runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2000-04-12:
Jeg vil godt spørge hr. Frank Aaen, om hr. Frank Aaen ikke kan bekræfte, at når det, som hr. Arne Melchior bruger som et eksempel på det samme, som vi behandler i det her forslag,
når hr. Arne Melchior skal ud og flyve, at så er det jo, fordi han skal passere en grænse, altså en dansk-tysk grænse eller en dansk-svensk grænse.
Det er derfor, der skal ske en kontrol.
Det er jo ikke, fordi hr. Arne Melchior skal til Billund eller Århus, at han bliver kontrolleret eller kropsvisiteret.
Hr. Frank Aaen siger, at nu er vi inde på yderligere en stramning af udlændingepolitikken her i landet.
Vil hr. Frank Aaen ikke uddybe, hvor det er præcis, hr. Frank Aaen ser den stramning henne, og vil hr. Frank Aaen ikke bl.a. være enig med mig i, at det faktisk er en lempelse, når vi taler om ekspropriationsmuligheden, altså det forhold, at staten kan bede kommuner om at stille ejendomme til rådighed, selv om kommuner f.eks. ikke vil, eller at private skal stille boliger til rådighed, selv om private ikke vil?
Er det ikke en lempelse?
Er det ikke en mulighed, der giver en lempeligere udlændingepolitik her i landet?
Arne Melchior (CD), 2000-04-12:
Jeg tror, hr. Frank Aaen var lidt for hurtig, da han erklærede, at æbler og pærer uundgåeligt bliver til vælling.
Hjemme hos os serverer vi det som frugtsalat, og det er der mange, der holder af, så de ingredienser kan altså godt blandes med held.
Men det er selvfølgelig ikke derfor, jeg tager ordet, men det er dette med ransagningen, og som jeg sagde i min ordførertale, har vi da også visse betænkeligheder ved det.
Jeg skal hermed erklære, at vi under udvalgsarbejdet vil lytte meget nøje til, hvordan vi eventuelt kan sikre en eller anden form for begrænsning, for går man til yderligheder med konsekvenserne, så er det da galt.
Men jeg skal minde hr. Frank Aaen om, at blot man skal ud og flyve inden- eller udenlands, så finder man sig i og må finde sig i, at ens kuffert bliver ransaget, uden man er under nogen form for mistanke, at man bliver kropsvisiteret, uden at man er under nogen form for mistanke, bare ved et dyt fra et apparat. Så der findes altså tilsvarende begivenheder i vores liv, som vi accepterer af hensyn til almenvellet og almensikkerheden.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-04-12:
Hvis hr. Peter Skaarup gerne vil fremprovokere en eller anden uenighed eller gøre det til et særligt debatpunkt, så tror
jeg ikke rigtig, det vil lykkes.
Altså hvis vi kan diskutere det her i udvalget og prøve at få nogle beregninger på, hvad det her vil medføre, jamen så lad os da kigge på det.
Det har vi overhovedet ikke nogen reservationer over for.
Peter Skaarup (DF), 2000-04-12:
Fru Elisabeth Arnold roser de forhøjede bødestørrelser eller rettere sagt den forhøjede strafferamme fra 6 måneder til 1 års fængsel her, men alle er enige om, at det er bødestørrelser, det handler om, og at man gerne vil have dem sat op.
Dér vil jeg gerne spørge fru Elisabeth Arnold: Når fru Elisabeth Arnold ser på de bøder, der rent faktisk er givet for beskæftigelse af uorganiseret eller illegal arbejdskraft i Danmark, mener fru Elisabeth Arnold så, at det vil hjælpe ret meget, at man fordobler de bøder? Jeg kan sige, at de bøder, jeg har set på det her område, er latterlig lave bøder, og det vil ikke hjælpe en høstblomst at forøge de bøder til det dobbelte.
Vi skal op på det tidobbelte måske eller det femdobbelte, og derfor vil jeg godt spørge fru Elisabeth Arnold: Er der ikke basis for, at vi skal have et højere niveau her, hvis det skal have nogen reel virkning over for de arbejdsgivere, som må formodes at være velbjergede?
Elisabeth Arnold (RV), 2000-04-12:
Det her lovforslag er jo, som bemærket af flere tidligere ordførere, en kombination af flere forskellige ændringsforslag, som hver for sig måske kan få svært ved at få det samme flertal til at støtte dem.
