runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2005-04-12:
Jeg håber meget, at jeg kan mødes med hr. Per Clausen til møder i det nordjyske; jeg sætter ligefrem en ære i det.
Jeg synes, at vi på en række områder har et fantastisk godt samarbejde og faktisk supplerer hinanden ret godt på en række områder.
Det er jeg glad for at man har lyttet til i regeringen og siger: O.k., det er fair nok, at I kommer med det, og vi prøver at indkalde forligskredsen.
Hvis der er nogen, der ikke vil være med til det, så er det jo ikke Socialdemokratiets problem, så er det regeringens problem, hvis de ikke vil være med til at løse et problem, som de selv har påpeget.
Der skal vi nok sørge for at holde dem fast.
Jeg er også sikker på, at alle, der har set den her debat, har hørt de tilkendegivelser, regeringen og Venstres ordfører allerede har givet i den her sag.
Så der skal holdes fast, det er jeg da enig i.
Tak, det vil ordføreren kvittere for.
Og førstkommende lejlighed bliver vel nu, fordi den tidligere spørger sidder i formandsstolen.
Jeg kan ved at læse i Folketingets forhandlinger bekræfte, at det endte sådan, at der var partier, der undlod at stemme i den her sag.
Det er jo det typiske, at man ikke når alting, hvis ikke man er i stand til at tage et politisk ansvar og konstruere de her ting.
Det var der mange der gjorde.
Det var sådan set det, vi forsøgte at finde en løsning på, og det er lykkedes.
Der er rigtig mange folk, der vandrer frem og tilbage på arbejdsmarkedet.
Vi har det problem, at der, når arbejdsløsheden stiger, sker det, at folk bliver tvunget på efterløn, ved at der er en kortere dagpengeperiode.
Det vil vi gerne se på, og vi vil også gerne øge incitamentet.
Skal jeg forstå det sådan på hr. Frank Aaen, at man, hvis man får de ting igennem, er parat til uden videre at tilslutte sig den efterlønsordning, som vi kender i dag?
Frank Aaen (EL), 2005-04-12:
I en tidligere runde var hr. Bjarne Laustsens partifælle, hr. Svend Auken, inde på historien om efterlønnen.
Der synes jeg, at det skal være sådan, at det, der bliver sagt her i Folketingssalen, svarer til historien og er korrekt.
Derfor vil jeg gerne bede hr. Bjarne Laustsen oplyse sin partifælle hr. Svend Auken om, at venstrefløjen – også VS og DKP, der dengang sad i Folketinget – var meget stærk tilhænger af indførelsen af en efterlønsordning og i forhandlingerne i Folketinget stillede flere forslag om forbedringer: en højere efterlønsydelse; en sikring af frivillighed, så ingen blev tvunget på efterløn; og en større fleksibilitet, f.eks. at man kunne få lov til at gå på efterløn og så komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Det var udelukkende, fordi Socialdemokratiet og den daværende arbejdsminister, Svend Auken, afviste de forslag, at venstrefløjen endte med – ikke at stemme imod, som det blev sagt af hr. Svend Auken – at undlade at stemme i protest mod, at Socialdemokratiet ikke lyttede til de forslag til forbedringer af efterlønsordningen, der kom dengang.
Vil hr. Bjarne Laustsen fortælle det til sin partifælle ved førstkommende lejlighed?
Bjarne Laustsen (S), 2005-04-12:
Jeg vil sige, at det er rigtig godt, at vi har den her debat.
Nu tager vi og udarbejder de her par ændringsforslag, og så får vi en realitetsbehandling.
Jeg har forstået på ministeren, at hele hans system vil være i stand til at svare på de mange spørgsmål, der kommer op.
Nu har vi haft et par valgkampe, hvor emnet sådan har svirret – Ritzaus Bureau og alle mulige andre steder – og derfor er det jo godt at få de her ting ned på papir og få dem beregnet.
