runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrete Auken (SF), 2004-03-10:
Jeg er meget taknemlig over begge svarene, og jeg vil så sige, at jeg håber, at det ikke bare er indstillingen til det, men at vi også får det gennemført, så det ligner et selskab, hvor vi kan gå ind og få de oplysninger, vi skal have.
Så vil jeg også gerne kvittere for, at ministeren nu sagde - det var nemlig ikke det, der blev læst op før - nu sagde, at det er beregninger og ikke forhandlinger, der afgør, hvor mange penge Ørestadsselskabet skal have pr. påstigning.
Det er beregninger ud fra allerede vedtagne beskrivelser af: Hvad koster det, når det er en, der kører på klippekort, hvad koster det, når det er en, der kører på månedskort, hvad koster det på mimrekort, og hvad koster den strækning?
Metroen ligger sådan et sted midt imellem busser og tog, og derfor: Hvad er det, når det er en metrostrækning?
Det er beregninger og ikke noget, der er til forhandling, for så er det jo altså, at vi frygter, at der står en meget stor, mægtig part over for HUR, og så får de ellers lov til at bestemme, at pengene skal gå fra HUR til - ja, den blinker altså endnu - at pengene skal gå fra HUR til ...
Det der med mafiametoder tager jeg så i mit svar, for der har
jeg et par underholdende historier.
Men jeg vil godt for det første lige tage fat på åbenheden.
Sonja Mikkelsen lovede os åbenhed, meget.
Ørestadsselskabet forsikrede dengang, at vi ville få åbenhed.
Åbenhed er jo ikke nok, når man bare tager en ting op en gang imellem.
Det skal være sådan, at man kan gå ind og sige, vi vil gerne have indblik i det og det,
ligesom man kan, hvor der fungerer offentlighed i forvaltningen. Jeg vil gerne spørge trafikministeren nu, om han vil love os, at den åbenhed også kommer til at gælde de øvrige folketingsmedlemmer og ikke kun følgegruppen, sådan at vi alle sammen kan følge med i det, og at også pressen kan følge med i det.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål drejer sig om billettaksterne.
Jeg bliver lidt bekymret, når man siger: Hvis ikke de kan få de budgetterede beløb.
Det er jo ikke de budgetterede beløb, de skal have.
De skal have det, de reelt skal have.
Det kan godt være, de har budgetteret med mere, men de skal vel have den andel, som er meget, meget nøje beskrevet i aftalen - hvor langt man kører, og hvad det er for en type billetter. Det har vist sig her i anden omgang, at der faktisk er flere, der kører på månedskort, end der var, da vi lavede den første undersøgelse, og færre, der kører på klippekort.
Det vil sige, at de skal til at have omtrent det samme som busserne.
Og der vil det da være noget, man tager fra busserne, hvis man går hen og siger, at det er en forhandlingssag i stedet for en simpel beregningssag.
Jeg vil godt bede ministeren bekræfte, at dette skal være en simpel beregningssag og ikke en forhandlingssag.
Tove Videbæk (KD), 2004-03-10:
Jeg må sige til fru Margrete Auken, at vi stadig ønsker det, som jeg sagde.
Vi ønsker, at der bliver foretaget en revurdering, og det er jo allerede i gang.
Der er taget initiativ til belysning af rammer, reorganisering og eventuelt opsplitning af selskabet, fuld gennemsigtighed, osv. osv.
Der er samtaler mellem Københavns Kommune, Trafikministeriet og selskabet, Rigsrevisionen er på banen, osv. osv., så fru Margrete Auken kan da ikke sige, at Kristendemokraterne, som vi hedder nu, blot sidder med hænderne i skødet og håber på det bedste.
Margrete Auken (SF), 2004-03-10:
Jeg bliver nødt til at sige, at der ikke er tale om kvartalsregnskaber, og det har ministeren heller ikke sagt.
Det var en fejltagelse fra hr. Poul Andersens side.
Der bliver aflagt helårsregnskaber i øjeblikket, og det, vi beder om, er at få halvårsregnskaber, som andre selskaber også skal lave.
Bare for at gøre helt klart, at sådan ligger landet.
Vi er helt klart uenige med Kristeligt Folkeparti, og det er også fair nok.
Kristeligt Folkeparti har tillid til,
at de, der i øjeblikket har hånd om Ørestadsselskabet - og det er altså de partier, der lader lånerammen stige og stige og udtaler sig bekymret, men ikke gør noget - i samarbejde med Ørestadsselskabet nu går i gang med arbejdet.
