runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eyvind Vesselbo (V), 2006-10-12:
Tak for de kommentarer fra hr. Johs. Poulsen.
Det Radikale Venstre vil jo gerne være både meget natur- og miljørigtigt og også meget økonomisk ansvarligt.
Der er på De Radikales finanslov afsat 500 mio. kr. til nationalparker i 2007, og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Johs. Poulsen: Hvad har Det Radikale Venstre tænkt sig at bruge de penge til i 2007, når der endnu ikke er oprettet nogen parker?
Hr. Johs. Poulsen har jo selv sagt, at vi skal finde ud af det, og så skal der måske komme to, tre eller fire.
Mener hr. Johs. Poulsen, at man kan bruge 500 mio. kr. på nationalparker i 2007, eller er det en smutter?
Det, jeg spurgte om, var, om hr. Per Clausen kunne dokumentere, at det danske miljø og den danske natur vil få det dårligere af, at der sker de ting, som hr. Per Clausen siger, og det, som DMU beskriver.
Kan hr. Per Clausen dokumentere, at fuglene, fiskene og frøerne vil få det dårligere, ved at man gør det på en ny måde?
Per Clausen (EL), 2006-10-12:
Det, jeg kan dokumentere, er, at overvågningen bliver dårligere, at vi får mindre viden, og at den mindre viden gør det vanskeligt for os at lægge de rigtige planer og træffe de rigtige beslutninger om, hvad vi skal gøre.
Men det kan naturligvis ikke udelukkes, at vi ved et sandt mirakel alligevel kan træffe alle de rigtige beslutninger uden at have den fornødne viden.
Jeg troede faktisk, at hr. Vesselbo og Venstre havde den opfattelse, at det er vigtigt at undersøge tingene til bunds, inden man begynder at bruge penge.
Torben Hansen (S), 2006-10-12:
Jeg tror, vi alle sammen er enige om, at der venter en kæmpe opgave, eksempelvis bare med gennemførelsen af vandrammedirektivet.
Der ligger nogle målsætninger for 2015, som jeg har forstået at miljøministeren allerede tidligere på måneden har opgivet.
Det skal vi selvfølgelig beklage, men sådan er dét jo nok.
Men det, der også ligger, er, at vi har alle muligheder i forhold til den direkte landbrugsstøtte – det har været diskuteret hele formiddagen.
Vil ministeren være parat til at se på, at man får startet op med at få afkoblet noget af den direkte landbrugsstøtte og får den kanaliseret over i landdistriktsmidler, så vi netop også får fremmet et mere miljøvenligt landbrug og får sikret, at landbruget også er med til at betale den regning, som de selv har været med til at skabe?
Connie Hedegaard (KF), 2006-10-12:
Jeg kan godt lide, at hr. Torben Hansen siger: Sådan er dét jo nok, det der med, at vi ikke i 2015 har en god økologisk tilstand i alle vandløb, alle åer, alle søer og alle fjorde i Danmark.
Jeg er sikker på, at hr. Torben Hansen som medlem af et af de partier, der jo indimellem også har regeringsmagten i Danmark, ved, at uanset hvem der havde regeringsmagten i Danmark, ville man være nødt til at erkende, at alt ikke kommer til at være i den perfekte økologiske tilstand i 2015.
Det ved EU også.
De, der i sin tid, under en tidligere minister, lavede vandrammedirektivet, ved også, at der derfor er nogle undtagelsesbestemmelser.
Det er dem, vi sidder og prøver at kigge på: Hvor langt kan vi nå hvor hurtigt med hvilken indsats?
Det er derfor, der i 2009 kommer disse indsatsplaner.
Så har EU altså taget højde for, at man godt må være lidt længere om det.
Det, der er det afgørende, er: Går vi ind og prioriterer det?
Kommer vi i den rigtige retning?
Og, ja, det gør vi.
Men lige til det konkrete spørgsmål – nu kan jeg se, at lampen allerede lyser rødt – om isoleret set, altså kun for Danmark, at lave det, der med et fint ord hedder modulation, vil jeg sige, at jeg synes, svaret må være nej.
FTTM006.fm Page 398
Torben Hansen (S), 2006-10-12:
Jeg skal da beklage, hvis ministeren allerede her og nu hælder det ned af brættet, for vi har jo rent faktisk via den afkobling eller modulation – vi kan kalde det, hvad vi vil – muligheden for at få fremmet det, som vi alle sammen synes er det rigtige og det vigtige, også i forhold til at få levet op til det, vi gerne vil, og til generationsmålsætningerne, nemlig at vi får mere natur, mere økologi ind i landbruget.
