runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thor Pedersen (V), 2001-05-15:
Det, vi siger i Venstre, er, at vi ikke vil være med til at give bistand til banditstater, til lande, der fundamentalt krænker menneskerettigheder, til lande, der er gennemkorrupte.
Vi ønsker, at vi har et mål og en kontrol med vores bistandsmidler, og indtil det er etableret, så ønsker vi at fastfryse bistanden på 1999-niveauet.
Vi vil stadig være det land i verden, der relativt giver mest, og det er vi godt tilfredse med. Hr. Anders Samuelsen spørger til skattestop, om det ikke giver et problem, at man fastfryser ejendomsværdiskatten.
Hvis jeg går ud og spørger dem, der bor i ejendommene, så tror jeg faktisk ikke, at de ser det som noget problem.
Når de tager den nye skattebillet og ser, hvad de skal betale, så tror jeg, at de gerne ville have betalt det, de betalte sidste år.
Jeg tror i virkeligheden, at det, man meget gerne så, var, at man vidste, hvad ting kostede.
Når man havde erhvervet sin bolig, så kendte man udgiften.
For mig er det ikke noget problem, at den værdi bliver mindre og mindre og mindre år for år, og hvis den om 100 år er nul, så vil jeg et eller andet sted sidde og klappe over, at man er kommet så langt i Danmark.
For vi må huske én ting: Den lempelse var med i vores finansiering under skattestoppet, altså inden for de 1,5 mia. kr., den er med i de beløb, der ikke reguleres med pristallet, så problemet er et ikkeproblem.
Hr. Morten Helveg Petersen spørger til skattestoppet, om det ikke er en spændetrøje.
Jeg vil sige, at al erfaring efter 17 år i Folketinget viser, at stort set uden hensyn til, hvem der har regeringsmagten, er de enkelte ministre meget opfindsomme, når det gælder om lige at få deres udgiftsløft igennem.
Der skal lige skrues på én eller anden lille skrue, det koster bare lidt til en nummerplade, det koster lidt til et pas osv.
Så det er erfaringen, der gør, at vi siger, at vi er nødt til, hvis vi skal stoppe den skattestigning og udplyndring, der sker af danske lønmodtagere, at indføre et skattestop, der medfører budgetdisciplin for den til enhver tid siddende regering.
Så hvis dét en spændetrøje, så skal det være en spændetrøje.
Lone Møller (S), 2001-05-15:
En dag som i dag kunne man egentlig talt godt ønske sig, at man ikke kun havde en, der sad og skrev det ned, der blev sagt fra den her talerstol, men at man også havde en, der sad med en lille regnemaskine og regnede ud, hvor mange penge der egentlig talt er blevet brugt bare fra kl. 13.
Og jeg kan godt garantere for, at man nok ville få lidt sved på panden, hvis man regnede sammen, hvad der er kommet af bud på, hvad man vil gøre af gode ting og sager.
Det har været en meget dyr dag. Men det, der får mig herop, er sådan lidt at prøve at spørge, om hr. Thor Pedersen nogen sinde befinder sig ude i den virkelige verden, for det lyder jo, som om vi kan løse alle problemer i dette land blot ved kodeordet »frit valg«.
Så jeg vil gerne spørge hr. Thor Pedersen, som jo kommer fra Frederiksborg Amt, hvor han er valgt, og hvor der er et borgerligt flertal, som egentlig kunne beslutte næsten hvad som helst:
For det er mig bekendt en politisk beslutning.
Og et enkelt spørgsmål mere ...
Lissa Mathiasen (S), 2001-05-15:
Jeg kan egentlig godt forstå, når hr. Villy Søvndal siger, at det forekommer en, at Venstre tumler lidt rundt for øjeblikket og har lidt svært ved at finde ud af, hvilket ben de skal stå på.
Jeg kunne bare tænke mig at vide: Vil Venstre så det, de har sagt på f.eks. boligområdet, og hvor skal pengene komme fra?
