runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-09-07:
Jeg vil minde hr. Lars Barfoed om, at det sådan set var Det Konservative Folkeparti, der lagde stemmer til hver evig eneste finanslov under den tidligere regering, så det synes
jeg er en diskussion, som den tidligere undervisningsminister og hr. Lars Barfoed skal have med hinanden.
Det er ikke en diskussion, som skal ligge Enhedslisten til last. Grunden til, at jeg tager fat i det, er selvfølgelig, at hr. Lars Barfoed selv har meget travlt med at reklamere for de her 100 mio. kr., der er sat af.
Jeg skal citere fra det, regeringen selv har lagt op til.
Der står nemlig: Gode fysiske rammer og tidssvarende undervisningsmateriale er væsentligt for fremtidens folkeskole.
Det kan godt være, at hr. Lars Barfoed mener, at man kan lave de to ting uden at bruge penge.
Det mener jeg sådan set ikke.
Jeg mener, det er urealistisk at gå i gang med at renovere folkeskoler, hvis der ikke er nogen penge til det, ligesom jeg mener, at det er urealistisk at få trykkeren til at levere bøger, hvis man ikke har tænkt sig at betale regningen. Derfor skal jeg igen spørge hr. Lars Barfoed: Hvis vi nu går et skridt frem, altså de 100 mio. kr. i år, men til gengæld er gået fem skridt tilbage, altså de 500 mio. kr., som man har taget fra området de sidste 3 år, synes hr. Lars Barfoed så, at det er en satsning på folkeskoleområdet og på, som der står her, gode fysiske rammer og tidssvarende undervisningsmaterialer?
Lars Barfoed (KF), 2004-09-07:
Nu har Enhedslisten det jo med at fokusere mere på, hvad vi giver i ressourcer end på, hvad vi rent kvalitativt gør.
Der er jo ingen, der siger, at man ikke kan skabe en bedre skole uden at tilføre den flere midler.
Vi har vel et af de højeste forbrug på folkeskoleområdet
i hele verden.
Alligevel bliver vi i OECD-målinger målt til på en lang række områder ikke at ligge særlig godt rent fagligt.
På trods af det investerer vi altså mere i folkeskolen i de kommende år.
Godt 2 mia. kr. investerer vi mere i folkeskolen i de kommende år.
Så nu, hvor vi diskuterer finansloven for 2005, hvor vi afsætter flere penge til folkeskolen, er det vel meget rimeligt at nævne det.
Så minder jeg bare om, at den tidligere undervisningsminister jo fandt, at udgifterne i folkeskolen var løbet løbsk, og at hun ønskede at nedbringe udgiften pr. elev.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-09-07:
Jeg synes sådan set, at man kan karakterisere, hvad der foregår på folkeskoleområdet således, at vi går et skridt frem, men til gengæld er vi allerede gået fem skridt tilbage.
Det er jo bare en anden måde at sige på, at man har skåret 500 mio. kr. på området i de foregående tre finanslove, og så giver man 100 mio. kr. ekstra i år.
Hr. Lars Barfoed står og siger, at Det Konservative Folkeparti prioriterer folkeskolen rigtig, rigtig højt, men jeg ville nødig prioriteres af hr. Lars Barfoed, hvis konsekvensen er, at jeg ville skulle gå et skridt frem og fem tilbage.
Mener hr. Lars Barfoed, at det er en ansvarlig måde at tackle den folkeskole på, som skal danne grundlaget for fremtidens vidensamfund i Danmark?
Lars Barfoed (KF), 2004-09-07:
Nej, jeg kan egentlig ikke bekræfte noget af det, hr. Nicolai Wammen siger.
Uanset hvordan det går med ledigheden næste år, hænger finansloven sammen, for finansloven er jo budgetteret uafhængigt af ledigheden.
I finansloven opererer vi efter en strukturel saldo, der er uafhængig af konjunkturudsvingene, så den hænger under alle omstændigheder sammen.
For så vidt angår miljøet, har vi jo netop afsat midler
til at forbedre miljøet på en række områder, så der er ikke tale om, at miljøet bliver svækket.
Tværtimod styrker vi miljøudviklingen, så jeg kan sådan set ikke rigtig bekræfte noget, heller ikke det med børnechecken.
Der er ikke nogen forslag i finanslovforslaget om at skære i den.
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-09-07:
Den nuværende regering ved jo om nogen, hvor besværligt det er.
