runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Stavad (S), 2000-10-31:
Jeg er ked af, at der er nogle, der hver gang benytter lejligheden til at lade som om, at det her først og fremmest handler om penge.
Det er jo desværre diskussioner, vi også har haft tidligere.
Jeg ved ikke, om det er en oplysning, der betyder noget for dem, der er optaget af denne her debat i øjeblikket, men det er faktisk ikke noget, der er sat i gang først og fremmest i Skatteministeriet.
Det har sådan set sin baggrund
i en aftale, der blev lavet, om at gå ind og se på hele kemikalieområdet imellem fire partier, de nuværende to regeringspartier og SF og Enhedslisten. Det er hele indgangen til det her.
Og det var helt klart med et miljøsigte og et miljøformål og overhovedet ikke et spørgsmål om at finde x kroner.
Det er kendsgerningerne i sagen, som i øvrigt kan slås efter og konstateres, sådan er virkeligheden.
Til hr. Hans Christian Schmidt må jeg sige, at hr. Hans Christian Schmidt har haft ét hovedargument i den her debat, nemlig at de, der har gjort det miljørigtige, ikke kommer til at betale, hvorimod de, der ikke har gjort det miljørigtige, kommer til at betale.
Og så har hr. Hans Christian Schmidt et spørgsmål om, om der er et konkret område, hvor man ikke kan få kompressorer.
Det skal jeg ikke turde give et firkantet svar på, men der ligger jo også i det her, at dér, hvor vi mangler at skulle skubbe på nogle udviklingsopgaver, for at vi bliver i stand til på hele feltet at kunne erstatte hurtigere, er den her afgift med til også at skubbe til, at dér, hvor vi i dag mangler alternativer, der er gode nok, bliver det mere attraktivt at investere i at skaffe disse alternativer. Det kan godt være, at hr. Hans Christian Schmidt ikke er optaget af det, men det er nu engang den måde, som afgifter virker på, både her og i en række andre sammenhænge. Så kan jeg da godt se, at hr. Hans Christian Schmidt en gang imellem har svært ved festtalerne, hvis han skal lade sig påvirke af den slags kendsgerninger, men det er en del af kendsgerningerne omkring det her forslag.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-10-31:
Nu da vi er nået den senere eftermiddags detaljer, synes jeg, der er én ting, man lige må have med.
Jeg hørte skatteministeren for et øjeblik siden spørge, om det kom bag på erhvervslivet.
Nej, det gør det ikke, de kender nemlig en plan for det her.
De har drøftet det her, de har forhandlet det, de prøver at lave aftaler, og de har
en dato, et år, der hedder 2006
Det var det, de kendte.
Men at man undervejs i den proces finder ud af, at man mangler penge og laver en afgift, tror jeg kommer noget bag på dem.
Hans Christian Schmidt (V), 2000-10-31:
Nu kan man jo høre, hvad man vil, også når man er skatteminister.
Og jeg vil bare sige, at jeg stadig væk holder fast i det, jeg har sagt lige fra starten af denne her debat.
At skatteministeren anstrenger sig for at bruge tid på at forklare, hvad det nu er, jeg holder mig til eller ikke holder mig til, må skatteministeren om.
Jeg vil sådan set bare være glad, hvis skatteministeren vil svare på det spørgsmål, jeg stillede. For en del kommercielle produkter kan man ikke p.t., altså i dag, købe kompressorer til isobutan for køling og propan for frost.
De kompressorer findes ganske enkelt ikke på markedet.
Og jeg spurgte bare skatteministeren: Er det saglige argumenter, som vil kunne påvirke regeringen til at sige, jamen så må vi friholde dem?
Eva Møller (KF), 2000-10-31:
Som jeg læser lovforslaget, så står der et eller andet sted undervejs, at forslaget medfører et provenu til staten stigende fra 100 mio. kr. i år til 685 mio. kr. i årene 2007-2008.
Jeg kan ikke læse det anderledes, end at det, der er sigtet med dette forslag, altså er rent fiskalt, og det er Det Konservative Folkeparti ikke tilhænger af.
Jeg skal også sige, at vi heller ikke er tilhængere af, at der skal tages yderligere midler ud af DONG.
