runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Helveg Petersen (RV), 1999-11-17:
Det er også det, jeg har sagt offentligt.
Jeg synes ikke, at de forslag, der er til behandling i dag, gør det på ordentlig vis, i og med at der er de problemer med hensyn til succession, og så synes jeg i øvrigt, det ville klæde fru Pernille Sams, såfremt hun hæftede sig mere ved dels skatteministerens afrunding og dels de bemærkninger, jeg selv kom med i min ordførertale om, at der er interesse for at kigge på det her og for at finde en løsning på ordentlig vis.
Den meget konstruktive indstilling, som er kommet fra dels skatteministeren, som jeg hørte ham, og fra undertegnede, kunne det da også være, der var anledning til at kvittere for.
Jesper Kiel (EL), 1999-11-17:
Jeg skal kort meddele, at Enhedslisten kan støtte lovforslag nr. L 79 med indførelsen af en forældelsesfrist og nedlæggelse af Det Kommunale Momsnævn.
Vi kan også støtte lovforslag nr. L 80 med de justeringer, der ligger i det, og fordi det, som det også er blevet nævnt her, giver bedre muligheder for, at kommunerne kan sammenlægges, ved at der bliver lavet en overgangsordning. Jeg synes godt, man kunne nævne i debatten omkring det her, at der jo er nogle fordele og ulemper ved at lave, kan man sige, fælleskommunale ting.
Man har ikke direkte valg til den slags, og derfor er det godt, at der bliver åbnet lige muligheder op, for at der ikke er nogen forhindringer for en sammenlægning.
Men det skal selvfølgelig bero på, kan man sige, den lokale demokratiske beslutning om det.
Vi støtter begge forslag.
Dorit Myltoft (RV), 1999-11-17:
Det Radikale Venstre kan støtte disse to lovforslag med de forskellige elementer, som de indeholder.
Vi synes, at det er fornuftigt, at grundtilskuddet beholdes i 4 år efter eventuelle sammenslutninger, men vi tror nu, at man fremtidig vil se mere samarbejde over kommunegrænserne end egentlige kommunesammenlægninger.
Men nu er det i hvert fald ikke udsigten til at miste grundtilskud, som vil være det udslagsgivende for kommunernes beslutninger om den fremtidige struktur.
Vi støtter altså begge forslag.
Ebbe Kalnæs (CD), 1999-11-17:
Jeg kan også på CD's vegne meddele for lovforslag nr. L 79's vedkommende, at vi synes, det er et ganske fornuftigt lovforslag.
Det har vores fulde støtte, og vi vil også bidrage til en hurtig behandling.
Det samme gælder lovforslag nr. L 80, som vi på alle måder synes er fornuftigt.
Den del af det, som drejer sig om kommunernes grundtilskud, mener vi er en stærk nødvendighed
for, at der overhovedet er en tilskyndelse til at gå i gang med nogle frivillige kommunesammenlægninger dér, hvor man måtte ønske det.
Det er klart, at en af dem, der er nævnt som eksempel, nemlig Langeland med 3 kommuner, som i øjeblikket er ude i samtale om at lægge sig sammen, meget vanskeligt ville kunne skaffe et grundlag af økonomisk art ved at lægge kommunerne sammen, som kunne klare de 15 mio. kr., det drejer sig om. Jeg vil også gerne her ved denne lejlighed glæde mig over indenrigsministerens andre udmeldinger på det her område: den frivillighed, som indenrigsministeren lægger op til og ved gentagne lejligheder ligesom har forsikret, at der ikke kommer et diktat ovenfra.
Det tror jeg er ganske fornuftigt.
Der er utrolig mange fornuftige tiltag i kommunerne i øjeblikket, og jeg vil gerne sige til indenrigsministeren, at jeg glæder mig meget over, at man er i gang med alle de øvelser, man næsten kan for at forenkle og give muligheder for at lave samarbejde over kommunegrænserne.
Det går meget stærkt i øjeblikket, det foregår mange steder.
De to andre områder, som også ligger under lovforslag nr. L 80, støtter vi selvfølgelig også varmt.
Det er ganske fornuftige ting, som har mulighed for at afhjælpe nogle problemer, som en del kommuner kan stå over for. Så vi bidrager til en hurtig behandling og en hurtig gennemførelse af de her lovforslag.