Vi er enige om, at vi har et politisk problem, og hvor der er vilje, der er der også vej.
Derfor skal vi se at løse det problem, at de lavestlønnede ikke har særlig stor interesse i at gå på arbejde, og det er vi alle sammen enige om er et politisk problem.
Nu får vi det realitetsbehandlet i Folketingssalen, og så kan vi, hvis det kan skrues rigtigt sammen – det er jo de ord, hr. Jens Vibjerg selv bruger – vedtage en anden løsning.
Har hr. Jens Vibjerg et bedre forslag end det, vi kommer med, er vi meget parate til at lytte.
Vi vil gerne løse et problem, som der er for de lavestlønnede her,
og det kan vi løse på den måde her.
Jens Vibjerg (V), 2005-04-12:
Nu kan jeg høre, at hr. Bjarne Laustsen ikke havde gjort sig nogen overvejelser overhovedet om konsekvenserne af det her.
Det er udelukkende et spørgsmål om tro, og der er det vel spørgsmålet, om det ikke er et andet sted, man skal beskæftige sig med tro, end der, hvor vi snakker om efterløn.
Jeg vil så godt spørge hr. Bjarne Laustsen: Er der en øvre grænse for, hvad det eventuelt må have af omkostninger at indføre lige netop den model?
Bjarne Laustsen (S), 2005-04-12:
Jeg og Socialdemokratiet har, tror jeg, gjort os de samme overvejelser som statsministeren, når han siger: Vi er uden videre parat til at se på en 30.000 kr.s-grænse, det vil vi gerne overveje.
Vi har jo et problem, som alle har påpeget, og som vi skal finde en løsning på.
Der har været en lang, lang række forskellige modeller at overveje.
Men det hele er faldet på, at det har været meget svært at administrere.
Derfor er løsningen på de 30.000 kr. kommet.
Vi tror altså, at der er rigtig mange, der også, når de har arbejdet op til de 30.000 kr., vil fortsætte med at arbejde, fordi de også skal have en arbejdsgiver næste år.
Det vil give øget omsætning, det vil give øgede skattekroner, og derfor vil der være et overskud.
Jens Vibjerg (V), 2005-04-12:
Jeg er glad for, at hr. Bjarne Laustsen synes, at vi også skal se på de problemfelter, de hjørner, der er på nuværende tidspunkt.
Jeg går også ud fra, at hr. Bjarne Laustsen er enig i, at vi skal se på konsekvenserne af de mulige beslutninger, vi må tage, at vi skal kigge på de løsningsmuligheder, der er.
Nu har hr. Bjarne Laustsen jo her fra Folketingets talerstol også ved tidligere lejligheder meldt én model klart ud, nemlig den med de 30.000 kr.
Jeg går ud fra, at hr. Bjarne Laustsen, inden han kommer med sådan et konkret forslag, har foretaget nogle beregninger over, hvad konsekvenserne er, hvad det betyder, hvad det vil koste i kroner og øre, i arbejdsudbud.
Jeg vil da gerne have svar på, hvad hr. Bjarne Laustsen så er kommet frem til i de beregninger.
Bjarne Laustsen (S), 2005-04-12:
Det er jo fundamentet, grundlaget i efterlønsordningen, at folk har et retskrav, et efterlønsbevis: Når de opfylder nogle bestemte forpligtelser, har de også en rettighed.
Jeg bliver bedt om at svare på en hypotese: Hvis vi stod og manglede arbejdskraft, ville det så ikke være tåbeligt at have en ordning, hvor folk bare kunne trække sig ud og sådan noget?
Det kan da meget vel være, men det er bare ikke den situation, vi har.
Jeg forholder mig til realiteterne, og så forholder jeg mig også til de realiteter, som mange andre har.
Det kan godt være, og det ved vi allerede i dag, at vi mangler arbejdskraft på nogle bestemte områder.
