runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan Petersen (S), 2000-12-14:
Må jeg sige til hr. Hansen-Nord, at jeg svarede på spørgsmålet om Elsparefonden i går, og det kan slås op i referatet.
Til hr. Frank Dahlgaard: Jeg er glad for for jer, der stemte nej, at vi havde en regering den dag, hvor nejet var hjemme, og en nationalbank, der reagerede resolut med det samme og derfor sikrede, at der ikke var mulighed for overhovedet at ryste dansk økonomi efter den beslutning.
Det var en ansvarlig regering, og det var en ansvarlig nationalbank, der sikrede, at dansk økonomi ikke har haft de behov for stramninger.
Hvis der havde været brug for stramninger, fordi der havde været reaktioner i den retning, så havde vi gjort det.
Det kan hr. Frank Dahlgaard være fuldt forvisset om. Fru Pia Kjærsgaard: Ja, hvad skal man sige til et medlem af et parti, som stemmer for alle udgifterne og gerne vil fjerne mange af indtægterne?
Der er med denne regerings økonomiske støtte og i forhold til aftaler med kommunerne bygget ældreboliger med fællesarealer - det hedder servicearealer - der sker forbedringer, også via finanslovsaftalen, sådan at vi får moderne plejehjem og ikke gammeldags plejehjem med toilet på gangen og fælles brusebad.
Det sker.
Jeg ser gode eksempler på, hvordan man kan indrette fornuftige ældreboliger i sammenhæng med hinanden og med fællesarealer, og hvor man også kan normere fleksibelt i forhold til opgaven.
Det ser jeg gode eksempler på dér, hvor jeg kommer.
Og der behøver jeg ikke at banke på for at komme ind.
Og jeg ser gode eksempler på, hvordan det skal gøres.
Det skal vi videre med, ja.
Og netop for at kunne komme videre med det på et ordentligt og anstændigt niveau, er det jo, at vi insisterer på, at vi skal afvikle gælden.
For skal alle ældre i Danmark i fremtiden få bedre muligheder for at bo ordentligt, så kræver det, at vi har afviklet noget gæld, så vi får råd til det.
Og det skal vi have.
Pia Kjærsgaard (DF), 2000-12-14:
Jo, på det her meget omtalte krisemøde i Havnsø kom der jo også en af de sædvanlige bemærkninger om, at nu skulle Socialdemokratiet endnu en gang komme ned i øjenhøjde med vælgerne, dette her meget arrogante, triste udtryk.
Men jeg vil godt høre hr. Jan Petersen: Er man kommet så meget i øjenhøjde, så man også har fundet ud af, at det ikke alene er ældreboliger, som hr. Jan Petersen omtalte, men at det er ordentlige plejehjem, der er behov for, med opnormeret personale, hvor der er tid til, at patienter eller beboere kan få bad hver evig eneste dag, sådan som de er vant til, at der er tid til, og at beboere kan komme på toiletbesøg, når de altså skal og ikke på nogle fastsatte tidspunkter?
Og vil hr. Jan Petersen så godt bekræfte, at mange af alle de penge, der er behov for til den slags ting i det her samfund, hvis vi skal have et ordentligt velfærdssamfund, for det har vi ikke i dag, dem bruger Socialdemokratiet med følgeskab af Det Radikale Venstre og desværre også indimellem af nogle andre partier i Folketinget på de mange fremmede, der hvert år kommer til landet, 15.000, 20.000 hver evig eneste år?
Hvornår sætter Socialdemokratiet en stopper for det?
Frank Dahlgaard (UP), 2000-12-14:
Hr. Jan Petersen sagde mange ting omkring finansloven, men der var én ting, der ikke blev berørt, og det var, at finanslovforslaget, da det blev fremlagt, var blevet til under forudsætning af, at der blev stemt ja til euroen.
Tværtimod skete der med det røde forlig omkring finansloven en lempelse i forhold til det, der blev lagt frem, til trods for at danskerne fornuftigt, mener jeg, valgte at holde fast i kronen.
