runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-22:
Jamen så skal jeg blot repetere yderligere lidt af det historiske.
Det er jo korrekt, at hr. Flemming Kofod- Svendsen ligesom jeg stillede spørgsmål i forbindelse med finanslovforhandlingerne.
Der fik vi bekræftet, at den daværende regering naturligvis fuldt ud ville respektere det, som et flertal i Folketinget havde besluttet, og på det tidspunkt, da Folketingsvalget blev udskrevet, havde vi tilsagn om, at vi ville få lovteksterne udarbejdet, således at de kunne fremsættes i Folketinget også inden for den frist, som stod i beslutningsforslaget.
Så vidt mig bekendt var også Kristeligt Folkeparti fuldt informeret om det forhold, således at papirerne altså var i orden, og Enhedslisten ville naturligvis i de finanslovforhandlinger, der foregik dengang, være garanten for, at det også blev sikret.
Der var ikke grundlag for at rejse tvivl om det spørgsmål.
Det er blot for, at den historiske beskrivelse af, hvad der rent faktisk foregik i den her sag, ikke skal ligge og flyde.
Lissa Mathiasen (S), 2002-03-22:
Jeg vil godt spørge fru Tove Videbæk, om man alligevel ikke fra Kristeligt Folkeparti har et problem i at skulle gå ud og forklare ældre, som i meget høj grad har et akut behov for at komme på plejehjem, komme i ældrebolig, at man rent faktisk lægger an til, som vi her må konstatere, at det ikke er den ældre, som har det største behov, der har sikkerhed for at komme først.
Vi synes, det er svært at forklare.
Tove Videbæk (KRF), 2002-03-22:
Til hr. Keld Albrechtsen kan jeg sige, at det var så sent som den 11. september sidste år, at hr. Kofod-Svendsen fandt anledning til og fandt det nødvendigt at stille spørgsmål til by- og boligministeren vedrørende regeringens intentioner om at opfylde det her.
Og jeg ved, at så sent som et par dage før, valget blev udskrevet, havde man samtaler med by- og boligministeren, og da var der intet sket stadig væk.
Så jeg mener, at hvad der skete konkret og i virkelighedens verden stemmer ikke rigtig sammen med det, som hr. Keld Albrechtsen siger.
Fru Margrethe Vestager efterlyser nogle flere eksempler, og dem skal jeg meget gerne komme med.
Jeg har ikke taget dem med her, men vi har en hel del både fra Sjælland og fra Jylland.
Jeg vil da også sige til fru Margrethe Vestager, at i de 4 år, jeg har været i Socialudvalget, må jeg sige, at vi har haft stakke af breve liggende, og jeg tror, at andre socialudvalgsmedlemmer er enige med mig i, at det er rigtig mange henvendelser, vi har fået fra folk om forskellige sager, hvor man har følt sig virkelig dårligt og uretfærdigt behandlet.
Men dermed siger jeg ikke, at jeg ikke påskønner, og at jeg ikke ved, at der sker rigtig mange gode ting rundtomkring i kommunerne også på det her område, men der er nogle kommuner, som simpelt hen ikke på det her område lever op til lovens krav.
Til Socialdemokratiets ordfører kan jeg sige, at jeg både i starten og i slutningen af min ordførertale sagde, at de ældre får lidt friere valg, og det er det, jeg mener.
Den øvrige disput om, hvorvidt der er frit valg eller friere valg, må Socialdemokratiet tage med regeringen.
Det er ikke min sag.
Carsten Bo Jensen (S), 2002-03-22:
Ganske kort: Jeg vil gerne spørge fru Tove Videbæk om to formuleringer omhandlende det samme, som jeg bemærkede i ordførertalen.
Fru Tove Videbæk brugte i sin første formulering om forslagets hovedpointe udtrykket »lidt friere valg«, og anden gang synes jeg bestemt, at jeg hørte fru Tove Videbæk bruge formuleringen »friere valg«.
Vil det sige, at Kristeligt Folkeparti, i øvrigt på linje med Socialdemokratiet, erkender, at forslaget, som det foreligger nu fra regeringen, ikke betyder det reelle frie valg, som jeg også som ordfører for Socialdemokratiet anførte i min ordførertale, men at det reelle frie valg ikke er på plads?
Margrethe Vestager (RV), 2002-03-22:
Jeg vil gerne bede fru Tove Videbæk om at uddybe den del af sin ordførertale, hvori fru Tove Videbæk nævner, at der er en del eksempler på, at ægtefæller er blevet skilt ad på grund af kommunal vrangvillighed til at lade ægtefæller bo sammen.