Det er da derfor, jeg er glad for, at vi i dag har fået et tilsagn om, at forligskredsen vil se positivt på, om det kan lade sig gøre at finde en ordning, så folk måske samtidig trapper ned.
Det var grundlaget for efterlønsordningen, at to smedesvende kunne dele arbejdet, hvor den ene kunne arbejde om formiddagen, den anden om eftermiddagen, og så kunne en ung smedesvend komme ind.
Så efterlønsordningen fungerer stadig væk fint, synes jeg, selv om vi får en stigning i beskæftigelsen.
Hvis vi skal have en nedgang i antallet af efterlønsmodtagere, og det falder jo i øvrigt, ville den allerbedste medicin være, at der er et reelt tilbud om arbejde til folk.
Per Clausen (EL), 2005-04-12:
Så synes jeg også, at hr. Bjarne Laustsen må erkende, at en af grundene til, at Socialdemokraterne måske står en smule stærkere i de forhandlinger med regeringen, end man gjorde tidligere, er, at der faktisk har vist sig et flertal her i Folketinget bestående af partier, som er kritiske over for den udformning, efterlønsordningen har fået nu, og som gerne vil være med til at skabe forbedringer med udgangspunkt i den eksisterende ordning.
Så er der bare det sidste, for det tror jeg også kan være vigtigt: Er hr. Bjarne Laustsen ikke enig med mig i, at det faktisk er et meget, meget større problem, at der er mennesker, der holdes uden for arbejdsmarkedet, og som gerne vil ind på arbejdsmarkedet, end det er, at der er nogle, der får mulighed for frivilligt at forlade arbejdsmarkedet?
For det synes jeg somme tider man glemmer i denne her efterlønsdebat, og så kan vi vel også slutte med noget, hvor jeg er nogenlunde sikker på, at jeg er fuldstændig enig med hr. Bjarne Laustsen.
Bjarne Laustsen (S), 2005-04-12:
Jeg er fuldstændig hundrede og ti procent enig i, at det er et problem, at folk bliver holdt uden for arbejdsmarkedet, at de ikke har adgang til arbejdsmarkedet og gerne vil fortsætte.
Vi oplever alt for mange mennesker, der bliver afskediget i en moden alder, som bliver tvunget ud i forskellige ordninger; det er da heldigvis godt, at vi så har de ordninger.
Men det er vi fuldstændig enige i, og en stor del af min tale indeholdt bemærkninger omkring det.
Så vil jeg sige, at vi i Folketinget står meget, meget stærkt over for bestemte ordninger, hvis hele Folketinget er enigt.
Derfor ville vi have stået endnu stærkere, hvis både Enhedslisten, SF og Dansk Folkeparti havde sluttet sig til efterlønsforliget dengang.
Det havde været den bedste statsgaranti, man kunne få.
Men det valgte man altså ikke at gøre, man valgte at opponere på en anden måde, og det respekterer jeg, det er politisk fair nok, men når man ikke selv har været med til at tage et medansvar for det, så kan man ikke bebrejde nogen, at vi står svagere.
Men jeg synes bestemt, at vi står stærkt på det punkt her i dag.
Elisabeth Geday (RV), 2005-04-12:
Det er jo ren fuglesang i ørerne på en radikal at høre den konservative ordfører komme med sine betragtninger om efterlønnens fremtid.
Når det så er sagt, skal jeg bare lige have bekræftet af ordføreren, at De Konservative er en del af regeringen, for jeg bliver en lillebitte smule i tvivl, når man hører Venstres ordfører og hører ministeren tidligere i dag, som jo altså skyder det her til hjørnespark, og så bagefter hører den konservative ordførers ganske klare tale omkring efterlønnen, og hvad der egentlig skal ske med den.
