runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Jensen (S), 2000-04-12:
For vidt åbne døre har jeg svaret på det spørgsmål.
Det er tre uger siden, at Rigsadvokatens skrivelse kom ud.
Det er under en måned siden, at Højesterets kendelse kom
, nemlig den 16. marts.
Nu skal vi altså se på, hvad der er tale om her.
Der er tale om at sikre retssikkerhed på et følsomt område for begge parter.
Hvis hr. Skaarup mener, at man allerede er i stand til nu i Dansk Folkeparti at tage lovinitiativer på det her felt, så står det Dansk Folkeparti fuldstændig frit for.
Jeg vil nu seriøst vurdere effekten i praksis på det område.
Jeg lader mig ikke styre af nogle udtalelser, der videregives via pressen.
Vi gør det her ordentligt, vi gør det forberedt, vi gør det via det bidrag, vi indhenter via Rigsadvokaten.
Sådan er det for regeringens vedkommende.
Hvordan Dansk Folkeparti vil manifestere sig som politisk parti her i Folketinget, har jeg ikke indflydelse på, tror jeg.
Og jeg ønsker heller ikke på nogen måde at identificeres med den praksis, som Dansk Folkeparti ønsker at føre sin politik på.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Peter Skaarup (DF), 2000-04-12:
Jamen jeg synes bare ikke, det er tilfredsstillende, at ministeren ikke kan se, at den ordning allerede har eksisteret i et stykke tid nu, at Rigsadvokaten har sendt nye retningslinjer ud, og politifolkene siger, at der stadig væk hersker forvirring om reglerne.
De er stadig væk utrygge ved dem, og nu beder ministeren så om at få forskellige oplysninger ind fra kredsene om, hvordan de praktiseres rundt omkring, om der er problemer.
Så synes jeg efterhånden, at vi har tilstrækkeligt oplysningsmateriale til, at vi den 27. april kan træffe en afgørelse om, om det her fremover skal fungere på den måde, eller om vi skal vende tilbage til de gamle regler.
Jeg har også redegjort for her, at politiet selv vurderer, at monitorrummene - de eksisterer godt nok i forvejen - så skal være på afstand af afhøringslokalet, og det må koste nogle penge, kunne jeg forestille mig.
Og der skal bruges flere betjente, det koster også flere penge, som skal tages et sted fra.
Det kan næsten ikke undgå at blive fra efterforskningen, og på den måde er der nogle afledte effekter af det her, som jeg allerede nu synes, man kan se går i den gale retning.
Og derfor er det, jeg spørger justitsministeren endnu en gang: Kan vi ikke den 27. april, og meget gerne for åbne døre, få svar på, om man vil gribe ind eller man ikke vil gribe ind?
Frank Jensen (S), 2000-04-12:
Ja, hr. Nonbos sidste eksempel tror jeg, jeg skal lade stå ukommenteret.
Til hr. Skaarup, der igen spørger, om jeg er tvivlende over for, om den her ordning er hensigtsmæssig, vil jeg sige: Vi bevæger os her på et meget følsomt område.
Der sættes nu i kraft af Højesterets afgørelse en ny praksis i gang med politi og anklagemyndighed.
Det, jeg tilkendegiver, er, at når man ændrer på et meget følsomt område, så skal man naturligvis gøre det med meget stor hensyntagen til ofret, og vi skal følge det her tæt.
Det har Rigsadvokaten selv taget initiativ til.
Det er jeg glad for.
Jeg vil også selv personlig følge det tæt.
Så spørger hr. Skaarup, om jeg ikke allerede den 27. april, altså om ganske få dage, efter påske, vil kunne gøre regnebrættet op.
Nej, det hverken vil jeg eller kan jeg.
Så siger hr. Skaarup, at Dansk Folkeparti så vil gøre det og tage et eget lovgivningsinitiativ.
Det står jo naturligvis Dansk Folkeparti frit for allerede nu at ville omgøre kendelser afsagt af Højesteret.
Det tror jeg måske mere er et spørgsmål, der går i en helt anden retning, nemlig i retning af noget, vi kalder lovkvalitet, men det står selvfølgelig Dansk Folkeparti fuldstændig frit for.
