runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2001-05-23:
Også her aner hr. Peter Skaarup intet om, hvad han taler om.
I modsætning til Dansk Folkeparti, der vil skære ned på ulandsbistanden, ønsker vi en høj ulandsbistand for at kunne hjælpe folk, så de ikke bliver nødt til at flygte.
Det er en meget væsentlig del af vores politik.
Det er det, hele vores internationale politik går ud på, at folk skal kunne leve godt, hvor de bor, og ikke være nødt til at flygte.
Men jeg fik ikke svar på mit spørgsmål: Er det korrekt, at konsekvensen af Dansk Folkepartis politik er, at et ubetydeligt rapseri til 300 kr. i Danmark for et menneske kan betyde - for vi kerer os om det enkelte menneske og ikke bare de store tal - en sikker dødsdom, fordi man bliver sendt tilbage til Irak eller Iran?
Og at konsekvensen af Dansk Folkepartis politik er, at et 14-årigt barn, der kommer til at rapse lidt i en butik, straks bliver sendt ud af landet,
uanset at det også kan betyde den sikre død for pågældende?
Peter Skaarup (DF), 2001-05-23:
Det er jo egentlig utroligt med Enhedslisten.
Enhedslisten har utrolig meget omsorg for de folk, der bliver sendt hertil via kyniske menneskesmuglere.
De 22.000 eller ca. 10.000 asylansøgere, der kom hertil - 22.000 inklusive de familiesammenførte - er det tal, vi skal diskutere.
Det er det tal, der er interessant at diskutere.
Og der er det, at Enhedslisten siger, at det er de mennesker, vi meget hellere skal koncentrere os om at hjælpe, end de millioner og atter millioner, der lever i nød og elendighed og i fattigdom og er flygtninge rundtomkring i verden.
Det er det, Enhedslisten gerne vil.
Men Enhedslisten i deres internationalisme og deres forståenhed for omverdenen koncentrerer sig udelukkende om det forholdsvis lille antal flygtninge, der kommer hertil, i modsætning til de millionvis af borgere, der er i andre lande.
Jeg har aldrig forstået, hvorfor Enhedslisten ikke vil prøve på at sende den hjælp, vi yder i Danmark, til nærområderne og sørge for at hjælpe, hvor vi kan hjælpe mange flere for de samme penge, i stedet for at begynde med petitesser, når det gælder de få mennesker, der kommer hertil.
Frank Aaen (EL), 2001-05-23:
Vi har hele tiden påpeget, at den fæstning Europa, man har været med til at opbygge, fører til, at folk bliver overladt til menneskesmuglere.
De kan ikke komme hertil på anden vis.
Så det er noget, man selv har skabt, hele den industri, som hr. Peter Skaarup taler om.
Men jeg fik ikke svar: Skulle svenskerne have sendt en jøde hjem, der rapsede, der begik kriminalitet i Sverige under Anden Verdenskrig? Det må vi kunne få at vide, for det er ikke et eller andet, der ikke har noget med proportioner at gøre.
Det er i dag sådan, at hvis man udviser folk f.eks. til Iran eller Irak, så dør de af det.
Det er akkurat det samme.
Så man mener altså, det er o.k. at sende et menneske tilbage til den sikre død på grund af, at vedkommende har begået en lille kriminalitet?
Og jeg vil så også gerne have svar: Barnet, der hugger lidt slik i en butik eller måske lidt elektronik, en cd'er - skal det barn bare sendes hjem?
Når Dansk Folkeparti mener, at enhver, der blot begår den mindste kriminalitet, bare skal sendes ud af landet, er det så også et synspunkt, man synes, at svenskerne skulle have gennemført under Anden Verdenskrig?
At en jøde, der kom til Sverige, og som kom til at tage lidt i en butik - hvilket er forkert, naturligvis - straks skulle være sendt retur til Danmark?
Må jeg også spørge: Hvis det nu er et barn, der rapser i en butik, og det gør børn, danske børn såvel som udenlandske rapser i butikkerne en gang imellem i deres barndom, betyder det så også, at vedkommende barn så skal sendes ud af landet for et lille rapseri i en butik?
Karen Jespersen (S), 2001-05-23:
Nej, det er selvfølgelig ikke rimeligt, hvis der er kommuner, der overtræder loven, selv om man kan sige, at det er forståeligt af hensyn til at bremse socialt snyd.
