runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jytte Wittrock (S), 2002-05-14:
Vil det sige, at forpligtelsen er en klar forpligtelse, som bliver skrevet ned, så de ikke kan undgå det, og at det altså ikke er noget, de kun gør, hvis de har lyst?
Både TV 2 og Danmarks Radio skal lave den aftale på en måde, så vi alle sammen kan komme i dialog med dem?
Brian Mikkelsen (KF), 2002-05-14:
Det vil blive skrevet i den public service-kontrakt, vi laver med både DR og TV 2.
Jytte Wittrock (S), 2002-05-14:
I forbindelse med behandlingen af lovforslaget, hvor ministeren nedlagde Amtsprogramrådet og Centralprogramrådet og Public Service Rådet, fik vi et tilsagn om, at man i forbindelse med det nye medieudspil ville etablere lytter/seerdialogen på en anden måde.
Jeg har endnu ikke været i stand til direkte ud af forslaget at se hvordan.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-05-14:
Jeg er fuldstændig enig med den konservative ordfører i, at det er en investering i fremtiden at finde penge, så man kan sænke skatten på arbejdsindkomst.
Men regeringsgrundlaget er altså meget klart, nemlig at regeringen vil starte en sænkning af skatten på arbejdsindkomster den 1. januar 2004, forudsat at det økonomiske råderum er til stede. Hermed sluttede spørgsmålet.
Ja, regeringens politik er meget klar, og den er udtrykt i regeringsgrundlaget, nemlig at det økonomiske råderum skal være til stede, før man kan give skattelettelser. Så det inkluderer ikke ufinansierede skattelettelser.
Men i øvrigt er jeg da helt enig med den konservative ordfører i, at der er positive dynamiske effekter af at lette skatten på arbejdsindkomst.
Nej, det ligger i det, jeg har sagt, at pengene skal være der, før man kan give skattelettelser.
Regeringen er tilhænger af at sænke skatten på arbejdsindkomst, men det er ikke en gavebod.
Jacob Buksti (S), 2002-05-14:
Det er jeg sådan set glad for.
Jeg synes også, at formuleringen er meget klar.
Men jeg vil gerne høre statsministeren, om statsministeren så vil afvise, at der under den sætning kan dække sig ufinansierede skattelettelser.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-05-14:
Det er faktisk en meget præcis formulering, at det økonomiske råderum skal være til stede, for det tager nemlig højde for en række faktorer, som det kan blive nødvendigt at tage ind i sine overvejelser. Pengene skal være der.
Konkurrenceevnen skal være i orden.
Konjunktursituationen skal tillade det.
Det er blot for at nævne tre eksempler på elementer, der indgår, når man skal vurdere, hvad det økonomiske råderum er.
Med andre ord: Det er regeringens sigte at sænke skatten på arbejdsindkomst, men det skal selvfølgelig ske på en måde, så samfundsøkonomien vinder ved det og ikke taber på det.
Jacob Buksti (S), 2002-05-14:
Det er sådan, at regeringen af naturlige årsager - det går
jeg ud fra - er meget optaget af, hvad der står i regeringsprogrammet.
Det er vi andre sådan set også.
Derfor vil jeg gerne spørge statsministeren om, hvordan følgende sætning skal forstås: »Forudsat at det fornødne råderum er tilvejebragt, vil regeringen fremlægge forslag til reduktion af skatten på arbejdsindkomst med ikrafttræden 1. januar 2004«.
Det er sådan set ikke det, der er sagen.
Altså er det, som Det Konservative Folkeparti går ind for, hvis man ellers kan tro på, at den politiske ordfører taler på partiets vegne, noget, der strider mod regeringens politik.
Mette Frederiksen (S), 2002-05-14:
Nu har vi jo fornøjelsen af at skulle til at forhandle et nyt medieforlig, og vi kan se på det udspil, der er kommet fra regeringen, at det ikke er seernes interesser, man ønsker at dække og imødekomme med det forslag, der er kommet, bl.a. fordi man ønsker en privatisering af TV 2.
Jeg skal derfor spørge kulturministeren: Hvilke aktører forestiller ministeren sig skal købe sig ind i et privatiseret TV 2?
Brian Mikkelsen (KF), 2002-05-14:
Jeg vil sige til fru Mette Frederiksen: Jeg inviterer kun dem på kaffe, som selv gerne vil komme, og hvis fru Mette Frederiksen ikke har lyst til at komme, så må fru Mette Frederiksen jo bare blive væk.
