runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-02-26:
Nu fremhæver miljøministeren jo selv Danmarks Naturfredningsforening.
Det fremgår tydeligt af deres høringssvar til loven, at de gerne ser, at alle de forslag, Adgangsudvalget er kommet med, bliver realiseret.
De har selvfølgelig været under pres, for landbruget ser
jo helst, at vi andre holder os væk fra det åbne land.
Det er jo det, de synes er bedst.
Jo, altså hvis man er jæger, er det i orden, for så er der kroner og øre i det, men hvis man er sådan en ganske almindelig borger, der enten bor på landet eller inde i byerne og kommer ud i weekenden, så ser de os helst ad hekkenfeldt til.
Så mit spørgsmål er bare: Når nu det er så vigtigt, at børnene kommer ud i skovene, hvorfor er det så ikke vigtigt, at vi andre sammen med børn eller uden børn kan bevæge os rundt i det åbne land?
Hans Christian Schmidt (V), 2004-02-26:
Fordi det næsten kom til sådan at forsvinde lidt i spørgsmålet fra spørgeren, hvilke organisationer der var med, skal jeg lige gøre opmærksom på, at det var Friluftsrådet og Danmarks Naturfredningsforening.
Og jeg synes da, at de jo på en måde også repræsenterer nogle, der kommer i naturen.
Når det derfor drejer sig om befolkningens adgang til private arealer, så er det regeringens grundlæggende opfattelse, at de mest bæredygtige muligheder for friluftsliv sikres gennem en kombination af regler, frivillighed og aftaler mellem ejer og bruger.
Og det var jo på den baggrund, at jeg i november 2002 indgik denne her aftale. Jeg tror, at de fleste alligevel også vil kunne huske, at en af de debatter, vi havde, var om, hvorvidt man kunne nedlægge veje og stier.
Jeg mener faktisk, vi er kommet langt hermed.
Jeg siger ikke, vi er kommet langt nok, jeg siger bare, at nu implementerer vi den aftale, vi har lavet med Danmarks Naturfredningsforening og Friluftsrådet og skovbruget og landbruget.
Og jeg synes faktisk, de skal have ros, fordi de gik ind og lavede det.
Jeg synes, det var helt flot.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-02-26:
Nu er det jo fremgået, at det er regeringen meget magtpåliggende, at der kommer flere skovbørnehaver, så børnene kan komme ud i skoven.
Og så er det, det undrer mig
umådelig meget, hvorfor det ikke er magtpåliggende for regeringen, at både voksne og børn kan komme rundt i det åbne land. Hvad er egentlig den højere visdom i, at regeringen ikke har taget alle forslagene, alle anbefalingerne fra Adgangsudvalget, men har barberet dem ned til den frivillige aftale, man har kunnet komme igennem med med landbruget og nogle af de grønne organisationer?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-26:
Jeg ved ikke, om vi behøver at tage den debat igen, for man kan jo bare tage Folketingets forhandlinger.
Vi har jo gentagne gange haft den her diskussion.
Jeg synes, at man skal se fremad.
Det er meget muligt, at den gamle regering ikke gjorde det godt nok i forhold til habitatområderne.
Det tror jeg faktisk ikke at vi gjorde.
Derfor er det selvfølgelig udmærket, at man tager fat her, så det er ikke det, jeg kritiserer regeringen for.
Jeg er tilfreds med, at man tager fat i det.
Hvad har ministeren tænkt sig at gøre?
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-02-26:
Den danske natur giver en enestående oplevelse, som hele befolkningen bør have del i.
Den tilhører os alle, og samtidig er det vores ansvar at passe godt på den.
Kristendemokraterne er tilfredse med, at det bliver understreget med det her lovforslag.
Med lovforslaget bliver adgangsaftalen fra november 2002 med en række miljøorganisationer nu gennemført i lovgivningen.
Det betyder bl.a., at det bliver lettere for borgerne at færdes i naturen til fods og på cykel.
Muligheden for at ride uden for badesæsonen udvides også.
Det er positivt, at borgernes adgang til naturen generelt forbedres. Vedrørende fredninger er vi godt tilfredse med, at fredningsforslag som noget nyt skal ledsages af et budgetoverslag.
Det har vist sig at være svært for det offentlige at budgettere med udgifter til fredning.
Det bliver nu lettere.
Vi kan desuden tilslutte os, at regeringen gør mere for at implementere habitatdirektivet og fuglebeskyttelsesdirektivet i dansk lovgivning.
