runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2005-06-07:
Der findes et ganske udmærket system: Ligesom jeg synes, man skal være god ved svinene, skal man også være god ved skovene, og derfor behøver vi ikke at fælde en hel skov for at sende nogle § 20-spørgsmål og svar, som ligger flere år tilbage, og som også ligger på nettet.
Jeg har selv fulgt med i debatten, og det, der er interessant, er, at hr. Christian H. Hansen bruger så meget tid på at snakke udenom.
Hvis man laver nogle besparelser på forskning og i fødevareregionerne, kommer der så flere eller færre kontrolbesøg?
Det er derfor, det er helt uforståeligt, at hr. Christian H. Hansen vil tage det store, tunge åg på sig, som det er at lave et forlig sammen med regeringen og holde alle andre partier udenfor.
Det er ikke engang sådan, at man har forsøgt at skaffe en bred aftale om det.
Det er ikke engang sådan, at man har forsøgt at skaffe en bred aftale om det.
Det er helt bevidst, at Dansk Folkeparti er gået ind og har lagt ryg til nogle besparelser her, som helt sikkert vil føre til mindre kontrol på fødevareområdet, mindre profilering, og dyrevelfærden vil sikkert også lide under det.
Ingen tvivl om det.
Christian H. Hansen (DF), 2005-06-07:
Så tror jeg også, hr. Bjarne Laustsen lidt vil tage sine ord tilbage, eller det ved jeg han vil.
Så må jeg sige, at jeg ikke snakker udenom, når vi taler om det her med fødevareregionerne, for hvis hr. Bjarne Laustsen netop havde benyttet sig af nettet og måske havde været inde at læse, hvad aftalen var på det her område, ville han se, at der højt og tydeligt står, at i forbindelse med de kommende finanslovforhandlinger ønsker Dansk Folkeparti at drøfte økonomien på det her område.
Det står klart og tydeligt i aftalen.
Det er godt nok ikke noget, V og K har sagt, og som de ønsker, men det har Dansk Folkeparti fået indskrevet, og det står vi ved.
Ole Glahn (RV), 2005-06-07:
Jeg noterede mig, at hr. Christian H. Hansen udtrykte, at de her forslag faktisk var gode.
Hr. Christian H. Hansen forudså, at de ville kunne gennemføres, og så kan det godt undre mig lidt, at hr. Christian H. Hansen, uden at hr. Christian H. Hansen har taget afstand fra den rapport, der ligger, siger, at der skal yderligere undersøgelser, yderligere dokumentation, til.
Christian H. Hansen (DF), 2005-06-07:
Tak for spørgsmålet fra hr. Ole Glahn, som jeg jo kender som et meget tænksomt menneske, et menneske, som tænker dybere over tingene, og som også plejer at være tilhænger af, at man undersøger tingene grundigt, inden man farer ud og gør nogle ting.
Det er sådan set det, jeg ligesom forholder mig til.
Så forholder jeg mig faktisk også til, at man jo her i rapporten netop skriver, at det ville være fornuftigt, at der var flere eksperter, som ville kigge på forslaget.
Jeg synes da ikke, når det står i forordet, at man ligefrem skal afvise det og sige: Hokuspokus, nu har vi opfundet de vises sten.
Det er en anerkendelse af, at forslaget er godt, men lad os da få styr på elementerne i det, lad os se, om der er nogle ting, vi kan gøre bedre.
Samtidig synes jeg også, at vi under den her debat stadig væk skal forholde os til, at vi har nogle regler, og at de ikke engang bliver overholdt på nuværende tidspunkt.
Line Barfod (EL), 2005-06-07:
Nu går jeg ud fra, at ministerens holdningsmæssige grundlag er Venstre og det liberale.
Det, der er regeringens position, er, at vi ønsker at bekæmpe ikkelegale rusmidler i vort samfund, herunder hash.
