runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Stavad (S), 2003-05-14:
Jeg kan næsten ikke lade være med at takke min nordjyske kollega for at have rejst spørgsmålet.
Jeg er jo en af dem, der godt husker den diskussion af naturlige grunde, og derfor må jeg så også indrømme, at jeg er noget forundret over skatteministerens svar. Jeg kan forstå, at det der med at administrere et skattestop er meget administrativt tungt, og at der derfor ikke er personale til at løse andre opgaver, som mere rækker fremad. Men det var jo ikke tilfældigt, at den her sag blev sat på overvågningslisten og meddelt Folketinget.
Det var jo, fordi den var meget omdiskuteret og konsekvenserne var meget omdiskuterede.
Vi var så nogle, der var optagede af, at man fik så saglige oplysninger frem som muligt.
Den daværende opposition - det er jeg sikker på at forsvarsministeren, der er i salen, vil kunne huske, hvis ikke andre kan - var fuldstændig uimodtagelig for argumenter og meddelte, som hr. Bjarne Laustsen siger, at det første, der ville ske efter et regeringsskifte, var, at den her fuldstændig vanvittige regel blev fjernet og afskaffet. Derfor er jeg nødt til at spørge: Hvad er ministerens holdning til det her?
Eller er man begyndt at blive mere sandhedssøgende?
Men derudover er det jo også en anden situation, vi har i dag, end vi havde, da vi indførte det her.
Da var der et kraftigt fald i arbejdsløsheden og god opgang i beskæftigelsen.
Det vil sige, at der var alternative beskæftigelsesmuligheder.
Vi må sige, at siden regeringsskiftet er beskæftigelsen desværre kommet til at vende den anden vej, så mange mister deres job i øjeblikket.
Har ministeren ikke noget som helst bud på det her?
Har ministeren heller ikke noget bud på, hvordan han forholder sig til de løfter, som hans partifæller gav på hele partiets og den nuværende regerings vegne under valgkampen?
Svend Aage Jensby (V), 2003-05-14:
Det har formodentligt været det, der var tanken, da man vedtog det her regelsæt, før jeg kom i Folketinget.
Jeg må antage, at det har været hovedbetragtningen bag det, da man vedtog Christianialoven i 1989. Hermed sluttede spørgsmålet.
Poul Qvist Jørgensen (S), 2003-05-14:
Er forsvarsministeren ikke enig i, at der har været en bred politisk opfattelse - måske ikke omfattet Dansk Folkeparti - gående på, at det var hensigtsmæssigt, at man havde samlet enhver form for administration under ét ressortministerium, således at der ville være mulighed for en bedre gennemsigtighed i tingene?
Louise Frevert (DF), 2003-05-14:
Det synes jeg lyder rigtig godt.
Jeg er glad for, at jeg kan få svar på mine spørgsmål angående det økonomiske, og at det kan blive videresendt, så det ser jeg med stor fortrøstning frem til, og jeg siger tak for svarene.
Svend Aage Jensby (V), 2003-05-14:
Til det sidste kan jeg sige: Jo, der er en underspecifikation netop vedrørende beløbet.
Må jeg ikke sige, at hvis jeg skal redegøre for, hvor meget der er brugt af midler fra 1988-89 og så til i dag til
henholdsvis sociale formål og bygningsmæssige istandsættelser, kræver det, at jeg går hjem i huset og finder ud af det, hvis jeg skal give et fuldstændig sikkert
Det gør jeg naturligvis gerne.
Så var der et andet element i spørgsmålet, og det var, hvorfor Forsvarsministeriet ikke overlader det til Socialministeriet.
Jeg har intet imod det.
Jo mere jeg kan komme af med vedrørende Christiania, jo mere lykkelig er jeg.
Ulrik Kragh (V), 2003-05-14:
Nu blev jeg jo inddraget i debatten af spørgeren, og derfor vil jeg spørge forsvarsministeren, om ikke der i forbindelse med de finanslovforslag, der er fremsat og vedtaget, nøje står udspecificeret, præcis hvad den her konto bliver brugt til.
Louise Frevert (DF), 2003-05-14:
Svaret var næsten i forlængelse af det spørgsmål, som jeg ville have stillet forsvarsministeren, nemlig om forsvarsministeren havde tænkt sig at lave om på systemet, sådan at man via næste finanslovvedtagelse kunne give de penge ad den rigtige kanal nemlig Socialministeriet.
Men jeg kan forstå på forsvarsministeren, at det har forsvarsministeren ikke til hensigt at gøre.
