runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Irene Simonsen (V), 2004-06-03:
Jeg er ved at få helt ondt af hr. Frank Jensen.
Det er lang tid at stå deroppe og skulle have en masse spørgsmål stillet og skulle koncentrere sig om tingene.
Jeg kan også høre, det begynder at knibe lidt med at svare rigtigt på tingene, og en gang imellem tænker jeg, at det måske kunne have været gjort lidt bedre.
Så nu vil jeg egentlig gerne benytte lejligheden til at hjælpe hr. Frank Jensen lidt.
Hr. Frank Jensen sagde før, at boligejerne blot får flyttet om på beskatningen, det vil sige, at de får en højere ejendomsværdibeskatning, men en lavere indkomstbeskatning.
Så kan jeg jo også udlede af det, at det jo må være lejerne, der får gevinsten, da de blot får sådan en lille nedsættelse af boligsikringen.
Så jeg vil bare hjælpe hr. Frank Jensen lidt nu: Kan hr. Frank Jensen bekræfte, at det er lejerne, der skal have en skattelettelse?
Det er ærgerligt, at den chance er forspildt. Så kunne jeg da godt tænke mig at høre lige her til slut om de her børnepenge og billigere daginstitutionspladser.
De skal altså sættes ned i børnepenge, men de mærker jo ikke en lettelse i daginstitutionspriserne.
Er det her ikke bare det, vi har oplevet før, da den tidligere regering var der, at det reelt var de svageste i samfundet, man ramte hårdest?
Frank Jensen (S), 2004-06-03:
Når det drejer sig om at få gennemført en maksimumtakst i hele Danmark på 1.000 kr. for børnepasning, så er det et initiativ, der har til formål at gøre det langt bedre for børnefamilierne og ikke mindst de børnefamilier, der passer deres arbejde.
Det koster 2,5 mia. kr.
Den ene milliard finansieres ved, sådan som vi har lagt det frem, at vi standardiserer børnechecken.
Så har fru Irene Simonsen ret i, at det her er et forslag, som gør det bedre for dem, der går på arbejde.
Man kan jo ikke sige, at det udelukkende rammer dem, der har fripladsordninger, men fru Irene Simonsen har ret i, at det ikke er dem, der får en direkte lettelse ud af det her, og nogle af dem vil komme til at opleve, at de får en lille forringelse.
Det har fru Irene Simonsen ret i.
Det må vi så justere på anden vis, hvilket vi også har et forslag, der ligger i vores model, om.
Christian Lund Jepsen (V), 2004-06-03:
Nu hørte vi jo, at hr. Frank Jensen kom til at indrømme tidligere, at med hensyn til den kollektive trafik kunne det være, at Socialdemokratiets forslag muligvis var lidt underfinansieret.
Jeg vil godt høre hr. Frank Jensen, på hvilke andre enkelte små punkter Socialdemokratiets forslag eventuelt er underfinansieret.
Jeg kan da nævne undervisningsområdet.
Er det ikke korrekt, at Socialdemokratiet også der underfinansierer de forslag, som man har, i forhold til de penge, man har sat af til øgede udgifter i folkeskolen?
Frank Jensen (S), 2004-06-03:
Jeg er helt sikker på, at der ikke er forslag i vores finanslovudspil, der er underfinansieret ud over det, som er blevet trukket frem om den kollektive trafik, hvor vi altså giver en kompensation på 200 mio. kr. for de voldsomme takststigninger, som mange mennesker har mærket, siden regeringen fjernede tilskuddet.
Om det skal rulles tilbage på det ene eller det andet niveau er jo et politisk valg.
Det, vi har lagt ind, er en tilbagerulning på 200 mio.
Man kan selvfølgelig sige, at det skal være 360 mio. kr. Men det er i hvert fald et klækkeligt tilskud til, at man kan sikre en nedsættelse af de voldsomme takststigninger, som de, der bruger den kollektive trafik, har mærket. Med hensyn til undervisningsområdet: Jeg ved ikke, hvor hr. Jepsen mener der skulle være en underfinansiering her.