Det er baggrunden for, at vi har formuleret en meget offensiv politik på området, som både handler om forebyggelse og behandlingstilbud og en politimæssig indsats.
Det var jo meget kort.
Kortere kan man vel næppe gøre det fra en ministers side.
Jeg skal bare høre, om ministeren slet ikke vurderer, at vi står med et stort problem med det, vi ser i øjeblikket, hvor politiet fortæller os om, at der er voldelige opgør om hashmarkedet osv., og om man derfor ikke kunne overveje at følge en anden strategi end den, man nu har fulgt i 30-40 år med forbud og politiindsats osv., og som ikke har forhindret, at folk i Danmark bruger hash.
gangspunkt er, at vi ønsker at bekæmpe euforiserende stoffer i vort samfund.
Det er også derfor, vi har rustet op, og jeg skal i det hele taget henvise til vores plan, »Kampen mod narko«, som jo er en flerstrenget strategi for at bekæmpe narkotika, herunder blød narkotika i vort samfund.
Per Clausen (EL), 2005-06-07:
Jeg er altså ret overbevist om, at selv hvis man overholdt reglerne hundrede procent – og hr. Christian H. Hansen ved jo, at det medvirker Enhedslisten meget gerne til at sikre, og vi medvirker også gerne til at stramme op på de regler, der er i dag, og på den kontrol, der er i dag – er det min klare opfattelse, at vi i dag byder dyrene vilkår, som er uacceptable.
Det gælder transport, og det gælder ophold i staldene, så derfor er der under alle omstændigheder brug for forbedringer.
Jeg synes ikke, vi skal opfatte det på den måde, at det er to opgaver, der står i modsætning til hinanden.
Den ene er at sikre, at de regler, der er, bliver overholdt, men den anden er hele tiden at arbejde på at forbedre vilkårene i landbruget, både når det handler om landbrugets forhold til naturen, og når det handler om landbrugets forhold til dyrevelfærd.
Christian H. Hansen (DF), 2005-06-07:
Vi har talt om, at de regler, vi har i dag, ikke bliver overholdt i tilstrækkelig grad, og at der nok bare er nogle enkelte brodne kar.
Men man kan jo se af tallene og forstå af de bemærkninger, der er givet, og af, at der ikke er blevet fulgt op på tingene, at de brodne kar er der åbenbart ret mange af.
Per Clausen (EL), 2005-06-07:
hverken når man ser på det ud fra et miljømæssigt synspunkt, eller når man ser på det ud fra et dyrevelfærdsmæssigt synspunkt.
Man kan sige, at det starter grundlæggende på den måde, at produktionen af gmo-soja i Argentina forarmer det argentinske landbrug og faktisk skaber dårlige vilkår i Argentina i form af større udgifter og miljømæssige konsekvenser som følge af transport.
Derefter kommer en produktion i Danmark, som på mange, mange måder konflikter med naturen og vores mulighed for at sikre naturen i fremtiden, og er der nogle elementer i det, som det er værd at tage fat på?
Det er bare ét eksempel.
Et andet eksempel, hvor man kan se, at dyrevelfærden lider skade, er, at man nu kan konstatere, at 163.000 af Danmarks godt 1,1 millioner søer ender på en destruktionsanstalt, og at det tal er støt stigende.
Det kan godt være, at det ikke entydigt siger noget om, at vilkårene bliver dårligere, men det siger i hvert fald noget om, at forholdene er for dårlige, og at dyrevelfærden trænger til et løft.
Når vi også kan konstatere af de tal, vi har set, at op mod 70 pct. af disse dyr er selvdøde, er det selvfølgelig ikke udelukkende udtryk for, at man i dag afliver dyrene tidligere.
Vi kan også konstatere, at i hvert fald nogle af årsagerne til disse problemer er belyst, og at der også findes løsningsmodeller, der kan bruges.
Her ved vi faktisk, at der inden for det økologiske landbrug er udviklet nogle metoder, som i hvert fald tilsyneladende giver bedre resultater, og som godt kunne overføres til det almindelige landbrug.