Og hvad afslører så det?
Afslører det ikke, at hele kampagnen forud for folkeafstemningen den 28. september 2000 netop var en skræmmekampagne om, at vi ville få dårligere tider?
Det har vi ikke fået.
Renten er faldet, og rentespændet, forskellen mellem den danske og den tyske rente, er i dag mindre end nogen sinde.
Er det ikke korrekt?
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-12-14:
Hr. Jan Petersen nævnte med stolthed, at der var ansat over 50.000 flere i den offentlige sektor, og det er jo rigtigt at ansætte folk i den offentlige sektor til at løse opgaver, som virkelig er til gavn for befolkningen.
Men spørgsmålet er, om ikke de administrative opgaver er steget for hurtigt, og man ikke har haft styr på administrationen alle steder.
Hvis vi sammenligner, ligger administrationsomkostningerne i f.eks. Holbæk Kommune væsentligt lavere end i en lang række andre kommuner.
Det er jo en kendsgerning, at regeringen har haft den målsætning, som jeg har set sidste gang i den økonomiske oversigt fra august 2000, at de offentlige udgifter skal vokse med 1 pct. Men de er i flere tilfælde vokset op mod 2 pct., så man har ikke kunnet styre væksten i den offentlige sektor i overensstemmelse med de målsætninger, regeringen
selv har formuleret
Der er sket et skred den ene gang efter den anden, og det medfører, at de samlede skatteudgifter for den enkelte borger er steget mere, end det har været regeringens målsætning, og samtidig er servicen ikke god nok, fordi administrationsudgifterne er vokset.
Hvad er hr. Jan Petersens kommentar til det?
Jan Petersen (S), 2000-12-14:
Må jeg sige til hr. Kofod-Svendsen, at jeg tror, at hovedparten af de 50.000, der er blevet offentligt ansat, arbejder direkte med borgerne i plejesektoren og på sygehusene og som undervisere på vore uddannelsesinstitutioner.
Til hr. Thulesen Dahl
: Jeg vil sige, at vore flygtninge og indvandrere skal integreres på det danske arbejdsmarked.
Det er en udfordring, den bør være positiv, vi bør tage imod den, og vi skal også gøre noget ved det.
Men flygtninge og indvandrere har ikke nødvendigvis noget at gøre med forråelsen af vort samfund.
Vi stemmer ikke for Dansk Folkepartis forslag, fordi det ikke giver nogen mening at bruge én milliard her og én milliard der.
Vi er nødt til at beslutte mere præcist, hvad det er, vi skal gøre med pengene, og med politiforliget tog vi et initiativ til en bedre indsats mod forråelsen af samfundet.
Vi har lagt ambitioner ind i indsatsen i kriminalforsorgen, for at der ikke skal ske gentagen kriminalitet.
Der er lagt ambitioner i det forebyggende kriminalitetsbekæmpende arbejde i skoler og andre steder.
Der sker virkelig noget, men det er en kamp, som skal føres hver eneste dag alle steder, fordi forråelsen er her og derfor skal bekæmpes.
Men årsagerne skal selvfølgelig også bekæmpes, og senest har vi jo også gjort en indsats over for unge, der ikke selv kan finde ud af, hvilken side af straffeloven de bør være på.
De må selvfølgelig lære, at det er på den rigtige side.
Jeg skal vende tilbage til fru Ulla Tørnæs.
Ester Larsen (V), 2000-12-14:
Den socialdemokratiske ordfører påstår minsandten frimodigt, at man på Fyn ikke kan finde ud af reglerne for transport i forbindelse med brug af det frie sygehusvalg.
Det må stå
lysende klart, at det er hr. Jan Petersen, der har vanskeligheder med at finde ud af reglerne på området.
