runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Colette L. Brix (DF), 2003-11-25:
Dansk Folkeparti er positivt indstillet over for dette lovforslag, der indeholder en række rimelige lettelser for små og mellemstore virksomheder.
Der er klart, at vi efter indførelsen af den nye regnskabslov hele tiden må være opmærksomme på, om vi nogle steder har været for hårde i forhold til den afvejning, der skal finde sted, mellem byrden for erhvervslivet ved at opholde de enkelte krav, og den nytte, brugerne har af de pågældende oplysninger.
Derfor virker det fornuftigt at flytte kravene om specificering af personaleomkostninger, ledervederlag og de såkaldte segmentoplysninger en regnskabsklasse op.
Den ændring, der nok giver mest i forhold til de administrative lettelser, er den flytning opad, der gennemføres i lovens størrelsesgrænser for virksomhederne.
Dermed flytter en tredjedel af de virksomheder, der i dag er defineret som mellemstore, en regnskabsklasse ned.
Som følge af ændringen får disse virksomheder dermed en række administrative lettelser i form af de lempeligere krav, disse dermed står over for.
Det er også positivt, at vi med lovforslaget indfører en pligt for danske børsnoterede virksomheder til at overholde de såkaldte IAS-standarder i årsregnskab og koncernregnskab.
Dansk Folkeparti finder det yderst fordelagtigt, at danske børsnoterede virksomheder dermed overholder internationalt anerkendte standarder.
Det gælder investorer, der skal vurdere og sammenligne regnskaberne for børsnoterede virksomheder, men i sidste ende også virksomhederne selv, der dermed kan trække yderligere investorer til.
Dansk Folkeparti har noteret sig, at opbakningen til forslaget i høringssvarene er bred, og vi ønsker at gå positivt videre med dette lovforslag.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-25:
Jeg går ud fra, at ministeren er opmærksom på, at hans partifæller i Folketingets Energiudvalg ikke vil være med til at holde en bred og ordentlig høring om ministerens aftale med A.P. Møller om Nordsøolien.
Jeg vil gerne spørge ministeren, hvad hans holdning er til det problem, der er opstået, for nu viser det sig altså, at repræsentanter for regeringspartierne i udvalget modarbejder bestræbelserne på at få belyst alle spørgsmål grundigt og ordentligt i denne sag og også ved en høring.
Det forekommer fuldstændig uforståeligt, at regeringspartier, når et stort mindretal i Folketinget har ønske om at få belyst nogle spørgsmål ved en høring, så faktisk gør alt, hvad de kan, for at få en sådan høring til ikke at føre til ret meget. Jeg vil håbe, at ministeren vil benytte denne mulighed til at komme med en opfordring til sine partifæller om at få denne sag løst på en tilfredsstillende måde.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-25:
Da vi havde debatten her i Folketinget om kulbrintebeskatningen og undergrundsloven, dristede ministeren sig til at sige, at han faktisk syntes, at de elementer, der var, var klart belyst.
Vi har fremlagt forslag til ændringer af undergrundsloven.
Vi har fremlagt via skatteministeren ændringer af kulbrintebeskatningen.
Der kan stilles en masse spørgsmål.
så der kan stilles alle de spørgsmål, man har lyst til.
Jeg mener, der ligger en klar og en god aftale til gavn for Danmark og også til gavn for A.P. Møller, og den grundlovsmæssige side vil så blive belyst ved den her høring.
Jeg mener, der var et meget klart notat fra Justitsministeriet om denne sag.
Derefter er det jo op til Folketingets udvalg at afgøre, hvordan man behandler sagen.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-25:
Nu var det jo bestemt ikke sådan, at ministeren ikke blandede sig i det spørgsmål om høring under folketingsdebatten; da var han faktisk stærkt negativ over for hele tanken om at holde en høring.
Men der er også mange andre væsentlige spørgsmål, bl.a. hvad den her aftale i det hele taget går ud på, og hvilke økonomiske konsekvenser den har.
Hvorfor må vi nu ikke få det belyst ved eksterne eksperter, som vil være i stand til at give Folketinget et bedre grundlag at træffe beslutning på?
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor man skulle være modstander af det.
Det ender med, at vi slet ikke får belyst tingene, inden der træffes beslutning.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-25:
Jeg vil gerne sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg har givet klart udtryk for her i salen, hvad jeg mente var nødvendigt i den sag.