Det er jo sådan - og det er for så at begynde med konklusionen - at vi jo for et års tid siden vedtog den nye CPR-lov, og der havde vi en meget lang og grundig debat om instrumenterne i den lov, og hvordan vi sikrede en fornuftig balance mellem nogle instrumenter til at afdække forskellige uretmæssigheder og så selvfølgelig privatlivets fred.
Den måde, man så når frem til en så præcis grænse som mulig, er i den her lov som i andre love, at det sker gennem klagesager, det sker gennem indsamling af materiale, der så også udmønter sig i en - og det bliver så en revideret - vejledning.
Det er vi meget opmærksomme på i ministeriet, og de seneste sager her har jo så bidraget til behovet for at sørge for, at der kommer så præcise retningslinjer.
Men der er altså altid lige et vist spillerum, fra en lov bliver vedtaget, til man får nogle konkrete sager, der jo giver anledning til at fastlægge en praksis.
Jeg vil godt lige sige, at det er jo ikke sådan, at indsatsen mod socialt snyd fastlægges i CPR-loven.
Det ligger ovre i Socialministeriets regi.
Det, der jo ligger i CPR-loven, er selvfølgelig det her med at holde øje med, om man har en falsk adresse, at man ikke bor på den adresse, man faktisk har opgivet, og så nogle muligheder for at kontrollere det, sådan som hr. John Vinther selv påpegede.
Så jeg synes, vi har en god lov, men jeg er helt enig i, at vi skal gøre, hvad vi overhovedet kan for at sikre så præcise og tydelige retningslinjer som muligt som en, hvad skal man sige, sikkerhed for borgernes retssikkerhed.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2001-05-23:
Jeg kan kun konstatere, at det har man sagt fra starten.
Der var ikke noget at forhandle om.
Så hvis Venstre havde et andet bud end det, de har skrevet i deres betænkningsbidrag, så kunne det jo godt være, at der havde været noget at forhandle om. Men indledningsvis vil jeg godt tilkendegive, at vi ønsker sagen tilbage i udvalget ved forhandlingernes afslutning.
Jeg vil sige, at Venstre ikke mener, at der er signaleffekt i det her lovforslag.
Jeg vil så spørge: Hvordan kan det være, at antallet af kriminelle asylansøgere omgående faldt, i samme øjeblik det her lovforslag blev fremsat?
Og hvordan tror Venstre, at det vil gå, i samme øjeblik - og i øvrigt også De Konservative og Dansk Folkeparti - man eventuelt stemmer det her lovforslag ned, hvis man kan få flertal til det?
Hvordan tror man det vil gå?
Det ansvar bærer man.
Men vi vil godt have sagen tilbage i udvalget ikke mindst på grund af mange forskellige meldinger i bl.a. pressen.
Men jeg vil godt sige, at når Socialdemokratiet ønsker at fastholde det her lovforslag og synes, at det er godt, så er det, fordi vi ønsker at kunne forhindre kriminelle asylansøgere i at komme til Danmark.
Vi ønsker at kunne forhindre asylansøgere i at lægge hindringer i vejen for sagsbehandlingen.
Vi ønsker, at man skal deltage i sin sags behandling, når man er her som asylansøger.
Vi undrer os meget i Socialdemokratiet over de meldinger, der kommer ikke mindst fra Venstre i den her sag.
Det er muligt, at vi kan få lejlighed til at drøfte dem under udvalgsbehandlingen, men vi ønsker som sagt lovforslaget vedtaget og ønsker derfor også at få det diskuteret i udvalget igen.
Men jeg vil godt sige: Hvis Venstres, De Konservatives og Dansk Folkepartis holdning med nej til det her lovforslag ved den afsluttende afstemning bliver tilfældet, så er det et signal til kriminelle asylansøgere om frit spil i Danmark.
Venstres og De Konservatives nej til lovforslaget er et nej til et mere effektivt asylsystem.
Venstres og De Konservatives nej til lovforslaget vil skade de ægte asylansøgere her i Danmark, for man dropper at jagte, om jeg så må sige, de uægte.
Venstres og De Konservatives alternativ til lovforslaget er fuldstændig urealistisk.
Nu har vi hørt det nævnt heroppefra, og vi har haft en hel debat om et såkaldt kasseeftersyn, et rodekasseeftersyn, hvor man piller gamle lovforslag ned fra hylderne; en tredjedel af dem er forældede, en tredjedel af dem er gennemført af regeringen, og en tredjedel af dem er umenneskelige.
Venstres og De Konservatives nej til lovforslaget risikerer at medføre flere problemer med at finde asylcentre.
