runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Svend Erik Hovmand (V), 1999-11-04:
Der er ingen diskussion om, at det selvfølgelig er vigtigt at fjerne usikkerhed og skabe retssikkerhed, men det er lige præcis det, der er problemet ved dette forslag.
Det skaber ikke sikkerhed, det skaber usikkerhed, det øger usikkerheden på retsområdet.
Det viser behandlingen i udvalget, det viser besvarelserne af spørgsmålene, som er overordentlig overfladiske, og man må nok sige, at vi her er endt med et resultat, som skaber overordentlig stor usikkerhed om retstilstanden i Danmark på dette område.
Pia Gjellerup (S), 1999-11-04:
Blot den ene bemærkning, her før landets fremmeste lovgivere og eneste lovgivere sætter sig ned for at stemme om en lov: I dag gør vi noget, som i meget høj grad er i overensstemmelse med det, der er tankerne bag grundloven, nemlig at lovgive, at påtage os ansvaret som lovgivere og sørge for, at loven er så præcis, at der ikke er nogen retsusikkerhed som den, vi har været præsenteret for i de sidste uger.
Det er lovgiveres opgave.
Jeg er ked af, at der er en stor del af lovgiverne, der mener, at det ikke er deres opgave, og her tænker jeg selvfølgelig på dem, der har markeret her fra talerstolen, at de finder, der er proceduremæssige problemer.
Det er der bestemt ikke, det er helt i overensstemmelse med, hvad der er vores fornemste rolle.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-11-04:
Jeg har talt med flere, som ville være meget kede af at komme ind under det pres, at de også bliver nødt til at arbejde om søndagen.
Det, at nogle får en udvidet mulighed, lægger et pres på nogle andre, og jeg mener ikke, at nogen skal presses ud i den situation, at det, der har været en hviledag, en familiedag - og som jeg også ønsker fortsat skal have præg af en helligdag - udhules i frihedens navn.
Så kan der være nogle, der virkelig kommer til at miste frihed, og det er det, jeg ikke ønsker.
Egil Møller (DF), 1999-11-04:
Det er en bemærkning til hr. Flemming Kofod-Svendsen, som stiller spørgsmålet: Ønsker vi, at alle dage skal være lige?
Jeg vil svare, at jeg synes, at forbrugerne skal stilles lige, og jeg synes, at forretningerne skal stilles lige.
Jeg synes, det må være helt op til den enkelte familie at afgøre, hvornår den vil holde fri.
Vi har jo set en løbende udvikling
i samfundet med ændrede indkøbsvaner i forhold til dem, vi kendte tidligere.
Vi oplever nu, at familier holder fri på hverdage, og vi oplever, at i hvert fald mange familier ønsker at foretage en udflugt til store forretninger om søndagen for at gøre deres indkøb i fred og ro.
Skulle vi ikke lade det være forbrugernes frie afgørelse, hvordan de vil anvende deres tid
Det synes jeg.
Det lyder, som om hr. Flemming Kofod-Svendsen udelukkende fokuserer på lønmodtagerne; at de i givet fald skal tvinges på arbejde om søndagen.
Jeg vil godt lige gøre hr. Flemming Kofod-Svendsen opmærksom på, at lønmodtagernes timebetaling for arbejde om søndagen er det dobbelte af hverdagens.
Derfor er jeg vidende om, at utrolig mange lønmodtagere faktisk ønsker at have mulighed for netop at arbejde om søndagen, og der er jo ikke noget krav fra forretningerne til medarbejderne om, at de absolut skal møde. I de fleste tilfælde tilrettelægger man det sådan, at man i frivillighed aftaler, hvordan turnussen skal være i løbet af en uge, og jeg er vidende om, at rigtig mange lønmodtagere er glade for de forsøg, der har været indtil nu med lørdagsåbent og søndagsåbent.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-11-04:
Ønsker vi, at alle ugens 7 dage skal være helt lige, eller mener vi, at der også folkeligt er en værdi i, at søndagen har et andet præg end andre dage?
Det er faktisk den grundholdning, som ligger bag Kristeligt Folkepartis stillingtagen her.