Jeg har også sagt, at vi har et meget klart notat fra Justitsministeriet.
Vi har lagt den her sag i Folketingssalen.
Så er det jo en aftale, der er indgået mellem to parter, og så er det op til Folketinget at vurdere, om den aftale skal godkendes af Folketinget.
Som sagt er det jo demokratiets spilleregler, at hvis et flertal i Folketinget mener, at økonomi- og erhvervsministeren har indgået en aftale til gavn for Danmark, så er der flertal for den.
Er der ikke et flertal for den, så er der ikke et flertal for den.
Jeg mener klart, at vi fra regeringens side har fremlagt det, vi blev bedt om i foråret, nemlig at få en forhandling med A.P. Møller om denne sag.
Det kan bekræftes, hvad Socialdemokratiets tidligere energiordfører og også ministre på området har sagt i denne sag, at det jo mange gange ikke er muligt at sammenligne undergrundsforholdene det ene og det andet sted.
Hr. Arne Toft ved udmærket, at indvindingen af olie i Nordsøen har været meget besværlig, at man har boret på tværs under felterne.
I forhold til andre steder er det en helt anden teknik, der er udviklet.
Det betyder ikke, at der ikke er andre, der mestrer den teknik, men man kan ikke sammenligne.
Så kunne man også lige så godt sammenligne med en lavere beskatning i England.
Vi har historisk set
haft en overskudsandel på omkring 47 pct.
Det har vist sig, at en dårlig beskatning på området kun har givet omkring 40 pct. de senere år, og i den forsigtige beregning har vi nu sat den op til ca. 60 pct.
Jeg har noteret mig, at man tidligere fra Socialdemokratiets side har været tilfreds, hvis man kunne få halvdelen.
Det er jo sådan, at der ofte er mange fædre til en sag.
Det er rigtigt, at der også fra oppositionens side blev bedt om, at den her sag blev lagt i Folketingssalen.
Det gjorde der også fra både Dansk Folkeparti, SF, Socialdemokratiet og regeringspartierne.
Jeg har ikke haft problemer med, at vi har lagt den her sag i Folketinget som et beslutningsforslag, hvor vi kan få det belyst.
Med hensyn til høring, og at sagen er langt mindre alsidigt belyst, vil jeg blot sige, at det er jeg ikke enig i.
Det er en politisk vurdering, og jeg er uenig med spørgeren.
Ole Stavad (S), 2003-11-25:
Jeg er enig i, at ministre som udgangspunkt ikke skal blande sig i, hvilke høringer Folketinget aftaler, men økonomi- og erhvervsministeren er jo ud over at være økonomi- og erhvervsminister også formand for Det Konservative Folkeparti.
Derfor ville jeg tro, at økonomi- og erhvervsministerens synspunkt ville gøre indtryk på i hvert fald dele af regeringens partier.
Men jeg beder bare så indtrængende om, at økonomi- og erhvervsministeren forholder sig til, at vi står med en aftale, som har meget, meget langtrækkende virkninger, og at vi jo som folketingsmedlemmer som udgangspunkt ikke har nogen form for særlig viden på området.
Vi er selvfølgelig glade for, at vi kan stille spørgsmål og få svar fra ministeren, men hvad er problemet ved, at vi også meget gerne vil i dialog med og få synspunkter frem fra uvildige eksperter?
Jeg går ud fra, at ministeren er af den opfattelse, at alt, hvad han afleverer til Folketinget, også er fuldt ud korrekt.
Hvad er så problemet?
Jens Peter Vernersen (S), 2003-11-25:
Det var sådan set, fordi der var et flertal her i Folketinget, og det flertal har ikke eksisteret tidligere.
Men lad mig også stille et spørgsmål om høringen.
Det er faktisk beskrevet i den håndbog, der er lavet for Folketinget, hvordan høringer skal foregå, når de bliver besluttet.
Jeg gik da ud fra, at ministeren også var enig i, at det var vigtigt at få alle sider belyst.
Det, der sker i den her sag, er, at den ene side af salen siger, at de godt vil have belyst det punkt, og den anden side siger, at de godt vil have belyst de to punkter med disse eksperter.