Anni Svanholt (SF), 1999-11-17:
Da SF's ordfører, hr. Kristen Touborg, ikke kan være til stede her i dag, skal jeg på SF's vegne blot sige, at SF støtter lovforslag nr. L 79 og L 80.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 1999-11-17:
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslag nr. L 79.
Med hensyn til L 80 vil jeg gerne tage udgangspunkt i den debat om den fremtidige kommunale struktur i Danmark, som nu for alvor er kommet i gang rundtomkring i kommunerne, bl.a. foranlediget af det debatoplæg, som er udgivet af Kommunernes Landsforening.
Der er næppe tvivl om, at pilen peger i retning af færre og større kommuner, men det er vigtigt, at sådanne forandringer i den kommunale struktur gror op nedefra og ikke sker som et diktat fra Folketing og regering.
Til gengæld er det vores opgave at fjerne, hvad der måtte eksistere af barrierer for øget samarbejde kommunerne imellem og ligeledes barrierer for egentlige sammenlægninger af kommuner.
En sådan barriere er naturligvis bortfald af det kommunale grundtillæg i tilfælde af sammenlægning af to eller flere kommuner, og vi kan derfor støtte ministerens forslag om, at sammenlægningskommuner fortsat kan modtage grundtillæg i 8 år. Lovforslagets bestemmelser om øget støtte til de kommuner, som økonomisk er særlig dårligt stillet,
kan vi ligeledes støtte, ligesom vi støtter forslaget om, at de byrdefordelingsmæssige tab som en konsekvens af lovgivningen om sygedagpenge, førtidspension og integration af flygtninge højst kan udgøre 0,1 pct. af den pågældende kommunes beskatningsgrundlag.
Christian H. Hansen (DF), 1999-11-17:
Vedrørende lovforslag L 79 kan jeg sige, at Dansk Folkeparti kan støtte det.
Der er bl.a. i forslaget lagt op til, at man tilstræber lige konkurrencevilkår mellem det private erhvervsliv og kommunernes og amtskommunernes fremstilling af ydelser til eget brug, og det synes vi i Dansk Folkeparti er en god tankegang.
Det er også en positiv krølle, ministeren har fået med, at man får nedlagt Det Kommunale Momsnævn.
Det er, som det også tidligere i dag er nævnt heroppefra, en form for afbureaukratisering, og det synes vi er godt.
Den første ændring ønsker man foretaget med henblik på, at man fjerner den barrikade, der økonomisk kunne være for kommunesammenlægningerne, således at man i en overgangsperiode kan bevare grundtillæggende fra de selvstændige kommuner.
Det kan vi også støtte.
Men vi er nødt til også lige at påpege, at hvis de her kommunesammenlægninger skulle komme i gang, så ser vi stadig væk, at det skal foregå ved en folkeafstemning ude i de enkelte kommuner. De to øvrige elementer i lovforslaget er jo led i regeringens aftale med Kommunernes Landsforening, KL.
Det første drejer sig om, at der overføres 40 mio. kr. fra det kommunale bloktilskud til puljen for særlig vanskeligt stillede kommuner.
Det andet drejer sig om en overgangsordning, hvor der indføres tilskud til de kommuner, der har byrdefordelingstab på bl.a. refusionsomlægninger af førtidspension og sygedagpenge, og det er også noget, vi kan støtte, og vi vil medvirke til, at udvalgsarbejdet vil gå hurtigt.
Karen J. Klint (S), 1999-11-17:
Jeg skal ikke her sidst på dagen trække tiden ud med lange taler, men blot sige om lovforslag nr. L 79, at Socialdemokratiet støtter den rimelige indførelse af en forældelsesfrist for anmeldelse af afholdte momsbetalinger til refusion, da den ikke berører selve ideen i momsrefusionsordningen.
Ligeledes kan vi kun støtte, at Det Kommunale Momsnævn ophæves, idet det har vist sig overflødigt, og vi er også trygge ved den bemyndigelse, der gives til indenrigsministeren i § 1, stk. 3.
Om lovforslag nr. L 80 skal jeg sige følgende: Kommunerne og deres opgaver er i stærk fokus for tiden.