Jeg må gøre opmærksom på, at reglerne om transport i forbindelse med det frie sygehusvalg er fastlagt i lovgivningen, så derfor må jeg gentage mit spørgsmål til hr. Jan Petersen: Er det den socialdemokratiske ordførers opfattelse, at man skal opfordre amterne til at tilsidesætte
lovgivningen?
Da der åbenbart er nogen uklarhed om reglerne på området, kan jeg også informere hr. Jan Petersen om, at kommunerne kan vurdere, om der er et behov hos den enkelte for dækning af transporten, og derfor er det kommunerne, der kan give transportstøtte.
Pia Kjærsgaard (DF), 2000-12-14:
Det var spørgsmålet om, at når oppositionen kalder til samråd i et af Folketingets udvalg for at påpege nogle problemer, så er det et pressestunt.
Jeg har dog aldrig oplevet noget lignende.
Jeg vil gerne spørge hr. Jan
Petersen
: Hvad med de her folkehøringer, som ikke har en pind med folket at gøre?
Er det ikke et pressestunt så, hvis vi skal tale i den tone?
Men jeg vil godt have et svar på det, som jeg spurgte om for lang tid siden med de plejehjem, som der er behov for
: Er det ikke korrekt, at der er nedlagt plejehjem?
Så kan hr. Jan Petersen tale om de her moderne ældreboliger, som også er ganske udmærkede for dem, der kan klare sig; men hvad med den del af vores befolkning, som er blevet så gammel, at man ikke kan klare at være i en ældrebolig, som har behov for et velfungerende plejehjem, hvor man får ret til at komme i bad hver dag, på toilettet, når man skal, og endda en gang imellem få en lille snak, hvis det er det, der er behov for?
Skat og velfærd har noget med hinanden at gøre.
Og er det ikke sådan, at regeringen bruger pengene forkert, eksempelvis på de mange fremmede, som der også er blevet stillet nogle spørgsmål om - dem, der kommer ind hvert evig eneste år - i stedet for at bruge dem på egne medborgere?
Frank Dahlgaard (UP), 2000-12-14:
Hr. Jan Petersens svar omkring euroen og finansloven var jo tom pølsesnak.
Hvad var det, han sagde?
Han sagde, at vi har en regering, vi har en Nationalbank, der handlede ansvarligt, og det kan hr. Frank Dahlgaard være glad for.
Havde der været behov for en stramning, så var den kommet; det kunne man være sikker på. Jo, det kunne man måske nok, men det er jo ikke det interessante; det er jo udenomssnak.
For hvad var det, hr. Jan Petersens parti og regeringen og europartierne signalerede ganske kraftigt dag efter dag op til afstemningen?
Det var, at hvis det blev et nej, var det en ganske alvorlig situation for dansk økonomi, og så måtte man indstille sig på, at finansloven ville blive strammet, for forslaget, der lå på bordet, var lagt frem under forudsætning af, at det blev et ja. Og det blev et nej, og kurserne steg, og renten faldt, og ørerne blev rødere og rødere på alle eurotilhængerne, herunder Jan Petersen.
Er det ikke sådan, det hænger sammen?
Preben Rudiengaard (V), 2000-12-14:
Man måler det bl.a. med middellevetiden.
Den er faldet.
Og jeg vil sige, at et af symptomerne kan jo også være den meget korte middellevetid for socialdemokratiske sundhedsministre i den periode, regeringen har siddet.
Jeg er stadig væk dybt i tvivl om, hvad Socialdemokratiet forstår ved velfærd.
Jamen hvorfor gør regeringen ikke noget ved, at der uden for EU- og EØS-lande er en række læger og sygeplejersker, men dem vil man jo ikke have ind?
Hvorfor gør man ikke noget aktivt på det område?
Vi har spurgt til det, men der er ingen, der tager nogen konsekvens heraf i Socialdemokratiet; man piber kun.
Jan Petersen (S), 2000-12-14:
Jeg vil gerne fortsætte min oplistning til fru Tove Fergo og lægge et par yderligere elementer ind, hvor det forklares, hvorfor de offentlige udgifter er steget.
