runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Gjellerup (S), 2002-03-19:
Jeg glæder mig meget over, når der er partier og ordførere, sågar indimellem også en regering, der bliver klogere, og det synes jeg at vi alle kan anerkende at man blev på uddannelsesområdet for en vis dels vedkommende.
Jeg synes, at det er mærkeligt, at den erkendelse og ny klogskab kun rækker til de videregående uddannelser og ikke rækker til de uddannelser, som vedrører de mennesker, der typisk har mindst uddannelse.
Hvorfor rækker klogskaben ikke også til at omfatte aftenskolerne, daghøjskolerne, produktionsskolerne, den fri ungdomsuddannelse?
Hvorfor har vi i formiddags skullet opleve en besparelse på uddannelsesområdet på det niveau, hvor der er flest, der har mulighed for at få suppleret en ikke særlig omfattende uddannelse?
Vi skulle se en lov blive vedtaget, hvor der end ikke var ordførere, der turde tage ordet.
Ole Sohn (SF), 2002-03-19:
Finder Det Konservative Folkepartis ordfører det rimeligt, at de skattestigninger, som nødvendigvis må komme som følge af den komplet uansvarlige politik, der er gennemført i den Venstreledede kommune i Farum, skal påføres borgerne i andre kommuner?
Det er jo konsekvensen, hvis man laver et skattestop.
Hvis den Venstrestyrede kommune i Farum hæver skatten, så pålægger man jo borgerne i andre kommuner en byrde.
Finder Det Konservative Folkeparti det rimeligt?
Det andet spørgsmål er: Finder Det Konservative Folkeparti det troværdigt, at man kan forbedre ligningen af de multinationale selskaber set i lyset af, at man foretager massive afskedigelser inden for Told og Skat?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-03-19:
Jeg skylder hr. Henrik Sass Larsen svar fra tidligere.
Hr. Henrik Sass Larsen sagde, at det med efterlevelsespensionen blev nævnt i valgkampen i rækken af emner, som alle ville, så det var vel ikke noget problem.
Nej, det ville alle jo ikke.
Altså kort tid før valget stemte Socialdemokratiet rent faktisk imod et forslag fra Dansk Folkeparti om en genopretning på det her område.
Desuden spurgte jeg den ældrepolitiske ordfører for Socialdemokratiet i valgkampen, om Socialdemokratiet var med på en tilbageførsel, så man fik 3 måneders efterlevelsespension udbetalt igen, og svaret var klokkerent nej.
Man ville undgå en tilbagebetalingsordning, men man var da ikke indstillet på at genoprette de 3 måneder, som vi har fået med i aftalen.
Så der er altså nogle ting, der ikke hænger sammen her.
Så må jeg sige, at det er lidt pudsigt at opleve et mediebillede, hvor man den ene dag beskylder regeringen for at løbe efter Dansk Folkeparti og sige, at vi sætter dagsordenen, men den næste dag har vi ikke fået noget som helst igennem, så er det regeringen, der bestemmer det hele.
Men kan vi finde en eller anden facon, hvor både regeringen og vi er tilfredse med aftalen, er det jo det allerbedste, og det kan jo være, det virkelig er sådan.
Så vil jeg sige om aftenskolebesparelserne, som jeg også blev spurgt om, at her synes vi faktisk, vi er nået et pænt stykke i forhold til det, der forelå.
Vi har fået noget genoprettet for pensionisterne, vi har fået betalingen mærkbart reduceret for de handicappede, og vi vil meget gerne indgå i diskussioner om, hvad der skal ske på området i 2003.