Der har været nedsat en Opgavekommission, og Kommunernes Landsforening har haft en rundtur i hele landet, hvor deres formandskab har talt med ca. 1.400 lokalpolitikere om fremtidens struktur og samarbejdsformer i primærkommunerne.
Indenrigsministeriet havde i mandags en konference om kommunernes opgave, samarbejde og forsøg, så forandringerne i og udviklingen af kommunerne er således på alles dagsorden.
Nogle taler meget om de trængte kommuner og det skæve Danmark og disse kommuners problemer med at følge med i økonomien til både de mange velfærdsydelser og andre driftopgaver.
L 80 er et udtryk for, at regeringen har hørt om disse problemer, men at regeringen dog ikke vil forcere udviklingen i en bestemt retning hen mod færre kommuner.
Derimod vil regeringen gerne hjælpe kommunerne med at fjerne eventuelle barrierer for udviklingen af løsninger på tværs af kommunegrænserne samt fjerne en væsentlig barriere for en eventuel sammenlægning af to eller flere kommuner.
Dette sker nu ved en ændring af grundtillægget i den kommunale udligning, således at sammenlagte kommuner i en overgangsperiode på 8 år får et grundtillæg, der svarer til summen af grundtillæggene for de kommuner, der indgår i sammenlægningen.
Med en så lang overgangsperiode skulle der være god mulighed for en økonomisk tilpasning i den nye kommune. Det næste element i L 80 er en udmøntning af regeringens aftale med Kommunernes Landsforening om en omfordeling inden for de kommunale bloktilskud.
Det betyder, at der overføres 40 mio. kr. fra det kommunale bloktilskud til en pulje til særlig vanskeligt stillede kommuner.
Det sidste element i L 80 drejer sig om en overgangsordning, hvor nogle kommuner får et tilskud på grund af byrdefordelingsmæssige tab på over 0,1 pct. af beskatningsgrundlaget i forbindelse med integrationsloven og refusionsomlægninger på førtidspension og sygedagpenge.
Vi finder formålet med disse omfordelinger yderst rimeligt, og vores opbakning er derfor helt naturlig.
Socialdemokratiet støtter med andre ord begge lovforslag.
Kim Andersen (V), 1999-11-17:
Jeg vil gerne endnu en gang på baggrund af ministerens udtalelser heroppefra præcisere, at fra Venstres side er det her ikke et forsøg på at lave smuthuller og lave skattetænkning for folk, der kan finde ud af at regne den ud.
Det er et spørgsmål om at sikre en viden, nogle kloge hoveder til nogle virksomheder herhjemme, som kommer til at tegne fremtiden, og det er et spørgsmål om at skabe nogle karriere- og vækstmuligheder for nogle medarbejdere på universiteterne og i de videnbaserede virksomheder, som kan udvikle sig og tilvejebringe fremdrift i erhvervslivet her i landet.
Vi gør os ikke spor af forestillinger om, at det her er let, men man har altså kunnet finde ud af det i andre lande, også lande, som vi normalt har et tæt samarbejde med, og her må ministeren da kunne søge lidt hjælp og rådgivning.
Vi siger ikke, at de forslag, der her er lagt frem, er svaret, men vi siger, de er udtryk for en intention.
Der er et flertal i Folketinget i dag, der har udtrykt enighed heri, og ministeren har åbenbart også, så lad os nu se noget handling.
Ole Stavad (S), 1999-11-17:
Kun lige et par stilfærdige bemærkninger.
Når det er sådan, at der ikke ligger et forslag, hænger det jo sammen med, at det er svært, når Det Konservative Folkeparti fremsætter det samme forslag; den eneste ændring er, at der er andre partier med på forslaget.
Og uanset at der blev gjort tydeligt opmærksom på, hvilke problemer der er med huller - ikke udefineret, men præcist - og at problemerne knytter sig til et andet lands lovgivning, som vi ikke kan ændre i, og et EU-direktiv, som vi heller ikke bare kan ændre i.
Så siger fru Pernille Sams, at hun heller ikke ønsker - og det vil jeg meget gerne tro på - at forslaget efterlader huller.
Men problemet er bare, at det gør det.