Vi er ikke tilhængere af, at vi skal øge afgifterne for gaskunderne eller sådan set i det hele taget øge energiafgifterne i Danmark i øjeblikket.
Vi synes, at energiafgifterne, energipriserne er høje nok på baggrund af den høje dollarkurs og den meget høje oliepris, der er i øjeblikket.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-10-31:
Jamen jeg skal da gerne se, om jeg kan glæde formanden ved at svare, så jeg ikke udløser en ny byge af korte bemærkninger.
Men altså til hr. Ebbe Kalnæs og sådan set også til hr. Hans Christian Schmidt
- jeg opfatter stadig væk hr. Hans Christian Schmidts indlæg som en kommentar, for vi er jo grundlæggende ikke enige på miljøfronten, Det Radikale Venstre og Venstre, og det her er jo i virkeligheden et miljøforslag, som så ligger i Skatteudvalget, fordi det handler om opkrævning af afgifter i stedet for nogle frivillige aftaler - vil jeg stadig væk sige, at problemet med de frivillige aftaler er jo, at det er svært at få dem overholdt hundrede procent.
Vi har altså nogle problemer med de her klimaudledninger.
Vi kan jo f.eks. ikke styre de samlede udledninger for trafikken, og for at få de her klimamål til at passe har man jo måttet poole det hele i én stor bunke, og det, der så redder det, er vindmøllerne.
Så jeg tror bare, jeg må nøjes med at konstatere, at jeg ikke kan blive enig med de to ordførere fra Miljøudvalget, nemlig hr. Ebbe Kalnæs og hr. Hans Christian Schmidt.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-10-31:
Når vi taler om frivillige aftaler, er det så ikke for De Radikale efterhånden et problem, at vi indgår en masse relationer med erhvervslivet, frivillige aftaler, hvad enten det er skat, men jo ofte med hr. Svend Aukens ministerium?
Vi arbejder intenst, og vi har målet sammen, nemlig at forbedre de her ting, vi er enige om målet, om giftigheden, om problemet, men hver eneste gang, vi er i gang med en fase og en aftaleserie, så ender det som regel med, at man på halvvejen går ind og laver afgifter eller hænger en hammer op over hovedet på de folk, man skal forhandle og lave afgifter med og have et klima sammen med.
Jeg har sagt det før.
Hugo Sørensen (S), 2000-10-31:
L 49 gælder indførelsen af afgift for industrielle drivhusgasser.
Lovforslaget indgår i forslag til finansloven for år 2001.
Formålet er at øge incitamentet til anvendelse af mere miljøvenlige stoffer end disse gasser.
Afgiften skal ligeledes øge incitamentet til at reducere spild fra eksisterende anlæg, opsamle og genanvende stofferne samt tilskynde til udvikling af alternative stoffer.
Et udvalg under Skatteministeriet har analyseret mulighederne for at øge afgiftsregulering på kemikalieområdet.
Udvalget foreslår bl.a., at der indføres en afgift på industrielle drivhusgasser.
Udvalgets rapport samt et udkast til lovforslaget har været udsendt til berørte brancheorganisationer, der har fået mulighed for at kommentere.
Indkomne høringsforslag har påvirket udformningen
af lovforslaget.
Drivhusgasserne bidrager til den globale opvarmning.
Udledningen ventes at stige væsentligt i løbet af de næste år, og reguleringen skønnes derfor nødvendig.
Det foreslås, at afgiften afhænger af stoffernes drivhuseffekt kombineret med et loft over afgiften.
Drivhusgasserne anvendes bl.a. til kølemiddel i køleanlæg og i lydisolerede termoruder.
Afgiften på industrielle drivhusgasser foreslås gennemført som en ændring af CFC-afgiftsloven.
Afgiftsniveauet for de industrielle kølemidler vil ligge mellem 14 kr. pr. kg og 400 kr. pr. kg, hvor de 400 kr. pr. kg er valgt som loft for afgiftens størrelse.
For finansåret 2001 skønnes afgiften at medføre et provenu på ca. 110 mio. kr.