Det var det tilsagn, hr. Henrik Sass Larsen spurgte til, og det skal han gerne få. Hr. Klaus Hækkerup spørger om kommunerne: Må jeg ikke godt sige, at vores holdning er, at når den tidligere regering har lavet en aftale med kommunerne, som kommunerne i øvrigt syntes var en smaddergod aftale, må der et eller andet sted også være lidt respekt for, at sådan en aftale skal gennemføres, også blandt dem, der lavede aftalen. Så er der vel ikke noget at sige til, at den regering, der sidder nu - uanset om det måtte være den gamle regering, der var fortsat, eller den nye regering, der er kommet til - forsøger at få kommunerne til at overholde aftalen, og det er klart, at vi gerne deltager i regeringens drøftelser med kommunerne.
Der må da findes en måde at lave et aftaleforum på, så tingene holder, det tror jeg da er sund fornuft.
Der står stadig en del på listen, men det kommer jeg tilbage til.
Grete Schødts (S), 2002-03-19:
Til hr. Kristian Thulesen Dahl: Vi, der er medlemmer af Socialudvalget, har haft en teknisk gennemgang af finansloven, og under den tekniske gennemgang kunne vi konstatere, at der er et mindreforbrug på de her personlige tillæg på omkring 150 mio. kr.
Jeg har spurgt ministeren, hvad årsagen er, og årsagen er simpelt hen, at kommunerne tildeler anderledes, end de bør gøre ifølge loven.
Der skal nu foretages en undersøgelse af, hvad der er sket, og derefter - 3 måneder efter - vil ministeren påvise over for kommunerne, hvad der står i loven.
Så hvis Dansk Folkeparti vil noget med det her i forhold til det, de har sagt både før, under og efter valgkampen om, at pensionisterne skal have det, de er berettiget til, så har Dansk Folkeparti chancen for at stemme for Socialdemokratiets ændringsforslag.
Kristian Jensen (V), 2002-03-19:
Det Radikale Venstre har jo efterhånden overtaget Socialdemokratiets traditionelle rolle som modstandere af valgfrihed, i hvert fald afviser Det Radikale Venstres hr. Morten Helveg Petersen blankt den aftale, der er indgået om øget valgfrihed og en pulje på 500 mio. kr. ekstra til kommunerne.
Er det dermed også er udtryk for, at Det Radikale Venstre er modstandere af, at ægtepar nu får lejlighed til at tilbringe deres sidste år sammen?
Pia Gjellerup (S), 2002-03-19:
Han sagde, at når man nu deltager i forhandlinger, kan man jo ikke skrive hele teksten selv.
Det er fuldstændig rigtigt.
Der må bøjes lidt, der må gives, man må finde nogle fællesnævnere; det er rigtigt. Men når man så ser, hvad der er sket med den dér forligstekst, man har bøjet sig lidt for, og som man ikke har kunnet skrive
helt selv, hvad er det så, der sætter sig i ændringsforslag?
Det er jo dem, vi sådan set diskuterer i dag.
Jeg har kigget det meget store bundt ændringsforslag
igennem, og jeg synes, at ud over de 106 ændringsforslag, som handler om tilbageførsel af noget, man gerne ville fra regeringens side, men som der så var flertal imod i Folketinget, nemlig overgreb på uddannelsesområdet eller i hvert fald dele af det, ja, så kan jeg ikke finde de ændringsforslag, som hr. Kristian Thulesen Dahl stod og talte så varmt om heroppe. Fordi realiteten er - og det vil jeg gerne have bekræftet af hr. Kristian Thulesen Dahl - at det, der ligger på socialområdet, efterlevelsespakken eller dødepakken, hvad man nu vil kalde den, spørgsmålene om forskellige andre elementer, jamen det er noget, der var i finanslovforslaget, det behøvede man sådan set ikke at indgå en aftale med regeringen for; man kunne bare stemme for finanslovforslaget. Og det, der ligger om uddannelse, ja, der kunne man bare have stemt sammen med os andre, for der var flertal uden om regeringen.
Ole Sohn (SF), 2002-03-19:
Jeg vil gerne spørge hr. Kristian Thulesen Dahl, om han ikke herfra vil bekræfte, at kommunerne for at få den gave, som Venstre har lagt meget vægt på skal gives - og som jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti støtter - til de ældre i kommunerne på de 500 mio. kr., at forudsætningen for det er, at de annullerer 650 mio. kr. af deres budgetter.