Når man formulerer sig, som den nuværende regering gør, altså at under ét skal de kommunale udskrivninger være uændrede, er det jo en meget klar illustration af, hvor besværligt det er at styre området, hvis det overhovedet kan lade sig gøre.
Men det korte af det lange er, at jeg egentlig synes, fru Gitte Lillelund Bech i stedet skulle glæde sig over skatteloftet og erkende, at det er en ny ting, som er spændende, og som forhåbentlig - det håber jeg da - kunne føre til, at vi kunne finde hinanden og få et samarbejde om at sænke skatten på arbejde markant.
Det er det, der er behov for, men det er det, som skattestoppet i sin nuværende udformning forhindrer og blokerer for, og det er trist og synd og skam.
Lars Barfoed (KF), 2004-09-07:
Jeg kan kun gentage, at miljøministeren ikke har udtrykt noget ønske om at ændre i det finanslovforslag, der foreligger.
Så må vi se, hvad der skal ske i 2006, og der er det da en fornuftig målsætning, at vi skal have en uændret miljøindsats, også
meget gerne en styrket miljøindsats i 2006 og fremover
Må jeg sige, at det er mit indtryk, at der er fuld overensstemmelse mellem det, som Venstres ordfører har sagt, og det, som jeg har sagt om de her ting.
Jeg sagde jo netop, at der jo ikke er noget til hinder for, at man gennemfører produktivitetskrav over for medarbejdere i miljøforvaltningen og samtidig tilfører ressourcer, så man har en uændret ressourceindsats.
Man kan jo sagtens gøre begge dele.
Jeg har i hvert fald ikke tænkt mig at forholde mig til en rapport, jeg ikke har læst, når der bliver læst en enkelt sætning op fra den her under debatten.
Grete Schødts (S), 2004-09-07:
Er hr. Lars Barfoed ikke af samme opfattelse som jeg med hensyn til den rapport, som vores daværende socialminister sidste år lod udarbejde, at der altså var nogle økonomisk dårligt stillede pensionister, og at dem er der overhovedet ikke taget hensyn til i det forlig, regeringen indgik med Dansk Folkeparti sidste år?
Lars Barfoed (KF), 2004-09-07:
Men i udgangspunktet er det min holdning - og det er måske det, man har læst at jeg har sagt - at det er vanskeligt at se, at der kan findes midler i den størrelsesorden, som Dansk Folkeparti har foreslået.
Det er jo mange penge, man vil bruge, og pengene skal altså findes et sted.
Det er det første problem.
Det andet er, at skal der bruges midler i den størrelsesorden, så synes jeg, det ville være mere fornuftigt, at vi analyserede, hvordan vi bedst kan bruge de penge, så de kommer de svageste til gode.
Der ser jeg altså i fortsættelse af diskussionen med hr. Villy Søvndal, at når det gælder ældreomsorg, hjemmehjælp, plejehjemspladser, er der et større behov end behovet for bare at øge ældrechecken.
Det synes jeg vi bør diskutere, hvis vi overhovedet kan finde midler i den størrelsesorden.
Men det kommer jo alt sammen an på de forhandlinger, vi nu skal gennemføre.
Grete Schødts (S), 2004-09-07:
Jeg har blot her til slut et par meget korte spørgsmål til hr. Lars Barfoed: Er det rigtigt opfattet, at Det Konservative Folkeparti faktisk er meget imod begrebet ældrechecken, altså ældreydelsen, og inderst inde faktisk slet ikke ønsker de her frynsegoder delt ud på den måde, som man har gjort de sidste 2 år?
Så kommer mit andet spørgsmål: Handler det her ikke for Det Konservative Folkeparti, som jo er med i regeringen, mere om stemmer for alt det andet, regeringen gerne vil gennemføre, end virkelig et inderligt ønske om at uddele penge på den her måde?
Lars Barfoed (KF), 2004-09-07:
Det synes jeg er en ærlig melding, men det gør altså, at jeg er lidt skeptisk over for, om vi kan blive enige om finansieringen.
Men vi er parate, som jeg sagde i min tale indledningsvis, til at drøfte forligsmuligheder i forbindelse med den her finanslov med alle partier, og har nogen fornuftige forslag, så skal det bestemt ikke komme an på det, så skal vi da sætte os ned og snakke sammen om det, og det tror jeg gælder begge regeringspartier, uden at jeg skal tale på Venstres vegne.