Det næste, der så rejser sig, er, at enhver jo kan se, at de midler, der ligger her for nuværende, er utilstrækkelige i forhold til det, vi skal nå.
Vil ministeren her fra Folketingets talerstol bekræfte, at det, vi kan kalde A-naturen – det er Natura 2000-områder og alt muligt andet – selvfølgelig skal have de midler, de skal, men at der også i den natur, som den almindelige dansker kommer ud i til hverdag, og som dækker 90 pct. af arealet, som jeg også sagde i min ordførertale, bliver mulighed for at lave de naturgenopretningsprojekter, der mangler dér, og at vi også får taget fat på de marine områder, hvor alt, hvad der hedder handlingsplaner osv., er absolut ikkeeksisterende?
Lige nu kører aktiviteterne videre i Natura 2000-områderne på vand, på trods af at vi egentlig allerede ved, at vi kunne gribe ind.
Connie Hedegaard (KF), 2006-10-12:
Det er to meget store spørgsmål, hr. Torben Hansen stiller mig, og jeg har vist kun 1 minut til at svare.
Til det sidste vil jeg sige: Vi skal ikke kun gøre noget for det, hr. Torben Hansen kalder A-naturen.
Jeg er nu ikke så vild med den betegnelse der, A- og B-natur.
Men det er klart, at der er steder, hvor vi har nogle særlige forpligtelser og derfor også må have et særligt fokus.
Med hensyn til det andet, hr. Torben Hansen nævner, nemlig landdistriktsmidlerne, EU-midlerne, er det klart, at ligesom vi hidtil fra den danske regerings side har prioriteret, at hovedparten af pengene går til natur og miljø, således vil det også være i den kommende periode.
Og det står også fuldstændig klart for den danske regering, at vi vil lave det, der hedder fuld hjemtagning af landdistriktsmidlerne, netop fordi det er et godt bidrag til at kunne løfte nogle af de fremtidige opgaver, vi ved er der.
Per Clausen (EL), 2006-10-12:
Jeg kan bekræfte, at jeg er glad og tilfreds, når ministeren siger, at opgaverne skal løses, for jeg forstår det på den måde, at ministeren er enig med mig i, at når vi snakker om natur- og vandmiljøovervågning, skal det ikke blive dårligere af, at det overgår fra amterne til staten.
Måske skal det endda blive bedre, men det skal i hvert fald ikke blive dårligere.
Men så bliver jeg alligevel lidt bekymret, når jeg kan se de overvejelser, man gør sig om, hvordan man kan klare sig med de midler, som er afsat til området nu; at man snakker om, at data ikke umiddelbart kan anvendes til beregning af scenarier for indsatsplaner i relation til vandrammedirektivet og analyser i forbindelse med nationale handlingsplaner; og at man også skriver, at muligheden for at gennemføre tidsanalyser, der er helt afgørende for at kunne vurdere effekter af f.eks. vandmiljøplaner og eventuelle effekter af klimaændringer, ligeledes forringes.
Det synes jeg antyder, at der faktisk arbejdes med noget, der godt kunne opfattes som forringelser, og det vil jeg da gerne have ministerens bekræftelse af ikke passer, at der ikke bliver tale om forringelser på det her område.
Connie Hedegaard (KF), 2006-10-12:
Jeg synes, det er interessant, at hr. Per Clausen nu ikke længere taler om de 75 mio. kr., for jeg har ærlig talt hele formiddagen været noget mystificeret over, hvor det tal lige kom fra.
Men det er rigtigt, som jeg også har oplyst i et svar til hr. Per Clausen, at jeg har bedt DMU komme med et forslag til en samlet natur- og miljøovervågning i 2007 inden for en økonomisk ramme på ca. 275 mio. kr. Men det er jo så op til DMU at komme med et bud på, hvordan overvågningsindsatsen kan tilrettelægges.
Det har hele tiden været regeringens forudsætning, at vi skal have den samme miljøpolitik.
Det skal ikke qua kommunalreformen blive værre, som det også bliver udtrykt, heller ikke nødvendigvis bedre, men vi skal have det samme.
Thursday, November 16, 2006 9:51 AM
tre, er der så ikke på sigt nogen stordriftsfordele der?
