runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bertel Haarder (V), 2004-02-25:
Jeg tror, jeg sagde følgende, og jeg citerer: »Først og fremmest er det vanskeligt på et objektivt grundlag at vurdere, hvornår en flygtning er rask nok til at påtage sig et arbejde.
Konsekvensen af forslaget kan derfor være, at den flygtning, der på trods af traumer erklærer sig arbejdsmarkedsparat og gør en indsats for at komme ud på arbejdsmarkedet, får nedsat sin ydelse, mens den flygtning, der fortsat er i behandlingssystemet, belønnes med en højere ydelse.« Det er da et reelt problem ved det forslag, vi drøfter her.
Karen J. Klint (S), 2004-02-25:
Det er korrekt.
Der har været uenighed om de regnestykker, og vi skal have kigget på dem.
Jeg har ikke facit her i dag på, hvad det koster.
Det er ikke det, spørgsmålet drejer sig om i dag.
I dag drejer spørgsmålet sig om det beslutningsforslag, som De Radikale har fremsat, og ikke generelt om starthjælpen, så lad os gå ind og snakke regnestykker en anden dag.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-25:
Kunne hr. Flemming Oppfeldt ikke forestille sig, at der er forskel på en velnæret dansk statsborger, som har haft hele sit liv her, har fået mad på bordet hver eneste dag, har gået i en ordentlig skole, har haft en velfærdsstat til at holde hånden under sig i alle livets sammenhænge, har nogle andre forhold som 50-årig og har en god livskvalitet som 50-årig, og et menneske, der kommer hertil som flygtning som 50-årig? Kan man ikke forestille sig, at deres liv er forskellige, og at der f.eks. også er forskel på, hvor lang tid de vil leve?
Flemming Oppfeldt (V), 2004-02-25:
Jo, men den nye måde, vi har tilrettelagt starthjælpen på, og også den måde, vores førtidspensionsreform er indrettet på, går jo netop ud fra, at vi ikke skal fokusere på sygeligheden, men prøve at fokusere på og se på de muligheder, som alle mennesker har.
Man kan ikke udelukke - det gør Det Radikale Venstre, men det gør vi ikke - at det også kan være en del af en behandling for et traume, at man er tilknyttet arbejdsmarkedet eller arbejder sig frem mod at blive tilknyttet arbejdsmarkedet.
Vi vil i hvert fald ikke være med til at afskære alle, der passerer 50 år, fra muligheden for at øve en indsats på det danske arbejdsmarked, for en forudsætning for en fuldstændig integration eller i hvert fald en væsentlig integration i vort samfund, også når man bliver ældre, er, at man har en arbejdserfaring at se tilbage på og har dannet sig et netværk gennem et arbejde.
Det krav opfylder Det Radikale Venstres forslag ikke, det ville isolere indvandrerne i vort samfund.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-25:
I 2003 var der 202 mennesker, der fik
humanitær opholdstilladelse i Danmark.
Mange af dem, som får humanitær opholdstilladelse, får det, fordi de er syge, og mener hr. Flemming Oppfeldt, det er i orden, at disse mennesker må henslæbe resten af deres liv på starthjælp, fordi de er for syge til at arbejde?
Det er nemlig sådan, at hvis man har fået humanitær opholdstilladelse, kan man ikke få førtidspension. Jeg kunne måske gå endnu længere og spørge: Er det sådan, at hr. Flemming Oppfeldt vil være med til at sikre, at mennesker, der er kommet hertil, og som har fået humanitær opholdstilladelse, kan få førtidspension?
Flemming Oppfeldt (V), 2004-02-25:
Folk, der er syge, skal under behandling, og med hensyn til punkt 3 i beslutningsforslaget, hvor der henvises til, at behandlingskapaciteten skal øges, kan Venstre erklære sig helt enig i, at vi selvfølgelig skal have den fornødne behandlingskapacitet.
Kamal Qureshi (SF), 2004-02-25:
Jeg vil gerne spørge hr. Flemming Oppfeldt om noget, som jeg synes, at også ministeren gav udtryk for.
Jeg synes ikke, vi skal være for polemiske, men at vi også burde kunne tale direkte til hinanden.
Kan hr. Flemming Oppfeldt ikke én gang for alle bekræfte, at når man modtager kontanthjælp eller et beløb svarende til kontanthjælp, kan man stadig blive aktiveret og stadig have aktiviteter i samfundet?