Det er sådan set det, et flertal forhindrer, og det er fuldstændig uhørt, når det drejer sig om en høring
Det synes jeg man burde tage en ekstra drøftelse om.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-25:
Jeg vil gerne sige til hr. Jens Peter Vernersen, at jeg jo har ageret, som Folketingets flertal bad mig om i løbet af sommeren og efteråret.
Jeg vil også gerne sige, at det flertal ikke tidligere har været til stede.
Der må jeg så blot konstatere, at jeg har hørt i denne sal fra både SF og Enhedslisten om en øget beskatning, og når man har siddet i regering i 10 år, så kunne man jo have støttet sig til de partier, der var ens parlamentariske støtte, og fået flertal.
Jeg må igen sige, at det er Energipolitisk Udvalg, der har truffet beslutning om, hvordan denne høring skal skrues sammen, og jeg må sige, at jeg synes, at de aspekter, der belyses, er fair, det er jeg nødt til at sige.
Så kan man have en anden holdning.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-11-25:
om en langt mindre alsidig belysning af konsekvenserne af denne aftale, end når vi behandler alle mulige andre lov- eller beslutningsforslag i Folketinget
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-25:
Jeg vil sige, at det jo altid er rart, hvis en formands holdning gør indtryk i ens folketingsgruppe.
Jeg er enig i, at det er en aftale med langtrækkende virkninger.
Men med hensyn til hele debatten, hvor man har været ude og sige, at der er skattestop i 39 år, så ved alle inkl. hr. Ole Stavad, at halvdelen af den olie, der ligger i Nordsøen, forventes at komme op inden 2012.
Derfor er det også vigtigt, at vi får mere provenu.
Og hr. Ole Stavad og hans parti har haft rige muligheder for at øge det provenu, når man har haft regeringsmagten i 10 år.
Nu ligger der en aftale, og hvis man går ind og regner på konsekvensen af de investeringer, der har været, så ville man inden for de sidste tre regnskabsår kunne have fået 7,5 mia. kr. mere.
Med hensyn til de uvildige eksperter så blander de sig jo i debatten og i aviserne hver eneste dag.
Det er Energipolitisk Udvalg, det er partierne, der har bestemt, hvad man skal diskutere.
Så kan man altid diskutere, som en af eksperterne i Jyllands-Posten gør i dag,
om ikke man kunne have fået en bedre aftale.
Jamen det er jo altid en politisk vurdering og en politisk forhandling, der afgør, om man inden for den gældende forhandling kan få en bedre aftale end den, man har på nuværende tidspunkt.
Så jeg har ingen intentioner om at bede mit parti om at ændre retning.
Jeg vil gerne sige, at jeg ikke kan forfordele
Nordvestjysk Folkecenter fremfor andre forskningsinstitutioner, og jeg vil sige, med hensyn til at der ikke er opstillet møller på land, at det jo netop er, fordi politikken efterhånden går på, at det er en bedre forretning at stille dem op på havet.
Vi arbejder på et udbud af en kommerciel havmøllepark, som jeg gerne ser går igennem, og at vi får aktører, der byder på dette marked.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-11-25:
Nej, jeg har ikke bedt ministeren om at blande sig i Folketingets arbejde.
Jeg har udelukkende spurgt til ministerens holdning som formand for Det Konservative Folkeparti.
Jeg vil godt gentage: Ministeren har været ude at bakke denne her holdning op om, at en høring skal være en kvart høring eller til nød en halv høring, så hvad er ministerens argumenter for, at den skal være halv, og at den ikke kan komme til at omfatte de økonomiske konsekvenser og belysning af hele spørgsmålet om rækkevidden af voldgiften?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-25:
Jeg vil gerne sige, at vi har valgt at lægge denne her sag ned.
Jeg er jo nødt til at gentage mig selv, fordi der åbenbart ikke blev hørt efter.
Vi har valgt at lægge denne her sag ned som et beslutningsforslag, hvortil der kan stilles spørgsmål, alle de spørgsmål, man vil.
Vi har valgt at behandle undergrundsloven, vi har valgt at behandle ændringer af kulbrintebeskatningen her i salen med alle de spørgsmål, der kan stilles, og så skal man tillægges, at man ikke ønsker at svare på nogle ting, man skal tillægges en hel masse.
Min holdning er, at der er lavet en aftale.