Men så vil jeg gerne have opklaret, hvor mange penge det egentlig drejer sig om, man alt i alt har givet i tilskud til de sociale formål og vedligeholdelse af bygningerne på Christiania fra 1989, for jeg tror, der er mange, der godt kunne tænke sig at vide det.
Svend Aage Jensby (V), 2003-05-14:
Det hænger sammen med den historiske udvikling, som jeg redegjorde for, og jeg tror og forventer, at administrationen af de 2,4-2,5 mio. kr. årlig fortsat vil ligge i Fæstnings- og Natursekretariatet, indtil vi har fået systemet for Christiania bragt i orden.
Det bliver et lidt længere svar, men det er for at give hele den historiske udvikling.
Udbetalingen af et tilskud til sociale aktiviteter og bygningsmæssige foranstaltninger på det smukke område på Christiania er en del af en firepunktshandlingsplan fra december 1988 om den fremtidige håndtering af Christiania.
Det var jo året før, loven om Christiania blev vedtaget.
Regeringen ønskede at støtte igangværende arbejder på det sociale og bygningsmæssige område, og derfor blev der afsat midler hertil på finansloven.
Da jeg så har fornøjelsen som grundejer af Christianiaområdet at administrere området efter loven, så er det naturligt at anvise det særlige tilskud til sociale og bygningsmæssige formål via mit departement.
Bevillingen anvendes, som nævnt i mit svar af den 10. april 2003 - vist også til fru Louise Frevert - til primært opsøgende socialt og sundhedsmæssigt arbejde på Christiania.
Oprindelig var bevillingen i 1990 på 7 mio. kr., hvoraf de 2,5 mio. kr. var afsat til sociale aktiviteter, resten skulle anvendes til bygningsmæssige formål.
Bevillingen til bygningsmæssige formål har stort set ikke været anvendt, idet Christiania ikke har været interesseret i at modtage midlerne til det formål.
Derfor er bevillingerne over en årrække reduceret til 2,4 mio. kr., som man anviser fra Forsvarsministeriet til socialt arbejde.
Jeg behøver ikke at nævne, at regeringen den 6. maj i år fremlagde tankerne om en ny politik på Christiania og en handlingsplan for gennemførelsen af regeringens tanker.
Når de planer foreligger - det varer ikke så længe - er det klart, at regeringen vil vurdere, om der fortsat er behov for at bevilge midler til sociale formål.
Sådan hænger det sammen.
Louise Frevert (DF), 2003-05-14:
Nu er der jo ikke noget odiøst i at give tilskud til sociale foranstaltninger.
Men det, der kan undre, er, at man egentlig ikke rigtig er klar over, hvordan disse penge i det her tilfælde er blevet administreret, og hvorfor de egentlig er givet.
Ministerens partifælle hr. Ulrik Kragh afviser i AmagerBladet den 6. maj Forsvarsministeriets udmelding om, at pengene kan bruges til vedligehold.
Hr. Ulrik Kragh siger endvidere, at det er lidt af et tilfælde, at pengene administreres af Forsvarsministeriet.
Midlerne går ikke til istandsættelse eller renovering, men til løsning af sociale opgaver.
Men der står udtrykkeligt i et brev dateret den 6. januar 2003 fra Forsvarsministeriets departementschef Anders Troldborg, at Forsvarsministeriet administrerer et tilskud på 2,4 mio. kr., der kan anvendes til sociale aktiviteter og bygningsmæssige foranstaltninger.
Derfor vil jeg gerne spørge: Hvorledes er der skabt præcedens for, at man uden videre i en lind strøm har øget tilskuddet til Christiania siden 1989?
»Vil ministeren redegøre for, hvorfor Forsvarsministeriet giver tilskud på 2,4 mio. kr. til sociale aktiviteter og bygningsmæssige foranstaltninger på Christiania?«
Skriftlig begrundelse
Dansk Folkeparti er af den opfattelse, at sociale aktiviteter og tilskud ikke skal gives fra Forsvarsministeriet.
Svend Erik Hovmand (V), 2003-05-14:
Jeg stillede før et spørgsmål til spørgeren - det ved jeg godt er sådan lidt utraditionelt: Hvordan ligger det med hensyn til Socialdemokratiet, har Socialdemokratiet ændret holdning i det her spørgsmål?
Er de her spørgsmål udtryk for, at Socialdemokratiet nu har en helt anden holdning end den, de havde tidligere?