Men jeg er sikker på, at hele regeringen er parat til at drøfte fornuftige forslag med alle, som er parat til at indgå forlig, bare vi kan blive enige om at finde pengene på en måde, der er fornuftig for alle parter. Der kan det da ikke udelukkes, at der er besparelser eller andet, der er fornuftigt, som vi har overset, og så kan vi snakke om det.
Villy Søvndal (SF), 2004-09-07:
Jeg synes, den konservative ordfører så lidt bekymret ud ved udsigten.
Det var der nu ingen grund til, for det var såmænd venligt ment.
Jeg synes også, forklaringen var lidt underlig.
Så der synes jeg, hr. Lars Barfoed fik rodet sig ud i en lang forklaring for ligesom at vende tilbage til vennerne i Dansk Folkeparti.
O.k., den trang kan være så stærk, at intet kan imødegå den; det indrømmer jeg.
Men jeg synes, hr. Lars Barfoed er nødt til at øve sig på at finde nogle bedre begrundelser for ikke at ville.
Lars Barfoed (KF), 2004-09-07:
Jeg synes, det lyder tillokkende.
Jeg er ikke sikker på, at vi kan afslutte forliget helt her, men vi kunne måske snakke videre om det bagefter.
Hvis det nu alligevel ikke bliver til noget med de to delforlig med SF, så tror jeg, det vil være, fordi vi ikke kan blive enige om finansieringen.
For det er jo sådan, at på ældreomsorgsområdet, på miljøområdet og på alle mulige andre områder ville vi jo alle sammen gerne kunne gøre en bedre indsats, end vi gør, men vi har jo kun de penge, vi har.
Og i Det Konservative Folkeparti er vi altså lidt optaget af, at vi ikke bruger så mange penge, at vi stifter gæld, som vi så pålægger de kommende generationer.
Vi er også optaget af, at vi ikke har et skattetryk i det her land, der i virkeligheden blokerer for velstanden.
Hvis man f.eks. brandskatter virksomhederne med over 4 mia. kr., sådan som Socialdemokratiet nu foreslår at man skal gøre, vil det betyde, at der er virksomheder, der flytter ud af det her land, og at vi mister arbejdspladser og indtjening.
Derfor skal der være en balance i tingene, og derfor kan vi ikke bare uhæmmet bruge penge.
Men vi er selvfølgelig parat til at diskutere f.eks. sådan noget som ældreomsorg.
Jeg mener virkelig, at der er behov for at gøre noget rundtomkring, at sikre de ældre mennesker plejehjemsplads, hvis de har brug for det osv.
Der er behov for at styrke den indsats.
Og der ville vi da gerne, hvis vi kunne blive enige om finansieringen, finde et forlig
om det
Jeg må så sige, at jeg tvivler på, at vi kan finde et forlig med SF om finansieringen.
Villy Søvndal (SF), 2004-09-07:
Jeg føler anledning til efter den forholdsvis lange debat med den konservative ordfører at tilbyde to delforlig.
Det ene er på miljøområdet, hvor jeg forstår, at hvis der kan skaffes penge, som Det Konservative Folkeparti nikker ja til, vil man godt være med til en øget miljøbistand.
Det andet område, hvor den konservative ordfører gerne vil være med til at øge budgetterne, er inden for ældreomsorgen, plejehjem og hjemmehjælp.
Jeg tror, det var i et svar til Enhedslisten tidligere, at ordføreren sagde, at han godt kunne se behovet for, at flere ældre kunne komme på plejehjem og også få en bedre hjemmehjælp.
Der vil jeg gerne invitere regeringen til at invitere SF, for det er et oplagt sted, hvor vi synes forholdene er for dårlige.
Vi har stribevis af finansieringsforslag.
Det vil givetvis være sådan, at nogle af dem bryder De Konservative sig ikke om - det tror jeg bestemt, når man tager fra de meget velhavende - men der er også andre forslag som f.eks. energibesparelser og sådan noget, som jeg tror De Konservative ville være interesseret i.
Lars Barfoed (KF), 2004-09-07:
Jeg har lige set, at Det Radikale Venstre har omdelt en brochure, hvori der står: Hvis vi har 90 mandater... Og så kunne man jo forestille sig mange ting.
Det Konservative Folkeparti vil helt sikkert gå frem ved næste folketingsvalg, men 90 mandater har vi jo ikke.
Derfor kan vi jo ikke garantere noget som helst om, hvad der sker med finansloven for det næste år, hvis vi har fået et folketingsvalg, inden den bliver fremsat - og vi har i hvert fald fået et, inden den bliver vedtaget.