Hvis man så prøver at kigge på de konkrete forslag, der ligger her, synes jeg måske, at nogle af dem er så banale, at man kan filosofere over, hvorfor der er brug for meget langvarige videnskabelige undersøgelser.
Jeg tænker på det halve kilo halm, at bokse til søer skal være så store, at der er plads til, at de kan rejse sig op, at man – når der allerede er nogle regler om, at man skal forsøge at undgå halekupering – ikke kan leve med, at 98 pct. af svinene alligevel får det foretaget, at der skal være adgang til grovfoder osv.
Jeg vælger alligevel at opfatte hr. Christian H. Hansens synspunkt om, at der er brug for at undersøge de ting, på den positive måde, nemlig at hr. Christian H. Hansen er usikker på, om det, der foreslås, er tilstrækkeligt, og vi derfor i løbet af de kommende 1½ til 2 år vil se en række initiativer, som rækker ud over dem, og som måske mere grundlæggende handler om at løse nogle af de problemer, som det danske landbrug har, både når det gælder det ydre miljø og dyrevelfærden.
Jens Kirk (V), 2005-06-07:
Jeg tror, at hr. Per Clausen vil holde med undertegnede i, at det ville være forkert at sætte nogle årstal på nu, når vi ikke ved, om resultaterne kommer om et halvt år, eller om de kommer om 2 år eller om 5 år, så vi siger, at de her er de rigtige, for hver gang vi investerer i noget, må vi sige, at inventar nok mindst har 10 års levetid, og jeg vil sige, at bygninger i hvert fald har 20 år.
Det skal der tages noget hensyn til.
Men hr. Per Clausen kan være overbevist om, at hver eneste bonde kun er interesseret i dyrenes velfærd, men de ting, der skal gennemføres, skal være de rigtige, bonden skal kunne se fornuften i dem, inden han gør det.
Vi, der sidder herinde, må ikke underkende, at bønderne altså har en vis praktisk erfaring.
De ønsker det bedste for deres grise, men det er ikke altid muligt at gennemføre de ting, vi lige finder på i øjeblikket i det tempo, vi kunne ønske, for det er ikke helt sagligt gennemtænkt alt sammen endnu.
Ole Glahn (RV), 2005-06-07:
Det vil sige, at der er mange forskellige kilder til, at vi mener, at det netop er denne indsats, som skal foretages, og jeg har da også med glæde noteret mig, at hr. Christian H. Hansen også synes, det er væsentlige spørgsmål.
Det er det, der er baggrunden for, at vi har en forventning om, at vi kan få forslagene gennemført.
Jeg mener – og det er jo baggrunden for, at vi er med til at fremsætte forslaget – at tingene er tilstrækkeligt belyst.
Jeg mener ikke, der er grund til, at vi skal lave en forsinkende proces, hvor der skal flere eksperter med.
Jeg har naturligvis lyttet til, hvad andre har sagt, men vi står fuldt ud bag de punkter, der er i forslaget, og mener også, at der er en væsentlig og en stærk argumentation som baggrund for forslaget.
Christian H. Hansen (DF), 2005-06-07:
Det er et ganske kort spørgsmål til hr. Ole Glahn, og det er faktisk på baggrund af den allersidste bemærkning.
Hr. Ole Glahn nævner, at på baggrund af det og det ønsker man at gå videre og kigge nærmere på forslaget.
Vil det sige, at hr. Ole Glahn faktisk er enig i det, der har været fremme tidligere i debatten i dag, altså at der er nogle af punkterne, hvor man skal drøfte tingene lidt nærmere, og at der måske skal nogle eksperter til at kigge på nogle af punkterne?
Charlotte Dyremose (KF), 2005-06-07:
Jo, det er der ingen tvivl om.
