Hanne Severinsen (V), 2004-10-21:
Vi skal videreudvikle velfærdssamfundet ved at konkurrere på viden.
Den globale arbejdsdeling stiller stigende krav til virksomhedernes anvendelse af forskning og innovation.
For regeringen er det fortsat målsætningen, at vi skal nå op på en offentlig og privat investering på 3 pct., heraf en privat andel på 2 pct.
Det kræver øget samspil mellem offentlig og privat forskning.
Samtidig har vi sikret stabile økonomiske rammer for forskning for det kommende år, og vi ønsker at gå videre ad den vej.
Derfor har vi brug for en meget langsigtet, massiv, strategisk satsning på lovende nye teknologiområder.
Vi ønsker derfor at opbygge Højteknologifonden på mindst 16 mia. kr. frem mod år 2012.
Det er fortrinsvis tanken, at det er renterne, der skal anvendes, men for at kickstarte håber vi det første år at kunne indsætte 3 mia. kr., hvoraf 100 mio. kr. frigives med det samme, sådan at man allerede det første år kan komme op på at kunne disponere over 200 mio. kr., et beløb, der gerne skulle stige til et niveau på 1 mia. kr. om året.
Det tager lang tid at opbygge de miljøer, som fonden skal satse på.
Derfor er det vigtigt, at fonden både forskningsmæssigt og investeringsmæssigt har langsigtede perspektiver.
Fonden skal ledes af en selvstændig bestyrelse, hvis medlemmer ikke hver især skal repræsentere særlige interesser, men udpeges på grund af deres personlige egenskaber af videnskabsministeren på en sådan måde, at alle relevante kompetencer er til stede, og sådan, at formanden og mindst fem af de øvrige kommer fra erhvervslivet.
Pengene skal tildeles på baggrund af faglig kvalitet og erhvervsmæssig relevans, og der skal gøres en særlig indsats for at fremme forsknings- og innovationsindsatsen i mindre og mellemstore virksomheder.
Da det er vigtigt at fokusere, har regeringen efter en lang række dialogmøder givet et bud på, hvad nogle lovende teknologier kunne være, nemlig bioteknologi, nanoteknologi og informations- og kommunikationsteknologi.
Her er nogle af de visioner i overskriftsform, som blev lanceret på forskningstopmødet den 17. august: Bedre mad og medicin til et langt og godt liv.
Hvordan spiller fødevarer sammen med gener og påvirker sygdomsudviklingen.
Bioteknologien kan bidrage til at udvikle sundere fødevarer og begrænse livsstilssygdomme.
Viden på rette tid og sted, f.eks. it-teknologi, der er indbygget i biler, tøj, madvarer, bygninger og møbler, åbner for nye praktiske hverdagsløsninger.
Fremtidssikker energi til den rigtige pris, f.eks. nye energiteknologier og energieffektive løsninger ved brintteknologi og mere effektive, intelligente energisystemer
Nye materialer med uanede muligheder, f.eks. små nanomedicinkapsler, der afleverer den præcise dosis til det præcise sted i kroppen.
På alle disse områder har vi i forvejen store forskningspotentialer, hvor vi vil have gode muligheder for at give et løft til mange virksomheder til gavn for eksport og beskæftigelse.
Men det er jo ikke så underligt, for her er tale om meget generelle teknologier, hvor der helt åbenlyst er et stort potentiale, som der i industrialiseringens barndom var det i mekanik og elektronik.
Vi skal satse på fremtidens nøgleteknologier for derved inden for disse at finde vores egne særlige nicher.
Men det udelukker ikke, at bestyrelsen kan foretage justeringer af det spor, man forfølger, hvis der senere viser sig andre spænM007.fm Page 435 Monday, November 1, 2004 10:03 AM dende satsningsområder.
Her er bestyrelsen først og fremmest bundet af formålsbestemmelsen om at styrke vækst og beskæftigelse ved at understøtte Danmarks videreudvikling som højteknologisk samfund.
Samtidig skal bestyrelsen have blik for, at der bliver en spredningseffekt også til gavn for mindre virksomheder og bredt rundt i hele landet.
Vi håber meget, at dette lovforslag vil blive modtaget i den samarbejdsånd, som heldigvis har præget Folketinget på forskningsområdet, et område, vi jo alle sammen er enige om at vi vil prioritere højt.
Forslaget er blevet meget positivt modtaget i alle kredse, og der synes at herske en almindelig enighed om, at der er behov for at understøtte det, som er fondens formål.