Det vil sige, at de skal bruge 150 mio. kr. mindre, end det var forudsat, for at få 500 mio. kr.
Det er det ene.
Men kan Dansk Folkepartis ordfører ikke også bekræfte, at man med finanslovforslaget accepterer, at der sker en sænkning af alle lavtlønnedes pensioner i forhold til Den Sociale Pensionfond, så alle hjemmehjælperne og andre dårligt stillede får en dårligere pension, for, at folketingsmedlemmer og ministre og andre i det lønniveau skal have en højere pension, altså at man laver en omvendt Robin Hood.
Thomas Adelskov (S), 2002-03-19:
Det finanslovforslag, som i sin tid blev fremlagt, indeholdt jo nogle enormt store og ublu besparelser på bl.a. uddannelsesområdet, og det er da glædeligt, at Dansk Folkeparti har fået ført en del af besparelserne tilbage til det niveau, som vi andre havde lagt.
Det skal jo så også nævnes, at vi var jo nogle, der havde arbejdet for, at der bl.a. skulle indgås en fireårsaftale, hvad angår erhvervsuddannelserne.
Det er der ikke gjort noget ved; de står faktisk over for en dårlig økonomisk situation.
Men jeg skal egentlig vende mig til en anden del af uddannelsesområdet, for jeg skal spørge hr. Kristian Thulesen Dahl, hvordan det kan være, at Dansk Folkeparti i forbindelse med finanslovaftalen med regeringen har blokeret for, at UMTS-partierne kunne bruge mere end 400 mio. kr. til forskning og de videregående uddannelser.
I aftalen er der lagt en ramme ind, og den har regeringen holdt sig meget nøje til.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-03-19:
Først til fru Line Barfod, over for hvem jeg kan bekræfte, at Dansk Folkeparti ikke stemmer for Enhedslistens ændringsforslag.
Men jeg vil godt have lov til at sige, at en del af de ændringsforslag, der er stillet, vil være et ganske glimrende idékatalog for Dansk Folkeparti at gå til de næste finanslovforhandlinger med.
Altså Enhedslisten har jo også tidligere under SR-regeringen deltaget i store forlig, så vidt jeg husker - så lang tid er det da heller ikke siden, det må fru Line Barfod også kunne huske - uden at man i sagens natur har kunnet skrive hele teksten. Man når, så langt man kan, og vi synes faktisk, at vi har nået et hæderligt stykke.
Vi kan godt være det her bekendt på de ældres vegne, specielt hvad angår merproduktiviteten på sygehusene for de syges vedkommende osv., de ting, jeg har nævnt, og kan vi så nå videre i finansloven for 2003, vil det være fint for os.
Det er jo klart, at hvad angår Den Sociale Pensionsfond har vi den politiske holdning, som vi havde før valget, og som vi har i dag, at det, man har gjort, har man simpelt hen ikke kunnet være bekendt; man har taget nogle penge, som man ikke havde ret til at tage - jo, måske nok juridisk, det finder vi jo ud af i den retssag, der er anlagt, og som vi selvfølgelig også med spænding afventer udfaldet af.
Og de ting, vi har sagt i den sammenhæng før valget, er vi parate til at sige igen, også ude på de samme møder, som vi deltog i før. Vores politiske holdning er fuldstændig uændret på det område. Så må jeg sige til hr. Henrik Sass Larsen, at jeg forstod ved førstebehandlingen - for at vi nu kan være enige - at Socialdemokratiets ordfører vendte tommelfingeren nedad i forhold til de 1,5 mia. kr. mere til sygehusene.
Hvis vi ikke havde gjort det, var der ikke blevet 1,5 mia. kr. mere til sygehusene; det stod klart ved førstebehandlingen den 1. februar.
