runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Stavad (S), 2002-05-27:
Jeg synes altså, at det kører i ring.
Fru Else Theill Sørensen fastholder, at Det Konservative Folkeparti og regeringen godt vil være med til at understøtte en regional udvikling, lidt stridende mod alt, hvad vi i øvrigt har kunnet få af konkrete oplysninger.
Men det skal så være nogle lidt andre regionale indsatser.
Hvilke?
Det har vi spurgt Venstre om.
Den nuværende regering vil ikke bare arve de ordninger og initiativer, som den gamle regering havde på hylderne.«
Det var ikke nogle, den gamle regering havde på hylderne, det var nogle, der var udviklet af i hundredvis af mennesker i det jysk-fynske område, konservative, Venstrefolk, virksomhedsfolk, uddannelsesfolk, og det samme sker i Vestsjællands og Storstrøms Amter.
Hvad er det, De Konservative ikke kan lide i det, og hvad er det, man vil sætte i stedet for?
Inger Bierbaum (S), 2002-05-27:
Jeg har forstået på fru Else Theill Sørensen, at man vil gøre statens aktiviteter mindre og kommunernes større.
I mit område - det er Alssundområdet - er der kommuner, der er ved at være på fallittens rand.
Så jeg ved ikke, hvordan de skal gøre deres aktiviteter større.
Og i mit område er der faktisk en ret stor virksomhed, som hedder Danfoss, og en lille - som vi kalder den hos os - som har 900 mennesker, og som er i gang med at udbygge nu, fordi de skal op på 1.200 mennesker, og de efterspørger uddannelse, uddannelse, uddannelse.
Nede i mit område har erhvervslivet faktisk altid været glad for, at staten tog sig af uddannelse.
Og det er sådan, at man i et udkantsområde har meget svært ved at holde på de unge mennesker.
Vil Det Konservative Folkeparti være med til at give en fleksibel taxameterordning, således at man forhøjer taxameterordningen i udkantsområder, hvor man virkelig har brug for forskellige arbejdskraftforhold?
Karen J. Klint (S), 2002-05-27:
Jeg har to forskellige spørgsmål.
Jeg vil stadig væk godt forfølge det der med, at De Konservative trods alt har som mål at nedlægge amterne, som så kun skal varetage sundhedsopgaver, blev jeg belært om for lidt siden.
Men hvem skal så - i hvert fald fortrinsvis - koordinere det samarbejde, der f.eks. har været i det jysk-fynske?
Og så har jeg et lidt mere kontant spørgsmål: Når nu pengene og skattefordele og andet skal kanaliseres mere til det private, så det private kan sætte initiativer i gang, hvor går så De Konservatives grænse for, hvornår det faktisk er så tæt på at være det, der ellers er forbudt: erhvervsstøtte?
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-27:
Jeg tager den en gang mere med realkreditlånene.
Når jeg spørger den konservative gruppe, er det, fordi jeg har en vis formodning om, at økonomiministeren deltager i gruppemøderne.
Det vil jeg tro at han har adgang til, i hvert fald som formand for partiet og minister, udpeget af partiet, osv.
Og det er faktisk sådan, at økonomiministeren er den ansvarlige for Finansstyrelsen.
Finansstyrelsen er ikke en i luften frit svævende institution, den kan ikke lave en ny vejledning eller bekendtgørelse, eller hvad det nu hedder, til realkreditinstitutterne, uden at den har fået et stempel i ministeriet. Så siger fru Else Theill Sørensen: Vi skal nok kigge på den, hvis den vejledning kommer.
Det er nøjagtig den samme måde som i regionalpolitik i det hele taget: Man venter, til skaden er sket.
Men der er noget, der hedder rettidig omhu.
Det er betydelig bedre at udnytte rettidig omhu, end at man skal til at reparere på tingene, når det er gået galt.
Og der er den her ting altså en sag, hvor det er gået rivegalt.
Det er derfor, vi skriver i vores vedtagelsesforslag, som fru Vestager gjorde opmærksom på, at regeringen skal redegøre for, hvad den vil gøre, hvis det her skulle ske, hvad vi ikke håber, for det vil være langt bedre, at det bliver forhindret, end at man skal til at sætte noget i stedet for. Derfor forventer vi faktisk, at Det Konservative Folkeparti som ansvarligt parti vil tage denne her sag ganske alvorligt.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-05-27:
så må jeg sige, at det har haft en voldsom effekt.
