi har haft besøg fra Rusland, Mexico, England, Ungarn og mange andre lande inden for de sidste få måneder, og det spørgsmål, der gå igen, er: Hvordan kan I skaffe og forøge økonomisk vækst, uden at energiforbruget stiger, og uden at der bliver større CO2-udledning fra energisektoren?
Vi er langt fremme på energi- og forskningsområdet.
I det internationale perspektiv har vi en meget høj profil.
Vi har en dygtig og velfungerende energisektor både inden for elsektoren, naturgassektoren og på fjernvarmeområdet.
Der er næppe tvivl om, at vi i de fremtidige år vil få endnu mere skub i tingene, fordi vi har kravet om CO2-reduktionen over hele verden, og fordi vi har nogle dygtige folk, der kan omsætte det i industri og valutaindtjening til Danmark.
Besvarelse
Søren Kolstrup (EL), 1999-04-08:
Åh ja, hvis man ikke vidste bedre, var det jo fristende at gå ind i det glædens hus, som vi har hørt så meget om fra både ministerens side og fra den socialdemokratiske ordførers side.
I stedet for at nærme sig denne verdens smuds, kunne det jo være rart ligesom at gå ind i osteklokken og lune sig sammen med mange gode venner og også mange af de venner, som jeg har deltaget i mange spændende energipolitiske samtaler med.
Jeg husker jo, hvordan her i efteråret fru Svanholt og hr. Martin Glerup og - ja, vi var meget enige.
Derfor er det også, hvad skal vi sige, at når jeg skal påtage mig rollen at være i opposition, så er det jo en lidt mærkelig situation; men jeg må jo så til det.
Den socialdemokratiske ordfører talte om, at der var
god balance.
Er det ikke korrekt opfattet, at vi står over for det mest fundamentale skred i dansk energipoliti, hvor man ikke åbner markedet 80 pct., men 100 pct.?
Er det ikke korrekt, vil jeg spørge hr. Martin Glerup
, at markedsåbningen netop indebærer mere produktion, mere forbrug, mere anvendelse af det ene og det andet og det tredje? Jeg ved godt, at man har en kasse med hæfteplaster, men nu holder jeg mig til det, der er det grundliggende: markedsåbningen.
Er det ikke korrekt, at den indebærer et angreb på det, vi har stået for: energibesparelser og alt det dér?
Er det ikke korrekt, vil jeg spørge hr. Martin Glerup
, at CO2-kvoterne indebærer et brud, således at det nu er muligt at betale sig fra at udlede mere CO2?
Er det ikke korrekt, at den besungne kraftvarmekonstruktion med et prisudvalg, der kontrollerer priser, nu skal fjernes til fordel for fri markedskræfter?
Aase D. Madsen (DF), 1999-04-08:
Det er et spørgsmål til Socialdemokratiets ordfører på dette område, hr. Martin Glerup.
Hr. Martin Glerup talte så varmt for vindmølleproducenterne, og det er da også godt, at de skaffer Danmark nogle arbejdspladser.
Men er det ikke således, at energireformen pålægger det øvrige erhvervsliv nogle meget store byrder?
Den socialdemokratiske regering var jo så smart i starten at indfange Venstre og De Konservative til at være med til at skaffe 2 mia. kr. om året yderligere i energiafgifter; disse energiafgifter er nu blevet udmøntet, og det vånder det danske erhvervsliv sig jo skrækkeligt over.
Så man kan måske sige, at det, som vindmøllefabrikanterne på den ene fløj vinder med hensyn til produktion af mange vindmøller, det taber resten af erhvervslivet på den anden fløj.
Det vil jeg da gerne have hr. Glerup til at kommentere.
Martin Glerup (S), 1999-04-08:
Til fru Aase D. Madsen vil jeg gerne sige, at for dansk erhvervsliv betyder hele energisektoren utrolig mange arbejdspladser.
Vindmølleindustrien beskæftiger over 12.000 mennesker og har en særdeles stor eksportindtægt, og kraftvarmeområdet har det samme.
Samtidig ved vi, at de danske energipriser er særdeles konkurrencedygtige, også for erhvervslivet, set i forhold til energipriserne f.eks. i Tyskland og andre lande, så der er ingen problemer dér.