Det kan jo udmærket være, og den overvejelse må man jo gøre sig som ansvarlig regering, som ansvarlig myndighed.
Per Clausen (EL), 2006-10-12:
Nu er det ikke mig, der har fundet på, at der skulle ske forringelser, fordi man sparer penge her.
Det baserer jeg på notater, som er produceret af Danmarks Miljøundersøgelser.
Det er det første, jeg vil sige.
Det andet er, at hvad de 75 mio. kr. angår, er kilden præcis den samme.
I et svar, som ministeren kom med til mig, refererede hun til 2003-tal i én sammenhæng, men skrev også, at man ikke vidste, hvordan de der amtsmidler nu fordelte sig på forskellige opgaver.
Når man så går ind og kigger i nogle af de notater, som Danmarks Miljøundersøgelser har lavet om de samme ting, så bliver der refereret til et tal, der er 75 mio. kr. Jeg kan jo ikke vide, om de tal, der bliver oplyst, er forkerte, men jeg vil bare sige, at jeg ikke i dag har givet udtryk for noget som helst synspunkt eller noget om det her, som jeg selv har fundet på.
Jeg har refereret nogle forslag til, hvordan man kan administrere på en dårligere måde, og så har jeg refereret til nogle beløb, som andre har regnet ud, folk, som jeg normalt betragter som meget kompetente.
Connie Hedegaard (KF), 2006-10-12:
Altså, i det samme svar – jeg går ud fra, det er det samme svar, vi taler om – skriver jeg også til hr. Per Clausen, at det nationale overvågningsprogram for vand og natur i 2005 og 2006 udgør ca. 274 mio. kr. i 2007-priser.
Det må jeg i respekt for det faglige input, der skal komme der, så afvente.
Men som man altså kan høre på tallene, er det et meget klart ønske, at det fortsætter på samme niveau.
Per Clausen (EL), 2006-10-12:
Nu er det der med at dokumentere jo stærke ord, men jeg kan i hvert fald sige, at Danmarks Miljøundersøgelser i et notat dateret den 4. september i år redegør for de indskrænkninger, der vil ske i overvågningen af vand og miljø, og også redegør for de negative effekter, det vil have; det var jo faktisk de negative effekter, jeg citerede i min ordførertale.
Så man kan sige, at jeg i hvert fald har et godt belæg for at tro, at det er rigtigt.
Johs. Poulsen (RV), 2006-10-12:
Jeg er glad for, at miljøministeren sagde, at de udfordringer, der alene ligger i de målsætninger, der er formuleret i naturredegørelsen, også i de kommende år vil kræve en lang række nye initiativer.
Det var faktisk lidt af min pointe – selv om jeg godt kunne høre, at miljøministeren også er godt tilfreds med det, der foregår – at vi står med nogle udfordringer, der kræver, at vi også tager initiativer, der ligger ud over de ting, vi har i støbeskeen i øjeblikket.
Men det er vi så enige om, kan jeg forstå.
Jeg nævnte i min ordførertale spørgsmålet om i endnu højere grad at satse på økologisk produktion.
Er ministeren ikke enig i den opfattelse, vi har i Det Radikale Venstre, nemlig at en øget satsning på økologisk landbrugsproduktion alt andet lige vil være medvirkende til at opfylde flere af de målsætninger, der er opstillet i naturredegørelsen?
Lad mig så gentage anden del af mit spørgsmål.
Den første var egentlig bare en konstatering af det, jeg forstod var enighed, og det er så bekræftet igen, nemlig at der ligger store udfordringer indsatsmæssigt – men lad det ligge.
Thursday, November 16, 2006 9:51 AM
Jeg tager fat i den første af målsætningerne i naturredegørelsen: Kvaliteten af dansk natur skal forbedres, tilbagegangen af arter skal bremses, og naturforvaltningen skal målrettes mod mere variation i det danske landskab.
Er ministeren enig med Det Radikale Venstre i, at en øget satsning på økologisk landbrugsproduktion alt andet lige vil kunne betyde, at man i højere grad vil kunne leve op til denne målsætning og for den sags skyld også et par af de andre målsætninger, som vi har erklæret os enige i er et godt afsæt for diskussionen?
Er ministeren enig i, at det kunne være et af midlerne eller en udbygget målsætning, kan man sige, som kunne være medvirkende til, at det gik i den rigtige retning?