Jeg kan sagtens se for mig, at det lander sådan, men så får vi bare to bestyrelser med to gange dyre formænd og to gange dyre direktører og ikke mere gennemsigtighed, end vi har haft før.
Vi har fået lovet gennemsigtighed mange gange.
Helt tilbage fra 1996 har vi fået lovet gennemsigtighed og har ikke fået det.
Tove Videbæk (KD), 2004-03-10:
Som jeg har forstået det, som er blevet sagt af ministeren, og det, vi ellers har hørt i dag, er det kvartalsregnskaber, vi nu får præsenteret, og derfor ser jeg det som en fremgang
i forhold til det, som faktisk står i forslaget.
Endvidere siger fru Margrete Auken, at vi ikke ønsker uafhængighed, at vi har det fint med, at det er, som det er nu, og at vi bare håber.
Nej, bestemt ikke.
Vi er meget spændt på de oversigter, som bliver lagt frem i løbet af marts måned, og vi er meget, meget spændt på den udredning, som kommer, men vi synes, det er vigtigt at se på det, man har bestilt, inden man bestemmer noget andet.
Vi vil gerne se på det og se, hvilke ting der ligger deri.
Vi har også tillid til de konstruktive drøftelser, som allerede er i gang mellem parterne, altså Københavns Kommune, Trafikministeriet og selskabets ledelse, og Rigsrevisionen er også på banen, så hvorfor skal vi nu have yderligere en part på banen?
Det synes jeg vil komplicere hele forløbet.
Margrete Auken (SF), 2004-03-10:
Hvis fru Videbæk havde hørt efter, gjorde jeg hr. Poul
Andersen opmærksom på, at der er årlige regnskaber i øjeblikket.
En fremdriftsrapport er noget andet, så når vi beder om halvårsregnskaber, er det en klar forbedring af foretagendet, vil jeg lige sige.
Det er noget, der er meget vigtigt for os, men jeg forstår, at Kristendemokraterne tager det helt afslappet, om det er Ørestadsselskabet, eller hvem det nu er, der har ansvaret, og det er jeg skuffet over.
Jeg havde faktisk forstået det sådan, at vi var tæt på at være enige.
Så vil jeg sige: Nej, vi har ikke fået det, vi har bedt om i vores vedtagelse.
Det kan være, ministeren vil gå herop og love os det, og så er vi jo nået langt, men vi har ikke fået noget løfte om det.
Flemming Hansen (KF), 2004-03-10:
Det tror jeg også jeg sagde i det, jeg gennemgik nu her ret så grundigt, det er en beregningssag.
Vi har valgt en yderst professionel bestyrelse.
Der er fuldstændig åbenhed i regnskaberne, og der er en meget professionel ledelse.
Det er også min hensigt, at der skal være det i det driftsselskab, vi laver.
Jeg vil ikke udelukke - men det er jo noget af det, der skal undersøges, det er derfor, jeg har bedt professionelle folk hjælpe mig - at de siger til mig: Vi synes, at du skulle lave kvartalsregnskab eller halvårsregnskab.
Hvis de siger, at det er en forudsætning for, at der er tilstrækkelig åbenhed, for at Folketinget og befolkningen er tilfredse, så bliver der det.
Men jeg er dog nødt til - og det håber jeg at fru Margrete Auken, hr. Martin Lidegaard og hr. Keld Albrechtsen vil medgive mig - at undersøge først, hvad det er, vi taler om, inden jeg taler om det.
Ellers var der jo ingen grund til at lave en undersøgelse.
Men min indstilling til åbenhed er ikke til diskussion.
Jeg ved altså ikke, hvordan hr. Albrechtsen kan nå frem til, at forbindelsen med Københavns Kommune skulle være slut, når jeg nu læste op - derfor skrev jeg det ned, det er nemlig min egen pressemeddelelse - at jeg ikke har yderligere kommentarer til sagen, det gentager jeg altså, ud over, at jeg naturligvis vil drøfte sagen med overborgmesteren i København.
Så kan man da ikke sige, at jeg har skåret noget over.
Hvad er da det for noget sludder!
Kan man så sige, at jeg har skåret noget som helst over?
Nej, prøv at lytte lidt.
Jeg siger dog noget fornuftigt en gang imellem.
