runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Falcon (EL), 2003-11-13:
Jeg kan oplyse ministeren om, at det, som blev kaldt ulovligt i forbindelse med forsøg med kommunale indkøbsordninger, var, hvis man sagde, at det er en ansættelse for 1 år.
Det var det, ministeren vurderede som kassetænkning. Men jeg opfatter det omvendt, altså at det er ministeren, der har en klar kassetænkning, i og med at ministeren med vold og magt vil holde folk i kontanthjælpssystemet i stedet for at give dem mulighed for at komme ud på ordentlige vilkår, hvor de kan tjene penge, hvor de kan dygtiggøre sig, og hvor de kan komme videre.
Bjarne Laustsen (S), 2003-11-13:
Det er ministerens afvisning af Hobromodellen, der kalder mig herop, for jeg synes, det er en interessant sag.
For et stykke tid siden havde vi jo i udvalget lejlighed til at drøfte den, og derfor er der to spørgsmål, jeg gerne vil stille.
Jeg tror simpelt hen ikke, ministeren går særlig meget op i, hvad man laver i Hobro.
Jeg tror, det udelukkende er én eneste ting, ministeren har noget imod, nemlig at Hobro Kommune sagde: Vi laver et projekt, hvor I bliver ordinært ansat, og så skal I være medlem af en a-kasse.
Jeg tror ikke, han ville have noget som helst imod, at man lavede noget som helst arbejde, og at det også var inkluderet i det arbejde, at de mennesker fik en opkvalificering, så de kunne bide sig fast på arbejdsmarkedet.
Derfor er det selvfølgelig interessant, om man vil blande sig i, hvad folk laver, eller i, om kommunen stiller et krav om medlemskab af en a-kasse.
Det er jo det, der er interessant i sagen her.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-11-13:
Jeg forstår ikke, hvor Enhedslistens repræsentanter får fra, at jeg ikke synes, det er en rigtig god idé, at folk bliver ansat på ordinære vilkår.
Det er da alle tiders, og det er jo det, vi alle sammen arbejder utrætteligt for fra morgen til aften.
Jeg tror, fru Line Barfod er retspolitisk ordfører for Enhedslisten og vel derfor må respektere, at sager afgøres efter de normale procedurer, dvs. at de regionale arbejdsmarkedsråd ser på tingene.
Men jeg kan oplyse, at jeg sammen med kommunerne har nedsat et udvalg, hvor vi vil prøve at fastlægge, hvornår noget er konkurrenceforvridende, og hvornår det ikke er konkurrenceforvridende.
Pernille Falcon (EL), 2003-11-13:
Et andet eksempel er de forslag, vi lige har set ved
kommunernes budgetbehandling
Her har man fået at vide, at de forslag, der ligger om f.eks. at oprette kommunale indkøbsordninger, hvor man ansætter tidligere kontanthjælpsmodtagere 1 år på almindelige løn- og ansættelsesvilkår, så de kan komme i arbejde og bruge det som platform til at springe videre ud i anden, almindelig beskæftigelse, også er gjort ulovlige af ministeren. Der er altså mange ting, ministeren har grebet ind over for, og det kan undre mig, at ministeren ikke anser almindelige løn- og arbejdsvilkår som et godt grundlag for at komme videre i anden almindelig beskæftigelse.
Line Barfod (EL), 2003-11-13:
Derimod er Hobromodellen ikke blevet underkendt af Tilsynsrådet, og den er ikke det samme som det, der skete i Nyborg.
I Hobromodellen gav kommunen folk tilbuddet om at komme
i gang med noget arbejde, at komme ud og arbejde i kommunen og få løn for at arbejde.
nogen kassetænkning i
Det er almindelig optræning til at komme på arbejdsmarkedet.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor ministeren straks lukker et projekt, som giver folk reel mulighed for at komme ind på arbejdsmarkedet på lige vilkår, men derimod ikke griber ind over for et projekt, hvor folk bliver sat til at sidde og samle kaffekander for kontanthjælp.
Jamen hvis ministeren ikke har noget problem med det, hvorfor så stoppe Hobromodellen fra den ene dag til den anden?
Det har jeg lidt svært ved at forstå.
Så bare for at svare på ministerens spørgsmål fra før: Enhedslisten mener fortsat, at der skal være masser af muligheder for, at folk, der har behov for at arbejde med noget støtte i starten, hvad enten vi taler fleksjob, skånejob, voksenlærlingeordninger eller nogle af de mange andre ordninger, skal have mulighed for det. Men det, vi taler om her, er altså dem, der som i dag bliver sat i tvangsaktivering med noget, som egentlig er reelt arbejde.