Det er op til fru Mette Frederiksen selv.
Vi tilstræber, at der kommer en bred aftale.
Vi synes, at udgangspunktet er her.
Vi får sat fokus på kvalitetsudviklingen af dansk fjernsyn, dansk radio, og vi får sat fokus på, at der også skal være noget konkurrence.
De aktører, som er velkommen til at byde på TV 2, er sådan set alle og enhver, der lever op til det, som vi synes er væsentligt, nemlig at vi får sat fokus på kvalitetsudviklingen; at vi får fremmet dansk kultur, danske film, dansk drama, aktualitet og nyheder i det nye TV 2.
Jeg har også inviteret den ene af de to ordførere, som partiet har.
Man er velkommen til at sende lige så mange, som man vil, over til møde med mig.
Jeg har meget kaffe, jeg er villig til at skænke ud af.
Mette Frederiksen (S), 2002-05-14:
Nu er det sådan set ikke forhandlingerne, vi skal behandle i spørgetimen.
Jeg vil gerne stille mit spørgsmål igen, så ministeren måske kan finde anledning til at svare på det: Hvilke aktører forestiller kulturministeren sig vil købe sig ind i et privatiseret TV 2, herunder hvilke udenlandske aktører forestiller kulturministeren sig vil købe sig ind i et privatiseret TV 2?
Og hvilket ønske har kulturministeren til det?
Brian Mikkelsen (KF), 2002-05-14:
Først med syvtommersøm: Det er ikke en kvalifikation i sig selv at have partibogen i orden.
Det er det altså ikke.
Derfor er det vigtigere, at vi kigger ud på markedet og ser på, hvem der kan bidrage til Danmarks Radios kvalitetsvækst.
Der er det ikke en nødvendighed i sig selv, at man skal være medlem af SF eller af Det Konservative Folkeparti.
Jeg synes, at Danmarks Radios bestyrelse har fungeret ganske godt, sådan set glimrende, men fordi den gør det, betyder det jo ikke, at vi ikke kan gøre det væsentlig bedre.
Det er ligesom med min yndlingsfarve, den er sådan set blå, men jeg kan også mægtig godt lide den grønne farve.
Det ene udelukker ikke det andet.
Aage Frandsen (SF), 2002-05-14:
Der ligger jo i ministerens argumentation en påstand om, at den eksisterende bestyrelse i Danmarks Radio ikke er professionel, ikke er dygtig nok, for hvorfor skulle man ellers lave det om?
Og hvorfor kunne man ikke opretholde det nuværende valgsystem, men med en henvisning til, at de pågældende bestyrelsesmedlemmer skal opfylde bestemte krav? Det kunne man jo sagtens gøre, sådan at de partier, som jeg kan forstå ministeren mener i dag ikke lever op til det, i fremtiden vil leve op til det.
Det, der er risikoen ved det her, er jo, at den til enhver tid siddende regering med et lille flertal bag sig politisk kan bestemme, at bestyrelsen skal sammensættes på en bestemt måde.
Og i den forbindelse: Når man mener, at bestyrelsen i fremtiden skal have det overordnede programansvar, betyder det, at den jo også får en større politisk indflydelse end den eksisterende bestyrelse.
Men altså: Har den nuværende bestyrelse i Danmarks Radio ikke været god nok?
Kunne man ikke lave kriterierne om, så partierne opfyldte de stillede kvalifikationskrav?
Og det sidste: Det overordnede programansvar bliver i virkeligheden politisk.
Brian Mikkelsen (KF), 2002-05-14:
Jeg synes, at hr. Aage Frandsen starter fra et forkert udgangspunkt.
Man kan jo ikke stille det op imod hinanden på den måde.
De 179 folketingsmedlemmer udpeger ikke bestyrelsen i Danmarks Radio i dag.
Det er ikke korrekt.
Det korrekte er, at de 12-13 medlemmer i SF's folketingsgruppe udpeger 1 medlem til DR's bestyrelse.
Vi vil nu sørge for, at vi får professionaliseret DR's bestyrelse, så de rigtige mennesker kommer ind i bestyrelsen, som ved noget om, hvad det er, der rører sig på medieområdet.
De har et kolossalt ansvar for en af de allervigtigste institutioner i Danmark, nemlig Danmarks Radio, og der skal det ikke være kriteriet i sig selv og en kvalifikation i sig selv, at man er medlem af, lad os sige Det Konservative Folkeparti, bare for at tage et parti jeg kender rimelig godt.