Ud over lønninger til mennesker, der har med syge, med børn, med elever og studerende, med ældre at gøre - der er blevet flere alle steder - så er der også tale om, at vi skal afdrage noget gæld fra bl.a. den periode, hvor fru Tove Fergos parti også regerede, og også perioder, hvor Socialdemokratiet har deltaget i regeringen.
Vi har en fælles gæld, den koster penge, og det bliver den ved med.
Og hvis løfter om skattelettelser vælter ud nu, så bliver det bare dyrere senere.
Så det bliver der også brugt en del penge på. Jeg ved ikke, om jeg skal tage fru Tove Fergos indlæg om problemer i politiet osv. til indtægt for, at Venstre ikke vil vedstå sit medansvar for politiforliget, eller om en række af de andre kritikpunkter, fru Tove Fergo kom med her, skal tages som udtryk for, at Venstre ikke mener, der skal stilles effektiviseringskrav til offentlige institutioner.
Så forstår jeg ikke, hvad pointen var i indlægget.
Ja, det kan være en kritik af Venstre selv, men så synes jeg, man har adgang til gruppemøder.
Til hr. Hans Christian Schmidt: Jeg synes jo, vi har en fornuftig skatteminister.
Og jeg kan godt se, at Venstre har besluttet, at nu skal skatteministeren have en gang kampagne, og så får han det.
Men der er effekter ud over skattepolitiske effekter af at have grønne afgifter.
Vi har faktisk formået at gennemføre vækst i Danmark uden at øge vores miljøbelastning.
Og det var ikke gået, uden at vi havde brugt de grønne afgifter. Jeg skal søge at vende tilbage til hr. Jens Hald Madsen.
Jens Hald Madsen (V), 2000-12-14:
Se, skattetrykket er ligesom blevet et mærkeligt begreb
, fordi man definerer det på mange mærkelige måder.
Men hvis nu vi prøver at definere det på den måde, at man samler både de direkte og de indirekte skatter og afgifter, så vil jeg spørge hr. Jan Petersen en gang til: Er den socialdemokratiske finansordfører enig med den radikale skatteordfører, hr. Anders Samuelsen, som siger, at skattetrykket er vokset?
Ja eller nej?
Tove Fergo (V), 2000-12-14:
Alligevel oplever den ældre, at hjemmehjælpen bliver skåret ned.
Alligevel oplever patienterne med de livstruende kræftsygdomme, at der ikke er kapacitet til at behandle dem.
Alligevel oplever den musikstuderende på konservatoriet her i København og den unge studerende på Niels Brock, at der bliver skåret ned på deres undervisning.
Jeg må sige til hr. Jan Petersen: Nu skylder regeringen befolkningen og Folketinget et svar.
Hvad bruger regeringen alle borgernes skattekroner til?
Hans Christian Schmidt (V), 2000-12-14:
Så slap det ud.
9 dage holdt det, 9 dage holdt løftet.
Den 5. december i Politiken - jo, man kan jo godt more sig over, hvad man selv har sagt, men det findes der noget helt andet, man skal gøre ved i stedet for - står der: »Stavad: Slut med grønne afgifter«.
Og det er jo helt rigtigt, hvad hr. Jan Petersen siger; grønne afgifter vender simpelt hen den tunge ende nedad.
Det er fuldstændig korrekt.
Det har de sådan set gjort hele tiden, og igen og igen og utrætteligt har Venstre stået og sagt til Socialdemokratiet: Lad dog være med at straffe de svageste familier, lad dog være med at jagte dem, der ikke har pengene.
Intet har gjort indtryk på Socialdemokratiet.
Man har sagt: Det er kun rimeligt, at vi opkræver dem i miljøets navn.
Vel går de ikke til miljøet, de går lige ned i den slunkne statskasse, men det er i orden, at de, der har lidt, betaler.