Så ville jeg også være stærkt bekymret, hvis jeg var i opposition.
Det må være noget, der ligesom har været tilløb til i et stykke tid, hvis de kommuner er på fallittens rand.
Jeg tror, at der rundtomkring vil blive behov for, ligesom man nu har gjort det på Bornholm, at kommuner enten frivilligt lægges sammen, eller at kommuner frivilligt finder ud af at samarbejde på nogle områder, hvor de finder, at de kan bruge ressourcerne bedre i et samarbejde.
Jeg vil lægge meget stor vægt på, at det samarbejde kommer i stand ad frivillighedens vej, og at vi derved får styrket de områder, hvor der er nogle meget små og fattige kommuner.
Jeg kan kun sige, at jeg er enig i, at det er vigtigt, at der er uddannelsesmuligheder, og at virksomhederne kan få uddannet arbejdskraft.
: Jeg har forstået signalerne, og det ændrer ikke på, at jeg ikke bryder mig om, at den pind står i vedtagelsen.
Derfor skal jeg nok holde det løfte, jeg har givet, og sørge for, at det bliver drøftet i den konservative gruppe - og det er helt rigtigt, at økonomi- og erhvervsministeren meget tit er til de gruppemøder og deltager aktivt i dem.
Til fru Karen Klint
: Selv om der i det konservative partiprogram står noget om at nedlægge amterne, er det altså ikke det, der er til forhandling nu.
Det er heller ikke på programmet i den regering, vi er med i lige nu.
Så de mere detaljerede ting synes jeg ikke at der er nogen grund til at begynde at drøfte i denne her sammenhæng.
Så vil jeg lige sige til den allersidste bemærkning om, at vi synes, at pengene skal kanaliseres ud til de private:
Nej, vi mener bare, at der skal kapres knap så mange penge fra de private over i de offentlige kasser.
Så det er helt lovligt.
Kristen Touborg (SF), 2002-05-27:
Tak for svaret vedrørende Arriva.
Nu var det ikke et spørgsmål om DSB eller ikke DSB.
Jeg vil gerne fastholde, at det er og bliver ministeren, der har valgt den servicemæssigt dårlig løsning, som vi har fået med Arriva.
Det er ikke engang Arrivas skyld, det er faktisk ministerens skyld. Jeg er nødt til at spørge: Synes De Konservative, det er en dårligere eller en bedre løsning end den nuværende?
Jeg snakker ikke om et minimumskrav, jeg snakker om det, der kører i det rigtige liv.
Synes De Konservative, det er gået fremad, eller synes De Konservative, det er gået tilbage?
På trods af en tillægsaftale - man har vel også erkendt, at det var for dårligt, og derfor har man lavet en tillægsaftale, som sandsynligvis er alt for dyr i forhold til det, man kunne have fået før - er der stadig væk en række strækninger, som beskæres kraftigt.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-05-27:
Jeg har helt den samme opfattelse som hr. Ole Stavad, at det kører lidt i ring, men når spørgsmålene bliver ved at være de samme og svarene de samme, så må vi jo køre i ring. Den nuværende regering har ikke villet love alle de penge, som den forrige regering havde lovet, men dog ikke havde fået på sin finanslov, og som man heller ikke havde sagt, hvor skulle komme fra.
Hvad er det så, vi konkret vil?
Det er lige præcis det, der efter min mening ikke skal stå i en vedtagelse på nuværende tidspunkt.
Der skal stå nogle retningslinjer for det, som vi vil, nemlig at der skal tilstræbes en ligelig udvikling og alle de andre hensigter, der står i den vedtagelse, jeg har været med til at fremsætte forslag til.
: Sådan som jeg har læst det, bliver der faktisk i kraft af den finanslov, der er nu, flere ansatte i amter og kommuner og færre ansatte i staten.
Så det kan ikke være fuldstændig skåret ned.
Det Konservative Folkeparti har ikke nogen som helst hensigter om at skabe en minimalstat, tværtimod mener vi, det er vigtigt, at der er en stat, og at der er noget til at holde sammen på samfundet, en stat, der har ansvaret for retspolitik, politi osv.
Vi har ikke tænkt os at give los for en fuldstændig liberalistisk, nu brugte fru Line Barfod ikke ordet junglelov, men det lå næsten i det.
Så var der spørgsmålet om hovedstaden.