Det er jo også beklageligt, at det er nødvendigt at lave de overgangsregler, og at der er overgangsregler helt til 2013.
Jeg kunne meget godt tænke mig, at det ikke var tilfældet.
Jeg synes, det er meget vigtigt, at vi også herindefra sender det klare signal, ligesom jeg synes, det er utrolig vigtigt, at vi som forbrugere sender det klare signal til landbruget, at hvad angår de produkter, vi køber i forretningerne, skal dyrene have haft det ordentligt, og at vi gerne vil prioritere, at de har haft det ordentligt.
Der mener jeg faktisk, at vi ikke alene som politikere, men sandelig også som forbrugere har et kæmpe ansvar for at sende de nødvendige signaler til landbruget og købe bevidst.
Kristen Touborg (SF), 2005-06-07:
Der er næppe nogen, der er i tvivl om, at problemet med halekupering er staldforholdene, at der er for lidt plads, og at der er for lidt halm.
Derfor er mit spørgsmål til De Konservative: Ville det ikke være godt, om vi jo før jo bedre fik meldt ud, at vi skal have de staldforhold ændret, så vi simpelt hen ud til producenterne kunne give den melding, at de skal vide, at de ikke skal bygge sådan nogen stalde mere, for vi vil ikke finde os i det?
Charlotte Dyremose (KF), 2005-06-07:
Det er helt rigtigt, som hr. Touborg også siger, at det faktisk allerede er forbudt bare at gøre det.
Derfor er det jo ikke bare en løsning at gribe til at sige, at vi nu gør det mere forbudt.
Vi må se på, hvad det er, vi kan gøre for at forhindre, at det i praksis sker.
Der er det sådan, at man ikke har et entydigt svar på, hvad det er, der er årsagen.
Der mener jeg faktisk, det er relevant, når nu situationen er den, at der er forskning i gang på bl.a. det her område, at vi så får den forskning med.
Som jeg også ville have brugt en del mere tid på at sige, hvis jeg havde haft mere tid, er det også sådan, at jeg umiddelbart har den her utålmodighed og gik til det her forslag og tænkte: Lad os bare se at få det her gennemført, for jo hurtigere vi gennemfører det, jo flere grise hjælper vi.
Men det nytter bare ikke noget, hvis vi ikke har den nødvendige viden til at sikre, at vi gør det på en måde, hvor vi rent faktisk i praksis undgår de her halekuperinger, for vi har jo lovgivet imod det.
Kristen Touborg (SF), 2005-06-07:
Jeg har stor forståelse for, at det ikke sådan er dét faglige område, der er det mest oplagte for ordføreren, og jeg skal nok holde mig til noget mere principielt i mit spørgsmål.
Men det er faktisk området, som ordføreren er inde over, vedrørende halekupering af grisene, hvor jeg godt vil spørge De Konservative, om ikke de mener, at det vil være godt hurtigst muligt at få stukket nogle retningslinjer ud for, hvad man skal gøre for at undgå den situation, vi er i.
Vi har en lovgivning, som siger, at det faktisk ikke er lovligt hele tiden konsekvent at halekupere, og virkeligheden viser jo, at det er sådan, det foregår.
Mit skud er, at mindst 98 pct. af slagterisvinene er halekuperede.
Hvad vil Det Konservative Folkeparti gøre ved den problemstilling?
Christian H. Hansen (DF), 2005-06-07:
Jeg må sige til hr. Ole Glahn, at når nogen kommer med nogle udtalelser og laver nogle rapporter og selv peger på, at det ville være fornuftigt, at der var flere eksperter, der kom ind omkring det, så mener jeg, at man altså også skal give den mulighed.
Det er bare den, jeg lægger op til at man skal give.
Med hensyn til økologien: Jo, der er mange elementer i økologien, som giver bedre dyrevelfærd, og jeg mener bestemt også, at vi i det kommende udvalgsarbejde, der bliver om beslutningsforslaget her, skal være positive over for at kigge på, om det ikke er noget, man kan drage mere nytte af, end man gør i dag.
