runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2001-03-01:
Hr. Kaalund har fuldstændig ret i, at endemålet for Enhedslisten er en verden, hvor der ikke er begrænsninger på menneskets frihed til at rejse rundt og slå sig ned, arbejde og bo der, hvor man gerne vil.
Det må være den ideelle verden for alle, går jeg da ud fra.
Problemet er, at der er et stykke vej derhen.
Og vejen kan i hvert fald ikke gå over etableringen af disse ydre Schengengrænser, som jo er hermetisk lukkede.
Og hr. Kaalund
er åbenbart heller ikke klar over, hvad det vil indebære, ligesom fru Birthe Rønn Hornbech heller ikke var klar over, at disse lukkede grænser i Østeuropa bliver noget skrækkeligt noget.
De skal overvåges sådan, at man kan være sikker på, at der rent fysisk ikke er nogen, der kommer over disse lange strækninger.
Det kan kun gøres ved meget kraftige foranstaltninger, f.eks. pigtråd.
Det må hr. Kaalund da vide.
Eller man kan måske ikke lide at diskutere det problem, så derfor vil man simpelt hen ikke forholde sig til det.
Så vejen til åbne grænser kan da ikke gå over etablering
af pigtrådshegn
Der er ikke sammenhæng i, hvad hr. Kaalund siger.
Per Kaalund (S), 2001-03-01:
Jeg har blot ét supplerende spørgsmål til hr. Keld Albrechtsen.
Vi er enige om, at en række af EU-landene i en årrække har haft pasfrihed og manglende kontrol og været medlem af Schengensamarbejdet, bl.a. Tyskland, Holland, Frankrig, Luxembourg osv., ikke?
Og vi er enige om, at den dansk-tyske landegrænse pr. definition og rent faktisk er en ydre grænse indtil den 25. marts.
Det vil sige, at en ydre grænse mellem Schengenlandene, EU-lande og ikke-EU-lande, altså kan udformes som den dansk-tyske grænse i dag.
Og mig bekendt er der hverken Berlinmure på de 65 km eller pigtråd eller landminer eller nogen anden skrækvision, som hr. Keld Albrechtsen kører op med her med hensyn til, hvordan det f.eks. vil være med Polens østgrænse i forhold til dets nabolande der.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-03-01:
Hr. Kaalund ved jo godt eller burde i hvert fald vide, at den tyske regering og den østrigske regering har stillet meget kontante og skrappe krav til bl.a. Ungarn og Polen i forbindelse med optagelsesforhandlingerne, hvor disse to regeringer kræver af de nye lande, at de lukker deres grænser på en sådan måde rent fysisk, at man simpelt hen ikke kan komme over.
Det ved hr. Kaalund jo godt.
Og det er betingelsen for, at Tyskland og Østrig vil gå med til fri bevægelighed over grænserne mellem Østrig og Ungarn, mellem Tyskland og Polen.
Jeg synes, at man skulle holde sig for god til ikke at ville diskutere realiteterne i det her.
Man kan mene om det, hvad man vil, og man kan som hr. Kaalund gå ind for, at der bliver disse lukkede grænser i Østeuropa.
Men fortie det og bestride det kan man da ikke.
Det har ingen mening at sammenligne det med den nuværende dansk-tyske grænse, for det er ikke relevant i den diskussion.
Det kan man ikke snakke sig udenom, vil jeg sige til hr. Kaalund.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2001-03-01:
Det Radikale Venstre støtter den danske deltagelse i denne aftale, og vi kan derfor ikke støtte forslaget fra Dansk Folkeparti om at opsige eller udskyde implementeringen af Schengenaftalen. Alle de nordiske lande vil i slutningen af marts afskaffe den indre grænsekontrol, og der vil opstå en zone, hvor der vil være fri bevægelighed for lovlydige borgere fra det nordligste Norge til det sydligste Spanien.
Vi er glade for, at de nordiske lande samlet implementerer denne aftale, netop fordi problemet i midten af 1990'erne var at kombinere den nordiske pasunion med Schengensamarbejdet.
Alle disse problemer er nu overvundet, og vi tror, den frie bevægelighed vil blive til stor glæde og gavn for alle i det europæiske samfund.
Forslagsstillerne har begrundet deres forslag med muligheden for øget kriminalitet, der muligvis vil følge i kølvandet af den fri bevægelighed.
Dette problem har man taget højde for i samarbejdet.