For jeg kan nu se, at man har strøet om sig med penge i forhold til ældreboligområdet, det er kun 400 mio. kr., så har man også pensionskassebyggeriet, og sådan jævnt hen har man lagt an til noget, der ligner over en halv milliard kroner pr. år.
Hvis man så skal have et skattestop i 10 år, vil jeg godt vide: Hvordan skal kommunerne finansiere det her?
Hvordan skal vi fra statens side finansiere det?
Der er udgifter begge steder.
Der er overhovedet ikke troværdighed omkring det, Venstre melder ud at de godt vil, og så det, man rent faktisk siger om skattestoppet, ellers må vi bede hr. Thor Pedersen
om at komme herop og forklare det.
Thor Pedersen (V), 2001-05-15:
Hr. Klaus Hækkerup spørger til skattestoppet og om det kommunale system, om aftaleforholdet mellem kommuner, amter og en regering.
Jamen skattestoppet gælder også kommuner og amter. Udgangspunktet er, at skatterne ikke stiger, men forudsætningen for det er, at regeringen indgår sådanne aftaler med kommuner og amter, at det er unødvendigt.
Og jeg er sikker på, at hvis man indgår en sådan aftale, så er det ikke af lyst, at borgmestre hæver skatten.
Det er et spørgsmål om de vilkår, som regering og Folketing giver kommunerne, for at undlade at hæve skatten.
Det betyder ikke, at der ikke kan være tale om, at én kommune har et særligt problem, som en anden kommune ikke har, al bevægeligheden gør, at man ser det under ét.
Sådan vil det være.
Jeg har tillid til det kommunale selvstyre.
Jeg har tillid til, at hvis man indgår en aftale, der kan overholdes, så gør man det.
hvor vi ikke kunne stemme i Finansudvalget,
Jeg begynder lige forfra for hr. Jens Peter Vernersen: I Venstre mener vi, at skatter og afgifter er høje
Vi har et ønske om, at de ikke skal stige.
Det kunne vi overhovedet ikke se noget grundlag for.
Hvis man har løst problemet i 4 år, hvorfor i alverden skal man så hæve afgiften i byområderne? Det er præcis det, vi har sagt hele tiden.
Vi mener, at afgifterne for fru Jensen på tredje sal, der er pensionist i Odense, er høje nok.
Hun skal ikke betale mere.
Jens Peter Vernersen (S), 2001-05-15:
Jeg bed mærke i, at hr. Thor Pedersen sagde i sin tale, at ærlighed er vigtigt i politik.
Det er jeg meget enig med hr. Thor Pedersen i, men jeg er måske mindre enig, når jeg hører, hvordan hr. Thor Pedersen beskriver begrebet ærlighed.
Her den 13. maj var der en artikel i Politiken, hvor hr. Anders Fogh Rasmussen sagde, at det ikke var skattestoppet, der forhindrede kraftvarmeaftalen.
Det havde alle misforstået.
Alle, der er til stede her, politikerne, journalisterne, havde misforstået det.
Det underlige var, at også hr. Thor Pedersen havde misforstået det, for hr. Thor Pedersen siger til Berlingske Tidende den 26. april: Vi mener noget med vores skattestop.
Vi kan ikke acceptere den aftale.
Den er i strid med vores skattestop.
Det siger hr. Thor Pedersen den 26. april, og her den 12.-13. maj siger hr. Anders Fogh Rasmussen
, at det ikke var skattestoppet.
Alle har misforstået det.
Nu hørte vi så her fra Folketingets talerstol for et lille øjeblik siden, at det var skattestoppet, der var årsagen til det i følge
hr. Thor Pedersen.
Tre forskellige forklaringer på den samme sag, og så starter man sit indlæg med at sige, at det drejer sig om ærlighed i politik.
