runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulla Tørnæs (V), 2003-12-02:
Også jeg synes, at det er en rigtig god dag i dag, og tak til Folketingets partier for den brede opbakning og tilslutning til forslaget her.
Jeg skal ikke forlænge debatten yderligere, men blot understrege, at jeg er utrolig glad for, at det er et enigt Folketing, der imødekommer et mangeårigt ønske fra handicaporganisationerne om at skaffe en bedre ligestilling, en bedre ligebehandling, i det danske samfund, og jeg er utrolig glad for, at det er lykkedes at opnå politisk enighed om det netop i år, hvor vi jo har det internationale handicapår.
Mange tak til Folketingets partier for en enstemmig tilslutning til forslaget her.
Så er jeg, nøjagtig ligesom de forskellige ordførere har påpeget det, naturligvis optaget af at følge implementeringen af det, som vi har besluttet her, hvorfor jeg er utrolig glad og tilfreds med, at vi blev enige om at lave en evaluering af ordningen allerede efter 1 år.
Tak for Folketingets opbakning til forslaget.
Bodil Kornbek (KD), 2003-12-02:
Kristendemokraterne er lige så glade og tilfredse og positive som alle andre partier i dag, når det drejer sig om det her lovforslag om et SU-tillæg til handicappede.
Tillægsstipendiet giver dem samme økonomiske muligheder som studerende, der arbejder ved siden af studiet op til fribeløbet.
I dag skal handicappede, der ønsker uddannelser og søger optagelse på et studium, kunne sandsynliggøre over for socialforvaltningen, at tilkendelse af revalideringsydelse til uddannelse vil føre til beskæftigelse.
Dette vanskeliggør jo handicappedes muligheder for at få en uddannelse, som de har engagement og motivation for at gennemføre.
Det bliver nu ændret, og det er vi selvfølgelig positive over for.
Vi er også tilfredse med, at der vil komme en vurdering af ordningen, så de intentioner, der ligger i forslaget, også rent faktisk er det, der bliver ført ud i praksis.
Så jo, det er en god dag også for Kristendemokraterne.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-12-02:
Der er ikke meget at råbe hurra for i det her års finanslovforlig mellem regeringen og Dansk Folkeparti, men på et område er der faktisk en meget god grund til at råbe hurra, og det er faktisk lige nøjagtig, hvad angår den aftale, vi behandler her.
Med det her lovforslag og Enhedslistens stemmer er det lykkedes at sikre bedre forhold for handicappede, der vil studere.
Indtil nu har handicappede, der ville i gang med en uddannelse, skullet igennem to optagelsesprøver.
Som alle andre skulle de godkendes efter de regler, der gælder på den uddannelse, de gerne ville ind på, men ud over det skulle de også godkendes af en sagsbehandler i deres lokale socialforvaltning.
Det var nemlig nødvendigt for at kunne få godkendt uddannelsen som revalidering, hvis de skulle fastholde en indtægt, som både dækker almindelige leveomkostninger og de ekstraudgifter, der følger med de fleste handicap.
Om de kunne få revalidering til lige netop den uddannelse, de ønskede, ja, det var sådan set op til sagsbehandleren.
Det skal jo ikke være nogen hemmelighed, at vi i Enhedslisten også havde håbet på, at vi havde kunnet skaffe højere SU til studerende forsørgere, som vi jo ved har en meget trængt økonomi, men desværre insisterede regeringen på, at andre studerende skulle betale til de studerende forsørgere.
Den regning vil Enhedslisten gerne have bliver sendt til nogle uden for uddannelsessystemet, som har lidt flere penge end de studerende, og bl.a. derfor kunne vi ikke nå frem til enighed.
Men jeg vil sige, at vi på de handicappedes vegne er utrolig glade for at have lettet vejen gennem uddannelsessystemet, og tilbage synes jeg sådan set kun står nu at få afgrænset, hvem det er, der kan modtage tillægsstipendiet, og her er det selvfølgelig vigtigt for Enhedslisten, som jeg går ud fra det også er vigtigt for alle andre partier, at alle, hvis erhvervsevne er begrænset af den ene eller den anden grund, får mulighed for at komme i betragtning til stipendiet. Jeg har stillet et par spørgsmål i udvalget, som jeg selvfølgelig håber at få svar på inden tredjebehandlingen af forslaget, men under alle omstændigheder skal jeg meddele, at Enhedslisten kan støtte forslaget.