Det ligger på den flade hånd at spørge hr. Jan Petersen: Kan I ikke gøre det bare lidt bedre?
Jan Petersen (S), 2000-12-14:
Jeg tænkte nok, at det var a-kassebidraget, men det lykkedes
jo aldrig hr. Jens Vibjerg at fortælle, hvad det var for et forlig han mente jeg havde brudt, så det var derfor, jeg var nødt til at spørge.
Men det er så formentlig a-kassebidraget, vi taler om.
Der mener jeg ikke der er tale
om et forligsbrud.
Så beder fru Mariann Fischer Boel mig om at beskæftige mig lidt med skattetryk og Danmarks Statistik.
Jeg har ikke noget fra Danmarks Statistik med herind, men det er muligt, at der er en anden statistisk overvejelse dér.
Jeg forholder mig til det svar, der ligger i Finansudvalget omkring skattetrykket, som finansministeren har givet, og det viser, at skattetrykket fra 1999 til år 2000 er faldet, og at skattetrykket forventelig næste år vil stige 0,2 procentpoint, men stadig væk være under det skattetryk, der var i 1994, og i øvrigt også pænt under det skattetryk, som bl.a. en tidligere skatteminister, hr. Anders Fogh Rasmussen, har lagt ryg til.
Ja, vi lever i en åben verden, hvor bl.a. medarbejdere, mobile medarbejdere, som det hedder, på tværs af grænserne flytter frem og tilbage.
Der vil være et plus og et minus på den konto, men når jeg ikke umiddelbart tror, at der er noget større udflagningsproblem i forhold til mennesker med meget høj indkomst, så er det, fordi det er forholdsvis få, der rent faktisk flytter til udlandet, i hvert fald ifølge den statistik, jeg har kendskab til om udvandring.
Så noget stort problem behøver det ikke at være.
Så er det spørgsmålet: Er det kun økonomien, der afgør, hvilket land man vil bo i?
Noget af problemet for danske erhvervsvirksomheder, der mangler medarbejdere, der er højt kvalificerede, kunne jo netop være, at vi ikke uddannede tilstrækkelig mange af dem.
Vi har lavet et udmærket forlig
for de videregående uddannelser, der opruster på dét, og det er faktisk også en meget central del af det at have en fornuftig erhvervspolitik.
Jens Vibjerg (V), 2000-12-14:
Nu forstår jeg bedre, hvorfor hr. Jan Petersen har så svært ved at svare på spørgsmålene her i dag, når han siger, at han ikke kender til forligsbrud.
Det bekymrer mig egentlig af tre årsager.
For det første at han ikke følger med i, hvilke aftaler han indgår.
For det andet bekymrer det mig da også, at han ikke lytter til debatten her i Folketinget, for det har været debatteret
nu ved flere lejligheder.
Og for det tredje, at der åbenbart ikke er en intern kommunikation i Socialdemokratiet.
På spørgsmålet om forligsbrud har jeg to gange haft telefonisk kontakt med arbejdsministeren og én gang pr. brev, inden vi gik på Folketingets talerstol med sagen. I Venstre vælger vi en fair fremgangsmåde.
Regeringen kan lave de aftaler, den vil, men når de føres igennem Tinget her til afstemning, så begås der aftalebrud.
Jeg kunne selvfølgelig have valgt at gøre som den nuværende skatteminister, som først ved tredje behandling af finansloven - jeg tror, det var i 1996 - gik på talerstolen og påberåbte sig aftalebrud på et ændringsforslag.
Venstre har respekt for aftaler; derfor trak vi selvfølgelig forslaget dengang.
Socialdemokratiet bryder her åbent en aftale, og jeg vil så godt spørge finansministeren, hvordan han har det med det ...
Mariann Fischer Boel (V), 2000-12-14:
Hvordan hænger det sammen, når Socialdemokratiets skattepolitiske ordfører monotont snakker om, at skatten falder, samtidig med at Danmarks Statistik nu har lavet et klokkeklart regnestykke, som viser, at nu stiger skatten mere end lønnen?