Bemandingen af de ydre grænser og samarbejdet mellem de europæiske politimyndigheder gør, at vi ikke er bange for udviklingen.
Det er ikke de kriminelle elementer, der skal sætte dagsordenen.
Vi står godt rustet i forhold til den organiserede kriminalitet ved Schengeninformationssystemet og det øvrige samarbejde på området.
Schengensamarbejdet har allerede fungeret i adskillige år mellem en lang række europæiske lande, og erfaringerne fra disse lande giver os ikke anledning til bekymring.
Vi deler ikke den frygt for omverdenen, som i så høj grad præger Dansk Folkepartis politik.
Vi har et mål om at gøre verden bedre for de lovlydige, men også et klart mål om, at de kriminelle ikke skal have lov til at udfolde sig.
Og det er her, vi både har brug for edb-systemer og for samarbejde over grænserne.
Per Kaalund (S), 2001-03-01:
Det er et meget enkelt spørgsmål til hr. Frank Dahlgaard: Går hr. Frank Dahlgaard fortsat ind for den nordiske pasunion og dermed ingen grænser mellem de nordiske lande, som vi har kendt det i snart 50 år, og som vil blive videreført, således at vi frit kan rejse i de nordiske lande?
Eller om
dette forslag måtte blive gennemført, vil det sige, at nordiske statsborgere skal vise pas, når de skal ind i Danmark.
Danskerne skal vise pas, når de skal rejse til andre nordiske lande, ifald man følger det forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-03-01:
Ministeren forsøger at opbygge den myte, at hvis vi havde sagt nej til Schengen, ville Tyskland og Sverige gå amok og indføre paskontrol, f.eks. på Øresundsbroen, så alle de svenskere, der havde været i København for at købe ind, skulle paskontrolleres for at komme hjem til Malmø.
Men noget så tåbeligt ville en svensk regering naturligvis ikke have grebet til, en svensk regering ville derimod have fulgt Danmark ud af Schengen.
Sådan er virkeligheden, så den mytedannelse skulle man tage at holde op med. Men så har jeg et spørgsmål om meldepligten.
Jeg synes, det er meget ubehageligt, hvis vi skal have en ordning, hvor en del af de mennesker, der bor i EU-landene, skal melde sig hos myndighederne.
Det er sådan noget, man har i diktaturstater, og det synes jeg altså er meget ubehageligt.
Jeg ville endda hellere have paskontrol ved en grænse end et system, hvor tredjelandes statsborgere skal melde sig hos myndighederne, og jeg håber, vi kan få klar besked om, at sådan noget skal vi i hvert fald ikke have i Danmark.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-03-01:
Først vil jeg lige rette en misforståelse.
Justitsministeren hævdede, at vi har sagt, at der vil komme større kriminalitet.
Det har vi ikke sagt.
Politiet bør have det virkemiddel, og generelt kan det blive sværere for dem, hvis de ikke har det virkemiddel.
Vi har ikke noget imod et baglandspoliti, der bekæmper illegale grænseoverskridende handlinger, men at fjerne grænsekontrollen kan for os at se ikke være et fremskridt.
Med hensyn til tredjelandes statsborgere er der bragt mange argumenter ind i denne diskussion.
Vi har stor sympati
for, at tredjelandes statsborgere, som bor i et EU-land, skal kunne rejse frit rundt i Europa, men Schengenaftalen er måske ikke den bedste måde at løse den opgave på, og jeg tror, vi får en diskussion senere hen.
EU er jo på vej med nogle direktivforslag, som indebærer, at man som tredjelandsstatsborger skal have de samme rettigheder som en EU-statsborger, hvis man er bosat i et EU-land, og det har vi stor sympati for.
Vi synes, det er rigtigt, at hvis man har opholdstilladelse i EU som tredjelandsstatsborger, skal man også kunne rejse frit rundt, men det kan gøres muligt på mange måder, og det behøver vi ikke Schengenaftalen til.
Frank Jensen (S), 2001-03-01:
Jamen det er jo netop Schengenkonventionen, der har gjort det muligt, må jeg sige til hr. Knud Erik Hansen. Jeg kan godt forstå, at hr. Knud Erik Hansen og SF efter at have sat sig lidt bedre ind i tingene er kommet til den konklusion, at der faktisk er gode ting i Schengenkonventionen, og at man måske - jeg ved det ikke - fortryder, at man i sin tid stemte imod.