Det er det bedste middel imod forsikrings-Danmark, som jeg håber, hr. Henrik Sass Larsen og jeg er enige om, at vi er modstandere af.
Og så må jeg lige komme tilbage.
Spørgsmålene er noteret ned på blokken.
Klaus Hækkerup (S), 2002-03-19:
Nu nævnte hr. Kristian Thulesen Dahl i sin indledning skattestoppet, og jeg forstod, at det var med stor tilfredshed, at Dansk Folkeparti gav sin tilslutning til skattestoppet.
Jeg vil derfor godt spørge hr. Kristian Thulesen Dahl, om Dansk Folkeparti er enig i, at i den situation, der kan opstå, hvis der er nogle kommuner, der hæver kommuneskatten mere, end andre sætter den ned, skal der ske en reduktion af bloktilskuddet til samtlige kommuner, så også de kommuner, der ikke hæver skatten, ikke hæver det kommunale skattetryk, får lov til at deltage i betalingen for de kommuner, der har hævet skattetrykket, med det resultat, at de bliver nødt til at reducere deres service over for borgerne på alle de områder, vi har talt om: folkeskolen, ældreforsorgen, vejområdet, miljøområdet osv. Hvor står Dansk Folkeparti i spørgsmålet om indgreb over for kommunerne?
Henrik Sass Larsen (S), 2002-03-19:
Det var da rart at høre, at Dansk Folkeparti var kommet til kaffe.
Men jeg tænkte på, at nu praler man lidt af de 1,5 mia. kr. til sygehusene.
Det var, så vidt jeg ved,
Venstres valgløfte - ikke sandt?
En halv milliard kroner mere til de ældre var vist også noget, Venstre rendte rundt og sagde.
Efterlevelseshjælpen skulle laves om; man kunne ikke finde et parti i løbet af valgkampen, som ikke også mente det.
Det er selvfølgelig meget nydeligt.
Men jeg har et lille ønske til Dansk Folkeparti.
Jeg vil byde både på kaffe og Gammel Dansk, hvis vi kunne lave noget ved det, f.eks. ved det her med pensionisternes egenbetaling og brugerbetaling på aftenskolerne.
Dansk Folkeparti fik forhindret, at det blev seksdoblet, det var fint, men det bliver stadig væk fordoblet.
Kunne vi få et tilsagn om her, at Dansk Folkeparti går til forhandlinger om den kommende finanslov og i forhandlinger i det hele taget om at få nedsat den egenbetaling, således at vi ikke skal have fordobling af brugerbetalingen?
Line Barfod (EL), 2002-03-19:
Hr. Thulesen Dahl talte meget om alt det gode, som Dansk Folkeparti havde fået igennem her med finansloven.
I forhold til alt det, Dansk Folkeparti har stået for, og efter at have udråbt sig selv til forsvarere for de svageste i samfundet, dem med de laveste indkomster, kunne jeg nu forstå, at der kun er ét af oppositionens forslag, som Dansk Folkeparti vil stemme for.
Dermed kan jeg konkludere - og det vil jeg gerne have bekræftet - at Dansk Folkeparti altså ikke stemmer for Enhedslistens forslag om at rette op på det tyveri, der er sket fra alle dem på overførselsindkomster igennem de sidste 10 år med satspuljen, hvor man konsekvent hvert eneste år tager lidt af de allerlaveste indkomster.
Vi har stillet et forslag, der f.eks. vil betyde, at en enlig folkepensionist får 2.352 kr. mere om året.
Men det vil Dansk Folkeparti altså stemme imod.
Vil Dansk Folkeparti også stemme imod Enhedslistens forslag om at stoppe det, der bliver kaldt tyveriet fra Den Sociale Pensionsfond, hvor Dansk Folkeparti ellers på store offentlige møder har tilkendegivet, at man støttede de folk, der kæmper omkring Den Sociale Pensionsfond?
Pia Gjellerup (S), 2002-03-19:
Jamen jeg takker for, at man får lov til at svare på spørgsmål, som man ikke fik tid til i første omgang.