Det mener vi, at den præcisering - så kan man bruge forskellige gloser - der er tale om, understreger, og jeg tror, der er en folkelig værdi i, at vi prøver på at fastholde, at der er en dag, nemlig søndagen, som har et andet præg end andre dage.
Vi ville lide et folkeligt tab, hvis vi fjerner dette, så alle ugens 7 dage bliver helt lige.
Svend Erik Hovmand (V), 1999-11-04:
til dette forslag.
Vi har nu haft en ordveksling her på talerstolen, dels min kollega hr. Jens Hald Madsen og hr. Claus Larsen-Jensen, dels også hr. Egil Møller og andre, og har forsøgt at forklare Folketinget de problemer, som vi har begivet os ind i med en så hurtig og hastende behandling af et lovforslag.
af den karakter, som vi har oplevet i dag
, hvor flere af Folketingets medlemmer - med stor ret - sætter spørgsmålstegn ved sagligheden og kvaliteten i det lovarbejde, vi her udsættes for.
Det er efter min bedste opfattelse lovsjusk, at man på mindre end fire arbejdsdage gennemtvinger en så væsentlig ændring, som Føtex-stramningen er udtryk for.
Jeg vil gerne sige, at jeg er overrasket over, at en tidligere justitsminister stiller sig i spidsen for et sådant projekt.
Men o.k., det er altså det, som Socialdemokratiet forstår ved lovkvalitet.
morgen
Dorit Myltoft (RV), 1999-11-04:
Blot en sidste gang til hr. Egil Møller: Det er ikke vanskeligt for De Radikale at udtale sig i denne her sag, for vi kan skille tingene ad, så vi forholder os til det, der er på dagsordenen i Folketinget på det her tidspunkt.
Egil Møller (DF), 1999-11-04:
Jeg kan godt forstå, at det er svært for den radikale ordfører at forsvare den udtalelse, der kom fra partifællen for ikke så lang tid siden.
Den var måske egentlig noget medvirkende til, at vi har regeringens forslag til behandling i dag.
Men jeg vil godt også henvende mig til den socialdemokratiske ordfører, som på et tidspunkt spurgte mig, om det overhovedet ikke gjorde indtryk på mig, hvad De Samvirkende Købmandsforeninger havde af mening om denne sag og om lukkeloven som sådan.
Jeg må sige, at alle henvendelser, når de er relevante, gør et vist indtryk, og jeg vil gerne spørge den socialdemokratiske ordfører, om ikke det gør indtryk på hr. Claus Larsen-Jensen, når Forbrugerrådet entydigt siger, at man ikke bør tilslutte sig denne lovgivning, der lægges frem i dag, men at forbrugerne skal have deres frie valg.
Claus Larsen-Jensen (S), 1999-11-04:
Jeg skal ikke gå ind i en lang diskussion omkring det her, men jeg vil blot sige til hr. Jens Hald Madsen: Både samrådet i Erhvervsudvalget, de skriftlige besvarelser og debatten i fredags har givet nogle fuldstændig klare, tydelige svar på de her områder.
Så det er der ingen grund til at bruge Folketingets tid på nu.
Jens Hald Madsen (V), 1999-11-04:
Den nemmeste måde at give svar på det her spørgsmål på er at komme med et modspørgsmål og så spørge hr. Claus Larsen-Jensen, om der er forskel på dem, som har haft åbent om søndagen inden 1. oktober 1999, og dem, der har haft åbent efter 1. oktober.
Det er altså den måde, hvorpå man definerer, om man har ret til at søge om dispensation eller ej.
Claus Larsen-Jensen (S), 1999-11-04:
Som svar på et par af de stillede spørgsmål skulle man måske understrege, at når De Samvirkende Købmænd svarer, at loven ud fra deres synspunkt ikke strammes, men præciseres, er det meget konkret, fordi ingen af deres medlemmer bliver ramt af det, vi gennemfører, og når Forbrugerrådet udtaler sig, er det principielt med hensyn til deres mening vedrørende forbrugernes adgang til at handle.
Det, der er Folketingets opgave, er at sørge for at tage hensyn til de forskellige forhold, der er i samfundet, og prøve at afveje dem.
