runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Dalgaard (DF), 2003-05-05:
Fru Line Barfod har igen et sikkert tænkt eksempel.
Jeg kan ikke forestille mig, at man kan komme i en situation, hvor det handler om jalousidrab eller et eller andet, og at det kan komme ind under den lov her med hensyn til, at den anklagede ikke kan få lov til at høre, hvem der anklager ham for noget.
Det kan jeg slet ikke forestille mig.
Det er så fortænkte eksempler, at det overhovedet ikke kommer ind her. Det kan jeg slet ikke se.
Man kan ikke udstede garantier hundrede procent på alting.
Fru Anne Baastrup taler igen om Dansk Handel & Service og om momssvindel.
Jeg kunne forestille mig, at det da f.eks. i forbindelse med en efterforskning af rockerkriminalitet godt kunne være, at man fik fat i en eller anden virksomhed, som havde begået momssvindel, uden at det var den, man umiddelbart gik efter, og falder man over sådan en sag, må man selvfølgelig også tage hånd om den, uden at det egentlig har været sigtet fra starten.
Det kan jeg slet ikke se at der er noget problem i.
Sagt til fru Elisabeth Arnold med hensyn til at nurse forbryderne: Det var mere et billede af, at der er så voldsomt stor opmærksomhed omkring netop disse rockere og organiserede kriminelle, at man skulle tro, at det mere var deres ve og vel, det handlede om, end at sørge for, at de forbrydelser, de havde begået mod andre mennesker, fik en ordentlig behandling, og at det sådan set var den kriminelle handling, de havde begået, det mere drejede sig om, frem for hele tiden at sørge for at spørge til, om de nu havde det godt nok, og om deres retssikkerhed var i orden.
men jeg synes alligevel, at der er en proportionsforvridning.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-05-05:
Jeg hørte hr. Morten Bødskovs svar på mit spørgsmål om processen, de mange vanskeligheder og de mange betænkeligheder, som Socialdemokratiet gav udtryk for, som et rent tilbagetog.
Det kan være en idé, man giver, smider op i luften og ser, hvem der vil støtte det.
Og så vil man i øvrigt stemme for det, der ligger her, på trods af at man har givet udtryk for en lang, lang række betænkeligheder, som er i overensstemmelse med mange af de høringssvar, der er givet.
Er det rigtigt forstået?
Eller kan jeg blive beroliget?
Line Barfod (EL), 2003-05-05:
Jeg kan forstå, at hr. Morten Bødskov ikke vil kæmpe for, at vi skal få rettet op på de mange problemer og betænkeligheder, som nu ligger i forslaget ifølge Socialdemokraterne, men vil gennemføre det og så sætte en eller anden forsøgsperiode på.
Er det sådan, det indlæg, der kom fra hr. Morten Bødskov, skal forstås?
Eller vil Socialdemokraterne allerede nu tage de mange, mange indvendinger, der er kommet, alvorligt og sikre, at vi får en ordentlig proces, hvor vi får en grundig gennemarbejdning af, hvad det betyder for vores retspleje og risikoen for hemmelig retspleje, og især den indvending, der er kommet fra politiet om, at det her forslag kan føre til en forråelse af miljøet, kan føre til, at flere mennesker bliver slået ihjel?
Det er sjældent, når vi ser bort fra hastighedsgrænser, at vi sidder med lovforslag, hvor det fremgår af høringssvarene, at de kan betyde, at folk bliver slået ihjel.
Er det ikke en betænkelighed, som Socialdemokraterne tager alvorligt og mener, vi skal bruge noget mere tid på, hvordan vi kan arbejde med, at det ikke bliver en følge af den lovgivning, man gennemfører?
Morten Bødskov (S), 2003-05-05:
Jeg vil gerne sige først om mange af de betænkeligheder, som kommer til udtryk her, at det ikke er nogen hemmelighed, at de er også hos mig selv og hos langt flertallet af den socialdemokratiske folketingsgruppe, så det er der ingen grund til at skjule.
Man kunne gøre det, og det er et konkret forslag, som vi vil drøfte i udvalget, som man jo gjorde, dengang da også et af de partier, der var på talerstolen tidligere, var med til at lave en tidligere rockerlov, at man lavede en midlertidig periode på 2 år, hvorefter man så fandt ud af, om loven skulle være, som den var fremlagt.
Det kunne man gøre en gang
til for at give en ekstra periode.