Connie Hedegaard (KF), 2006-10-12:
Denne regering har sammen med Dansk Folkeparti også gennem de foregående år støttet økologi og vil stadig væk gøre det.
Bl.a. inden for de landdistriktsmidler, som vi talte om lige før, er der faktisk også mulighed for, og det er også tanken, at vi vil støtte økologi.
Men derudover kan jeg jo glæde mig over, at lige præcis, når det gælder landbrugsområdet, så har hr. Johs. Poulsen sammen med V, K og O og hr. Johs. Poulsens parti været enige om en aftale om en ny regulering af det eksisterende landbrug.
For økologi er i vækst, og det synes jeg er godt, og jeg synes også, at forbrugerne skal have det valg, og at det er positivt, at der er flere og flere, der bevidst benytter sig af det.
Men som det ser ud med procenterne, så er det jo trods alt også naturmæssigt set meget, meget vigtigt, at vi får skærpet kravene til det eksisterende landbrug, og det er vi så altså fælles om at gøre med et forslag, der meget snart kommer til første behandling her i salen.
Jeg tror, at det er en ufattelig svær opgave, men jeg tror, at vi kommer i den rigtige retning, når vi går ind nu og satser så målrettet på mere naturgenopretning, når vi går ind og har fokus på vores vandløb og alle de andre ting, vi har i gang.
Men jeg er fuldstændig enig med spørgeren i – ikke bare hvis man ser det nationalt, dansk, men hvis man ser det globalt – at det er en meget, meget stor forpligtelse at stoppe nedgangen i biodiversitet i 2010.
Det viser jo, at det nytter at gøre noget, og det er altså også det, vi gør.
Det er bl.a. derfor, vi har tænkt os at bruge de 700 mio. kr. så målrettet, som vi har.
Steen Gade (SF), 2006-10-12:
Jeg tager svaret som, at det tror ministeren ikke.
Og hvis det er svaret, må ministeren jo svare på, hvorfor ministeren så ikke lægger op til nogen yderligere initiativer?
Hr. Torben Hansen og hr. Johs. Poulsen har nævnt spørgsmålet om, at vi har muligheden for at bruge op til 1,4 mia. kr. om året, som ikke skal tages fra skatteyderne, men som skal gå til en anden måde at støtte en bedre natur.
Vi har muligheden for at fremme økologisk landbrug og dermed føre en politik, som ikke kun handler om det, vi absolut er forpligtet til, altså det, som vi i EU har forpligtet os til, men også tager bredere naturhensyn og også tager mere end de 10 pct., der er beskyttet af EU, med ind i betragtningen.
Connie Hedegaard (KF), 2006-10-12:
Man skal altid være forsigtig og så være ærlig og sige: Det er en meget svær og en meget stor udfordring.
Hr. Steen Gade ved jo godt, at det er fuldstændig ligegyldigt, hvem der står her, det er en gigantisk udfordring, den er meget forpligtende, det er jeg enig i.
Men hr. Steen Gade kan altså ikke udlægge mine ord, som han gjorde i indledningen til sit indlæg.
FTTM006.fm Page 401
Thursday, November 16, 2006 9:51 AM
Men jeg vil så sige, at vi er i dialog også med de grønne organisationer om et indikatorprojekt for, hvordan vi overhovedet kan sikre, at vi kommer i den rigtige retning af 2010-målene, at vi altså kan måle, hvad det er, vi gør, hvor vi rent faktisk når nogle resultater, i stedet for at det er en meget uhåndterlig forpligtelse, vi har.
Hr. Steen Gade ved jo også selv, at nationalparkerne også kan bidrage til det.
Det er sammenhængende naturområder.
Jeg lagde også op til, at det vil vi gerne have mere af.
Det med, at vi kunne fremme økologisk landbrug, lå i mit tidligere svar til hr. Johs. Poulsen.
Ja, det fremmer vi, så der er da en lang række ting, som bl.a. skal ses i lyset af, at vi har et mål, der hedder 2010, hvor vi virkelig skal nå nogle mål, og det tror jeg da alle her er enige om.
Jeg har sådan set
kun i nyere tid mødt Jyllands-Postens lederskribent, som for et par søndage siden skrev, at ingen ville savne hvalerne, hvis de uddøde.
Jeg må sige, at det alligevel er et relativt sjældent synspunkt at støde på i debatten.