Fru Birthe Rønn Hornbech var inde på det i sit eget indlæg.
Og man kan da godt gå rundt og lege og drille regeringen med den slags lovforslag, fordi man ikke ønsker at få gennemført en ordentlig asylpolitik.
Jeg spørger bare: Var det ikke en idé at indtage et blot en lille smule mere pragmatisk synspunkt?
Men hvis man nu mener, at man vil have en strammere asylpolitik, hvad er det så, man siger nej til her, når man fremsætter præcis de samme forslag i sit eget forslag, det såkaldte kasseeftersyn af udlændingeloven?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-05-23:
Min ordførertale, der indledte starten til denne debat, var en argumentation for, hvorfor vi har stillet de ændringsforslag, der skal stemmes om ved andenbehandlingen. Vi har stillet dem, fordi vi er utilfredse med lovforslaget, og vi prøver at pille det værste ud, som peger i den stik modsatte retning af en stramning, nemlig at man vil udvide kapaciteten, så der er endnu flere, der skal sidde inde i stedet for at komme ud.
Det er vi imod.
Jeg skal gerne sige det tredje gang, for hr. Lars Kramer Mikkelsen har jo ikke været medlem af Folketinget, lige så længe som jeg har: Det er altså ikke sådan, at en opposition skal komme og bede om forhandlinger.
Det er regeringen, der, hvis man ønsker sit forslag igennem med Venstre og De Konservative, indkalder Venstre og De Konservative til forhandlinger, som minister Thorkild Simonsen gjorde det gentagne gange, som fru Birte Weiss gjorde det gentagne gange, og som den nuværende indenrigsminister også har gjort det.
Det er da ikke os, der har ansvaret for, at en regering får sit lovforslag igennem.
Det må regeringen da selv sørge for.
Det er mig ufatteligt, at ordføreren har den opfattelse, at det skulle være noget, vi skulle komme og bede om.
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-05-23:
Jeg skal da bare konstatere, at det er fuldt ud tilfredsstillende, at Venstre og De Konservative har besluttet at stemme imod det her forslag.
Og hvis regeringen virkelig vil gøre det, som fru Birthe Rønn Hornbech sagde, og det må jeg så få bekræftet hos fru Rønn Hornbech, at man vil indgå et eller andet snævert flertal på en eller anden diffus måde, jamen så er banen jo fri til efter førstkommende folketingsvalg, at der bliver strammet på den måde, som fru Birthe Rønn Hornbech har sagt.
Det vil Dansk Folkeparti gå til med stor entusiasme efter næste folketingsvalg.
Jeg synes, det er strålende.
Altså alt det der med, som indenrigsministeren har sagt, og som Venstre og De Konservative har sagt, at det her kræver meget store forlig med et meget stort flertal, det er jo faldet til jorden.
Pyt da være med det, banen er klar, man holder stien ren, og det her rene kosmetik eller det sminkede lig, som fru Birthe Rønn Hornbech sagde, det bliver totalt aflivet, og så begynder vi på en frisk efter næste valg.
Dansk Folkeparti er helt enig med fru Birthe Rønn Hornbech og senere sikkert også med De Konservative, eller også er det omvendt, at de er enige med os.
Dorte Bennedsen (S), 2001-05-23:
Jeg har egentlig ikke meget tiltro til, at det kan lykkes at overbevise fru Birthe Rønn Hornbech om noget som helst, men der er - i hvert fald i min verden - grænser for, hvor meget hykleri, man må komme med her fra talerstolen, og det, der faldt mig for brystet, var fru Birthe Rønn Hornbechs bemærkninger om asylsagsbehandlingstiden.
Vi er enige i, at den skal være så kort som overhovedet muligt, men det er altså stærke sager at sidde og høre fru Birthe Rønn Hornbech gøre den til hovedproblemet.
Jeg var ordfører på dette område under den borgerlige regering, da sloges vi med asylsagsbehandlingstider, der lå imellem 24 og 30 måneder. Og nu er sagsbehandlingstiden nede på omkring et halvt års tid.
Der kan være enkelte sager, der tager
Og så at høre fru Birthe Rønn Hornbech stå heroppe og slå sig for brystet på den måde med, at der ikke gøres noget ved sagsbehandlingstiderne.
Det er stærke løjer at høre på.
Sandy Brinck (S), 2001-05-23:
Ja jeg skal love for, at de store ord og de store armbevægelser var fremme.
Det har jo ikke skortet på krumspring fra Venstre for at forsøge at komme tilbage på sporet.