Jeg tror, vi kan det, men jeg tror også, det er vigtigt, at vi skynder os så langsomt, at vi tager de folk i ed, der skal bruge det her,
så det forslag, vi kommer med, ikke kommer ud i en forkert diskussion, men at vi får snakket med de virksomheder, de mennesker, de fremtidsvirksomheder, som vi skal bygge på, og som skal have fornøjelse af det her.
Så er det sådan set udtryk for, at vi arbejder helt konstruktivt på at prøve at finde et forslag, som kan løse problemerne, samtidig med at vi når hen til det hovedindhold, som dette forslag også indeholder.
Jeg kan sige, at lige så hurtigt det kan ske, vil det også ske, men jeg vil ikke sætte en dato på.
Så vil jeg i øvrigt godt takke det flertal, der klart har præciseret her under førstebehandlingen, at der skal findes en løsning, men at løsningen skal være inden for sådanne rammer, at der ikke sker misbrug.
Pernille Sams (KF), 1999-11-17:
Jeg vil skam meget gerne kvittere for både Det Radikale Venstres og skatteministerens konstruktive indstilling til hele problemstillingen; det vil jeg hellere end gerne gøre.
Problemet er bare, at det samme skete sidste år, og at vi ikke er kommet videre med sagen.
Man afviser igen og siger, forslaget er fuldt af problemer, i stedet for at præsentere det konkrete forslag til, hvad der så skal gøres i stedet for.
Det er bare det, jeg efterlyser: Forbedringsforslag.
Bodil Thrane (V), 1999-11-17:
L 79 er et lovforslag, som jeg gerne vil begynde med at rose indenrigsministeren for, for det er et afbureaukratiseringsforslag.
Her er tale om en nedlæggelse af Det Kommunale Momsnævn, og det hilser vi meget velkommen.
Det synes vi også er meget fornuftigt, og derfor er der i det hele tale om et meget fornuftigt lovforslag, som vi støtter.
Fru Else Winther Andersen kan ikke være til stede, og derfor har jeg lovet at fremføre følgende om L 80:
Det er et tredelt lovforslag, hvis enkelte dele ikke i alle sammenhænge har noget med hinanden at gøre, og derfor kan man selvfølgelig godt spørge, om det er en god lovkvalitet, der her er tale om.
Med den første del, som er helt selvstændig uden sammenhæng med resten, vil man ved eventuelle kommunesammenlægninger give grundtilskuddet i 8 år til de berørte kommuner, og det er en smuk tanke.
Men det kunne godt være, at de kommuner, der frivilligt ønsker at blive lagt sammen, ville gøre det alligevel, da der er mange andre afgørende elementer, der tæller ved en eventuel kommunesammenlægning.
Det kunne f.eks. være noget helt praktisk som den geografiske beliggenhed eller fælles interesser, og det kunne eventuelt være fælles problemer, der kunne gøre det fornuftigt med en sammenlægning.
Men når og hvis det kan hjælpe, er det kun positivt med denne lille indsprøjtning, og Venstre oplever ikke, at dette forslag, denne beskedne håndsrækning er et startskud til en sammenlægning af kommuner.
Den anden del er en forhøjelse af tilskuddet til de vanskeligt stillede kommuner.
Her handler det om at overføre 40 mio. kr. fra det generelle bloktilskud til kommunerne til puljen for særlig vanskeligt stillede kommuner.
Det kan godt siges, at det er en god idé med en bufferpulje, så en kommune kan få økonomisk hjælp, og det kan vi støtte.
Men vi støtter, at vi får denne buffer, som kan hjælpe en lille smule.
Den sidste del er en hjælp til de kommuner, der har fået ekstra udgifter ved ændringerne af sygedagpengereglerne og førtidspension og integration.
Vi synes også, det er i orden med en justering her, så med disse bemærkninger kan Venstre også støtte dette lovforslag.
Thorkild B. Fransgaard (FRI), 1999-11-17:
Vi i Frihed 2000 kan støtte lovforslaget om at indføre en forældelsesfrist for anvendelse af afholdte momsudgifter til refusion.
En fælles frist på 5 år må være rimelig.
Vedrørende lovforslag nr. L 80, der indeholder tre elementer: Dem kan vi også støtte.
Over en 8-årig periode vil de kommuner, der måtte ønske at slå sig sammen, fortsat hver især kunne modtage grundtillægget på 7,5 mio. kr. i forbindelse med bloktilskudstildelingen.