Martin Lidegaard (RV), 2004-03-10:
Sagen om en Østamagermetro får vi nok lejlighed til at drøfte, så jeg vil her nøjes med at takke mange gange for det meget udførlige svar, som jeg var glad for, og som gjorde mig klogere.
Når jeg har været ude at ytre bekymring for, at det her gik ud over den øvrige kollektive trafik, er det, fordi man kunne læse brevet til Trafikudvalget og Finansudvalget herfra i mandags sådan, at man faktisk overvejede at gøre noget andet end at følge det regelsæt, der er nedfældet.
Vi ved jo alle sammen, at der er færre passagerer i metroen end forudsat.
Vi ved også, at der er flere, som kører på månedskort, så derfor vil der jo helt naturligt komme en mindre indtægt for Ørestadsselskabet, hvis man følger reglerne.
Og det, at man ikke bare skrev det i brevet, kunne give anledning til at tro, at man ville forhandle sig til noget andet end det at følge reglerne.
Nu forstår jeg, at man vil følge reglerne, og så vil der selvfølgelig komme en nedgang.
Jeg er glad for svaret.
Mit spørgsmål er såmænd bare i forhold til gældsdelen, om ministeren ikke er enig i, uanset hvilken konstruktion man finder, at den konstruktion, man finder, skal sikre, at gælden ikke tørres af på andre kollektive driftsformer i København.
Flemming Hansen (KF), 2004-03-10:
Jeg vil gerne sige, at hr. Martin Lidegaard er en verdensberømt mand.
Jeg var i Bruxelles i går, hvor jeg så det interview, hr. Martin Lidegaard netop havde givet om tankerne omkring denne her fordeling, indtægtsfordeling og alt det.
Jeg fik udklippet af det, hr. Martin Lidegaard havde sagt, og det var derfor, jeg udførligt læste dette her op, så jeg kunne svare hr. Martin Lidegaard, for jeg synes, det var vigtigt, at der ikke opstod misforståelser.
Gældsdelen vil jeg ikke komme med flere kommentarer til.
Nu vil jeg se, hvad rapporten kommer frem til.
Det er derfor, vi laver den, og derfor synes jeg, det vil være en katastrofe
Derfor kan jeg ikke komme det nærmere nu, men jeg er som sagt åben for sund fornuft.
Margrete Auken (SF), 2004-03-10:
Altså hvis det her bliver kørt igennem med argumentet færdselssikkerhed, men det har man dog ikke forsøgt sig med, så er det altså endnu lettere at skyde det ned, for hvis penge, man bruger til motorveje, bruges med en færdselssikkerhedsbegrundelse, så er det simpelt hen den dyreste færdselssikkerhed, vi overhovedet kan komme i tanke om at lave.
Jeg har stadig væk et tal, jeg tror, det er fra 1992-93, fra Vejdirektoratet, og derfra kan man sådan set bare eksponere.
Dengang sagde de, at det at bekæmpe et personskadeuheld kostede 1,5 mio. kr. med sortpletbekæmpelse,
30 mio. kr. med motortrafikveje og 45 mio. kr. med motorvejsbyggeri. Så hvis det var færdselssikkerhed, der var i fokus, så ville det altså ikke være det her, man gjorde.
Det er det selvfølgelig heller ikke, og det har man heller ikke forsøgt sig med her.
Poul Andersen (S), 2004-03-10:
Her er jo også tale om færdselssikkerhed, for der er så stort pres på, at der opstår situationer, der jo er fuldstændig kaotiske, og derfor er vi som ansvarlige politikere selvfølgelig nødt til at foretage os noget.
Hvorfor dette projekt er vægtet mindre end det nede i det sydsjællandske, kan jeg ikke rigtig forstå.
Margrete Auken (SF), 2004-03-10:
Jeg vil ikke påtage mig at forsvare den der på Sydsjælland her, for det blev forsvaret med færdselssikkerhed, og da det ikke var færdselssikkerhedseksperten, der var inde over det og kunne råbe op, så har der været kørt kampagner om færdselssikkerhed dernede.
Lolland-Falster Times og sådan noget har jo kørt en enorm aktion.
Hr. Poul Andersen ved også godt, at hvis det ikke er folk, der har forstand på færdselssikkerhed, der sidder tæt på, så er der altså ikke grænser for, hvad der kan komme igennem under påskud af færdselssikkerhed, og det bøjer alle sig for.