Reglerne for skiltning i det åbne land forbedres.
Vi har i længere tid efterlyst dette over for miljøministeren.
Forslaget er med til at forbedre mulighederne for at drive erhvervsvirksomhed i yderområderne.
Det er ikke med i det her lovforslag, men ministeren lover, at de kommende regler i vejlovgivningen om servicering af erhvervsvirksomheder på landet netop rettes mod disse virksomheder.
Ud fra en samlet overvejelse kan vi støtte forslaget.
Helle Sjelle (KF), 2004-02-26:
Jeg forventer helt klart, at Danmark lever op til de ting og de forpligtelser, som man har forpligtet sig til at følge op i EU, og vi ser også meget gerne, at Danmark går foran, men det kræver jo, at der er et flertal for at gå foran.
Sådan er det altid.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-26:
Det vil jeg gerne vende tilbage til i udvalget, for det er et spørgsmål, om vi rent faktisk opfylder de krav.
Fru Helle Sjelle sagde, at hun mente, at vi ikke alene skal opfylde kravene, men at vi også skal være et land, der forsøger at få det fælles niveau i EU hævet.
Men så er det altså ikke tilstrækkeligt, at man humper efter i fjerde division og bare lige forsøger på at nå op på det niveau, der er vedtaget i EU, og det er jo det, vi desværre gør under denne regering. Derfor var det, jeg spurgte, om det skal forstås sådan, at Det Konservative Folkeparti virkelig ønsker et bedre niveau og ønsker, at Danmark skal gå i EU og sige, at det her skal gøres bedre.
Hvis vi ikke alene skal leve op til EU's standard, men også skal gøre det bedre, må fru Helle Sjelle da erkende, at så er det lovforslag, der ligger her, ikke tilstrækkeligt.
Helle Sjelle (KF), 2004-02-26:
Vi synes, det er et udmærket forslag, der ligger her, og vi har en klar forventning om, at det selvfølgelig opfylder de krav, der bliver stillet fra EU.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-26:
Jeg synes jo, det lyder smukt, når fru Helle Sjelle siger, at man fra Det Konservative Folkepartis side ønsker, at Danmark skal trække niveauet opad internationalt og i EU.
Her er intet forsøg på at gå foran.
Glemt er al snak om foregangsland, og det betyder jo, at al den natur, der ligger uden for de 7,5 pct., som kaldes natur i lovforslaget, bliver forsømt.
Over 90 pct. af den danske natur bliver ladt i stikken med forslaget, for at sige det meget kort, og det kan ikke siges at være noget, som kan være med til at løfte de internationale standarder opad.
Synes Det Konservative Folkeparti ikke ærlig talt, at det er et problem?
Helle Sjelle (KF), 2004-02-26:
Som Konservative ligger det os meget på sinde, at EU's fælles miljøpolitik fastholder sin stærke position, og vi ser gerne, at Danmark benytter sin indflydelse til at trække det fælles beskyttelsesniveau i Europa opad.
Derfor ønsker vi, at Danmark lever op til de internationale forpligtelser, som vi har påtaget os, og vi ønsker, at naturen skal kunne gives videre til de kommende generationer i mindst lige så god stand, som vi selv modtog den.
I Det Konservative Folkeparti er vi af den opfattelse, at det har stor betydning, at vi passer på vores natur, og at vi skal yde vores bidrag til at skabe en bæredygtig udvikling i verden.
Derfor er vi også positive over for lovforslag nr. L 146, som skal sikre, at Danmark lever op til sine forpligtelser, når det angår beskyttelse af de internationale naturbeskyttelsesområder.
Den hidtidige gennemførelse af EU's habitat- og fuglebeskyttelsesdirektiv har ikke været tilstrækkelig til at leve op til kravene.
Derfor er der behov for et supplement, og det sker bl.a. med dette lovforslag.
Med lovforslaget får myndighederne bl.a. de nødvendige virkemidler til at føre direktiverne ud i livet.
Derudover er det vigtigt at nævne, at lovforslaget indebærer en udmøntning af den aftale, der er lavet sammen med jordbrugerne og de grønne organisationer om at forbedre offentlighedens adgang til naturen, samt en justering af reglerne for at gennemføre fredninger.
Sidstnævnte er efter vores opfattelse fortsat et meget vigtigt redskab i naturpolitikken.