Det skete i Bodumsagerne, hvor arbejdet blev udført af folk på kontanthjælp, og man fjernede dermed grundlaget for de mennesker, der udførte arbejdet tidligere.
I Hobromodellen kom de altså ud i et arbejde med en ordentlig løn, og det, jeg spørger om, er: Hvorfor stoppede ministeren dér, hvor folk fik en ordentlig løn, men ikke dér, hvor de ikke fik en ordentlig løn?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-11-13:
Selvfølgelig må der ikke være konkurrenceforvridning, når der etableres virksomhedsrettede tilbud til de ledige, og kommunerne skal selvfølgelig tilrettelægge tilbuddene på en sådan måde, at der ikke går almindelige arbejdspladser tabt.
Men jeg vil også godt sige, at det er vigtigt, at tilbuddene er så meningsfyldte og relevante, at vejen til ordinær beskæftigelse gøres så kort som mulig.
Så vil jeg også gerne sige, at jeg har intet imod, at kommunerne forbereder, at ledige vender tilbage til arbejdsmarkedet, ved at de får ordinære job.
Det har jeg ingen problemer med overhovedet.
Line Barfod (EL), 2003-11-13:
Ministeren tog endnu en gang afstand fra Bodummodellen, og det glæder mig, for den var medvirkende til, at der blev flyttet arbejdspladser fra reelt arbejde, hvor folk fik løn, og over til kontanthjælpsmodtageres tvangsaktivering.
Men i Bodumsagen har ministeren jo ikke grebet ind og stoppet det, der foregik.
Hobromodellen, hvor en kommune laver et projekt, som får folk i arbejde til en reel løn og giver dem mulighed for at komme ud og få en varig ansættelse senere, når de er kommet tilbage på arbejdsmarkedet, stopper ministeren derimod fra den ene dag til den anden.
Hvad er det, der gør forskellen for ministeren på, om han griber ind eller ikke griber ind?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-11-14:
Det Konservativt Folkeparti vil ikke være med til at give tilskud til en hel branche.
Det kan man så måske more sig lidt over taget den tidligere debat i dag i betragtning.
Det vil jeg lade være med.
Jeg mener altså, at det er ren ideologi og princip
, når det er sådan, at man ved, at man med et relativt lille tilskud opnår to ting.
Man opnår for det første en masse arbejdspladser for folk, der ellers står udenfor.
Og man opnår for det andet, at samfundet sparer en masse penge i dagpenge.
Det her er altså fuldstændig en win-win-situation for staten, og det er det også for de medarbejdere, der kommer til at arbejde i de her firmaer. Det eneste, der står i vejen for sådan en ordning, er altså fladpandet ideologi.
Det er, at man ikke kigger på virkelighedens verden og siger: Vi har et problem, lad os løse det, og vi kan gøre det med de her midler.
Grunden til, man ikke vil gøre det, er, at man har så stort et problem med, at staten går ind og blander sig.
Man er i gang med at udvikle fra socialitet til minimalstat, når man indfører en ordning som denne her.
Så vil jeg sige omkring fritvalgsordningen, og det ligger i fin forlængelse af det, hr. Ole Sohn har sagt heroppefra, at man skaber jo ikke flere arbejdspladser af, at nogle private selskaber går ind og overtager offentlige opgaver.
Så presser man bare de offentligt ansatte ud af arbejdsmarkedet.
Summa summarum er jo, at når ministeren skriver, at man forventer, at der bortfalder 600 arbejdspladser, har ministeren formodentlig ret.
Ole Sohn (SF), 2003-11-14:
Bare lige sådan for at få det helt på det rene.
Vi er enige om, at Det Konservative Folkeparti ønsker at give statsstøtte til visse erhvervsgrupper; ikke til hjemmeservice, det har jeg forstået.
Rederierhvervet må gerne få, men hjemmeservice må ikke.
Det er fair nok, det er en forskel, som vælgerne kan tage og vurdere.
Men kan vi så ikke i det mindste få bekræftet, at øvelsen her er en nettoudgift for staten?
Altså det, at 600 arbejdsløse kommer ind og tager arbejde fra kommunalt ansatte hjemmehjælpere, giver jo ikke ekstra arbejdspladser.
Det synes jeg har været en regulær melding at få.