Vi har tidligere hørt om eksemplet fra Valby Bydelsråd.
Jeg synes, det vil være væsentligt i forbindelse med lovforslagets behandling og fuldstændighed at få flere konkrete eksempler, da jeg går ud fra, at en del må være minimum en 5-10 stykker.
Jeg synes, det ville være rart, hvis vi kan få disse konkrete eksempler, da vi tit er meget hurtige her i Tinget til at kritisere kommunerne for efterladenhed uden at konkretisere, hvor problemet ligger, i stedet for at anerkende den indsats, som faktisk gøres i forhold til den nuværende lovgivning.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-22:
Det er blot til det historiske.
Fru Tove Videbæk var inde på opfølgelsen af beslutningsforslag nr. B 76 i det gamle Folketing.
Lissa Mathiasen (S), 2002-03-22:
Kødæder eller ikke kødæder
- jeg vil sige det på den måde, at det undrer mig, at Enhedslisten og hr. Keld Albrechtsen, som ellers plejer at være meget stålsat omkring principper, i den her sammenhæng har været parat til at sælge sin sjæl til et borgerligt sammenrend, sælge sin sjæl, som betyder, at man accepterer, at man sætter netop den sammenkædning omkring offentlige midler og anvisningsret over styr, sælge sin sjæl i forhold til, at man accepterer, at de, der har størst behov, ikke nødvendigvis kommer først, sælge sin sjæl i forhold til at lave en forskelsbehandling på, om det skal være selvejende institution, eller det skal være det kommunale.
Hvem er det, de her ting går ud over?
Hvem er det, det går ud over, at man fra Enhedslistens side rent faktisk har valgt at sælge sin sjæl?
Det er de ældre, der måtte komme i klemme, og som opdager, at der ikke nødvendigvis er den sikkerhed, som de gik og troede der var.
Det er derfor, vi synes, det er dårligt kammeratskab, man er kommet i.
Det er jo det, de fleste forældre gerne vil hjælpe deres børn med, og derfor vil vi også gerne som storebror være med til at sige: Vi vil godt hjælpe Enhedslisten med et bedre kammeratskab fremover.
Tove Videbæk (KRF), 2002-03-22:
Fru Lissa Mathiasen har ret i, at for et års tid eller to siden indførte den tidligere regering en bestemmelse om, at kommunerne kunne få mulighed for at få bedre tilskud til renovering, til ombygning af plejehjem osv.
Med forslaget, som nu ligger, bliver det muligt for de selvejende institutioner også at kunne ombygge og renovere deres boliger, fordi vi også har så utrolig brug for de pladser, som er på de selvejende institutioner.
Lissa Mathiasen (S), 2002-03-22:
Det var egentlig ikke svar på det, jeg spurgte om.
Det, jeg spurgte fru Inge-Lene Ebdrup om, var: Med hvad begrunder man i Venstre, der skal være en forskel på, at selvejende institutioner skal have en økonomisk mere favorabel situation frem for kommunale institutioner?
Hvad er begrundelsen for det?
Det har intet med grundkapital eller noget at gøre.
Jeg spørger: Hvad er grunden til, at én type institutioner, de selvejende, skal være bedre stillet, have en mere økonomisk favorabel situation end de kommunale institutioner?
Hvad er begrundelsen fra Venstres side på det?
Jeg må opfatte fru Inge-Lene Ebdrups svar sådan, at man rent faktisk siger, at Venstre ønsker, at der bliver en ligestilling mellem selvejende institutioner og kommunale institutioner, hvad økonomien angår.
Så ser jeg i hvert fald, at der er en forskel mellem det, Venstres ordfører siger, og det, man rent faktisk lægger op til i forslaget.
Har jeg forstået Venstres ordfører rigtigt: at man ønsker en ligestilling mellem de to institutionstyper?
Morten Homann (SF), 2002-03-22:
Det synes jeg var en interessant oplysning.
Som forslaget ligger, betyder det jo, at man ikke har sikkerhed for, at netop de ældre, som står først for og har det største behov, også er dem, som får tildelt boligerne, og derfor synes jeg, det er bekymrende, hvis Dansk Folkeparti ikke vil være med til at sikre, at de ældre, som har det største behov og virkelig har mest brug for at få ældre- og plejeboliger, også bliver dem, der får dem. Jeg håber da meget, at det var en fortalelse, og at vi kan blive enige om at sørge for, at det er de ældre, som har størst behov, som også skal have de boliger.