Jeg vil så også – ud over selvfølgelig det retoriske spørgsmål at få bekræftet, at De Konservative er en del af regeringen – bede den konservative ordfører fortælle mig, hvad det er, vi venter på, for det er helt tydeligt for mig, at Det Konservative Folkeparti er ganske afklaret omkring det, der skal gøres med hensyn til efterlønnens fremtid.
Så lad mig høre, hvad ordføreren har at sige til det.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-04-12:
Også vores forslag vil jo komme til at bygge på noget med retsgarantier, for det er jo også sådan, at hvis man opfylder nogle kriterier for svagelighed, psykisk nedslidning eller fysisk nedslidning, så har man en retsgaranti på det.
Men man skal altså opfylde den der trang, sådan at vi kommer tilbage til det, som efterlønnen oprindelig også var tiltænkt som.
Jeg er slet ikke enig i hr. Ole Sohns præmis om, at det udelukkende er nedslidte mennesker, der går på efterløn.
Det er der mange der er, og det er også dem, vi skal udelade af den her de bat, for dem skal vi stadig væk holde hånden over.
Men jeg mener, og det mener vi i Det Konservative Folkeparti, at der er mange raske mennesker, som kunne fortsætte på arbejdsmarkedet, for hvem det er attraktivt at trække sig tilbage, og det har vi om 10-15 år ikke råd til, for da har vi behov for de hænder også på arbejdsmarkedet.
Ole Sohn (SF), 2005-04-12:
Jeg anerkender, og jeg er sådan set også meget tilfreds med udmeldingen, for det giver os mulighed for at få en vældig god debat om velfærdssamfundets fremtid, om man skal bygge på en retssikkerhed for den enkelte, eller man skal bygge på sådan en trangsbestemt holdning, hvor man skal stå med hatten i hånden.
Og der har Det Konservative Folkeparti nu klart meldt ud: Vi skal tilbage til det system, hvor man skal stå og bukke og bede herremanden om at få lov at få sin ydelse.
Jeg tror sådan set også, at Det Konservative Folkeparti lidt har misforstået det der med advokaten, som går rundt på golfbanen.
Der er jo ingen advokat med respekt for sig selv, og som er ved sine fulde fem og er i stand til at udøve sit erhverv, som vil gå fra en millionindtægt ned på den sølle ydelse, vi giver i efterløn.
Hvis der er en advokat, der går på efterløn, så er det jo, fordi vedkommende ikke er i stand til at varetage sit erhverv, og så skulle han have en eller anden form for anden offentlig ydelse.
Det, der er problemet, er, at man har byttet om på det, sådan at de lavestlønnede, de hårdest arbejdende, nedslidte, er dem, der får mindst ud af efterlønsordningen, hvor man med efterlønsordningen i 1998 forbedrede den for de højtlønnede.
Det er det, vi skulle have ændret, og det er sådan set det, det forslag, som SF og Enhedslisten lægger an til her, kunne rette op på.
Men det ønsker Det Konservative Folkeparti åbenbart ikke.
Jeg vil da gerne starte med at rose den konservative ordfører for at melde klart ud i modsætning til Venstre, som i den her sammenhæng er lidt kyllingeagtig.
Det Konservative Folkeparti siger meget klart: Vi vil have efterlønsordningen afskaffet.
Det er fair, så kan vi få en reel debat.
Det, der interesserer mig, er sådan set Det Konservative Folkepartis forslag om, at man skal gøre det til en seniorydelse, som skal være trangsbestemt.
Det, der sådan set var hele grundlaget for efterlønsordningen, da den blev indført, var, at man skulle væk fra det.
Man skulle ikke hen og stå med hatten i hånden.
Det var lige nøjagtig det, der var hele kernepunktet.
: Her er efterlønsydelsen.
Det var et retskrav, og det er det, Det Konservative Folkeparti vil ændre og tilbage til den gamle ordning.
Er det sådan, det skal forstås?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-04-12:
Jeg vil kvittere for invitationen.