Når man så dertil lægger manglende skat og momsindtægter, ja,
Kan vi så ikke bare få det bekræftet, sådan at vi i hvert fald har på det rene, at Det Konservative Folkeparti har medvirket til at lave en ekstra udgift for staten og i tilgift skaffer 600 flere arbejdsløse?
Carina Christensen (KF), 2003-11-14:
Først til hr. Ole Sohn, der spørger, om det er ud fra en eller anden ideologisk betragtning, at vi nu kan bakke op om sådan et forslag om at beskære hjemmeserviceordningen yderligere
: Nej, det er det sådan set ikke.
Hjemmeserviceordningen har aldrig været et forslag, der har groet i den konservative have.
Vi har aldrig været tilhængere af ordningen.
Vi synes, det er en forkert måde at drive virksomhed på at skulle give en hel branche tilskud, for at den kan sælge sine produkter.
Det er sådan set egentlig bare det, vi ønsker at gøre op med. Vi ønsker at indrette rengøringsbranchen på en anden måde.
Vi mener, at der kommer et stort marked i fremtiden, for der vil være flere og flere ældre, der vil efterspørge ydelser.
Der kommer et nyt marked, det sørger lovgivningen på fritvalgsområdet for.
Så jeg mener faktisk ikke, at det ser så sort ud for hjemmeservicevirksomhederne, som de selvfølgelig meget gerne og helt naturligt gerne selv i de her dage vil forudse at det gør.
Jeg ser meget optimistisk på det.
Jeg tror, at der stadig væk vil være mange, der vil efterspørge de gode ydelser, de har.
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil: Det er igen det samme.
Selvfølgelig bekymrer det os, at der nu er 600 mennesker, som måske går ud og bliver arbejdsløse.
Derfor vil vi også gøre alt for at få fritvalgsordningen op at stå så hurtigt som muligt.
Vi vil gøre alt for at skabe gode rammevilkår for dansk erhvervsliv, så vi kan få masser af vækstvirksomheder og masser af vækst i det hele taget i samfundet.
Vi er ikke på nogen måde interesseret i, at de skal forblive på passiv overførsel.
Jeg kan så forstå, at hr. Frode Sørensen spørger, om vi ikke skal tage de 7 pct. med og så fortsætte med at give tilskud.
Nej, jeg mener, det er forkert at forsøge at bekæmpe sort arbejde ved at sende erhvervstilskud.
Så skulle vi også sende en check til mureren og tømreren og alle dem, som vi jo også hører om går og laver sort arbejde.
Det er simpelt hen ikke den måde, man løser problemet med sort arbejde på.
Frode Sørensen (S), 2003-11-14:
Hvis jeg ikke hørte forkert, så sagde fru Carina Christensen, at fremtiden ser lys ud for branchen.
Så spørger jeg: Hvilken fremtid er det, hvis branchens egen profeti om, at 9 ud af 10 hjemmeservicevirksomheder lukker, holder?
Så siger fru Carina Christensen også, at det drejer sig kun om, at det er 7 pct. af det sorte arbejde, der er faldet bort med hjemmeserviceordningerne.
Hvis det er 7 pct. af 1 mia. kr., er det vel i allerhøjeste grad temmelig mange penge.
Det sidste er med udgangspunkt i Dansk Handel & Services beregning.
Det vil sige, at vi får et nulresultat dér.
Dette nulresultat bliver efter mine beregninger et minusresultat, for som også fru Carina Christensen vel har accepteret, så stiger arbejdsløsheden i hvert fald noget.
Om det så er med 600, 1.000 eller 1.300, er skaden jo lige stor for dem, der bliver arbejdsløse.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-11-14:
Jeg skal blot spørge, om det slet ikke bekymrer i Det Konservative Folkeparti, at arbejdsløsheden stiger i vores samfund.
Noget kunne jo tyde på, at man er relativt ligeglad med det, eftersom man i forbindelse med det her års finanslov og med det her lovforslag medvirker til, at endnu flere bliver arbejdsløse.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er, om Det Konservative Folkeparti mener, at det er bedre at have folk på passiv overførsel, på dagpenge, end det er, at folk er aktivt arbejdende medborgere i det her samfund.
Carina Christensen (KF), 2003-11-14:
Med det her lovforslag lægger regeringen op til, at hjemmeserviceordningen fra 1. januar 2004 forbeholdes husstande, hvor et af husstandens medlemmer er fyldt 65 år eller er førtidspensionist.
Samtidig sænkes bidragsgrænsen
pr. husstand til 6.000 kr.