Karsten Nonbo (V), 2000-04-12:
Jeg vil spørge, om ministeren ikke har en mistanke om, at antallet af sager vil falde, når lille Kathrine siger ved middagsbordet: »Jeg skal ned på onsdag og afhøres på politistationen, fordi jeg har været udsat for noget«, og så siger f.eks. papfaren eller den biologiske far: »Det ved jeg godt, for jeg skal ned og overvære det som mistænkt.«
Peter Skaarup (DF), 2000-04-12:
Jeg synes, at jeg har spurgt flere gange om tidshorisonten i det her.
Ministeren, opfatter jeg, er også betænkelig ved, at denne her nye ordning er indført eller vil i hvert fald gerne undersøge, om der er nogle betænkeligheder, som skal frem.
Og når jeg her mange gange siger, at der allerede er eksempler på politifolk, der fortæller meget præcist, hvad det er, der er problemet i de her ordninger, bl.a. at de frygter, at de får færre anmeldelser, og at man kan møde gerningsmanden på politistationen, så vil jeg så godt spørge ministeren, om ikke det ville være rigtigt af ministeren at sige, at man i forbindelse med samrådet den 27. april så får de evalueringer i hus, så man kan komme med en melding om, om ministeren vil være med til et lovindgreb her.
Jeg kan i hvert fald for mit eget partis vedkommende sige, at vi er indstillet på at lave et lovindgreb allerede den dag i dag, fordi vi altså mener, at det her er en urimelig ordning.
Frank Jensen (S), 2000-04-12:
Jeg er helt enig i det, som fru Birthe Rønn Hornbech var inde på.
Ja, sådan er retsplejen i Danmark, der er total fri bevisbedømmelse ved domstolene, og sådan bør det også være i fremtiden.
Det tilkommer jo også i det her tilfælde alene Folketinget at lave om på retsplejen.
Det tror jeg ikke, at der er nogen, der ønsker.
Det er i hvert fald heller ikke kommet til udtryk under spørgetiden her i dag, at nogen vil ændre på den fri bevisbedømmelse.
Det er jo det, som er hele omdrejningspunktet for den institution, som er indrettet her.
Man kan godt drøfte, om man skulle regulere den yderligere gennem lovgivningen, nemlig hvad angår de indenretlige videoafhøringer i de tilfælde, hvor der er tale om sædelighedsforbrydelser begået mod børn.
De foregår uden for retslokalet, og man bruger videobåndet som grundlag fra anklagemyndighedens side i retten.
Så igen har fru Birthe Rønn Hornbech ret i, at det så er op til dommeren og domstolens fuldstændige fri bevisbedømmelse.
Så spørger fru Eva Kjer Hansen, hvad der er mest skånsomt.
Er det at foretage den afhøring, som er indenretlig, og som foregår under politiets indledende fase ved at lade den mistænkte sidde med i et monitorrum, eller når sagen efter lang tid er efterforsket færdig af politiet så at kalde barnet ind igen og konfrontere det med en lang række spørgsmål, f.eks.: Du sagde sidste gang til båndet her, nu siger den mistænkte eller den tiltalte måske sådan og sådan, hvad er dit svar på det? Hvad tror fru Eva Kjer Hansen?
Efter en længere periode, hvor barnet måske efterhånden er ved at lægge det her bag sig og måske er kommet i behandling, hvad der ofte er tiltrængt for et barn, der har været udsat for denne her oplevelse, så skal barnet have det hele rodet op igen med baggrund i, at politiet og anklagemyndigheden ikke kan føre sagen, uden at man får forklaringer på de forhold, som den tiltalte har givet som sin forklaring.
Dér er det jo altså, at man skal tænke det her igennem, og det er jo tænkt godt igennem både af Højesteret og også af Rigsadvokaten, inden man har sendt denne her informationsskrivelse ud om, at det her ser ud til at være det mest skånsomme af hensyn til ofret også med hensyntagen til retssikkerheden og balancen til den mistænkte gerningsmand.
Det, vi gerne nu vil sige, er: Lad os nu afprøve det her.
Der kan stå en masse i pressen.
Vi skal nu indhente erfaringer via Rigsadvokaten, sådan at vi får de forklaringer på, hvordan det her virker i praksis, og så kan vi vende tilbage til spørgsmålet, men ikke på grundlag af en eller to konkrete sager, der er refereret fra pressen.
Det må være på baggrund af de indhentede erfaringer, som Rigsadvokaten har bedt om via anklagemyndigheden.
Eva Kjer Hansen (V), 2000-04-12:
Jeg vil gerne spørge ministeren, om vi i virkeligheden ikke sætter den beskyttelse, vi ønsker at give børnene ved, at de ikke skal møde op i retssalen, lidt over styr med de her nye regler.
