runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thor Pedersen (V), 2000-09-07:
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen: Det er jo altid farligt at kende til virkelighedens verden, og man skal heller ikke bruge den i Folketinget, men man kan jo godt blive fristet.
Det kunne jo være, at der er områder, hvor private virksomheder har overtaget det efter offentlige virksomheder, hvor man har ansat mere personale, fordi man ikke ville byde dem de vilkår, som man overtog.
Det kunne jo være, man kunne finde sådanne eksempler - også omkring Slots- og Ejendomsstyrelsen.
Det kunne jo være, man kunne besøge
Frederiksborg Amt og se, hvilket sygehus der er bedst gjort rent; om det er der, hvor der er privat rengøring, eller om det er der, hvor der er offentlig rengøring.
Det kunne jo godt være, at niveauet for rengøring er besluttet politisk, og at man ikke umiddelbart kan aflæse, om det er privat eller offentligt, men at det er det niveau, de, der politisk er ansvarlige, har lagt. Til hr. Jan Petersen vil jeg sige: Jamen vi har et ønske om at fremskaffe flest mulige midler til at fjerne statens gæld.
Og stadig væk, den rentebesparelse har vi ét ønske for, og det er, at den anvendes til at lette danskernes skattebyrde, så det bedre kan betale sig at have arbejde, så man kan give lidt mere luft mellem det at være på passiv forsørgelse og at være i et egentligt arbejde.
Så skal man ikke spekulere i, om det overhovedet kan betale sig at gå på arbejde.
Så skal unge mennesker ikke lægge fremtidsplaner om at forlade Danmark, men de bliver her, så vi kan bruge deres talenter.
Og jeg vil blot sige, at debatten vil komme, når vi kommer til at se et skatteniveau i Tyskland omkring 40-45 pct.
Derefter kommer debatten ganske automatisk løbende over årene, også ind i det danske Folketing.
Jens Peter Vernersen (S), 2000-09-07:
Jeg kunne forstå, at hr. Thor Pedersen tvivlede på sine egne evner.
Det er vi mange andre, der også gør.
Men det ændrer jo ikke noget ved, at det nu er slået fast, at den rentesænkning, man har haft fra 1993 til 2001, fordi man har en langt bedre finanslov, den ville hr. Thor Pedersen have brugt til skattelettelser.
Vi bruger den til at bringe statens gæld ned med, og vi bruger den til at sikre de ældre, og det betyder, at vi også tager højde for de unge, for fremtiden og for de mange ældre, der bliver.
Må jeg så sige omkring det der med skatteprocenterne: I 1993 var den laveste skatteprocent på 50,6. I 2002 er den på 43,9.
Det gjorde man både i 1993 og med pinsepakken i 1998.
Man har jo ikke ydet noget bidrag.
Venstres bidrag til at forbedre finansloven er at sige: Færre fejludbetalinger.
Dem er der i forvejen taget fuldstændig højde for.
Det har hr. Thor Pedersen indrømmet.
Det er den måde, man skaffer penge på i Venstre.
Jeg siger bare: Det er da vist det, vi andre kalder varm luft.
Birthe Skaarup (DF), 2000-09-07:
Dansk Folkeparti er fuldstændig enig med Venstre i, at der skal ske en optimering af tilsyn på plejehjemmene.
Det, vi godt vil have hr. Thor Pedersen til at svare på, er omkring, hvem det er, der skal lave de tilsyn.
Jeg kan forstå, at Venstres forslag er, at det er de praktiserende læger. Problemet med det er jo, at de praktiserende læger har deres gang på plejehjemmene i forvejen.
Derfor er vores spørgsmål: Vil Venstre være med til at støtte Dansk Folkepartis forslag om, at det skal være embedslægerne, der skal have det uvildige tilsyn på plejehjemmene?
Frank Aaen (EL), 2000-09-07:
Jamen jeg vil sige til hr. Thor Pedersen: Virkelighedens verden er, at den virksomhed, hr. Thor Pedersen sidder i ledelsen for, ISS, i dag har rengøringen ude på Hvidovre Hospital, og dér er en arbejdstakt, der svarer til 2.500 m2 om dagen pr. rengøringsassistent.
Det gør selvfølgelig, at den pågældende bliver nedslidt, og at der alligevel er møgbeskidt. Og det hørte jeg, at hr. Thor Pedersens direktør sagde forleden dag i fjernsynet, nemlig at det er gået for vidt.
