runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2002-05-08:
Den danske miljøstøtte vil fortsætte med et højt aktivitetsniveau helt frem til 2004.
Herefter skal vi have en forhandlingsrunde med de forligspartier, der står bag Mifresta-rammen, og se, hvad der skal ske efter den 1. april 2004. Igangværende projekter fortsætter, som det hele tiden har været planlagt, og det gælder naturligvis også indsatsen i de lande, som ikke står over for snarlig optagelse i EU.
Den danske Øststøtte vil i årene 2002 og 2003 fokusere på Østersøregionen, for det er her, Danmark har de bedste forbindelser og bedst kan bidrage til udviklingen. For ikkekandidatlandes vedkommende vil indsatsen fokusere på Rusland, herunder især de Østersønære regioner.
For de øvrige lande, som ikke står over for en snarlig optagelse i EU, og som vi hidtil har givet støtte, vil jeg sørge for en fornuftig afrunding, og vi vil blive ved med at følge udviklingen i disse lande.
Samtidig ved jeg, at EU presser på, dels for at sikre, at landene ikke bliver glemt, når den første udvidelsen er gennemført, dels for at sikre, at miljøet fortsat står højt på dagsordenen for støtten til disse lande.
Alle landene i Central- og Østeuropa, også de, som ikke står over for en snarlig optagelse i EU, vil kunne deltage i disse projekter, og jeg skal understrege, at vi agter ikke kun at bruge Joint Implementation.
Vi agter faktisk at bruge alle midler, og kvotehandel kan måske have betydning, men i hvert fald også Joint Implementation og Clean Development Mechanism.
Må jeg så sige lidt om det spørgsmål, som pludselig bliver rejst, om, at politikere ikke må tro.
Det tror jeg da sådan set godt politikere må, for ellers er det da lidt trist at være til.
Man er jo nødt til at tro på et eller andet, og jeg tror stadig på, at de fleste mennesker vil mene, at 300-400 mio. kr. er en flot buket at sende til Østeuropa.
Man kan mene, at den skulle have været flottere eller mindre, men jeg tror stadig, at de fleste ikke vil opleve den som tidsler.
Må jeg så bare sige om de 64 pct., som hr. Jørn Jespersen omtaler - jeg tror, tallet stammer fra en undersøgelse, der er lavet af Jyllands-Posten, jeg kan selvfølgelig ikke vide det, men jeg tror faktisk, det er her, tallet er hentet - at hvis man ser helt ude i venstre side, vil man kunne se, at dér, hvor der bliver spurgt, om man er enig i regeringens førte miljøpolitik, nævnes tallet 900 mio. kr., som om alle midler til Øststøtte var bortfaldet.
Det var det, spørgsmålet gik på, men man skulle jo rettelig ikke have stillet det spørgsmål, idet pengene var parkeret på konto 35 under Udenrigsministeriet.
Dér var fejlen, og det var en skam.
Jørn Jespersen (SF), 2002-05-08:
De er jo muligt at slå op i referatet af forhandlingerne og se præcis, hvad det var, miljøministeren sagde.
Efter min bedste hukommelse sagde han, at han tror, den danske befolkning vil synes, at 300-400 mio. kr. er meget flot, men det ved ministeren da ikke ret meget om.
Det er et populistisk, retorisk kneb at henvise til, hvad man tror befolkningen mener, i stedet for som politisk valgt selv at tage ansvaret for og argumentere for det, man selv mener.
Hvis vi absolut skal diskutere, hvad vi ved om befolkningen, ved vi, at 64 pct. har vendt sig mod regeringens generelle nedskæringer på miljøområdet, og at 79 pct. har tilkendegivet, at man ikke ønsker yderligere nedskæringer.
Det var endda, før regeringen bebudede sine nedskæringer på miljøbistanden til Østeuropa.
EU's fokus på ansøgerlandene og de østeuropæiske lande, der står forrest i rækken af sandsynlige nye EU-lande, risikerer at skabe et »sølvtæppe« igennem Europa.
Med regeringens nedskæringer i Øststøtten og miljøbistanden frem til 2004 bidrager regeringen til denne proces, mens en lang række langt fattigere lande med store miljøproblemer lades i stikken.
Hans Christian Schmidt (V), 2002-05-08:
Det er en hel misforståelse.
Jeg har ikke på ét eneste tidspunkt sagt, at jeg tager den danske befolkning til indtægt for, at den roser den nuværende regerings politik i skyerne.