Det er dog vanskeligt på nuværende tidspunkt at skønne hastigheden af udfasningen af de industrielle drivhusgasser. Socialdemokratiet støtter forslaget.
Frank Aaen (EL), 2000-10-31:
Jeg synes, det er interessant, at Venstre gerne ville forbyde nogle af de stoffer, der er her på listen over stoffer, der skal lægges afgift på af hensyn til vores ozonlag og for at mindske drivhuseffekten.
Så mit enkle spørgsmål til hr. Kristian Jensen er: Vil Venstre støtte et ændringsforslag fra Enhedslisten til det her lovforslag om i stedet for en afgift at forbyde de stoffer, der er mest skadelige for vores klima?
Kristian Jensen (V), 2000-10-31:
Skulle der være noget til hinder for at indføre et sådant forbud?
For hvis man virkelig vil have den miljømæssige effekt, så må det være et forbud, der giver gavnen, og netop når SF6 er det, der har den her 23.900 gange så farlige udledning som C02, så burde det være en af de ting, man kunne kigge på.
Jeg må sige, at det ikke er et område, jeg er ekspert i,
og derfor vil jeg gerne have undersøgt: Er der noget til hinder for at indføre et sådant forbud i stedet for en afgift, der jo kun vil være til gavn for statskassen?
Frank Aaen (EL), 2000-10-31:
Jeg synes, at der bliver snakket udenom.
Jeg spurgte meget præcist, om Venstre vil være med til at støtte et ændringsforslag fra Enhedslisten om at forbyde de her stoffer.
Det må man kunne sige ja eller nej til.
Men jeg kan så stille et nyt spørgsmål.
Hvis det skulle vise sig, at vi ikke f.eks. på grund af EU må have lov til at forbyde de her stoffer - det vil sige, at Venstres snak før om at ville forbyde dem så ikke kan blive til noget - vil Venstre så logisk set støtte det næstbedste, nemlig at mindske forbruget af de her stoffer gennem en afgift?
Kristian Jensen (V), 2000-10-31:
Til hr. Ebbe Kalnæs kan jeg kun svare ja, og til hr. Frank Aaen vil jeg gentage det, jeg sagde før, nemlig at når jeg rejser spørgsmålet her, er det for at få undersøgt, hvilke forhold der ligger bag ved, at regeringen ikke har valgt et forbud.
Når vi har fået klarlagt, hvilke forhold der ligger bag ved, at regeringen ikke har valgt et forbud, så vil vi i Venstre tage stilling til, om vi skulle støtte et eventuelt forslag fra hr. Frank Aaen.
Frank Aaen (EL), 2000-10-31:
Jamen jeg kan love lige med det samme, at ændringsforslaget kommer fra Enhedslisten.
Så får vi afprøvet
Venstres holdning; om det bare er sniksnak, eller om det er noget, man mener
Men mit spørgsmål er igen: Hvis det viser sig, at vi på grund af f.eks. EU ikke må forbyde de mest ødelæggende stoffer, vil Venstre så være med til at nedbringe brugen af de stoffer gennem en afgift?
Ja eller nej?
Kristian Jensen (V), 2000-10-31:
Hvis det er sådan, at det ikke er muligt at indføre et forbud mod dem, og det ikke er muligt at lave et alternativ, så er det vores holdning - vi kan se i de forslag, der er, at på visse områder er der ikke noget alternativ til SF6-stofferne, bl.a. i de små kontakter - at vi ikke vil være med til at lave en fordyring på det.
Nu synes jeg, vi skal kigge på det svar, der kommer fra regeringen, og så må vi se, hvad der kommer i det videre forløb i debatten.
Hans Christian Schmidt (V), 2000-10-31:
Jamen jeg er nødt til at sige til fru Vibeke Peschardt på det svar, der bliver givet til hr. Kristian Jensen, at der er jo intet ændret siden marts, kun det, at regeringen nu løber fra sit løfte til danske virksomheder, til fagforeninger i Danmark, der sagde: O.k., I får til 2006.
Problemet er jo, at i dag vil de virksomheder ikke kunne erstatte dem med andre stoffer, for de har ikke gjort de investeringer endnu.