Hvordan hænger det sammen?
Pernille Sams (KF), 2000-12-14:
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Jan Petersen, hvilket belæg hr. Jan Petersen har for dette meget letkøbte svar.
Virkeligheden er jo meget anderledes, erhvervslivets virksomheder opfatter situationen fuldkommen anderledes, og man skal jo bare åbne aviserne for at se, at virksomhederne oplever virkeligheden sådan, at de er ved at udflage mange medarbejdere, fordi de ikke kan skaffe danske kvalificerede medarbejdere.
I Dagbladet Børsen fra i mandags, den 11. december, kan man læse om to danske virksomheder.
Både den administrerende direktør for og grundlæggeren af henholdsvis M&E Biotek og softwarevirksomheden Atlas siger, at de er nødt til at tænke på udlandet, fordi de simpelt hen ikke kan skaffe danske medarbejdere.
Jeg havde lyst til at citere dem, men det tillader taletiden ikke, men jeg vil bede hr. Jan Petersen om at se ...
Jan Petersen (S), 2000-12-14:
Til hr. Jens Kirk: Det går jo op og ned i erhverv, der er afhængige af natur, og jeg kender for så vidt udmærket erhvervene.
Jeg bor iblandt de mennesker, og jeg hører om ting, der ikke er gode, men jeg hører faktisk også om ting, der er gode.
Adskillige af dem er i øvrigt gift med mennesker, der arbejder i den offentlige sektor eller i det private erhvervsliv, hvor der også er andre standpunkter og andre holdninger til mange ting end hos dem, der primært og helt koncentreret er knyttet aktivt til landbruget.
Der er formentlig landbrug, der har økonomiske problemer, og der er landbrug, der ikke har det.
Men problemet er, at hvis man bliver ved med bare at love, at man vil støtte et erhverv fuldstændig, og samtidig lover, at skattestoppet skal gennemføres, må det altså på et eller andet tidspunkt gå op for selv Venstrefolk, at kassekreditter ikke er noget, man kan have i al fremtid.
Arbejdsgiverne har gode muligheder og skal også have det for at forære deres medarbejdere pc'er, men hvorfor skal staten medfinansiere?
Det er på ingen måde i konflikt med regeringens ambitioner på pc-området i øvrigt, for noget må der kunne ske, uden at staten skal betale hele tiden.
Lad mig vende tilbage til fru Ester Larsen og nævne, at det er jo korrekt, at amterne er forpligtet til at afholde befordring inden for eget amt ved det frie sygehusvalg.
Men der er intet, der forhindrer et amt i også at betale uden for amtet, man er bare ikke forpligtet til det.
Det gør man mig bekendt i Århus Amt, men ikke i Fyns Amt, og min pointe er for så vidt, at fru Ester Larsen kunne gøre noget ved problemet dér, hvor fru Ester Larsen arbejder ...
Jens Kirk (V), 2000-12-14:
Jeg fik intet svar før og forventer et svar nu, men måske er hr. Jan Petersens kendskab til de to erhverv landbrug og fiskeri på samme stade som statsministerens.
Når man trækker statsministeren herned til et onsdagspørgsmål, får man i hvert fald svaret, at der er et kæmpeoverskud, i hvert fald i landbruget, og at driftsunderskuddet er lig med overskuddet, dvs. det, man har til sin rådighed.
60.000 personer sørger for beskæftigelse til ca. 160.000 personer, og alligevel må de se en finanslov, som siger sparto med hensyn til nedskæringer.
Hvorfor skal disse to små endnu selvstændige erhverv specielt rammes af denne finanslov?
Kan jeg få et svar fra hr. Jan Petersen?