Nej, jeg sagde derimod helt tydeligt, at jeg synes ikke, man skal omtale en gave fra det danske folk til Østeuropa på 300 mio. som en bunke tidsler.
Det var, hvad jeg sagde.
Jeg sagde overhovedet ikke noget om, at befolkningen bakkede op om regeringens miljøpolitik.
Jeg sagde kun, at de 300 mio. kr., der bliver givet af den danske befolkning til Østeuropa, synes jeg ikke er rimeligt at sammenligne med en bunke tidsler.
Nicolai Wammen (S), 2002-05-08:
Nu er det selvfølgelig udmærket, at ministeren har pæne ord tilovers for de her lande og siger, at man da gerne vil arbejde de steder, man kommer, for at der kan ske nogle positive ting.
Men det ændrer jo ikke på, at regeringen med den plan, den har lagt frem, fjerner, river tæppet væk under den fremtidige udvikling i de her lande.
Fra år 2004 er der
Jeg synes også, det er bemærkelsesværdigt, at ministeren siger, at vi kan gøre bedre gavn andre steder, for det er den almindelige opfattelse, at den indsats, bl.a. Danmark har gjort i de her tre lande, har været en meget stor succes, og jeg vil gerne spørge miljøministeren, om han mener, miljøproblemerne er blevet mindre i de her lande og eksempelvis i Moldova, som er et af verdens absolut fattigste lande, hvor man kæmper med nogle enorme problemer generelt og også miljømæssigt, og om der ikke kunne være behov for en dansk indsats der. Jeg vil gerne spørge ministeren, hvad han egentlig har svaret sine kolleger fra de her lande.
Det er det kommende EU-formandskab, Danmark varetager.
Vi har en særlig stærk stemme i Europa i øjeblikket, og det giver altså også et ansvar, der rækker ud over, at man skal lave nogle prioriteringer herhjemme, som så også kan se lidt pæne ud udeomkring.
Det her er ganske enkelt et utrolig dårligt signal, som Danmark sender til nogle af de lande i Europa, der har allermest brug for vores hjælp, og jeg synes ikke, ministeren har givet ét godt svar på, hvorfor de skal miste den støtte, som er så afgørende for at de kan fungere miljømæssigt.
Ministeren brugte selv betegnelsen en smuk buket og bliver så lidt stødt over, at nogle kan have den opfattelse, at den buket nok opfattes lidt anderledes de steder, hvor den er blevet leveret.
Jeg tror, ministeren skal være varsom med at tage det danske folk til indtægt for, at regeringens miljøpolitik har en høj stjerne.
En stor del af den danske befolkning, et klart flertal, har sagt, at de ikke støtter regeringens miljøpolitik, og det burde ministeren skrive sig bag øret.
Så vil jeg bare en sidste gang stilfærdigt spørge ministeren, om han ikke kan bekræfte det spørgsmål, som fru Pernille Blach Hansen nu har stillet tre eller fire gange: at der ikke bare er tale om en væsentlig nedskæring, men om en meget markant nedskæring fra 1,4 mia. kr. i støtte i år til 1,1 mia. kr. over 2 år.
Det burde være let for en minister at svare på i det danske Folketing.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-05-08:
Hvis man eksempelvis tager de grønne afgifter, er det grønne afgiftstryk steget med 1,3 procentpoint fra 1992 til 2001.
De enkelte borgere har jo oplevet det her forskelligt.
De, der bruger elektricitet, og det gør stort set alle, har alle sammen mærket en stigning her, det samme gælder i forhold til vandforbrug.
De, der har købt bil i den periode, har mærket det ekstraordinært meget.
Man kan også sige, at der er andre skatter, der tilsvarende har virket meget forskelligt ind på den enkeltes situation.
Og igen, lad nu være med at betragte det der udtryk som en nationaløkonomisk definition.
Jeg siger bare, at det er altså lidt vigtigt at være opmærksom på, hvordan tilværelsen er for almindelige mennesker.
Der er f.eks. ingen tvivl om, at husejerne på grund af det forringede rentefradrag og de nye ejendomsværdiskatter for nye boligejere med pinsepakken oplever det.
Altså rentefradraget blev jo sat ned, og hvordan er deres situation?
Den er jo helt anderledes end før pinsepakken.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-05-08:
Jeg vil gerne bede ministeren endnu en gang om at svare på de to spørgsmål, jeg stillede tidligere, men som jeg ikke fik svar på.