Hvis det er Venstres form for ærlighed, så siger jeg i hvert fald velbekomme!
Frank Aaen (EL), 2001-05-15:
Det er velkendt, at Venstres bud på løsningen af alle problemer er mere privatisering og mere udlicitering.
Det er bare det, der skal løse alle problemer i den offentlige sektor.
Man kan undre sig lidt over, at Venstre ikke har lært mere af skandalen oppe fra Aalborg, hvor ISS måtte gå fra pladsen.
Er det virkelig det, der er Venstres løsning på problemerne i den offentlige sektor, at vi skal have landets hospitaler gjort rene - eller rettere sagt gjort beskidte bliver det jo - i et tempo, der svarer til mere end 20 parcelhuse om dagen pr. ansat?
Karen J. Klint (S), 2001-05-15:
Hr. Thor Pedersen efterlyser ærlighed i politik, og så vil jeg gerne efterlyse et ærligt svar: Er det Venstres holdning at bruge de sparede renteudgifter til nedsættelse af gælden?
Thor Pedersen (V), 2001-05-15:
Så det enkle for at skabe lighed er, at folk kan vælge behandling på det ene offentlige sygehus, de kan vælge den på det andet offentlige sygehus, og de har også retten til at vælge den privat, hvis de ønsker det.
Man giver altså almindelige mennesker en mulighed for selv at vælge behandlingsstedet, og det helt afgørende er, at dér, hvor de banker på døren, behøver man ikke at sige som i dag: Vi kan ikke tage imod dig, for vi har ingen ressourcer til at behandle dig.
Folk får det, som det gælder i al anden virksomhed, at den, der egentlig har brug for hjælpen, har selv det beløb med, det koster, nemlig det, der er finansieret i det offentlige system.
Det er rimelig enkelt.
Jeg kan til stadighed ikke forstå, hvordan man i Socialdemokratiet kan mene, det er rigtigt, at det kun er velhavere, der skal have retten til selv at vælge behandlingssted, når man kan give det samme til dem, der ikke selv er i stand til at betale det, blot ved at lade den omkostning, der i forvejen skal afholdes af det offentlige system, følge med patienten, uanset om det er et offentligt eller privat sygehus, vedkommende vælger.
Ja, man skal passe på med ordene, men jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor man er så bange for det.
Vores ønske er, at man spørger til prisen, at man gør sig klart, hvad ting koster, at man beskriver ønsker, kvalitet og arbejdsmiljø, og at det er den, der udbyder, der har ansvaret for det.
Så enkelt er det.
Her er der mulighed for at udnytte det og gøre arbejdet bedre, få andre arbejdsgange, i virkeligheden få andre måder at tilrettelægge sin dagligdag på, som giver større tilfredshed for dem, der har udbudt det, og for dem, der skal udføre arbejdet.
Margrete Auken (SF), 2001-05-15:
Det er underholdende, det her.
Vi er jo i en situation, hvor vi alle sammen kan blive ramt af en borgerlig regering, som har været ude og sige, at skatterne ikke skal sættes op, og samtidig regner det med løfter. Jeg har sådan en enkelt lille hyggesag, som jeg også kunne have ærgret Socialdemokraterne med, men den kan jo også komme til den anden side.
Socialdemokraterne hænger jo også på den, men det gør Venstre og De Konservative også.
Det er
asfaltforliget.
Der var ikke grænser for, hvor meget asfalt der skulle laves, og hvad betalte man med?
Jo, med S-tog til Roskilde, og det er heller ikke finansieret. Hvor havde man egentlig forestillet sig, at de der adskillige milliarder skulle komme fra?
Jeg har lige været henne og spørge hr. Heiselberg, og han siger, at det er finansieret, så det klares, men det minder mig om dengang, da jeg var barn, hvor jeg troede, man kunne lade være med at betale hos købmanden, hvis man sagde: På regningen.
Og det her er altså kommet på regningen, og det er ret mange milliarder.