I forbindelse med den kan vi så have en diskussion af de statsretlige aspekter, vi kan have en diskussion af kompensationsaftalen, om den nu er inden for gældende regler.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jacob Buksti (S), 2003-11-25:
Det har ikke under udvalgsarbejdet været muligt at få belyst, hvori besparelsen og forenklingen for de mange lovlydige virksomheder med orden i tingene består.
Men vi føler os overbevist om, at en fuldstændig afskaffelse af kapitalforklaringen vil forringe skattemyndighedernes kontrolarbejde og gøre det vanskeligere at opdage sort økonomi og økonomisk kriminalitet.
Som vi allerede gav udtryk for under førstebehandlingen, vil vi imidlertid ikke afvise, at der kan ske fornuftige forenklinger på området, uden at det svækker kontrolmulighederne. Derfor har vi stillet ændringsforslag, der fritager nogle ganske bestemte grupper for indsendelse af kapitalforklaring, nemlig hovedaktionærer med små aktieposter, som kun er hovedaktionærer i kraft af familiens aktiebesiddelser; lønmodtagere, der har bivirksomhed, hvor omsætningen er under momsgrænsen; og endelig lønmodtagere, der ejer udlejningsejendomme.
I tråd med flere høringssvar vil det her ændringsforslag opfylde målet om en forenkling uden at svække kontrolinstrumenterne i stedet for at åbne for mere skattesnyd og sort økonomi, som der nu gøres.
Derfor håber jeg selvfølgelig på trods af indstillingen, at et flertal vil besinde sig og støtte de ændringsforslag, som vi har stillet.
Morten Homann (SF), 2003-11-25:
I SF har vi stor sympati for bestræbelserne på at sikre mindre bøvl for små, lovlydige erhvervsdrivende.
Men det lovforslag, vi har med at gøre her, gør i virkeligheden det stik modsatte.
Det laver ingen ændring i bøvlet for de mange virksomheder, som har orden i deres sager.
De får hverken mere eller mindre bøvl, end de ellers ville have haft.
Der, hvor ændringen sker, er for dem, hvor man beviseligt ved, at der er en større risiko for, at der er uregelmæssigheder i økonomien, at der faktisk foregår fusk og svindel, og der fjerner man så det redskab, man har tilbage for at bekæmpe de her former for fusk og svindel.
Så det eneste, man får ud af det her forslag, er, at man mister en kontrolmulighed, der er meget målrettet den gruppe erhvervsdrivende, hvor man ved, at der er en stor risiko.
Derfor synes jeg, at det er en meget mere farbar vej at gå ind og se, om man kunne lave nogle forenklinger, om der var nogle hjørner af det her med kapitalforklaringen, hvor man kunne lette det for nogle erhvervsdrivende.
For det kan faktisk være en forenkling, som vil kunne mærkes for nogle selvstændige erhvervsdrivende.
Men den generelle carte blanche til at åbne et hul for skattetænkning og fusk og svindel for en gruppe, som man beviseligt ved har større risiko for det end den gennemsnitlige erhvervsdrivende,
synes jeg mere tjener til gavn for skatteål, end det tjener noget til gavn for den almindelige retssikkerhed.
Arne Toft (S), 2003-11-25:
Nej, men regeringen har jo lanceret planen »Udvikling i hele Danmark«.
Nordvestjysk Folkecenter har vist resultater på mange områder, har været med til at skaffe de 30.000 arbejdspladser, der er i vedvarende energi i dag.
I dette kvartal, det tredje kvartal, er der ikke opsat en eneste vindmølle i Danmark. Er ministeren ikke foruroliget over, at nogle mennesker, som har ydet en stor indsats, bliver fuldstændig lammede?
Jan Trøjborg (S), 2003-11-25:
Ordføreren taler naturligvis fra talerstolen, fru formand, men den skal jo først være ledig.
Årsregnskabsloven har med de seneste ændringer været i kraft i knap 2 år, så jeg synes, man kan diskutere, hvor hensigtsmæssigt det er at foreslå en række ændringer allerede nu.
Hvis formålet er at gennemføre en række af de ændringer, som Socialdemokraterne foreslog med beslutningsforslag nr. V 51 i sidste samling om åbenhed og gennemsigtighed som krav, der opstod i kølvandet på de store især amerikanske erhvervs- og regnskabsskandaler, så kunne vi helt støtte regeringens forslag.