Realiteten er nemlig, at det er Schengenkonventionen, der har givet tredjelandes statsborgere langt bedre muligheder for at rejse i Europa, end de har haft før.
Hr. Albrechtsen stiller tingene op, som om det er et spørgsmål om enten grænsekontrol eller meldepligt, men det er jo ikke tilfældet.
Næh, det er et spørgsmål om enten at skulle søge visum for at få ret til at rejse ind i et andet europæisk land eller at have pligt til at melde sig.
Det er dét, der er spørgsmålet, og jeg tror, hr. Albrechtsen
er enig med mig i, at nu fjerner vi visumkravet for tredjelandes statsborgere, som opholder sig lovligt i og indrejser lovligt i et andet Schengenland.
Til gengæld har landene mulighed for at indføre meldepligt for tredjelandsstatsborgere, som vil opholde sig i et andet Schengenland, men det er altså en mulighed, ikke et krav.
Så spørger hr. Albrechtsen: Vil Danmark kræve dette?
Nej, det vil Danmark ikke.
Vil Tyskland da stille det krav?
Hvilke lande vil så?
Hvad er retstilstanden så?
Ja, indtil der er skabt et samlet overblik, må den tredjelandsstatsborger, som vil indrejse i et andet Schengenland, lige tage kontakt til landets ambassade og sige: Nu rejser jeg til jeres land, og skal jeg meddele det til nogen myndigheder, når jeg rejser ind?
Det er jo langt nemmere at ringe op og spørge om det end at skulle til at søge om visum, og proceduremæssigt er det jo langt simplere for en tredjelandsstatsborger end at skulle søge visum.
Det tror jeg alle ordførere er enige i.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-03-01:
Jeg vil gerne sige tak til justitsministeren for at have bragt den uklarhed om meldepligten ud af verden.
Vi skal selvfølgelig ikke have et system i Danmark, hvor folk skal melde sig hos myndighederne, så det er jeg meget glad for at høre.
Så kan vi være uenige om mange andre ting.
faktisk bør vi have forhandlinger med EU om, at tredjelandes statsborgerne skal have de samme rettigheder som alle andre, for vi skal ikke bevæge os i retning af et samfund, hvor der er to klasser mennesker med forskellige rettigheder, selv om de i øvrigt har fuld ret til ophold og arbejde osv.
Jeg er glad for, at debatten har vist, at der i hvert fald er enighed om det punkt, for man skal jo trods alt også se på de positive sider.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-03-01:
Jeg sagde før til justitsministeren, at problemet med tredjelandsstatsborgere måske kunne løses bedre på anden vis, men jeg vil da gerne kvittere og sige, at det er da rigtigt, at Schengen også har den konsekvens, og det synes vi er godt.
Men vi synes faktisk, det var mere konsekvent at sige, at hvis man er tredjelandsstatsborger og har ret til at opholde sig i et EU-land, skal man også have de samme rettigheder til at bevæge sig rundt, som hvis man var statsborger i et EU-land.
Det var måske en mere konsekvent måde at løse problemet på end blot ved give ret til at rejse over grænsen, og det ville faktisk også give nogle flere rettigheder.
På den måde kunne man gøre det, hvis man ville, og selv om vi ikke havde haft Schengen, havde vi nok løst problemet med grænsekontrollen.
René Skau Björnsson (S), 2001-03-01:
Da Socialdemokratiets ordfører på området, hr. Erik Mortensen, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre følgende: Tanken bag forslaget kan set ud fra en energipolitisk tanke være tiltalende, men når det er sagt, kniber det temmelig meget med at finde positive elementer i det fremsatte beslutningsforslag. I Socialdemokratiet har vi lidt svært ved at se, om det er det rent energimæssige, som forslagsstillerne ønsker sat i højsædet, eller om der kunne være andre motiver.
Den tanke kunne opstå, idet indsatsområderne er yderst svagt formuleret, ja, mere korrekt sagt er de overhovedet ikke beskrevet, alle initiativer omkring udmøntningen overlades helt og aldeles til regering og minister.
I Socialdemokratiet har vi også svært ved at forestille os, hvordan ministeren skal opstille krav og betingelser for energiinvesteringer i virksomheder, hvor forholdene i den grad vil være forskellige.
Og hvem skal i givet fald sige god for, at en given investering er hensigtsmæssig set ud fra både en energimæssig og en økonomisk vinkel?