Så vil jeg bare spørge: Er hr. Thor Pedersen uenig med sin direktør i ISS, eller er der bare modsætning mellem hr. Thor Pedersen i ISS og hr. Thor Pedersen i Folketinget?
Når man læser Venstres oplæg til finanslovforhandlingerne, så står der jo højt og tydeligt, at der skal spares endnu mere ved at udlicitere, man skal gå endnu længere i den retning, selv om vi i dag ved, at det er en katastrofe.
Det hænger ikke sammen, vil jeg sige til hr. Thor Pedersen.
Og det er ikke afgørende, om det er privat eller offentligt.
Der sker også masser af nedslidninger og skidt i offentligt regi.
Men det er en udvikling, der er presset frem bl.a. af ISS.
Som ISS selv siger: Hov, nu er det gået for vidt.
Alligevel står Venstre her og siger, at vi skal have mere og mere udlicitering.
Det hænger ikke sammen.
Aase D. Madsen (DF), 2000-09-07:
Jeg må desværre konstatere, at hr. Thor Pedersens tillid til kommunerne på plejehjemsområdet er uendelig med hensyn til: Vi alene vide.
For hr. Thor Pedersen siger noget nu, og jeg vil gerne høre, om det er korrekt: Er det således, at disse konsulterende råd eller noget i den stil, som hr. Thor Pedersen vil have nedsat på plejehjemmene, får en besluttende myndighed, eller skal de kun være rådgivende?
For i det øjeblik de kun er rådgivende - og der er jo nedsat sådan nogle råd forskellige steder - så har man jo set, hvor galt det kan gå.
Vi må simpelt hen have forholdene på plejehjemmene gennemanalyseret, og så må vi have en modvægt til de kommuner, der hele tiden sparer på dette område.
Thor Pedersen (V), 2000-09-07:
Jamen det er nok rigtigt, at hr. Jens Peter Vernersen ikke forstår mig, men jeg ved ikke, om han forstår sig selv, for hr. Jens Peter Vernersen sagde, at man ville nedbringe statsgælden med det maksimalt mulige, og den rentebesparelse skulle yderligere gå til at nedbringe statsgælden, og bagefter i næsten samme moment sagde hr. Jens Peter Vernersen, at den besparelse i renteudgiften skulle man bruge f.eks. til at gøre det bedre for ældre.
Men altså, man kan jo kun bruge pengene én gang.
Man kan vel kun bruge dem én gang.
Og det er måske det, der gør, at vi har svært ved egentlig at forstå hinanden, for selvfølgelig, kan man bruge dem to gange, så er det uden for de lærebøger, jeg har læst på universitetet igennem flere år i gamle dage.
Fru Birthe Skaarup spørger: Hvem skal udøve tilsyn?
Ja, det har vi lige præcist ikke lagt os fast på.
Vi har ikke sagt, om det skal være embedslægen, eller om man skal finde modeller, hvor det også er den praktiserende læge.
Det kan også være, at man kan inddrage den ældres egen læge, altså det, at man jo har haft en læge, før man kom på plejehjemmet.
Det kunne jo være, at den røst også skulle kunne høres.
Og det, vi ser som det ideelle, er jo, at der er en sådan dialog i dagligdagen på et plejehjem mellem beboere, mellem personale og beboere, i personalegruppen, med pårørende, med møder og så en dialog med socialudvalget eller ældreudvalget, eller hvad det hedder i den pågældende kommune, men især at man har et regelsæt om, hvad det er, man skal tilbyde på plejehjemmet, og at det regelsæt er fastlagt af kommunalbestyrelsen, og at det tilsyn, der udøves, uanset hvordan man bygger det op, så refererer de standarder, som man har vedtaget i kommunalbestyrelsen, og som kommunalbestyrelsen så skal forholde sig til, når man ser, om det er tilstrækkeligt.
Må jeg sige til hr. Frank Aaen: Altså de udbud, vi taler om bliver indregnet, er en besparelse på 15 pct.
Det er det, al erfaring viser, at man kan gøre med stor succes, altså holde det niveau, når det gælder udbud.
Og der må man spørge, hvem det egentlig er, der har valgt så at gøre brug af de tilbud.
Jeg svarer fru Aase D. Madsen om det med samarbejdet, altså hvem det egentlig er, der skal samarbejde: Det er dem, der har deres daglige liv på plejecentret.