Imidlertid er forslaget kun en delvis imødekommelse af kravet om skærpelser for virksomheder af særlig offentlig interesse, primært de børsnoterede, men samtidig en svækkelse
af en række bestemmelser om åbenhed og gennemsigtighed.
Derfor var det måske bedst at vente med ændringer til den varslede modernisering af årsregnskabsloven i folketingsåret 2005-06 med henblik på at gennemføre en tilpasning til de nye internationale standarder for regnskab og rapportering.
Imidlertid kan Socialdemokraterne støtte ændringerne om, at primært de børsnoterede virksomheder skal anvende International Accounting Standard og International Financial Reporting Standard fra den 1.1.2005.
Det synes vi er en fornuftig skærpelse.
Men vi kan ikke støtte regeringens forslag om at lempe på oplysninger om virksomhedsledelse, eller det, man kalder corporate governance.
Det gælder oplysninger om vederlag, incitamentsprogrammer og lignende.
Vi kan heller ikke støtte lempelsen for oplysningskrav
om ledelseskrav.
Vi vil i stedet for foreslå en skærpelse, således at der skal oplyses, hvilke ledelseshverv der udføres i udenlandske selskaber, ligesom vi vil foreslå, at væsentlige tillidshverv, der udføres af bestyrelses- og direktionsmedlemmer, oplyses, dels af hensyn til investorerne, dels af hensyn til at synliggørelse er vigtig med henblik på at synliggøre interessesammenfald mellem selskabet og de hverv, de pågældende påtager sig.
Jacob Buksti (S), 2003-11-25:
Jeg synes, det er meget betegnende, at vi hverken kan få ministeren herop og tilkendegive, hvad holdningen er til det her, eller Dansk Folkeparti, som bærer det her forslag igennem med fup og svindel uden at gå ind og sætte fingeren der, hvor det virker.
Dansk Folkeparti har selv gået og luftet tanker om, at man skulle gå ind og ikke tage det store, som åbner for sort arbejde og økonomisk kriminalitet, men lave det, som giver forenkling uden at svække skattekontrollen.
Det er Dansk Folkeparti, som nu stemmer det her ned og dermed legitimerer, at vi slår endnu et stort hul i kassen.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-25:
Jeg kan sige, at betragtningerne om at have voldgift med inde i aftalen bl.a. skyldtes et ønske, der blev skabt fra socialdemokratisk side, og jeg synes faktisk, at det var en god del af arkitekturen i den aftale, der ligger.
De skattemæssige aspekter af kompensationsaftalen er også noget af det, der bliver set på.
Hvordan Det Energipolitiske Udvalg i Folketinget skruer denne her høring sammen, blander
ministeren sig altså ikke i.
Ja, der er jo snart ikke meget yderligere at bidrage med i denne sag med alle de spørgere, der har været i dag.
Jeg har sagt, at vi har haft redegørelsen behandlet her i Folketinget, at der er mulighed for at stille spørgsmål, at der er undergrundsloven, og at der er loven om kulbrintebeskatning.
Så man kan altså fortsætte de her spørgsmål, men det er jo svært at bidrage med mere, end der er sagt i sagen.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-11-25:
Det giver da et eller andet sted lidt håb, at ministeren trods alt ikke vil stille sig op og sige, at han er stolt af den holdning, han indtager i sagen om høringen.
Jeg vil godt vide: Hvad er det, der er ministerens helt afgørende argument for ikke at have en holdning, der hedder, at selvfølgelig skal en høring også omfatte de økonomiske konsekvenser af aftalen og hele voldgiftsspørgsmålet?
Hvad er det, der er ministerens begrundelse for det?
Er der anden begrundelse, end at ministeren, der jo har siddet på den ene side af forhandlingsbordet, synes, at han selv er godt nok oplyst?
Er der anden begrundelse?
Jeg vil gerne spørge ministeren, om han er stolt af at forfægte en holdning, der betyder, at et stort mindretal bliver frarøvet muligheden for at få en ordentlig og tilstrækkelig alsidig høring om konsekvenserne af Nordsøaftalen?
Nu gik mit spørgsmål direkte til ministeren faktisk på, om han er stolt af at indtage denne her holdning.
Om det er en holdning, der gør ministeren glad, om han synes, at det her er et godt demokratisk synspunkt, han indtager.
