Birthe Rønn Hornbech (V), 2006-04-18:
Verden blev den 11. september rystet.
Året er ligegyldigt, det er en dato, som hos os alle fremmaner uhyggelige billeder.
Ethvert terrorangreb er et angreb på vor sikkerhed og frihed, og når friheden og sikkerheden rystes, har vi politikere og samfundsborgere pligt til at se på, om der er noget, vi har overset, noget, der skal forbedres i lovgivningen.
Det var naturligt, at regeringen og Folketingets partier kiggede på lovgivningen og konventionerne og beredskabsplanerne efter 11. september, og det er naturligt, at lovgivningen løbende og jævnligt ses efter.
Danmark må værge sig så godt som det er muligt, for at vi kan forblive et frit samfund inden for retsstatens principper.
Terrorister skal kunne strafforfølges og dømmes med lovens højeste straf.
Danmark må aldrig blive særlig tiltrækkende for terrorister, fordi der var noget, vi havde forsømt.
I Venstre insisterer vi på, at de frihedsrettigheder og frihedsværdier, vi bekender os til, stadig skal være grundlæggende i vort land.
Udgangspunktet i Danmark er de demokratiske værdier, og de værdier kommer under pres, når vi skal sikre os mod den modbydelige og brutale terrorisme, hvis grimme fjæs vi har set med de senere års terrorhandlinger.
Det er et dilemma, og vi står der over for et vanskeligt lovgivningsarbejde.
Vi ønsker som et liberalt parti på den ene side at beskytte personlige og samfundsmæssige værdier mod overgreb, og på den anden side vender vi os mod indgreb i frihedsrettighederne og vender os imod, at Danmark ender som et overvågningssamfund, hvor den lovlydige borger bestandig overvåges.
Derfor er der også nogle af de lovændringer, vi behandler i dag, som justitsministeren har fremsat som følge af beslutninger, vi har truffet i internationale fora.
Der skal ikke herske tvivl om, at vi i Venstre vedkender os solidariteten med de internationale afgørelser, og at vi af al magt vil sikre en lovgivning, der værner samfundets demokratiske værdier og den enkelte lovlydige borger mod terrorister og anden international kriminalitet.
Dertil kræves desværre i disse tider midler, vi ikke ville have drømt om at tage i anvendelse for 30 år siden.
Venstre kan støtte forslaget, som det ligger.
Det drejer sig bl.a. om europarådskonventionen om forebyggelse af terrorisme, som indebærer en forpligtelse til at kriminalisere visse forberedende handlinger til terrorhandlinger.
De handlinger, vi er forpligtet til at kriminalisere, er opfordring til terrorhandlinger, rekruttering til terrorhandlinger og oplæring i at begå terrorhandlinger.
Endvidere er der en forpligtelse til at kriminalisere en række handlinger vedrørende ulovlig besiddelse og brug af radioaktivt materiale med forsæt til at forårsage død eller alvorlig personskade eller til at forårsage
betydelig tings- eller miljøskade.
Forslagene til denne del af lovforslaget bygger på overvejelser fra Straffelovrådet.
Forslaget indeholder endvidere en række initiativer, der som nævnt skal forbedre politiets muligheder for at forebygge, efterforske og bekæmpe terrorhandlinger.
Politiets Efterretningstjeneste skal i fremtiden, i det omfang oplysningerne må antages at have betydning for varetagelse af Politiets Efterretningstjenestes opgaver vedrørende forebyggelse og efterforskning af terrorforbrydelser, kunne indhente oplysninger om borgerne fra andre forvaltningsmyndigheder.
De afleverende forvaltningsmyndigheder skal udlevere oplysningerne uden i hvert enkelt tilfælde at foretage en nærmere konkret vurdering og interesseopvejning.
I stedet for som i dag at skulle indhente en ny retskendelse for hvert telefonnummer bliver det nu muligt at nøjes med at indhente én forudgående retskendelse i forbindelse med efterforskning af en mulig terrorhandling.
Som anført i lovforslagets bemærkninger vil en retskendelse på den mistænkte i fremtiden betyde, at der kan aflyttes telefoner hos andre end den mistænkte, f.eks. på arbejdspladsen, hos kæresten, forældrene eller en nær ven, hvis der er bestemte grunde til at antage, at der gives meddelelser til eller af den mistænkte fra disse forskellige personers telefoner – og altså uden en retskendelse i hvert enkelt tilfælde.
Retshandling sker, hvis forsvareren begærer det.
Herudover foreslås det at ændre reglerne om underretning om indgreb foretaget i meddelelseshemmeligheden.
Retten kan ifølge forslaget, hvis hensynet til beskyttelse af fortrolige oplysninger og politiets efterforskningsmetoder taler for det, efter begæring fra politiet beslutte, at underretning om indgreb i meddelelseshemmeligheden ikke skal foretages eller skal udsættes i et nærmere fastsat tidsrum.
Forslaget omfatter herudover et forslag om, at politiet på grundlag af en retskendelse kan forstyrre eller afbryde radio- eller telekommunikation, hvis der er afgørende grunde til det med henblik på at forebygge, at der vil blive begået en lovovertrædelse, som efter loven kan straffes med fængsel i 6 år eller derover, eller en forsætlig terrorforbrydelse, og såfremt lovovertrædelsen kan medføre fare for menneskers liv eller velfærd eller for betydelige samfundsværdier.
Forslaget rummer en udtrykkelig bestemmelse om, at politiet skal kunne henstille, at offentlige myndigheder eller private foretager tv-overvågning i overensstemmelse med allerede gældende lovgivning.
Henstilling om at iværksætte tv-overvågning forudsættes navnlig anvendt, hvor tv-overvågning vurderes at kunne have betydning for forebyggelse eller efterforskning af eventuelle terrorangreb.
Det foreslås som noget nyt at give politiet mulighed for at meddele offentlige myndigheder eller private, som foretager eller planlægger at iværksætte tv-overvågning efter gældende lovgivning, pålæg med hensyn til kvaliteten af optagelser af billeder på videobånd, film eller lignende samt af hensyn til opbevaring af sådanne optagelser.
Dette er naturligvis for at sikre, at optagelserne er af tilstrækkelig god kvalitet, hvis de skal bruges i efterforskningen.
Endelig skal det nævnes, at det med henblik på at sikre Politiets Efterretningstjeneste en hurtigere og mere effektiv adgang til standardmæssige oplysninger om flypassagerer foreslås at give PET adgang til sådanne oplysninger fra luftfartsselskaberne uden retskendelse.
Det er forslag, der allerede har givet anledning til megen offentlig debat, og det bliver Retsudvalgets opgave at få afklaret en eventuel uklarhed om konsekvenserne af de forskellige forslag.
Venstre støtter som sagt det samlede forslag, og vi går ind i et konstruktivt udvalgsarbejde.
Sluttelig skal jeg meddele, at der i folketingsgruppen er et lille mindretal, der har taget forbehold for forslaget.