Det er tilsyneladende et karakteristisk tegn ved ministeren i dag, at han ikke svarer på de spørgsmål, vi stiller: Er dette ikke udtryk for fup, svindel og kreativ bogføring?
Der er skåret markant ned, og vil miljøministeren så ikke i det mindste bekræfte, at finansministeren har ret, når han i et svar til mig tilkendegiver, at der er skåret ned fra 1,4 mia. kr. bare på 1 år - nemlig i år - som den tidligere regering havde afsat, og så til 1,1 mia. kr. over 2 år.
Under det halve har den nye regering afsat.
Og er miljøministeren så enig med sin egen miljøpolitiske ordfører, hr. Eyvind Vesselbo, i, at der er skåret for dybt i Øststøtten?
Det kan da ikke være så vanskeligt at svare på.
Nicolai Wammen (S), 2002-05-08:
har lagt frem.
Jeg tror ikke, det er sådan, det er blevet opfattet rundt om i Østeuropas hovedstæder.
Der har det nok snarere været en buket tidsler, man har fået, og det er jo også derfor, man har appelleret så stærkt til den danske regering.
Men der bliver ganske enkelt ikke svaret på spørgsmålene
her fra ministerens side, og det er bekymrende.
Jeg vil godt spørge ministeren om noget, som også andre har været inde på: Sagde man før valget noget om, at man vil skære ned her? Hvornår lagde man sig fast på, at det her skulle være regeringens politik? Og kan ministeren ikke bekræfte, at mens den tidligere regering havde afsat 1,4 mia. kr. til det her i år, så er der kun 1,1 mia. kr. til rådighed over 2 år hos den nuværende regering?
Når vi lægger alle de pæne ord, al retorikken til side, så er det de barske realiteter, og det er den buket, som regeringen sender videre til Østeuropa nu, hvor vi overtager formandskabet.
Men kunne vi ikke få svar fra ministeren på de spørgsmål, der er stillet?
Hans Christian Schmidt (V), 2002-05-08:
Jeg skal lige starte med at sige til hr. Keld Albrechtsen -
selv om jeg ikke er sikker på virkningen, men nu prøver vi alligevel - at jeg ikke mener, der bliver et delt Europa på grund af den politik, der føres af den danske regering.
Det er i hvert fald en holdning, der er klar og tydelig.
Det kan godt være, hr. Keld Albrechtsen ikke er enig, men nu har jeg i hvert tilfælde svaret. Jeg synes også, jeg gjorde det sidst.
Jeg er godt klar over, at hr. Keld Albrechtsen måske jagtede noget andet, men jeg siger, at jeg ikke mener, at regeringens politik fører til det resultat.
Når nu vi kigger på de lande, skal man forstå, at vi faktisk er i den situation, at 8 ud af 10 lande har lukket deres EU-kapitler på miljøområdet.
Det betyder selvfølgelig, at når de lande forventeligt bliver optaget i EU i 2004, skal de have fra de puljer, som nu engang kommer i EU.
Det er jo en indsats, vi har gjort sammen fra omkring 1997, hvor vi virkelig satte turbo på støtten til Østeuropa, bl.a. for at gøre dem klar til at blive optaget i EU, og det er så det resultat, vi er ved at nå.
Så ved man også godt, at vi vil invitere til drøftelse af Mifresta-rammen med hensyn til, hvordan det skal se ud efter den 1. januar 2004, præcis som det fremgår af mit svar på spørgsmål nr. 7 den 2. maj til Finansudvalget.
Jeg vil kun sige: Netop denne regering lægger jo op til Joint Implementation, som man kan aftale med nogle lande i forbindelse med overførsel af teknologiske virkemidler og viden osv.
Vi siger også, at man kan bruge Clean Development Mechanism, som netop er for de lande, der ikke er tilsluttet Kyotoprotokollen.
Det vil også være nogle af de lande, vi kan tilgodese her.
Derfor må man generelt sige, at det er en virkelig flot buket, regeringen har bundet, og vi har faktisk et betydeligt mere ambitiøst mål end den tidligere regering, idet vi skal nå en reduktion på CO2, der er endnu større, og det kan også komme til at betyde, at vi kommer til at foretage nogle gode investeringer i nogle af de her lande.