Jeg vil altså gerne spørge ministeren direkte igen: Hvad er mest skånsomt for det barn, der skal afhøres? Er det at have muligheden for at blive indkaldt til en ekstra afhøring, eller er det at vide, at den mistænkte sidder i lokalet ved siden af? Jeg tror personlig, at det mest skånsomme over for barnet er at tage en ekstra afhøring frem for at udsatte barnet for det pres og den konflikt, som barnet kommer i, hvis barnet får kendskab til, at den mistænkte sidder inde ved siden af.
Og så mangler jeg altså også et svar på, om der er en forskel i retssikkerheden for den mistænkte i forhold til det at være til stede under den afhøring og så i forhold til at have muligheden for at se videoen efterfølgende og dér give sine kommentarer.
Hvis jeg ikke kan få svar i dag, så glæder jeg mig til at få svar den 27.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-04-12:
Jeg hørte ministeren sige, at videobåndet bliver spillet i retten.
Jamen kan ministeren ikke bekræfte, at i dag er der ikke nogen retlig regulering af, hvordan afhøring af et barn og beviserne føres for den dømmende ret, og at det ville være i strid med det helt grundlæggende princip om bevisbedømmelsesfrihed, hvis man ved lov bestemte, hvornår videobånd skulle køres i retten?
Er det så ikke derfor rigtigt, at selv om vi her i Folketinget begynder at indføre regler om afhøring hos politiet, så er det altså stadig væk den fri bevisbedømmelse og retten, der bestemmer i sidste instans, hvorved man kan påføre barnet ekstra skade ved, at det kan blive indkaldt for retten, hvilket er langt mere belastende end at blive afhørt af politiet.
Er det rigtig forstået?
Harald Kjøller (V), 2000-04-12:
Hr. Klaus Hækkerup nævnte i sit indlæg noget om de beløb, der var stillet til rådighed i støtteordninger, og det kan jo være meget godt, men det hjælper ikke meget, hvis de forlig, man indgår, og de reelle politiske tiltag og administrative foranstaltninger går i den anden retning, for det hjælper ikke meget at få økonomisk støtte og have puljer og støtteordninger, hvis realpolitikken går ud over yderområderne.
Så er det da fuldstændig rigtigt, at de forlig, der er indgået omkring forsvar og andre ting, er forlig, hvor også mit parti er med, men det fritager jo ikke regeringen for at tage hensyn til yderområderne.
Og i øvrigt var det jo ikke regeringens fortjeneste, at der overhovedet blev reddet lidt på kasernen ovre på Bornholm.
Peter Skaarup (DF), 2000-04-12:
Nu synes jeg desværre, ministeren er på vej til at få uld ind i sin mund og ikke tale klar tale for os her i Folketinget, og det synes jeg egentlig vi har et krav på.
Vi har stillet nogle ret klare spørgsmål.
Ministeren er langt inde i et forsvar for, hvorfor tiltalte skal have lov til at overvære de her afhøringer, og det er sådan set det, som i hvert fald er signalet fra Dansk Folkepartis side, at det skal man ikke gå ind i et forsvar for, for det er helt tydeligt, at det har nogle afledte effekter, der er helt urimelige, og det gør, at der vil være børn, der sandsynligvis ikke vil være med til at lade sig afhøre, og dermed kan der ikke blive nogen sag ud af det på grund af de her nye regler.
Så synes jeg ikke, jeg fik svar på mit spørgsmål om retssikkerhed i forhold til, at der allerede nu er afviklet nogle sager, efter at de nye regler er trådt i kraft.
Afdelingslederen ved Frederikssund Politi, vicekriminalkommissær Bjarne Nielsen, har bl.a. sagt, at han ikke kan forstå begrundelsen for den nye praksis.
Det eneste, man får ud af det, er, at man nu skal tage nogle nye efterforskningsskridt, f.eks. ransagning, som ikke har været nødvendig tidligere, og den del af det synes jeg ikke ministeren har svaret på.
Kristen Touborg (SF), 2000-04-12:
Det er en enkelt passus i den konservative ordførers tale, der får mig på talerstolen.
Jeg vil godt have bekræftet den opfattelse, jeg fik af afsnittet i talen om, at der nu hos De Konservative er en åbning med hensyn til det at styrke den kollektive trafik i Vestjylland, underforstået jernbaneudbygningen.