Netop derfor er det vigtigt, at vi med den præcisering, der laves lovgivningsmæssigt, skaber den nødvendige ro til den nødvendige analyse og debat, så vi kan få en revision af lukkeloven, så den bliver mere hensigtsmæssig.
En sidste bemærkning: Jeg stillede et spørgsmål til partiet Venstres ordfører, det gjorde jeg også mange gange i fredags, og jeg gentager: Jeg har på intet tidspunkt hørt andet end proceduresnak derfra, jeg har ikke fået et eneste svar.
Villy Søvndal (SF), 1999-11-11:
Det er et spørgsmål til hr. René Skau Björnsson.
Jeg står her med et gammelt forslag, det er fremsat af følgende: Hr. Jes Lunde, fru Pernille Frahm, fru Hanne Thanning Jacobsen, fru Jytte Hilden, fru Jytte Andersen og hr. Mogens Lykketoft.
Det er fremsat den 3. maj 1991, og jeg citerer fra bemærkningerne: »Efter forslagsstillernes opfattelse bør betaling på daginstitutioner nedsættes, så loftet for forældrebetaling sænkes fra 35 pct. til 25 pct. af driftsudgifterne.
I første omgang foreslås loftet sænket til 30 pct.«
René Skau Björnsson (S), 1999-11-11:
Ja, jeg vil sige til hr. Villy Søvndal, at det er Socialdemokratiets politik, at vi skal kunne levere nogle institutionspladser til en forsvarlig pris og helst så lav som muligt selvfølgelig.
Det har vi sagt o.k. til.
Det vil stadig væk være Socialdemokratiets politik, at det ikke nødvendigvis er den rigtige vej at gå, men i den situation vi står i med de manglende pladser, siger vi, at det er i orden. Til Venstre vil jeg sige, at vi mener, det allerbedste tilbud, vi kan give til vores børn i det her samfund, og det, som alle forældre i det her samfund prioriterer højest, er de kommunale og andre daginstitutionspladser, der bliver skabt i institutioner, så derfor skal pengene målrettes de muligheder og inden for de rammer, der i dag er i loven, social service omkring pasning af vores børn, og ikke udvidelser på andre områder, som jeg ikke personlig kan forsvare.
Til hr. Jesper Kiel vil jeg sige, at man kan diskutere, hvad uhørt lave indtægter er.
Og den stigning, vi taler om her, er 42 kr. pr. måned i gennemsnit for en børnehaveplads i de kommuner, der vælger det.
Jeg ser helst, at kommunerne siger: Vi kan sagtens løse det her problem uden at lade institutionspriserne stige.
Men vi giver kommunerne muligheden for, at det kan de gøre, hvis det virkelig er bremseklodsen for at lave flere institutionspladser.
Eva Kjer Hansen (V), 1999-11-11:
Socialdemokratiets ordfører siger, at det her ikke skal blive en ny skatteskrue, der blot pålægger nogle ekstra udgifter.
Men bliver det ikke nemt det, når man i lovforslaget direkte siger, at det økonomiske råderum, der bliver skabt, skal bruges til at udbygge og investere i folkeskolen og i de dagtilbud, der allerede er kendt i dag?
Vil Socialdemokratiet være med til at tænke nyt på det her område og skabe mere fleksibilitet og flere valgmuligheder på børnepasningsområdet, sådan at det her reelt kunne blive noget, der fremmede et varieret udbud af børnepasningsmuligheder, sådan at forældrene kunne få et reelt valg?
René Skau Björnsson (S), 1999-11-11:
Først til Venstres ordfører, fru Eva Kjer Hansen.
Altså vi er villige til i Socialdemokratiet at gå meget langt i forhold til at have fleksible ordninger, og det er også sket på en lang række områder.
Bare det, at vi inden for de sidste 6 år har fået skabt i hvert fald 140.000 daginstitutionspladser til børn i det her land, viser, at vi er kommet et godt stykke ad vejen og gør en del, og vi har også fritvalgordninger og andet, som giver forældrene en mulighed for at vælge, hvis ellers man har brug for det og står til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det, vi kan sige, er, at bare med pinsepakken har vi det sidste år fået øget fripladsgrænsen, indtægt, husstandsindkomst for, hvornår man kan få en friplads i daginstitution, som går i den modsatte retning. Som netop sørger for, at vi ikke får nogle sociale skel på grund af daginstitutionspladserne.