Men det afgørende for os er, at man giver friheden til de ældre til også at kunne vælge et andet plejehjem, for kvalitetsstandarder betyder jo, at før man skal på plejehjem, får man mulighed for at undersøge, hvad det er, man tilbyder på det plejehjem.
Hvad er det, vi kan forvente os?
Og hvis man har retten til at vælge plejehjem, jamen så kan man jo sammen med sine pårørende, sammen med sine børn, vælge det sted, hvor man tror, at man får den dagligdag, som man har det bedst med.
Karsten Nonbo (V), 2000-09-07:
Jeg lyttede med stor interesse til SF's ordførers tale
omkring miljø, og jeg bemærkede mig bl.a., at SF's politik i forhold til salmonellabekæmpelse og andre zoonoser skulle klares med forbud og afgifter.
Kunne det tænkes, at SF ville være med til at mødes for at undgå, at de store ulykker ruller ned over landbruget, at man får pillet nogle af de penge væk, som regeringen agter at pille fra forskningen, således at der er flere penge til forskning? Jeg bemærkede mig, at SF's ordfører også var imod, at man fuldkommen udraderer alt, hvad der hedder tilskud til læbeplantning.
Det er også noget, som Venstre er meget imod.
Er det tænkeligt, at Venstre og SF og andre partier kan mødes på det område uden om regeringen, så vi kan få afværget de ulykker?
Så har jeg forslag til, hvor pengene kan findes.
De kan så rigeligt findes inden for det område, som man i forvejen har ved landbruget, for ud over at man tager tilskud osv. væk fra landbruget, så finansierer man en hel masse, ved at man kræver større og større skatter ind fra landbruget.
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-09-07:
Jeg kan godt sige, at fra radikal side lægger vi ikke op til indkøb af øer eller andre isolerede områder som led i finansloven.
Hr. Kristian Thulesen Dahl nævnte ganske rigtigt, at det ikke var et emne, som har indgået i debatten tidligere, og det var egentlig heller ikke min intention, at det skulle det.
Jeg synes egentlig, at spørgsmålet er irrelevant i forhold til det, vi diskuterer i dag.
Og vi lægger i hvert fald ikke fra radikal side op til, at der skal findes penge til brug på det formål.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-09-07:
Jo, jo, det kan da godt være, at hr. Morten Helveg Petersen mener, det er irrelevant at diskutere det, men der er ikke desto mindre udgiftsposter på finansloven af en efterhånden rimelig karakter, der handler om integration af udlændinge i det danske samfund.
Det er jo en post, som år for år er steget markant for det offentliges vedkommende.
Den nye integrationslov giver jo også anledning til store udgifter i forbindelse med huspligten, altså boligpligten inden for 3 måneder osv. osv. Derfor kan hr. Morten Helveg Petersen da ikke sige, at det er irrelevant i en finanslovdiskussion at inddrage et spørgsmål om, hvad det er for øgede ressourcer, der nu skal bruges i forhold til det kendte niveau, når indenrigsministeren går ud med det ene forslag efter det andet.
Det kan da godt være, at man i Det Radikale Venstre har det skidt med indenrigsministerens forslag.
I Dansk Folkeparti synes vi faktisk, der er nogle forslag, det kunne være værd at diskutere nærmere, og det skal vi selvfølgelig sørge for at vi gør her i Folketingssalen, og hvis det ikke bliver på regeringens initiativ, jamen så bliver det på Dansk Folkepartis initiativ. Jeg synes bare, at det med hensyn til de økonomiske rammer var relevant at diskutere det i dag, og her kan jeg så forstå, at sådan noget økonomi i forhold til integrationen af fremmede i det danske samfund er det irrelevant at diskutere under en første behandling, eller hvad?
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-09-07:
Jeg anser det for fuldstændig irrelevant overhovedet at diskutere, om vi skal bruge penge på at købe en øde ø.
Derimod er det jo ikke nogen hemmelighed, at Det Radikale Venstre har været med i det arbejde, der er foregået omkring integrationspakken, og som der også er sat midler af til.
Men indkøb af øer osv. er ikke noget, der indgår i finansloven, og det er heller ikke noget, som vi sætter på fra radikal side.
Der er sat midler af til en forstærket integrationsindsats i form af den integrationspakke, som vi allerede har vedtaget.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-09-07:
Jo, men jeg kan da godt fornemme humoren brede sig lidt i salen
Jeg kan da godt fornemme hr. Morten Helveg Petersens forsøg på at tage det her på den muntre facon: Vi vil ikke støtte indkøb af en ø til kriminelle asylansøgere.