Jeg har før taget imod en invitation fra hr. Bjarne Laustsen og kørt rundt på de nordjyske landeveje, og det var hyggeligt, og den invitation tager jeg gerne imod igen.
Jeg kan sige, at jeg færdes også de steder, hvor hr. Bjarne Laustsen færdes, og der finder man mennesker, der er fysisk eller psykisk nedslidte, og dem vil jeg heller ikke efter, men jeg vil efter dem, som bruger deres efterlønsordning – sådan lidt populært sagt – på golfbanen.
Bjarne Laustsen (S), 2005-04-12:
Jeg ved ikke, hvor hr. Jakob Axel Nielsen har opholdt sig henne, jo, det ved jeg faktisk godt, og jeg kan bare konstatere, at det ikke er de samme steder, som jeg færdes, og derfor er det meget behov for, at vi får en kammeratlig samtale snarest og gerne i Nordjylland.
Jeg skal sørge for, at hr. Jakob Axel Nielsen får adskillige invitationer til at komme ud og opleve, hvordan det virkelige liv er blandt seniorerne.
For det opleves sådan, at man bliver afskediget i en moden alder og har betydeligt besvær med at finde et arbejde og bliver tvunget på efterløn.
Det er jo derfor, der er behov for en kammeratlig samtale og også at få noget at vide om, hvordan det virkelige liv er.
Det håber jeg at hr. Jakob Axel Nielsen vil kvittere for og komme ud og lytte og så tage diskussionen dér.
Det kan ikke hjælpe noget at stå og komme med fine, forkromede forslag herinde.
Men jeg bliver nødt til at høre: Er det rigtigt, hører mine ører rigtigt, at folk, der er startet med at indbetale til efterlønsordningen i berettiget forventning om, at der kommer efterløn – det er jo derfor, man begynder at indbetale til den og bliver oplyst om sit grundlag – så ikke skal have efterløn alligevel?
Hører mine ører rigtigt?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-04-12:
Vi har ikke meldt os ud af noget forlig.
Som ansvarligt politisk parti, og det er vi, melder vi os ikke ud af et politisk forlig, men vi har forud for det valg, vi lige har haft, vi har forud for 2001valget, og vi har også forud for den tid talt om, at det er pinedød nødvendigt, at vi får nogle reformer.
Vi synes, at det her er ansvarligt.
Vi er nemlig optaget af, at vi også i fremtiden kan sikre et velfærdssamfund, og det mener vi ikke man kan, hvis ikke vi alle sammen står sammen om at få lavet nogle reformer.
Jeg har ikke talt om, at vi skal afskaffe efterlønnen, men jeg har talt om, at jeg på sigt ikke ser den som et retskrav for alle.
Jeg talte om, at de, der er psykisk nedslidte, og de, der er fysisk nedslidte, kunne få den, for de har et behov, men de, der ikke har et behov, får vi brug for på arbejdsmarkedet.
Og så understregede jeg netop, hvor vigtigt det var at få pointeret, at der ikke vil blive tale om ekspropriation, netop fordi de, der har indbetalt i en berettiget forventning om at kunne få, og så alligevel ikke får, skal holdes skadesløse – ellers ville det være ekspropriation.
Det er derfor, jeg taler om, at man må finde en form for tilbagebetaling.
Om det skal være en kontant udbetaling, eller om det skal være, at man ekstraordinært kan lave indbetaling på en ratepension eller noget helt tredje, det ved jeg ikke, det håber jeg, vi kan diskutere, når vi får den her debat.
Bjarne Laustsen (S), 2005-04-12:
For mig lyder det, som om hr. Jakob Axel Nielsen og Det Konservative Folkeparti har meldt sig ud af efterlønsforliget.
Jeg troede ellers, man bakkede op omkring og var enig i de beslutninger, der var truffet.
Jeg forstår også en anden ting: at reformer er lig med afskaffelse.