Freddie H. Madsen (DF), 2002-03-22:
Nej, det vil vi ikke acceptere.
Det, vi mener, er, at man skal have lov til frit at vælge i situationen, og det er også det, forslaget lægger op til.
Lissa Mathiasen (S), 2002-03-22:
Må jeg opfatte det svar, jeg fik her fra hr. Freddie H. Madsen, på den måde, at man fra Dansk Folkeparti vil være med til i kraft af et ændringsforslag at sikre, at man altid først tager dem, der har størst behov?
Det ville være dejligt, hvis jeg kan få det tilsagn fra hr. Freddie H. Madsen, for det var jo egentlig det, der blev svaret.
Kan vi regne med det?
Freddie H. Madsen (DF), 2002-03-22:
Vi er helt opmærksomme på, at der er nogle problemer i dette lovforslag, men vi mener også, at der er så mange plusser i det, at vi vil følge det til dørs.
Lissa Mathiasen (S), 2002-03-22:
Det var sådan set ikke det, jeg spurgte hr. Freddie H. Madsen om, for det er vi da enige i.
Næh, det jeg spurgte om, var: Det, der ligger i lovforslaget, betyder, at man rent faktisk får ret til at sortere
, så den, der har størst behov, ikke først får tilbudt muligheden for at komme på plejehjem.
Visiteringen kommer rent faktisk til at betyde, at den med det største og det mest akutte behov bliver sat til side for at tilgodese andre.
Støtter man virkelig det i Dansk Folkeparti?
Freddie H. Madsen (DF), 2002-03-22:
Jeg vil gerne sige på Dansk Folkepartis vegne, at det princip, vi hylder i Dansk Folkeparti, er, at ægtefæller skal have mulighed for at være sammen på plejehjem.
Lissa Mathiasen (S), 2002-03-22:
De gode intentioner
i hr. Freddie H. Madsens tale forstår vi godt, og vi støtter dem.
Men der var én ting, jeg undrede mig over i hr. Freddie H. Madsens tale
: Mener man virkelig i Dansk Folkeparti, at det er rigtigt at hylde et princip, hvorefter det vil være muligt, at det ikke er dem, der har størst behov, der kommer først på plejehjem?
Deler man virkelig den opfattelse, som ligger i lovforslaget?
Er man i Dansk Folkeparti enig i, at det ikke altid er den, der har størst behov, der skal komme først?
Freddie H. Madsen (DF), 2002-03-22:
Med lovforslaget indføres en større og bedre mulighed for de ældre til selv at bestemme, hvordan og hvorledes de vil bo, og til at finde en egnet bolig eller en passende ældrebolig.
Forslaget er en udmøntning af det beslutningsforslag, som blev vedtaget uden om den tidligere regering sidste år.
Vi mener, at det ikke skal være kommunegrænserne, der skal hindre de ældre i at bo, hvor de ønsker, og hvor de føler sig bedst tilpas.
Det skal være på tværs af kommunegrænserne, således at den ældre kommer til at bo sammen med sin ægtefælle dér, hvor de hører hjemme, eller hvor de ønsker at være.
Derfor mener vi, at det frie valg skal fungere optimalt.
Det er vigtigt, at antallet af ældreboliger tilpasses den efterspørgsel, der er på området, og derfor kan vi i Dansk Folkeparti selvfølgelig også støtte det foreliggende forslag.
nogle flere ældreboliger, for det giver kommunerne mulighed for omgående, her og nu, at sætte gang i byggeriet af ældreboliger. Vi ser forslaget som endnu et opgør med mange års systemtyranni med bureaukratiske og snærende regler for borgerne her i landet.
Lovforslaget sikrer bl.a., at de ældre ægtepar ikke skal skilles på grund af de tåbelige regler, vi har nu, og som tvinger et ældre ægtepar til at bo hver for sig, fordi den ene er blevet plejekrævende.
Vi mener, at hvis man skal noget, skal man hæve livskvaliteten for de ældre mennesker, der her er tale om.
De skal på tværs af kommunegrænserne have lov til at etablere sig, som det passer dem.
Det er dybt kritisabelt, at ældre medborgere, der har levet sammen et helt liv, skal tvinges til at leve hver for sig på et eller andet tidspunkt.
Vi ved godt, at når et ægtepar bor på en institution, og den ene falder bort, er der et problem med, at der måske bliver en plads mindre, fordi den efterlevende får lov at blive boende; men vi mener, at det problem bør løses ude i kommunerne.