Jeg har godt set, at Venstre har været ude at klandre os for, at vi ønsker en uddannelsesgaranti til alle 16-19-årige, hvor vi jo desværre i dag stadig væk oplever, at der er 17 pct., der ikke får en uddannelse.
Der vil jeg bare sige, at hvis Venstre regner unges mulighed for at få en uddannelse på en en sådan måde, at det har vi ikke råd til i Danmark, så er vi bare uenige om det.
Vi ved jo godt, at det ikke er statskassen, der bærer det ansvar i dag, det er for en stor dels vedkommende amterne, så det skal vi selvfølgelig forhandle med Amtsrådsforeningen om.
Christian Lund Jepsen (V), 2004-06-03:
Det drejer sig jo ikke om, at vi er uenige om, at det er godt, at unge får en uddannelse, for det er vi helt enige om.
Det drejer sig om, at Socialdemokratiet har foreslået 12 års undervisningspligt.
Man har foreslået 3.000 flere lærere
i folkeskolen, og man har afsat en finansiering på 500 mio. kr. til noget, der i realiteten vel samlet i de forslag, som Socialdemokratiet har fremsat på undervisningsområdet, vil koste 3 mia. kr.
Er der så ikke tale om en underfinansiering på 2,5 mia. kr.?
Er der andre punkter end den kollektive trafik, man kunne tænke sig, der var underfinansieret?
Er hr. Frank Jensen helt sikker på, at der ikke er andre punkter?
Frank Jensen (S), 2004-06-03:
Jeg tror, hr. Jepsen skal se, at man ikke fra det ene år til det andet vil kunne sikre, at de 17 pct. kommer i uddannelse.
Det er vel noget, der vil ske over en årrække.
En stor del af det vil ikke ligge i statskassen, så derfor er det ikke noget, man kan sætte på finansloven.
Det skal forhandles med Amtsrådsforeningen for at sikre, som vi også har foreslået det, at de nye regioner får en tovholderfunktion med hensyn til at sikre, at de unge, der kommer fra folkeskolen, kommer videre, så der er nogle, der sikrer, at de kommer videre i uddannelse, at vi ikke bare lader dem være på herrens mark.
Der må jeg sige, at den nuværende regering gør det stik modsatte.
Det, man har gennemført på erhvervsuddannelsesområdet med at fjerne 4.000 uddannelsespraktikstillinger eller -pladser, er jo med til at sikre, at det går den modsatte vej med at få unge til at tage uddannelse.
Det kan være, at Venstre sidder og siger, at her har vi hentet en masse, masse penge i besparelser, men det er altså unge mennesker, der betaler for det ved, at de ikke får deres uddannelse, og det er en katastrofe.
Uno Larsson (DF), 2004-06-03:
Det er jo utroligt, hvad man skal sidde og høre på.
Nu har der været en lang debat angående det, der bliver skrevet i Børsen i dag, og det afviser hr. Frank Jensen totalt.
Så kommer der et spørgsmål, om benzinen nu vil stige med 1 kr. pr. l.
Det afviser man totalt.
Men jeg sidder i Det Energipolitiske Udvalg sammen med hr. Svend Auken, som ikke desto mindre siger, at han ønsker, at benzinpriserne skal stige.
Det vil hr. Frank Jensen selvfølgelig også afvise nu.
Ved man i det hele taget, hvad Socialdemokraterne vil?
Frank Jensen (S), 2004-06-03:
Nej, det kan jeg ikke, må jeg sige til fru Irene Simonsen.
Jeg tror, vi skal tage regnestykket en gang mere.
Vi letter beskatningen af indkomst med 13 mia. kr., og så har vi en ejendomsværdibeskatning, hvor vi hæver den fuldstændig tåbelige mekanisme, regeringen har indført, hvor man har lavet et stop på et givet tidspunkt.