Der er også nogle andre ting, jeg synes at man i forbindelse med det her beslutningsforslag skal drøfte, og det er f.eks. den problematik, der drejer sig om overproduktion.
Der er det sådan i øjeblikket, at har man en landbrugsejendom på Fyn eller en i Nordjylland, er der forskellige regler på området.
Det kunne vi også godt drøfte i denne her forbindelse.
Ole Glahn (RV), 2005-06-07:
Jeg takker da hr. Christian H. Hansen for karakteristikken af mig, men jeg vil lige sige, at det, der bringer mig til at stille det spørgsmål til hr. Christian H. Hansen, er, at hr. Christian H. Hansen kom med konklusionen og sagde, at der var ingen tvivl om, at det her ville være det, man skulle arbejde med.
Hvorfor skal man så sætte ekstra undersøgelser i gang?
Det er det ene.
Det andet er: Jeg ved jo, at hr. Christian H. Hansen også er meget optaget af økologien, og jeg vil gerne høre, om man ikke kunne hente noget inspiration fra den metode og de krav, der er inden for det økologiske område, til den måde, man holder søer og smågrise på her, som man kunne bruge for at undgå lange og møjsommelige forskningsprocesser, som kan trække handlingen ud?
Christian H. Hansen (DF), 2005-06-07:
Når det er et beslutningsforslag, kan man jo aldrig vide, hvad der er sket i kulissen blandt forslagsstillerne, så jeg bliver nødt til at spørge, hvor mange eksperter der har været med i arbejdet, eller om det er sådan, at det udelukkende er fremsat på baggrund af rapporten fra Dyrenes Beskyttelse.
Kunne det lige så godt have været Dyrenes Beskyttelse, der havde fremsat beslutningsforslaget?
Rune Lund (EL), 2005-06-07:
Jeg synes, den radikale ordfører tager meget let på den militære oprustning, der ligger i EU-forfatningen, en militær oprustning, som man skriver ind i en decideret grundlov for EU.
Formuleringen om, at medlemsstaterne forpligter sig til gradvis at forbedre deres militære kapacitet, svarer jo i virkeligheden meget godt til, at man arbejder hen imod den stadig snævrere union på det militære område.
Det er en formålsparagraf, kan vi sige.
Man forpligter sig til at forbedre sin militære kapacitet.
Vi må jo konstatere, at den europæiske våbenlobby jubler, hurra, den er superglad, for den ved godt, hvad det her betyder.
Det er et pres i retning af øget militær oprustning i EU.
Bekymrer den undergravning af FN, der ligger i det her, ikke den radikale ordfører?
Jesper Langballe (DF), 2005-06-07:
Der er jo et nostalgisk vemod ved at tænke tilbage til 1972, da hr. Svend Auken og jeg var først i 30'erne, og vi begge var hårdnakkede EF-modstandere.
Det er jo gået, i hvert fald for den ene af os, ligesom det gik med grisene i Orwells »Kammerat Napoleon«: På et tidspunkt kommer de revolutionære grise til højbords og sidder med inde i spisestuen, og det kan de ikke stå for, og mon ikke også det er gået lidt på samme måde med statsministeren, som jeg tror er euroskeptiker i sit hjerte?
Hr. Svend Auken sagde, at det var noget tilbagelænet at vente 14 dage med EU-topmødet, og det kan jeg helt følge hr. Svend Auken i.
Det er en typisk Jacques Chirac'sk arrogance.
Men jeg vil spørge hr. Svend Auken: Statsministeren har igen og igen sagt, at Frankrig og Holland ikke skal bestemme, om vi skal stemme her i landet, men er det ikke værre, at det i stedet bliver EU-topmødet, som skal gøre det?
EU-topmødet er det intime husråd, hvor statsministeren træffer aftaler, og så kan han bagefter melde tilbage til sine landsmænd.