Det, det drejer sig om, er i hvert fald, at der kommer skik på tingene med de regler, der er foreslået her,
og derfor kan Dansk Folkeparti støtte dette forslag.
Carsten Bo Jensen (S), 2002-03-22:
I Socialdemokratiet er vi enige i, at det skal gøres bedre, vi er enige i, at det skal være et retskrav, og vi er enige i, at tingene skal foregå på en sådan måde, at man kan være det bekendt.
Men det, vi sætter spørgsmålstegn ved, er, om det reelt bliver bedre med den model, som det borgerlige flertal og den borgerlige regering lægger op til.
Tove Videbæk (KRF), 2002-03-22:
Socialdemokratiets ordfører henviste igen til serviceloven, og det er korrekt, at der står, at det er en mulighed.
Men så kan Socialdemokratiets ordfører vel også bekræfte, at i det nye forslag er det et retskrav.
Det er et krav, man hermed har.
Og dér er der dog en vis forskel, sådan som jeg læser lovforslaget.
Så nævnte Socialdemokratiets ordfører også, at det jo kommer an på, om det reelt kan lade sig gøre i praksis.
Er Socialdemokratiets ordfører ikke enig med mig i, at det skal kunne lade sig gøre, at ældre, som har været gift det meste af deres liv, også kan leve sammen med ægtefællen de sidste få år?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-03-22:
Sådan som vi ser det i Venstre, er det ikke en forskelsbehandling.
Det er en ligestilling mellem at være selvejende og være kommunal.
Nu kan man som selvejende institution, hvis man har pengene, selv gå i gang med at bygge, og det kan man også som kommune, hvis man kan skaffe de 7 pct. i grundkapital.
Carsten Bo Jensen (S), 2002-03-22:
Det står i serviceloven, at det kan lade sig gøre at tage sin ægtefælle med over grænserne.
Det går jeg ud fra at vi alle kan være enige om.
Det er det, som den socialdemokratiske regering i sin tid kæmpede for, at vi skulle fortsætte med at udbygge og gøre bedre.
Jeg medgiver gerne, at det nogle gange er problematisk og har været det historisk set at leve op til det, og derfor hilser vi jo også hovedbudskabet i dette forslag velkommen, som jeg gjorde det i min ordførertale. Derfor skal der heller ikke herske nogen tvivl om, at når jeg siger, at det står i serviceloven, og at det bliver gjort, er det ikke et spørgsmål om, at vi er på retræte eller andet, men at vi stiller os åbne over for dette her, at vi stiller spørgsmål om, hvorvidt det kan lade sig gøre reelt og i praksis.
Det er det, vi ønsker i Socialdemokratiet at medvirke til.
Det, vi spørger om, er, hvorfor der skal være den forskelsbehandling, som den tidligere taler fra Socialdemokratiet, fru Lissa Mathiasen, var inde på, på
selvejende institutioner og det offentliges apparat.
Tove Videbæk (KRF), 2002-03-22:
Socialdemokratiets ordfører sagde, at det står i serviceloven, at man kan tage sin ægtefælle med over kommunegrænsen.
Og er Socialdemokratiets ordfører ikke også vidende om, at Socialdemokratiet ingenting gjorde for at rette op på de her fejl?
Carsten Bo Jensen (S), 2002-03-22:
Jeg blever nødt til at sige endnu en gang
, og denne her gang tror jeg, det bliver den sidste, at det står i serviceloven, at man gerne må tage sin ægtefælle med over grænsen.
Og det vil sige, at der ikke foreligger det holdningsskifte, som det bliver insinueret at der er tale om.
Længere er den ikke.
Men hvis fru Inge-Lene Ebdrup har lyst til at forlænge debatten yderligere, ser jeg meget frem til at tales op.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-03-22:
Jeg vil gerne spørge den socialdemokratiske ordfører direkte: Hvorfor har man, da man havde regeringsmagten, ikke gjort noget ved det helt paradoksale, at ældre ægtefæller i flere tilfælde blev skilt, fordi den ene gik hen og blev plejekrævende?
Carsten Bo Jensen (S), 2002-03-22:
Jeg må igen stille mig undrende over for fru Inge-Lene Ebdrups udtalelser.
Virkeligheden er altså den, at man i dag ifølge serviceloven kan flytte over kommunegrænsen.
Og derfor forstår jeg ikke spørgsmålets sådan mere eller mindre diffuse ordlyd.