Nej, det skal være en kvalifikation i sig selv, at man har fingeren på pulsen på medieområdet, og at man kan bidrage med noget, når vi taler DR's udvikling.
Det er kvalifikationen i sig selv. Det er ministeren, der er ansvarlig, men da jeg jo ved, at hr. Aage Frandsen er en ihærdig forligsmager og har indgået mange forlig i hvert fald med den tidligere regering - jeg håber også, at han vil indgå med den nuværende regering og med den nuværende kulturminister - så ved hr. Aage Frandsen også, at det som regel er i samarbejde med aftalepartierne, man udnævner bestyrelser inden for forskellige institutioner, der er forlig om.
Aage Frandsen (SF), 2002-05-14:
Jeg ved selvfølgelig ikke, hvilke kriterier Det Konservative Folkeparti er gået frem efter, men jeg kan i hvert fald sige, at Socialistisk Folkeparti altid er gået efter en, der havde forstand på tingene, ellers kunne vi ikke drømme om at vælge vedkommende.
Ministeren kan kigge efter, hvem SF har haft siddende gennem tiderne.
Det har altid været nogle, der havde forstand på både det mediemæssige, det kulturpolitiske og det driftsmæssige.
Når det er aftalepartierne, der skal sammensætte den, er det helt usædvanligt, for vi har jo love, hvor der står, at ministeren udpeger, men der står ikke i lovene, at det sker sammen med nogen forligsparter.
Det er ministerens ansvar, så derfor: Hvem er det, der har ansvaret?
Hvis nu det der medieforlig bliver vedtaget med skal vi sige 95 mandater, betyder det så, at de 95 mandater sammensætter en bestyrelse, mens resten af Folketinget ingen indflydelse har på det?
Er det en, skal vi sige, demokratisk måde at gribe det an på?
Og er man sikker på, at det bliver mere professionelt, fordi man har 95 mandater til det, end hvis man har 179 mandater?
Brian Mikkelsen (KF), 2002-05-14:
Det var et meget godt spørgsmål, det sidste af dem i hvert fald.
Det, der er regeringens hensigt med at ville udnævne en professionel bestyrelse for Danmarks Radio, er i al sin enkelhed, at blot fordi man er medlem af et parti, er man jo ikke kvalificeret til at lede en stor institution som Danmarks Radio, som har et budget på 3 mia. kr. og har ansvaret for al vores public service både i radio- og tv-delen.
Der har det i dag været en kvalifikation i sig selv, at man har været medlem af eksempelvis Det Konservative Folkeparti, SF eller et af de partier, som sidder i Finansudvalget.
Aage Frandsen (SF), 2002-05-14:
I ministerens udspil hedder det om Danmarks Radios bestyrelse, at den skal være en professionel bestyrelse.
Ordet professionel kan jo have mindst to betydninger.
Den ene er, at man får penge for det i modsætning til en amatør, og den anden er, at man opfører sig sådan, at man har fortjent at få penge for det også i modsætning til en amatør.
Hvad ligger der i ordet professionel bestyrelse i forhold til den eksisterende bestyrelse?
Og så et ekstra spørgsmål i den forbindelse: Hvad er det, der gør, at ministeren mener, at ministeren helt alene er bedre til at udpege en professionel bestyrelse, end 179 folketingsmedlemmer er?
Brian Mikkelsen (KF), 2002-05-14:
Altså det, der er væsentligt for os med liberaliseringen af det, vi kalder - hvad skal man sige - regionaliseringen af TVDanmark-området, er jo, at her får de en reel mulighed for at gå ud i konkurrence med de andre medier, der er regionale,
det vil sige, at vi fremmer pluralismen.
Det, at vi har sat kravet ned fra 1 time til ½ time betyder jo ikke, at man absolut kun må have ½ time, man må godt have 1 time eller 2 timer.
Men det er et ønske, der har været fra mange af stationerne, fordi de har haft svært ved at fylde sendefladen ud i nogle perioder.
Det giver altså stationerne noget mere fleksibilitet, og jeg tror, at det fremmer deres mulighed for at sende kvalitetsnyheder.
Jeg har ikke tænkt mig at stille yderligere public service-krav til TVDanmark-stationerne eller til dem, som har koncession så at sige på den frekvens ude lokalt
, fordi det er et kommercielt område.