Samfundet kan stadig stille krav til en, selv om man modtager kontanthjælp.
De to ting udelukker ikke gensidigt hinanden, men det er, som om hr. Flemming Oppfeldt og ministeren siger, at hvis man går fra starthjælp til kontanthjælp, bliver man passiviseret og sat hen i et hjørne eller sat til at sidde og kigge ud ad vinduet.
Det er jo ikke rigtigt.
Vi kan godt være uenige om beløbsstørrelserne, men er det ikke korrekt, at man ikke behøver blive passiviseret, fordi man modtager kontanthjælp? Man kan jo stadig modtage aktiveringstilbud.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-02-25:
her over for et problem i vort samfund, som ingen rigtig har taget hånd om tidligere.
Vi har en erhvervsfrekvens for vore indvandrere, som er omkring 50 mod 75 for den øvrige befolkning.
Derfor skal vi nok bruge nogle særlige værktøjer
fremover, når vi skal introducere de borgere til vort samfund, og her er starthjælpen en af flere faktorer, som kan skabe en øget motivation.
Vi tror altså, at starthjælpen, som den ser ud nu, har en motivationsskabende faktor i sig.
Kamal Qureshi (SF), 2004-02-25:
Det har vi jo hørt før, det er her, vores uenighed ligger, og det er fint nok.
Men bare lige for at vi er helt enige: Det kan godt være, Venstre mener, det kan virke motiverende, at man får en nedsat ydelse, men også at det at få en højere ydelse ikke nødvendigvis passiviserer folk.
De to ting har ikke nødvendigvis noget med hinanden at gøre, netop fordi der er en lang række aktiveringskrav og -tilbud i dag, også til kontanthjælpsmodtagere.
Er det ikke korrekt?
Flemming Oppfeldt (V), 2004-02-25:
Jeg synes, jeg var så venlig at tage noget nyt med på talerstolen, da jeg henviste til IFKA-analysen, som viser, at indvandrerne er kendt ude på vore virksomheder, at de fleste virksomheder er trygge ved deres indvandrere, og at virksomhederne godt vil ansætte nogle flere, hvis de bliver introduceret til virksomhederne på den rigtige måde.
Jeg synes sådan set, der er mange ting, der er parat til at sikre, at vi kan få flere i beskæftigelse.
Jesper Langballe (DF), 2004-02-25:
Der var ikke nogen konklusion i fru Karen Klints ordførertale.
Det behøver der jo heller ikke at være, og det er sådan set i orden, at man siger, at nu skal vi snakke om det i udvalget osv.
Men man kunne måske også spore lidt ulyst til at tage et klart standpunkt, for det skal jo huskes, at spørgsmålet ikke bare har interesse for traumatiserede udlændinge, men for hele den danske befolkning.
Jeg vil gerne stille fru Karen Klint det direkte spørgsmål: Hvis vi nu forestiller os, og det er vel det, fru Karen Klint håber på, at vi efter det næste folketingsvalg har en SR-regering, hvor langt vil Socialdemokratiet så gå med hensyn til starthjælpen?
Skal den helt væk, eller skal noget i retning af det her beslutningsforslag i dag indføres?
Kan fru Karen Klint sige os: Hvad er Socialdemokratiets politik, hvis Socialdemokratiet har regeringsmagten, med hensyn til starthjælp?
Karen J. Klint (S), 2004-02-25:
Jeg kan undres over, at ordføreren er i tvivl om svaret, for vi har hele tiden sagt, at vi er imod starthjælpen, og vi har også sagt, at vi vil afskaffe den, den dag vi har flertal for det.
Line Barfod (EL), 2004-02-25:
Hvis nu ministeren havde sat god tid af til en debat og vi var sikre på, at der var ordentlig tid til at få diskuteret de mange forskellige dele af den offentlige sektor, som ministeren vil have rokeret rundt på, så kunne det godt være, man syntes, det var fornuftigt, at ministeren skulle have endnu mere tid til at lytte og tænke end den tid, der har været, mens Strukturkommissionen sad og arbejdede.