Jørn Jespersen (SF), 2002-05-08:
Jeg vil gerne understrege, at jeg ikke har sagt, at ministeren ikke havde lyst til at deltage i den pågældende tur; jeg har konstateret, at han ikke havde lejlighed til det.
Det har jeg beklaget, for resultatet var, at et enigt udvalg - alle de, der deltog - sådan set gav udtryk for, at vi var meget tilfredse med samarbejdet både miljømæssigt, politisk og sikkerhedsmæssigt.
Der har vi skabt nogle forventninger, som nu brutalt er blevet skuffede.
Det er derfor jeg spørger, hvornår Venstre lagde sig fast på, at man ønskede at ændre dansk miljøbistand så markant, som man har gjort, med skuffede forventninger til følge.
Hvis man vidste det dengang, kunne man jo anstændigvis have sagt det.
Hvis man vidste det op til valgkampen, kunne man have fortalt vælgerne det.
Derfor spørger jeg: Hvornår lagde Venstre sig fast på den her linje?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-05-08:
Man må konstatere, at ingen af de spørgsmål, der blev stillet, blev besvaret af ministeren.
Derfor vil mit første spørgsmål være, om ministeren agter at besvare de spørgsmål, der blev stillet, som var rimelige og præcise spørgsmål.
Mit spørgsmål var jo i meget enkel tekst: Er ministeren ikke bekymret over, at hans politik i forhold til de fattigste lande i Europa medfører en øget risiko for et delt Europa?
Det er jo det, der bliver konsekvensen.
Hvis andre lande reagerer ligesom ministeren og skærer ned på bistanden, miljøbistand og andre typer bistand, så bliver det et delt Europa med en række fattige lande, som lades i stikken.
Det synes jeg ministeren bør forholde sig til, for det kan jo være, det er den danske regerings nye linje, at der er en del af Europa, som bliver ladt i stikken.
Men så synes jeg, det var rimeligt at melde det klart ud.
Nicolai Wammen (S), 2002-05-08:
Det er jo en interessant oplevelse at høre ministeren sige, at det har gjort indtryk på ham at rejse i de her lande, og at det gør indtryk på regeringen, hvad man hører fra nogle af de fattigste hjørner af Europa.
Det kan godt være, I har nogle enorme miljøproblemer, som gør, at I får svært ved at blive medlemmer, men det er jeres problem.
Det kan godt være, at de problemer også når vores grænser.
Det håber vi ikke, men vi gør i hvert fald ikke noget ved det.
Hans Christian Schmidt (V), 2002-05-08:
Jeg vil godt starte med at sige, at når jeg ikke foretog en gennemgang af hele Øststøttepolitikken, er det sådan set, fordi jeg svarede på det, der stod i spørgsmålet om de bekymrede henvendelser fra Bulgarien, Rumænien og Moldova.
Hvis vi skal inddrage Folketingets Miljø- og Planudvalgs tur til Østeuropa, vil jeg gerne sige til hr. Jørn Jespersen, at jeg selvfølgelig er lidt ked af, at hr. Jørn Jespersen ligesom forsøger at bringe det ind, at det skulle være noget, den tidligere miljøordfører for Venstre, den nuværende miljøminister, ikke havde lyst til at deltage i.
Jeg tror, hr. Jørn Jespersen som formand for udvalget dengang udmærket godt ved, at den daværende ordfører var tilmeldt, men på grund af helt andre årsager var nødt til at melde afbud.
Det kan man jo komme ud for en gang imellem her i livet.
Det er jo et valg, men jeg synes, det er lidt ærgerligt.
Det gør også indtryk på mig, når jeg er ude at rejse i de lande.
Sådan er det.
Her svarede jeg på, at vi forsøger at afrunde de projekter, der er dernede.
Jeg taler ud fra miljøstøtten, og jeg er glad for, at den stadig væk har en stor betydning.
Vi har afsat nye 300 mio. kr., det har jeg sagt igen og igen, og der kører projekter for 1 mia. kr. for øjeblikket.
Jeg tror, at jeg kan sige det sådan, at Folketinget generelt har været enig i, at man skulle prioritere de områder derovre, som man kendte godt.
Der har dog også været andre områder, som når man f.eks. nævner Rumænien.
Så synes jeg, at både det danske Folketing og Danmark i det hele taget i det mindste kan være glade for og stolte af, at vi er det land, der overhovedet giver mest til Øststøtten. Det synes jeg er vigtigt, at man gør.