Jørn Jespersen (SF), 2003-12-02:
Vi kunne jo lave et kompromis: Hvis vi undlader at sige, at regeringen skal nedlægge Institut for Miljøvurdering, men bare tage bevillingen fra det og give den til Det Økonomiske Råd, DMU, DTU og Landbohøjskolen til at drive mere seriøst og troværdigt forsknings- og udredningsarbejde på miljøøkonomiens områder, vil jeg gerne være med til det kompromis.
Jeg er sådan set heller ikke så bekymret for hr. Lomborgs ytringsfrihed.
Før hans statslige institut blev oprettet, viste han jo, at han har en meget vid adgang til danske medier, så han kan jo fortsat blande sig i debatten.
Hvis det ikke er nok for ham, kan han søge af den pulje på 5 mio. kr., som vi vil afsætte, og vi har såmænd ikke noget imod, at han får en million til at ytre sig for.
Vi kan sagtens tåle at høre hans synspunkter, men vi synes bare, det er underligt at gøre en person, som ifølge regeringens egen terminologi er en ren smagsdommer, til chef for et videnskabeligt forskningsinstitut, hvorefter man sørger for, at andre stemmer i miljødebatten ikke kan komme til orde, fordi man beskærer deres muligheder.
Per Dalgaard (DF), 2003-12-02:
Jeg tænkte nok, at hr. Jørn Jespersen ikke ville svare.
Så kommer hr. Jørn Jespersen med en undskyldning om, at han ikke vil begynde på en eller anden klimadebat.
Det er sådan set heller ikke det, jeg vil, men der står jo i forespørgslen, at man skal arbejde med muligheden for at sikre, at Institut for Miljøvurdering lever op til sine forskningsforpligtelser.
Det er vel sådan set noget af det, de gør, når de bl.a. kigger på den tidsplan, hvorefter man skal bedømme miljøpåvirkninger, men det vil hr. Jørn Jespersen slet ikke svare på.
Om temperaturen vil stige 5-6 grader om 100 år, er der jo ikke nogen, der aner en pind om.
Det er rene og skære estimater, som er baseret på måske de sidste 20-30 års hændelser, og hvad så?
30 år her og 100 år der er en uendelig lille del af Jordens eksistensperiode, og der har været klimaændringer gennem årtusinder, så der er faktisk en stor chance for, at det ikke har noget med CO2 at gøre.
Søren Gade (V), 2003-12-02:
Jeg synes ligesom, at der i fru Pernille Blach Hansens indlæg lå en anerkendelse af vigtigheden af at have et Institut for Miljøvurdering, og nu diskuterede vi så bare rapporterne, som instituttet kom med.
Kan fru Pernille Blach Hansen bekræfte vigtigheden af, at vi får bedømt vores miljø også på det økonomiske område, således at vi får vurderet, om vi bruger vores penge rigtigt, altså får mest miljø for pengene?
Jørn Dohrmann (DF), 2003-12-02:
Er fru Pernille Blach Hansen ikke enig i, at det indebærer, at man sammenstiller eksisterende viden og laver nye beregninger på baggrund af eksisterende materiale med henblik på at give en anbefaling til den videre handlen?
Kan fru Pernille Blach Hansen ikke komme op og give et entydigt svar, et ja eller nej, om det, jeg siger, er korrekt, eller om man har en helt anden udlægning af, hvad der er anvendelsesorienteret forskning?
Eyvind Vesselbo (V), 2003-12-02:
Nu slap fru Pernille Blach Hansen nemt over mit spørgsmål, det var fuldkommen ligesom hr. Keld Albrechtsen.
Man refererer bare til noget, en anden person har sagt om, at det ikke er forskning.
Det var ikke det, jeg spurgte om.
Så er det jo interessant, at fru Pernille Blach Hansen glemmer at læse kommentaren op fra den person, fru Pernille Blach Hansen citerede, for han siger: I den kursiverede sætning lå der blot en nøgtern konstatering af, hvilken karakter rapporterne havde.
I indledningen blev det klart præciseret, at rapporterne ikke nødvendigvis skulle være videnskabeligt arbejde, om end det kunne de godt være.
Sætningen skal blot forstås som en konstatering af, at der var tale om anvendelsesorienterede rapporter snarere end om egentlige videnskabelige værker.