Jeg var der ikke, og det var grunden til, at vi støttede det.
Jeg må bare sige, at jeg syntes ikke selv, at det holdt, men da man havde lovet det, så måtte jeg jo sige ja.
Poul Andersen (S), 2004-03-10:
Hvis det er noget, SF er hundrede procent imod, bare fordi det er asfalt, der skal på, og det er bevidstløst, så kan jeg ikke få det til at harmonere, for der har da været et sted nede på Sydsjælland, og der var da ingen problemer.
Margrete Auken (SF), 2004-03-10:
Da vores ordfører, hr. Morten Homann, ikke kan være til stede, har jeg lovet på hans vegne at tage afstand fra dette her bevidstløse nonsens.
Hvis man er bilist og er i den situation, at man skal tage farten af på en strækning, så tæller sekunderne.
Det er de dyreste sekunder, når der skal laves samfundsøkonomiske beregninger.
Jeg har prøvet en gang imellem at se, om vi kunne få lavet en samligning med, hvad det koster, når man har folk til at komme for sent med toget.
Det regnes der på, men hvis de står op i toget, så regnes der ikke på det, for det er jo bare togpassagerer, deres tid er ikke kostbar, men de her sekunder, det er virkelig nogle, der tæller.
Hvad gør man så?
Man siger: O.k., vi udvider vejen.
På trods af at man ved fra overalt i verden, at det eneste, man med sikkerhed opnår, hvis man udvider en vejstrækning et sted, hvor der er pres på, er flere biler.
Jeg tror, at Trafikudvalget kan huske den dag, hvor vi først havde en deputation ovre fra trekantsområdet, og de ville gå fra fire til seks spor, fordi der var et par steder, hvor der var lidt kødannelse en gang imellem, så det ville de have.
Så spurgte jeg: Hvad vil I få ud af det?
Så kommer I om et par år og beder om at gå fra seks til otte spor.
Lige om lidt skal vi have Køge Bugt-delegationen.
Ganske rigtigt, så kom Køge Bugt-delegationen, og de ville altså gå fra seks til otte spor.
Så er det, man spørger, hvad vi skal gøre inde i København.
Der sørger vi for, at der bliver plads til bilerne for nu at tage den diskussion, vi havde før, så generer vi ikke gaderne med kollektiv trafik.
Det her er en meget, meget kortsigtet måde at løse de problemer, vi får, på.
Det er den der med at få varmen ved at tisse i bukserne, og det er altså eklatant i denne her sammenhæng, at det er det, man er i gang med nu.
Det her stammer vist oprindelig tilbage fra det gamle asfaltforlig, gør det ikke det?
Det er sådan noget, vi kan se får næsten lige så mange penge som metroen.
Det må så siges anstændigvis, at der altså er noget, der får flere penge end veje, og det er metroen, ellers er der ubegrænset til vejene.
Det her projekt er vi naturligvis imod af kærlighed til København og til den sjællandske natur.
Men vi lytter jo med interesse til alle de løfter, der er om støjbegrænsning, og er spændt på at høre, hvordan de vil blive udmøntet i denne her sammenhæng, hvis der skal være tale om en ordentlig støjbegrænsning.
Nu har vi hørt det både fra Venstres ordfører og fra den socialdemokratiske ordfører.
Jeg hørte ikke helt, om det også kom fra den konservative ordfører, men det er da i hvert fald sådan en lille forventning midt i alle ulykkerne.
Kaj Ikast (KF), 2004-03-10:
Det Konservative Folkeparti anser denne delstrækning her som en del af udbygningen omkring hovedstaden.
Det er således, at der nu virkelig er begyndt at blive taget hul på de store veje, altså dem, der virkelig bringer nogle passagerer til Storkøbenhavn og ud af Storkøbenhavn igen.
Dermed løser vi i første omgang nogle problemer her, som så senere vil blive fulgt op af de øvrige løsninger, og derfor kan vi støtte forslaget.
Poul Fischer (DF), 2004-03-10:
Dansk Folkeparti kan naturligvis tilslutte sig
dette lovforslag om udbygning af et ekstra spor i hver retning mellem Hundige og Greve Syd, en strækning på ca. 5 km. Så der igangsættes en udvidelse, der har været påkrævet i mange år. Der er store transportproblemer med flere kilometer kødannelse både først på dagen og om eftermiddagen.