Jeg ved så godt, hvem der vil sige, at det har man også del i, men når vi kigger på de år, der er gået, er det altså Danmark, der har ydet den største støtte til Østeuropa.
Jørn Jespersen (SF), 2002-05-08:
Jeg vil godt beklage, at miljøministeren ikke havde lejlighed til at deltage i den studietur, som Folketingets Miljøudvalg var på til netop de østeuropæiske lande for at studere miljøbistand sidste sommer.
Hvis miljøministeren dengang som ordfører for Venstre havde deltaget, ville han have oplevet, hvor stor tilfredshed der var med samarbejdet, hvor meget miljø man får for pengene, og han ville også have kunnet konstatere, at der ikke var en eneste deltager på turen, som tilkendegav over for vores samarbejdspartnere, at der var planer om at skære dramatisk ned i bevillingerne til miljøstøtten til Øst.
Heller ikke nogen fra de nuværende regeringspartier bare antydede, at der kunne være problemer eller andre årsager til, at man ville overveje at skære dramatisk ned på bevillingerne.
Det blev ikke sagt.
Hvornår traf man den beslutning, at det skulle være Venstres politik?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-05-08:
Jeg vil godt spørge ministeren, om det er rigtigt forstået, at den her regering har samme holdning som den tidligere regering havde, nemlig at man skulle forsøge at få optaget så mange europæiske lande som muligt i EU.
Hvis det er rigtigt, vil ministeren så bekræfte, at når man fra dansk side skærer miljøbistand væk til lande som Ungarn og Rumænien, så vil det tage længere tid for disse lande at kunne opfylde de betingelser, som EU stiller for medlemskab.
Det vil sige, at den danske regering aktivt bidrager til at vanskeliggøre udvidelsen.
Det vil jeg godt bede ministeren om at tage stilling til om er rigtigt eller forkert.
Når det ses i sammenhæng med, at man f.eks. direkte lukker ambassaden i Ukraine, så kan man jo kun få det indtryk, at den danske regering har den opfattelse, at EU's grænser mod øst skal ligge sådan, at Rumænien, Bulgarien, Moldova, Ukraine og Tyrkiet ikke skal med.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-05-08:
Miljøministeren vil jo tilsyneladende ikke forholde sig særlig meget til diskussionen om en afgift på kvælstof.
Derfor vil jeg gerne høre miljøministeren, om det er
, fordi Venstre enten har så tætte forhold til landbruget, at det vil blive regnet som intet mindre end et stort brud på den gode kontakt, der er og altid har været mellem Venstre som bøndernes parti og landbruget, eller det måske hænger sammen med, at Venstres skattestop gør det fuldstændig umuligt selv at bruge meget, meget fornuftige instrumenter på miljøområdet, der rent faktisk kunne medføre, at vores vandmiljø fik det meget, meget bedre.
Ritt Bjerregaard (S), 2002-05-08:
Jeg vil gerne sige til integrationsministeren, at jeg bestemt ikke har bedt ministeren om her at komme med de personlige oplysninger.
Det har jeg været for længe i politik til at bede om.
Jeg har forstået på Peter Agger fra Nakskov Amtssygehus, at den pågældende stadig væk går rundt og afventer, at der kommer en eller anden afgørelse, og at han fortsat er meget interesseret i at arbejde.
Det er selvfølgelig glædeligt, at Amtsrådsforeningen vil gøre noget ved 300-400 andre læger, men spørgsmålet er, om det ikke var lige så relevant at sørge for, at denne her sag blev afsluttet, sådan at vi fik glæde af den kompetence, som den pågældende har - i hvert fald, hvis man skal tro, hvad Nakskov Amtssygehus' Peter Agger udtaler.
Bertel Haarder (V), 2002-05-08:
Det er desværre ikke muligt at besvare den slags spørgsmål om personsager, men jeg har jo sendt et svar til det relevante udvalg, hvor jeg gør opmærksom på, at det er fortrolige oplysninger.
Man er jo også altid velkommen til at spørge de pågældende selv, eventuelt deres advokater, om de er villige til at udlevere de oplysninger, som de har fået i korrespondancen med myndighederne.
Så det er ikke sådan, at man ikke kan få noget at vide om, hvad der svares, og hvad begrundelserne er; jeg kan blot ikke her i en offentlig besvarelse af spørgsmål give de oplysninger.
Men nogle af oplysningerne ligger som sagt i det relevante udvalg.