Heri lå ikke en evaluering, blot en konstatering, som imidlertid i en del af dagspressen blev opfattet utilsigtet negativt.
Det var sådan set også et svar og et spørgsmål til fru Pernille Blach Hansen: Er det rimeligt at bruge en mand på den måde?
Jørn Jespersen (SF), 2003-12-02:
Hr. Jørn Dohrmann siger, at han forstod mine udtalelser på én måde, nemlig at man bare gav pengene ud.
Jeg tror ikke kun, som fru Pernille Blach Hansen siger, at det var et spørgsmål om, hvad hr. Jørn Dohrmann gerne ville høre, men jeg tror også, det var et spørgsmål om, hvad han kan forstå.
Men han forstod det i hvert fald forkert.
Det, jeg sagde, var, at miljøøkonomi, som jo er en relativt ny videnskabelig disciplin, og som udviklede sig gennem 1990'erne, netop blev støttet, ved at man gav penge til Det Økonomiske Råd, skrev det ind i deres formålsparagraf, satte penge af til at skabe faglige miljøer.
Det lykkedes faktisk at skabe faglige miljøer på DTU, Landbohøjskolen, DMU osv., som fik en stor ekspertise i at lave miljøøkonomiske analyser.
Det findes ikke mere.
Til gengæld har man fået et Lomborginstitut, hvis troværdighed er så lav, at der ikke er nogen, der tager det alvorligt.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge fru Pernille Blach Hansen, om vi ikke er enige om i SF og Socialdemokratiet, at vi faktisk var i gang med at støtte miljøøkonomien og dens udvikling, og at det er fornuftigt, og at det er det, vi gerne vil have tilbage på sporet.
Pernille Blach Hansen (S), 2003-12-02:
Jeg synes egentlig, at det, formanden for evalueringspanelet har sagt om forskning, er meget klogt.
Der er her tale om professor Christian Hjort-Andersen fra Økonomisk Institut ved Københavns Universitet.
Det er ham, der var formand for det panel, der skulle vurdere Institut for Miljøvurderings rapporter.
Han har til Ritzau den 26. august i år sagt, og jeg citerer: »Det er ikke selvstændigt videnskabeligt arbejde. Det er ikke forskning.« Det synes jeg er meget klogt, for det er den mand, der reelt har kigget alle rapporterne igennem.
Jeg vælger da at tro den her uafhængige eksterne evaluering fra nogle professorer, der har kigget rapporterne igennem og er i stand til at vurdere rapporterne ud fra et videnskabeligt grundlag.
Og det er jeg helt enig i.
Så siger hr. Jørn Dohrmann, at hr. Jørn Jespersen sagde, at man i 1990'erne overhovedet ikke traf nogen beslutninger ud fra, hvad det kostede, men bare traf beslutninger.
Det var i hvert fald sådan, hr. Jørn Dohrmann forstod det.
Ja, det siger måske mere om, hvad hr. Jørn Dohrmann gerne vil høre, end om, hvad hr. Jørn Jespersen sagde, for det, hr. Jørn Jespersen sagde, var faktisk bl.a., at man i løbet af 1990'erne netop afsatte penge til en øget brug af miljøøkonomi bl.a. i form af penge til Det Økonomiske Råd.
Danmarks Statistik har fået ekstra bevilling til det samme.
Der er oprettet en miljøøkonomisk afdeling i Danmarks Miljøundersøgelser, der netop skulle se på miljøøkonomi.
Begrænsningerne i miljøøkonomi vil vi også gerne være med til at diskutere, men jeg opfatter ikke ligefrem, at det er den åbne debat om miljøøkonomi, regeringen og Dansk Folkeparti har lagt op til, tværtimod.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-12-02:
Jeg vil godt spørge fru Pernille Blach Hansen, om det er korrekt, som hr. Jørn Jespersen var oppe at sige tidligere, at fra før midten af 1990'erne var det den tidligere regerings politik, at man bare brugte løs af pengene, uden man egentlig vidste, hvad de gik til.
Det var sådan, jeg forstod hr. Jørn Jespersen, at der var man ikke inde og se
på, hvor man egentlig fik mest for de penge, man brugte på miljøet
Ud over det kunne jeg godt tænke mig også at spørge fru Pernille Blach Hansen med hensyn til anvendelsesorienteret forskning, om man ikke er enig i, at det indebærer, at man samstiller eksisterende viden og laver nye beregninger på baggrund af f.eks. eksisterende datamateriale med henblik på at give en anbefaling til den videre handling.