Til hr. Søren Kolstrup vil jeg sige, at det, som hr. Søren Kolstrup tager fejl af, er jo, at hr. Kolstrup siger, at markedsåbningen sker, uden at der er nogen som helst restriktioner.
Det passer jo ikke, for der er indført nogle miljømæssige rammer, der bliver taget forbrugerhensyn.
CO2-kvoterne kan man betale sig fra, siger hr. Kolstrup, men det, der er forskellen set i forhold til nu, er jo, at nu er det gratis at udlede CO2, men herefter kommer det til at koste penge, hvis det er sådan, at man overskrider kvoterne.
Så jeg er helt sikker på, at også hr. Kolstrup i de kommende år ville blive glad for denne reform.
Hr. Kolstrup
skal ikke være så skræmt over den, for den er så afbalanceret, som hr. Kolstrup også måtte kunne ønske sig, når hr. Kolstrup ikke direkte er medlem af klubben - det er en anden sag - men jeg er helt overbevist om, at vi får meget fornøjelse af reformen.
Aase D. Madsen (DF), 1999-04-08:
Jamen jeg bøjer mig i dyb beundring for de 12.000 arbejdspladser, som vindmølleindustrien har, og der bliver talt om eksportindtægter osv. fra hr. Martin Glerups side, og det er også godt.
Men så vil jeg da gerne spørge, om ikke denne eksportindtægt, som vi får qua de dér vindmøller, vindmølleproducenter og andre, om ikke den går noget fløjten ved de eksportindtægter, vi kommer til at mangle, fordi netop Socialdemokratiet og forligspartierne Venstre og De Konservative pålægger disse store og dyre CO2-afgifter, således at det faktisk bliver en saga blot at eksportere dansk el fra danske kraftværker.
Søren Kolstrup (EL), 1999-04-08:
Det er jo altid befriende at høre hr. Peter Hansen-Nord, for der lægges jo ikke skjul på, hvad perspektiverne er.
Det er et marked for VE-beviser, ikke blot på EU-plan, men jeg kunne forstå på globalt plan.
Der er ikke nogen smalle steder dér.
Er det sådan, at man forestiller sig, at et givet distributionsselskab skal kunne reklamere med grøn strøm ganske uafhængig af, hvad man rent faktisk producerer, altså at begrebet grøn strøm udelukkende er knyttet til ejerskab af et certifikat? Er det korrekt forstået, at det er dér, perspektivet ligger?
Martin Glerup (S), 1999-04-08:
Det, der er korrekt, er, at der bliver en øget konkurrence på energiområdet, og hr. Kolstrup har ligesom os andre fået en rapport her i går eller i forgårs, hvor et konsulentfirma påviser, at der er rationaliseringsgevinster på op mod 1,5 mia. kr. alene i eldistributionsnettet, så der er ingen tvivl om, at der ligger gevinster, der er til at tage og føle på, sådan at konkurrencen vil skærpes med hensyn til, at man får det mest effektive system, som vi alle sammen kan være interesseret i.
Til fru Aase D. Madsen vil jeg sige, at fru Aase D. Madsen ved jo selv, hvor velanskrevet dansk vindmølleindustri er verden over.
Fru Aase D. Madsen ved, at her har vi et nøgleområde, en energiteknologi, hvor Danmark er førende på verdensmarkedet.
Vi sidder på op mod 70 pct. af samtlige vindmøller i verden.
Så jeg kan ikke forstå, at fru Aase D. Madsen bliver ved med at bekæmpe de her vindmøller, som Sancho Panza gjorde det i sin tid, for det er altså en forgæves kamp, fordi der er et stort flertal, der vil have, at den her industrielle udvikling af miljørigtige elapparaturer fortsætter i Danmark.
Det, som vi håber fra socialdemokratisk side, er, at historien kan gentage sig på andre områder, f.eks. inden for kraftvarmeteknologi, for her er jo et kæmpemæssigt marked, når der først går hul på det i hele Europa.
Så i fællesskab skulle vi glæde os over, at det stadigvæk vil være en god forretning for Danmark både at have vindmøllerne og også at kunne eksportere el til udlandet.