Da det grundlæggende er af stor betydning, især for de mindre kommuner, er det en stor hjælp for dem, der måtte ønske at slå sig sammen.
Vi i Frihed 2000 har ingen ønsker om at presse nogen kommuner til at slå sig sammen, men vi er også bevidste om, at der sker så meget på hele det offentlige område, at det bliver et spørgsmål, om de mindre kommuner kan klare opgaverne i fremtiden.
Men det må være en beslutning, der skal træffes ude i de forskellige kommuner.
Vi så dog helst, det var noget helt andet, vi tog fat i, når vi skal til at rationalisere inden for det kommunale og amtskommunale område.
Vi så helst, at vi i første omgang tog op her i Folketinget, om det er nødvendigt, vi beholder vore amtskommuner.
Det mener vi ikke.
Vi mener, tiden er løbet fra dem.
Vi har et system i Danmark, der består af kommuner, amtskommuner og selvfølgelig en stat.
Vi mener, amtskommunernes opgaver nemt kunne fordeles imellem kommuner og staten. Men det er noget, vi må tage op en anden gang.
Men vi støtter det forslag, som indenrigsministeren her kommer med.
Den anden ting i lovforslaget om, at der overføres 40 mio. kr. fra det samlede bloktilskud til puljen, hvor de kommuner, der har økonomiske problemer, kan søge, ja, det synes vi også er rigtigt.
Den tredje ting drejer sig om, at de kommuner, der har båret forholdsvis store byrder ved den integrationslov, der er indført og den refusionsomlægning, der er sket, de, der har en udgift på over 0,1 pct. af beskatningsgrundlaget, at de har mulighed for at kunne få yderligere tilskud.
Det vil vi også støtte, selv om vi generelt er imod tilskud, men i det her tilfælde er kommunerne jo uforskyldt kommet i den situation.
Så vi i Frihed 2000 vil støtte de her forslag.
Pia Gjellerup (S), 1999-11-18:
Også her har jeg lejlighed til at takke for en generel positiv modtagelse af forslaget.
Jeg synes, der også her er grund til at give nogle enkelte bemærkninger, fordi der har været et par ordførere, der mener, at Folketinget nu bare skal, som det blev bemærket af hr. Egil Møller, endnu engang rette sig efter et EU-direktiv.
Blot den ene bemærkning, at Folketinget jo har været involveret i behandlingen af, udformningen af og vedtagelsen af et direktiv på dette område.
Vi har behandlet det i Folketinget.
Vi har behandlet det i Folketingets Europaudvalg.
Og Danmark har stemt for det pågældende direktiv.
Det er vist noget af det, man må anse for at være en ordentlig måde at handle på.
Når man har taget en beslutning, så følger man den også op i handling.
Så jeg kan egentlig ikke genkende det indtryk, der efterlades, at det sådan bare er EU, der finder på noget, som vi skal rette os efter.
Nej, vi er en del af EU, og vi har behandlet dette forslag, og før vi har behandlet det i Folketinget, bliver det ikke bare vedtaget i EU.
Jeg vil gerne vende tilbage til Kristeligt Folkepartis bemærkninger om antikviteter og kunst, hvor der vil være opretholdt en undtagelse fra prismærkningen, som også gælder i den nuværende lovgivning.
Jeg synes sådan set, at det er fornuftigt, fordi det er et område, hvor priser efter traditionen - dem kan vi så diskutere, om vi gerne vil have lavet om, det har vi ikke lagt op til med dette forslag - har budt, at man har mere tingen om priserne, end man har på områder i øvrigt.
Så kunne jeg få megen munterhed, tror jeg,
og ganske travlt.
Men der er tale om her, at der kan fastsættes, hvad det er for nogle enheder, der skal oplyses priser i forhold til.
Så jeg håber, at vi allerede nu har kunnet afklare den ting, som ellers kunne give anledning til mange underholdende sammenhænge fremover.
Dem vil jeg ikke bidrage til, så det er afklaret allerede her.
Svend Erik Hovmand (V), 1999-11-18:
Nu har vi i Venstre været så positive over for ministerens forslag her det meste af formiddagen, og vi ville sådan set også gerne være meget positive over for dette forslag, men lige så positive kan vi ikke være.