Så ud over at forslaget i givet fald vil komme til at virke yderst svært at håndtere, indeholder det også det kedelige element, at sådanne håndsrækninger til erhvervslivet skal klares via skattebilletten frem for en regulær tilskudsordning, hvis det endelig skulle være. Fradrag og afskrivninger kan være brugbare og nødvendige, men ikke nødvendigvis i denne sammenhæng, så samlet set kan Socialdemokratiet ikke anbefale forslaget til vedtagelse.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-03-01:
Virkeligheden går hurtigere, end hr. Per Kaalund måske er klar over.
Jeg var på Gardamoen for et par måneder siden, det er den store lufthavn ved Oslo, og kom fra København og blev bedt om at vise pas.
Jeg sagde, at jeg er dansker, jeg kommer fra København, men jeg fik på klingende norsk bare at vide, at han ville se passet.
Nu har jeg altid pas med, når jeg rejser ude, så det er jo en god måde at bevise på, at man ikke behøver at have det.
Men her er vi altså allerede henne.
Og gennemfører man Schengen, og det gør man jo nu, så indebærer det jo, at man skal have passet med. Man kan blive stoppet på hoteller, på campingpladser, hvor man nu er, og skal på en eller anden måde legitimere, at man har ret til at være der.
Det kræver jo et pas eller en eller anden form for Ausweis, eller hvad man nu skulle sige af ubehageligheder.
Men selvfølgelig er jeg tilhænger af den nordiske pasunion, ligesom jeg er tilhænger af, at man ikke skal vise pas, når man rejser mellem Sjælland, Fyn og Jylland.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-03-01:
Jeg vil gerne takke CD's ordfører, for det lød på CD's ordførertale, som om CD rent faktisk har læst ikke bare forslaget, men også bemærkningerne, og har noteret sig, at der faktisk er en lang række uløste problemer i forbindelse med afskaffelsen af grænsekontrollen, og at de folk, der har skoene på, som arbejder med de her sager til daglig, i stigende grad udtaler, at der er stor bekymring for, at kriminaliteten vil stige, naturligvis specielt i Sønderjylland, men i Danmark generelt som følge af Schengenkonventionen.
Derfor må jeg spørge fru Sonja Albrink: Når CD anerkender det, hvorfor er CD så fuldstændig afvisende over for at udskyde ikrafttrædelsen af den del af Schengenkonventionen, som handler om afskaffelsen af grænsekontrollen? Registrene og sådan nogle ting, som skal fungere inden for Schengen, er jo sat i kraft for Danmarks vedkommende.
Det her handler om, om grænsekontrollen skal afskaffes 25. marts.
Og hvis man anerkender de problemer, som CD åbenbart siger at de anerkender er til stede, så må man vel også være positivt indstillet over for at udskyde ikrafttrædelsen af den her del af Schengensamarbejdet.
Sonja Albrink (CD), 2001-03-01:
Uanset hvor mange beslutningsforslag eller forslag til vedtagelse en modstander møder op med her i salen, så er vi altså i CD faste i kødet med hensyn til Schengensamarbejdet.
Vi mener faktisk, at det tjener danske interesser meget bedre at være med end at stå udenfor.
Schengensamarbejdet er bare endnu et udtryk for, at man tilpasser sig globaliseringen, og at man prøver at være med for at få indflydelse frem for at isolere sig.
I CD prøver vi også at forholde os nøgternt til problemerne og er da ikke fuldstændig immune over for de bekymringer, der refereres til i beslutningsforslaget, og som rent faktisk eksisterer, og naturligvis bør vi også tage dem alvorligt.
Vi har da heller ikke specielt meget lyst til at have kriminelle fra Hamburg eller noget som helst andet sted fra rendende rundt i jyske byer, men man bliver altså også nødt til at veje fordele og ulemper ved Schengenprojektet op imod hinanden, og i vores øjne er fordelene så klart i overvægt.
I øvrigt må man jo heller ikke glemme, at det, at vi har stået udenfor indtil nu, jo ikke ligefrem har forhindret den grænseoverskridende kriminalitet i at stige.
Jeg vil ikke forlænge debatten, men kun kort gentage, at vi i CD stadig væk mener, at Schengen gør livet lettere for de lovlydige borgere, og at Schengen rent faktisk, når alt kommer til alt, betyder en styrkelse af indsatsen mod international kriminalitet og illegal indvandring og ikke det modsatte, og derfor må jeg på CD's vegne tilkendegive, at vi ikke kan støtte det foreliggende beslutningsforslag.