Må jeg bare minde om, at det altså ikke er noget, Dansk Folkeparti kom til at foreslå på et eller andet tidspunkt.
Det var hr. Morten Helveg Petersens egen indenrigsminister, det var den regering, som Det Radikale Venstre jo er en del af, der foreslog, at man skulle tage et sådant initiativ.
Og derfor er det da naturligt at se på, hvilke økonomiske konsekvenser det har, og om de er indregnet i finansloven, eller hvordan de i givet fald skal indregnes. Men nu kan jeg forstå, at det er totalt irrelevant at diskutere udgifter i forbindelse med integration af udlændinge i det danske samfund.
Det er et tabubelagt område for Det Radikale Venstre, som vi ikke må diskutere med åben pande her i Folketingssalen, hvor alle udenfor kan høre, hvad der foregår herinde.
Det synes jeg da er ærgerligt.
Jeg synes da, det kunne være inspirerende at diskutere med den radikale ordfører, hvad det er for nogen forslag, hans egen indenrigsminister har bragt frem, og hvilke af dem vi i givet fald skulle være behjælpelig med at stemme igennem her i Folketingssalen.
Det kunne jo godt være, hvis der blev afsat midler, der kunne sørge for at rydde op på det her område, at Dansk Folkeparti ville se velvilligt på det.
Jes Lunde (SF), 2000-09-07:
Ja, jeg vil ikke i noget klammeri med hr. Frank Aaen, for det synes jeg ikke der er nogen grund til.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-09-07:
Det er ikke for at lægge op til en ny lang debat, men bare for at understrege, at jeg synes, det var meget sigende i finansministerens indlæg, at finansministeren jo gjorde meget ud af de økonomiske omkostninger, som finansministeren naturligvis ser som en risiko, hvis det skulle blive et nej, og hvor finansministeren og nogle af os andre så er rygende uenige om den omkostning.
Men jeg spurgte helt konkret til omkostningerne i forbindelse med overgangen fra kroner til euro, hvis det skulle blive et ja,
Selv om man regner med en omkostning i løbet af flere år frem i tiden i tilfælde af et fortsat rentespænd, undgår man så at komme ind i en konkret vurdering af omkostningerne med henvisning til, at det jo først er om flere år, man i givet fald vil skulle indkalkulere det i budgettet.
Altså, enten går man vel ind og kigger på noget langsigtet, både når det drejer sig om den ene situation og den anden situation, hvis man skal have noget reelt billede af det her, og hvis man har et sagligt ærinde med det, eller også gør man det ikke.
Men finansministeren vælger kun at kigge på den ene side af sagen og nægter i virkeligheden at forholde sig til den anden, og det kan jeg jo ikke tage som andet, end at finansministeren er ude i det ærinde at forsøge at forklare, hvorfor befolkningen skal stemme ja, og ikke ønsker at lægge hele billedet frem for den danske befolkning på nuværende tidspunkt.
Det kan være, vi så får det den 29. september.
Det er jo ikke til at vide.
Thor Pedersen (V), 2000-09-07:
Jeg ved ikke, om det overhovedet er i mine evners magt at få hr. Jens Peter Vernersen til at forstå, hvad et dynamisk samfund er.
Jeg tror egentlig ikke, at det kan lykkes.
Altså, det burde være forståeligt, at hvis man får en merproduktion og man fordeler den merproduktion f.eks. med samme satser i skattemæssig henseende, så er der mere til rådighed til den myndighed, der får skattebetalingen, og det er sådan i et dynamisk samfund, at produktionen vokser, og det vil sige, at det, man er i stand til at tilbyde af velfærd, stiger med uændrede satser, og det kan også stige med lavere satser.
Det er jo det finurlige i et dynamisk samfund.
Til fru Aase D. Madsen må jeg sige: Jamen det er kommunalbestyrelsen, der har ansvaret, og vi har fuld tillid til, at når kritikken kommer, så lytter man også til den.
Problemet har jo været, at man mange steder ikke har vidst det, så det, vi ønsker, er jo at styrke tilsynet.
Det var jo ikke et spørgsmål i almindelighed om mistillid, for det, vi helst ser, er jo, at det bliver modellen på moderne plejehjem, at der er et meget flot samarbejde imellem beboerne og de pårørende og personalet. Så vi vil godt lade det bygge på tillid, også til kommunalbestyrelsen.