Det, der er formålet med Vandfonden, er at sikre, at staten kan være med, fællesskabet kan være med til at afhjælpe, at man får dårligt drikkevand, sådan at man i stedet for får frisk, ordentligt, sundt drikkevand, til dem, der uden egen skyld får forurenet deres brøndboringer.
Der er forskellige metoder.
Hvordan den nøjagtige fordeling er, synes jeg sådan set i sig selv er mindre væsentligt.
Det, der er vigtigt, er, at fællesskabet er med til at sørge for, at der kommer frisk drikkevand til mennesker.
Hvis der er noget galt med fordelingen, så synes jeg, at Venstre skulle have foreslået, at man ændrede Vandfonden. Nej, hvis man synes, der er noget galt med fordelingen, så nedlægger man Vandfonden.
Det synes jeg er en fuldstændig forfejlet måde.
Så til jordbrugskommissionerne.
Ja, når der er strid om, hvem jorden skal tilfalde, så synes jeg, at de med gummistøvlerne - undskyld, det var hr. Jens Kirks udtryk - også selv kan bidrage til at betale den konfliktløsning.
Det mener jeg faktisk ikke, at staten og amterne, som der også er tale om, har grund til at bidrage så meget til, som de har gjort.
Det er et glimrende og sundt sparemål.
Jens Kirk (V), 2002-03-19:
Nu var det selvfølgelig ikke et særlig stort eller vanskeligt spørgsmål, vi stillede fru Pia Gjellerup.
Det næste, jeg så hørte, at fru Gjellerup var inde på, var, at jordbrugskommissionerne skulle væk.
Hvorfor skulle det praktiske islæt med hensyn i, hvor det er praktisk at lægge jord sammen, i grunden fjernes?
Hvad skulle begrundelsen være for det?
Her har man nogle med gummistøvler på, som ved, hvordan verden fungerer.
Hvordan skulle det da så være i fremtiden?
Pia Gjellerup (S), 2002-03-19:
Jeg vil skuffe hr. Kristian Jensen, når han nu endelig havde en lejlighed til at takke mig, for jeg synes ikke, at der var noget at takke for.
Der er ikke i Socialdemokratiet på nogen måde forvildet flugt fra økonomisk politik.
Vi ønsker bare ikke at lege julemand for andres penge, og det er det, vi synes regeringen gør ved at bremse amternes forbrug i forhold til et større forbrug på ældreområdet, på børnene og på folkeskolen og så sige: Det vil vi bestemme i Folketinget, så I må ikke bruge pengene i kommunerne.
Vi vil bruge pengene på den måde, vi bestemmer, ude i kommunerne.
Det synes jeg er en dårlig måde at føre økonomisk politik på.
Vores måde fører til de samme mål, men vi blander os ikke på den måde i det kommunale selvstyre med de trusler, som regeringen har gjort. Vi følger vores løfter, vi følger vores finansiering, og vi følger vores målsætninger, som har været de samme, som
tilsyneladende stadig er de samme, selv om man kan tvivle på det
For når Venstre har været i regering, har der altid været afleveret en meget dårlig økonomi til efterfølgeren.
Hr. Kristian Thulesen Dahl spørger til, hvad det er, der har ændret sig fra den 1. februar.
Det er muligt, at det er fuldstændig uvedkommende for medlemmer af Folketinget, at Folketinget indimellem behandler lovforslag.
Det kan man nogle gange godt se går sådan helt uden spor hen
over folketingsmedlemmerne, men det gør det ikke for Socialdemokratiet. Når vi har en lovbehandling om anvendelsen af midler, stiller vi spørgsmål, så uddyber vi, så tager vi stilling på det grundlag.
Det er sket mellem den 1. februar og i dag, så vi har sådan set god grund til at stemme imod det ændringsforslag, som fjerner de 1,5 mia. kr., og så stemmer vi for et ændringsforslag, der med vores metode udmønter 1,5 mia. kr., som også kan overføres.