Jeg forstod den konservative ordfører
sådan, at man nu vil holde op med enøjet at fokusere og satse på motorveje, og hvis det er tilfældet, vil jeg sige, det er glædeligt, men jeg vil bare godt lige have det bekræftet.
Christian H. Hansen (DF), 2000-04-12:
Det var lige det om kollektiv trafik.
Altså hvis vi bor her i København og vi skal ind og passe vores arbejde her, er det helt rigtigt, at det er nemt at komme frem med den kollektive trafik.
Men derovre, hvor jeg er valgt, har vi Vorgod.
Det er en by.
Der er noget, der hedder Vorgod Bodega, og så er der en lille købmandshandel, og de beskæftiger tilsammen en fire-fem mennesker.
Men i Vorgod bor altså også en masse andre mennesker, som skal ind til Herning.
De har børn, som skal hentes i daginstitution.
De skal køres til en anden by, fordi de skal deltage i noget idræt, og så skal de hentes igen.
Hvordan vil Enhedslisten få den kollektive trafik til at fungere?
Altså jeg mener, en bus, der pendler uafbrudt mellem Herning og Vorgod, er nok ikke målet og kan heller ikke lade sig gøre.
Er vi egentlig ikke inde på, at vi skal have sat afgifter på bilisme, benzinpriser osv. lidt ned for de yderdistrikter?
Jeg erkender, at i de større byer er den kollektive trafik god, men ovre i Vorgod er den ikke særlig god, dér fungerer den ikke særlig godt, og derfor er man meget afhængig af privatbilisme.
Jens Rohde (V), 2000-04-12:
»Kan ministeren bekræfte udtalelserne fra Telestyrelsen til Dagbladet Børsen den 30. marts 2000 om, at der i dag ingen femte kanal findes, og at man derfor ikke kender til dækningsprocenten?«
Dorit Myltoft (RV), 2000-04-12:
Til hr. Søren Kolstrup vil jeg sige, at der også findes store erhvervsvirksomheder, som ligger placeret i randområder.
Det nævnte jeg faktisk også i min ordførertale.
Søren Kolstrup (EL), 2000-04-12:
Det er nemlig en meget vigtig og rigtig iagttagelse.
Jeg er ganske enig med den radikale ordfører i, at når man holder sig til markedet, så skaber det mere og mere og mere centralisering, og det er lige præcis den linje, som Venstre og de borgerlige partier jo aktivt styrker ved at sige, at vi skal have marked og marked og mere centralisering og mere centralisering. Derfor er det så interessant, om Det Radikale Venstre vil bruge lovgivningen til at opløse denne stærke centraliseringstendens og gå til angreb på disse monopollignende foretagender, der ødelægger livet i landdistrikterne, også på Bornholm.
Dorit Myltoft (RV), 2000-04-12:
Det, vi drøfter i dag, er, hvad vi kan gøre på det politiske plan med offentlige arbejdspladser og offentlige bygninger, og det var i den forbindelse jeg nævnte, at der var sket en modbevægelse: Hvor der inden for det offentlige er sket en decentralisering, er der i det private erhvervsliv sket en centralisering.
Søren Kolstrup (EL), 2000-04-12:
I dag har vi jo diskuteret skoler, kaserner, veje, jernbaner, teatre, og så midt i denne debat nævner ordføreren for Det Radikale Venstre, at der også er noget, der hedder mejerier og slagterier.
Jeg vil gerne spørge Det Radikale Venstre, om Det Radikale Venstre aktivt vil bidrage til at styrke f.eks. små, økologiske mejerier, slagterier eller andre former for landbrugsindustri og prøve at lave en sådan aktiv støtte, uanset hvad MD Food og andre monopollignende foretagender måtte mene?
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-04-12:
Som sagt lovede jeg hr. Kolstrup lige før, at det ikke varer længe, før vi træffer en principbeslutning på området.
Det er jeg ret sikker på. Det virker sådan, at stærke trafikstrukturer, dvs. stærke linjer, Intercitylinjer, og hvad vi ellers laver af den slags ting, har det med at styrke de regionale områder, og der vil hele vejen langs sådan en gennemgående linje blive et stærkt område.
Det vil give netop Lolland-Falster nogle helt nye muligheder og en helt ny styrke.
Så er jeg godt klar over, at det, der jo er hr. Søren Kolstrups allerstørste problem i denne sammenhæng, er næsten ikke at kunne sove for CO2 og samtidig være modstander af en bro, der reducerer CO2.
