Tove Videbæk (KRF), 2000-02-24:
Den folkeoplysende virksomhed er en stor og vigtig del af civilsamfundet og er med til at fremme fællesskabet, den demokratiske proces og formidlingen af centrale samfundsværdier.
Vedrørende vedtægter og formålsbestemmelser: Kristeligt Folkeparti går ind for, at der indføres pejlemærker, simple formålsbestemmelser for de aktiviteter, der skal være støtteberettigede, samt en øget satsning på fællesskabet og det værdibaserede i den folkeoplysende virksomhed.
Det er vigtigt med en beskrivelse af foreningsbegrebet, begrebet folkeoplysning, og at der sker en afgrænsning til kommerciel virksomhed. Kristeligt Folkeparti er i hovedsagen tilfreds med det indhold, som formålsbestemmelserne og rammerne for den folkeoplysende voksenundervisning og det frivillige folkeoplysende foreningsarbejde har fået.
Det fremgår, at folkeoplysningen bl.a. skal styrke medlemmernes evne og lyst til at tage ansvar for eget liv og til at deltage aktivt og engageret i samfundslivet, og dette er i bemærkningerne uddybet til lysten og evnen til at deltage i samfundskulturen og familie- og arbejdslivet - værdier, som vi er enige om skal fremmes, men jeg savner én ting, og det er, at religion, eller livssyn, om man vil, også nævnes.
Religion, livssyn, tro, hører helt naturligt med, når der tales om samfundsværdier, på linje med familielivet, kulturlivet m.v.
Vedrørende lokaletilskud er Kristeligt Folkeparti tilfreds med, at det lovpligtige lokaletilskud er bibeholdt, men vi stiller os helt uforstående over for, at tilskuddet til det frivillige folkeoplysende foreningsarbejde, altså typisk børne- og ungdomsarbejdet, kun er på mindst 65 pct. af driftsomkostningerne, mens tilskuddet til voksenarbejdet er på mindst 75 pct. af driftsudgifterne.
Jeg ser ikke logikken
i dette.
I en tid, hvor det er blevet vanskeligere at få unge med i foreningslivet, er det væsentligt, at flest mulige børn og unge motiveres til at gå ind i foreningslivet, det foreningsliv, der kan være med til at give de unge en følelse
af ansvar over for et fællesskab, et engagement i samfundet, i demokratiet, således at samfundet ikke udvikler sig til et egoland, som man kunne læse om for nylig i medierne, og her har det frivillige børne- og ungdomsarbejde en stor og vigtig opgave.
, osv.
Den bemyndigelse er jeg uforstående over for.
Det fremgår jo allerede, at foreningen skal have et formål, der fremgår af vedtægten, og at foreningen skal have en bestyrelse, osv., så på disse punkter mener jeg nærmest at det er overflødigt at fastsætte nærmere regler.
Kristeligt Folkeparti ser også kravet om en kommunal tilknytning som et problem.
Det kan blive et problem for
foreninger, der arbejder på tværs af kommunegrænser, og for landsdækkende foreninger, der har lokalt arbejde
Det kan føre til besvær og bureaukrati, og jeg kan godt forstå, at kommunerne rent principielt kun giver tilskud til foreninger med kommunal tilknytning, men jeg håber alligevel, at vi under udvalgsarbejdet finder en mere fleksibel løsning på det kommunale grænseoverskridende foreningsarbejde til fordel især for tyndtbefolkede områder.
Reglen om ligestilling af aktiviteter for børn og unge af idébestemt, politisk og religiøs art
med andre folkeoplysende aktiviteter for børn og unge er videreført, og det er Kristeligt Folkeparti naturligvis meget positivt over for.
I den forbindelse kunne jeg ønske, at man under udvalgsarbejdet fik præciseret, hvad der forstås ved støtteberettiget aktivitet af religiøs karakter.
Ministeren har tidligere fastslået på baggrund af nogle paragraf 20-spørgsmål, som jeg selv har stillet, at begrebet gudsdyrkelse betyder egentlige kirkelige handlinger som f.eks. afholdelse af gudstjeneste, dåb, konfirmation og konfirmationsforberedelse, og at disse falder uden for de aktiviteter, der er støtteberettigede.
Den afgrænsning er jeg helt enig med ministeren i.
Vi har nogle ændringsforslag, og vi ser frem
til et godt og positivt arbejde i udvalget.