Det er en model, som vi synes man kunne overveje.
Det er rigtigt, at der også for Socialdemokratiet er masser af betænkeligheder over - kan man sige - den lille sprække, man åbner for ved brugen af civile agenter.
Jeg vil gerne understrege, at årsagen til, at vi sagde, at vi var glade for, at det var Justitsministeriet, der havde trukket det længste strå i regeringens nytårskamp om, hvordan man skulle bekæmpe rockerkriminaliteten, og ikke Venstres ordfører, hr. Jens Rohde, er, at det meget udtrykkeligt i lovforslaget understreges, at det generelle forbud mod brug af civile agenter består.
Det er meget vigtigt for os.
Dertil kommer så, at der jo åbnes for, at agenter kan bruges i samarbejde med politiagenter for at komme tættere på bagmændene.
Det mål er vi enige i.
Det, man bør tage stilling til, er: Mener man, at den kriminalitet, man står over for her, er samfundsforandrende eller ej?
Det mener vi den er.
Hvad har man tænkt sig at gøre
ved det faktum, at i de her miljøer garderer bagmænd sig bag ringe af supportere og andre netværk
Det er det, vi skal have fat i.
Ellers vil jeg sige, at når spørgsmålet om de civile agenter er så kildent, synes jeg, man skal være opmærksom på, at begrænsningerne i deres virke er meget omfattende, og at de kun må virke i sager, som i øvrigt er under efterforskning.
Anne Baastrup (SF), 2003-05-05:
Nu kan jeg forstå, at Socialdemokraterne synes, at det er en god idé med ændring af meddelervirksomheden til også at omfatte civile agenter.
Det betyder jo så, at man i princippet kan sætte helt almindelige mennesker ind i en kriminel organisation og få dem til at bistå politiet med kriminel adfærd med den konsekvens, at de kan blive afsløret.
Har Socialdemokraterne overvejet, hvordan man kan beskytte mennesker, der bevæger sig rundt i den organiserede kriminalitet?
Hvordan kan man beskytte dem i et lille land som Danmark?
Så vil jeg også godt høre, hvad hr. Morten Bødskov mener om det problem, som Politiforbundet rejser, nemlig at vi med udvidet brug af civile agenter og politiagenter kan fremme en mere rå kriminalitet, oversat til almindelig dansk at risikoen for, at der sker dødsfald, er ret nærliggende.
Hvad har Socialdemokraterne overvejet i den forbindelse
nu, hvor man tilsyneladende synes, at det der med civile agenter er en ret god idé?
Line Barfod (EL), 2003-05-05:
Fru Birthe Rønn Hornbech var selv inde på de høringssvar, der er kommet, og det er jo højst usædvanligt at se så skarpe høringssvar, som vi har fået her.
Men forløbet har jo også været usædvanligt, det, at man laver en så afgørende ændring af vores retspleje kun baseret på et udvalg bestående af Justitsministeriets embedsmænd og anklagemyndighed uden at inddrage dommere og advokater og universitetsjurister, der kunne være med til at få en bredere indgang til problemet, og uden at man redegør for, hvorfor der er behov for en så væsentlig ændring af vores grundlæggende retspleje. Så jeg håber, fru Birthe Rønn Hornbech kan anføre noget om, hvorfor der pludselig er sådant et behov, og hvorfor det haster så meget, så man ikke kunne få en ordentlig behandling, ikke kunne have et grundigt udvalg, der kunne sidde og vurdere det her, og især hvad det er, der gør, at der er behov for at fjerne den mulighed for domstolskontrol og forsvarerindsigt, som vi har i dag.
Anne Baastrup (SF), 2003-05-05:
Dansk politi har i deres høringssvar beskrevet angsten for, at kriminaliteten i den organiserede kriminalitet bliver mere rå, i og med at der er risiko for, at der er aktive meddelere, som ligner civile agenter, i det kriminelle miljø.
Det vil jeg godt have fru Birthe Rønn Hornbechs kommentar til.
Politiforbundet gør også rede for den frygt, der er for, om man rent faktisk kan beskytte såvel politiagenterne som de private meddelere, hvis/når der kommer en retssag som opfølgning på brug af civile agenter/politiagenter. Vi har jo set i Dan Lynge-sagen, at den tilsyneladende er gået gruelig galt.
Blandt andet har Dan Lynge ikke fået fastholdt den beskyttelse, han angiveligt oprindelig har fået lovning på fra politiets side.