Men Det Radikale Venstre støtter alle de forslag, der er en del af dette samlede lovforslag.
Den forøgede bødestørrelse og strafmængde i strafferammen for ulovlig beskæftigelse af udlændinge er en følge af nogle sager fra det forløbne år, hvor vi har været forbløffede over de meget, meget få, små konsekvenser, det faktisk havde at beskæftige illegal arbejdskraft, og vi synes kun, at det er rimeligt at ramme disse arbejdsgivere på pengepungen.
Det er dér, hvor det gør mest ondt.
Da Det Radikale Venstre har støttet Schengenkonventionen og Danmarks tiltrædelse af den, så finder vi da også, at det er rimeligt, at vi vedtager de hensigtsmæssige konsekvenser af den, og det påtager vi os også ansvaret for.
Så er der reglerne om præcisering af, hvem der har forsørgelsesgrundlaget for de enkelte udlændinge, som står i en udsendelsesposition.
Dér er vi også med.
Jeg vil godt lige nævne visumbestemmelserne og bestemmelserne vedrørende isolationsfængsling, som er nogle lempelser, som vi også går ind for.
Så er der i forbindelse med ekspropriationen
to synspunkter, som vi gerne vil bringe frem her.
Vi støtter forslaget, og det gør vi bl.a. på grund af det, jeg har nævnt tidligere i en kort bemærkning, at der har været grelle eksempler på institutioner, på hoteller, kroer og fabriksbygninger, som er blevet jobbet voldsomt op i pris, fordi man vidste, at myndighederne stod i en tvangssituation, fordi der skulle skaffes indkvarteringsmuligheder for asylsøgere, som kom i stort tal.
Det er måske meget rart at have en garanti fra hr. Helge Adam Møller og andre om, at man
til hver en tid vil stemme for en ny nødlov.
Jeg synes, det er en uting, at man, hver gang man får en ny tilstrømning af en gruppe flygtninge, skal til at vedtage en ny særlov eller en ny nødlov.
Sidste gang måtte det jo ikke hedde en særlov, fordi vi havde haft diskussionen om lovkvalitet - nu skulle det hedde en nødlov i stedet for.
Jeg synes, det er uholdbart, at vi bliver ved med at lave disse specielle love, som er forskellige fra flygtningegruppe til flygtningegruppe, og at vi hver gang skal tage stilling til den samme problemstilling, nemlig: Hvordan skaffer vi indkvarteringsmuligheder?
Det er indkvarteringsmuligheder for flygtninge, der kommer hertil meget pludseligt og i meget stort antal, og som simpelt hen skal have tag over hovedet og ly for vind og vejr. Vi i Det Radikale Venstre støtter forslaget og vil gøre, hvad vi kan for, at det kommer hurtigt igennem.
Dorte Bennedsen (S), 2000-04-12:
Enhver af os, der har deltaget i diskussionen om Schengensamarbejdet, ved godt, at hr. Tom Behnke også dengang sagde det, han nu gentager i dag, som modstander af, at man gik ind i Schengensamarbejdet, og for hr. Tom Behnke og andre modstandere gik debatten på grænsekontrol.
For os andre var det ikke spørgsmålet om grænsekontrollen; det var spørgsmålet om den internationale, grænseoverskridende kriminalitet, hvor mulighederne for at bekæmpe den bliver væsentlig større ved det internationale samarbejde, som Schengen er.
Og den type, som vi så noget af - det var i en af nyhedsudsendelserne i aftes, et indslag om noget kriminalitet, der gik herfra og til Bruxelles, tror jeg, det var, og videre til Polen, det er sådan en trekantshistorie - det er lige præcis den type af kriminalitet, man får en mulighed for at bekæmpe gennem Schengensamarbejdet.
Det var det, der var vigtigt for os, der var tilhængere af, at man gik ind i Schengensamarbejdet, og det var ikke spørgsmålet om kontrol på selve grænsen.
Jeg ved godt, det var det for modstanderne, men det var, fordi det var et godt psykologisk argument at have.
Anne Baastrup (SF), 2000-04-12:
Sagen er i al sin enkelhed den, at det problem blev diskuteret grundigt dengang.
Jeg ved ikke, om det var her i Folketingssalen, men det skete mange andre steder og også med den tidligere justitsminister i debatten om Schengenkonventionen, og politiet var meget nervøst for den bestemmelse.