Altså i Det Konservative Folkeparti kan det jo så åbenbart ikke være sådan, at man reformerer nogle ting, og at man forbedrer nogle ting, men udelukkende skrider til værket og får det afskaffet.
Det er da første gang, jeg har oplevet nogen tale om, at folk, der er startet med at indbetale til efterlønsordningen, ikke skal have efterløn i fremtiden.
Jeg forstod nu, at De Konservative vil cutte 10 år af de folk fra 35, hvor man begynder at indbetale til efterlønsordningen, og op til 45 år – væk med dem.
Ren ekspropriation.
Jeg skal gøre opmærksom på, at det allerede står i aftalen i dag, at hvis folk, der er startet med at indbetale, selv stopper eller ikke føler, at de vil være med mere af en eller anden grund, så skal pengene betales tilbage til en pensionsordning.
Bent Bøgsted (DF), 2005-04-12:
Jeg synes da, hr. Bjarne Laustsen skulle tænke over det, når hr. Bjarne Laustsen fremover kommer med nogle forslag til ændringer i et forlig, som hr. Bjarne Laustsen ikke er med i.
Hr. Bjarne Laustsen forsøger da stadig væk at få ændringer igennem på nogle forlig, som hr. Bjarne Laustsen ikke er med i.
Det har Dansk Folkeparti da også ret til.
Så det er ikke et spørgsmål om, hvad man tror man kan få igennem, det er et spørgsmål om, hvad man tror på.
Hvis ikke det var det, det drejede sig om, så kunne jeg ikke forestille mig, at hr. Bjarne Laustsen blev ved med at presse på for at få ændringer igennem på forlig, som hr. Bjarne Laustsen ikke er med i.
Bjarne Laustsen (S), 2005-04-12:
Efter at man har sovet et antal gange på de ændringer her siden 1998, hvordan er stemningen så i dag med hensyn til den fleksible efterløn?
Tror man virkelig, at man kan få ændringer ind i efterlønsordningen, hvis ikke man vil tilslutte sig et samlet forlig?
Det er jo et ret centralt spørgsmål.
Når man gerne vil have indflydelse på det i dag og synes, at vi har en glimrende efterlønsordning, hvorfor var man så ikke med i 1998?
Så kunne man jo have fået indflydelse på de ordninger, som hr. Bent Bøgsted og Dansk Folkeparti så gerne vil have indflydelse på i dag.
Hvorfor tog man ikke skridtet fuldt ud og gik med og stemte for de ændringer?
Elisabeth Geday (RV), 2005-04-12:
Jeg tror, at jeg har det en lillebitte smule som en tidligere spørger i dag.
Jeg synes ikke, at hr. Bjarne Laustsen svarede mig på spørgsmålet.
Jeg vil stadig væk godt fastholde mit spørgsmål: Synes ordføreren, at det fortsat er en rigtig prioritering i den situation, hvor vi om ikke ret mange år står med en stadig større gruppe ældre danskere, at – og bemærk mine ord – folk, der er i beskæftigelse, tilbydes muligheden for at trække sig tidligt tilbage på offentlig forsørgelse?
Bjarne Laustsen (S), 2005-04-12:
Jeg tror, at hvis arbejdsmarkedet stod til rådighed, og at de der job, man taler så meget om til det grå guld, rent faktisk var der, var det tusindvis af mennesker, der aldrig kunne have drømt om at gå på efterløn.
Det kan være, at de havde trappet ned i en anden grad, men de var slet ikke gået på efterløn i den udstrækning, som vi har set det.
Det undrer mig meget, at den radikale ordfører, fru Elisabeth Geday – nu må jeg jo ikke stille et modspørgsmål her –
lyder, som om Det Radikale Venstre allerede har meldt sig ud af efterlønsforliget.
Jeg husker Det Radikale Venstre som en meget stærk medspiller for ændringerne i 1998, og det var også dem, der talte hårdt for, at alle private opsparinger skulle med ind i den der modregning.