Nej, vi ønsker ikke hovedstaden væk, vi anser det for meget vigtigt, at vi har en stærk og driftig hovedstad.
København er hele landets hovedstad, den er vi bestemt ikke interesseret i at gøre til mindre end det, den er, og vi synes, at det er godt, at København også er centrum i hele Øresundsregionen. Til hr. Kristen Touborg kan jeg stadig væk kun sige, at jeg mener, at de krav, der er stillet til Arriva eller DSB, er krav, der også var stillet af den tidligere regering, men det er da rigtigt, at kollektiv trafik har dårlige vilkår i Vestjylland, og der har jeg været inde på, at det er svært at opretholde en kollektiv trafik i tyndt befolkede områder.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-05-27:
Vi forstår stadig væk ikke, hvorfor man ikke kan godkende eller være medforslagsstiller til den vedtagelse, der er fremsat.
Vi har ikke hørt noget om, hvorfor man ikke kan det.
Der er en lang række af initiativer.
Lad mig her minde om et viden- og udviklingscenter inden for skaldyr og fisk og levnedsmidler.
Men det er klart, at det kan området ikke selv løfte.
Derfor er det nødvendigt med en statslig medfinansiering. Der er også lagt op til, at der i forbindelse med hele træindustrien, som jo er placeret også i den nordvestlige del af Jylland, skal være et videncenter.
Det kan området heller ikke selv klare, det må der også være en medfinansiering af.
Der er jo ikke tale om her, at man kommer i den situation, at ved at gå ind og støtte disse ting her, støtter man ikke det private erhvervsliv.
Man støtter i særdeleshed det private erhvervsliv.
Hvorfor kan vi ikke få nogle konkrete bud på, hvad det er, Det Konservative Folkeparti vil på disse områder?
Else Theill Sørensen (KF), 2002-05-27:
Jeg tror, jeg må konstatere, at mine pædagogiske evner ikke rækker til at få hr. Ole Vagn Christensen til at forstå, hvorfor vi ikke vil overtage præcis de projekter, den foregående regering har haft.
Med hensyn til at styrke de svage områder, står der i vores forslag til vedtagelse, at regeringen pålægges ved udarbejdelse af den regionale vækststrategi at prioritere indsatser i de dele af landet, der er dårligst stillede, f.eks. Bornholm, Lolland-Falster, det sydfynske område og visse dele af Nord- og Nordvestjylland.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-05-27:
Forespørgslen her i dag drejer sig om gode og ligelige vilkår, uanset hvor man bor i landet, og den regionale udvikling har jo også noget med landdistrikterne at gøre.
Der er det jo interessant, at SF er i gang med, jeg ved ikke om at indsamle, men i hvert fald i gang med at overveje at indsamle underskrifter til en folkeafstemning mod en udvikling i landdistrikterne.
Det hævdes oven i købet, at der skulle komme en masse nye boliger i landdistrikterne, hvilket jo måske kunne være med til at stimulere den regionale udvikling.
Jeg vil godt spørge hr. Kristen Touborg
: Hvad er problemet med, at de børn, der bor ude i landdistrikterne, får lov til at bevare deres skole?
Hvad er problemet med, at de erhvervsdrivende, der lever derude, de små handlende, kan bevare deres forretninger eller udvikle dem?
Hvad er problemet i forbindelse med den regionale udvikling?
Thor Gunnar Kofoed (V), 2002-05-27:
Se, jeg vil gerne høre hr. Kristen Touborg
, om han ikke er enig i, at hans parti var med til at lave en masse regler over for mindre virksomheder, som specielt ramte dem ude i yderdistrikterne, hvad angår miljø?
Det bureaukrati var også sådan, at reglerne var så skarpe og så stramme, at de kommunale myndigheder eller lokalpolitikerne ikke engang havde mulighed for at agere inden for de der regler.
Man havde en sådan mistillid til lokalpolitikerne, til at de, der bor ude i de lokale områder, ikke engang selv ved, hvad der er bedst for deres områder, at man skulle lave så stramme regler.
Det harmonerer ikke rigtig med det, hr. Kristen Touborg sagde.
Kristen Touborg (SF), 2002-05-27:
Jeg er glad for spørgsmålene fra Venstre vedrørende zonelov m.v. Det er sådan, at med det lovforslag, som er lagt frem til vedtagelse i denne uge, er det store løsen større frihed, og det er jo korrekt, at det så betyder, at der bliver større frihed til nogle.