Jeg tror da, alle her er enige om, at vi er forpligtet til at sørge for, at artsrigdommen ikke mindskes, og det kommer til at koste en indsats for alle.
Jeg mener faktisk også, at vi er rigtig godt på vej.
Hermed sluttede forhandlingen.
Lovforslaget sattes til forhandling.
Forhandling
Eyvind Vesselbo (V), 2006-10-12:
Med kommunalreformen skete der en række ændringer af opgavefordelingen mellem stat, amt og kommuner.
Samtidig med at amterne bliver nedlagt, er kommunerne blevet større og har fået flere opgaver, ikke mindst på miljøområdet.
Med større kommuner er de nu bedre rustet til at klare deres myndighedsopgaver selv, og det betyder, at vi ikke længere har behov for kommunale samarbejder til udøvelse af myndighedskompetence, og det vil ikke være nødvendigt fortsat at lade myndighedsopgaver på miljøområdet blive varetaget i kommunale fællesskaber, da kommunerne efter kommunalreformen bliver fagligt mere bæredygtige.
Det vil ikke ske.
Med denne lov ophæver man med dette forslag bestemmelserne om kommunale fællesskabers mulighed for at varetage myndighedsopgaver på miljøområdet.
Når amterne nedlægges, flyttes en række af amternes nuværende opgaver til Miljøministeriets syv regionale miljøcentre.
Det vil sige, at statens opgaver på natur- og miljøområdet primært skal varetages i disse centre, og så godt som også alle 700 nuværende amtsmedarbejdere skal overføres til Miljøministeriet i de kommende år.
Lovforslaget betyder, at det juridiske grundlag for uddelegering af opgaver til de statslige miljøcentre vil være på plads.
Så det her lovforslag drejer sig altså om, at man fjerner myndighedskompetencen eller kommunernes mulighed for at flytte myndighedskompetencen til kommunale fællesskaber, og her giver man samtidig uddelegeringsret til miljøcentrene med hensyn til Miljøministeriets opgaver.
Venstre kan støtte forslaget.
Vibeke Grave (S), 2006-10-12:
Socialdemokraterne var ikke enige med regeringen i opgavefordelingen FTTM006.fm Page 402
Thursday, November 16, 2006 9:51 AM
på miljøområdet i kommunalreformen.
Vi så gerne, at nogle af de større miljøopgaver var blevet placeret i de nye regioner.
Vores opfattelse var, at vi ville sikre, at de ofte komplekse opgaver inden for miljøområdet, der kræver stor faglig ekspertise, også i fremtiden skulle håndteres bedst muligt til gavn for vores fremtidige miljø.
Kommunalreformen er nu en realitet.
På den baggrund ser Socialdemokraterne det også som naturligt, at vi indretter vores øvrige lovgivning til nutidige forhold.
Socialdemokraterne er i udgangspunktet positive over for dette lovforslag, men ønsker dog samtidig at få uddybet en række punkter i det kommende udvalgsarbejde.
Socialdemokraterne vil f.eks. i forbindelse med det kommende udvalgsarbejde forsøge at få belyst, hvorvidt denne lovgivning vil blive et problem for de kommende storkommuner i deres mulighed for at vælge fleksible problemløsninger og sikker drift, sådan som KL skriver i sit høringssvar.
Konkurrencestyrelsen udtaler i sit svar bekymring for, at den kommende lovgivning vil give mulighed for, at nogle firmaer kan få følsomme oplysninger fra konkurrenterne.
Vi må sikre os, at det ikke vil ske i den kommende lovgivning.
Det tilsyn, som også i fremtiden skal være for f.eks. vores drikkevand, skal forblive fagligt kompetent og ensartet i hele landet.
Jeg har noteret mig, at DANVA rejser denne bekymring i sit høringssvar, idet de oplever, at ikke alle kommuner tilføres kompetencepersoner fra amterne til denne opgave.
Socialdemokraterne vil i lighed med Danmarks Naturfredningsforening følge dette område tæt.
Vores hovedsynspunkt i miljøpolitikken er, at alle borgere, uanset hvor de bor i landet, skal kunne sikres rent drikkevand, og at der holdes øje med dem, der forurener vores natur.
I forhold til klagebestemmelser støtter Socialdemokraterne, at der fortsat vil være klageadgang på to niveauer, nemlig førsteinstansbehandlingen og klagebehandlingen.
Vi påskønner samtidig lovforslagets sigte med at sikre én indgang for borgere, men det må altså ikke ske på baggrund af en ringere miljøhåndtering end den, vi ser nu.