Jeg ville være meget glad for det, hvis jeg forstod hr. Jens Rohde rigtigt, at man fra Venstres side, fra regeringens side vil garantere en overførsel af de beløb, som ikke er anvendt i 2002, af de 1,5 mia. kr. Så er vi kommet et lille skridt videre, et skridt, som vi ikke har kunnet få lokket
indenrigs- og sundhedsministeren til at stille i udsigt, og det vil jeg være vældig glad for at kunne få bogført her.
Så vil jeg sige til hr. Jens Rohde med hensyn til evnen
til at forstå, at jeg tror nu, det var viljen, det kneb med.
Jens Rohde (V), 2002-03-19:
Nu skal man jo nogle gange have så meget selverkendelse, at man kan nå til den konklusion, at ens åndelige habitus ikke rækker til at forstå det, der bliver sagt heroppefra.
Og jeg må indrømme, at i forhold til det spørgsmål, jeg stillede, forstod jeg ikke ret meget af det svar, jeg fik fra fru Pia Gjellerup.
Så jeg vil egentlig bare bede fru Pia Gjellerup om at komme herop og forklare endnu en gang, hvad det er, der har ændret sig, hvordan forkerte patienter er blevet rigtige patienter, og så i øvrigt bekræfte, om det ikke er rigtigt,
at de midler, som ikke bliver brugt i år 2002, bliver overført til næste år.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-03-19:
Jeg bliver altså nødt til at bede fru Pia Gjellerup om lige at prøve en gang til at svare på mit spørgsmål: Hvad er det helt nøjagtigt, der er nyt fra den 1. februar og til nu i forhold til de 1,5 mia. kr. til sygehusene?
Jo, det er, siger fru Pia Gjellerup, at Socialdemokratiet har skrevet et betænkningsbidrag.
Fru Pia Gjellerup kunne vel allerede have forudset den 1. februar, at der var mulighed for at skrive et betænkningsbidrag.
Der er også mulighed for at sige, at hvis Socialdemokratiet skriver finansloven for 2003, så går man ind for sådan og sådan.
Det er vel ikke noget nyt i forhold
til den 1. februar?
Hvad er det nye?
Der er intet nyt.
Det eneste nye, som jeg også har kunnet se diskuteret i medierne, har været noget om en diskussion blandt socialdemokrater om, at det er svært at sælge, at man stemmer imod 1,5 mia. kr. til sygehusene.
Men man er grundlæggende imod det. Kan vi ikke få et klart svar?
Er man tilhænger eller modstander af de 1,5 mia. kr. mere til sygehusene under de forudsætninger, der gives i finansloven?
Det er jo det, vi stemmer om.
Stemmer man dermed ja til den model, der ligger for udmøntningen af de 1,5 mia. kr., altså ved at man stemmer imod det ændringsforslag, som jo ligger, om at fjerne de 1,5 mia. kr. igen?
Kristian Jensen (V), 2002-03-19:
Tak for den meget klare bekræftelse af, at Socialdemokratiet, efter at de er kommet i opposition, er på vild flugt væk fra den ansvarlige økonomiske politik.
Man er fløjtende ligeglad med den linje, man lagde i »Danmark 2010«, som netop sagde, at det var en væsentlig forudsætning for fastholdelse af en stabil økonomisk politik, at man havde styr på det offentlige forbrug.
Nu bekræfter fru Pia Gjellerup det, som har været vores bekymring, nemlig at i opposition er Socialdemokratiet
fløjtende ligeglad med den ansvarlige økonomiske politik.
Man giver bare los og vil vende det blinde øje til, når der er et overforbrug og dermed et skred i målsætningen om, at der maksimalt må være en stigning i det offentlige forbrug på 1 pct.
Men tak for bekræftelsen på, at det nu kun er de borgerlig-liberale partier, der er tilbage til at holde fast i en stabil og ansvarlig økonomisk udvikling i Danmark.