Men ikke desto mindre tror indenrigsministeren nu, at det er noget, man selvfølgelig vidste var nødvendigt. Politiet har ikke fået nogen som helst retningslinjer
for, hvordan den bestemmelse skal forvaltes, og det kommer til at betyde, at samtlige unge mennesker med sort hår kan blive standset efter den bestemmelse
Jeg synes, det er uacceptabelt og uforståeligt, at indenrigsministeren ikke vil forstå, at det er en bestemmelse, som man virkelig skal overveje grundigt.
I øvrigt er det ikke korrekt, at man ikke tidligere har diskuteret hele dette spørgsmål.
Da vi oprindelig startede denne indfasning gradvis, var det kun toldfolkene, der havde ret til at ransage på grænsen.
Så lavede vi det om, og på det tidspunkt rejste vi også spørgsmålet.
Politifolk i Århus har rent faktisk spurgt den tidligere justitsminister om det, og han sagde, at der ikke var nogen problemer, og at det aldrig nogen sinde ville komme på tale, men nu ligger det altså her.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-04-12:
Jeg synes sådan set, fru Wittrock er undskyldt for ikke at være bedre orienteret: Når statsministeren ikke er bedre orienteret, kan man såmænd ikke forlange, at fru Wittrock skal være det.
Statsministeren tror jo også, at landbruget har gode tider, men det er jo en kendsgerning, at der ikke er positiv indkomst i disse år.
Men det direkte spørgsmål var, om der er andre erhverv, hvor man så direkte går ind og beskatter produktionsgrundlaget og produktionsapparatet, som man gør her, når man beskatter jorden.
Karen Jespersen (S), 2000-04-12:
Jeg har læst debatten og har set, hvad mine forgængere har sagt, og det er altså ikke sådan, at der ikke har været en debat om, at det kan blive nødvendigt at stoppe biler.
Men jeg har forstået mine forgængere sådan, at der ikke var usikkerhed om lovgrundlaget, og jeg mener, at lovforslaget her faktisk er en forbedring, fordi det sikrer, at man ikke kan blive stoppet og ransaget.
Men selvfølgelig ved jeg da, at det er en meget alvorlig og meget vigtig diskussion, og jeg føler bestemt ikke, at jeg ser let på den.
Henning Grove (KF), 2000-04-12:
To ting: For det første: Er der noget, der har sat jordpriserne i været, så er det den miljøhandlingsplan, vi har lavet.
Ingen diskussion om det.
Når en hektar jord på Mors koster over 100.000 kr., har det intet at gøre med, at vi satte fast loft over promillen her.
Det er simpelt hen, fordi man skal have den jord for at have en produktion, man kan få til at løbe rundt.
For det andet siger hr. Frank Aaen, at det er retfærdigt at beskatte jorden.
Jamen landmanden kan ikke betale med jord.
Hvis man siger, at det her er det eneste rigtige, vil det sige, at landmanden skal til at sælge jord hvert eneste år for at betale sin skat.
Det er dog ikke en retfærdig måde.
Det er jo, som om Enhedslisten har en tilbøjelighed til at tro, at når man bor i eget hus, skal man endelig beskattes af det, for man kan da spise murstenene.
Det er den logik, hr. Frank Aaen lægger frem her.
Frank Aaen (EL), 2000-04-12:
Det er formentlig ikke overraskende for nogen, at vi afviser det her forslag.
Det gør vi for det første, fordi - som ministeren og andre så udmærket har redegjort for -
når man fjerner en skat på jord, så medfører det straks en prisstigning på den samme jord.
Dermed er der en formuestigning for dem, der i dag ejer, og den formuestigning bliver betalt af dem, der skal købe, altså øget gældsætning for den nye landmand f.eks. og jeg synes, det er meget bemærkelsesværdigt, at de partier, der altid taler om iværksættere og siger, at nu skal vi gøre noget godt for dem, altså her fremsætter et forslag, der i virkeligheden betyder, at iværksættere, når det drejer sig om at købe noget jord, kommer til at sidde med en højere gæld bagefter.
Når der tales så meget om, at landbruget har så ringe en indkomst, så ved alle og enhver, der beskæftiger sig med landbrug, at når indkomsten er for lav i landbruget, er det udelukkende på grund af, at man har så store rentebyrder, og det her betyder jo lige præcis større rentebyrder for dem, der kommer til i erhvervet.