Men nu har ministeren altså sat en deadline, der hedder
allerede grundlovsdag, og det betyder, at folk nu indgiver høringssvar uden at ane, hvad det er regeringen vil lægge op til, og at man så på baggrund af de høringssvar får ganske ganske, ganske kort tid til at diskutere det udspil, regeringen måtte komme med, som skal flytte rundt på hele den måde, vores samfund er inddelt på. Det er derfor, vi prøver at spørge ministeren, hvad det egentlig er, regeringen har af ideer, for at vi kan have et bedre grundlag at tage diskussionen allerede nu på
Det ville så give os lidt over 1 måned ekstra at diskutere i forhold
til den der ultrakorte tidsfrist, som ministeren selv har sat.
Line Barfod (EL), 2004-02-25:
Hver eneste gang, jeg har deltaget i nogen debatter, hvor der har været nogen med fra ministerens parti eller ministeren selv, så er det blevet understreget, at Venstre i hvert fald ikke på nogen som helst måde ville sige, hvad Venstre og regeringens holdning var til, hvad der skulle ske fremover.
Derfor vil jeg gerne høre ministeren, hvorfor der så kommer sådan en udmelding i Politiken om, at man skal have selskabskonstruktioner og mange andre ting, i en fase, hvor ministeren ellers ikke har villet ud med noget som helst om, hvad det egentlig er, regeringen forestiller sig, der skal ske på det her område, så der var noget at diskutere udeomkring.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-02-25:
Det må fru Line Barfod da spørge den pågældende journalist om.
Det har jeg ikke nogen anelse om.
Jeg kan jo ikke stå til regnskab for, hvad alle hånde journalister finder på at skrive.
Jeg kan stå til ansvar for, hvad jeg siger til journalister, og jeg har ikke på noget tidspunkt lanceret noget regeringsudspil.
Nu går spørgsmålet på, om vi i hovedtræk har vendt regeringens udspil med Socialdemokratiets ledelse.
Man kunne selvfølgelig sige, at det måske var mere nærliggende, hvis hr. Arne Toft spurgte ledelsen i sit eget parti, som jo vel formentlig også kunne svare på det spørgsmål, og ikke jeg. Måske er dette en lidt underlig fremgangsmåde.
Til det kan jeg bare sige, at der ikke er nogen hovedtræk at vende med nogen, for vi har ikke noget udspil.
Men, som jeg bekræftede før, så er det sådan, at til det at lytte frem til den 7. april hører jo også at lytte til Folketingets politiske partier.
Og det er baggrunden for, at økonomiministeren og jeg for tiden afvikler en sonderende møderække.
Jeg glæder mig i øvrigt også til at modtage fru Line Barfod i mit ministerium; jeg tror, det er på fredag.
Arne Toft (S), 2004-02-25:
Men det er indenrigsministeren åbenbart ikke.
Jeg spurgte indenrigsministeren, om han kunne forestille sig, at man forlængede indeværende periode med 1 eller 2 år uden nyvalg.
Og så vil jeg også godt spørge ministeren, om han kan forestille sig, at den nye struktur i første omgang kun kommer til at omhandle amterne og ikke kommunerne.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-02-25:
Jeg er et ganske medgørligt menneske, der gerne vil svare på hvad som helst.
Men omvendt er det jo sådan, at der er anmeldt et spørgsmål her i dag, der går på, om jeg kan af- eller bekræfte, at vi har vendt et udspil med Socialdemokratiets ledelse.
Og det spørgsmål har jeg sådan set svaret på.
Jeg tror ikke, det i øvrigt vil være hensigtsmæssigt med afsæt i et onsdagsspørgsmål med de begrænsede muligheder, det også giver for at svare, replicere og spørge igen, at tage sådan en større forespørgselsdebat om, hvad man kunne forestille sig.
Man kan forestille sig utrolig mange ting, fordi alle bolde er kastet i luften, og de skal ned i hænderne igen, og det kan man jo forestille sig kan ske på et sæt af forskellige måder.
Det er jo præcis derfor, at vi har syntes, at det også var fornuftigt i denne her lyttende fase at lytte til Folketingets politiske partier.
Det er derfor, vi også holder møde med hr. Arne Tofts politiske parti.
Line Barfod (EL), 2004-02-25:
Jeg er med på, at et onsdagsspørgsmål ikke er det samme som en forespørgselsdebat, og derfor har Enhedslisten også anmeldt en forespørgselsdebat, så vi kan få den offentlige debat i Folketingssalen om, hvad det er, regeringen forestiller sig.