Jeg er glad for, at vi har nogle alternativer regionalt til både de skriftlige medier og de elektroniske medier, og der udfylder TVDanmark-stationerne også en ganske fornuftig rolle.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jytte Wittrock (S), 2002-05-14:
Med hensyn til public service-krav i det gamle medieforlig og dem, vi har haft tidligere, har der også været stillet krav til de lokale medier.
Det er noteret, at der er lempet på nogle krav, men man sætter tiden til nyhederne ned for de lokale mediers vedkommende til ½ time.
Har ministeren, ud over at der bliver stillet krav om, at kvaliteten så skal være højere, overvejet, at man også kunne ønske sig andre ting opfyldt på den sendeflade, som et dansk medie har?
Man kunne forestille sig, at de kunne bruge samsendingsmuligheden til at sende danskproducerede børneudsendelser, danskproducerede ungdomsudsendelser, nyhedsudsendelser for unge osv., noget, som kunne være med til at give et helhedsbillede, som var flottere end det, vi har præsteret indtil nu.
Brian Mikkelsen (KF), 2002-05-14:
Sagen er den, at vi så at sige har trumfen, fordi vi kan trække sendetilladelsen væk.
Det vil sige, at den kontrakt, der bliver lavet i år 1, vil også gælde i den periode, som vi nu engang aftaler med aktørerne at de skal have lov til at sende på den sendetilladelse, som betyder, at man kommer ud med TV 2. Der laver vi en public service-kontrakt, forstået på den måde, at vi stiller nogle krav til den aktør, og det er nogle kvalitetskrav på de nævnte områder - aktualiteten, dramaet, debatten, spillefilmene, kulturen - og de krav skal han leve op til fra dag 1 til den dag, hvor hans kontrakt udløber.
Jytte Andersen (S), 2002-05-14:
Jeg vil godt gøre kulturministeren opmærksom på, at Socialdemokratiet faktisk var det eneste parti indtil i går, der er kommet med et mediepolitisk udspil, og det er selvfølgelig, fordi vi er optaget af det.
Det, vi er meget optaget af, er public service-forpligtelsen, og den fremgår faktisk ikke særlig klart i udspillet her.
På side 12 tales der om begrænsning af public service-forpligtelsen.
Skal det forstås på den måde, at public service-forpligtelsen i en eventuel aftale snævres ind til nyhedsformidling, og at der så efterfølgende på et kontraktmæssigt grundlag skal stilles nogle krav til de film, den underholdning, den indsigt, den dokumentation og sådan noget, der kommer ind i folks stuer?
Det eneste, vi er optaget af, er, hvad der kommer ind i folks stuer, hvad de kan se, om der er kvalitet, lødighed, oplysning, og ministeren er nødt til at klargøre lidt mere præcist, hvad det er, TV 2 sender ind i folks stuer ikke bare år 1, men måske også år 5, hvor der eventuelt er udenlandske investorer, som skal tjene noget mere.
Brian Mikkelsen (KF), 2002-05-14:
Jamen der vil ikke være store og væsentlige forskelle på det nye TV 2 og det gamle TV 2, men den afgørende forskel vil være, at vi ikke har blandingsøkonomien mellem statsstyring og statspenge i de elektroniske medier, når vi taler TV 2, hvor vi oplever, at vi har et TV 2, som er ude at agere på et marked, hvor det er ved at udkonkurrere vores 32 forskellige danske aviser, der har ret trange forhold, og som føler sig meget klemt af TV 2, der er støttet af statspenge og af at være en statslig organisation.
Nu får vi rene linjer.
Nu har vi et stærkt Danmarks Radio, vi får et stærkt TV 2, som vil have public service-forpligtelser hæftet på sig, og aftalepartierne vil være mere specifikke i de krav, vi vil stille til den kommende køber af TV 2.
Aage Frandsen (SF), 2002-05-14:
Ministeren siger, at det er kvalitet, og så nævner ministeren aktualitetsudsendelser, drama, dansk film og nyhedsudsendelser.
Så går mit spørgsmål på: Hvad er det så af den eksisterende public service, som man ikke skal sende, eller har man dækket det hele ind? Jeg tror nok, at vi alle sammen har en interesse i at få præciseret lidt mere, i hvilket omfang det TV 2 i privat regi, som ministeren forestiller sig på et eller andet tidspunkt ud i fremtiden, adskiller sig fra det nuværende TV 2.