Jeg ved, man har diskuteret det nogle gange.
Vi reducerer CO2 med ca. 6 pct., når vi har alle tre broer i hus, og det ved jeg også at hr. Søren Kolstrup afviser, uanset hvor mange undersøgelser der er lavet.
Søren Kolstrup (EL), 2000-04-12:
Det var jo i sandhed en meget entydig melding, der kom fra hr. Ebbe Kalnæs: En rapport blev simpelt hen skrottet.
Alle de arbejdstimer, der er brugt på den, er spild af tid; hr. Kalnæs tror ikke en dyt på den.
Men så skal jeg bare stille det stilfærdige spørgsmål
I den ene situation har vi to ligestillede, veludviklede arbejdsmarkeder, og det kan man næppe tale om i det andet tilfælde.
Jeg skal ikke indlade mig på en større debat, når hr. Ebbe Kalnæs kommer med denne meget klare dom over sådan et samfundsmæssigt arbejde.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-04-12:
Jeg har set rapporten, og den giver jeg ikke en dyt for
, det er noget sludder.
Det, vi kan kigge på, er eksemplerne.
Man var lige så bekymret i Nyborg og i Korsør, da broen over Storebælt blev bygget.
Nyborg og Korsør er nogle af de virkelige vækstområder i dag.
Der er faktisk ingen arbejdsløshed dér, efter at der er lavet den bro, som nogle havde frygtet meget.
Jeg er sikker på, at det ikke varer voldsomt længe, før vi træffer en principbeslutning om en Femerbro, og det tror jeg bestemt Lolland kommer til at glæde sig over.
Vi skal i øvrigt have en ordentlig togtrafik sydpå, for vi har et andet problem.
Jeg sagde før, at CO2'en ville være et fortrængt problem om et stykke tid, fordi vi får en ny teknik på de her områder.
Men vi har et andet problem, vi har et fysisk problem med, hvor mange vi kan være
rundtomkring, hvor mange biler der kan være på vejene
, og derfor bliver det meget nødvendigt med en langtgående kollektiv trafik også sydpå, hvis vi skal have styr på de her ting.
Søren Kolstrup (EL), 2000-04-12:
Stor bevægelighed er godt, det er godt for yderdistrikterne; derfor er det også godt med noget vej, og derfor er det også godt med noget bro.
Det er et af temaerne hos hr. Ebbe Kalnæs.
Vil hr. Ebbe Kalnæs vedgå, at det er et tveægget sværd?
Eksempel: Hvis man bygger en Femerbro, så har vi fået dokumenteret, at en sådan Femerbro indebærer tab af arbejdspladser i regionsområdet, og at vi kan risikere at få den berømte støvsugereffekt.
Er det CD-politik?
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2000-04-12:
Det er fuldstændig korrekt opfattet, og det er klart, at finansieringen af sikkerhedssystemer må indgå i fremtidige diskussioner om finanslove. Nu er det jo sådan, at Det Konservative Folkeparti ikke fik den helt store mulighed for at øve indflydelse på, hvad der blev besluttet for den kollektive trafik.
Det var en klar fejl, men det kan der jo rettes op på ved senere finanslovforhandlinger, og det er helt korrekt opfattet: Vi går ikke i små sko.
Søren Kolstrup (EL), 2000-04-12:
Jeg skal blot takke den konservative ordfører for den generøsitet, der er tale om her.
Ikke blot skal den kollektive trafik udvides, men jeg kan forstå, at vi også skal have ATC i det ganske Jylland, og det er jeg meget, meget enig med den konservative ordfører i, især hvis man også vil være med til at finansiere dette dyre ATC-system.
Tak for tilsagnet!
Frank Jensen (S), 2000-04-12:
Det er sådan set ikke, mener jeg selv, et problem med kvaliteten af svarene.
Det er mere mængden af spørgsmål, der gør, at jeg ikke tidsmæssigt kan svare kvalificeret på alle relevante spørgsmål.
Jeg er helt tilhænger af, at det er foregået i offentligheden.
Jeg har selv kommenteret det i offentligheden, også i pressen, så det er jeg fuld tilhænger af.
Der lå ikke noget i dét.
Men det er altså muligheden for at kunne være i dialog med Folketinget, og forhandlinger foregår jo altså efter omstændighederne enten under de almindelige forhandlinger fra Folketingets talerstol eller i samrådsinstitutionen.