Men jeg kan bare sige, at den konservative folketingsgruppe står fuldt og fast bag de tilkendegivelser, som miljøministeren er kommet med, vi er fuldstændig enige med miljøministeren i det, ministeren har sagt. Så spørger fru Pernille Blach Hansen: Hvorfor kan vi ikke lige så godt øge bevillingerne i 2005 på miljøområdet? Jamen det kunne man da også.
Man kunne bruge penge på mange områder, hvis man havde pengene.
Men det er altså et spørgsmål om, at økonomien skal hænge sammen.
Jeg ved godt, at det ikke er noget, der bekymrer socialdemokrater særlig meget, men for os Konservative er det altså vigtigt, at pengene hænger sammen, og at vi fører en ansvarlig økonomisk politik.
Pengene er der ikke til at øge bevillingerne på det område i år, men kunne vi blive enige om en finansiering af det, ville vi da bestemt ikke modsætte os øgede bevillinger
til miljø
Det ville vi da gerne medvirke til.
Men så skal vi bare finde finansieringen først.
Pernille Blach Hansen (S), 2004-09-07:
Er Det Konservative Folkeparti garant for, at der ingen besparelser sker på rammen i 2006?
Jeg håber, det var et klart spørgsmål, og hvis det er så klart, at der kan svares kort ja, har jeg et lille supplerende et, som jeg vil prøve at snige ind til sidst.
hele tiden.
Hvis Det Konservative Folkeparti er så bekymrede for miljøindsatsen, hvorfor skal vi så vente 1 år til efter et valg på de her opbremsninger i forhold til besparelserne?
Hvorfor ikke stoppe nu, hvor der er sparet over 1 mia. kr., og hvor det bl.a. har den betydning, at forbrugerindsatsen, indsatsen med hensyn til kemikalierne i kosmetik og legetøj, er skåret ned?
Hvorfor ikke sige: Der er skåret over 1 mia. kr., nu må det være nok?
Hvorfor vente til næste år?
Lars Barfoed (KF), 2004-09-07:
Man kunne godt give et klart svar, hvis man fik et klart spørgsmål, men problemet er jo, at fru Pernille Blach Hansen ikke stiller noget klart spørgsmål.
For må man så ikke omprioritere inden for miljøområdet?
Hvis nu man siger, at der slet ikke må spares, som fru Pernille Blach Hansen siger, inden for miljøområdet, betyder det så, at man ikke må flytte noget inden for nogle områder i Miljøministeriet til andre områder?
Hvis vi skal kunne sige, at vi gerne hele tiden vil have, at også folk, der beskæftiger sig med miljøforvaltning, gør tingene bedre, ligesom vi stiller det krav til alle andre i den offentlige sektor, må vi jo også kunne have nogle produktivitetskrav til folk, der arbejder der. Men samlet set er vi da i den konservative folketingsgruppe helt enige med miljøministeren i, at vi ønsker, at ressourceindsatsen på miljøområdet ikke bliver svækket i 2006, men derfor kan der jo godt ske omprioriteringer.
Pernille Blach Hansen (S), 2004-09-07:
Jeg må sige, at efter at have lyttet til debatten om miljøpolitik og miljøministerens udtalelser, er det stadig væk meget uklart for mig, hvad det egentlig er, den konservative ordfører siger.
Derfor vil jeg gerne give ham en sidste chance for at lade det stå krystalklart efter den her debat.
Er Det Konservative Folkeparti garant for, at der i 2006 ikke sker nedskæringer på Miljøministeriets budget?
Det er et meget klart spørgsmål, som kan besvares med et simpelt ja eller nej, men det er det ikke blevet endnu.
Jeg forstår godt diskussionen om det at tage forskud og alt det der, og at det, der står, er vanskeligt, og alle de der ting.
Det, jeg bare spørger om, er: Vil den konservative ordfører give samme håndslag som den konservative miljøminister på, at der i 2006 ingen besparelser sker på miljøområdet, ja eller nej?
Lars Barfoed (KF), 2004-09-07:
Jeg må for det første sige, at jeg synes, at fru Sandy Brincks omsorg for familieministeren er sympatisk, men den er også unødvendig.
for regeringens børnefamilieudvalg, hvor man jo arbejder videre med en række tanker om, hvordan vi i øvrigt kan gøre hverdagen bedre og mere fleksibel for børnefamilierne, så man har bestemt ikke hørt det sidste fra familieministeren og regeringen, når det gælder forbedring af børnefamiliernes forhold
Det er da en udvikling, der skal fortsætte med nye, fornuftige forslag hen ad vejen.