For ministeren nævner alligevel en række af de ting, som jo netop er public service i dag.
Hvor adskiller det sig så fra det nuværende?
Brian Mikkelsen (KF), 2002-05-14:
Jeg gentager for fjerde gang: Det vigtigste for regeringen og en eventuel aftale vil være, at TV 2 bliver et kvalitetsprodukt; at vi får solgt det til den rigtige køber, som vil levere kvaliteten og sikre, at der er en reel konkurrent også til Danmarks Radio, så licensbetalerne kommer til at betale mindre i licens for bedre kvalitet.
Når Socialdemokratiet er færdig med deres egne overvejelser om, hvad de vil med denne her medieaftale, så er Socialdemokratiet meget velkommen til at komme over og forhandle med kulturministeren.
Mette Frederiksen (S), 2002-05-14:
Jeg skal gerne over for ministeren redegøre for, hvad der er såvel mit eget som Socialdemokratiets ønske på medieområdet: Vi ønsker en alsidig nyhedsformidling.
Vi ønsker veldokumenteret dokumentar, der kan afdække de magtforhold og politiske interesser, der er i vort samfund.
Vi ønsker godt børne- og ungdoms-tv.
Vi ønsker et ordentligt dansksproget kulturtilbud både på radio- og tv-siden, og jeg kunne sådan set fortsætte rækken af de ønsker, vi har.
Det skal være til fordel for de lyttere og seere, der er i det danske samfund.
Men det er ikke det, spørgsmålet drejer sig om.
Jeg skal bare endnu en gang spørge kulturministeren, om ordene, der er sagt i dag, skal opfattes således, at regeringen ikke ser noget som helst til hinder for, at eksempelvis ministerpræsidenten i Italien, Berlusconi, køber sig ind i et nyt privatiseret TV 2.
Brian Mikkelsen (KF), 2002-05-14:
Jeg gentager gerne for tredje gang for fru Mette Frederiksen: Kravene er soleklare.
Det er et kvalitetskrav, vi stiller til køberen af TV 2.
Det handler om dansk drama, aktualitetsudsendelserne, nyhedsudsendelserne, spillefilmene.
Det er de krav, vi stiller.
Hvis man er fra Danmark og kan levere varen, er det flot og godt.
Men det vigtigste for os er ikke pris eller køber, men det er indholdet.
Vi skal nok sørge for, at vi får fremmet TV 2's kvalitetsudvikling.
Jeg tror, at fru Mette Frederiksens spørgsmål bygger på en eller anden historisk opfattelse af, at det offentlige er meget bedre til at lave fjernsyn end private.
Det er der slet ikke noget historisk belæg for at sige.
Private mennesker er ofte meget bedre til at lave fjernsyn, og nogle gange er offentlige bedre til at lave fjernsyn.
Men se, der har vi jo en kraftinstitution som Danmarks Radio, der vil være god til at lave fjernsyn og radio.
Så sørger vi for, at nogle private operatører får lov
til for TV 2's vedkommende at lave fjernsyn på et kvalitetsniveau
Det er jeg absolut tryg ved.
Mette Frederiksen (S), 2002-05-14:
Nu er det svært at påstå, at ejerforholdet på noget så centralt som eksempelvis nyhedsformidling er ligegyldigt.
Brian Mikkelsen (KF), 2002-05-14:
Det bliver altså nogle meget lange samtaler, vil jeg sige til fru Mette Frederiksen, hvis der ikke bliver hørt efter, hvad jeg siger, og så må man jo vurdere, hvad man selv vil gøre.
Vi har sagt helt klart, at TV 2 kun vil blive solgt til en aktør, som vil fremme kvaliteten, og som vil stå for en public service-linje, og som vil fremme aktualitetsudsendelserne, dramaudsendelserne, forpligtelserne over for dansk film osv., og der er alle velkommen til at byde ind, hvis man blot står for, at vi fremmer dansk kultur, danske film og sørger for nyheder på et niveau, som mindst er på højde med det, som man leverer i dag på TV 2. Så er alle jo velkommen til at komme ind.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-14:
Dermed har hr. Peter Christensen altså bekræftet, at man ensidigt giver ejerne af de undervurderede boliger en fordel uden at påføre dem nogen som helst ulempe, altså trække dem i andre rettigheder.
Det er en ensidig fordel til ejere af nogle ganske få tusinde dyre ejendomme.
Men det er måske god social fordelingspolitik.