Men fru Irene Simonsen kan jo godt regne ud, at der er meget, meget større indkomstskattelettelser også for boligejerne, når der er tale om 13 mia. kr.
Det kan godt ske, at det fuldstændig overrasker fru Irene Simonsen, at lejerne får noget ud af det her, for det er jo ikke det, de har mærket under den nuværende regering.
Det er en gang forringelser af lejernes vilkår, og derfor er det da på tide, der kommer en regering, der også tænker på, at lejerne i det her land har ordentlige vilkår.
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Jeg er glad for, at hr. Frank Jensen hele tiden henholder sig til regeringens økonomer, for i Økonomisk Redegørelse fra december 2003 og i Finansredegørelse 2002 står der jo, at skattetrykket steg med 2 procentpoint under Nyrupregeringerne, altså fra 1993 til 2001.
Jeg er også glad for, at hr. Frank Jensen henholder sig til regeringens økonomer i forbindelse med det regnestykke, der er lavet på Socialdemokraternes skatteudspil.
Her skriver man, at udspillet er underfinansieret med 15 mia. kr., og dertil kommer de beregninger, der er lavet over alle de socialdemokratiske udspil, og som viser en manko på 5 mia. kr.
Det vil sige, at regeringens økonomer har regnet sig frem til en manko på 20 mia. kr., og hvem skal betale dem?
Hvis hr. Frank Jensen mener, at regeringens økonomers regnestykker er rigtige - og det har jeg jo hørt flere gange i dag - har vi en manko på 20 mia. kr., og alligevel står hr. Frank Jensen og taler om skattelettelser osv. Jamen hvad med de 20 mia. kr.?
Hvor skal de komme fra, og hvem får lov til at betale dem?
Frank Jensen (S), 2004-06-03:
Jeg er utrolig glad for det spørgsmål fra fru Ester Larsen, for netop når vi ser på efterlønnen, har vi jo også i Socialdemokratiet efterlyst en imødekommelse fra regeringens side. Vi ved jo, at vi alene kan lave om på efterlønsforliget, hvis vi kan blive enige om det, men vi har altså en gruppe mennesker, der går på efterløn, og på grund af de modregningsregler, vi har, så er deres muligheder for at kunne have et lille job ved siden af totalt fraværende.
Jeg vil selvfølgelig være spændt på at høre om det, når vi får statsministeren herop, for indtil videre har beskæftigelsesministeren afvist totalt at se på det.
Jeg kan i øvrigt huske, at både hr. Holger K. Nielsen, hr. Poul Nyrup Rasmussen og hr. Anders Fogh Rasmussen, da han ikke var statsminister, før valget var meget åbne over for at se på, om man her kunne lave nogle frie rammer.
Det mener jeg selvfølgelig også kan omfatte det, som fru Ester Larsen spørger om, nemlig at der ikke skal være modregning for frivilligt arbejde.
Ester Larsen (V), 2004-06-03:
Nu har vi jo igennem de senere år lært Socialdemokratiet at kende som nogle, der har meget let ved at springe op som løver for bagefter at falde ned som lam.
Mange af regeringens initiativer er blevet mødt med en prompte udmelding om, at det laver vi om, når vi kommer til.
Først var det udlændingepolitikken, på det seneste var det kommunalreformen, men man har dog klogeligt ædt truslen i sig igen.
Det er jo meget praktisk, hvis vi kan få at vide: Hvad er det, man vil lave om, og hvad vil man ikke lave om?
Regeringen har gjort meget for at rydde op i regeltyranniet for at hjælpe det frivillige Danmark, og det ville være meget rart, om vores mange frivillige, som gør et enormt stort, positivt og værdifuldt arbejde, kunne have sikkerhed for, at man ikke indfører regeltyranniet igen. Derfor vil jeg meget gerne vide, om Socialdemokraterne genindfører fradraget i efterlønnen for udført frivilligt arbejde, og om man genopliver fritidscirkulæret.