Det fik vi jo heller ikke noget svar på.
Men man kan i hvert fald ikke sige, at den her regering ikke interesserer sig for bilområdet og det område, vi her diskuterer.
Jeg vil gerne understrege igen: Dette område er efter vores opfattelse også et vigtigt og et højtprioriteret område. Vi bruger vores kræfter i øjeblikket på at se at få færdiggjort denne rapport.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bjarne Laustsen (S), 2003-05-14:
Jeg kan forstå, at ministeren er i tvivl om, hvad spørgeren har spurgt om, og derfor kunne jeg godt fristes til at læse spørgsmålet op igen, men jeg har jo bestræbt mig på i forhold til lovkvalitet osv.
og reglerne om at stille sådan nogle spørgsmål, at jeg stillede et spørgsmål, som jeg var sikker på at skatteministeren forstod, og at det derfor også var rimelig nemt at få et svar. Nu har vi fået alle mulige andre svar.
Jeg har spurgt helt kontant om, at der er 879 personer, der har mistet deres job inden for den branche her.
De mener selvfølgelig selv, at det kan henføres til den lov. Alle de 879 personer plus mange, mange, mange flere har hørt skatteministeren sige i alle de mange forsamlingshuse og i debatterne herinde, vi havde om det spørgsmål, at det ikke var til diskussion, for lige så snart man fik regeringsmagten, ville det blive ændret: Stem på os, så ordner vi det her, for det er en helt urimelig lov.
Nu skal vi høre på alt muligt andet og på alt det trækken i langdrag, og alt det der med leasing og dit og dat har jo alt sammen ført til, at vi har det laveste bilsalg i 35 år,
har jeg konstateret.
Men der er altså 879 personer, som er røget lige over i beskæftigelsesministerens a-kasse og går på understøttelse derovre.
Så siger man: Det er der jo ikke noget at gøre ved, vi har ingen planer om det, og nu må vi se.
Det er ikke engang sådan, at man kan sige, at det kommer
i næste lovpakke, og der kigger vi på det.
Men vi skal høre en masse andre historier, og det er endda meget tvivlsomt, om der reelt er sket en nedsættelse af afgiften.
Vi har et helt kontant spørgsmål, som de 879 personer, der har mistet deres arbejde, gerne vil have svar på: Sker der noget, eller sker der ikke noget?
Svend Erik Hovmand (V), 2003-05-14:
Om det sidste vil jeg sige, at der jo er delte opfattelser i branchen, og da jeg ikke selv har overværet mødet, skal jeg ikke gå ind i en nærmere dialog om det, og jeg skal i øvrigt heller ikke gå ind i en nærmere dialog omkring det andet spørgsmål, hr. Ole Stavad nævnte, men henvise til tre-fire spalter i Folketingstidende, hvor vi diskuterede det spørgsmål for mere end et års tids siden. Det korte af det lange er imidlertid, at denne regering har taget en række initiativer, som er til gavn for bilfolket, og når der har været problemer med at nå det hele til tiden, så skyldes det jo ikke, at vi ikke ønsker at leve op til vores udtalte ønske forud for valget.
Vi har faktisk fra dag 1 taget initiativer på de her områder.
Så skal jeg nævne, hvad vi i øvrigt har gjort.
Nu har jeg nævnt to-tre ting, men vi har også set på spørgsmålet om vægtafgiften, brændstofforbrugsafgiften, godtgørelse af registreringsafgiften ved udførsel af biler, modernisering og forenkling af regler for registreringsafgiften af brugte indførte biler samt udenlandske leasingselskaber.
Dernæst har vi som sagt gjort et ret omfattende arbejde omkring en dybdegående rapport om omlægning af registreringsafgiften, lovforslag om nedsættelse af registreringsafgiften ved ekstraordinære prisstigninger for personbiler osv. Så man kan ikke sige, at denne regering ikke har interesseret sig for det, vi rejste som væsentlige problemer forud for sidste valg.
At vi så ikke er blevet helt færdige endnu med den her rapport, o.k., det må man lade os.
Det er ikke, fordi vi nedprioriterer det.
Vi prioriterer det meget højt, og jeg beder til, at rapporten er færdig hurtigst muligt og inden sommer.
Ole Stavad (S), 2003-05-14:
Ja, vi presser på for at få oplyst, om regeringen og partiet Venstre har skiftet holdning i forhold til de løfter, de har givet.
at få et svar på nu: Hvornår kan vi forvente at få den redegørelse?
Vi nærmer os jo snart et halvt års forsinkelse.