Villy Søvndal (SF), 1999-11-11:
Ja, undskyld jeg er lidt tungnem, men det stod i hvert fald ikke krystalklart for mig, hvad der er Socialdemokratiets politik.
Jeg synes jo, det var en stærk formulering dengang fra hr. Mogens Lykketoft og fru Jytte Andersen med flere, at ikke alene skulle den sænkes til de nuværende 30, men skulle videre til 25 pct. Jeg vil så spørge: Er det ikke hr. René Skau Björnssons opfattelse, at det her i forhold til positionen i 1991 betegner et tilbageskridt?
Altså, er der ikke længere fra 33 pct., som man nu hæver det til, til 25, end der er fra 30 til 25?
Og betyder det i virkeligheden, eller betyder det ikke, at man opgiver den gamle målsætning om at få sænket taksterne?
Er det ikke længere socialdemokratisk politik, eller skyldes det alene, at man er blevet fanget af et eller andet - hvad ved jeg - dårligt kammeratskab eller en fornemmelse af, at man har en pligt til at overholde en aftale, der nu er indgået?
Det behøver man i øvrigt ikke med KL.
For nylig ophævede vi den om betaling for hjemmehjælp, så det er man ikke bundet til.
Det er vel heller ikke landets økonomiske situation, der er værre i dag end i 1991.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Eva Kjer Hansen (V), 1999-11-11:
Jeg synes faktisk, at det var nogle positive meldinger, der kom fra den socialdemokratiske ordfører og måske også lidt en åbning i forhold til andre pasningsmuligheder, altså alternative former, og en påskønnelse af fritvalgordningen.
Jeg vil derfor gerne spørge den socialdemokratiske ordfører helt konkret: Vil Socialdemokratiet være med til at drøfte, at det økonomiske råderum, der kan blive skabt ved en øget forældrebetaling, skal målrettes direkte mod frit valg og alternative pasningsordninger i forhold til det, vi kender i dag?
Jesper Kiel (EL), 1999-11-11:
Jeg har også et spørgsmål til hr. René Skau Björnsson: Mener hr. René Skau Björnsson, at det er socialt forsvarligt at hæve - kan man sige - forældrebetalingen for en almindelig familie med to almindelige lave indtægter?
Det er jo konsekvenserne af det her forslag.
Det er jo kun folk med en helt uhørt lav indtægt, som har mulighed for en friplads.
Villy Søvndal (SF), 1999-11-11:
Grunden til, at jeg kvitterer for hr. René Skau Björnssons fornemmelse af, at det her ikke er den rigtige vej at gå, er, at det tyder på det, jeg tror man i kirken kalder syndsbevidsthed, og det er trods alt udgangspunktet også dér for omvendelse, kan man sige.
Jeg hørte det også næsten som en efterlysning af et SF-forslag, der tvinger så at sige på rette vej igen, og jeg vil godt høre, om det var rigtig forstået, og om det er et ønske om, at vi efter det her hjælper tilbage på det spor, som jeg synes var vidtgående i sin tid fra Mogens Lykketoft og Jytte Andersen om ikke at standse ved 30 pct., men at gå videre helt ned til 25 pct. Det vil vi gerne hjælpe til med, og jeg hørte det næsten som en efterlysning om hjælp.
Tom Behnke (FRI), 1999-11-11:
Ja, det er jo ret væsentligt at få afklaret, hvor det er, Venstre står henne, hvis man skal kunne følge Venstres tankegang, og måske kunne der oven i købet samles flertal for Venstres ideer om, hvordan man skal indrette det her område.
Men det forudsætter jo altså, at man ved, hvad Venstre mener, og derfor vil jeg også godt gentage mit spørgsmål, som jeg heller ikke hørte noget svar på, nemlig om det er Venstres generelle holdning i forhold til offentlige serviceydelser, at det med hensyn til de borgere, der fravælger en offentlig serviceydelse og skal betales, kun skal være i forhold til børn, fordi det nu lige er dagens tema, eller om det er en generel politik, at enhver borger, der fravælger et offentligt tilbud, skal belønnes for det.