Så til fru Eva Kjer Hansens spørgsmål om, hvorvidt barnet skal informeres: Dertil siger Rigsadvokaten, at det skal man lave en konkret vurdering af.
Hvad er i den konkrete sag bedst?
Har barnet en alder og en modenhed, hvor barnet er i stand til at forholde sig til det her forhold?
Hvis barnet stiller et direkte spørgsmål - og det uanset barnets modenhed og uanset alder - om, hvem der overværer den afhøring, så skal man svare barnet fuldstændig korrekt.
Det er jeg helt enig i.
Det fremgår også af Rigsadvokatens skrivelse.
På et direkte spørgsmål fra barnet skal der ikke forbigås nogen form for sandhed, og det er en opfattelse, jeg til fulde deler.
Til fru Birthe Rønn Hornbech, og det er så også et svar
til hr. Skaarup: Det er jo ikke sådan, vil jeg sige til hr. Skaarup, at vi ønsker, at den tiltalte skal svækkes i sit forsvar.
Jeg går heller ikke ud fra, at hr. Skaarup på nogen måde mener, at man skal svække den tiltaltes forsvar ved at tilbageholde oplysninger, der er givet om den konkrete påståede strafbare handling.
Så derfor er det rigtigt, at de naturligvis på et eller andet tidspunkt skal komme til den tiltaltes kendskab.
Men for at sikre også retssikkerhed for den tiltalte får vedkommende lov at overvære den her videoafhøring, og der gives mulighed for, at de påstande, som allerede den sigtede dér givetvis vil føre frem også i retssalen, kan indgå under afhøringen.
Til fru Birthe Rønn Hornbech i øvrigt: Det er rigtigt, at det selvfølgelig tilkommer Folketinget at lave lovregulering på det her felt, hvis man ønsker at omgøre den kendelse, der er afsagt af Højesteret.
Det tilkommer ikke mig som justitsminister.
Det tilkommer Folketinget.
Jeg har tænkt mig at følge den her praksis, som er en konsekvens af Højesterets kendelse, og så drøfte det løbende med
Folketinget.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-04-12:
Nu kan jeg ikke forstå, at ministeren bliver ved med at henvise til, at der er samråd på et senere tidspunkt, for det her er en sag, der har stor offentlig interesse.
Jeg synes også, ministeren på et tidspunkt anførte, at det var bedre at sidde i et samråd.
Næ, det er skam godt at have de sager, der har stor offentlig interesse, for åbne døre her i Folketingssalen.
Jeg vil godt spørge, om ikke jeg har forstået det rigtigt: Hvis man nu forestillede sig, at Folketinget vedtager en lov, der siger, at der ikke skal gælde nogle særlige regler for afhøring af børn, for det er jo markant, at Højesteret fastsætter en retsregel om det, ville vi så ikke risikere, at barnet skulle møde oftere i retten?
Og har jeg ikke også ret i, at vi aldrig ville kunne forhindre, at retten bestemmer, at forklaringen skal læses op for den tiltalte, og at der i øvrigt i hvert fald indtil videre er fri bevisbedømmelse, sådan at retten har meget stor selvstændighed, selv om vi begynder at lovgive om, hvordan politiafhøringerne skal være?
Er det rigtigt forstået?
Peter Skaarup (DF), 2000-04-12:
»Hvilke oplysninger kan ministeren give om den ny praksis i sager om sexovergreb på børn, hvor mistænkte i fremtiden skal have lov til at være til stede ved afhøringen af det barn, som vedkommende er mistænkt for at have misbrugt seksuelt?«
Ole Stavad (S), 2000-04-12:
Det er jo sådan set godt at nå til et tema, vi kan blive enige om.
Jeg er enig i den politik, som har været ført de sidste 7 år, og som SF bestemt også har sin positive andel i; det har for langt hovedpartens vedkommende været en succeshistorie.
Dér, hvor jeg tror vandene skiller, er måske i en forskellig vurdering af, hvad der skal til for at fortsætte succesen.
Efter regeringens opfattelse vil det at gå med i det fælles valutasamarbejde ikke begrænse vores handlefrihed; det vil være en ekstra forsikring for, at vi har den nødvendige handlefrihed.
Vi vil ikke kunne rendes over ende af valutaspekulanter over en dag eller en nat.
Det er jo en spændende diskussion, som vi får god lejlighed til at tage med hinanden i de kommende måneder.