Ministeren må vel i det mindste kunne give os den måned, hvor han regner med at kunne offentliggøre det her.
Ellers må vi jo til at foretage os noget andet.
Vi har udvist stor langmodighed i forhold til den meddelelse, ministeren tidligere svarede at han havde givet Folketinget.
Men vi har ikke gjort noget ondt ved ministeren.
Det har vi heller ikke lyst til.
Men ministeren kan jo tvinge os til det, hvis han ikke opfører sig bare en lille smule inden for de rammer, som er lovet Folketinget.
Så vil jeg spørge ministeren: Er det ikke rigtigt, at det første initiativ, regeringen tog på bilbeskatningsområdet, var at foretage en ændring, der betød, at nye biler blev dyrere?
Oplevede vi ikke det groteske, at Venstres skattestop havde den konsekvens i forhold til bilpriserne, at man selv sagde, at for at overholde skattestoppet ville man fjerne en ændring, der lettede registreringsafgiften, hvilket betød at biler blev dyrere?
Til sidst: Har ministeren ikke hørt det samme, som vi hørte i Folketingets Skatteudvalg tidligere i dag, da vi havde besøg af bilinspektørerne?
De mener, at ministeren med det forslag, der ligger til behandling i øjeblikket, snyder ret kraftigt på vægten.
I øvrigt mener de, at det er et forslag, der medfører så meget administrativt bøvl, at de faktisk ikke mener, at det kan administreres i det virkelige liv.
Bjarne Laustsen (S), 2003-05-14:
Vi får jo helt klart at vide her og hørte det også forud for sidste valg: Stem på os, for vi har rettidig omhu; lige så snart vi kommer til magten, så ændrer vi reglen.
Jeg synes faktisk ikke, at skatteministeren behøver at sige: Lad os nu lige falde lidt ned.
Jeg var selv ordfører i den sag dengang og fik mange tæsk.
Jeg tror også, at jeg fik mange bemærkninger fra den nuværende skatteminister om, at jeg jo var en fornuftig mand og nok kunne se osv.
Derfor var der da mange Metalfolk, der henvendte sig til mig og spurgte: Jamen kan det være rigtigt, at det forholder sig sådan?
Hvordan kan det nu være, at skatteministeren, når han har fået titlen, så ser helt anderledes på tingene?
Problemet er jo, at vi i dag kun har én vækst i samfundet, og det er den vækst, der skabes ovre i beskæftigelsesministerens område, nemlig at væksten i arbejdsløsheden stiger og stiger og stiger, og udgiften til overførelsesindkomst stiger og stiger og stiger. Jeg har tal her, der dokumenterer, at der er 879 flere ledige personer inden for de tre områder, som har afledte konsekvenser af det her.
Det er fuldstændig korrekt, som hr. Ole Stavad berettede om, at da oplevede vi fald i ledigheden.
Det var forudsætningen.
Nu fører det til, at vi har en generel stigning i ledigheden.
Jeg håbede jo, at ministeren havde tallene med sig, men nu skal man åbenbart vente.
Men hvis det er sådan, at tallene er korrekte, fører det så til, at skatteministeren kan sige til de folk: Vi ændrer på reglerne, for det er der jo et behov for, fordi forudsætningerne er skredet, eller hvad nu årsagen kan være?
Louise Frevert (DF), 2003-05-14:
Jeg vil sige tak for den meget nøje redegørelse, men der er stadig væk nogle småproblemer, noget, der står uklart for mig, idet jeg ikke kan forstå, når man har vidst siden 1988, at det her tilskud, som har været en social foranstaltning, har skullet administreres under Forsvarsministeriet, at det i virkeligheden er Fæstnings- og Natursekretariatet, der har varetaget den daglige administration af Christianiaområdet.
Så jeg vil gerne spørge ministeren, om det i virkeligheden ikke er Fæstnings- og Natursekretariatet i stedet for Forsvarsministeriet som sådan, der havde ansvaret, og hvorfor man ikke har uddelegeret det her sociale finansieringsområde, som selvfølgelig er meget lille i forhold til forsvarsministerens øvrige opdrag i ministeriet.
Hvorfor har man ikke henlagt det til Socialministeriet?
Søren Søndergaard (EL), 2003-05-14:
Jeg vil sige til hr. Jesper Langballe, at vi ved jo ikke, hvad resultatet af en forhandling med Færøerne vil blive, men det kunne jo være, at det var noget, vi også kunne acceptere i det danske Folketing.