Socialdemokratiet er ligeglad med et overforbrug i den offentlige sektor.
Ole Stavad (S), 2002-03-19:
Jeg vil godt spørge hr. Thulesen Dahl, om ikke han er en anelse skuffet over, at efter at Dansk Folkeparti indgik sin finanslovaftale med regeringen, har den suppleret med en aftale med kommunerne, som ikke på nogen måde sikrer, at der gives én eneste krone mere til de ældre.
Det, vi andre havde forstået, det, som blev lovet i valgkampen, og det, der også fremgik af førstebehandlingen af finansloven, var, at man ville sikre, at der blev givet 500 mio. kr. til kommunerne til at forbedre ældreområdet.
Nu gives der godt nok 500 mio. kr. til kommunerne, men samtidig meddeler man kommunerne, at de skal spare mindst 650 mio. kr., og der er ikke nogen angivelse af, at de 500 mio. kr. skal bruges til en forbedring på ældreområdet.
Er det ikke noget, der foruroliger hr. Kristian Thulesen Dahl i lyset af de løfter, som regeringen har givet, og som jeg har forstået, at Dansk Folkeparti står bag?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-03-19:
Først til fru Pia Gjellerup, som spørger, hvorfor Dansk Folkeparti dog ikke henvendte sig til f.eks. Socialdemokratiet omkring det med besparelserne på uddannelsesområdet: Nu har vi jo ikke været forvænt med sådan særlig kontakt mellem Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti, og så skulle vi nu lige her efter valget have sådan en helt naturlig kontakt partierne imellem og et godt, frugtbart samarbejde!
Det glæder mig da, hvis det er Socialdemokratiets nye stil.
Det kan jo borge godt i forhold til kommende diskussioner om politisk indflydelse for Dansk Folkeparti, så det vil vi da tage til os.
I forhold til den anden diskussion om det her med tilkendelsespraksis i kommunerne: Vores holdning er jo krystalklar.
Det er jo derfor, vi også har fået indført i aftalen, at det er noget, der skal dyrkes her over året, for vi mener, det er vigtigt, at kommunerne lever op til det ansvar, vi mener de har, og jo mere faktuel viden vi har allerede nu, jo bedre, for jo hurtigere kan vi komme videre på det område.
Så jeg føler egentlig ikke, at der behøver være nogen brudflader her, medmindre man ønsker det.
Hvis det er sådan, at Socialdemokratiet vil stå ved det, der bliver sagt heroppefra, jamen så er det jo noget, vi skal videre med, og ikke noget, vi behøver at tale os fra hinanden på, men det skal være op til Socialdemokraterne.
Så siger fru Lene Jensen det her med de 400 mio. kr. Det, vi har forholdt os til, er, at regeringen har meddelt, at der er en opgave her, som den skal løse med nogle forligspartier.
Vi har noteret os, at det agter den at gøre.
Det er det, vi har forholdt os til i forhold til UMTS-området.
Det mener jeg egentlig også at jeg sagde før, men måske ikke så tydeligt, og så vil jeg da gerne gentage det. Så vil jeg lige sige til fru Grete Schødts, at jeg, da fru Grete Schødts gik herop, egentlig håbede, at det handlede om en bekræftelse fra den ældrepolitiske ordfører i Socialdemokratiet til mine bemærkninger omkring efterlevelsespensionen - men det kan være, fru Grete Schødts vil finde lejlighed til det på et senere tidspunkt - hvor hr. Henrik Sass Larsen var på vildspor, da han sagde, at det, vi nu får gennemført fra Dansk Folkepartis side med aftalen om 3 måneders efterlevelsespension for længstlevende ægtefælle, ikke var Socialdemokratiets udgangspunkt og heller ikke havde været det i valgkampen, hvor jeg husker, at fru Grete Schødts og jeg havde en debat lige præcis om det her punkt på TV 2/Fyn om søndagen, hvor valget fandt sted om tirsdagen.