Og så vil jeg også sige, at når der er den debat om bekymringer for landbrugets indtjening, som, hvis man ikke kender vejen, er fuldstændig berettiget, skyldes det jo ud over de ting, der har været nævnt i debatten, jo først og fremmest EU's landbrugsstøttepolitik.
Det er jo det, der er det grundlæggende, det er jo det, der er ulykken for dansk landbrugspolitik.
Det er det, der gør, at man er nødt til at pine jorden.
Det er det, der gør, at man er nødt til at have så stor en tæthed af dyr, at man også belaster jorden på den måde, nemlig f.eks. på grund af at gyllen køres ud.
Det er jo det, der er det skrækkelige, det er EU's landbrugsstøttepolitik. Men det forslag, der ligger her, vil bare forværre de problemer, vi har i forvejen, ved igen at give prisskruen på landbrugsjord en ny drejning. Som den anden begrundelse for at være imod forslaget, kan jeg nævne, at grundskyld efter vores opfattelse, på trods af de øjeblikkelige problemer med indtjeningen i hvert fald i dele af landbruget, er en af de mest retfærdige skatter, vi har, og det er den på grund af den helt enkle, logiske sammenhæng, at jo større grundværdi, jo større formue og jo større skat, og der kan ikke være noget smukkere, end at skatten stiger med formuen.
Derfor er det en af de retfærdige skatter, som man bestemt ikke skal afskaffe, men pleje og udvikle.
Og så skulle vi bruge, hvis det var muligt, det instrument meget mere og til gengæld selvfølgelig nedsætte alle former for indkomstskat.
Det ville virkelig være en socialt retfærdig gerning, at man beskattede alle værdistigninger på jord og fast ejendom og i stedet sænkede indkomstskatterne.
Og så vil jeg bare sige som afslutning, at skulle det nu være sådan, som vi hørte i debatten, at de EU-venlige partier, De Konservative, Venstre og CD især, her har fremsat et forslag, der er i strid med EU-retten, så tager vi det som en god lille oplevelse.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-04-12:
Som det måske er fremgået, kan Det Radikale Venstre under ingen omstændigheder støtte det her forslag.
For det første er det, som forslaget ønsker at bygge videre på, jo en del af en finanslovaftale, der er 2 år gammel, og hvor man altså har sat loftet over grundskylden, og så har man i øvrigt finansieret det med statskroner.
Det er jo ikke sådan, at kommunerne har tabt penge på det her, men staten har 2 år i træk taget 220 mio. kr. op af kassen og fordelt dem til de kommuner, der har måttet sætte grundskylden ned.
Det er sådan, det er foregået, og det er den ene ting.
Vi kan ikke fortsat blive ved med at gøre den slags.
Dernæst må man jo sige, som jeg sagde det før, at vi mener, at ejendomsskatter er en fornuftig ting også i landbruget.
Vi kan ikke støtte forslaget.
Christian H. Hansen (DF), 2000-04-12:
Hvor kan man blive skuffet.
Vi har lige haft en debat om det regionalpolitiske.
Her var der nogle, der sendte et signal om, at her var en chance for at være med til at gøre noget godt for landdistrikterne.
Der var en - jeg tror, det var hr. Svend Erik Hovmand - der var oppe at nævne, at nu kom der
Vi gik glade fra salen med håbet om, at nu skiftede tiderne videre og endeligt, men det tog en time, så blev vi bedrøvede igen. Jeg må sige, at her er jo et godt forslag, som Dansk Folkeparti er medforslagsstiller på, og som vi selvfølgelig kan støtte.
Det har jo vist sig, at den ændring, som Folketinget blev enigt om, nemlig at der blev fastlagt et loft på de her 8 promille over den kommunale grundskyld af landbrugets produktionsjord og af skovbrugsejendommene for årene 1999-2000, har haft en ganske væsentlig betydning for disse erhverv.
Derfor mener vi i Dansk Folkeparti, at man at i de kommende år skal sørge for, at loftet over grundskyldpromillen af produktionsjord ikke overskrider de 8 promille igen.
Det her forslag er godt, men det er jo ikke så godt, at det samlede danske landbrug, hvis det bliver vedtaget, vil juble.
Nej, man vil sige: Her har vi fået et plaster på såret, men kun et plaster på såret.
