Lissa Mathiasen (S), 2004-04-15:
Det var en, synes jeg, udmærket, klar gennemgang
af den måde, regeringen har valgt at tackle kriminalforsorgen på
Men lad mig sige med det samme, at det ikke har gjort os mere trygge.
Ministerens tale er nok en gang udtryk for en urealistisk optimisme uden svar på, hvordan ministeren og regeringen vil få genetableret kontrollen med udviklingen i kriminalforsorgen.
Vi ser i Socialdemokratiet med stigende bekymring på udviklingen, netop som den er i kriminalforsorgen.
Ventetiden er skyhøj.
Over 9 måneder går folk nu og venter.
En hel del tyder faktisk på, at regeringen fuldstændig har mistet kontrollen med udviklingen i kriminalforsorgen.
Nej, nej siger justitsministeren så, det har man da ikke.
Vi regner med, at når vi når til ca. 2007, så begynder det her nok at virke.
Er det virkelig tilfredsstillende for en konservativ minister at komme med det svar
Vi mener, at det er et alvorligt anslag mod befolkningens generelle retsfølelse.
Som borger i et retssamfund må man have krav på, at borgere, der bliver dømt, kommer til hurtig afsoning.
De lange ventelister skyldes jo, at danske fængsler og arresthuse er fyldt op.
Ja, mere end det.
Nu har vi just hørt ministeren her i sit svar sige, at det belæg på 92 pct., der var lovet, ikke vil komme her i år.
Hvis bare vi tager fra januar i år og til den 14. april her, har der været en kapacitetsudnyttelse på over 97 pct., det svarer til lige så mange, som vi har siddende i Vridsløse Statsfængsel.
Det er ret mange i overkapacitet, der er inden for murene, når man så tænker på, der går knap og nap 6.000 udenfor. Netop de overfyldte fængsler betyder større pres på personalet.
Det er vel det, det drejer sig om.
Det er en helt gal kurs, regeringen følger.
Vold, trusler, politianmeldelser inden for murene har sat en ny rekord i 2003.
Alt for mange sygedage hos personalet, og alt for mange førtidspensioneres.
Faktisk er raten seks gange så høj som for andre faggrupper, og de førtidspensionerede er i gennemsnit 44 år.
Konsekvensen af denne personalepolitik er, at de penge, som justitsministeren sparer på kriminalforsorgen, på personalet, skal betales af socialministeren.
Det er en høj menneskelig pris for denne ringe personalepolitik, som justitsministeren har ansvaret for.
Hvad sker der egentlig?
Er det her så en situation, som regeringen har overtaget fra den tidligere socialdemokratisk ledede regering?
Nej, tværtimod.
I sommeren 2001 blev der nedlagt pladser i enighed
med de borgerlige partier.
Det var netop udtryk for rettidig omhu, der var ikke behov for dem.
Det kan vi ikke beskylde den nuværende regering og justitsminister for at have, altså rettidig omhu, for da udviklingen vendte, og behovet for flere pladser viste sig, har ministeren ikke villet se realiteterne i øjnene.
Vi kan jo bare se, at her, 3 måneder efter der er indgået et nyt forlig, kommer man og siger, hovsa, vi er nødt til at etablere nye pladser, til trods for at jeg i slutningen af januar måned fik at vide af ministeren, at det hele er på skinner, alt fungerer.
Vi kan så bladre 1 år tilbage, da siger ministeren den 22. maj i en pressemeddelelse, som jeg godt vil citere fra, at hendes udspil her indeholder tre elementer, og tilsammen vil disse betyde, at stigningen i venterkøen vil blive stoppet med det samme.
Men sådan er det jo ikke gået, og sådan er det ikke gået nogen af de gange, vi har fået løfter fra ministeren.
Man kan ikke styre kriminalforsorgen med lappeløsninger.
Forudsætningen for, at problemerne i kriminalforsorgen kan løses, er at man via en god behandlingsindsats forandrer de indsattes adfærd, sikrer en velfungerende udslusning og lever op til befolkningens berettigede forventning om og krav om, at man skal være tryg ved igen at lukke straffede personer ud i samfundet.
Men det kræver en regering og en minister, der vil bevilge de nødvendige penge og udvise den rettidige omhu, og det er det, der ikke sker.
Jeg skal på vegne af Socialdemokratiet, SF, Det Radikale Venstre, Kristendemokraterne og Enhedslisten fremsætte følgende:
Forslag til vedtagelse
»Idet Folketinget konstaterer, at udviklingen i kriminalforsorgen er dybt bekymrende, opfordrer Folketinget regeringen til at få genetableret kontrollen med udviklingen i krimalforsorgen, således - at de overfyldte fængsler og arresthuse bringes ned til et belæg på 92 pct., - at behandlingsindsats m.v. sikres med henblik på resocialisering, - at længden af den tid, dømte kriminelle venter på at afsone, nedbringes, så antallet af dømte kriminelle, der er på fri fod, reduceres væsentligt, - at der iværksættes en handlingsplan med en styrket indsats i udslusningsfasen med henblik på at forhindre tilbagefald til ny kriminalitet, - at antallet af tilfælde af vold, trusler og overfald mod ansatte i kriminalforsorgen nedbringes, og - at den alt for høje andel af sygedage og deraf følgende risiko for førtidspensionering blandt kriminalforsorgens ansatte nedbringes.«