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Nej, den går ikke.
Man kan ikke stå og sige, at på lige netop de delområder tror man på regeringens økonomers beregninger, og på andre områder tror man ikke på dem.
Det fremgår ganske tydeligt af de svar, der er kommet efter beregningerne af det socialdemokratiske skatteoplæg, at det er underfinansieret med 15 mia. kr., og når vi gennemgår Socialdemokraternes udgiftsforslag sammen med finanslovforslaget, kan vi konstatere en manko på 5 mia. kr.
Lad mig bare give et lille eksempel: Regeringen har afviklet tilskuddet til taksterne i den kollektive trafik og flyttet det over til banelegemerne, og de tilskud vil man rulle tilbage.
I finanslovforslaget fra Socialdemokraterne er der kun afsat 200 mio. kr., men tallet er jo reelt 360 mio. kr., og derfor er der en manko på 160 mio. kr.
Sådan kunne vi sådan set blive ved, og hvem skal betale den manko på 20 mia. kr.?
Udgifterne skal jo finansieres, og det bliver 7.000 kr. pr. familie.
Frank Jensen (S), 2004-06-03:
Vores finanslovforslag, som hr. Jens Rohde spørger til, er finansieret krone til krone.
Så siger hr. Jens Rohde, at tilbagerulningen af tilskuddet til den kollektive trafik er underfinansieret.
O.k., det kan da godt ske, at vi har underfinensieret en enkelt paragraf, det kan jeg ikke redegøre fuldt og helt for her.
Men det er i hvert fald ikke noget, der på nogen måde løber op i en underfinansiering på 5 mia. kr., som hr. Jens Rohde siger.
Socialdemokratiets forslag er finansieret krone
for krone.
Det er o.k., at Venstre er imod nogle af de finansieringskilder, som Socialdemokratiet foreslår at se på, bl.a. de meget lempelige beskatningsregler på bondegårdsområdet.
Der er en lang række beskatninger af erhvervslivet, ikke mindst de liberale erhverv, som hr. Jens Rohde vil være imod, men det er da ikke ensbetydende med, at de ikke kan gennemføres af et nyt folketingsflertal, og det er da ikke ensbetydende med, at vi ikke vil gennemføre dem, f.eks. for at sikre, at unge kommer i uddannelse.
Venstre har den opfattelse, at unge skal holdes væk fra uddannelse, fordi der skal være særlig lempelige beskatningsregler for erhvervslivet og de liberale erhverv - vorherre bevares!
Her er vi uenige politisk, men det er da o.k., at vi er det.
Bent Bøgsted (DF), 2004-06-03:
Hr. Frank Jensen taler hele tiden om, at Socialdemokraterne ikke vil møde op til forhandlinger, når regeringen kommer med ultimative krav, men som jeg kan se det, er det tilsyneladende i orden, at Socialdemokraterne kommer med ultimative krav.
Jeg tænker på, at det er et ultimativt krav, at regionerne skal kunne udskrive skat, og det er i hvert fald ikke fremmende for forhandlingerne.
Vi har også set en anden situation, hvor Socialdemokraterne mødte op med ultimative krav om BST og gik i surhed.
Er det ikke sådan, at det egentlig siger en del om, at det måske er Socialdemokraternes forhandlingsevne, det er galt med, og ikke så meget hvilke krav man stiller ved forhandlingerne?
Hvis man møder op til forhandlinger og sætter sig sammen, er det muligt at nå et kompromis, uanset om kravene er ultimative, hvis det kan forklares, hvad der er galt med dem.
Men her gik Socialdemokraterne bare i surhed, og det har vi set gang på gang på gang de sidste 2½ år, så spørgsmålet er, om det ikke er Socialdemokraterne, der er noget galt med.
Frank Jensen (S), 2004-06-03:
Nej, vi har lavet mange aftaler og mange forlig gennem tiderne, også selv om parterne har set meget forskelligt på tingene, og det uanset om vi har været i regering eller har siddet i opposition.