Regeringen fastholder altså en pulje på 100 mio. kr. til hjemmeservicevirksomhederne, og det vil stadig være muligt for hjemmeservicevirksomheder at tilbyde rengøring med tilskud, fremover blot målrettet en mindre gruppe.
vil med stor sandsynlighed kunne erstattes af andre og nye kundegrupper.
Erhvervsrengøring er en mulighed, ligesom der også ligger et stort potentiale i frit valg-ordningen, hvor regeringen har pålagt kommunerne at skabe mulighed for, at virksomhederne kan blive godkendt til at udføre den praktiske og personlige hjælp, som hidtil har været udført af hjemmehjælpen. Fremtiden ser særdeles lys ud på det marked, når der i fremtiden vil komme endnu flere ældre med behov for personlig pleje i hjemmet.
Mindre tilskud behøver ikke nødvendigvis at betyde, at alle vil fravælge hjælp til rengøring.
Hjemmeservice anvendes i dag primært i de velhavende amter, og flertallet af de nuværende kunder er arbejdsduelige borgere, der har god mulighed for selv at betale deres rengøring.
Det må forventes, at mange af disse familier fortsat vil prioritere den ekstra tid, de får ved at købe rengøring, nu blot uden tilskud.
I Det Konservative Folkeparti kan vi ikke se det nødvendige i, at alle familier i Danmark skal kunne få tilskud til almindelig privat rengøring.
En undersøgelse har vist, at hjemmeserviceordningen kun har reduceret sort arbejde inden for rengøring med ca. 7 pct. Derfor er der heller ingen grund til at forvente, at de nye ændringer i loven vil ændre markant på dette billede.
Det er desuden på ingen måde hensigtsmæssigt at forsøge at løse problemet med sort arbejde ved at give erhvervstilskud.
Sort arbejde er ulovligt, og det skal bekæmpes, men ikke med tilskud
I Det Konservative Folkeparti ønsker vi ikke at afvikle
de nuværende hjemmeservicevirksomheder.
Vi vil dog gerne være med til at guide dem hen imod at blive bedre til at udnytte de øvrige og nye muligheder inden for deres branche
, så vi ikke ender med, at branchen bliver gjort permanent afhængig af tilskud.
Det Konservative Folkeparti kan derfor støtte forslaget.
Colette L. Brix (DF), 2003-11-14:
Ja, men vi bevarede en ordning for de ældre, og det er vi tilfredse med.
Så vil jeg godt lige sige til fru Pernille Rosenkrantz-Theil: Da man tog tilskuddet til forsikringsordningen for de allermindste selvstændige i landet, 44.000 virksomheder med under 5,5 mio. kr. i omsætning - det er også til hr. Frode Sørensen - og gav dem en fuld karensdag til fordel for Det Kongelige Teater, hvem var det, man lige præcis tænkte på der, da man satte underskriften?
Jeg kunne blive ved.
Carina Christensen (KF), 2003-11-14:
Først til hr. Ole Sohn, som gerne vil have mig til at bekræfte, at det her bliver en nettoudgift for staten.
Det vil jeg på ingen måde bekræfte.
Hvis disse forventede 600 mennesker, som kommer ud i arbejdsløshed, går fra at være ansat i en hjemmeservicevirksomhed til at komme i beskæftigelse i en virksomhed og i en branche, som ikke er støttet, kan jeg kun se, at det netto bliver en gevinst for staten.
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil: Jeg kan bare konstatere, at vi har en meget forskellig indgangsvinkel til erhvervspolitik.
Vi ønsker også at skabe arbejdspladser, vi ønsker også at holde folk væk fra arbejdsløshedskøen og den passive beskæftigelse, men vi ønsker ikke at skabe arbejdspladser via erhvervstilskud.
Vi ønsker at skabe gode rammebetingelser osv. for dansk erhvervsliv, men vi ønsker ikke at fortsætte den her tilskudsjungle.
Ole Sohn (SF), 2003-11-14:
To spørgsmål til fru Carina Christensen: Hvis ændringen for hjemmeservicefirmaerne ifølge regeringens egne beregninger vil medføre 600 flere arbejdsløse, er det muligt, at enkelte af dem kan komme ind og få job i et privat firma, som overtager noget kommunal rengøring, men bliver der så ikke et par kommunale rengøringsassistenter, der bliver arbejdsløse? Eller bliver de forfremmet til bankdirektører?
Eller hvad sker der med dem?
Pointen er jo, at regeringen har lavet en beregning og meddelt Folketinget, at det her giver 600 arbejdsløse.
Det vil sige, at besparelsen er væk.