Det er jo fuldt ud legitimt at være uenig, det er sådan set det vi er her for, men i den her sag kan jeg simpelt hen ikke forstå Venstres og heller ikke Det Konservative Folkepartis stillingtagen.
Hvis man kigger i Venstres eget udspil, nemlig det, der så smukt bliver kaldt kasseeftersyn af udlændingeloven, så står der, og jeg citerer: »Der stilles endvidere forslag om, at frihedsberøvelse i videre omfang skal finde sted, hvor asylsøgere modvirker sagsbehandlingen«, og om kriminelle asylansøgere står der: »Det foreslås, at frihedsberøvelse anvendes i videre omfang«.
Det er nøjagtig det, det her lovforslag går ud på, og derfor er det stadig fuldstændig uforståeligt, at Venstre og Det Konservative Folkeparti ikke kan støtte det lovforslag, vi nu har til behandling.
Jette Gottlieb (EL), 2001-05-23:
Der er en væsentlig grund til, at Enhedslisten ikke støtter det ændringsforslag - det har vi søgt undersøgt på forskellige måder - og det er, at det er fuldstændig ude af trit med almindelig administrationsskik ved statslige bevillinger.
Derfor er det med helt velberåd hu, at vi stemmer imod det her forslag, og det vil vi gøre med stor glæde.
Poul Nødgaard (DF), 2001-05-23:
De ændringsforslag, som Dansk Folkeparti har stillet, burde faktisk kunne samle hele Folketinget, men sådan vil det desværre ikke gå, når der stemmes om et øjeblik.
Såfremt ændringsforslagene blev vedtaget, ville det nemlig medføre, at uforbrugt partistøtte kunne overføres fra ét år til et andet med maksimalt 5 pct. Et sådant system kendes inden for f.eks. den kommunale verden, hvor institutionerne kan overføre uforbrugte midler fra ét år til et andet, dog normalt med en maksimal procent på ca. 5. Noget sådant vil Folketinget ikke være med til at indføre vedrørende partitilskuddene. Konsekvensen er så, at partierne ved slutningen af et finansår skal have forbrugt de offentlige midler 100 pct., ellers skal der ganske enkelt ske tilbagebetaling af et uforbrugt beløb. Jeg må tilføje, at jeg står ganske uforstående over for, at kun CD i dag kan støtte det ændringsforslag, der er stillet af Dansk Folkeparti og CD i forening.
Det er ellers sjældent, at de to partier enes om noget som helst, men i denne sag har vi været helt enige om, at vi kommer i den situation, at hvis et parti ikke har brugt alle pengene, så sætter man en masse ting i gang, fordi man simpelt hen skal have dem brugt, for ellers skal pengene tilbagebetales. Jeg synes, det er helt uforståeligt, at partierne i Folketingets Udvalg for Forretningsordenen ikke har kunnet indse, at her var virkelig et forslag med hundrede procent ægte dansk fornuft bag, men der er en lang række folketingsmedlemmer, som om et øjeblik er parate til at trykke på de røde knapper.
Jeg tror, at de, der kender den kommunale verden - det tror jeg da at mange her i Folketinget gør - vil kunne nikke genkendende, når jeg siger, at det er det system, de har ude
i den verden, og det burde man også kunne støtte her. Vi er faktisk temmelig glade for, at vi har stillet forslaget, vi har fået det noteret og også fået ført igennem, hvor vores synspunkter har været på det her for os i hvert fald vitale område.
Kim Behnke (UP), 2001-05-23:
Hvad mener Socialdemokratiet om »Konkurrenceredegørelse 2001«?
Hvad mener Socialdemokratiet om, at ud af de 3 mia. kr., kommunerne handler med hinanden om om året, er der for 60 pct. ikke en ægte prisdannelse?
Hvad mener Socialdemokratiet om de ulovligheder, der foregår ude i kommunerne?
Er det noget, man agter at mene noget om, er det noget, man agter at gøre noget ved, eller er det for øm en tå at træde på? Er det i orden, at alle borgmestrene derude, alle kammeraterne derude, som skal genvælges her til efteråret, laver den slags svindelstreger?
Er det bedre for den socialdemokratiske profil at gå ud og jagte private erhvervsvirksomheder frem for at skælde ud på kammeraterne i kommunerne?
Er det det, det handler om, hr. Hækkerup?
Klaus Hækkerup (S), 2001-05-23:
De synspunkter, som hr. Kim Behnke fremfører her, er synspunkter, der vedrører en helt anden lovgivning end dette beslutningsforslag.