Frank Jensen (S), 2001-03-01:
Se, det, som er vores mål, er at bekæmpe kriminalitet og illegal indvandring.
Sidste år, år 2000, rejste 3.064 personer illegalt over den dansk-tyske grænse.
Hvor mange af dem blev taget ved personkontrol på grænsen?
Ca. 45.
Resten af de 3.064 personer blev taget af baglandspatruljen.
Må jeg spørge hr. Thulesen Dahl og hr. Knud Erik Hansen: Hvor ville hr. Knud Erik Hansen og hr. Thulesen Dahl bruge de 80 polititjenestemænd, der sidder og foretager personkontrol på grænsen?
Til paskontrol eller i baglandspatruljen?
Jeg kan godt give regeringens svar.
Det er at bruge de 80 mand i baglandspatruljen, for her bliver altså 85 pct. af dem, der rejser illegalt over grænsen, taget, ikke ved personkontrollen af pas, ikke ved, at lovlydige borgere skal holde i opliningskøer for at komme over grænsen.
Det er ikke dér.
Moderne
politiarbejde
med at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet og illegal indvandring foregår via samarbejde med politimyndighederne på den anden side af grænsen gennem det, at man får efterretninger, at man har materiel, at man har udstyr i baglandet til at tage dem, der rejser illegalt over.
Det materiale har politiet fået, og det er det, som skal styrkes i samarbejdet over grænsen.
Så det er en styrkelse at bruge polititjenestemænd
på den rigtige måde, nemlig i baglandsopgaven, og det sikres ved, at vi nu får en grænsepatrulje ved den dansk-tyske grænse.
Vi får en grænsepatrulje på Lolland og Falster, hvor vi bruger de polititjenestemænd, der i dag foretager paskontrol, i to nye grænsepatruljeafdelinger.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-03-01:
Der er jo ikke noget mærkeligt i de tal, justitsministeren fremlægger.
Hvis jeg ville illegalt til Danmark i dag, kunne jeg da ikke drømme om at køre op til paskontrollen, hvor der er en stor risiko for, at man ville se, at der var et eller andet galt.
Der sidder erfarne politifolk, og de ville vinke mig ind og tjekke mig.
Jeg ville da i ly af mørket forsøge at løbe over en bar mark.
Derfor ved man jo også godt i dag, at når der er nogle, der løber over i ly af mørket, er der nok et eller andet galt, og så må man hellere være på vagt.
Det er også derfor, at folk, der bor dernede i området, ofte ringer til politiet og siger, at der er én på vej, hvorefter baglandspatruljen rykker ud og fanger den pågældende.
Gudskelov sker det i mange situationer.
Hvad sker der efter den 25. marts?
Ja, så sætter en illegal sig ind i sin bil, måske en minibus, det er lige så nemt at fragte mange på en gang, og så kører de med 110 km/t.
stille og roligt over den ikkeeksisterende grænse til Danmark.
Så skal vi satse på, at der er en baglandspatrulje et eller andet sted i Sønderjylland, der tilfældigvis lige får stoppet den minibus, der kommer kørende dér.
Justitsministeren kan da selv se, hvad der er mest effektivt.
Så vil jeg sige, at justitsministeren ikke forholdt sig til det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte Socialdemokratiets ordfører, og det kunne jeg godt tænke mig justitsministeren ville svare på, om, hvor sammenhængen er i regeringens politik.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-03-01:
De mange, der kommer over grænsen, er jo dem, der kommer igennem grænsekontrollen i dag, og det er jo rigtigt, som hr. Kristian Thulesen Dahl siger, at når vi har grænsekontrollen, skal de over nogle bestemte steder, og det er så de få, der gør det.
Men nu kan de få, der vil illegalt over, jo blande sig med de mange, der kommer igennem de officielle grænsekontroller i dag.
Jeg har svært ved at se, at det ikke må give en ganske stor belastning i form af, at så skal man faktisk have en ganske stor kontrol af den store strøm, hvor man faktisk nu kan nøjes med en bagpatruljekontrol af den lille strøm.
Så alt andet lige har jeg stadig væk svært ved at se, at det hæmmer kriminaliteten og i virkeligheden ikke kræver nogle flere ressourcer, at man ophæver grænsekontrollen. Man kunne omvendt også have sagt: Vi har stadig væk i praksis en fleksibel grænsekontrol af dem, hvor vi fornemmer, at der er kriminalitet.