Men jeg ville godt høre, om vi kan regne med, at der fortsat vil komme sådan nogle dryp i aviserne, prøveballoner måske, fra regeringen om, hvad det er for nogle ideer, man har på kommunalreformområdet, eller om man vil komme med et samlet udspil, så man får noget at forholde sig til i debatten om, hvordan hele den fremtidige struktur skal se ud i Danmark, hvor regeringen jo har lagt op til, at vi skal afgøre både socialområdet og uddannelsesområdet, sundhedsområdet osv. på de få måneder, der er inden grundlovsdag.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-02-25:
Jeg kan jo ikke svare for den danske journaliststand, så hvad danske journalister kan finde på at skrive i aviserne fra nu af og frem til den 7. april eller for den sags skyld frem til grundlovsdag, vil jeg meget, meget nødig gøre mig ansvarlig for. Jeg kan sige, at jeg ikke har lanceret noget udspil, heller ikke over for nogen journalister.
Det har jeg ikke.
I den pågældende artikel - og det kan jeg forstå, vi så skal diskutere lidt nærmere i næste spørgsmål - har jeg sagt, at jeg gerne ser en offentlig debat om alle de modeller, som Strukturkommissionen har bragt i spil.
Det er jo sådan set det, der bør kendetegne den fase, vi befinder os i i øjeblikket, at alle de modeller, Strukturkommissionen har lanceret, nu gøres til genstand for en offentlig debat.
Og der synes jeg, at det selvstændigt er et problem, hvis debatten på forhånd snævres ind.
Så kan jeg i øvrigt bekræfte, at når høringsfristen er udløbet, og når regeringen har haft tid til at gøre sig bekendt med de mange høringssvar - jeg tror, der kommer mange, og at de vil være omfangsrige - så kommer der et samlet udspil fra regeringen.
Arne Toft (S), 2004-02-25:
For så at få det hele på det klare, vil jeg godt spørge ministeren direkte med henvisning til artiklen her.
Der står i artiklen, at man gennemsnitlig skal op på et indbyggerantal
i kommunerne på ca. 50.000.
Så står der også, at de kommende regioner kun skal beskæftige sig med sygehusvæsenet.
Jeg vil godt spørge ministeren: Har de ting i det store hele været vendt med ledelsen i Socialdemokratiet?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-02-25:
Jeg synes ikke, hr. Arne Toft hører efter, hvad jeg siger.
Det kan altså ikke nytte noget, at der er en eller anden journalist, der skriver et eller andet ud i luften om, hvad man tror, regeringen går ind for, og så tager man det som præmis for en lang ræsonnementskæde, der går ud på, at vi har siddet et eller andet sted og vendt nogle ting med nogle.
Regeringen har ikke noget udspil.
Regeringen har sagt, at der skal komme en reform.
Vi har sagt, at en reform tager afsæt i det regionale niveau.
Det er jo dér, der mest åbenlyst er brug for nogle forandringer.
Vi synes, vi med Strukturkommissionens betænkning har fået et meget godt grundlag for en debat omkring det her.
Vi lytter nu til debatten, som jo er foldet ud i hele Danmark, og som optager mange mennesker.
På baggrund af de høringssvar, vi får ind med frist den 7. april, gør vi vores stilling op og kommer med et udspil.
Ikke før og ikke efter, men præcis på det tidspunkt.
Så jeg tror, det vil være spild af vores alle sammens tid, hvis vi i den mellemliggende fase skal bruge en masse energi på at forholde os til, hvad journalister, som ikke har den samme grad af tålmodighed, som hr. Arne Toft og jeg har, kan finde på at skrive sådan af løse anbringender og løse rygter.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Arne Toft (S), 2004-02-25:
»Kan ministeren forestille sig, at få, store regioner efter en ny kommunalreform kun skal drive sygehuse, og at nuværende amtsopgaver skal lægges i kommunale selskaber uden folkevalgt ledelse?«
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-02-25:
Ja, vi har jo næsten været om det allerede.
Som sagt er det sådan, at Strukturkommissionens betænkning indeholder en lang række modeller for den fremtidige indretning af den offentlige sektor, modeller, som efterhånden er velkendte i den offentlige debat under sådanne insiderbetegnelser som bred amtsmodel, bred kommunemodel, forskellige regionsmodeller med indirekte valgt ledelse, statsmodellen, og ud over de fire hovedmodeller peger kommissionen flere steder på forskellige varianter af hovedmodellerne.
Det, jeg har sagt, og som jeg gerne står ved, er, at jeg gerne ser, at modellen med fleksible regioner får sin plads i debatten på linje med de andre modeller i debatten.