Det, der er forskellen, er, at den regering, der sidder i dag, altid spiller ud til den side, dens støtteparti mener er den rigtige.
Når man ser på regeringens kommunalreformudspil, som hr. Bent Bøgsted spørger til, tror jeg da, at hr. Bent Bøgsted sidder og klapper sig på lårene over, at regeringen har spillet ud lige nøjagtig dér, hvor Dansk Folkeparti har markeret sig i det udspil, Dansk Folkeparti har lagt frem med ønsker til en kommunalreform.
Så er det selvfølgelig ikke så sært, at når Dansk Folkeparti omfavner regeringen og siger: Vupti, den er vi med på - ja, så har regeringen meget svært ved at manøvrere over til at være imødekommende over for Socialdemokratiet.
Det, der var årsagen til, at vi blev hældt ud af forhandlingerne, var, at der var ultimative krav.
Vi skulle svare ja til tre spørgsmål, som indenrigsministeren stillede, men på to områder ville det være frontalt imod vores egen politik, og så er det altså svært at fortsætte med forhandlinger.
Så bliver man altså smidt ud, sådan som vi blev.
Bent Bøgsted (DF), 2004-06-03:
Jeg kun konstatere, at det er i orden, at Socialdemokraterne stiller ultimative krav.
Men jeg vil godt spørge om en anden sag, og det er i forbindelse med udstationeringsdirektivet og servicedirektivet.
Som vi har hørt tidligere, er det sådan, at Socialdemokraterne ikke vil være med til at ændre på udstationeringsdirektivet.
Det afviser de blankt.
Her tænker jeg på en situation, hvor hr. Frank Jensens kollega, hr. Bjarne Laustsen, har været ude i det nordjyske og kritisere regeringen for, at den ikke ville gøre noget for at hindre, at arbejdet på MK 1-bådene, det er flådens fartøjer, kunne udføres af folk fra Polen. Hr. Bjarne Laustsen siger, at det er udstationeringsdirektivet, det er galt med, men så sent som den 12. maj afviste Socialdemokraterne blankt at være med til at rette op på den fadæse, der er, og den sikkerhed, der skal til, for at det ikke kan ske.
Det er sådan en mærkelig holdning, vi ser her, at EU kommer forud for det danske arbejdsmarked.
Det kan vi konstatere fra Socialdemokraterne.
Frank Jensen (S), 2004-06-03:
Jeg kan høre, at hr. Bent Bøgsteds udtalelser bygger på en misforståelse.
Vi har ikke stillet ultimative krav.
Så har indenrigsministeren sagt, når vi så kommer ind i det rum, at hvis vi hænger vores politik udenfor, så må vi have lov at udsmykke det rum sammen med indenrigsministeren, hvor det i øvrigt kun er de billeder, han har taget med ind i rummet, der må hænges op på væggene.
Jeg tror, at enhver, der har fulgt den her debat også i medierne, har kunnet genkende det billede, som indenrigsministeren har brugt.
For så vidt angår udstationeringsdirektivet, må jeg blive hr. Bøgsted svar skyldig med hensyn til de konkrete sager, hr. Bent Bøgsted bygger det op om.
ganske udmærket til at beskytte de lønmodtagerinteresser, som er i Danmark, og det har været udgangspunktet for Socialdemokratiet hele vejen igennem, at danske lønmodtageres interesser skal varetages efter dansk lovgivning.
Peter Christensen (V), 2004-06-03:
Jeg synes, det har været en spændende skattedebat, vi har haft i dag.
Vi har fået lidt klarhed over, hvad det er
boligejerne venter.
Men det, der egentlig får mig til at bede om ordet, er, at jeg synes, vi er nødt til at få afklaret, hvad virkeligheden er omkring skattetrykket.