Der lægges op til, at det er hovedforslaget, der skal anlægges, for at det bliver muligt at inddrage nødsporet fra Greve Nord til Greve Syd, således at der er mulighed for en 10-sporet vej fra Greve Syd til Hundige.
Vi kan håbe, at denne udvidelse løser trængselsproblemerne, men der er formentlig kun tale om en stakket frist, inden det hele lukker til igen.
Derfor bør vi overveje, om vi kan finde pengene til at få udarbejdet en VVM for reststrækningen fra Greve Syd til Køge, for det er jo den næste strækning, der skal udvides, når den udvidelse, vi har til behandling i dag, lukker til.
I så fald er vi på forkant med tiden, for ingen er i tvivl om, at det også bliver aktuelt.
I forbindelse med denne anlægslov kan vi glæde os over, at der også her bliver taget hånd om de stigende støjproblemer, de stigende trafikmængder giver de borgere, der bor op til en motorvej.
Der skal uddrages erfaringer med asfaltbelægningen på motorring 3, fremgår det af bemærkningerne til lovforslaget, og det bør overvejes, hvorledes vi kan hjælpe de borgere, der er plaget af støj fra Greve Syd og sydpå.
Vi skal vide, at vi har at gøre med Danmarks mest befærdede strækning med over 100.000 biler i døgnet.
Med vedtagelsen af denne anlægslov vedtages den mest påtrængte anlægslov.
Spørgsmålet er bare, om det er nok til at løse problemerne på kort sigt; på lang sigt ved vi, at det ikke er nok.
Poul Andersen (S), 2004-03-10:
Undskyld, hr. formand.
Da hr. Klaus Hækkerup ikke kan være til stede, skal jeg på Socialdemokratiets og hans vegne fremføre følgende: Vi er positive over for det fremsatte forslag.
Der er dog nogle enkelte ting, vi gerne lige vil tage op under udvalgsbehandlingen.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2004-03-10:
Venstre støtter lovforslaget.
Der er på den strækning, som lovforslaget omhandler, store problemer hver dag.
Der er meget store fremkommelighedsproblemer med kødannelse hver dag i myldretiden.
Det er til stor gene for de mange trafikanter, der hver dag bruger motorvejen for at komme på arbejde eller til andre gøremål, som den enkelte bilist nu har.
Det betyder også, at mange bilister undlader at køre ud på motorvejen, eller at nogle fra motorvejen vælger at bruge alternative ruter, der så belaster det lokale vejnet langs Køge Bugt-motorvejen.
Det kan bilisterne ikke være tjent med, og det kan de lokale beboere langs de kommunale og amtskommunale veje heller ikke være tjent med.
Motorveje er jo som bekendt de mest sikre veje at køre på, og derfor skal den gennemgående og regionale biltrafik også ledes derhen.
Ud over de store gener ved, at bilisterne vælger alternative veje, giver det også store miljøproblemer, at bilerne ved kødannelsen holder og udstøder kuldioxid til ingen verdens nytte, altså skaber luftmiljøproblemer.
Derfor er der mange gode begrundelser for at udbygge Køge Bugt-motorvejen.
Det er vigtigt i denne forbindelse, at der bliver etableret gode tiltag, der kan minimere støjen fra Køge Bugt-motorvejen.
Derfor hilser jeg det også meget velkommen, at der netop bliver gjort noget for at nedbringe støjgenerne
fra den strækning, der bliver udbygget.
I den forbindelse bliver der anvendt støjsvag belægning på vognbanerne, så der også derigennem bliver en lavere støjpåvirkning af omgivelserne.
Det er meget vigtigt, at vi i et moderne samfund kontinuerligt arbejder for at minimere støjpåvirkning af mennesker.
Det gælder i høj grad også vejstøj, og en vedholdende indsats på området er meget nødvendig.
Vi står her med et projekt, der alt i alt forbedrer forholdene for både bilister og naboer.
Venstre støtter udbygningen helhjertet.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-10:
Det er muligt, at der bliver oversendt noget til Folketinget i dag, det har vi jo så ministerens ord for, men ministeren vil jo da kunne bekræfte, at det, vi fik sendt over den 3. marts, hedder et internt arbejdsudkast.
Kan ministeren bekræfte det?
Det er i hvert fald det, der står på det dokument, jeg har i hånden her, som jeg fik fra ministeren.