Alt i alt støtter Det Konservative Folkeparti lovforslaget.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-02-26:
Som jeg sagde for lidt siden, kigger vi jo på alle de ændringsforslag til lovforslaget, der måtte komme frem.
Men som udgangspunkt vil jeg godt sige, at når nogen gerne vil have noget fredet, må man også have en forventning om, at de kan give et nogenlunde kvalificeret bud.
Man må jo forvente, at folk selv finder frem til oplysninger om det område, de gerne vil frede, og jeg vil i hvert fald have en forventning om, at man også har nogle erfaringer på området.
Det er klart, at vi vil gerne være med til at se på, hvordan man kan lave loven, så den bliver bedst mulig for alle parter, og vi har hele tiden sagt fra Dansk Folkepartis side, at Danmarks Naturfredningsforening skal selvfølgelig beholde sin ret til at rejse fredningssager.
Der var lidt fremme i sommerferien, som gjorde, at man kunne blive i tvivl og spørge, om de skulle miste deres ret, men jeg synes i hvert fald, at Dansk Folkeparti fik gjort det ganske klart, at den ret skulle de beholde, og det tror jeg heller ikke hr. Torben Hansen er i tvivl om.
Torben Hansen (S), 2004-02-26:
Jeg ved ikke helt, om jeg skal sige tak for tilsagnet eller tak for afvisningen, men det må vi jo se på, det må jo komme til at stå sin prøve ved andenbehandlingen.
Det ligger bl.a. i lovforslaget, at den, der rejser en fredningssag, eksempelvis Danmarks Naturfredningsforening, skal give et overslag over, hvad det kommer til at koste.
Lad os sige, at DN mener 1.500 kr. pr. ha, og det så viser sig, at det bliver 1.200 kr., bliver grundejeren sur, men hvis det i stedet bliver 1.800 kr., er der andre, der bliver pålagt nogle ekstra udgifter.
Kunne man ikke forestille sig, når vi nu alligevel skal diskutere ændringer i bestemmelserne, at lade en uvildig instans foretage beregningerne over, hvad den helt specifikke fredningssag ville koste?
Jørn Dohrmann (DF), 2004-02-26:
Til det vil jeg sige, at vi ser på alle ændringsforslag, der skulle komme frem.
Vi behandler dem seriøst i udvalget, ser på, hvad det har af konsekvenser for områderne, ser, hvordan vi kan gøre det godt for naturen; det vil vi gerne være med til at se på.
Så derfor: Vi vil gerne nå frem til et virkelig godt resultat, der tager hånd om natur og miljø, og det er jeg sikker på at alle partier, der er i Folketinget, vil.
Det er kun måden at gøre det på, vi måske nogle gange er lidt uenige om.
Men kan vi få en god naturbeskyttelseslov, så vil vi jo selvfølgelig gerne medvirke positivt til det.
Torben Hansen (S), 2004-02-26:
Nu kan jeg forstå på hr. Dohrmann, at hr. Dohrmann synes, at det er meget vigtigt med det nationale.
Der tror jeg da, at alle herinde synes, at man godt kan være national uden at være nationalistisk.
Men jeg kunne da godt tænke mig at høre: Hvad så i forhold til de § 3-områder, som så ligger uden for de der EU-habitatområder?
Hvad nu, hvis vi går ind og laver forslag om, at der skal være plejepligt - det er jo god dansk natur - for de § 3-områder; man må heller ikke bruge pesticider, man må heller ikke gødske; der kerer man sig om god dansk natur?
Var det ikke et forslag, som Dansk Folkeparti med hr. Jørn Dohrmann i spidsen gerne ville være med til at stemme for?
Jørn Dohrmann (DF), 2004-02-26:
Men derfor mener vi ikke, at vi skal udstede en blankocheck til, at alt, hvad EU siger, skal Danmark bare lægge sig på knæ og sige ja tak til.
Vi mener, at det kan vi nemt selv klare.
Jeg forstår slet ikke, at Enhedslisten, som også nogle gange siger, at de er imod EU - nu kan man jo blive i tvivl, om de er for eller imod - nu lige pludselig gerne vil acceptere alting, der kommer fra EU.
Vi siger bare: Vi vil gerne selv bestemme, vi behøver ikke at blive pålagt det her fra EU. Jeg forstår ikke, hvad hr. Keld Albrechtsen er ude på her, men det er da måske bare at sige, at alt, hvad der kommer fra EU, er godt.