Problemet er bare, at den frihed, man giver nogle store svineproducenter, nogle store erhvervsdrivende, nogle, som ønsker at lave nye landsbyer i naturskønne områder m.v., fratager man jo nogle andre.
Den frihed fratager man de mennesker, som i dag benytter de samfundsskabte værdier, der ligger der.
Problemet i forbindelse med, at man skal lave regler, er jo altid, at man ikke skal lægge unødige begrænsninger på friheden, men man skal ikke kun give frihed til den enkelte, man skal også tage et fælleshensyn, når man taler om friheden.
Det siges så, at det er meget restriktive regler, der har været, men det synes jeg egentlig ikke det er.
Jeg har levet hele mit liv på landet, og jeg synes egentlig ikke, det er særlig restriktivt, når det er sådan, at man har lov at bruge overflødiggjorte landbrugsbygninger til virksomheder med op til fem ansatte.
Jeg synes ikke, det er særlig restriktivt, når man kan få lov at lave en medhjælperbolig eller en aftægtsbolig, forudsat at gården har en størrelse, så man har behov for en medhjælper.
Jeg synes ikke, det er så voldsom en restriktion at pålægge. Jeg vil gerne sige: Naturligvis går vi ind for, at man skal bevare skolerne, naturligvis går vi ind for, at man skal bevare butikkerne, men det betyder jo ikke, at man for enhver pris bare skal åbne alt det, man har beskyttet i årtier, at man bare skal sælge det her og nu, fordi vi har fået en ny regering.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2002-05-27:
Med hensyn til større frihed og at den frihed, man giver til nogle, tager man fra nogle andre: Spørgsmålet er: Hvem skal finde ud af det? Er det en regel fastsat af Folketinget, eller er det lokalsamfundet, der måske nemmere kunne finde ud af det her ude blandt dem, der sidder i det? Så en anden ting: Når man siger, hvilke regler der var før, og alle de muligheder der var, hvorfor kom der så ikke alle de der virksomheder i de der bygninger?
Hvorfor blev der ikke skabt alle de der ting?
Var det ikke for bureaukratisk?
Eyvind Vesselbo (V), 2002-05-27:
Jeg synes, det er fint, at hr. Kristen Touborg gerne vil have, at skolerne skal bevares, og at de små handlende skal kunne være ude i landdistrikterne, men der skal jo være nogle børn, og der skal jo være nogle mennesker, der kan handle derude, før det kan lade sig gøre, og det er jo så det, som SF vil forhindre ved at sige nej til bl.a. planloven.
Det, der undrer mig, er, at SF ikke har tillid til, at kommunalpolitikerne kan klare det her job på en fornuftig måde.
Der sidder jo mange SF'ere rundt om i kommunalbestyrelserne, hvorfor er de ikke gode nok til at kunne klare lokalplanlægningen?
Så vil jeg godt spørge hr. Kristen Touborg
: Er der nogen andre områder, som lokalpolitikerne ikke kan klare?
Kan de heller ikke klare det?
Kristen Touborg (SF), 2002-05-27:
Efter SF's opfattelse er det godt og i øvrigt nødvendigt at have det tredelte system, vi har i dag, med kommunerne, amterne og staten.
Derfor er det, når vi snakker om det her område, en balancegang imellem, hvad der skal ligge i det helt lokale demokrati, og hvad der skal ligge i det mellemste, altså i amtsrådsregi.
De ville få en behandling ude i det lille byråd, hvor de umiddelbart ville have meget stor indflydelse på, hvad det var for nogle afgørelser, der blev truffet.
Det kan da sagtens være.
Derfor er der en balancegang imellem, hvornår tingene skal ligge hvor, og vi synes, der er en udmærket balance i det i øjeblikket.
Så bliver der spurgt, om man kan opretholde skoler uden børn: Det kan man af gode grunde ikke, men vi synes altså, at prisen er for høj, hvis man skal bygge boliger i skove.
Vi synes, prisen er for høj ved at bruge boliger på den måde.
Vi synes også, at prisen er for høj, hvis man bygger i de naturskønne områder.
Vi mener, at der skal være en balance, og vi mener faktisk, at den er fundet meget udmærket i dag, bl.a fordi der er de muligheder, som jeg nævnte i mit tidligere svar, for, at der kan bruges de faciliteter, der er der.