Jeg vil godt bede fru Birthe Rønn Hornbech beskrive, hvilke overvejelser fru Birthe Rønn Hornbech gør sig om, hvordan man skal beskytte både politiet og de civile agenter i de her sager i et lille land som Danmark.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-05-05:
Jeg vil gerne opholde mig lidt ved den karakteristik, som fru Birthe Rønn Hornbech gav af høringssvarene, hvor det blev nævnt, at ud over tekniske bemærkninger eller kritik var resten jo politiske kommentarer, det var politiske høringssvar.
Jeg synes, at det er helt i orden, at en politiker har en politisk bedømmelse af et lovforslag.
Men jeg synes, det er stærkt krænkende for de organisationer, de foreninger og de instanser, som har været med til at komme med høringssvar, og som er kommet med meget alvorligt knubbede ord, som fru Birthe Rønn Hornbech selv sagde det, om det her lovforslag, og så sige til dem, at det jo bare er politiske bemærkninger.
Det drejer sig om præsidenten for Østre Landsret, præsidenten for Vestre Landsret, præsidenten for Københavns Byret, præsidenterne for retterne i Århus, Aalborg, Odense og Roskilde, Dommerforeningen, Advokatrådet m.fl., som har udtalt en meget, meget stærk kritik af det her lovforslag.
En ting er, at man måske kunne sige, at Advokatrådet og Dommerforeningen er fagforeninger, men jeg må spørge fru Birthe Rønn Hornbech: Er præsidenten for Københavns Byret, præsidenten for Vestre Landsret, præsidenten for Østre Landsret ikke fagligt kompetente til at udtale sig om et lovforslag som dette?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2003-05-05:
Jeg har jo ikke sagt noget om, at retterne ikke er fagligt kompetente.
Jeg har konstateret, at det, de udtaler sig om, med en mindre undtagelse ikke er af faglig karakter.
Ved faglig karakter forstår jeg, at man påviser, at nogle af bestemmelserne er teknisk ukorrekte, og at man eventuelt kommer med et alternativ.
Det er der ikke tale om.
Der er tale om en masse retspolitiske betænkeligheder, som er helt legitime, men som jeg ikke som politiker med det mandat, jeg har som folkevalgt, skal være bundet af.
Så er der jo den principielle diskussion, som fru Line Barfod rejser, og som jeg også havde forventet blev rejst, for jeg har altid gjort mig til talsmand for lovkvalitet, og nu er det altså, at vi skal skelne.
Der er mig bekendt ingen af høringssvarene, der siger noget om, at teknikken er forkert, eller at det er lovsjusk.
Man kommer med indvendinger om, at man gerne ville have været med.
Man kommer med indvendinger om, at man altså er betænkelig, og man efterlyser: Hvorfor er behovet der?
Men der er jo ingen grund til at skjule, at dette lovforslag er blevet til ved en politisk proces, og indimellem, når jeg hører sådan meget skingre indvendinger, spørger jeg mig selv, om ikke folkevalgte politikere kan have lov til selv at bestemme, hvilket politisk indhold en lov skal have.
Vi er netop politikere og valgt til at have holdninger, og dette udvalgsarbejde afviger fra meget andet udvalgsarbejde, for man har ikke bare ladet en masse eksperter sidde og se på et større område, nej, man har præcist sagt, hvilke politiske holdninger man har haft, og hvordan man ønsker det ført ud i livet ved lov.
Line Barfod (EL), 2003-05-05:
Fru Birthe Rønn Hornbech besvarer ikke de konkrete spørgsmål, bl.a. det, som fru Anne Baastrup rejste om, hvad det betyder for politifolkene, og hvordan vi sikrer, at det her ikke betyder forråelse.
Jeg kan godt forstå, at fru Birthe Rønn Hornbech ikke har lyst til at gå ind i de mange konkrete problemer, det rejser, men holder sig til det principielle.
Når vi behandler et forslag her, som kan have så store konsekvenser, at folk kan dø af det, er det i allerhøjeste grad noget, der bør belyses ordentligt og bør diskuteres
grundigt igennem.
Derfor kan jeg simpelt hen ikke forstå det argument imod at have nogle af dem, der arbejder på området, med i udvalgsarbejdet.
Anne Baastrup (SF), 2003-05-05:
Jeg forventer naturligvis konkrete svar på mine ganske konkrete spørgsmål om, hvordan man i et lille land kan beskytte civile agenter og politiagenter mod den eventuelle straf, de måtte få fra den organiserede kriminalitets udøvere.