Når det gælder børnechecken, så har vi jo altså ikke taget penge fra folk.
Vi regulerer den anderledes, end den blev reguleret før,
men den bliver altså reguleret sådan, at den ikke mister sin købekraft.
Mig bekendt er det sådan, at Socialdemokratiet har et forslag om, at der direkte skal skæres i børnechecken, så børnefamilierne mister deres frihed til at disponere over de penge, men er bundet til at få deres børn passet, hvis de skal have noget ud af de summer, man bruger på børnefamilierne.
Og det, som Socialdemokratiet har foreslået, synes jeg er noget, som begrænser børnefamiliernes fleksibilitet.
Sandy Brinck (S), 2004-09-07:
Så langt, så godt.
Når hr. Barfoed reagerer sådan på, at jeg siger, at finansministeren har smækket kassen i, vil jeg sige, at det sådan set er ud fra sådan et omsorgsgen, jeg har i forhold til familieministeren, som jo i januar var ude med flere forslag, og hvor hun så nu kun kan få et ud af fire igennem, og der kan endda sættes spørgsmålstegn ved, om man kan gøre det for de 100 mio. kr. Så jeg er sådan set reelt bekymret over, om Det Konservative Folkeparti kan få den prioritering igennem, som de ønsker.
Der er ikke meget, der indtil videre tyder på det.
Så siger hr. Barfoed, at 3.000 kr. jo er mange penge.
Kan hr. Barfoed så ikke fortælle mig, hvorfor denne regering tager penge fra børnefamiliernes børnecheck, sådan at de ikke alene har en høj takst i daginstitutioner og vuggestuer, men oven i købet også får lov til at betale en luns af deres børnecheck til finansministeren?
Hvor er rimeligheden henne set med konservative øjne?
Lars Barfoed (KF), 2004-09-07:
Jeg synes, fru Sandy Brinck sagde, at hun ville stille mig tre spørgsmål.
Jeg hørte kun de to, men det kan være, at jeg kan få det sidste senere.
Må jeg for det første sige til den der bemærkning om, at finansministeren har klappet kassen i, at finansministerens finanslovforslag er udtryk for regeringens politik, som Det Konservative Folkeparti og Venstre står sammen om.
Så der er ikke noget med, at finansministeren klapper kassen i eller sådan noget i den stil.
Vi gør faktisk det nu, at vi tilfører nogle midler.
Vi tager nogle nye initiativer på børnefamilieområdet.
Den sikre pasningsgaranti er da en forbedring, det kan man da ikke komme uden om.
Man kan diskutere, om 3.000 kr. er meget eller lidt.
Det er jo mange penge, men vi synes også, der er en vis rimelighed i, at man betaler for pasning af sine børn.
Til gengæld får man så også en børnecheck, og deri ligger jo så en mulighed for selv at disponere, hvordan man skal bruge pengene.
Man kan da altid diskutere, om det ene eller det andet beløb er det rigtige, men det er jo i sidste ende også noget, man ude i kommunerne kan prioritere.
Når det gælder omsorgsdage, går jeg ud fra, at der tænkes på det forslag om, at man skulle kunne flytte noget fra barselorloven over til omsorgsdage.
Der vil jeg sige, at det synes jeg da bestemt er et forslag, som vi skal drøfte.
Jeg kan godt se, at der er nogle fornuftige takter i det, der kunne give noget perspektiv og fleksibilitet for børnefamilierne.
Så jeg vil da ikke udelukke, at vi i Det Konservative Folkeparti vil se positivt i hvert fald på noget, der minder om det, som Socialdemokratiet dér har foreslået.
Sandy Brinck (S), 2004-09-07:
Det må være udtryk for en høj grad af selvironi, at hr. Lars Barfoed hiver Schlüters gamle udtalelse fra 1980'erne om, at det går ufattelig godt, frem i debatten i dag.
Jeg synes, det må være frustrerende for Det Konservative Folkeparti, som har den tidligere socialminister og den nuværende familieminister i sin gruppe, at man gang på gang må se på, at prioriteringen af børnefamilierne ikke bliver til noget, men derimod at finansministeren klapper kassen i og kun tillader, at børnefamilierne får en tiendedel tilbage af det, de allerede har betalt til regeringen.