Jeg vil egentlig gerne vide, hvad Venstre havde forestillet sig. Jeg kan huske, at da vi havde debatten herinde, jamrede man over alle de afgifter, man i forvejen betalte.
Hvis man sidder i regering, så kan man ikke den der med to gange, og så går den der med regningen heller ikke.
Så altså, mange milliarder til asfaltforliget, og der skal betales med S-toget til Roskilde!
Bjarne Laustsen (S), 2001-05-15:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, hr. Thor Pedersen, om det tilsagn, der blev givet om at ville stemme for et forslag, som V og K har stillet, også gælder, hvis det blev fremsat af SF her i dag.
Det er jo sådan, at for et stykke tid siden behandlede vi her i Folketingssalen et par forslag, et fremsat af SF og et af hr. Frank Dahlgaard.
Hvordan vil Venstre stemme til de forslag, det drejer sig også om 52 ugers barsel, når de kommer til afstemning her i Folketingssalen?
Venstre sagde ikke noget om dårligt arbejdsmiljø.
Vi ved, at det koster godt og vel 20 mia. kr. i det danske samfund, at vi har et dårligt arbejdsmiljø.
Hvad er Venstres syn på det, og hvad vil Venstre gøre for at få et bedre arbejdsmiljø?
Vi ved også, at Venstre presser meget hårdt på for at få en ny og bedre aktivering.
Hvad er Venstres krav, hvad er Venstres synspunkter?
Må vi få en melding om det?
Og især: Hvordan vil Venstre sikre, at arbejdsgiverne leverer varen, skaffer de nødvendige jobtræningspladser, skaffer de nødvendige praktikpladser for at kunne opfylde drømmen om det rummelige arbejdsmarked, hvis Venstre har et sådant?
Jeppe Kofod (S), 2001-05-15:
Hr. Thor Pedersen kommer med et indlæg i dag, som både er polemisk i sin form og retorisk i sit indhold, men på et tidspunkt må jeg tilstå, at der spidsede jeg ører, og det var, da han brugte begreberne holdninger og idealer og sagde, at det er vigtigt med holdninger og idealer.
Så bliver jeg nødt til at spørge hr. Thor Pedersen: Er det klare holdninger og idealer, at Venstre vil skære i udviklingsbistanden?
Er det klare holdninger og idealer at sige, at vi i dag rent faktisk bruger 99 pct. af vores velstand på os selv i Danmark og 1 pct. af vores velstand på at hjælpe de allerfattigste, men hvis Venstre kommer til, så har man forslag om at skære ned i bistanden?
Er det udtryk for klare holdninger og idealer?
Er det udtryk for menneskelighed?
Er det udtryk for mennesket først?
Eller er det udtryk for, at hvis man skal finde ud af, hvad Venstre klart mener, så må man høre, hvad de især mener om verdens fattigste, for indenrigspolitisk kan vi jo ikke få nogen klare svar i dag?
Jørn Pedersen (S), 2001-05-15:
Der er grund til at takke hr. Thor Pedersen for indlægget, der henførte en til et forsamlingshus og en rigtig god valgkamp.
Det skader jo aldrig.
Men alligevel kan vi godt forsøge at få et par saglige svar trukket ud af Venstres ordfører. Jeg vil godt spørge: Når nu Venstre siger, at de ønsker frit valg til det yderste - det er jo det, vi taler om - har Venstre så overvejet, hvilke kapacitetsmuligheder det giver, hvilke kapacitetskrav der kommer fra befolkningen, når der skal være frit valg på alle hylder?
Ideen med frit valg må jo være, at der er et større udbud.
Er det udbud omfattet af Venstres skattestop?
Ellers er det jo hul snak og varm luft, der bliver lukket ud her.
Hvad vil det koste, og i hvilken grad er man nødt til at have
et udvidet tilbud i forhold til det, vi kender i dag?