Der skal de så investere, for det skal de stadig væk gøre, plus at de nu betaler afgift.
Jamen det hjælper ikke, at nogle ryster på hovedet, fordi sådan er det jo.
Derfor er jeg nødt til at spørge: Kan vi blive enige om, hvis man mener, jeg har uret, at de, der simpelt hen ikke har mulighed for at erstatte det i dag, fritages?
Vibeke Peschardt (RV), 2000-10-31:
Først til hr. Hans Christian Schmidt: Jeg opfattede mere hans bemærkninger som en kommentar end som et egentligt spørgsmål, der var rettet til mig.
Til fru Eva Møller: Jamen det er jo rigtigt, det med de brændbare stoffer dér.
Der er jo så en lakune, når man starter med at indkræve afgifterne, før man kan være i stand til at føre dem præcist tilbage.
Men sådan, som jeg mener det er indrettet, så går det jo altså fra år til år.
Men det er jo noget af det, der kan drøftes under udvalgsarbejdet. Til hr. Kristian Jensen om Klima 2012, tja, det er jo sådan, at tingene forandrer sig, og de forandrer sig hele tiden.
Jeg vil jo stadig væk svare, og det er måske ikke noget særlig præcist svar, at jeg tror, det bliver meget svært at opnå de klimamål, som 2012 meget forsigtigt angiver at vi godt kan nå, hvis man ikke begynder at gøre noget tidligt.
Kristian Jensen (V), 2000-10-31:
Jeg skal ikke forsøge at gøre mig klogere end fru Vibeke Peschardt med hensyn til erfaringerne med frivillige aftaler.
Jeg er sikker på, at fru Vibeke Peschardt har langt større kendskab til tidligere frivillige aftaler, end jeg har.
Ikke desto mindre skriver regeringen selv i deres publikation »Klima 2012 - Status og perspektiver for dansk klimapolitik« i marts måned, endda den 29. marts er den offentliggjort, at man omkring industrielle drivgasser bl.a. skal fastlægge frivillige aftaler med industrien.
Det kan jeg med det forslag, der ligger, forstå er ryddet af bordet, og derfor kunne det bare være rart at vide: Hvad er det dog, der er sket siden, siden regeringen er på vild flugt fra det, den skrev i marts måned?
Eva Møller (KF), 2000-10-31:
Jeg skal spørge fru Vibeke Peschardt, om hun ikke er opmærksom på, når vi nu to måske tre gange har hørt, at HFC'erne og PFC'erne kan erstattes med nogle andre stoffer, der miljømæssigt er meget mere fredelige - det er der jo ingen af os der har benægtet, mener jeg, her fra denne talerstol; det sagde jeg også i min ordførertale - at det store problem med disse stoffer jo blot er, at de er brandbare.
Og dette med brand er altså farligt, skulle jeg hilse og sige, og det, der sker, er, at uddannelsen af de montører, som skal kunne arbejde med stofferne, altså først begynder i midten af år 2001, og afgifterne kommer før.
Er det ansvarligt at sige, at de mennesker, som skal kunne håndtere de nye stoffer, uddanner vi bagefter?
Så har virksomhederne jo ikke noget alternativ.
Det var netop baggrunden for, at Max Bæring med flere sagde, at vi var nødt til at vente til år 2006, at det var uansvarligt at gøre det i år 2002.
Hvad er fru Vibeke Peschardts svar på det?
Hans Christian Schmidt (V), 2000-10-31:
Det var altså et gæt.
Man risikerer, at arbejdspladser bliver nedlagt fuldstændig tilfældigt ud over Danmark, og det sker på baggrund af et gæt.
Jeg kender notatet fra Skatteministeriet, og jeg er sikker på, at skatteministeren om et øjeblik vil kunne bekræfte, at man meget behændigt skriver »for en stor del af området«.
Sandheden er jo, at miljøministeren tidligere gik ind og sagde, at nu skal vi have udfaset de her stoffer i 2002, og særlig Max Bæhring, og det er jo dog et menneske, regeringen lytter til, tordnede frem i Børsen igen og igen og sagde, at det vil ramme danske arbejdspladser og Max Bæhrings medlemmer.