Af lovforslaget fremgår det, at opgaverne i de syv statslige miljøcentre vil blive tildelt på baggrund af sagernes stedlige tilknytning.
Der finder vi det i denne sammenhæng vigtigt, at en sag afgøres på det bedste faglige niveau, og at der samtidig vil ske en ensartet sagsbehandling og videndeling mellem de syv centre.
Som sagt vil vi i den kommende tid følge miljøhåndteringen i de nye kommuner tæt.
Vores natur og drikkevand er en sårbar størrelse, og vi vil forsøge at få afklaret de spørgsmål, jeg har rejst, i den kommende tid, og vi vil støtte lovforslaget, hvis ikke der afdækkes negative konsekvenser for borgere, natur og miljø.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-10-12:
Som vi også kan se her, og som det er nævnt flere gange, er det en opfølgning af kommunalreformen, og derfor støtter vi selvfølgelig også forslaget, som det ligger her.
Vi mener, at det, som nogle har været inde på her, viser en mistillid til kommunerne og til de kommunalpolitikere, som man måske selv har været med til at vælge ude i kommunerne.
Det vil sige: Socialdemokratiet har ingen tillid til deres egne kommunalpolitikere.
Det er jo en lidt mærkelig indgangsvinkel til hele den her diskussion om natur og miljø.
Vi har i dag hørt, at Enhedslisten bakker fuldstændig op om, at de er med til at skære ned på natur og miljø, skære ned på ældreplejen og alle de andre ting ude i kommunerne, og det gør man jo alene ved, at man er med til at sætte en bestemt borgmester, et bestemt flertal ind i kommunen, der sidder og bestemmer den slags ting.
Så kan man efterfølgende vælge at sige, at det er vi ikke skyld i, men det tyder jo bare på, at man ikke har styr på, hvordan ens kommune agerer efterfølgende.
Vi mener også, det er vigtigt, at man har en ens behandling ude i kommunerne.
Dermed kan det lige så godt være kommunerne, der har den her behandling, som det kan være amterne.
For historisk set har det vist sig, at amterne ikke har magtet at løfte opgaven med at give den ensartede behandling rundtomkring i landet.
Det er også derfor, at det kom til den her kommunalreform.
Det er jo vigtigt for os i dag, at man får nogle få centre, hvor man klarer opgaven, så borgeren, uanset om det er den almindelige borger eller virksomhederne, som skal have noget rådgivning, selvfølgelig ikke bliver kastebold i systemet, og at borgeren ved, hvor han har indgangen til den dialog, han skal i gang med, hvis han FTTM006.fm Page 403 Thursday, November 16, 2006 9:51 AM skal starte en virksomhed eller have en ny godkendelse.
Derfor hilser vi forslaget velkommen og deltager selvfølgelig gerne i udvalgsbehandlingen om de eventuelle ting, som skal udredes, hvis der er nogle spørgsmål.
Vi vil i hvert fald gerne være med til den afklaring.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-10-12:
I Det Konservative Folkeparti hilser vi det her initiativ velkommen.
Det er sådan, at der med dannelsen af de nye, store kommuner jo på den måde bliver skabt 98 stabile, solide og stærke enheder, som kan arbejde på miljøområdet, og dermed er der ikke længere behov for at have egentlige kommunale fællesskaber.
Den her lov danner også grundlag for overførsel af opgaver til de syv lokale miljøcentre, og disse miljøcentre giver grundlaget for behandling af en lang række miljøsager i fremtiden.
Det enkelte center er en indgang for en virksomhed, men det bliver sådan, at ekspertise fra andre centre kan komme og hjælpe, f.eks. på fødevareområdet, hvor Århus bliver centeret.
Henvender man sig med et fødevarespørgsmål på et center på Sjælland, er det kompetencen fra Århus, der bliver sat ind.
Der bliver også mulighed for fortsat at henlægge opgaver til forskningsinstitutioner.
Mange har sagt, at med overførsel af opgaverne til de nye kommuner sker der en udvanding, men det gør der ikke.
Der skabes et kvalitetsstyringssystem, som skal hjælpe kommunerne med at varetage opgaverne på den mest hensigtsmæssige måde.
Der skal ikke længere dannes eller være mulighed for at have disse kommunale fællesskaber, men tingene bliver behandlet i 98 nye, stærke kommuner.