Det er muligt, at der er nogle enkelte af dem, der i dag benytter hjemmeservice, som finder ud af en anden løsning.
Så rent samfundsøkonomisk kan det overhovedet ikke svare sig.
Kan fru Carina Christensen ikke bare bekræfte heroppefra, at når Det Konservative Folkeparti medvirker til forslagets realisering, er det ud fra en ideologisk betragtning og ikke andet?
Carina Christensen (KF), 2003-11-14:
Hr. Ole Sohn har flere gange i dag brugt ord som ideologi og klassekamp, og jeg kan næsten se, at han nyder debatten her.
Det plejer jo at være os - i den borgerlige side af salen - der bliver beskyldt for, at vi vil give til de rige og tage fra de fattige.
Det er de velhavende familier, der bruger ordningen allermest.
Det synes vi sådan set ikke er rimeligt.
Derfor siger vi, at vi synes, de skal betale for deres rengøring selv.
Det er SF meget imod.
Derfor vil jeg gerne spørge: Hvorfor mener SF, at det er så vigtigt, at de velhavende familier i Danmark får betalt for deres rengøring?
Hvorfor skal de ikke selv betale for den her rengøring?
Det er vi sådan set ikke enige i, og jeg vil da gerne høre SF's begrundelse.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-11-14:
Måske skulle man stille spørgsmålet på denne her måde
Hvad er vigtigst for Det Konservative Folkeparti?
Jeg mener nemlig, det er vigtigt, at mennesker i det her samfund undgår arbejdsløshed.
Det synes jeg faktisk er en af de vigtigste ting.
Og det kan undre mig, at Det Konservative Folkeparti ikke vil være med til at sluge denne kamel for at sikre, at folk får den tryghed, det er at være i arbejde frem for at stå udenfor.
Så siger den konservative ordfører, at de faktisk ønsker at skabe flere arbejdspladser.
For det eneste, vi har set denne her regering gøre indtil nu, er sådan set at gøre lige nøjagtig ingenting i forhold til problematikken om arbejdsløshed.
Det er fuldstændig rigtigt, at de internationale konjunkturer måske er denne her regering en lillebitte smule imod.
Men man kan jo så vælge at gøre den tendens værre eller bedre.
Derfor kan jeg vel selv konkludere på mit spørgsmål, at det vigtigste for De Konservative er princippet om ikke at ville give erhvervstilskud.
Det er langt vigtigere for dem, end at almindelige mennesker har et arbejde.
Frode Sørensen (S), 2003-11-14:
Fru Carina Christensen vil ikke bekæmpe sort arbejde med tilskud.
Jeg vil gerne spørge, om fru Carina Christensen har et bud på, hvordan vi kommer sort arbejde plus de 7 pct., som jo nu ryger ind på sort arbejde igen,
til livs?
Det andet spørgsmål: Kunne fru Carina Christensen ikke bekræfte, at der sandsynligvis bliver nogle arbejdsløse?
Jeg hørte godt, at fru Carina Christensen mente, at de, der bliver arbejdsløse i hjemmeserviceerhvervet, går lige over i nogle nye job.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvor de ligger henne.
Kunne fru Carina Christensen ikke bekræfte, at det bliver et minusresultat, bare der bliver én arbejdsløs, som ikke kommer i arbejde?
For som Dansk Handel & Service skriver: Summen af moms plus skat er lig udgiften til hjemmeservice fra statens side.
Carina Christensen (KF), 2003-11-14:
Jeg vil prøve at svare alle tre ordførere, for det her med arbejdsløsheden var sådan lidt et fælles tema.
Det er rigtigt, at det godt kan være, at arbejdsløsheden er steget i denne her regeringsperiode, og det kan være på grund af internationale konjunkturer, det kan være på grund af så meget andet.
Vi gør alt for at bekæmpe arbejdsløsheden.
Men forskellen på oppositionspartierne og regeringspartierne tror jeg er, at oppositionspartierne ønsker at skabe nye arbejdspladser ved at give tilskud.
Og det er klart, at vi kan faktisk skabe temmelig mange arbejdspladser i morgen, hvis vi bare giver tilskud til alle virksomheder i Danmark. Men på et tidspunkt er kassen altså tom, så kan vi ikke give flere tilskud, og så vil vores virksomheder få det meget, meget svært.
Vi ønsker både at skabe vækst og skabe arbejdspladser.
Væksten skaber vi altså ikke ved at give tilskud, og det er sådan set den fundamentale forskel.