Det ville være ærlig snak, som hr. Thor Pedersen efterlyser.
Det ville være ærlig snak fra Venstre, så det vil jeg gerne have et svar på.
Thor Pedersen (V), 2001-05-15:
Til fru Pernille Blach Hansen: Hvis man hørte efter, hvad vi har sagt ganske klart, og hvad vi har sagt fra talerstolen, så er det, at vi vil forpligte os til at halvere den offentlige gæld inden år 2010.
Det er egentlig meget enkelt.
Så vi har nøjagtig den samme målsætning, som regeringen har, og vi har nøjagtig de samme økonomiske muligheder.
Kraftvarme og det, at der ikke blev en aftale, har intet
Der lå en meget flot aftale for de første 4 år om, hvordan man ville øge bevillingerne til decentral kraftvarme og barmarksværker, hvordan man ville lempe på afgiftsberegningen.
Det var man enig i, men Socialdemokraterne ønskede for at indgå en aftale, at brugerne i de store byer, der får fra centrale varmeværker, skulle betale mere i afgift.
Vi mener, at det, man betaler i Odense, Århus og Aalborg, er nok.
Så det er vores ønske om, at det ikke skal være dyrere, der er årsag til, at vi ikke kunne sige ja til aftalen.
Og det undrer mig, at man ikke var villig til at indgå aftalen, fordi man absolut skulle drille med, at det skulle være dyrere i år 2005.
Hr. Jørn Pedersen spørger til, hvor frit et frit valg er.
Jamen man ændrer jo hele bevillingssystemet.
Der var i Dags Dato et eksempel fra Århus Kommunehospital, ortopædkirurgisk afdeling, og så et hospital i - så vidt jeg husker - Lyon, også fra et ortopædkirurgisk afsnit.
Det, der var det afgørende, var, at i Århus skal man vente 12 måneder på en skulderoperation.
På det franske hospital skal man vente 2 måneder.
Den ansvarlige overlæge på hospitalet i Frankrig blev spurgt: Hvordan kan det være, at du kun har en ventetid på 2 måneder?
Jo, sagde han, ellers fravælger de mit sygehus.
Dét var hans problem.
Det er en måde at bryde stive faggrænser på, en måde at udnytte ledig kapacitet fredag, lørdag og søndag på kirurgiske afsnit.
Man får en helt anden måde at udnytte de ressourcer, vi
har bevilget, for jeg går ud fra, at når man er visiteret og der er sagt, at man skal behandles, så har vi også viljen til at betale det, det koster, i fællesskab.
Det er jo bl.a. derfor, at vi ønsker at give 1,5 mia. kr. mere, end det Socialdemokratiet tillader.
Klaus Hækkerup (S), 2001-05-15:
Og jeg forstår på avisreferaterne
fra det møde, der var mellem hr. Lars Løkke Rasmussen og hr. Mogens Lykketoft, at Venstres forestilling er, at nogle kommuner godt må sætte skatten op, bare andre sætter den tilsvarende ned.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Thor Pedersen, som jo selv sidder i Finansudvalget, og som selv gang på gang har undladt at stemme for de aktstykker, hvormed vi bevilger pengene til kommunerne, med den begrundelse, at man ikke kan acceptere, at skatteprocenterne ikke er fastlåst: Hvordan vil Venstre sikre, at der er kommuner, der ikke sætter skatten op, uden at de tilsvarende bliver sat ned andre steder?
Hvad er det for styringsinstrumenter?
Hvad er det for tvangsmidler, man vil anvende over for kommunerne?
Det vil jeg gerne have svar på.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-05-15:
Der er nu to af mine kolleger, der har spurgt: Vil Venstre forpligte sig til at betale af på gælden i samme fart som regeringen og bruge de sparede renteudgifter til at betale af på gælden?
Ja eller nej.