Det ville da give en større fleksibilitet at kunne sætte ressourcerne ind der, hvor man synes, der er brug for dem.
Nu åbner man og efterlader i virkeligheden en ganske stor opgave der, hvor de ganske store mængder kommer ind i Danmark.
Frank Jensen (S), 2001-03-01:
Jeg skal svare på det spørgsmål, som hr. Thulesen Dahl stillede.
Der er ingen, der har påstået, at vi med Schengensamarbejdet fra dag 1 kan stoppe illegal indvandring.
Jeg har ikke hørt nogen sige det i debatten.
Jeg har heller aldrig selv påstået det.
Jeg siger blot, at det, at vi bruger ressourcerne på den måde, vi gør i Schengensamarbejdet, er en styrkelse af kampen mod grænseoverskridende kriminalitet og illegal indvandring.
Jeg tror, ingen har det eksakte tal på, hvor mange der rejser illegalt ind i Europa i dag.
Det giver dem jo ikke et permanent opholdsgrundlag, at de rejser illegalt ind, og derfor drejer det sig selvfølgelig om for myndighederne så hurtigt som muligt, efter at de er rejst ind, at få dem sendt tilbage.
Det er også regeringens målsætning, at de umiddelbart sendes tilbage så tæt på grænsen som overhovedet muligt, og det er jo også derfor, regeringen vil bruge de politiressourcer, vi i dag anvender til personkontrol, i baglandspatruljen.
Jeg er meget forundret over hr. Knud Erik Hansens tilgang til det her tema.
Der er sket en kolossal forandring i den debatform, vi har med SF's ordfører i forhold til med den tidligere SF-ordfører på Schengenområdet.
Det er svært at forstå, at begge argumenter kan holde, og jeg forstår ikke, at hr. Knud Erik Hansens bukser kan holde til at skræve så langt som fra Dansk Folkeparti og så over til Enhedslisten, som jo altså har et meget klart standpunkt til det her, nemlig at det er et Fort Europa, at det er en styrkelse i kampen mod indrejse, også den illegale indrejse.
Men hr. Knud Erik Hansen må jo selv ligge og rode med, hvor langt bukserne kan skræve også politisk i argumentationen mod Schengen.
Det er, som om alle hånde argumenter kan bruges.
Jeg kom til at sige en fejl før fra Folketingets talerstol, og derfor vil jeg også benytte lejligheden til at få den rettet umiddelbart.
Jeg sagde nemlig, at af de 3.064, der rejste ind i år 2000, var der 45, men det er 450, for det er nemlig ca. 15 pct.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-03-01:
Vi har stemt for Schengenaftalen.
Den står vi ved.
Det har vi gjort i alle debatter her i Folketinget; det gjorde vi også for 14 dage siden, hvor vi diskuterede præcis den samme sag.
Vi har også den grundlæggende holdning til, hvordan det europæiske samarbejde skal fungere, at der skal være fri grænsepassage for lovlydige borgere og et moderne politisamarbejde.
Det foregår altså på en helt anden måde end i hr. Thulesen Dahls verdensbillede.
Så har hr. Thulesen Dahl jo været inde på, om de ydre grænsers sikkerhed var i orden.
Jeg har jo besøgt Østberlin før Murens fald, og hvis hr. Thulesen Dahl ønsker sig en mur med pigtråd, hvor man altså ikke bliver skudt, når man vil ud, men skudt, når man vil ind, har hr. Thulesen Dahl jo ret i, at det har vi ikke fået.
Lad mig bare sige, at den diskussion behøver vi ikke tage mere, for i Venstre ønsker vi ikke, at det skal være på den måde. Så har jeg konstateret det sammenrend, som også justitsministeren var inde på, mellem Dansk Folkeparti og SF, og med de bemærkninger, der er kommet fra SF om alle de illegale indvandrere, der kommer over grænsen, glæder jeg mig til at fremsætte Venstres forslag her i Folketingssalen om, hvordan man får sat en stopper for det.
Problemet i dag er jo, at de, der kommer ind illegalt, ved, at de er sikret kost og logi, lige så længe de overhovedet selv kan trække sagerne i langdrag. Det har vi en løsning på i Venstre, den kender man, og den går jeg ud fra at Dansk Folkeparti og SF sammen kan tilslutte sig, når det forslag når frem her i Folketinget.