Der kan meget vel blive store problemer, også miljømæssige, hvis man lægger større fabriksanlæg ud i det åbne land.
Man får jo det problem efterfølgende, at i al fald i forhold til rensningsfaciliteter kan det give store problemer, det gælder
også trafikmæssigt osv.
Derfor er det faktisk en god idé at lave lokalplanlægning.
Der er lidt, du skal have lært der.
Margrethe Vestager (RV), 2002-05-27:
vedtaget et lovforslag, som forpligter kommuner til at gennemføre valgfrihed hvad angår leverandører i ældreplejen.
Den daværende ordning var, at kommunen kunne vælge, om den ønskede at give valgfrihed, men regeringen fandt, at det var nødvendigt at pålægge kommunerne at sikre valgfrihed.
Er det ikke, hvad skal man sige, en smule inkonsistent, at et medlem af Venstre nu synes at være meget, meget optaget
af kommunernes evne til selv at træffe beslutninger, som er fornuftige, udmærkede og rimelige - hvilket vi også tror i Det Radikale Venstre de er - da regeringens adfærd synes at trække i den modsatte retning
Else Theill Sørensen (KF), 2002-05-27:
Jeg synes, det er svært nok at holde styr på tre spørgsmål, men seks ville være lige i overkanten!
Til hr. Kristen Touborg, som taler om Arrivas tilbud vedrørende trafikken i Midt- og Vestjylland, som den konservative trafikminister har taget imod: Jeg tror nok, der er blevet gjort tilstrækkeligt rede for, at det var fornuftigt nok at tage imod det tilbud fra Arriva.
Så jeg tror egentlig nok, at der står et rimelig bredt flertal bag det.
Men jeg håber da på, at vi også i vores del af landet bliver betjent ordentligt også af jernbanerne. Til hr. Arne Toft, der siger, at vi hellere vil bruge pengene på de private i stedet for på de svage områder: Nej, men jeg tror rent faktisk, at nogle af de mindre og mellemstore virksomheder måske især er i de svage områder.
Man kan i hvert fald sige, at i de svage områder er der mange mindre og mellemstore virksomheder, og de får faktisk meget glæde af den erhvervspakke, som den nuværende regering har lavet.
Til hr. Ole Stavad, der nævner spørgsmålet om prioriteringerne og siger, at vi ikke vil foretage nogen regional indsats: Jo, det vil vi, vi vil bare ikke foretage lige præcis den samme, som den foregående regering har foretaget.
Med hensyn til fordelingen af den offentlige aktivitet er det sådan, at prioriteringen går på at gøre statens aktiviteter lidt mindre og kommunernes og amternes lidt større.
Det giver alt andet lige en større fordeling væk
fra hovedstadsområdet og ud i yderområderne.
Ole Stavad (S), 2002-05-27:
Fru Else Theill Sørensen var meget kortfattet i sit indlæg med hensyn til sin forholden sig til de to fremsatte forslag til vedtagelser.
Det er jo ikke så overraskende, at fru Else Theill Sørensen støtter den vedtagelse, som blev præsenteret af fru Marianne Pedersen, for fru Else Theill Sørensen står jo selv som medforslagsstiller.
Men på baggrund af de mange bestræbelser, der har været forud for denne debat for at finde et fælles fodslag, vil fru Else Theill Sørensen så ikke redegøre for, hvad det er i det af hr. Ole M. Nielsen fremsatte forslag til vedtagelse, som Det Konservative Folkeparti ikke kan medvirke til?
Med det svar, vi har fået angående Finanstilsynet, kan jeg ikke forestille mig, at det er den pind.
Den anden forskel er, at man er en lille smule forpligtende over for godkendte projekter i det jysk-fynske område og Storstrøms og Vestsjællands Amter.
Det svarer ganske til det tilsagn, der blev givet af den tidligere regering med en stærk opbakning fra et samlet Folketing, også Det Konservative Folkeparti.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-05-27:
Jeg vil sige til både hr. Ole M. Nielsen og hr. Ole Vagn Christensen med hensyn til Folkecenteret i Sydthy, at jeg er ked af, at de arbejdspladser forsvinder.
Det er jeg ked af, det har jeg beklaget, det har jeg gjort før, og det synes jeg
ikke vi behøver at blive ved med at køre rundt i.
Men det, der skal til, er, at der skal være gode vilkår alle steder,
og jeg har nævnt infrastruktur osv.