Var det ikke bedre, hvis det var omvendt?
Lone Dybkjær (RV), 2005-06-07:
Det kan godt være, at det at forbedre for hr. Frank Aaen er det samme som at forøge.
Det er det altså ikke for mig.
Rune Lund (EL), 2005-06-07:
Jeg kan bekræfte, at man kan ringe til Folketingets EU-Oplysning, og så kan man få tilsendt EU-forfatningen.
Men jeg vil sige, at det da er meget nemmere, hvis man bare sender den ud.
Det ville i øvrigt også blive forfærdelig dyrt, hvis alle folk skulle ringe ind og bestille EU-forfatningen hos Folketingets EU-Oplysning.
Jeg kan virkelig ikke se, hvad problemet er.
Vi vil jo ikke tvinge folk til noget.
Vi vil tværtimod bare give et rigtig godt grundlag for en oplyst, demokratisk debat om EU-forfatningen.
Derfor støtter vi selvfølgelig det her forslag.
Charlotte Antonsen (V), 2005-06-07:
Noget tyder på, at ordføreren ikke har læst forfatningstraktaten, for det sidste, der blev sagt,
Det, forfatningstraktaten handler om, er at skabe mulighed for, at østudvidelsen kan fungere i praksis.
Vi får nogle forenklede spilleregler, og det tyder i hvert fald på, at ordføreren godt kunne have behov for at læse den måske et par gange til.
Jeg vil gerne igen spørge, fordi jeg synes, der bliver talt lidt i øst og i vest: Er det ikke korrekt, at alle de danskere, der ønsker at få forfatningstraktaten, kan få den?
Er det ikke fuldstændig korrekt?
Og selv om man skulle tvinge danskere til at modtage en pakke med traktattekster og sådan noget, kan hr. Rune Lund så garantere, at teksterne faktisk vil blive læst?
Er det her ikke en strid mod vindmøller?
Men det vigtigste af alt: Kan alle danskere ikke gratis få tilsendt forfatningstraktaten?
Er vi ikke i fuld gang med en frivillig husstandsomdeling
Rune Lund (EL), 2005-06-07:
Jeg vil gerne bekræfte, at man kan hente EU-forfatningen på posthuse og alle mulige andre steder, men jeg vil også gerne bekræfte, at det, som vi vil med det her forslag, er at gøre det endnu nemmere for folk at få adgang til EU-forfatningen.
Og i og med at der er tale om et så sølle beløb, under 20 mio. kr. – vi har hørt tal, som er meget lavere i dag – hvad er så problemet?
Lad os dog få sendt den ud!
Det er selvfølgelig ikke det eneste oplysningsmateriale, der skal indgå, men det skal være et supplement til alt det andet, der er.
Det er vigtigt, at alle folk kan læse den konkrete tekst, det er ikke en hvilken som helst tekst, det er en kommende grundlov for EU, som vil indeholde mere privatisering, udlicitering, mere militarisme og mindre demokrati.
Derfor: Lad os dog sende den ud!
Det er et så sølle beløb.
Charlotte Antonsen (V), 2005-06-07:
Jeg vil blot bede ordføreren bekræfte, at vi er i fuld gang med en frivillig husstandsomdeling.
De kan hente små sedler rundtomkring på posthuse og på biblioteker, alle steder, hvor der kommer mange mennesker.
Vil hr. Rune Lund bekræfte, at denne frivillige husstandsomdeling er i fuldt sving?
Rune Lund (EL), 2005-06-07:
Enhedslisten fremsatte i januar måned et forslag til vedtagelse under en forespørgselsdebat om en husstandsomdeling af EU-forfatningen, og i og med at det er det, der ligger i det her beslutningsforslag, synes vi selvfølgelig, at det er noget, man skal stemme for.
Oprindelig var det jo sådan, at vi fik et tal på 150 mio. kr.