Det andet spørgsmål er: Nu har vi jo set, at Venstre er fuldstændig handlingslammet i kraftvarmediskussionen.
Venstre er skyld i, at flere tusinde familier rundtom i Danmark skal betale for meget i afgifter på varme på grund af Venstres skattestop.
Hvordan kan Venstre sikre, at man overhovedet kan bevæge sig fremover, når man ikke kan rette op på uretfærdigheder, fordi man har fastlåst sig i en situation, der gør, at man ikke kan bevæge sig?
Hvordan vil Venstre sikre fleksibiliteten, når skattestoppet nu skal gælde de næste 10 år?
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-05-16:
Først tak til ministeren for hjælp til at få rettet misforståelsen.
Til hr. Keld Albrechtsen: 5 år plus en chance for 3 år er mindre værd end 8 år, som man er sikker på.
Sådan skal det, jeg siger, forstås.
Sådan må det være.
Så siger hr. Keld Albrechtsen, at vel bliver det forlænget. Jamen hvorfor?
Vel bliver det da ikke forlænget.
Al hr. Keld Albrechtsens frygt og alle hans bekymringer og formodninger går jo heldigvis ikke i opfyldelse, og det gør den her da heller ikke.
Hr. Keld Albrechtsen bliver jo ved at fremture med, at det ikke skal beskattes, for han tror ikke, og han forstår ikke.
Nej, det kan vi forstå, men det kan da ikke hjælpe noget.
Han benægter fakta.
Til hr. Kristen Touborg: Ministerens redegørelse om ny forvaltning handler jo om alle former for fiskeri, og når jeg nævnte industrifiskeri, var det, fordi jeg faktisk synes, at det fortjener at blive nævnt.
Det er ligesom, at det bliver lidt undervurderet, som om industrifiskeri er noget skidt.
Jeg synes faktisk, det fortjener at blive sagt, at der også er brug for høj kvalitet på det område, og til dét kræves, at man ved, hvad man har med at gøre osv.
Til hr. Christian H. Hansen: Jeg er jo fuldstændig enig.
Jeg tror, at vi alle sammen bekymrer os om det kystnære fiskeri og det alsidige fiskeri, det demersale fiskeri.
Men som jeg tidligere sagde: Det er dér, vi mangler de konkrete løsninger, de konkrete anvisninger nu, men det tror jeg, at vi alle sammen er optaget af at prøve at gå videre med.
Kristen Touborg (SF), 2001-05-16:
Jeg vil godt først sige, at mine bemærkninger før selvfølgelig skulle forstås sådan, at det gik på de individuelle, omsættelige kvoter og ikke var for hele fiskeriet.
Det håber jeg egentlig ikke skulle give anledning til misforståelser.
Men jeg ville jo godt stille et spørgsmål til hr. Ole M. Nielsen.
Det indlæg, han havde før, synes jeg gav anledning til stor misforståelse og for mig meget stor usikkerhed.
For pludselig gav hr. Ole M. Nielsen sig til at snakke om industrifiskeri og snakke om kvaliteten i industrifiskeri.
Det er da også udmærket, men det forekommer jo at være en smule udenomssnak.
Så derfor forstår jeg ikke helt, at hr. Ole M. Nielsen svarer mig på den måde, at han begynder at snakke industrifiskeri, når det ligger helt uden for det, vi har aftalt her.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-16:
Jeg tror, at hr. Ole M. Nielsen må have misforstået hr. Touborgs meget præcise spørgsmål, for spørgsmålet var jo:
Hvis man indbygger en forventning om en forlængelse på 3 år, og det er jo det, man gør, dels ved at skrive det i forslaget til vedtagelse, dels ved at afvise SF's og Enhedslistens ønske om en vetoret over for den forlængelse, ja, indbygger man så ikke en forventning?
Og hvis man ikke forlænger den på det tidspunkt efter 5 år, så ved man jo, at der vil blive et hylekor af værste rang, fordi den ikke bliver forlænget.