Altså, det, vi sikrer, er, at kommunalbestyrelsen altid er vidende om, hvordan vilkårene er, og at der er kvalitetsbeviser; at det er beskrevet, hvad man forlanger af plejehjemmet.
At kommunalbestyrelsen så kan se efter et tilsyn, om man rent faktisk lever op til det, og ellers kan gå ind og agere. Til hr. Ole Sohn vil jeg sige: Jamen jeg er enig i det der med bevidstløs aktivering.
Kamelridning, healing, astrologi, palmebladstydning eller at slæbe mursten gennem en by, hvad ved jeg ikke om aktivering!
Det er hovedmålet, og aktiveringen er altså i virkeligheden nødløsningen, hvis ikke man umiddelbart kan anvise arbejde.
Jeg siger blot: Tag en tur til Farum og tal med dem, der har fået jobbene, og se hvor mange det er, og hvor mange flere det er end det, der gælder på landsplan.
Endelig vil jeg bare gentage: Vi mener ikke i Venstre, at man har en uindskrænket ret til at holde fri for andres penge.
Hvis der er mulighed for at komme i arbejde - og det er det, formidlingen skal sikre i det nye system -
så skal man også tage det arbejde, hvad enten man er bistandsmodtager eller dagpengemodtager.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-09-07:
Jeg har en enkelt ting, som jeg godt kunne tænke mig at spørge den radikale ordfører om.
Det har ikke været diskuteret så meget i debatten indtil nu, men det er jo selvfølgelig også yderst relevant at diskutere integration af udlændinge.
Indenrigsministeriet har jo afsat midler til integration
Aase D. Madsen (DF), 2000-09-07:
Jeg har hørt, at den socialpolitiske ordfører, hr. Villy Søvndal, for nylig har sagt, at der skal øremærkes 500 mio. kr. til ældreområdet på finansloven.
Så vil jeg da gerne høre, om de 500 mio. kr. skal tages ud af den såkaldte pulje, eller om det skal tages ved nye afgifter, bl.a. grønne afgifter, som vender den tunge ende nedad, og som bl.a. påvirker de ældres varmeregning. Og hvad vil hr. Jes Lunde gøre for at hjælpe de ældre, for den høje varmeregning betales her og nu, hvorimod taksterne med hjælp til varme først bliver reguleret hen ad vejen om 1 år.
Jes Lunde (SF), 2000-09-07:
Først til hr. Karsten Nonbo: Jeg synes, det bestemt er vigtigt, at samfundet engagerer sig i at forske i zoonoser
, i forskellige problemer inden for fødevareområdet.
Det gør samfundet jo også.
Om læbeplantning har jeg sagt, at jeg simpelt hen ikke forstår, at man vil spare på det område.
Man får et godt miljø for det, man får bedret vilkårene for vildtet, der er masser af ting, god natur, i det og samtidig god beskæftigelse, så det er vi bestemt optaget af.
Men at finansiere det ved at lade være med at opkræve øgede skatter!
Det må være en fortalelse, vil jeg sige til hr. Nonbo, det kommer der ikke nogen penge ud af, det er nærmest en dobbeltudgift.
Fru Aase D. Madsen spørger mig, hvad det præcis er, vi vil på ældreområdet.
Vi vil ganske meget, så der bliver jo en prioritering og en snak om, hvad vi kan komme igennem med.
Vi synes, det er vigtigt at sørge for en bedre omsorg over for de ældre, det er det primære.
Vi kan ikke have de omsorgssvigt med dårlig hjemmehjælp, med plejehjem, hvor de ældre bliver behandlet urimeligt, vi kan simpelt hen ikke have det.
Og det kræver både flere penge, at der bliver ansat nogle folk, og så kræver det, at der bliver en større åbenhed om driften af det enkelte plejehjem.
Vi foreslår nogle bestyrelser, hvor de ansatte og de pårørende i fællesskab udgør en bestyrelse, så der kan komme en debat om: Hvordan går det egentlig på det her plejehjem?
Det satser vi meget på, og jeg kan se, at der er opbakning
også fra andre til det.
Vi er også optaget af de ældres økonomi selvfølgelig, og der indgår vi meget gerne i snak med andre om, hvad der er den bedste strategi.
Det er vigtigt at sørge for, at der kommer nogle forbedringer dér, især for dem, der har de laveste indkomster.