Søren Kolstrup (EL), 1999-04-08:
Hr. Martin Glerup taler om effektivitetsgevinsten i forbindelse med konkurrence.
Men denne effektivitetsgevinst skal jo netop bruges til, at der skal sælges mere, der skal produceres mere.
Er det ikke korrekt, at man netop nu slipper nogle kræfter løs, der stadig væk lægger gift for elbesparelsessystemet?
Jeg ved godt, der er en hæfteplasterkasse, men det er ikke den, jeg taler om i den her sammenhæng, men det, at selve systemet lægger op til vækst og mere vækst.
Aase D. Madsen (DF), 1999-04-08:
Én gang for alle vil jeg sige til hr. Martin Glerup: Dansk Folkeparti bekæmper ikke vindmøller.
Dansk Folkeparti bekæmper de tilskud, der gives til vindmøllerne, og de indirekte tilskud, som så løber over i andre lommer.
Med hensyn til eksport er det jo således, at det er godt og rigtigt med alle disse mange vindmøller, vi har, men de skaber altså et eloverløb, og dette eloverløb bliver vi nødt til at eksportere til 8 øre pr. kW, hvorimod vi via de store statstilskud betaler dem 60 øre pr. kW, og så er der jo et betydelig tab; når man sætter det op imod, at kraftværkerne har en meget stor kapacitet, som ikke udnyttes, sker der altså en samfundsøkonomisk fuldstændig tåbelig ting, som koster mange, mange millioner kroner om året.
Peter Hansen-Nord (V), 1999-04-08:
Jamen jeg siger tak til Socialdemokratiets politiske ordfører
Der er et par ting, som jeg godt lige vil høre Socialdemokratiet og dermed regeringen om, og det er, at der jo er blevet rejst tvivl om i forbindelse med statens erhvervelse af Naturgas Syd, hvorvidt den kompensation for goodwill, eller hvad man nu har betalt, de 250 mio. kr. ekstra for Naturgas Syd i stedet for at afløfte gælden, om der er nogen berettigelse i påstandene om, at disse penge skal gå til gasforbrugerne, eller hvorvidt kommunerne kan få lov at beholde de her penge.
Martin Glerup (S), 1999-04-08:
Med hensyn til hr. Peter Hansen-Nords bemærkning om erhvervelse af Naturgas Syd vil jeg sige, at der vil blive givet en særskilt orientering om det punkt på et senere tidspunkt.
Jeg vil blot understrege, at man jo ikke kan sammenligne elselskabernes direkte forbrugereje med naturgassektoren, hvor det er kommunerne, der har lagt pengene ud og givet kommunegarantier for de lån, som er brugt til at etablere rørene for.
Til hr. Kolstrup vil jeg godt sige, at det jo ikke er meningen, der skal sælges mere.
Det er meningen, at den energimængde, der bliver produceret, skal frembringes gennem en mere miljøvenlig produktion, sådan at man får mere vedvarende energi og man får mindre kulbaseret energi i Danmark.
Den dér hæfteplasterkasse, hr. Kolstrup hentyder til, er ikke sådan en almindelig pakke plaster.
Det er en kasse, der er så stor som en container, så der vil være rigelig plads til, at vi kan få løst de problemer.
Til fru Aase D. Madsen vil jeg igen sige, at set i lyset af de kæmpe gevinster det danske samfund har af satsningen på vindkraft og vedvarende energi er det en særdeles god forretning for Danmark, og det er særdeles fremtidsrettet, at vi har holdt fast ved den kurs og bliver ved med at gøre det.
Peter Hansen-Nord (V), 1999-04-08:
Jeg siger tak for belæringen om, hvor pengene ligger i Naturgas Syd, og hvem der har kautioneret for hvad.
Det var egentlig ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte, om regeringen havde en vurdering af, om kommunen får lov at beholde denne overkompensation, eller pengene skal til gasforbrugerne.
Svend Auken (S), 1999-04-08:
Som hr. Glerup sagde, vender vi tilbage til Folketinget med det spørgsmål.
Men det er klart, at udgangspunktet er det, som hr. Glerup har sagt, nemlig at investeringerne på elområdet er finansieret på en helt anden måde end investeringerne på gasområdet.