Hr. Frank Jensen prøver på at efterlade et billede af, at under den socialdemokratisk ledede regering steg skattetrykket ikke, og så henvises der til et eller andet spørgsmål, som der er givet hr. Jakob Buksti svar på. Men er sandheden ikke, at det rigtige, det ærlige skattetryk skal man gøre op for hele perioden, hvor der var socialdemokratisk regering, altså fra 1992 til 2001, og ikke fra 1993 til 2001, og at ved at få det ærlige skattetryk frem, altså ved at tage hele perioden, så er tallene lige pludselig anderledes?
Så viser det sig, at det reelle skattetryk steg med 2,6 procentpoint.
Er det ikke fakta?
Jeg er udmærket klar over, hvornår Socialdemokratiet trådte til.
Den dag glemmer vi nok aldrig.
Men det ændrer jo ikke ved, at skattetrykket i 1992, da Socialdemokratiet trådte til, var 47,3 pct. og i 2001 49,9 pct., altså en forskel på 2,6 procentpoint af BNP.
Benægter hr. Frank Jensen, at det er et faktum, og at det derfor er vildledende at give indtryk af, at når man har en socialdemokratisk ledet regering, så holdes alle skatter og afgifter i ro?
Nu snakker jeg ikke kun boligskat, den har vi vendt, men det generelle skattebillede, nemlig at beskatningen netop stiger, når man har en socialdemokratisk regering, og det var det, der skete sidst.
Frank Jensen (S), 2004-06-03:
Jeg tror, der er mange vælgere, der kan huske, hvordan det var igennem 1980'erne.
Sådan kan vi jo blive ved, må jeg sige til hr. Peter Christensen.
Hvordan steg skattetrykket op igennem 1980'erne, dengang den nuværende statsminister var skatteminister?
Hvordan var det?
Hvis man ser over perioden fra 1982 og frem til 1993, hvad steg skattetrykket så med der?
6 procentpoint!
Jeg kan forstå, at statsministeren meget gerne vil blande sig, han føler en særlig interesse i den her sag.
Jeg synes, det vil være spændende, at statsministeren kommer ind i debatten, så vi kan få det frem.
Hr. Peter Christensen kan heller ikke tale sig ud af, at skatteministeren har svaret Folketinget under ministeransvar, og det er vi nødt til at forholde os til, at skattetrykket samlet set under Nyrupregeringen blev holdt i ro.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-06-03:
Nu er der en del debat frem og tilbage om, fra hvornår man begynder at regne ud, hvordan skattetrykket er steget under Nyrupregeringen.
Hr. Frank Jensen lægger udgangen af 1993 til grund for sine beregninger af Nyrupregeringens skattetryk.
Nu kom man jo til et års tid før.
Jeg vil bare gerne bede hr. Frank Jensen bekræfte, at i det første år af Nyrupregeringens regeringstid blev der indført eller forhøjet over 20 nye skatter.
Frank Jensen (S), 2004-06-03:
Jeg tror, at enhver, der kan erindre situationen i 1993, ved, at da blev der virkelig ført ekspansiv finanspolitik i Danmark for at få hjulene i gang igen efter den borgerlige regering.
Danskerne var simpelt hen ved at gå i sort. Vi havde haft tvangsauktioner i den private boligmasse i et omfang, vi stort set aldrig har set i danmarkshistorien.
Så der var brug for at skabe optimisme, der var brug for at skabe iværksætterlyst igen i det danske samfund, ved at man kunne vende udviklingen specielt med hensyn til at skabe job i Danmark.
Det lykkedes jo.
Det lykkedes jo langt, langt bedre, end nogen Venstremand overhovedet havde turdet drømme om.
Arbejdsløsheden var bragt ned til 140.000, da Nyrupregeringen gik af.
Vi afleverede et samfund, hvor der var plus på alle målbare økonomiske parametre.
Vi gik af på et tidspunkt, hvor vi fik topkarakter af alle internationale målingsinstitutter.
Hvad er situationen i dag?