Karsten Nonbo (V), 2000-09-07:
Jeg skal medgive hr. Jes Lunde, at det var lidt af en fortalelse.
Det regnestykke er meget svært at få til at gå op.
Det, jeg ville sige, var, at man tager så rigeligt fra landbruget i skatter og afgifter, så hvis SF vil være med til at slå regeringen over fingrene, hvis de piller i de tilskud.
Altså ud over at landbruget kommer til at betale 375 mio. kr. mere, fratager man dem 233 mio. kr. i forskellige ordninger. Så landbruget finansierer rigeligt ved, at man tager penge fra dem, og samtidig giver man dem så også en ekstra opkrævning.
Men det, jeg sådan set meget gerne ville, var at kvittere for den imødekommenhed, som hr. Jes Lunde viser på områderne omkring læbeplantning, omkring sygdomsbekæmpelse osv., at det ikke er landbruget alene, der skal bære de udgifter.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-09-07:
Og der vil jeg gerne høre, om hr. Jes Lunde er indstillet på, at vi også for 2001 får lagt et loft over jordskatten.
Hvis vi ikke gør det, betyder det jo totalt en merudgift
for landbruget på 350 mio. kr. De 100 mio. kr. som følge af, at jordværdierne er steget, og de 250 mio. kr. - i cirkatal - som følge af, at loftet ikke bliver videreført.
Så der ville det være rart at vide, når vi nu skal ind i forhandlinger, hvordan SF's holdning vil være dér.
Aase D. Madsen (DF), 2000-09-07:
Ja, jeg fik vist sludret lidt rigeligt i det i mit spørgsmål til hr. Jes Lunde.
Men pengene skal komme et sted fra, og så er jeg jo bange for, at SF så finder pengene ved nye afgifter.
Og disse afgifter, som jeg sagde før, vender jo den tunge ende nedad, bl.a. med hensyn til de ældres varmeregninger, som først efterfølgende reguleres op.
Skal vi gøre noget her og nu for, at efterregulering af varmeregninger sættes i takt med den stigning, der sker?
Jes Lunde (SF), 2000-09-07:
Det er i virkeligheden en lidt svær problematik, for det, man efter min opfattelse burde gøre omkring de samfundsskabte værdistigninger, som er på jord og fast ejendom, var, at man burde sørge for en effektiv beskatning i forbindelse med salg.
Jeg har altid syntes, at det er en lille smule tosset, at vi presser folk hårdt for, at de skal betale nogle løbende ejendomsskatter.
Dem skal de betale mere og mere i.
Og det kan de måske have svært ved at betale.
Og til gengæld scorer de så den dag, de sælger hele bedriften, en milliongevinst, hvor der ikke betales så meget i skat.
Så det burde egentlig være løsningen, at man sagde, at det tidspunkt, hvor folk virkelig har pengene i millionklassen, er dér, samfundet skal have sin del, frem for den hårde løbende beskatning.
Men vi har jo ikke kunnet finde noget flertal i Folketinget for at tænke sådan, og derfor er vi nødt til at sige, at for at alle gevinsterne på jorden ikke bare skal ryge ud til privat forbrug og samfundet skal have sin del, er vi nødt til løbende at have nogle forholdsvis kradse jordskatter også over for landbruget.
Det er vilkårene, for vi skal have finansieret vores velfærdssamfund.
Jeg tror absolut ikke, der er nogen brug for at forhøje oliepriserne for tiden.
Det har markedet klaret af sig selv, må man sige, så vi har i hvert fald ikke nogen tanker om at komme ud med nye afgifter, som gør det endnu dyrere at varme huset op for pensionister.
De ting, vi har i kikkerten på afgiftsområdet, er nogle helt andre ting.
Vi har nævnt kemikalieområdet, altså de mange kemiske stoffer, som omgiver os i øjeblikket, hvor vi på nogle punkter kan forbyde nogle af de groveste giftstoffer.
På andre områder er man nødt til at gå
afgiftsvejen, fordi man ikke kan forbyde, og dér ser vi en oplagt mulighed for at finde et provenu. Vi skal jo prøve bedst muligt at sørge for at få finansieret velfærdssamfundet med mindst mulig ulempe dér, hvor vi henter pengene, og kan vi så oven i købet hente pengene et sted, hvor det har en positiv virkning på miljøet, på sundheden over for befolkningen, er vi meget optaget af det.