På elområdet er der tale om forbrugerfinansierede investeringer, hvorimod der, når det drejer sig om gassektoren, og det ved hr. Hansen-Nord jo udmærket, har været en kombination af kommunale indskud, beskedne kommunale indskud, kommunale lånegarantier og så en finansiering gennem afgiftsfritagelse for naturgassen.
Det gør naturligvis, at situationen er forskellig, men vi vender tilbage til Folketinget med det her spørgsmål. Aftalen med Naturgas Syd er imidlertid krystalklar fra regeringens side, og der er det en forudsætning, at disse penge skal gå til kommunerne som aftalt, og det er naturligvis en forudsætning for den aftales gennemførelse, at vi kan finde det fornødne flertal i Folketinget.
Det har vi håb om, men jeg kan love, at der i nær fremtid vil blive indkaldt til drøftelse med de partier, der står bag finansloven, for at vi kan få disse ting på plads.
Vi diskuterede det undervejs i finanslovforhandlingerne, og jeg ved, at finansministeren har til hensigt at indkalde finanslovpartierne for at give en orientering om det her spørgsmål.
Der kommer ikke til at ske noget, uden at Folketinget er orienteret, og uden at Folketinget har haft lejlighed til at tage stilling.
Frank Dahlgaard (KF), 1999-04-08:
Jeg har to spørgsmål til fru Anni Svanholt.
Det første er, at det var lidt uklart for mig, da jeg hørte fru Anni Svanholts indlæg, om SF er med i dette forlig omkring energireformen, eller om man ikke er.
Det andet spørgsmål - det er et mere principielt spørgsmål - er, om der slet ikke er nogen grænse for, hvor store meromkostningerne er ved vedvarende energi og ved at nedbringe CO2-udslippet, før et parti som SF begynder at sige: Nu begynder det altså at blive så dyrt, at vi må overveje, om udbygningen af vindmøller og vedvarende energi er pengene værd, eller om ikke midlerne kunne bruges bedre eksempelvis i sygehussektoren.
Anni Svanholt (SF), 1999-04-08:
Jamen jeg skal da berolige hr. Søren Kolstrup.
Jeg kan forstå også på tidligere indlæg fra hr. Søren Kolstrup i dag, at Enhedslisten måske i virkeligheden er lidt ked af ikke at have været med til det her.
Det kan jeg egentlig også godt forstå, når man sådan kan oprulle de her gode, grønne resultater.
Det havde da også været dejligt, om Enhedslisten havde været med til at bære de ting hjem.
I forhold til CO2-delen er det klart - og det har vi jo diskuteret tidligere her i dag - hvordan det skal forstås, at der er nogle kvoter, som skal overholdes.
Og de kvoter er jo netop udregnet sådan, at eldelen kan levere sin præcise del af CO2-reduktionen.
Og i forhold til hvornår man skal diskutere det her igen, ja, så har vi lagt vægt på, at vi får en evaluering i år 2001, hvor vi kan se, hvordan de instrumenter, der nu bliver indført her - det er jo ganske mange ting, der bliver indført - virker; og dermed skal det jo så også tages op til diskussion, hvordan de nye kvoter skal være for den nye periode, for det vil være sådan en rullende del.
Og så spørger hr. Kolstrup om den decentrale kraftvarme
Ja, vi er sandelig stadig væk i SF optaget af - og tror på - muligheden for, at vi får en decentral udbygning.
Det, at alle forbrugere nu skal aftage en stigende andel vedvarende energi, giver jo turbo i den grad.
Det er et gennembrud for den vedvarende energi.
Hr. Kolstrup må også kunne se, at her er bare store muligheder, og det er klart, at det bliver vindmøller, og det bliver også decentral kraftvarme, som fortsat kan være med her, og det er jo prioriteret strøm, vil jeg sige til hr. Søren Kolstrup, det skal jo aftages og afsættes.
Søren Kolstrup (EL), 1999-04-08:
Hr. Martin Glerup taler fortsat om afbalancering.