Men dermed har jeg jo ikke på nogen måde lagt mig fast på, hvad slutresultatet skal blive.
Jeg lægger vægt på, at vi får så bred en debat som muligt om kommissionens mange modeller, en debat, som regeringen vil lytte meget nøje til, inden vi som bebudet sidst i april lægger et oplæg til en strukturreform frem til forhandling.
Tiden er derfor ikke inde til, at vi fra regeringens side kommer med håndfaste meldinger.
Med andre ord tror jeg, det ville være skidt for debatten, hvis jeg som minister hele tiden går rundt og sætter grænser for og markerer, hvad jeg kan, eller hvad jeg ikke kan forestille mig.
Arne Toft (S), 2004-02-25:
Nej, men når tingene bliver drøftet i forsamlingshusene rundtomkring i Danmark, så er det også godt for de mennesker, der ved en lille smule om, hvad grunden egentlig er til, at man ønsker en ny struktur, at vide, om der er en bestemt størrelse, man kunne tænke sig.
Er der nogen overstørrelse osv.?
Det giver et demokratisk underskud.
Det, man nu her lægger op til, er det ikke det samme, som at man får et demokratisk underskud, i og med man laver flere kommunale selskaber?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-02-25:
Nu må jeg altså bede hr. Arne Toft om at holde op med at skyde mig alle mulige færdige holdninger i skoene.
Det kan jo ikke nytte noget, at fordi der har været en avisartikel, hvor en journalist har delagtiggjort befolkningen i, hvad vedkommende journalist tror, at regeringen måtte gå rundt og mene, så skal det bare sådan uden videre lægges til grund, og så skal jeg spille bold op ad den væg.
Jeg har ikke stillet den væg op.
Jeg kan gentage, hvad jeg allerede har sagt, at Strukturkommissionen har fremlagt en betænkning, som rummer
en betydelig variation af modeller.
Vi ser meget gerne, at alle disse modeller påkalder sig opmærksomhed i den offentlige debat.
Vi ser gerne, at man på forhånd ikke skyder en af modellerne ned og siger, at det vil vi slet ikke diskutere.
Vi har brug for en rig debat om de forskellige modeller, inden vi træffer vores beslutning.
Derfor er regeringen i en lyttende fase frem til den 7. april, hvor høringssvarene kommer ind.
Så læser vi dem, gør os bekendt med dem, gør vores stilling klar, og senere i april måned kommer vi med et forslag.
Så bliver der jo for alvor noget, vi kan diskutere ud fra.
Arne Toft (S), 2004-02-25:
Kan ministeren ikke forstå, at det er svært?
En af grundene til, at vi siger, at vi skal have nogle større kommuner, er det demokratiske underskud, der opstår, når man laver så mange kommunale fællesskaber.
Ministeren kan jo så bare svare mig, at man ikke laver flere kommunale selskaber, der giver et demokratisk underskud.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-02-25:
Jeg vil hverken bekræfte eller afkræfte noget som helst, men blot konstatere, at vi har fået et udspil fra Strukturkommissionen, som giver forskellige bud på modeller til håndtering af de mange samfundsopgaver, der løses inden for rammerne af den offentlige sektor.
Jeg har sagt tidligere, og jeg vil gerne sige her igen, at jeg ikke tror, man kan finde en model, som er fuldstændig fejlfri, så bare man vælger den, så har man skabt paradisiske tilstande.
Jeg tror, at alle modeller vil være karakteriseret ved at have styrkesider og svaghedstræk, og det, vi har brug for nu, er at få en debat om de forskellige modeller.
Jeg kan jo så allerede fornemme på de spørgsmål her fra hr. Arne Toft, at hr. Arne Toft har gjort sin stilling klar i forhold til de modeller, som hviler på, at man med afsæt i nogle kommunale enheder eller nogle regionale enheder formaterer til opgaven særligt opfundne fællesskaber.
Tak for det.
Det er et dejligt indspark i debatten.
På samme måde håber vi, at vi får tilsvarende indspark.
Det er derfor, det ville være så ærgerligt, hvis regeringen på forhånd sagde, at den der vinkel eller den der vinkel vil vi slet ikke høre nogen tale om, for det er vi på forhånd imod.
Vi er ikke på forhånd imod noget.
Vi ønsker sådan set en god debat om samtlige de modeller, Strukturkommissionen har præsenteret, før vi gør os vores stilling klar.