Beslutningsforslaget her skal ses som et signal, synes vi også i Dansk Folkeparti, inden forhandlingerne om den kommunale økonomi for år 2001 for alvor går i gang.
Og jeg tror også på, at man skal give alle en chance, og indenrigsministeren skal også have en chance til at gå hjem og tænke endnu en gang over det her og tænke på, at det signal om forhåbninger om en god ny indenrigsminister er der en mulighed for at vise ved et lillebitte forslag, som vi kunne blive meget glade for alle sammen.
Henning Grove (KF), 2000-04-12:
Vi må erkende, at vi her fra Folketingets side stiller store krav til landbruget.
Vandmiljøplanen er dyr, og der er en pesticidafgift.
Og finansloven, bare for at tage det sidste, tager 500 mio. kr. fra landbruget, samtidig med at landbrugets indtægter i løbet af de sidste 3 år er faldet fra godt 6 mia. kr. til 300-400 mio. kr. for hele landbruget.
Derfor synes vi, at vi med dette forslag i hvert fald giver en lille lettelse til landbruget, og vi synes også, det er det rigtige tidspunkt at gøre det på, fordi det er op til regeringen nu gennem kommuneforhandlingerne at tage højde for det her problem.
Det kan glimrende indgå i de forhandlinger, som finansministeren skal have med kommunerne, og derfor synes vi, det er det rigtige tidspunkt at gøre det på.
Det kan også for landmændene være rart at få at vide allerede nu: Hvad skal vi tilrettelægge vores drift efter til næste år?
Det er også en anden ting, der ville hjælpe.
De landmænd, der virkelig er i klemme, føler, de får en goodwill, et skulderslag fra Folketinget: Oven i alle de negative ting, vi har gjort, siger vi, at vi sætter pris på dem.
De, der økonomisk kommer i klemme nu, meget i klemme, er med til en strukturudvikling, og kunne vi hjælpe til at bevare nogle af dem, så forhindrer vi den strukturudvikling, som mange her i Folketinget ikke kan lide.
Så der er mange gode forslag i det, og så synes jeg også, regeringen skal lægge mærke til, at det er et stort mindretal her i Folketinget, der kommer med en henstilling til regeringen om i de kommuneforhandlinger at tænke på det her problem.
Vi skal også have kommuneforhandlingerne godkendt på et tidspunkt, og jeg tror da også, kommunerne lægger vægt på, at det bliver et bredt flertal, der godkender kommuneforhandlingerne.
Så derfor synes jeg, regeringen skulle være åben over for det her spørgsmål, og det håber jeg også regeringen er.
Svend Erik Hovmand (V), 2000-04-12:
Det er såmænd ikke af ideologiske grunde, men rent faktuelt.
Jeg mener ikke, det holder vand.
Den argumentation, som vi har hørt fra Det Radikale Venstre i generationer,
ville ikke holde vand.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-04-12:
Nej, man lægger ikke skat på høvlebænke og den slags, og i Det Radikale Venstre er vi fuldstændig klar over, at dyretætheden i Danmark - som er ved at blive alt for høj, men det er så et andet spørgsmål - selvfølgelig er det, der i forbindelse med miljøkrav har været med til at presse prisen på jord i vejret.
Det er vi ikke i tvivl om, men det var heller ikke det, jeg spurgte om.
Det, jeg spurgte om, var: Mener hr. Svend Erik Hovmand ikke, at hvis man fritog for ejendomsskat eller nedsatte den væsentligt, at det beløb så ville kapitalisere sig nøjagtig lige over jordprisen?
Og for ikke at forlænge debatten, kan jeg sådan set også godt selv besvare spørgsmålet.
Jeg mener det nemlig.
Det kan være, hr. Svend Erik Hovmand af ideologiske grunde mener noget andet.
Peter Skaarup (DF), 2000-04-12:
Jeg vil også takke hr. Henning Grove for den præcisering, for jeg mener heller aldrig, man har hørt, at Præsidiet skulle ønske, at tre, måske fire, så vidt forskellige forslag skulle lægges sammen i ét forslag. Jeg mener, det meget vel burde blive resultatet, at man lavede tre forskellige forslag, måske fire forskellige forslag, for det er så vigtige og så komplicerede ting, at Folketinget har krav på en seriøs behandling af alle tre eller fire forslag. Så vil jeg sige til indenrigsministeren om kontrollen af biler: Der står i forslagets bemærkninger, at man ikke bare kan stoppe, men også kontrollere biler.