Peter Christensen (V), 2002-05-14:
Jeg er nødt til endnu en gang at gentage, at der bliver ikke gjort forskel på de danske boligejere.
Det er en situation, der vil være gældende for alle danske boligejere.
Jeg vil gerne sende det signal, at der er ingen boligejere, der skal sidde og tænke på, at de nu bliver snydt i den her omgang.
Det er alle boligejere, der får lagt et loft over deres ejendomsværdiskat; så de kan trygt regne med det, der står at de skal betale i år 2002.
Den favorisering, som Socialdemokratiet taler om, er altså, at vi nu stiller alle boligejere ens, nemlig at alle boligejere kan være sikre på, at det, de betaler i 2002, er loftet for, hvad de kan komme til at betale fremover.
Skulle det være en favorisering?
Så vil jeg kalde det en favorisering af alle boligejere, nemlig at man nu kan få tryghed for, hvad det er for en økonomisk situation, man vil stå i i fremtiden.
Socialdemokratiet konstaterer, at de ikke ville have lavet de her ændringer, der nu er lagt op til i det her lovforslag.
Det er efterhånden gået op for mig.
Men spørgsmålet gik også mere på, om Socialdemokratiet ville fjerne denne lov, hvis de skulle få flertal efter et kommende valg. Jeg synes da, boligejerne har krav på at vide, om de for fremtiden kan være sikre på, at en stemme på Socialdemokratiet er en ophævelse af loftet for den ejendomsværdiskat, man kan komme til at betale.
Det tror jeg da vil være væsentligt for mange danskere at vide.
Og jeg har noteret mig, at Socialdemokratiet ved flere lejligheder har harceleret over, at de ikke får svar på deres spørgsmål.
Nu har jeg et klart spørgsmål, som jeg også vil have et svar på.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-05-14:
Efter denne debat, som jo i høj grad har været gentagelser af tidligere synspunkter, synes jeg, vi i dag har lov til at glæde os.
Vi har lov til at glæde os over, at der nu for første gang indføres et stop for stigninger i ejendomsværdiskatterne her i landet.
Det skaber tryghed; det skaber ro på området; det skaber tryghed især for de unge familier.
Nu ved man, hvad man kan disponere efter.
Den anden ting, der er sket i dag, er, at Socialdemokratiet endnu en gang ikke har ønsket at svare på, om de vil fjerne den fastfrysning af ejendomsværdibeskatningen, som gennemføres i dag. Jeg må tage det som udtryk for, at hvis Socialdemokratiet måtte - hvad der forhåbentlig ikke sker - få magt, som man har agt, så ville man fjerne det loft over ejendomsværdibeskatningen, som nu indføres.
Jeg synes, det er rart at få det konstateret, og jeg går ud fra, at de Socialdemokrater, som nu har meldt sig på talerstolen, vil understrege, at det er den socialdemokratiske politik på det her område.
Jeg skal i øvrigt ikke gå dybere ind i den detaljerede diskussion, jeg mener, at vi har været igennem den så mange gange på kryds og på tværs i udvalg og i første og anden behandling, men endnu en gang blot glæde mig over, at der her i Tinget er et flertal, som er parat til nu at indføre et loft over ejendomsværdibeskatningen.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-05-14:
Vil det sige, at hvis der er gode argumenter, og hr. Bent Bøgsted har jo hørt nogle af dem fra min side, for, at man er nødt til at have en beskyttelse af lønmodtagerne via eksklusivaftaler, så må vi forstå hr. Bent Bøgsteds indlæg på den måde, at så ønsker hr. Bent Bøgsted også at opretholde disse eksklusivaftaler?
Bent Bøgsted (DF), 2002-05-14:
Nu har der været meget snak om organisationsfrihed og eksklusivaftaler, og hvad der nu er.
For at der ikke skal være nogen tvivl, så er det, vi ønsker i Dansk Folkeparti, at der skal ske en undersøgelse af alle eksklusivaftaler i hele Danmark på alle områder.
For Socialdemokratiet drejer det sig kun om eksklusivaftaler for lønmodtagerne, men det er alle eksklusivaftaler, der findes i hele Danmark, der skal undersøges. Så regner vi med, at regeringen kommer med en bedømmelse
af, om der er nogle eksklusivaftaler, der stadig væk har deres berettigelse og skal eksistere, og om der er nogle, der skal afskaffes. Dansk Folkeparti har været medforslagsstiller af det her forslag og støtter det.