Men så for at vende tilbage til den afvisning og den noget, må jeg sige, lidt besynderlige afvisning fra de forskellige høringsberettigede: Dommerforeningen har bl.a. anført, at det efter Dommerforeningens opfattelse af retssikkerhedsmæssige hensyn er uacceptabelt, at retten skal træffe afgørelser uden at kende det materiale, tvisten angår.
Mener fru Birthe Rønn Hornbech blot, at det er sådan en luftig retspolitisk overvejelse, når Dommerforeningens formand på denne måde meget, meget tydeligt tilkendegiver, at det efter hans opfattelse er retssikkerhedsmæssigt uacceptabelt.
Der synes jeg, fru Birthe Rønn Hornbech skylder os i højere grad at gå ind i: Hvordan kan vi sikre lovkvalitet, som fru Birthe Rønn Hornbech jo altid plejer at slå på at vi skal have, hvordan kan man sikre lovkvalitet, når fru Birthe Rønn Hornbech ser fuldstændig væk fra den åbenlyse afvisning af lovforslagets grundlæggende retssikkerhedsmæssige betragtninger, som her kommer frem?
Elisabeth Arnold (RV), 2003-05-05:
Jeg bliver stedse overrasket over fru Birthe Rønn Hornbechs behandling af de høringsparter, som har fået mulighed for at udtale sig inden denne førstebehandling.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at mange af dem, der er kommet med meget knubbede ord om det her lovforslag, ikke har været med i det indledende udvalgsarbejde, men den frustration kommer de jo ud over allerede i deres første bemærkning, hvor de siger, at udvalget burde have været bredere sammensat.
Og jeg vil nok sige, at især fra Dommerforeningen er der en masse meget, meget detaljerede beskrivelser af, at lige præcis på dette område og på dette område vil der være store vanskeligheder for en effektiv domstolskontrol.
Derfor synes jeg stadig væk, at det er utrolig arrogant af fru Birthe Rønn Hornbech at sige, at indvendinger mod dette lovforslag skal være tekniske, ellers er de politiske.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2003-05-05:
Justitsministeren og regeringspartierne, og nu skal jeg ikke tage Socialdemokraterne med, jeg skal først høre, hvad de siger, men Socialdemokraterne har jo også været meget optaget af rockerkriminaliteten, men i hvert fald V og K og justitsministeren har klart givet udtryk for, hvilke politiske formål der var med at få nedsat denne hurtigt arbejdende arbejdsgruppe. Ingen af de høringsberettigede kan have været i tvivl om, hvad det er for nogle politiske interesser, vi ønsker at varetage: Det er de politiske mål, der ligger i at være medlem af Venstre eller Det Konservative Folkeparti.
Hvis Dommerforeningen derfor havde tekniske alternative forslag eller andre forslag i det hele taget, var man velkommen til at komme med dem, og det er jo heller ikke for sent, for vi vil selvfølgelig lytte til det i Retsudvalget, hvis man kommer i Retsudvalget eller skriver til os. Men så spurgte fru Anne Baastrup meget konkret, hvad jeg mente om Dommerforeningens betragtninger om, at man ikke kan afsige kendelser, når man ikke har oplysningerne.
Den bemærkning har jeg filosoferet meget over.
Jeg synes, den er meget ufyldestgørende.
Men nu kan vi jo desværre ikke sådan spørge herfra, i hvert fald ikke få noget svar, men det, jeg ellers gerne ville spørge om, var: Ønsker de danske dommere at sidde med oplysninger, som forsvareren ikke har?
Så skal de bare sige det, for så overvejer vi selvfølgelig den situation. Det plejer faktisk ikke at være sådan, at dommerne vil have oplysninger, som forsvareren ikke har, og derfor tror jeg, at Dommerforeningen har været lidt for ivrige, har tænkt lidt for lidt over konsekvenserne og har slået sig selv lidt for meget for munden med det, man siger der.
Men jeg imødeser meget gerne et opfølgende svar fra Dommerforeningen, hvor vi får et helt klart svar på, om Dommerforeningen i fremtiden synes, det er en bedre idé, at man sidder med oplysninger, som forsvareren ikke har, og så tager stilling på det grundlag.