Men hvis det er der, han gerne vi høre til, så er der jo ikke noget at gøre ved det.
Men det er den helt forkerte politik, synes vi i Dansk Folkeparti.
Vi vil gerne selv have lov til at bestemme.
Jacob Buksti (S), 2004-02-26:
Kan den konservative ordfører dog ikke se en mulig konflikt mellem det formål og De Konservatives synspunkter på sikring af den biologiske mangfoldighed, at man her åbner for, at man kan rydde naturskov og plante juletræer i stedet for, altså direkte imod formålet, som skulle være sikring af den biologiske mangfoldighed, og at man ved anvendelse af pesticider osv. i øvrigt kan true den biologiske mangfoldighed?
Helle Sjelle (KF), 2004-02-26:
Hvad angår, om vi skal mere ned i detaljen med hensyn til, at naturskoven skal beskyttes yderligere, end den bliver på nuværende tidspunkt, synes jeg, at det er noget, vi må se nærmere på, og hvis det her lovforslag ikke er vidtgående nok, jamen så må vi jo se på det senere. Jeg har bare en klar forståelse af og en forventning om, at det her i hvert fald er et positivt bidrag til den udvikling, som vi forventer at vores skove faktisk er nødt til at komme igennem, hvis vi skal have tingene til at hænge sammen både naturmæssigt og økonomisk.
Jacob Buksti (S), 2004-02-26:
Nu hørte jeg den konservative ordfører sådan, at De Konservative lagde afgørende vægt på, at man her kunne sikre den biologiske mangfoldighed.
Der er det jo sådan, at der er et udvalg under ledelse af den tidligere konservative industriminister Nils Wilhjelm, som har barslet med en betænkning på det her område.
Mener den konservative ordfører, at det her forslag beskytter naturskoven?
Helle Sjelle (KF), 2004-02-26:
Jamen i forbindelse med planloven er der faktisk mulighed for at regulere, om bygninger, der er opført til et formål, kan anvendes til noget andet, og jeg forventer ikke, at det lige pludselig sker, at bygninger, der er opført til et formål, pludselig kan anvendes til noget andet.
Hvis det forholder sig på anden måde, må ministeren senere forklare det.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-26:
Jeg kan godt gå ind på den tanke, at vi siger, at uden dispensation kan man opføre sådan en bygning.
Men er fru Helle Sjelle enig i, at det her med, at ejeren skal have et retskrav på, at den ikke skal rives ned, i det øjeblik formålet ikke længere er der, skal væk?
Der skal altså ikke være et retskrav på, at man fortsat har ret til at bruge bygningen til det, man vil, når bygningen ikke længere fungerer som spejderhytte eller som skovbørnehave.
Helle Sjelle (KF), 2004-02-26:
Det, det handler om for os, er, at man gør det samme, som sker i dag, hvor man har en rimelig lempelig dispensationsordning, men i stedet for en lempelig dispensationsordning foretrækker vi, at det faktisk er lovligt uden de her dispensationer at lave spejderhytter og skovbørnehaver.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-26:
Nu siger fru Helle Sjelle hele tiden, at i dag er der en restriktiv praksis.
Der er ikke bare en restriktiv praksis, der er en restriktiv lovgivning, for det er sådan, at hvis man vil opføre en spejderhytte eller en skovbørnehave, så skal man have dispensation til at gøre det.
Det bliver lavet om nu.
Nu kan enhver gå ud og lave sin egen skovbørnehave og sin egen spejderhytte, og det har jeg
sådan set intet imod.
Jeg synes, det er alle tiders.
Mit eget barn har gået i en skovbørnehave i en ret stor bygning med toilet, køkken, stue, soveafdeling osv. Det var meget, meget fint, men det ville sådan set også være en rigtig fin bygning at have til bolig. Det er det næste problem i det her forslag.
Der bliver et retskrav fra den, der ejer bygningen, på, at ingen kan kræve, at den skal rives ned.
I det øjeblik kommunen f.eks. ikke har brug for en skovbørnehave længere, eller skovejeren ikke vil have, at det skal være skovbørnehave længere, så har man altså en god bolig til rådighed ude i skoven.
Helle Sjelle (KF), 2004-02-26:
Som jeg sagde før, har vi en klar forventning om, at det her ikke udvikler sig til, at spejderhytter og skovbørnehaver udvikler sig til jagthytter.
Praksis på nuværende tidspunkt er meget restriktiv, og den praksis forventer vi bliver opretholdt.