Jeg ved ikke præcis, hvad det er, Færøerne ønsker.
Jeg ved, at Færøerne har et principielt synspunkt om den militære straffelov, men jeg ved ikke, om de har nogle konkrete ting, som de ønsker skal være specielle for Færøerne, som kunne accepteres som værende specielle for Færøerne, som kan inkorporeres, og som det danske Folketing kan acceptere og stå inde for.
Det ved jeg ikke, og det kan vi kun få at vide på én eneste måde, og det er ved at tage konkrete forhandlinger med Færøerne.
Hvis man ikke gør det, er det klart, at så kan man heller ikke lave de konkrete aftaler, som skal til, for at man eventuelt kan finde frem til noget, som alle kan acceptere, i hvert fald i en periode, mens man diskuterer det mere principielle. Hr. Langballe har nu sagt flere gange, at det er en latterlig lille ting, hvor proportionerne er forsvundet.
Ja, jeg tror også, jeg kunne bibringes den opfattelse som bosiddende i Danmark, men tingene opfattes jo ganske anderledes på Færøerne.
Vi ved jo alle sammen, at ting, som en stormagt opfatter som små latterlige ting, ikke nødvendigvis opfattes som små latterlige ting af en lille stat eller en befolkningsgruppe i en stor stat, og det er jo det, der er tale om her.
I forhold til Færøerne er Danmark en stormagt, og det opfattes sådan, at nu bliver der lavet et diktat.
I over 1 år har man ikke villet hørt på, at Færøerne ikke ønsker dødsstraffen gennemført, og så kommer man lige pludselig fra den ene dag til den anden og tvinger en ny militær straffelov igennem.
Det opfattes selvfølgelig som noget højst besynderligt, det kan jeg godt forstå, og det er derfor, jeg synes, der er behov for en tillidsskabende foranstaltning.
Jeg kan bekræfte over for hr. Langballe, at han havde ikke behøvet at stille spørgsmålet én gang til, for han hørte fuldstændig korrekt første gang.
Vi foreslår, at der tages en forhandling med de færøske myndigheder, og at det resultat, der kommer ud af de forhandlinger - enten i enighed eller i form af flere indstillinger - bliver fremlagt, og at der træffes en afgørelse af dem, der har retten til at træffe den.
Det er det, vi foreslår.
Det er meget, meget konkret, det er meget logisk, og det hænger fuldstændig sammen.
Der er intet mystisk og intet ulovligt ved det, og der er heller intet, der strider med nogen konvention eller noget som helst.
Det er fuldstændig muligt at gøre det, og det ville være klogt at gøre det, fordi det ville være en tillidsskabende foranstaltning, og fordi det ville vise, at man tager de færøske politikere alvorligt.
Det er der skabt tvivl om på grund af denne situation.
Derfor er det fornuftigt at forsøge at reparere på det, der er sket, og efter min mening reparerer man ikke på det ved at sige: Nå, ja, det er bare en lille fejl, der ikke har nogen særlig betydning.
Det er bare hr. Tórbjørn Jacobsen, der blæser sagen op, det er ikke rigtig noget.
Sådan tror jeg ikke man reparerer
den fejltagelse.
Leif Mikkelsen (V), 2003-05-14:
Der er noget, der tyder på, at centralisterne er ved at finde sammen i en eller anden mærkelig konstellation.
For hvad er det egentlig, vi har gang i?
Vi taler om frie skoler, hvor en kreds af mennesker har taget initiativ, tager et medansvar, og der er en forældrekreds.
Og så er det, at vi har foretaget opstramninger, som er trådt i kraft for mindre end ½ år siden, og alligevel kommer man nu løbende med forslag til en ændring, der er så fundamental, nemlig at sætte denne forældrekreds ud af kraft; den forældrekreds, som i form af de frie skoler netop viser et særligt initiativ.
Så jeg har ikke brug for at forlænge debatten
overhovedet.
Og undskyld, vil jeg sige til fru Louise
Frevert
, men sjældent har jeg set magen til sludder.
Derfor kan jeg klart afvise, at Venstre overhovedet kunne medvirke til det her.
Louise Frevert (DF), 2003-05-14:
Jeg vil da medgive ministeren, at der er en stramning, men lidt i forlængelse af, hvad den socialdemokratiske ordfører har pointeret, så vil der ikke komme et tilsyn på en fundamentalistisk skole, hvis det ikke bliver anmeldt.
Der gik flere år, før man egentlig opdagede, at der var noget galt.