Vi ønsker ikke at bekæmpe arbejdsløsheden ved at give tilskud til danske virksomheder, men derimod ved at skabe gode rammebetingelser og sikre, at de kan konkurrere på de internationale markeder.
Det er simpelt hen den eneste vej frem.
Til hr. Frode Sørensen: Vi er sandelig meget interesserede i at bekæmpe det sorte arbejde.
Så det arbejde synes jeg sådan set bare vi skal fortsætte med.
Kim Andersen (V), 2003-11-14:
Jeg synes, at hr. Ole Sohn gør sig skyldig i samme forsømmelse som hr. Frode Sørensen tidligere i debatten, nemlig at hævde, at denne regering har svært ved at overholde valgløfter.
Hr. Ole Sohn føjer til, at man har brudt et valgløfte.
Jeg tror ikke, der er ret mange regeringer, der i den grad er kendetegnet ved netop at holde valgløfter, som denne.
Tværtimod er det jo netop blevet et kendetegn for den nuværende VK-regering, at den har et meget højt ambitionsniveau med hensyn til at opfylde sine valgløfter og efterleve sit eget regeringsprogram.
Men jeg er i øvrigt glad for, at hr. Sohn hæfter sig ved, at det, det drejer sig om, er opgaven, der ydes fra hjemmeservicefirmaerne.
Det er den hjælp, som borgerne får.
Her må hr. Sohn jo anerkende, at vi med fritvalgsordningen og momsafløftning for visiterede hjemmehjælpsydelser har ændret på vilkårene for det marked, der er gældende for hjemmeservicefirmaer, til også nu i et langt større omfang at være realistisk i forhold til kommunerne og de visitationsopgaver på hjemmehjælpsområdet, som kommunerne påtager sig.
Der er jo ikke noget, der tyder på, at kvalitetsniveauet og serviceniveauet i det, kommunerne visiterer til på området, bliver ringere.
Nu bliver det så løst forhåbentlig af nogle andre; nogle private hjemmeservicefirmaer, som vi har indrettet lovgivningen for, kan komme ind på markedet.
Det må da være overordentlig positivt.
Jeg anerkender, at det nu også er det, hr. Ole Sohn forholder sig til, nemlig opgaveløsningen for borgerne.
Hr. Ole Sohns hjælpsomhed over for statsministeren er rørende.
Det er jo netop udtryk for konsekvens, når vi i Venstre siger, at vi ikke ønsker at yde statstilskud, men vi ønsker at prioritere nogle kernevelfærdsområder for borgerne.
Borgerne får den samme service, nu får de mulighed for at få den ved tilkøb og ved fritvalg fra private hjemmeservicefirmaer, fordi vi netop udviser konsekvens ved at ændre momsreglerne og ved at indføre en fritvalgsordning.
Det er da netop udtryk for konsekvens.
Det er da netop udtryk for, at den enkelte i højere grad skal have mulighed for at foretage et individuelt valg ud fra, hvad der er hans eller hendes behov i den aktuelle situation.
Vi går altså mere op i, hvordan borgeren har det, og hvordan borgeren kan få den nødvendige hjælp, end i at opretholde kunstigt skabte virksomheder og arbejdspladser.
Når de behov for borgerne så samtidig kan løses ved, at den private sektor får flere og bedre muligheder og dermed kan vokse relativt, så er det jo to fluer med et smæk.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-11-14:
Fru Colette Brix får det til at lyde, som om det er en kæmpe sejr, at man har fået noget for pensionisterne.
Vel har man da ej.
Pensionisterne har hele tiden haft den her mulighed.
Det er der sådan set ikke noget nyt i.
Det er jo ikke sådan, at de ældre eller pensionisterne har fået bedre vilkår, hvad angår hjemmeservice som konsekvens af denne her lovgivning.
De har fuldstændig samme udgangspunkt, som de havde før.
Fuldstændig, præcis samme udgangspunkt som før.
Derfor kan det undre mig, at fru Colette Brix ser det som en sejr.
Og jo, jeg kan godt forklare, hvorfor jeg siger, at Dansk Folkeparti er fløjtende ligeglad.
Det handler sådan set om, at jeg ved, hvilken knap Dansk Folkeparti har tænkt sig at trykke på hernede i salen.
Dansk Folkeparti har tænkt at trykke på den grønne knap, hvor der står ja med det resultat, at folk kommer ud at stå i arbejdsløshedskøen.
Så kan det godt være, man kan komme med en masse fine ord.
For dem er virkelighedens verden, at de bliver arbejdsløse.