Det eneste, der er ændret, er, at tidligere blev der givet dispensationer af kommunerne til de her ting.
Nu er det så blevet lovliggjort, at man godt uden en dispensation kan opføre en skovbørnehave eller en spejderhytte.
Men i det øjeblik de ting ikke bliver brugt til de formål, som de er opført til, forventer jeg helt klart, at man følger den restriktive praksis.
Gør man ikke det, er der en anden situation, og så er det i hvert fald ikke i lovens ånd.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-26:
Det er bare til forståelsen.
Nu kan jeg forstå, at Det Konservative Folkeparti mener, at der i dag er en restriktiv praksis.
Den skal nu laves om, ikke fordi Det Konservative Folkeparti er utilfreds med den nuværende ordning. Som jeg forstod det, var Det Konservative Folkeparti
faktisk vældig godt tilfreds med den restriktive ordning.
Men nu skal der altså så laves et vældigt eksperiment, og som fru Helle Sjelle siger, så må vi jo se, om det går galt.
Og hvis det går galt, så vil Det Konservative Folkeparti være med til at rette op på det.
Men er det ikke rigtigt, at i det omfang, at det går galt, så vil de, der har opført disse bygninger, kunne disponere over dem til boligformål, jagthytteformål, fritidshusformål, og hvad de ellers måtte finde for godt?
Er det ikke korrekt, at hvis kommunalbestyrelsen har forsømt at stille betingelser, så er der bare tale om, at bygningen så er sluppet fri?
Jørn Dohrmann (DF), 2004-02-26:
Nu ved jeg ikke, om fru Elsebeth Gerner har læst hele loven, for det fremgår jo egentlig ret tydeligt, at man får lov til at kunne etablere denne her skovbørnehave.
Jeg synes også, det egentlig fremgår ret tydeligt af planloven, at hvis det er, at man vil have nogle af de ekstra regler ind over, som siger, at den skal rykkes ned bagefter, så skal kommunen aktivt gå ind og sige: Her er der nogle ekstra krav, vi vil stille til det her område, og når det så er, at skovbørnehaven ikke skal være skovbørnehave mere, så vil vi have den rykket ned.
Så jeg synes egentlig, at de ting jo er på plads.
Det gælder bare om, at man også ligesom tager ud i kommunerne og siger: Her stiller vi nogle ekstra krav til de her ting, og så får vi selvfølgelig også det på plads.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-26:
Jeg tror måske, at Dansk Folkeparti og en række af de andre partier i virkeligheden er enige om det der med byggeriet.
Så for at få det præciseret, hvis der altså er tale om enighed, kunne vi så blive enige om, at det fortsat skal være sådan, at for at bygge en spejderhytte eller en børnehave skal der gives en dispensation fra de almindelige regler? Og to: I det øjeblik, at bygningen ikke længere skal bruges som skovbørnehave eller spejderhytte, så skal den rives ned.
Er Dansk Folkeparti enig i, at det er sådan, man skal forstå det?
Jørn Dohrmann (DF), 2004-02-26:
Det er klart, at vi ser på alle ændringsforslag, der skulle komme ind, og at vi gerne vil diskutere dem og se, hvad det er for nogle ting, der er gode i de forslag.
Vi har jo også sagt, at de her skove selvfølgelig ikke skal overbruses med pesticider og gødning og alle de her ting.
Det skal selvfølgelig være i harmoni, man har skovene.
Derfor er det jo også, ligesom det er lagt op til her, med friere rammer, at man ligesom vil tillade skovdriften, sådan at man ikke ligesom er bundet inden for alt, alt for snævre rammer.
Vi synes jo netop, at det her er et skridt i den rigtige retning, også med at få dem registreret og alle de ting, der
er stillet krav til her.
Så jeg synes, det da virkelig er et skridt i den rigtige retning, men er der nogle ting, kommer der nogle ændringsforslag, som kan gøre det endnu bedre, så vil vi selvfølgelig se på dem og tage dem med i vores overvejelser.
Torben Hansen (S), 2004-02-26:
Det var bare ikke svar på det spørgsmål, jeg stillede.
Jeg vil gerne gentage: Wilhjelmudvalget anbefalede, at man både skulle registrere naturskov, og at man skulle beskytte naturskov.
Vil Dansk Folkeparti være med til det, hvis vi stiller ændringsforslag til skovloven om det? Vil Dansk Folkeparti også være med, hvis vi forbyder brug af pesticider og gødskning på fredskovspligtige arealer?