Det har vi kvitteret for og også fundet rimelige løsninger for, så der også er et beløb for småsparerne, som der ikke bliver modregnet i.
Jeg synes, at det var en meget fin løsning, vi fandt frem til i 1998, og som jeg stadig væk håber at Det Radikale Venstre bakker op omkring.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-04-12:
Nu skal vi lade være med at bygge spøgelser op, men det er rigtigt, at vi vil tilbage til noget trangsbestemt.
Vi har flere steder i lovgivningen, hvor læger eksempelvis skal visitere folk og se, hvor stor en erhvervsevnenedsættelsesprocent er, og så får man forsikring derefter.
Jeg vil ikke stå her allerede nu i den almindelige politiske palaver og ødelægge et godt forslag, men det korte af det lange er, at hr. Ole Sohn har ret i, at vi vil over til en trangsbestemt ordning.
Jens Vibjerg (V), 2005-04-12:
Det skal overhovedet ikke forstås sådan, for vi tager stilling til det spørgsmål, når vi har Velfærdskommissionens rapport.
Så diskuterer vi ud fra rapporten, hvad der skal ske med efterlønnen.
Vi har slet ingen intentioner om i dag at ændre på efterlønsordningen.
Og vi har sagt, at ikke nok med, at vi tager diskussionen, når Velfærdskommissionens rapport ligger, det bliver også forud for et folketingsvalg med virkning efter et folketingsvalg, hvis der skal ske ændringer.
Frank Aaen (EL), 2005-04-12:
Jeg synes, at ordføreren skal svare på de spørgsmål, der bliver stillet her i salen, og ikke kun dem, som journalister stiller.
Jeg spurgte, om udtalelserne i dag skal forstås sådan, at Venstre og Venstres ordfører arbejder for en afskaffelse på sigt af efterlønsordningen.
Jens Vibjerg (V), 2005-04-12:
Det kan godt være, at man vil betragte mig som en for forsigtig mand i privatøkonomisk forstand, men hvis jeg var i den alder, så ville jeg altså gå lidt med livrem og seler i forhold til min pensionsordning og ikke satse på, at jeg kunne trække mig tilbage som 60-årig på efterløn.
Det er det, jeg har sagt til Børsen.
Frank Aaen (EL), 2005-04-12:
I dagens udgave af Dagbladet Børsen er hr. Jens Vibjerg citeret for, at man ikke skal indbetale til efterlønsordningen, fordi ordningen vil blive afskaffet for dem, der er oppe i fyrrerne.
Jeg vil gerne have at vide, om det er korrekt citeret, og om det er Venstres politik, at efterlønsordningen på sigt skal afskaffes.
Jens Vibjerg (V), 2005-04-12:
Nu er det sådan, at Enhedslisten jo selv har valgt at stå uden for efterlønsforliget, og det kan jeg jo ikke rigtig gøre noget ved.
Det forlig respekterer vi, så vi drøfter internt i forligskredsen, om der skal ske justeringer i respekt for det forlig, vi har.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-12:
Jeg synes, at det er udmærket, at man vil begynde at overveje denne her model.
Det vil man så gøre i forligskredsen.
Sådan som jeg hører hr. Jens Vibjerg, siger han jo, at det, han egentlig har imod vores forslag til vedtagelse, er, at vi siger, det er noget, som vi mener bør forhandles mellem Folketingets partier.
I stedet for vil man altså have, at det skal forhandles i forligskredsen, for vi er vel enige om, at det her er et selvstændigt problem i forhold til efterlønsordningen for ikke mindst dem, som er lavtlønnede, som burde have bedre muligheder for at tjene lidt ved siden af.
Så er det, jeg bare siger: Jamen o.k., det handler altså om, at vi er nogle partier, der skal holdes uden for, når vi skal til at have forbedringer af efterlønsordningen.
Er det korrekt forstået?