Men jeg vil spørge hr. Martin Glerup, om det ikke er korrekt, at vi sammen bliver nødt til at konstatere, at Dansk Shell, supermarkeder m.m., at mange ruster sig til, at nu skal der tjenes flere penge på salg af energi, og at i og med at der kommer disse flere profitinteresser i salgsleddet, jamen så går hele øvelsen jo ud på mere vækst og dermed et angreb på den politik, som hr. Martin Glerup og jeg hidtil sammen har stået for.
Er det ikke korrekt?
Frank Dahlgaard (KF), 1999-04-08:
Ja, jeg prøver da en ekstra gang, om jeg kan få et svar på, om SF står ved det forlig, man har indgået, eller om man vil bruge tiden i sådan en debat på at kritisere de gode ting, der er i det, bl.a. markedsåbningen.
Og så savner jeg også svar på spørgsmålet om, om ingen pris er for høj for at udbygge den vedvarende energi til evig tid, eller om det kan blive så dyrt i forhold til den mere traditionelle energiproduktion, at man synes, man kan bruge pengene på noget, der er til større gavn for folk.
Anni Svanholt (SF), 1999-04-08:
Det er bare det, at der blev viftet sådan med det grønne bevis her, som kalder mig op til en enkelt bemærkning.
Det med, at enkeltpersoner skal gøre en indsats via det grønne bevis, er jo fint nok, men det batter bare ikke noget, og derfor er det meget bedre, som det er i aftalen her: at vi alle sammen, store og små forbrugere, jo nu skal aftage den grønne energi, og at vi skal betale for den over elprisen.
Nej, det skal være alle forbrugerne, der skal løfte det her.
Dét er noget, der virker.
Det er simpelt hen ikke nok, at nogle enkelte forbrugere gør noget på det her område.
Så jeg håber da, at Fremskridtspartiet, når det har den indstilling, at den grønne strøm skal frem i verden, er enigt i, at det er et kæmpegennembrud, at vi nu har fået dét etableret i aftalen.
Tom Behnke (FP), 1999-04-08:
Jamen Fremskridtspartiet har den opfattelse, at det er godt med vedvarende energi, at det er godt med grøn energi.
Vi har imidlertid også den opfattelse, at man skal lade være med fra Folketingets side at tvinge folk til noget.
Og med det meget store grønne engagement, der reelt er i befolkningen,
ville det være langt bedre at have en struktur og en ordning, hvor borgerne kan få lov til at leve op til dette ansvar, hvor det, at man er miljøbevidst, altså ikke bare er noget, som man taler om, men reelt er noget, som man gør noget ved, hvor man er bevidst om miljøet og bevidst om sin egen og sine medborgeres situation og tager et ansvar for de her ting, fremfor at man fra Folketingets side laver en tvangsordning.
Det er tvangen i elementet, Fremskridtspartiet er imod.
Men vi kan jo godt se, hvor det bærer hen med frivilligheden, for ordførerne her i salen vil tilsyneladende hellere tvinge resten af befolkningen til at gå med end selv gå foran som et godt eksempel og for eksempel som hr. Kim Behnke sikre sig et grønt bevis på, at man køber grøn strøm, men sådan er der jo så meget, der er forskelligt.
Men det grundlæggende i det er, at Fremskridtspartiet er imod den tvang, der ligger i det.
Vi vil hellere se ansvarsbevidsthed
og frivillighed.
Søren Kolstrup (EL), 1999-04-08:
Jeg skal gøre opmærksom på, at Enhedslisten har følgende forslag til vedtagelse: »Folketinget opfordrer regeringen til i forbindelse med implementeringen af elreformen at sikre, - at CO2-målsætningen om, at det danske CO2-bidrag i år 2005 skal være 20 pct. lavere end i 1988, indfries, - at den danske forpligtelse til at reducere den gennemsnitlige udledning af drivhusgasser med 21 pct. i perioden 2008-2012 i forhold til 1990 indfries gennem en selvstændig dansk indsats, - såfremt elreformen afgiftssystem til styring af elsektorens CO2-bidrag ikke sikrer den aftalte årlige målsætning, da at gennemføre nye tiltag til styring af elsektorens CO2-bidrag.«
Peter Hansen-Nord (V), 1999-04-08:
Jeg synes, det her er lejligheden til at sige til Fremskridtspartiet, at jeg synes, det er en flot politisk beslutning, partiet har taget, i og med at det er gået ind i energireformen, trods det at det ikke har haft mulighed for at sidde med ved bordet.