Og kan ministeren bekræfte, at ingen beboere eller nogen som helst, ikke engang Borgerrepræsentationens eller Folketingets medlemmer, overhovedet har været inddraget i noget som helst, før man træffer beslutningerne på grund af et arbejdsudkast?
Svend Erik Hovmand (V), 2004-03-10:
Det, jeg forsøger at understrege, er den redegørelse, den betænkning, der kom i den tidligere regerings tid - som hr. Vernersen i øvrigt adskillige gange har henvist til og sagt, jamen her var jo en anvisning på, at man kunne lave en ændring.
Ja, det var en diskussion om, hvorvidt man skulle ændre hele aktieavancebeskatningssystemet først og fremmest for enkeltpersoner, men det var også, hvis man i den forbindelse skulle ændre det, hensigtsmæssigt, at man så også skrev den anden side af lovgivningen igennem, altså det, der handlede om selskaber.
Det fremgik af et tillæg til selve betænkningen, som blev fremlagt i den tidligere regerings tid.
Men princippet i skattelovgivningen og i Skatteministeriet
har altid været det, at man har rejst en sag, hvis man syntes, at det her var på kanten af lovgivningen, og hvis man ikke har kunnet blive enig med skatteyderne. Det er også det, der er sket i den her sag.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-03-10:
Det er ikke holdbart, vil jeg sige til skatteministeren.
Der står her i det svar, der er givet på bilag 286 den 23. februar til mig i Skatteudvalget: Det endelige notat om den her problemstilling var færdig i april 2002.
Der holdes et møde den 4. juni 2002 mellem Skatteministeriets øverste embedsmænd.
Departementet bliver på mødet bedt om en afklaring af udsigten til generelle ændringer af aktieavancebeskatningsreglerne.
Efterfølgende den 19. juni bliver der givet en besked
til Told- og Skattestyrelsen om, at man ikke agter at ændre, på trods af at der nu fra april 2002 er en fuldstændig færdig redegørelse, der viser, at disse banker får et fradrag i størrelsesordenen 5 mia. kr. Der er ikke noget at komme tilbage efter i 2002 og 2001.
Det endelige notat ligger klar i april 2002, og derefter afviser departementet - og man har spurgt skatteministeren -
at lave lovgivning.
Det fremgår af svaret her.
Er skatteministeren tilfreds med det?
Svend Erik Hovmand (V), 2004-03-10:
Nu vil jeg for det første henvise til redegørelsen og redegørelsens tekst og opfordre til, at man læser den.
Så må jeg sige, at når hr. Jens Peter Vernersen taler om 2002, må jeg vel forstå det således, at han mener, at der i 2002 forelå oplysninger, som betingede, at der burde gribes til lovgivning.
Se, grundlaget i 2002 var det samme som 2 år tidligere.
Man må derfor spørge sig selv, hvorfor hr. Jens Peter Vernersen ikke stillede det samme spørgsmål under den tidligere regering.
Som det er tilfældet i dag, må det antages, at man også dengang uden vanskeligheder havde kunnet opnå flertal for en lovændring, hvis det var det, man ønskede.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-03-10:
Nu blev der jo spurgt ind til det her den 18. februar i spørgetiden, og der talte skatteministeren jo en del om, hvad der lå bagud i forhold til den redegørelse, der lå tilbage fra tidligere.
Men det var jo ikke sådan, at skatteministeren gav os mange oplysninger om, hvad der så senere var fremkommet.
De er først kommet i et spørgsmål, der godt nok var stillet inden, men som var besvaret efter vores spørgsmål her den 18. februar.
Der bliver det virkelig interessant, for den her sag har jo været højt på dagsordenen i Skatteministeriet, det kan man se af svarene.
Spørgsmålene er bragt over af Told- og Skattestyrelsen, hvor man har haft et møde den 4. juni med de øverste embedsmænd i Skatteministeriet.
Departementet blev bedt om en afklaring vedrørende lovgivningen den 4. juni.
Den 19. juni er der et nyt møde.
Da melder departementet, at man ikke vil lave lovgivning.
Det, som selvfølgelig er vigtigt at få afklaret, er - som det ser ud i det svar, helt præcist i øvrigt - at det må være skatteministeren, der har sagt, at der ikke skal ske lovgivning, for departementet tilkendegiver, at vi skal spørge videre op, og departementschefen kan jo kun spørge ministeren.
Hvad er så baggrunden for, at ministeren har truffet den afgørelse i juni 2002 om, at der ikke skulle ske lovgivning?