Og for det andet: Hvorfor er der ikke noget om omsorgsdage med i finansloven?
Socialdemokraterne har fremlagt et forslag, som er fuldstændig udgiftsneutralt.
Det handler alene om vilje, og jeg troede, vi havde en fælles forståelse for, at børnefamilierne kunne have brug for at kunne tage nogle dage til eventuelt syge børn.
Lars Barfoed (KF), 2004-09-07:
Hvis det forholdt sig sådan, som fru Elsebeth Gerner Nielsen og andre siger - at hvis der står noget i budgetoverslagsårene, kan det ikke laves om, så må det stå helt fast - så kunne vi da aldrig nogen sinde, når vi nærmer os et nyt finanslovforslag, stille forslag om forandringer, så skulle alt jo være statisk 3 år frem ud i tiden, og sådan er det jo ikke.
Selvfølgelig kan man da have nogle budgetoverslagsår, hvor man siger, at en uændret videreførelse af tingene betyder sådan og sådan, og så kan man, når man nærmer sig finanslovforslaget, sige, hvad man så vil prioritere i det kommende år.
Og så kan der komme nogle andre tal i de overslagsår end dem, der oprindelig stod.
Det er en helt almindelig praksis.
Når der står sådan i budgetoverslagsårene, som der gør, er det, fordi der over hele den statslige forvaltning er et løbende produktivitetskrav.
Vi vil gerne have, at vi hele tiden gør tingene bedre, også inden for miljøområdet.
Det modsatte ville da være en mærkelig målsætning, altså hvis vi sagde, at inden for miljøområdet synes vi ikke folk skal gøre tingene bedre, der ønsker vi ikke højere produktivitet, der skal det bare have lov til at blive ved med at være, som det er, mens vi gerne vil have, at alle andre i den offentlige sektor skal gøre tingene bedre.
Det ville være underligt.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-09-07:
Jeg synes, det her er en underlig debat.
Først bliver oppositionen kritiseret fra hr. Lars Barfoeds side for at starte debatten om finansloven for 2006, men grunden til, at vi overhovedet siger noget om 2006 lige nu, er, at miljøministeren har været ude at sige noget om det.
Er det, fordi man vil appellere til hele vælgerkorpset?
de kan bare læse, hvad der står i finansloven - og de, der synes, der skal gøres noget mere for miljøet, kan så lytte til en miljøminister og en hr. Lars Barfoed, der står og siger: Der skal ikke ske yderligere besparelser.
Det er altså at blæse og have mel i munden.
Lars Barfoed (KF), 2004-09-07:
Det er åbenbart også sådan i Det Radikale Venstre - og det undrer mig egentlig - at man mener, at der er nogle områder, der skal være hellige, og hvor man slet ikke kan diskutere, hvor mange penge de skal have, i stedet for at man interesserer sig for indholdet.
Nu er der sket besparelser i miljøsektoren i de senere år og omlægninger og rationaliseringer.
Det er der mange grunde til.
Nu har vi så nået et fornuftigt niveau, og hvis vi så skal til at interessere os for den konkrete sag, som fru Elsebeth Gerner Nielsen nævner - blødgørere i legetøj - kan vi da ikke være uenige om, at hvis det er sådan, at noget er forbudt, hvilket sådan noget indeholdt i legetøj er, skal vi selvfølgelig sørge for, at de, som alligevel sælger det, bliver straffet, og at vi får forhindret dem i at sælge det.
Det kan vi da ikke være andet end enige om.
Selvfølgelig skal det være sådan. Vi Konservative ønsker da lige så meget som Det Radikale Venstre, at vi har en effektiv miljøindsats.
Derfor er vi også meget optaget af, at vi får det i fremtiden.
Det er også derfor, miljøministeren har sagt: Nu skal vi også sikre, at med det niveau, vi har nået, skal vi, når vi når frem til 2006, ikke svække ressourceindsatsen.
Det kan så godt være, som jeg har sagt nogle gange, at vi stadig væk - og det mener jeg vi skal - skal sige: Folk, der arbejder inden for miljøforvaltningen, skal ligesom alle andre i den statslige sektor jo underlægges nogle produktivitetskrav.
Men så kan vi tilbageføre ressourcer, sådan at vi sikrer, at der er en uændret og også meget gerne for min skyld styrket ressourcetilførsel til miljøområdet fra 2006.