Det står klart og tydeligt i serviceloven, at dette kan lade sig gøre.
Det har vi altid gået ind for, og det går vi fortsat ind for.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-03-22:
Den socialdemokratiske ordfører siger, at Socialdemokratiet aldrig har været mod et reelt frit valg.
Så må jeg jo spørge den socialdemokratiske ordfører: Hvorfor har man fuldstændig negligeret dette område, da man var i regering?
Hvorfor har man fuldstændig set bort fra, at ægtefæller blev skilt ad i de sidste år?
Jeg henviser bare til mit eksempel fra Valby Bydelsråd.
Carsten Bo Jensen (S), 2002-03-22:
Fru Inge-Lene Ebdrups udtalelse må bero på en misforståelse.
Der er ikke tale om nye toner.
Socialdemokratiet har aldrig nogen sinde været imod det frie valg.
Socialdemokratiet stiller spørgsmål om, hvorvidt der er tale om et reelt frit valg, som det også fremgik af min ordførertale.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-03-22:
Jeg er glad for de nye toner fra Socialdemokratiets ordfører om, at man gerne vil være med til at indføre frit valg.
Det, der undrer mig,
er bare, hvorfor det har varet så længe.
Hvorfor har man siddet med magten i så mange år og helt negligeret dette område?
Det er lidt som om, at hvad ikke alle kan få, skal ingen have, når man argumenterer med, at det ikke bliver et reelt frit valg, fordi der visse steder mangler ældreboliger.
Vi erkender, at der visse steder mangler boliger, men det er da ikke en hindring for at indføre frit valg, sådan at man dér, hvor muligheden er, har et frit valg.
Morten Homann (SF), 2002-03-22:
Jeg skal bare være helt sikker og have et klart svar i forhold til Venstres ordførers første indlæg.
Ønsker Venstre, at der skal være ligestilling mellem de her forskellige boligformer, eller ønsker man, at der skal være den forskelsbehandling, som lovforslaget lægger op til?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-03-22:
Det, vi åbner op her med implementeringen af beslutningsforslag B 76, er jo, at man som selvejende ældreboliginstitution - i gåseøjne - kan slippe med 3,5 pct. eller helt uden kommunal grundkapital.
Jeg ved ikke, om jeg fik kludret i ordene på den måde, men det korte af det lange er, at med det her forslag åbner vi op for, at der kan blive bygget flere ældreboliger.
Og det er egentlig mit svar til det.
Morten Homann (SF), 2002-03-22:
Jeg undrer mig også lidt over fru Inge-Lene Ebdrups sidste indlæg, for af selve bemærkningerne til lovforslaget fremgår det, hvis jeg må læse op, at »ældre-/plejeboliger med selvejende institutioner som bygherrer kan blive billigere for kommunerne end andre ældre-/plejeboliger«.
Så jeg vil gerne have fru Inge-Lene Ebdrup til at opklare, om det, hun sagde før, var, at det er et spørgsmål om at sidestille dem, og om det er det, der er gældende, eller om man kan bakke op om det, der står i lovforslaget, nemlig at der er en forskelsbehandling mellem selvejende og øvrige ældre-/plejeboliger.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-22:
Til fru Lissa Mathiasen: Vi har det sådan med legekammerater, at vi leger med dem, som gerne vil lege med os.
Vi kunne nu få indført en forbedring med hensyn til at få renoveret de selvejende institutioner, hvad der var stærkt brug for, og så gik vi ind.
Derfor kunne vi sidste år være med til i et flertal at skabe en løsning på det problem.
Det sagde jeg meget klart.
Men vi vil ikke lade den ene forbedring falde væk, fordi vi ikke kan få den anden forbedring.
I Enhedslisten går vi ind og tager fremskridtene dér, hvor vi kan få dem, i den takt det er muligt.
Vi er nøjsomme mennesker.
Det er vores princip.
Her kunne vi altså få dem på det her område.
Vi ville også gerne have dem på det andet område.
Og vi er altså ikke så bange for det. Hvis der er nogle vegetarer, der gerne vil bo sammen, kan det altså ikke være rigtigt, at der kommer en kommune og siger: Nu skal dette vegetarplejehjem fyldes op med kødædere. Det kan ikke være rimeligt.
Der er for meget beton i det.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-03-22:
Forslaget her indebærer jo, at selvejende ældreboliginstitutioner, hvis de har mulighed for det og økonomisk råderum, kan bygge med hel eller delvis eller uden kommunal grundkapital.
Det ser vi bare som et incitament til, at man får bygget endnu flere ældreboliger.