Det, vi behandler her, er spørgsmålet om at pålægge
kommunerne at tage en hel række ting i betragtning, hvis de vælger at gå i udbud.
Jeg synes, vi skal holde os til den dagsorden, der er udsendt, og behandle det beslutningsforslag, der er fremsat her, så kan vi altid tage en debat om den anden lovgivning på et senere tidspunkt.
Kim Behnke (UP), 2001-05-23:
Konkurrenceredegørelse 2001 er netop udkommet, og i det nummer af ugebladet Mandag Morgen, der udkom for 2 dage siden, var der et grundigt referat.
Det er beskæmmende læsning: Kommunerne køber ydelser hos hinanden for 3 mia. kr. om året, og ved de handler overtrædes konkurrencelovgivningen groft, men der er ingen, der griber ind.
Erhvervsministeren, finansministeren, økonomiministeren, alle har travlt med at skælde ud på forskellige private erhverv, som laver prisaftaler og forhindrer ordentlig konkurrence i Danmark osv.
Men kommunerne må gerne handle med hinanden for 3 mia. kr. om året, hvor der i næsten 60 pct. af de aftaler, der bliver indgået, ikke er tale om ægte prisdannelse.
Der er tale om, at hvis den kommune, som jeg bor i, løser opgaver for nabokommunen, så må jeg som skatteyder betale differencen, fordi man underbyder de private håndværkere.
De private håndværkere har ikke en chance, når man i kommunerne »glemmer« at medtage omkostninger til lokaler, til administration, til personale osv.
Det glemmer man at tage med i konkurrencen, for som de siger: Nå ja, men vi har jo folk ansat alligevel, vi har jo maskinerne alligevel, vi har jo lokalerne alligevel.
Og så går man ud og underbyder i konkurrencen med de lokale håndværkere, ved at kommunerne laver opgaver for hinanden.
Det er en skændsel, at regeringen her er totalt passiv, men når man et eller andet sted beregner, at den sidste kvarte øre ikke er i konkurrence i et eller andet erhverv, så er der bål og brand, så er der avisoverskrifter, der er hele tillæg, hvor regeringen viser pondus, og nu skal den nok gøre noget ved det forbandede erhvervsliv, der ikke kan sørge for fri konkurrence i Danmark.
Finansministeren er til stede, og jeg håber, at finansministeren bruger de aktuelle forhandlinger med kommunerne til at få præciseret, at kommunerne også skal overholde dansk lovgivning.
Når vi har en konkurrencelovgivning, som oven i købet er hjemlet i EU-regler, så skal kommunerne også overholde den og ikke være hamrende ligeglade.
Hvis ministeren er den mindste smule i tvivl om, at det, jeg siger her, er korrekt, så læs »Konkurrenceredegørelse 2001«.
Der er et helt kapitel, et meget sort kapitel i dansk historie, om, hvordan kommunerne er fuldstændig ligeglade, og hvor borgmestrene er mere optaget af og kan prale på de årlige middage om alle de opgaver, man har hugget i nabokommunerne. Det her forslag burde vedtages, sådan at kommunerne fik en pligt til at formulere en udbudspolitik i den enkelte kommune, vel at mærke en udbudspolitik, der som et absolut minimum overholder gældende dansk lovgivning.
Klaus Hækkerup (S), 2001-05-23:
Jeg skal bare sige, at vi har drøftet det her både under førstebehandlingen og under udvalgsbehandlingen.
For Socialdemokratiet er det klart nok: Vi ønsker ikke at pålægge kommunerne yderligere pligter på det her område.
Den vejledning, som bliver efterlyst, kommer, og det står også i betænkningen.
Med det arbejde, der bliver afsluttet i udvalget, i det såkaldte ABS-udvalg, kan enhver kommune, der ønsker at lave en eller anden form for udlicitering eller udbud, gå ind og se, hvilke forhold den bør overveje skal indgå i udbudet eller ikke indgå i udbudet.
Else Winther Andersen (V), 2001-05-23:
Forslaget lægger også behørigt op til, at der bliver specielle klausuler, og at man også prøver at se på arbejdsmiljøet.
Der er mange hjørner, som i god ro og orden kunne belyses ude i kommunerne, når de ikke var hårdt trængt som under budgetforhandlingerne, men det har regeringen ikke ønsket at deltage i.
Det er, ligesom når vi taler om noget, der ligner udlicitering, hvor man slår bak, selv om man her kunne være med til at lave en god arbejdsgang.
Jeg synes, det er dybt beklageligt.