Det er ikke, fordi jeg ikke vil svare på det hele, men den røde knap lyser, ligesom den gjorde før.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-05-05:
Jeg kan godt forstå, at fru Birthe Rønn Hornbech ikke kan svare på spørgsmålene om alle de høringsberettigede instansers voldsomme kritik af dette forslag, for det er sådan, at der er jo folk, der har forstand på disse ting, som sidder og arbejder med disse ting til daglig, enten i retterne eller gennem deres profession, som er alvorligt bekymrede.
Så kan det ikke nytte noget, at fru Birthe Rønn Hornbech bare siger, at vi herinde i Folketinget jo selv kan bestemme, hvilke love vi vil lave, og det er i øvrigt også alt sammen bare politik, når der er nogen, der kritiserer det.
Hvad mener fru Birthe Rønn Hornbech om følgende udsagn skrevet af professor Lars Bo Langsted i Jyllands-Posten den 31. marts 2003 vedrørende især problemerne om aktindsigt
, og jeg citerer: »Forestil Dem følgende: En mand søger forretningsmæssig rådgivning hos en advokat, der får mistanke om, at der foreligger hvidvask.
Uden at fortælle det til klienten foretager han anmeldelse.
Politiet dukker som følge af underretningen op hos klienten og sigter og anklager ham for grov kriminalitet.
Der føres et anonymt vidne i sagen, hvis identitet han aldrig får oplyst, og der indgår hemmelige dokumenter, som end ikke hans forsvarer har set.
Han idømmes 4 års fængsel.
Konklusionen: Kafka var en håbløs amatør.«
Jeg vil gerne spørge fru Birthe Rønn Hornbech, om hun synes, at risikoen for en sådan situation er et retssamfund værdigt.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2003-05-05:
Fru Elisabeth Arnold har været så venlig at nævne den kronik for mig tidligere, og jeg synes, det er helt oplagt, at når vi nu, hvad der jo er vores pligt som lovgivere, prøver at arbejde nærmere på at finde ud af, hvad konsekvenserne er, at vi så stiller nogle helt eksakte spørgsmål til justitsministeren, så vi har rede på det.
Generelt vil jeg netop sige i forbindelse med den tidligere spørgerunde: Det kan undre lidt, at aktive medlemmer, meget aktive medlemmer af Retsudvalget egentlig har så meget mod, at det, man mener der ikke er undersøgt ordentligt, det påtager man sig selv at undersøge.
For det går jeg ud fra at vi gør, at det arbejder vi med i Retsudvalget.
Så er jeg ked af ikke at kunne svare fru Anne Baastrup, men det er klart, at jeg ikke er så meget for at skulle besvare spørgsmål ud fra Dan Lynge-sagen, hvis indhold vi overhovedet ikke kender.
Men jeg gentager: Det nytter jo ikke noget at blande fagkundskab sammen med politiske holdninger.
Det fremgår da også af høringssvarene, at afvejningen af, hvad retssikkerhed er, til syvende og sidst beror på en politisk vurdering. Derfor har jeg ikke på noget tidspunkt sagt, at svarene bare er politiske.
Det er noget, fru Elisabeth Arnold siger, måske fordi hun troede, at jeg ville sige det, jeg ved det ikke, men det er ikke noget, jeg har sagt.
Jeg konstaterer, at fagkundskab og politiske betænkeligheder er to forskellige ting, og jeg forholder mig selvfølgelig til begge dele, men jeg gør mig forskellen klart.
Line Barfod (EL), 2003-05-05:
Det er altså for billigt, når fru Birthe Rønn Hornbech forsøger at afvise vores spørgsmål vedrørende lovkvaliteten med, at vi bare kan lave et grundigt arbejde nu.
Forslaget er fremsat så sent, at vi har 3 uger, inden Folketinget skal på sommerferie, til at lave hele det arbejde, som man normalt også vil have sikret ved først at have et grundigt udvalgsarbejde, hvor alle spørgsmål kan blive belyst meget grundigt som oplæg til Folketingets arbejde med sagen.
Men jeg vil gerne høre, hvad fru Birthe Rønn Hornbech har af kommentarer til Politiforbundets bemærkning i høringssvaret, og jeg citerer: »Der er ingen grund til at tro, at eksempelvis civile agenter vil hjælpe på omfanget af rockerkriminaliteten. Tværtimod vil det kunne bidrage til en yderligere forråelse af rockermiljøet med risiko for eksempelvis flere likvideringer af de af rockerne mistænkte personer.«
Er det, hvad fru Birthe Rønn Hornbech synes er god lovkvalitet, at vi laver et forslag, om hvilket politiet på forhånd siger, at vi kan risikere, det vil føre til, at nogle af dem, der bliver lokket til at blive meddelere og civile agenter, vil blive likvideret?