Og da vi var nogle, der bl.a. i den her Folketingssal ligesom satte spørgsmålstegn ved, om det nu kunne være det rigtige tal, og vi var nogle, der sagde, at det i hvert fald ville koste under 20 mio. kr., så fik vi at vide, at det jo var helt forrykt, at en husstandsomdeling af EUforfatningen kunne koste under 20 mio. kr.
»Helt forrykt« var, hvad statsministeren sagde.
Men vi kan jo konkludere her i dag, at det mere var statsministerens tal, der var helt forrykt, end det var Enhedslistens tal på under 20 mio. kr., der var det.
Vi har jo set i Frankrig, hvordan man har lavet en husstandsomdeling af EU-forfatningen, og vi synes, det ville være smukt, hvis man kunne gøre det samme her i Danmark
Men man får jo netop en eller anden fornemmelse af, at der er nogen, der ikke er interesserede i at diskutere indhold, når de nu ikke vil sende den ud til folk, denne her EU-forfatning.
Vi må jo konstatere, at det er nejsiden, som gang på gang på gang slår på de konkrete, indholdsmæssige ændringer i EU-forfatningen i forhold til det, der er sket tidligere, mens jasiden snakker udenom, snakker abstrakt, det er lidt nemmere, det er lidt enklere osv. osv.
Men desværre vil japartierne i dag ikke være med til at sende EU-forfatningen ud.
Det er meget ærgerligt.
Det kan vi kun beklage.
Vi havde ellers håbet på SF i den her sag, men efter hr. Villy Søvndals meget klare udmeldinger i dagspressen i starten af maj må vi jo desværre erkende, at der er sket noget siden.
Det er meget ærgerligt, måske er det i det hele taget lidt kendetegnende for SF's holdning i det her spørgsmål.
Men altså, det er et meget sølle beløb, det er under 20 mio. kr., og selvfølgelig skal vi være for det her beslutningsforslag, så Enhedslisten kan støtte forslaget.
Det er gammelt Enhedslistetankegods.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-06-07:
Ja, jeg kan forstå på hr. Thulesen Dahl, at han mener, at SF's formand er heroisk.
Det mener jeg sådan set også, men jeg tror nok, han vil have sig betakket for at få det at vide af hr. Kristian Thulesen Dahl.
Jeg har sådan set både under førstebehandlingen og her sagt, at vi har foretaget en vurdering, og økonomi er selvfølgelig et element i den vurdering, men det er ikke det eneste.
Det har vi diskuteret, og det er vi, selv om det irriterer hr. Thulesen Dahl, jo altså enige om i SF.
Så jeg er ked af det, men jeg kan ikke gøre hr. Thulesen Dahl begejstret og sige, at jeg tager imod det næsten Lars Larsenske tilbud på SF's vegne.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-06-07:
Jamen kommunikationen her er da overhovedet ikke spor svær.
Hvad er det for noget vrøvl?
Hr. Villy Søvndal har udtrykt sig meget, meget firkantet klart, jeg havde nær sagt heroisk klart for en SF'er.
Det er så enkelt og så krystalklart.
Nej, kommunikationen er meget, meget enkel.
Hr. Villy Søvndal siger til Politiken, at hvis tallet kun er en fjerdedel af 150 mio. kr., så bør man foretage en husstandsomdeling.
Nu fortæller vi så SF i dag, at tallet ikke er en fjerdedel, tallet er langt lavere.
Så er det jo ikke svært at nå frem til, at det så i endnu højere grad må være klart, at forfatningen bør husstandsomdeles.
Det, vi savner fra SF's ordfører her i dag, er ikke at få en bortforklaring om, at SF's formand er ude af salen og ikke er her osv. osv., nej, det er at få at vide, hvad det er for nogle indholdsmæssige argumenter, der nu gør, at man åbenbart i SF's folketingsgruppe har underkendt sin formands meget krystalklare meldinger i maj måned om, hvordan den her sag skulle tackles.