Ja, den der besværlige opposition, den er godt nok et stort mindretal, men den må altså bare have det sådan, at der i denne her væsentlige sag ikke er plads til, at den kan få en alsidig og uafhængig belysning af den.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-25:
Jeg vil sige, at jeg er tilfreds med, at vi får den mulighed for at belyse denne sag.
Jeg har noteret mig, at SF og Enhedslisten fra starten er dybt imod denne sag, der giver flere penge hjem til Danmark.
Det er jo en politisk vurdering, også i den her sag, om provenuet er godt nok, hvad visse eksperter siger i dag. Jeg henholder mig til, at det er Energipolitisk Udvalg, der har sammensat denne her høring, som den står.
Vi får set på de statsretlige aspekter, vi får set på de skattemæssige bestemmelser, der er omkring kompensationsaftalen, og det er så det.
Om det er godt økonomisk, jamen det blander alle mennesker sig i hver eneste dag.
Man har mulighed for at stille alle spørgsmålene, og jeg beklager, hvis jeg ikke kan bidrage med mere.
Jeg vil gerne sige til hr. Ole Stavad, at jeg da er glad for lige pludselig at høre andre toner.
Da vi hørte debatten om beslutningsforslaget, undergrundsloven og kulbrintebeskatningen, lød det nærmest, som om hr. Ole Stavad var dybt imod det resultat, vi nåede til. Med hensyn til høringen får vi de statretlige konsekvenser belyst, vi får de skattemæssige bestemmelser belyst omkring kompensationsaftalen, og så er det jo en politisk vurdering, om det forhandlingsresultat, som ministeren har opnået i forhandlingerne, der giver de provenuer, som vi har talt om hundrede gange, er godt nok.
Det er en politisk vurdering, om man vil godkende det, ministeren er nået frem til i en forhandling.
Og så må jeg sige, at jeg jo ikke er enig i alt, hvad der fremgår af Jyllands-Posten i dag.
Ole Stavad (S), 2003-11-25:
Som økonomi- og erhvervsministeren ved, så er Socialdemokratiet tilhængere af en aftale.
Vi har været tilfredse med vigtige dele af arkitekturen i den aftale.
Vi har et ønske om, hvis vi mener, det sker på et ordentligt grundlag, at kunne støtte en aftale. Derfor vil jeg godt på den baggrund stille økonomi- og erhvervsministeren et spørgsmål.
Vi ser nu i Jyllands-Posten, som økonomi- og erhvervsministeren selv henviste til i foregående runde, at en af de fremmeste eksperter, som vi også har brugt i Danmark, nemlig den norske professor Diderik Lund, i dag er ude med bemærkninger omkring aftalen.
Han kommer til høringen.
Men den måde, som den er skruet sammen på, forholder os muligheden for at kunne stille de spørgsmål på de områder, som han bl.a. er ude og give oplysninger efter sin vurdering om i dag.
Synes ministeren, at det tjener ministeren selv, tjener regeringen, at oppositionen ikke engang kan få mulighed for at stille saglige, nøgterne spørgsmål til en af vores fremmeste eksperter?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-25:
Jeg vil gerne sige til hr. Keld Albrechtsen, at det jo fremgår af Diderik Lunds udtalelser til Jyllands-Posten i dag, at A.P. Møller giver afkald på et mindre milliardbeløb mod at få 27 mia. kr. igen.
Det er jo ikke korrekt.
DUC's samlede gevinst ved aftalen anslås til 12 mia. kr. efter skat.
Der er altså langtfra tale om, at A.P. Møller giver afkald på et mindre milliardbeløb.
Hvis aftalen ikke blev indgået, så ville DUC have udsigt til et overskud på 75 mia. kr. efter skat frem til 2012.
Jeg må bare igen forholde mig til, at staten forventer at få et overskud på 133 mia. kr. i perioden frem til 2040, og det er et merprovenu på 31 mia. kr.
Men jeg er godt klar over, at det her er politik.
Det er jo ikke kun et spørgsmål om eksperter.
Der er ingen, der forhindrer alle eksperter i at komme til orde i dagens aviser.
Det har de ret til.
Det er fint nok for mig.
Men det her er jo et spørgsmål om at få de statsretlige aspekter belyst, få kompensationsbestemmelsen belyst, og så er det jo en politisk vurdering.