Så spørger hr. Ole M. Nielsen, om jeg vil tage initiativ til, at vi i den konservative gruppe drøfter spørgsmålet om Finanstilsynets udmeldinger til Realkreditrådet.
Nu er jeg ikke sikker på, at der er meldt ud endnu, men jeg vil godt tage initiativ til, at vi drøfter det i den konservative gruppe.
Men så var der vist også noget med, at vi skulle forpligte os til, hvad der skulle komme ud af de drøftelser, og jeg kan selvfølgelig ikke forpligte mig til, hvad der skal komme ud af vores drøftelser på grundlag af en henvendelse, som slet ikke har fundet sted endnu. Angående politi og domstole kan jeg sige til hr. Ole Vagn Christensen: Jeg vil sammen med andre, som er valgt i området, kæmpe alt, hvad jeg kan, for at fordelingerne af statslige arbejdspladser komme de yderst beliggende områder til gode.
Men det vigtigste for politiets vedkommende er naturligvis, at der er politi tæt på alle borgerne.
Til fru Margrethe Vestager: Jeg vil ikke stå her og røbe, hvad der er Det Konservative Folkepartis prioriteringer for finanslov 2003.
Det kan godt være, at der er flere ideer, end der er midler til, og det er vist ikke naturligt, at det tages op i en debat som denne.
Niels Sindal (S), 2002-05-27:
Samtlige borgmestre og øvrige deltagere havde forventet et udspil, der kunne anvendes, og som var i tråd med den tidligere regerings udspil, men vi fik varm luft og ikke nogen særlig gode hensigter.
For mig er regionalpolitik og erhvervspolitik sammenhængende.
Hvorfor vil Det Konservative Folkeparti ikke støtte den tidligere regerings udspil og sætte midler af til understøttelse af den regionale erhvervsudvikling, sådan som samtlige deltagere i Aalborghallen faktisk havde forventet den dag? Så kan jeg ikke lade være at kommentere fru Else Theill Sørensens bemærkninger om motorveje, og at man bor langt fra centrum.
Det undrer mig, at vi i sidste uge skulle stemme om nedlæggelse af X-busser i det jyske, for det var et system, der virkelig bandt yderområderne sammen med storbyerne.
Kan fru Else Theill Sørensen give en forklaring på det?
Hans Kristian Skibby (DF), 2002-05-27:
Jeg har et spørgsmål til fru Else Theill Sørensen, og det drejer sig om beskæftigelse.
Det er jo sådan, at for nogen tid siden kom der en plan fra økonomi- og erhvervsministeren, som præsenterede for os, at der inden år 2010 skulle tilføres det danske arbejdsmarked 87.000 nye job.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-05-27:
Til hr. Ole Stavad
- og det bliver også et svar til en del af det, hr. Niels Sindal spurgte om: Hvad er det dog, der gør, at vi denne gang ikke kan blive enige om en vedtagelse?
Jamen det er jo, at der er to pinde i det forslag til vedtagelse, som bl.a. Socialdemokratiet er medforslagsstiller til, som Det Konservative Folkeparti ikke kan gå med til. Den ene handler om at sikre statslig medfinansiering af godkendte projekter.
igen og igen, at Socialdemokratiet er dybt skuffet over, at den nye regering ikke umiddelbart køber den forrige regerings projekter og finansierer dem fuldt ud.
Det er projekter, som den forrige regering ikke selv havde finansieret, men bare havde tænkt sig at finansiere med nogle omprioriteringer på finansloven, og jeg kunne måske håbe, at hr. Ole Stavad vil fortælle, hvad det var for nogle omprioriteringer.
Det kunne da være, vi kunne få nogle gode ideer til, hvor vi kunne få nogle midler fra. Den sidste pind om indgreb over for Finanstilsynets udmeldinger er vi i Det Konservative Folkeparti heller ikke begejstrede for.
Jeg har sagt, at vi godt vil drøfte det, men det er sådan set ikke det samme, som at vi vil forpligte os til det i en vedtagelse.
Til hr. Skibby angående beskæftigelsen: I og for sig
opfatter jeg det ikke sådan, at det er 87.000 nye job, der er brug for, men mennesker til at fylde ind i de 87.000 job.
Det handler om at få mange flere mennesker til at være erhvervsaktive, så der ikke går så mange i forskellige passive ordninger, og det handler også om at få en meget, meget stor del af vore indvandrere i arbejde.