Hvis man har en fundamentalistisk kreds af forældre, og skolen er afsondret fra omverdenen, og der ikke har været tilsyn andet end i forældrekredsen og fra dem, hvorom der i loven står, at de skal have et opsyn med skolen og eleverne, så vil der ikke være mulighed for at komme med et tilsyn.
Man kan ikke få et tilsyn på skolen, før der er nogle, der enten anmelder det, eller der er nogle, der gør opmærksom på, at der er noget galt.
Så det er den opstramning, vi har efterlyst i loven, og den eksisterer altså ikke.
Der skal være en anmeldelse af en eller anden art.
Anmeldelse er måske et hårdt ord at bruge, men der skal være en påtale af en eller anden art, før man egentlig opdager, at der er noget galt.
Ulla Tørnæs (V), 2003-05-14:
På dette fremskredne tidspunkt skal jeg ikke benytte lejligheden til at gentage mine svar på beslutningsforslaget her, men blot opfordre hr. Carsten Hansen til at læse i Folketingets forhandlinger, for det var faktisk, hvad også fru Marianne Jelved kvitterede for, en ganske glimrende gennemgang af opstramningen af tilsynet, som vi blev enige om sidste sommer.
At hr. Carsten Hansen så var uenig i det, er jo en ærlig sag, men at påstå, at der ikke er tale om en stramning, mener jeg er helt ude i hampen.
Carsten Hansen (S), 2003-05-14:
Efter den 11. september fremsatte den nuværende statsminister en række bemærkninger om opstramninger af krav til især de fundamentalistiske skoler, det gælder såvel de muslimske som
de andre.
Det foranledigede, at ministeren efter pres bl.a. fra os og Dansk Folkeparti fremsatte et forslag, som vi var enige i.
Efterfølgende blev ministeren banket godt og grundigt på plads af friskoleverdenens bagland og fremsatte et forslag.
De Radikale og SF var bestemt ikke enige i ministerens første forslag.
Så vi må sige, at det var en fundamental ændring, der skete; det, ministeren bare kalder nogle principielle ændringer i forslaget.
Derfor mener jeg, at ministeren er vendt på en tallerken.
Men jeg vil godt gribe fat i det med tilsynet.
Hvori består de ændringer, der betyder, at vi kan opfange de friskoler, hvor der er en kreds af forældre, der har samme indstilling til fundamentalisme, så vi kan føre tilsyn med skolens værdigrundlag?
Er der sket nogen som helst ændringer, der betyder, at vi fanger dem hurtigere, og er ministeren villig til at iværksætte en undersøgelse et par år efter, at den her lov er trådt i kraft, så vi kan se, om tilsynet overhovedet virker igen?
Ulla Tørnæs (V), 2003-05-14:
Jeg kan fuldt ud bekræfte det, som fru Marianne Jelved nævner, at det netop handler om at sikre, at alle børn får en undervisning, der lever op til det, som almindeligvis kræves i folkeskolen.
Jeg er helt overbevist om, at de opstramninger, som et flertal i Folketinget blev enige om sidste år, er de nødvendige håndtag for at sikre, at alle børn får en undervisning, der lever op til det, der almindeligvis foregår i folkeskolen.
Så forstod jeg ikke helt hr. Carsten Hansens indledning
Marianne Jelved (RV), 2003-05-14:
Jeg synes, ministeren kom med en meget fyldig redegørelse for den lovgivning, det regelsæt, der gælder nu.
Jeg føler mig foranlediget til at spørge ministeren, om ikke meningen med de lovændringer, der skete for 1 år siden, var at kunne opfange de skoler, som ikke lever op til de forventninger, der meget klart er beskrevet i loven.
Det må være det, der er meningen med tilsynsbestemmelserne.
Ulla Tørnæs (V), 2003-05-14:
Den slags løfter eller tilsagn, som hr. Carsten Hansen beder mig om at give her fra Folketingets talerstol, skal man vare sig meget for at give, og derfor vil jeg ikke gøre det.
Men jeg vil understrege over for hr. Carsten Hansen, at de stramninger i loven, som blev vedtaget sidste år, mener jeg er det nødvendige og også det tilstrækkelige håndtag fra Folketingets side til at sikre, at der bliver grebet ind over for skoler, som ikke lever op til det, der almindeligvis foregår i folkeskolen. Derfor mener jeg, at vi har et tilstrækkeligt grundlag til at sikre, at de frie grundskoler skal leve op til det, der står i lovgivningen.