Eva Kjer Hansen (V), 1999-11-11:
I Venstre er vi enige i, at det er vigtigt, at alle forældre kan få passet deres børn.
Børnefamilierne har meget forskellige behov, mange forskellige ønsker til børnepasningen.
Og det, vi skal nå frem til, er at give et reelt valg mellem forskellige former for børnepasning.
Jeg er meget forundret over, at der i bemærkningerne til lovforslaget tales om, at væksten i det økonomiske råderum skal målrettes udbygningsbehovet i folkeskolen og på dagtilbudsområdet, herunder investeringer på disse områder.
Der ville være mere idé i at skabe en større fleksibilitet og valgmulighed mellem forskellige pasningsmuligheder.
Hvorfor vil regeringen ikke tage hensyn til de familier, som ønsker nogle andre pasningsformer end de traditionelle?
Hvorfor må børnefamilierne ikke få lov til selv at vælge?
Hvad med alle dem, der har arbejde på såkaldt anormale tidspunkter: sygeplejersker, buschauffører, tjenere?
Hvad med alle dem, som ikke bare kan få det til at passe med de almindelige åbningstider i de traditionelle kommunale dagtilbud?
De har lige så meget ret til en pasningsmulighed som alle andre.
Men ofte vil de være i en situation, hvor de almindelige dagtilbud simpelt hen ikke dækker det behov, de har.
Jeg kan forstå, at ministeren ønsker at friholde forældre med hel eller delvis økonomisk friplads for en stigning i forældrebetalingen som følge af dette lovforslag.
Ministeren bedes begrunde det.
Og så kan jeg heller ikke lade være med at spørge om: Gælder undtagelsen så også dem, der bruger fritvalgordningen, altså dem, der får tilskud til privat pasning, i og med at de efter lovforslagets bemærkninger jo åbenbart ikke også skal have mulighed for at gøre brug af det større økonomiske råderum?
Hvor mange kommuner forventer ministeren egentlig vil gøre brug af dette?
Og hvorfor er der ikke noget økonomisk overslag på de øgede indtægter i kommunerne?
Jeg synes absolut ikke, det er uproblematisk at gennemføre et lovforslag som dette, og jeg forventer, at vi om ikke andet så under udvalgsarbejdet kan få en nærmere beskrivelse af de enkelte elementer.
Som sagt finder vi i Venstre, at den presserende opgave er at skabe større valgfrihed og økonomisk ligestilling mellem børnefamilierne, uanset hvilken børnepasningsordning de vælger.
Villy Søvndal (SF), 1999-11-11:
Jeg har prøvet på det seneste at følge med i Venstres sådan hovedpolitiske udmeldinger, og det har i sig selv til tider været en smule indviklet.
Men jeg har forstået, at et af de slogans, der stadig står, hedder: Ingen øget brugerbetaling
uden skattelettelser.
Det, vi står med nu, er et forslag om at øge brugerbetalingen til forældre, der har børn i daginstitutioner, og det kommer formentlig til at ske i en situation, hvor der ikke sker skattelettelser.
Jeg har også forstået, at Venstre ikke vil insistere på skattelettelser.
Må man deraf slutte, at Venstre ved man jo hvor man har, og Venstre mener, hvad Venstre siger?
Så betyder det her, at Venstre ikke stemmer for øget brugerbetaling, fordi det foregår i en ramme, der hedder: ingen skattelettelser.
Jørn Pedersen (S), 1999-11-11:
Ja, det var jo svært at finde ud af, om det var Venstres landsmøde, vi var til, eller førstebehandlingen af et lovforslag her i Folketinget, når man hørte Venstres ordfører.
Jeg lyttede meget interesseret efter, om der ville være en antydning af, om Venstre ville støtte det her forslag.
Og om der også i den her sag er et himmelråbende gab imellem, hvad Venstre mener ude i det åbne land, og hvad Venstre mener på Christiansborg, for mig bekendt er der mange Venstreborgmestre, for hvem det her forslag har været af betydning.
Det er faktisk, så vidt jeg er orienteret, bl.a. efter krav fra nogle af fru Eva Kjer Hansens partifæller ude i den kommunale verden, at det her er kommet på bordet, men Venstre har det jo med for tiden ikke at udtale sig om noget som helst politisk, i hvert fald ikke noget som helst, der kan medføre et politisk ansvar eller
politiske ubehageligheder
Så ud over at læse op af partiprogrammet, hvad synes Venstre så om det her forslag?