Situationen er den, at regeringens egne økonomer er begyndt at tvivle på det bæredygtige i regeringens økonomiske politik.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-06-03:
Nu kan det godt være, at det bare er, fordi jeg er forholdsvis ny i folketingsarbejdet, men normalt bestræber jeg mig på at svare på det spørgsmål, der bliver stillet.
Det, jeg bare kan konkludere efter hr. Frank Jensens svar, er, at han altså ikke benægter, at der blev indført over 20 nye skatter i det første år, Nyrupregeringen sad.
Jeg kan ikke lade være med at undre mig over, at hr. Frank Jensen siger, at der var behov for optimisme, for så forstår jeg ikke, at man forhøjede skatterne og kom med nye.
Nu står vi og snakker om procenter og alt muligt, som det måske er lidt svært at forholde sig til sådan helt håndterbart, men kan hr. Frank Jensen til allersidst bekræfte, at hver eneste dansker i perioden, hvor Nyrupregeringen sad, kom til at betale flere tusinde kroner i skat pr. person?
Frank Jensen (S), 2004-06-03:
Jeg forstår den historiske interesse, som fru Inge-Lene Ebdrup har for 1993.
Jeg kan sige, at den skattereform, som blev gennemført i 1993, krævede ganske stor lovgivning, og derfor var der mange skattelove.
Men jeg kan til gengæld også sige, at i de første par år af den skattereforms levetid var den underfinansieret, det vil sige, at folk fik flere penge
mellem hænderne.
Til gengæld var den på det tidspunkt, hvor den blev vedtaget af det her Folketing, fuldt finansieret, men det var den ikke før efter en indfasningsperiode.
Venstre og De Konservative får ganske svært ved at skabe et indtryk af, at Socialdemokratiet går efter bare at hæve skatterne og ikke kan tåle, at folk har penge mellem hænderne.
Vi har simpelt hen arbejdet gennem mange generationer for, at almindelige mennesker skulle have et anstændigt og ordentligt liv med mulighed for egen bolig og egen bil.
Skulle vi så være et parti, der gik efter at få det beskattet så højt, at folk ikke kunne have det igen?
Nej, det skal man altså meget, meget længere ud på landet med, end hvor jeg ved at fru Inge-Lene Ebdrup bor.
Jeg ved ikke, hvad det er hr. Peter Christensen mener.
Jeg kan fortælle, at Socialdemokratiet overtog regeringsansvaret i januar måned 1993.
Jeg ved ikke, hvad det er hr. Peter Christensen mener.
Men jeg kan sige, når man ser på skattetrykket i den periode, hvor Socialdemokratiet var i regering, at skatteministeren har afgivet et svar, hvoraf det fremgår, at skattetrykket samlet set blev holdt i ro i perioden.
Så er der nogle tekniske forskydninger, der afhænger af nogle tekniske indberetninger af skattetrykket, men konklusionen i skatteministerens eget svar var, at skatten blev holdt i ro.
Hans Andersen (V), 2004-06-03:
Jeg vil gerne tillade mig at følge op på den sidste spørger og spørge hr. Frank Jensen, om det virkelig er rigtigt, at ingen husejere vil komme til at betale mere i boligskatter end de lettelser i indkomstskatten, som Socialdemokraterne lover.
Gælder det også for alle de husejere i Helsingør, som har boet i egen bolig i mange år, men har en lav arbejdsindkomst?
Kan vi få en garanti for det?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2004-06-03:
Det er i hvert fald det, der er påstanden.
Så vil jeg gerne spørge: Er det rigtigt forstået, at det betyder lavere børnecheck for 1 mia. kr.?
Det er jo ret mange penge for børnefamilierne.
Er det rigtigt forstået, at det betyder en forøget pensionsbeskatning på i alt 10 mia. kr.?
Er det også rigtigt forstået, at det betyder, at der bliver lagt en ekstra afgift på benzinen på 1 kr. pr. l?