Hvad angår selve princippet, altså f.eks. lægen, der har nogle kvalifikationer, som Danmark har brug for, og som vi skal have i gang i det danske samfund så hurtigt som muligt, vil jeg gerne sige, at regeringen vil udstede positivlister over de fag, hvor man kan forvente at få udstedt arbejdstilladelse.
Vi vil også tillade, at hvis folk med særlige kvalifikationer, som der er mangel på i Danmark, sidder i asylcentre, så vil de også kunne komme i sving. Jeg har til min glæde hørt i går, at Amtsrådsforeningen har opgjort, at 300-400 læger befinder sig her i landet uden at være beskæftiget med lægefaglig virksomhed, og jeg har også noteret mig, at det vil Amtsrådsforeningen nu gøre noget ved.
Jeg kan forsikre, og det er en forsikring til spørgeren, at vi ikke i Integrationsministeriet vil være et forsinkende omsvøbsdepartement.
Det kan jeg forsikre.
Det drejer sig om, at der er nogle faglige kvalifikationer, der skal godkendes, og derfor skal man have nogle oplysninger.
Det vil vi gerne speede op.
Jeg kan forsikre, at der kun er god vilje i sagen, og vi skal nok nå til vejs ende, hvis den pågældende altså har de kvalifikationer, han siger han har.
Det skal vi jo først have efterkontrolleret.
Ritt Bjerregaard (S), 2002-05-08:
Vi diskuterer jo meget udlændingepolitik for øjeblikket, og vi vender tilbage med nogle lovforslag, men udlændingepolitik handler i meget høj grad om levende mennesker, om folk, som gerne vil yde en indsats her i landet og ikke bare ligge til byrde.
En af de sager, der har været offentligt fremme, drejer sig om lægen Aqil Kamy Walli, hvorom ministeren den 1. marts til Berlingske Tidende sagde, at nu er sagen løst.
Der er gået lidt tid siden, og derfor håber jeg, at ministeren her i dag kan sige: Nu er den i hvert tilfælde løst.
»Hvad kan ministeren oplyse om udviklingen i sagen om asylansøger og læge Aqil Kamy Walli, bl.a. omtalt i Berlingske Tidende den 17. februar 2002?«
Svend Erik Hovmand (V), 2002-05-08:
Jeg vil fortsat hævde, at der er tale om en stigning, når gennemsnittet for Schlüterregeringens periode under ét androg 47,4 pct., mens det for Nyrupregeringen var på 49,5 pct. eller 2 procentpoint mere.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jacob Buksti (S), 2002-05-08:
Tilsvarende havde SR-regeringen en stor regning, et stort problem, nemlig med ca. 300.000 arbejdsløse, som man havde den udfordring at løse.
Men jeg kan bare til sidst konstatere, at skatteministeren ikke er i stand til at dokumentere, at skatterne under den tidligere regering er steget og steget og steget.
Det er det, som skatteministeren og andre ledende folk fra regeringen og partiet Venstre hele tiden har gået og sagt.
Og jeg kan konstatere, at man på videnskabeligt grundlag kan udråbe udviklingen i 1990'erne som et velfærdsmirakel i international målestok uden skattestigninger.
Endelig vil jeg bare sige, at det jo er fuldstændig guddommeligt at læse slutningen af svaret på spørgsmål nr. S 1878 - jeg har tænkt mig, at jeg vil hænge det op på væggen, for mage til tautologisk udsagn skal man da lede længe efter - hvor ministeren skriver: »Stigningen i skattetrykket kunne have været undgået, hvis det grønne afgiftstryk ikke var øget, eller hvis personskattelettelsen havde været større.«
Det er jeg fuldstændig enig i.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-05-08:
Der er ingen tvivl om, at vi kunne fortsætte længe med at bombardere hinanden med tal, men det er da klart, som jeg har været inde på nogle gange, at hvis vi går ud fra den skattetryksmodel, der knytter sig til BNP, er det altså sådan, som jeg nu har nævnt nogle gange, at skattetrykket under den socialdemokratisk ledede regering faktisk i gennemsnit var 49,5 pct., hvor det under Schlüterregeringen i gennemsnit var 47,4 pct.
Så kan man diskutere meget længe, hvornår regeringen tiltrådte, hvornår den havde indflydelse og alt det der.
Der var en meget vanskelig økonomisk situation, som skulle rettes op, og som blev rettet op, inden skattetrykket så igen udviklede sig positivt.