Det fik heldigvis ministeren til at sige: Det var nok galt.
Nu kommer straffen så: Ved siden af, at man skal investere millionbeløb for at få det her ordnet, så skal man lige have et klask med den anden hånd, så man kan få afgifter også.
Det er gætterier.
Det er uanstændigt.
Ole Vagn Christensen (S), 2000-10-31:
Jeg tror, at når hr. Poul Nødgaard kommer til at læse sit spørgsmål, vil han se, at hans motiveringer var af den karakter, som jeg sådan set argumenterede på.
Men jeg tror faktisk, at ved at vende den ubalance, der er i a-kassebidraget, til det positive, der ligger her, kan man også forvente at vende udviklingen.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-10-31:
Til gengæld ved jeg, for det står i det notat, der er kommet fra Skatteministeriet - jeg tilgiver selvfølgelig, at hr. Hans Christian Schmidt, der lige er kommet hjem, ikke har kunnet gøre sig bekendt med det - at i store dele af de produktioner, som laves her, køleskabe f.eks., der kan man altså erstatte de der ting, der kører rundt på bagsiden af et køleskab.
De kan erstattes med andre ting, som er fuldstændig miljøneutrale.
Det har man gjort i Tyskland, hvor man faktisk har en stor eksport af de her varer.
Og derfor mener jeg, at det er et meget, meget fint redskab at have til at få virksomhederne til at agere på en anden måde.
Det er jo ikke første gang i historien, vi gør det.
Der er måske nogle her i salen, der husker sagen om phtalaterne.
Jeg husker den i hvert fald vældig godt.
Det var desværre ikke så mange, der blev ramt af det.
Altså alle de store virksomheder gik jo fri, fordi de truer jo med at flytte til andre steder i verden, hvis de ikke får deres vilje, så det er ikke altid, man kan flytte industrien.
Men man bliver altså nødt til at prøve, og jeg bliver ved med at kalde det her for et lille forsigtigt forslag, fordi de har muligheden for at undgå den afgift.
Der skete jo altså bare det med de aftaler, at de ikke blev overholdt, og når aftaler ikke overholdes, så må hammeren falde på et eller andet tidspunkt.
Hans Christian Schmidt (V), 2000-10-31:
Det må jeg da sige at vi sådan set har været klar over hele tiden, men det er rart nok, at vi også får det konstateret, for ellers ville man jo ikke kaldet det for en lille forsigtigt adfærdsregulerende afgift.
Det tror jeg er en sætning, man vil komme til at huske i mange virksomheder
Jeg kunne godt tænke mig at spørge den radikale ordfører: Skyldes det nogle beregninger, som man har været ude at lave, sådan at man ved, at den her afgift vil sådan ramme rent jævnt hen over virksomhederne, eller har man været inde og beregne, om der findes nogle virksomheder, der vil blive fantastisk hårdt ramt, og nogle, der næsten vil gå ram forbi?
Skyldes det simpelt hen undersøgelser, eller er det gæt?
Kristian Jensen (V), 2000-10-31:
Når der måske ikke er så mange af ordførerne, der snakker om miljø, kan det være, at det skyldes, at dette forslag ikke ligger i Miljøudvalget, men ligger i Skatteudvalget, så man kunne få den tanke, at det er, fordi det mest interesserer regeringen at skabe et provenu og ikke at lave en miljøforbedring.
Fru Vibeke Peschardt var selv inde på Miljø 2012, som jeg også selv har refereret til og læst med glæde.
Der står blandt andet på side 22, at den fremtidige regulering bl.a. baseres på frivillige aftaler med industrien.
Jeg vil gerne høre, hvor det er blevet af i regeringens program.
Og så vil jeg citere fra det høringsnotat, vi har fået, at når man snakker om uddannelser af kølemontører til de her brandfarlige alternativer, så får vi at vide, så får vi at vide, at efteruddannelse forventes at skulle påbegyndes omkring sommeren 2001.
Dér påbegyndes uddannelse, hvornår er man så færdiguddannet?
Hvornår er det så muligt at bruge disse alternativer?