Nu var det måske ikke mig, der skulle sige det, men jeg vil dog alligevel sige til fru Line Barfod, at nu synes jeg, man skal passe på med ikke at overvurdere regeringens betydning for meningsdannelsen i det danske samfund.
Altså der er præsenteret forskellige modeller.
De modeller har deres liv, og det har de jo sådan set
, uanset om jeg allerede i denne fase stillede mig op med et lille flag på en af modellerne og sagde, at den her går jeg ind for, og den der kan jeg ikke lide. Vi ønsker sådan set at få en fordomsfri debat blandt alle aktører, lokalpolitikere, lokalbefolkningen, faglige organisationer, partier m.v., om, hvad der er af fordele og ulemper ved de forskellige modeller, for at få et grundlag, hvorpå vi kan gøre vores stilling klar.
Jeg ville sådan set synes, at det ville være ubehageligt for meningsdannelsen, hvis det var sådan, at vi meget offensivt over for alle markerede, at de nok ikke skal bryde sig om at komme med høringssvar, der sender de og de signaler, for de er på forhånd døde sild i regeringens opfattelse, eller at det på forhånd er lige præcis der, vi gerne ville have, at silden skulle stå, hvis vi selv kunne vælge, hvor silden skulle stå i folkehavet.
Så vi kommer det ikke meget nærmere.
Line Barfod (EL), 2004-02-25:
Ministeren snakker uden om, at man har afsat så kort tid til at diskutere det.
Normalt når vi sender ting i høring, lovforslag og andet, så er der jo ét forslag, folk skal forholde sig til og kommentere, hvad bagdelene ved det er.
Her har man valgt at gå den anden vej og sige, at nu sender man et væld af modeller ud, uden at der er noget konkret om opgavefordelingen på en lang række områder, og det vil man så have nogle generelle høringssvar på, og så skal man i øvrigt i løbet af nogle ganske få måneder inden sommerferien finde ud af, hvordan hele det danske samfund skal organiseres fremover.
Der ville det altså kunne kvalificere debatten, hvis folk havde mulighed for allerede nu at begynde at forholde sig til, om det, regeringen lægger op til, er, at alt skal styres af markedet, eller om der fortsat skal være demokratisk styring.
Det er jo nok så væsentligt, når man skal forholde sig til, om man mener, at de forskellige modeller kan anvendes eller ikke anvendes.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-02-25:
Jeg kan ikke genkende det billede, der bliver skabt af det grundlag, der er for diskussionen, for det er jo ikke rigtigt at sige, at man ikke ved noget som helst konkret om opgavefordelingen.
Det, der er den særlige udfordring her, er, at forskellige modeller med sig bærer forskellig opgavefordeling, eller man kunne godt sige det omvendt, at forskellige ønsker til udfald af opgavefordelingen mellem det nationale, det regionale og det decentrale niveau stiller os over for forskellige strukturelle udfordringer.
Det er jo derfor, at det her er en særlig spændende debat, hvor der sådan set er noget, der skal balancere.
Det er ikke bare, om man er for eller imod, men at man går ind for den og den model, fordi man gerne vil fremme nogle ting.
Vi ønsker sådan set, at vores stillingtagen får næring af de synspunkter, som for tiden formuleres i kommuner, i amter, i faglige organisationer, i lokale partiorganisationer m.v.
Arne Toft (S), 2004-02-25:
Jeg synes, det er vigtigt for debatten her, og det er også vigtigt for debatten ude i samfundet, at det, der bliver sagt, også er det, man kan regne med.
Grunden til, at jeg rejste sagen her, var jo, at indenrigsministeren har sagt, at det, vi har brug for nu til den 7. april, er, hvilke opgaver vi skal beskæftige os med. Så synes jeg også, at det, indenrigsministeren så også må sige, er, at nu får vi opgaverne ind, så ser vi på, hvilke opgaver det er, og så finder vi ud af, hvordan kortet skal tegnes.
Han kommer om ikke med forslag, så dog med nogle ideer til, hvordan det skal være.
Det er ikke det, som indenrigsministeren siger, og derfor vil jeg godt spørge indenrigsministeren: Mener indenrigsministeren ikke, at det må være rimeligt nu, at vi ikke kommer med forslag her i Folketinget, at vi venter og ser, hvad der kommer udefra, således at vi ikke skal blive mødt udefra med, at man siger, jamen de har jo bestemt det.