Og kommunerne har jo med nedsættelsen af den kommunale grundkapital nu alle muligheder for også at være med på det her område.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-22:
Jeg er da enig i, at ikke mindst et parti som f.eks. Det Radikale Venstre har en lang tradition tilbage til kulturradikalismen osv. for over 100 år siden, også den socialdemokratiske arbejderbevægelse, som Enhedslisten jo også er udsprunget af, bl.a. fordi den slingrede for langt til højre.
Alt det kunne vi godt tage en lang debat om, men det var sådan set ikke det, der var formålet.
Jeg kan sige til fru Lissa Mathiasen: Vi har ikke fået et sådant tilsagn, desværre.
Det fik vi kæmpet igennem over for den tidligere regering.
Måske kan vi også få kæmpet en finansieringsreform igennem over for denne her regering med hensyn til de kommunale plejehjem.
Især hvis det viser sig, at de bekymringer med hensyn til det reelle frie valg - om det virkelig er reelt - som Socialdemokratiet giver udtryk for, og som jeg er enig i at vi må have en analyse af, er rigtige.
Risikerer vi, at der er nogle kommuner, der så holder op med at løse deres forpligtelser, fordi de håber på, at så flytter man nok et andet sted hen, hvor der er nogle kommuner, der tager ansvaret alvorligt?
Det er en problemstilling, vi skal have belyst.
Så det er jeg helt med på, og jeg synes, vi skal stå sammen om over for regeringen at arbejde i den retning.
Og så kan det jo være, at den samlede konklusion på det her forslag faktisk kan blive ganske fornuftig.
Men nu kan vi jo høre, hvad ministeren har at sige til den problemstilling.
Carsten Bo Jensen (S), 2002-03-22:
Men det, vi sætter spørgsmålstegn ved, er, om det reelt bliver bedre med den model, som det borgerlige flertal og den borgerlige regering lægger op til.
Tove Videbæk (KRF), 2002-03-22:
Socialdemokratiets ordfører henviste igen til serviceloven, og det er korrekt, at der står, at det er en mulighed.
Men så kan Socialdemokratiets ordfører vel også bekræfte, at i det nye forslag er det et retskrav.
Og dér er der dog en vis forskel, sådan som jeg læser lovforslaget.
Så nævnte Socialdemokratiets ordfører også, at det kommer jo an på, om det reelt kan lade sig gøre i praksis.
Er Socialdemokratiets ordfører ikke enig med mig i, at det skal kunne lade sig gøre, at ældre, som har været gift det meste af deres liv, også kan leve sammen med ægtefællen de sidste få år?
Carsten Bo Jensen (S), 2002-03-22:
Det står i serviceloven, at det kan lade sig gøre at tage sin ægtefælle med over grænserne.
Det går jeg ud fra at vi alle kan være enige om.
Det er det, som den socialdemokratiske regering i sin tid kæmpede for, at vi skulle fortsætte med at udbygge og gøre bedre.
Jeg medgiver gerne, at det nogle gange er problematisk og har været det historisk set at leve op til det, og derfor hilser vi jo også hovedbudskabet i dette forslag velkommen, som jeg gjorde det i min ordførertale. Derfor skal der heller ikke herske nogen tvivl om, at når jeg siger, at det står i serviceloven, og at det bliver gjort, er det ikke et spørgsmål om, at vi er på retræte eller andet, men at vi stiller os åbne over for dette her, men vi stiller spørgsmål ved, om det kan lade sig gøre reelt og i praksis.
Det er det, vi ønsker i Socialdemokratiet at medvirke til.
Det, vi spørger om, er, hvorfor der skal være den forskelsbehandling, som den tidligere taler fra Socialdemokratiet, fru Lissa Mathiasen, var inde på, på
selvejende institutioner og det offentliges apparat.
Tove Videbæk (KRF), 2002-03-22:
Socialdemokratiets ordfører sagde, at det står i serviceloven, at man kan tage sin ægtefælle med over kommunegrænsen.
Men er Socialdemokratiets ordfører ikke vidende om, at der opstod flere tilfælde sidste år - de var i medierne, og de blev beskrevet - hvor ældre blev skilt?
Der var endda et eksempel på en ældre mand på omkring 80 år, som måtte tage sin knallert hver dag og køre mange km for dog at se lidt til sin meget gamle hustru.
Og er Socialdemokratiets ordfører ikke også vidende om, at Socialdemokratiet ingenting gjorde for at rette op på de her fejl?