Så selvfølgelig bliver den så forlænget, for den forventning har man indbygget.
De, der ejer kvoterne på det tidspunkt, vil sige, at det jo er en velerhvervet rettighed.
Det vil da selvfølgelig betyde, at prisen allerede fra starten, efter 2 år f.eks., vil være højere, end den ellers ville være.
Det er da indlysende.
For den forventning om forlængelse indbygges da i prisdannelsen.
Det er derfor, at det, man har lavet, er noget juks, men det har vi jo prøvet at gøre regeringen opmærksom på.
Det har desværre ikke kunnet lykkes.
Men Kristeligt Folkeparti har åbenbart slet ikke forstået problemet.
Ritt Bjerregaard (S), 2001-05-16:
Jeg vil bare være sikker på, at den misforståelse ikke skulle brede sig, for hr. Touborg gav jo udtryk for, at vi kun beskæftigede os med det store fiskeri i forbindelse med debatten her i dag.
Det er da helt forkert.
Vi beskæftiger os med hele fiskeriområdet.
Vi har nogle vedtagelser om kystfiskeriet, som jeg forstår der nærmest er enstemmig tilslutning til, og vi har nogle beslutninger om det demersale fiskeri.
Den forskel, der er, er, at vi kun ønsker at anvende de omsættelige kvoter for det pelagiske fiskeri, indskrænket til sildefiskeriet her i forslaget til vedtagelse.
Det er selvfølgelig, fordi der er en usikkerhed omkring det, og det er også, fordi det er dér, vi har brug for ekstra kapital.
Christian H. Hansen (DF), 2001-05-16:
Nu er det sådan, at Kristeligt Folkeparti er medforslagsstiller til det forslag til vedtagelse, der er fremsat.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål til hr. Ole M. Nielsen, for der har været lidt om, at det kun var de store fartøjer, man tog hensyn til, og at det kun var de store fiskerier.
Hr. Albrechtsen var også på et tidspunkt inde på, at Dansk Folkeparti fuldstændigt havde fraveget de der tanker om de små både osv. Men vil det forholde sig sådan, at hvis det nu kun drejede sig om de store fartøjer, og der slet ikke var taget hensyn til de små, selvstændige fiskerbåde, og hvis der slet ikke var taget hensyn til de små havne, ville Kristeligt Folkeparti så stadig stå på forslaget, eller deler Kristeligt Folkeparti også den opfattelse, som Dansk Folkeparti har, nemlig at der netop er taget hensyn til de her ting også i det her forslag til vedtagelse?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-16:
Jeg havde egentlig opfattet det sådan, at Dansk Folkeparti var enig med SF og Enhedslisten i det synspunkt, at vi skal tage hensyn til bredden i fiskeriet, altså at vi ikke skal have en koncentration på nogle ganske få ejere, men også skal tage hensyn til de mange.
Det troede jeg også var Dansk Folkepartis udgangspunkt, men det er da et synspunkt, man i hvert fald har opgivet undervejs, for det er der jo overhovedet ikke taget hensyn til i resultatet, når det gælder sildefiskeriet.
Det var det, jeg mente med, at Dansk Folkeparti bare har underskrevet det, man har lagt foran dem.
Det er jo Dansk Folkepartis beslutning, det kan vi andre jo ikke gøre noget ved, men det er så bare en forskel, vi kan konstatere, at der er.
Jeg havde egentlig opfattet det sådan, at vi var enige om, at den koncentration, der bliver med det her forslag, som nu flertallet vedtager, bryder man sig egentlig heller ikke om fra Dansk Folkepartis side, fordi man egentlig gerne ville være med til at sikre også de mindre fiskere i fremtiden.
Det er jo dem, der ikke bliver plads til.
Men det kan være, at jeg har misforstået det.
Det kan være, at Dansk Folkeparti slet ikke har haft de synspunkter.