Og jeg vil sige til Fremskridtspartiet, at den form for politisk arbejde tegner godt for fremtiden, forhåbentlig også for partiet.
Jeg håber selvfølgelig så, at når hr. Kim Behnke har et sådant grønt bevis, har broderen det naturligvis også, og jeg synes, det var et godt eksempel til efterfølgelse for alle.
Jeg er også sikker på, at det marked, som hr. Tom Behnke omtalte, er et vigtigt element på et marked for frit omsættelig grøn energi.
Mange virksomheder, for hvem energiomkostningerne ikke er særlige store, vil i markedsføringsmæssig henseende benytte sig af muligheden for at erhverve grøn el.
Det var en flot opførsel og en flot politisk stillingtagen fra Fremskridtspartiets side, og det siger vi tak for fra Venstre.
Aase D. Madsen (DF), 1999-04-08:
Ja, nu bliver jeg desværre nødt til igen at sætte ministerens temperament på en lille prøve.
Jeg kunne jo godt høre, at vi ikke var rigtig gode venner efter min ordførertale.
Derfor vil jeg spørge: Kan vi få en udførlig redegørelse for, hvad VE-udbygningen i elsektoren har kostet indtil i dag, og hvad den videre udbygning, som elreformen lægger op til, fremover vil koste i pengeoverførsel fra forbrugerne til vindmøllesektoren?
Denne redegørelse må også indeholde elværkernes vurdering, hvis der er forskel på Energistyrelsen og elværkernes vurdering.
Jeg håber, at ministeren har hørt, hvad jeg har sagt, ellers kan ministeren læse det i referatet.
Desuden vil jeg gerne sige, at Dansk Folkeparti ikke kan stemme for det fremsatte forslag til vedtagelse fra elreformforligspartierne.
Og så vil jeg gerne spørge ministeren, hvad der ligger i, at der står, at der opfordres til, at regeringen snarest muligt fremsætter lovforslag, som følger op på den politiske aftale.
Ja, hvad skulle der ellers ske med aftalen?
Skulle den arkiveres lodret?
Har den uenighed, der har været i dag, været så stor, at den skulle arkiveres lodret, og er det derfor, man fremsætter sådan et intetsigende forslag til vedtagelse?
Søren Kolstrup (EL), 1999-04-08:
Ja, energiministeren lagde op til, at der også skulle tænkes konstruktivt i fremtiden, og at partierne, der var uden for den her reform, jo også skulle inddrages.
Jeg vil gerne spørge, om energiministeren ligger på linje med den radikale ordfører, når denne udtaler, at hvis CO2-kvotesystemet bryder sammen, og det vil sige, at det ikke kan indfri sine egne mål, og når man kan betale sig fra at udlede mere CO2, jamen så må man opfinde nye virkemidler.
Er det et synspunkt, som energiministeren deler?
Det synes jeg kunne være interessant at fastslå.
Tom Behnke (FP), 1999-04-08:
Det fremgår af redegørelsens side 7, og jeg citerer: »Derudover lægger regeringen vægt på, at DONG også i det kommende liberaliserede marked kan leve op til sine forpligtelser i henhold til take or pay-kontrakter, som Dangas har indgået om køb af naturgas.«
Derfor var det vigtigt for mig på vegne af Fremskridtspartiet at understrege, at juraen i det her er
ikke, at man kan leve op til det, men at man skal leve op til det.
Jeg hørte ministerens svar som værende bekræftende på, at juraen naturligvis skal overholdes, og det skal jeg hermed kvittere for.
Det andet spørgsmål, jeg var inde på, var i forhold til, at femte udbudsrunde har været en succes, men at hvis det skal fortsætte, så må vi snart have sat vand over til sjette udbudsrunde, og derfor var spørgsmålet, om ministeren kunne løfte sløret for, hvornår vi kan forvente, at en sjette udbudsrunde går i gang.
Peter Hansen-Nord (V), 1999-04-08:
Så jeg kan jo kun gøre det på én måde: ved at rose ministeren igen for igennem elreformen at have ført en flot, liberal energipolitik.