Vi ser jo, at regeringens ministre laver den ene rapport
efter den anden, hvoraf det fremgår, at det kan være et godt arbejdsredskab for kommunerne, men lige så snart vi nærmer os målstregen her, så siger Socialdemokratiet nej.
Tom Behnke (KF), 2001-05-23:
»Hvordan ville ministeren reagere, hvis betingelsen for at være minister var, at ministeren skulle være medlem af en fagforening, der både direkte og indirekte støttede f.eks. Det Konservative Folkeparti, og selv om ministeren udfyldte en frameldingskupon, så brugte fagforeningen alligevel ministerens kontingent til partipolitiske formål?«
Kan ministeren bekræfte, at § 1 i lov om private bidrag til politiske partier skal tolkes på den måde, at enhver form for støtte til politiske partier eller partipolitiske formål skal kunne frameldes af det enkelte medlem, og når det igen og igen påvises, senest i TV 2 Østjylland den 15. maj 2001 og dagbladet Politiken den 17. maj 2001, at loven ikke overholdes af fagforeningerne og deres lokalafdelinger,
hvad vil ministeren så gøre for at sikre, at loven bliver overholdt, specielt vedrørende støtte til partipolitiske formål?«
Kristian Jensen (V), 2001-05-23:
»Er ministeren stadig af den opfattelse, at ulighederne i samfundet ikke er vokset under den siddende regering, således som ministeren gav udtryk for i sit svar på spørgsmål nr. S 2498 den 25. april 2001?«
Skriftlig begrundelse
Finansminister Pia Gjellerup indrømmede under forespørgselsdebat F 52 over for Enhedslistens Frank Aaen, at ulighederne i samfundet blev mindre under den tidligere borgerlige regering, mens ulighederne er steget under den nuværende regering.
Der ønskes svar på, om socialministeren deler Enhedslistens og finansministerens opfattelse.
Gyda Kongsted (V), 2001-05-23:
Jeg takker ministeren, og jeg er i hvert fald glad for, at der sker noget forskning på området, og jeg er glad for, at vi er enige i, at der skal en hurtig indsats til.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Arne Rolighed (S), 2001-05-23:
Nej, det kan ministeren selvfølgelig ikke udelukke, og det er også grunden til, at vi gerne vil have noget mere viden på hele det her felt, så vi kunne svare på de spørgsmål.
Jeg synes, det er utrolig flot, at vi nu får to kraftcentre på hele hjernegenoptræningsområdet, hvor man ikke alene sætter hurtigt ind, professionelt ind, men også lægger ind, at vi skal have noget viden bygget op, så vi kan dokumentere tingene, ikke bare for neuropatienter, men også for alle andre typer af patienter med hjerneskader.
Gyda Kongsted (V), 2001-05-23:
Jeg takker ministeren, og jeg er da glad for, at ministeren bekræfter, at der skal en hurtig indsats til.
Men kan ministeren så udelukke, at utilstrækkelig genoptræning kan medføre mistet førlighed, forringede læse- og skriveevner samt hukommelsessvigt?
Arne Rolighed (S), 2001-05-23:
Som der tidligere skriftligt er redegjort for over for fru Gyda Kongsted, f.eks. i spørgsmål nr. S 1985 af 30. marts 2000, mener jeg ikke, man kan sige noget generelt om de konkrete effekter, en manglende hurtig og korrekt behandling af en hjerneskade kan have.
Det afhænger helt og holdent af, på hvilket område det er, og også af de konkrete forhold ved den enkelte patients sygdom. Der er imidlertid ingen tvivl om, at en person, der har fået en hjerneskade, vil have gavn af en korrekt og hurtig behandlings- og genoptræningsindsats.
Regeringen, amterne og H:S lægger også stor vægt på at forbedre tilbudene til de hjerneskadede netop på den baggrund.
Derfor er der nu etableret to landsdelscentre på henholdsvis Hvidovre Hospital og Hammel Neurocenter, hvor man arbejder med og også forsker i neurorehabilitering som følge af traumatisk hjerneskade.
Der er ikke meget forskning på det her område, og derfor er der også indbygget i de to centre, at vi skal have noget viden frem, så vi kan svare på den her type spørgsmål.
Med hensyn til muligheder for behandling af hjerneskader som f.eks. apopleksi lever amterne stort set op til Sundhedsstyrelsens anbefaling om behandling af apopleksiramte på særlige apopleksiafsnit.
Der er kun to amter, der endnu ikke har etableret apopleksiafsnit.