Kim Andersen (V), 2000-12-14:
Det er tilsyneladende karakteristisk for den socialdemokratiske ordfører, at når han får et konkret spørgsmål, gør han sig lystig over det og væver rundt i nogle overvejelser omkring spindoctors.
Det undrer mig dybt, men det må åbenbart være noget, hr. Jan Petersen har et indgående kendskab til fra Socialdemokratiet.
Når man stiller et konkret spørgsmål om økonomi og skat, bliver det fejet af bordet som noget, der er mindre væsentligt, fordi der er så meget andet her i livet.
Det er da rigtigt, at det er der da bestemt, men vi kommer jo ikke bort fra, at økonomi og skat i vid udstrækning er en forudsætning for det meget andet, der er her i livet, og derfor spørger jeg en gang til: Hvordan harmonerer skatteministerens lovforslag om beskatning af hjemme-pc-ordninger med regeringens dk21 og ønsket om udbredelse af hjemme-pc og betydningen af ny teknologi for væksten i økonomien?
Jeg vil gerne have et klart svar fra hr.
Jan Petersen
Og så til sidst: Hr. Jan Petersen har ikke deltaget i noget socialdemokratisk krisemøde.
Vil hr. Jan Petersen heroppefra bekræfte, at der ikke har været nogen krise?
Egil Møller (DF), 2000-12-14:
Af gode og naturlige grunde har jeg ikke været med på dette kriseseminar i Havnsø, så jeg ved ikke, hvilken taktik man
har lagt for den socialdemokratiske folketingsgruppe.
Det kunne være, at en af taktikkerne var, at man ikke skal svare på kritiske spørgsmål fra oppositionen, men jeg tager altså chancen endnu en gang, da jeg ikke fik svar på mit første spørgsmål til hr. Jan Petersen.
Det gik på den positive særbehandling, man giver flygtninge, som skal indplaceres i den danske boligmasse.
Er det sådan, at Socialdemokratiet fortsat vil arbejde for, at der skal være denne positive særbehandling?
Det ønsker vi ikke i Dansk
Jan Petersen (S), 2000-12-14:
Jeg hørte hr. Jørgen Winthers indlæg som en jobansøgning.
Måtte det ikke lykkes for ham!
Der er i forbindelse med aftalerne med landets amter aftalt et væsentligt løft i sundhedsvæsenet, og der er taget stilling til i landets amtsråd, hvad der derudover skulle ske i det amtslige sundhedsvæsen.
Det har afgjort medført skatteforhøjelser, nogle steder gennemført med Venstrefolk og andre steder uden Venstrefolk, men det betyder altså, at der investeres i det danske sundhedsvæsen på et niveau svarende til det, Venstre her beder om at få ekstra penge til.
Man kan godt stille befolkningen i udsigt, at bare der er flere penge, løser det alle problemerne.
En reel undersøgelse, en reel analyse af, hvad det er, der er galt i det danske sundhedsvæsen, vil imidlertid først og fremmest resultere i disse spørgsmål: Er der tilstrækkeligt med uddannet personale?
Er der personale nok, og er de uddannet rigtigt?
Og hvis der ikke er det, fordi der er nogle, der ikke passede deres arbejde i tide, da de havde muligheden, skal der gøres noget ved det, og det er lige præcis det, vi gør.
Til fru Ulla Tørnæs: Hvis vi havde undladt de forhadte skattereformer i 1993-94 og i 1998 og var fortsat med det system, der blev efterladt - jeg erkender mit partis medansvar, også for skattereformen fra 1985 - havde boligejerne betalt 3,5 mia. kr. mere i lejeværdi, end de gør i ejendomsværdiskat.
Til hr. Kristian Jensen: Venstre undlod i går at stemme til dk21, der er mere end IT.
Men der er også IT i dk21, og så vil jeg i øvrigt sige til hr. Kristian Jensen: Lad være med at tro på alt, hvad der står i avisen.
Hvis der er nogle, der skriver i avisen, at der har været et krisemøde, så lad være med at tro på det hver gang.