Der er nogle ord om ransagning, som man kan diskutere, men at kontrollere er langt hen ad vejen noget, som vi ikke kan acceptere, og som vi synes skulle ske ved grænsen, hvis overhovedet nogen steder.
Det ville være bedst og billigst, at man ét sted i landet havde den kontrol.
Ministeren er altså sådan set selv enig i, at ekspropriation er en dårlig ting, så hvorfor ikke bare opgive det og lade os få den melding i dag?
Det synes jeg ville være rimeligt.
Svend Erik Hovmand (V), 2000-04-12:
Jamen det er jo den gamle, klassiske radikale argumentation, som vi her bliver præsenteret for.
Enhver, der har fulgt med i landbrugets udvikling gennem de sidste 10 år, ved, at en af de allervæsentligste årsager til, at jordpriserne har den højde, jordpriserne har i dag, ikke har noget med grundskylden at gøre. Det har noget at gøre med, at de miljøkrav, der stilles, forudsætter, at man er i besiddelse af mere jord, hvis man har en animalsk produktion, og det har fået jordpriserne i det jyske til at stige til et niveau, der svarer til Lolland-Falster, for nu at nævne det som eksempel.
Og jeg vil bare gøre opmærksom på, at uanset den klassiske radikale argumentation, så mener vi fortsat, at det er en uskik at lægge skat på produktion.
Man lægger jo heller ikke skat på snedkerens høvlebænk eller på andre former for produktionsmidler.
Det er jo simpelt hen mageløst.
Altså hvis det ikke havde været på grund af det fremskredne tidspunkt, så kunne man godt starte en meget engageret debat om de forudsætninger, som de to socialdemokrater, vi netop har hørt, har lagt for dagen.
Det er dog fantastisk at forestille sig, at man lever i en verden med alle tilgængelige undersøgelser, analyser, regnskabstal, og hvad ved jeg, og så står man her og giver indtryk af, at landbruget ingen problemer har.
Altså hvis man vidste, at landbrugets indtægtsniveau i øjeblikket er så lavt som nogen sinde i de sidste 4-5 år, at vi oplever, at stort set halvdelen af dansk landbrug kæmper for overhovedet at få sorte tal på regnskabsbundlinjen, så ville man ikke sige sådan noget.
Man er mindst lige så desorienteret, som statsministeren var, da han talte i Sønderjylland for nogen tid siden.
Nå, men jeg skal ikke gå ind i den der debat, for det fører jo ikke nogen vegne hen på det her sene tidspunkt.
Jeg skal bare sige om det foreliggende forslag, at vores ordfører desværre ikke har mulighed for at være til stede, og derfor skal jeg fremlægge følgende: I Venstre er vi principielt imod skat på produktionsjord.
Frem for at beskatte produktionsapparatet burde man gøre alt for at fremme produktionen.
Derfor mener vi, at den skat helt burde fjernes.
Kan det ikke lade sig gøre, så mener vi, at i den nuværende situation, som jeg var inde på, burde man da i hvert fald som et minimum låse den fast i kroner og øre.
Men når det nu ikke kan samle et flertal her i Tinget, så er det forslag, som her behandles, et meget væsentligt skridt i den rigtige retning af en begrænsning af den negative udvikling i grundskylden.
Ikke mindst i landbrugets nuværende indtjeningssituation er grundskylden på produktionsjord en ganske stor og urimelig belastning.
Med det her beslutningsforslag sikrer vi, hvis det vedtages, at beskatningen af produktionsjord ikke stiger voldsomt, som det ellers ville være tilfældet, og vi signalerer til erhvervet, at vi har forstået, hvor stor en belastning grundskylden er.
Vi skal derfor på Venstres vegne på det varmeste anbefale forslaget og opfordre alle ansvarlige partier til at støtte dette forslag.
Jytte Wittrock (S), 2000-04-12:
Jeg startede med at sige, at jeg er stedfortræder, så jeg skal ikke vove mig ud i skattetekniske spørgsmål, men jeg kan undre mig lidt over bemærkningen, at man landmænd ingen indtægt har.
Jeg har før hørt, at det siger man, men det er dog underligt, at det også skal siges her fra denne talerstol.
Det har de jo alligevel, altså de har jo indtægter, eller ville de jo gå rabundus, og det gør de jo ikke.