Vibeke Peschardt (RV), 2000-10-31:
Ja, nu kan man jo ikke bruge en positiv udvalgsbehandling til ret meget, hvis man ikke stemmer for forslaget eller har nogle forslag, som kan medvirke til, at det, der er lagt frem her, bliver til noget.
Men min indgangsreplik skal i øvrigt være, at vi jo overhovedet ikke har talt miljø i denne her sammenhæng.
Der er flere, der lige har nævnt og strejfet regeringens handlingsplan 2012 om klimaforbedringer, og jeg skulle hilse og sige, at hvis den kan nå sammen, så er det med hiv og sving, og hvis trafikken reduceres, og forskellige andre ting.
Selv om det står meget blødt og imellem linjerne og sådan noget, så er der mange ting, vi overhovedet ikke har fået taget fat på, f.eks. de 20 pct. CO2-udledning fra landbruget og den slags.
Men dette her handler om noget andet.
Og der er vel ikke nogen, der er i tvivl om, at det faktisk passer, at Jordens klima forandrer sig.
Jeg synes ikke, der er nogen, der tager det problem alvorligt nok.
Og når jeg så hører ordførerne stå heroppe og sige, at hvis et stof er farligt, så skal det forbydes, så er det jo en Venstreretorik, som har bredt sig her i Folketinget, som Venstre har introduceret i miljøudvalget, og som ikke har så meget på sig. Hvis man havde gjort sig den ulejlighed - og det er der jo nogle der har, må jeg sige, og også andre, der ikke har - og læst det udmærkede høringsresultat, der er kommet fra Skatteministeriet, så vil man jo se, at en del af de stoffer, der findes her, og som bruges f.eks. i køleskabsproduktionen, altså kan erstattes af andre stoffer, der ikke har den samme belastning på miljøet.
Det kunne man jo f.eks. have holdt sig til.
Når vi i Det Radikale Venstre synes, at afgifter er - ja o.k., de er ikke altid ønskelige, men de har i hvert fald en adfærdsregulerende virkning, det virker dette her, så er det selvfølgelig, fordi virksomhederne har mulighed for at vælge nogle alternativer, vælge nogle substitutter, og hvis de gør det, så er problemet løst for dem, og så kommer de jo heller ikke til at betale afgifter.
Vi kan fuldt ud støtte dette forslag.
Sonja Albrink (CD), 2000-10-31:
Med dette forslag ønsker regeringen at indføre en afgift på industrielle drivhusgasser for at øge tilskyndelsen til at anvende mere miljøvenlige stoffer end dem, som er omfattet af dette forslag.
I bund og grund er intentionerne jo sympatiske, for hvem vil ikke være med til at gøre noget godt for miljøet?
Det tror jeg faktisk at samtlige partier gerne vil.
Problemet med forslaget er desværre bare, at regeringen ikke kan sandsynliggøre, at forslaget vil have en positiv effekt, og derfor kunne man få den mistanke, at det i højere grad er et ikke ubetydeligt provenu, som er det primært styrende for dette forslag.
Det er faktisk også sådan, vi i CD har valgt at opfatte forslaget, i hvert fald indtil det modsatte er bevist.
Rent faktisk griber regeringen jo i øvrigt også ind i de drøftelser, som foregår imellem industrien og Miljø- og Energiministeriet om en frivillig udfasningsplan.
Så vidt jeg er orienteret, har man ikke afsluttet disse drøftelser endnu, og vi mener da også, at det med dette forslag gør det endnu mere uhensigtsmæssigt.
Hvis regeringen havde et ægte ønske om at reducere mængden af de nævnte drivhusgasser, burde man lade være med at kaste grus i maskineriet ved at fremsætte forslag om nye afgifter og i stedet gå ind i et mere konstruktivt forhandlingsforløb.
I CD har vi den opfattelse, som også tidligere ordførere har givet udtryk for, at hvis noget er farligt eller på anden måde har en farlighedsgrad, så mener vi, at et forbud er mere relevant end en afgift.
Så indtil videre må jeg på CD's vegne tilkendegive, at vi ikke kan støtte forslaget i den nuværende form, men i øvrigt går vi da positivt ind i udvalgsbehandlingen.