Og synes Venstres ordfører også, at det er fornuftigt, hvad nogle af Venstres borgmestre går og siger, at man skaffer sig lidt penge til yderligere råderum i stedet for den gamle slagsang med frie valg?
Tom Behnke (FRI), 1999-11-11:
Det er egentlig underligt nok.
Jeg har lige været i Norge og set, at deroppe er de politiske forskelle lige modsat af Danmarks.
Dér er det rent faktisk Socialdemokratiet, der ønsker den her ordning, og hvor Venstre stritter imod, men sådan er der så meget.
Jeg vil godt høre Venstres ordfører, om jeg har forstået det rigtigt, at det, Venstre ønsker, er at belønne de borgere, der undlader at tage imod et offentligt tilbud. Altså, hvis man siger nej tak til at få passet sit barn i det offentlige, så skal man belønnes og have nogle penge.
Og hvis det er rigtigt forstået, hvor går grænsen så? Hvis jeg ikke går på et offentligt bibliotek, men hellere vil købe mine bøger i en privat boghandel, skal jeg så også have et tilskud?
Og hvis det gør sig gældende for alle offentlige ydelser, at de, der ikke benytter de offentlige ydelser, skal have penge, sådan så de kan gå et andet sted hen, kunne man så ikke lige så godt afskaffe indkomstskatten og så lade folk beholde pengene i første omgang?
Men spørgsmålet til Venstres ordfører er: Hvor går
Eva Kjer Hansen (V), 1999-11-11:
Jeg synes, det er herligt, at hr. Jørn Pedersen er begyndt at lytte til, hvad borgmestrene siger ude omkring.
Jeg synes dog måske, det er at gå lidt for langt ligefrem at gøre sig til talsmand for, hvad Venstreborgmestrene siger ude omkring.
Venstres holdning er, at det er ret perspektivløst blot at hæve brugerbetalingen uden at tage en diskussion om: Hvordan kan vi i det hele taget gøre børnepasningen bedre?
Og børnepasningen kan blive bedre ved, at vi tager hensyn til de forskellige ønsker og de forskellige behov, der er i børnefamilierne, og det vil jeg gerne have med ind i debatten, fordi jeg synes, vi trænger til et gevaldigt løft på det her område.
Og det er så også et svar til de andre spørgsmål: Jeg kan ikke forstå, at vi fra offentlig side udelukkende skal prioritere en enkelt gruppe, nemlig dem, der har brug for børnepasningen i de tidspunkter, eller de perioder, hvor de kommunale dagtilbud er tilgængelige.
Jeg synes, vi skal tage hensyn til alle, og det er for mig vigtigt, at der er en økonomisk ligestilling, at vi giver et tilskud til familierne, uanset hvilken pasningsform de vælger, for ellers er der tale om en urimelig prioritering af nogle frem for andre.
Villy Søvndal (SF), 1999-11-11:
Det er, fordi fru Eva Kjer Hansen havde det uheld helt at glemme at besvare mit spørgsmål.
Jeg vil derfor godt prøve igen at give fru Eva Kjer Hansen chancen.
Venstre siger som hovedslogan: Ingen øget brugerbetaling, medmindre der sker skattelettelser.
Er det rigtigt forstået?
Hvis det er rigtigt forstået, betyder det så, at Venstre vil stemme imod det her, fordi det kommer i en situation, hvor der med garanti ikke vil blive givet skattelettelser, men hvor man forøger brugerbetalingen?
Jeg synes egentlig, det må være let at svare på, for svaret må egentlig kunne sammenfattes i ja eller nej.
Jørn Pedersen (S), 1999-11-11:
Og jeg vil godt spørge fru Eva Kjer Hansen: Hvordan var Venstres stilling til det her forslag, da aftalen mellem kommunerne blev indgået, var Venstre da også imod, eller hvordan forholdt det sig egentlig på daværende tidspunkt?
Jeg synes, det er ret vigtigt at få gjort det op her fra talerstolen i dag.