Vi vil gerne se på denne her sag grundigt i udvalget.
Det er vigtigt at få afklaret, hvor kompetencen skal ligge, når det kommer til stykket.
Her har jeg hæftet mig ved en bemærkning, der fremgår af side 2 på bilaget fra Udenrigsministeriet: Der står, og jeg citerer: »Udenrigsministeriet lægger vægt på, at eventuelle initiativer med relevans for Eksportfremmerådet også i fremtiden vil blive forelagt til høring i Eksportfremmerådet eller i et nyt eventuelt rådgivende organ, som måtte blive etableret i forbindelse med en enstrenget eksportfremmestruktur, og ministeriet henstiller, at en sådan procedure eksplicit indføjes i bemærkningerne til lovudkastet.«
Hvad ligger der bag disse krøllede ord?
Jo, der ligger jo gemt en strid, som har verseret hele sommeren, striden mellem Erhvervsministeriet og Udenrigsministeriet.
Hvem skulle have det egentlige ansvar for eksportfremme, hvem skulle stå for alt det her?
Skulle vi have et nyt ministerium
for udenrigshandel bygget op som et væsentligt led af Erhvervsministeriets fremtidige aktiviteter, eller skulle vi bevare det nuværende system med Udenrigsministeriet? Det, man er landet på, sådan har jeg kunnet forstå det, det er et mere indskrænket system, men stadig væk underlagt Udenrigsministeriet i det væsentlige. Det synes jeg er tilfredsstillende.
Det vil jeg gerne sige, det synes jeg er tilfredsstillende.
Og jeg vil gerne gøre opmærksom på, at vi lægger meget vægt på, at vi ikke har for mange kokke, der fordærver maden.
Vi lægger overordentlig vægt på, at vi får en bedre service, absolut, det tror jeg også kan lade sig arrangere.
Vi har foreløbig set nogle tiltag fra Udenrigsministeriet, hvordan de vil »handle« de mindre virksomheder, og det lægger vi faktisk ganske meget vægt på, men vi ville have været bekymret ved at skulle lægge det hele ind under Erhvervsministeriet.
Det ville nemlig have betydet, at en lang række ambassader rundt omkring, hvor eksportdelen kun udgør måske en kvart medarbejder, så ikke længere ville have den samme service over for erhvervslivet, som vi har i dag.
I dag er det jo sådan, at der sidder måske en eller to mand fra Udenrigsministeriet på en lille ambassade, og de bruger en fjerdedel af deres tid på eksportfremme.
Men hvis denne fjerdedel ikke længere skal rekvireres fra Udenrigsministeriet, men fra Erhvervsministeriet, så ville mange små virksomheder banke forgæves på ambassadens port mange af de små steder.
Vi ville ikke få den samme service, vi ville også få mere bureaukrati, vi ville efter min opfattelse få et dårligere system.
Derfor er vi ikke utilfredse med, at det er Udenrigsministeriet, der vandt den strid, som har løbet i sommerens løb, og vi skal være fuldt opmærksomme på de bemærkninger, som Udenrigsministeriet gør i deres høringssvar, og som i øvrigt også viser sig i andre bemærkninger f.eks. fra Dansk Industri osv.
Egil Møller (DF), 1999-11-18:
Ja, en bemærkning til erhvervsministeren, som gør opmærksom på, at jeg endnu en gang, og det gør jeg ofte her fra talerstolen, anfører, at EU egentlig blander sig utrolig meget i dansk lovgivning.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-11-18:
Jeg mener ikke, man med hensyn til antikviteter og kunst skal afskaffe skikken med, at man kan tinge om prisen, bestemt ikke.
Det kan man jo også i alle de brancher, hvor man har priser på tingene.
Det er da vist ganske almindeligt inden for forskellige brancher, at man sådan kan gøre gode handler og snakke om det.
Prisskiltningen er vel kun et spørgsmål om at angive en maksimumpris, for der er ikke ret mange, der er så dumme at give mere end det, der står på prisskiltet.
Men jeg vil da ikke udelukke, at man kan handle under prisen, så derfor kunne en prisskiltning også på kunst og antikviteter jo være en vejledning, som kunne beskytte os enfoldige, som vover os over tærsklen til den slags forretninger.