Det var det, der var spørgsmålene.
Der var intet i mit spørgsmål omkring hytter i skovene.
Men nu har jeg stillet spørgsmålene igen, så nu vil jeg da også gerne have et svar.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-02-26:
Jamen vi har jo sagt hele tiden, at skovene ligger os meget på sinde.
Jeg kan høre fra nogle af de andre ordførere, at de ligesom også vil sige, at vi vil åbne op for byggeri i skovene.
Jeg betegner ikke det her som byggeri i skovene.
Når vi snakker om det, som hr. Buksti henviste til i november måned, så var det fredskov, man ville etablere boliger i.
Man ville etablere boliger.
Der er en væsentlig forskel på, om man vil give en naturoplevelse, eller om man vil bo ude i skovene.
Det synes jeg man skal forholde sig til, når det er, man ligesom ser på det her lovforslag.
Derfor synes vi, det er godt, at man nu kan give børnene den her oplevelse, det er at komme ud og se naturen, opleve naturen på de virkelige vilkår og ikke bare på tegninger.
Torben Hansen (S), 2004-02-26:
Nu kunne jeg forstå på hr. Jørn Dohrmanns ordførertale, at de danske skove ligger Dansk Folkeparti meget på sinde.
Det tror jeg de gør for hele Folketinget.
Det kunne eksempelvis være en registrering af den eksisterende naturskov, som det også fremgår af Wilhjelmudvalgets rapport om beskyttelse af naturskov.
Vil Dansk Folkeparti også være med, hvis at vi laver et ændringsforslag, hvor vi forbyder gødskning og pesticider på fredskovspligtige arealer?
Det er sådan helt nede på jorden.
Hvad vil man egentlig, når man taler beskyttelse af de danske skove?
Vil man være med til det med naturskovene, vil man være med til det med gødning og pesticider?
Jørn Dohrmann (DF), 2004-02-26:
Jeg er søreme glad for at kunne få nogle anvisninger af hr. Keld Albrechtsen på, hvordan man kan redde sin troværdighed.
Men nu skal vi jo forholde os til, hvordan det er
allerede i dag
Det har vi fuld tillid til.
Men man må altså forholde sig til, at man allerede i dag kan indføre spejderhytter og skovbørnehaver.
Men vi giver selvfølgelig den her sikkerhed, at man kan stille yderligere krav, hvis man skulle ønske det.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-26:
Jamen så kom det jo for en dag: Man vil ikke sikre det.
Man vil lave en ordning, som er en glidebane, og de flotte ord, som hr. Dohrmann udtalte, og som hr. Buksti henviste til dengang, var altså bare nogle, der var anvendt til brug i pressen for at skaffe hr. Dohrmann nogle hurtige stemmer i sit lokalområde, men de var ikke alvorligt ment.
Det er jo desværre ikke første gang, vi har set det med hensyn til Dansk Folkepartis politik, men det bliver det jo ikke bedre af.
Og det må vi så bare konstatere.
Jeg synes bare, det er beklageligt, at hr. Dohrmann står i en situation, hvor han siger, at det her udelukkende handler om børnehaver og spejderhytter.
Og når man så går grundigt ned i det og borer i det, så må hr. Dohrmann indrømme, at ja, det handler udelukkende om spejderhytter og børnehaver - indtil de bliver lavet om til noget andet, indtil de bliver jagthytter for rige mænd, og så er der desværre ikke noget at gøre ved det, fordi den pågældende landmand har et retskrav på at kunne anvende hytten til et andet formål efterfølgende, og det agter hr. Dohrmann ikke at gøre noget ved. Hr. Dohrmanns troværdighed i det her spørgsmål står på spil.
Han kan endnu nå at redde sin troværdighed, men så er det ved at være i elvte time.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-02-26:
Ja, jeg håber da også, vi er enige om det, når vi ligesom fortsætter i den retning, at der allerede i dag er lempelige forhold for, at man kan etablere spejderhytter og etablere skovbørnehaver.
Det ligger i planloven, at man stiller de her krav til, at hvis de ikke bliver brugt længere, så kan man sige til kommunen, at så skal de fjernes.
Vi har altså tillid til, at de byrådspolitikere, som er valgt ind af befolkningen, også har sat sig ind i, hvordan loven er skruet sammen.
Og så bruger man selvfølgelig loven, som man synes er mest rigtig.