Bodil Kornbek (KRF), 2003-05-05:
Fru Birthe Rønn Hornbech siger, at man vil bekæmpe rockerkriminaliteten.
Det vil Socialdemokratiet også.
Nu går jeg ud fra, at der ikke er nogen partier her, der ikke vil bekæmpe rockerkriminaliteten.
Men det er klart, at vi så kan være uenige om midlerne til at nå denne bekæmpelse og få fod på den kriminalitet, der foregår.
Jeg kan så undre mig lidt over, at fru Anne Baastrup ikke får svar på de meget centrale spørgsmål, der bliver stillet.
Hvordan sikrer vi beskyttelse af civile agenter?
Hvordan forholder fru Birthe Rønn Hornbech sig til, når Politiforbundet siger, at det koster liv?
Det at der er nogle meget kritiske høringssvar, skal man ikke forholde sig til det som politiker, uanset at man har et politisk mål? Men det er altså nogle mennesker, der har en viden på det her område, og som er virkelig bekymrede for det her lovforslag.
Skal man som politiker bare sidde det overhørigt og sige: Vi har et mål, og uanset hvad så vil vi bare nå det?
Og så med hensyn til tidsfaktoren: Er det korrekt, at det her lovforslag skal vedtages, inden Folketinget går på sommerferie, og hvad mener fru Birthe Rønn Hornbech personligt om den tidsfaktor?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2003-05-05:
Jeg er mere optaget af kvaliteten af arbejdet i Retsudvalget end af tidsfaktoren, og det bliver altså ikke anderledes af, at fru Bodil Kornbek henviser til, at de mennesker, der har afgivet høringssvar, har begreb om tingene.
Naturligvis har de begreb om tingene, men jeg vil altså som folkevalgt have lov til at have et andet politisk udgangspunkt, og det har jeg.
Så er der diskussionen om, hvad Politiforbundet i Danmark siger.
Jo, men der har jo så siddet andre fra politiet i den arbejdsgruppe, der har forberedt dette lovforslag, og de har haft en anden opfattelse
Jeg ved ikke, om fru Bodil Kornbek som en af dem, der har siddet i arbejdsgruppen, ikke har indsigt og fagkundskab.
Sådan er det jo altid, fordi det er meget vanskeligt at skelne.
Men jeg gentager: I et lille land kan man aldrig sikre nogen, og dog er vi nok et mere sikkert land for den enkelte borger end de store lande.
Men naturligvis er det svært at forsvinde og gemme sig i Danmark; det gælder altså også voldsramte fraskilte hustruer.
Line Barfod (EL), 2003-05-05:
Nogle gange skal man jo være glad for lidt, så det glæder mig, at Socialdemokratiet har en række betænkeligheder
, men jeg vil gerne høre, om det også betyder, at Socialdemokratiet - hvis ikke det kan løses i bred enighed inden for de 3 uger, der er sat af - så vil være med til, at vi får en grundigere behandling af lovforslaget, for som hr. Morten Bødskov selv var inde på, så er det et meget omfattende forslag, der ændrer ved mange grundlæggende ting i vores retspleje.
Jeg kunne forstå, at det med civile agenter var man sådan set ikke så betænkelig ved.
Den situation ville ikke være særlig betryggende at opleve i Danmark.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-05-05:
Jeg har to spørgsmål til hr. Morten Bødskov: Først savner jeg en nærmere forklaring på, hvad det var, der var så godt ved, at det efter sigende var justitsministeren, der vandt kampen mellem V og K, og ikke den politiske ordfører for Venstre.
Jeg vil gerne vide, hvad det er for elementer i Venstres program fra nytår, som ikke er med i dette lovforslag.
Det vil jeg da gerne have en beskrivelse af.
Der er jo altså en meget enkel udvej på det, nemlig at Socialdemokratiet lægger sig i selen for at rette processen op. Herunder vil jeg gerne spørge: Alle de betænkeligheder, som hr. Morten Bødskov gjorde rede for, om afgrænsningsvanskeligheder, gråzoner osv., osv., hvordan vil hr. Morten Bødskov klare dem på forsvarlig vis på 3 uger?