Eyvind Vesselbo (V), 2003-12-02:
Det var jo ikke meget, der kom frem fra fru Pernille Blach Hansen.
Jeg sad og tænkte på, hvis det havde været fjernsynsprogrammet »Det svageste led«, var fru Pernille Blach Hansen blevet sendt hjem, for der var fejl i alt det, fru Pernille Blach Hansen sagde.
Men der er en mulighed for at hente noget hjem igen, så jeg vil godt spørge fru Pernille Blach Hansen, hvad fru Pernille Blach Hansen mener om forskning.
Kunne vi ikke få en forklaring?
Nu kunne hr. Keld Albrechtsen ikke forklare, hvad hr. Keld Albrechtsen mener med den forespørgsel, han selv har stillet, så kunne fru Pernille Blach Hansen lige uddybe og måske hjælpe hr. Keld Albrechtsen lidt med at forklare, hvad forskning er?
Eyvind Vesselbo (V), 2003-12-02:
Jamen så må jeg jo gøre det, at jeg svarer på kanten af det, man må svare.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-12-02:
Jeg vil godt spørge hr. Eyvind Vesselbo, om det ikke er bekymrende, at der faktisk skal en rapport til, som Institut for Miljøvurdering fremlægger, før De Radikale, som har siddet i regering i over 9 år, begynder at tage et problem op, som vi alle sammen har været optaget af, nemlig partikelfiltre.
Hvordan synes hr. Eyvind Vesselbo og regeringen, at det lyder, når et tidligere regeringsparti først begynder at reagere, efter at man har oprettet et miljøinstitut, der kaster lys over nogle ting her, som man mener er et samfundsproblem?
Jørn Jespersen (SF), 2003-12-02:
Jamen tak til hr. Vesselbo for at erkende, at miljøøkonomi og det at få mest miljø for pengene ikke er noget, den nuværende regering har opfundet, men det har nok været første gang, det er blevet brugt til at skære så massivt ned på miljøet, som vi har set under den nuværende regering.
Jeg tror, de blev brugt ganske flittigt i videnskabelige, politiske kredse, det kan man diskutere, og jeg har ikke nogen præcis opgørelse af det.
Det var mit indtryk.
Men det er rigtigt, at de ikke vakte den store offentlige debat, bl.a. jo fordi de var meget saglige, og jeg har aldrig hørt nogen videnskabelig kritik af dem.
Derfor synes jeg, at opgaven må være, hvis man ønsker at styrke miljøøkonomien, at få en diskussion af, hvordan vi på den ene side kan få noget, der er videnskabeligt funderet og få det bredt ud til en bredere debat, og på den anden side undgå at det bliver
det rene meningsmageri uden saglig fundering, som det er fra instituttet
Den debat synes jeg, regeringen burde gå ind i.
Pernille Blach Hansen (S), 2003-12-02:
Jeg har et par gange spurgt til evalueringen fra panelet.
Det har hr. Vesselbo ikke ønsket at svare på, så nu tillader jeg mig at stille et andet spørgsmål, vel vidende at så skal jeg nok også forsøgsvis sættes på plads på en lidt skolemesteragtig facon, men det må jeg forsøge at leve med.
Når nu vi diskuterer Institut for Miljøvurdering, Lomborginstituttets arbejde, muligheden for, at de lever op til de forpligtelser, de er pålagt, så synes jeg da bestemt ikke, at det er irrelevant at tage noget med, som fremkom i sidste uge, som af gode grunde ikke kunne være med i forespørgslen, da den er stillet for en måned siden, nemlig det forhold, at vi nu har en bestyrelse, der stort set er ikkeeksisterende.
Det er så slemt, at flere af formændene for de forskellige forskningsråd er ude at problematisere, om man overhovedet kan finde nogen, der vil træde ind i arbejdet, for man ved ikke, hvad det er, de skal lave, og alt er vældig usikkert.
Jeg vil gerne spørge hr. Eyvind Vesselbo, om Venstre mener, at den debat er noget, der styrker Institut for Miljøvurderings troværdighed, om man har tænkt sig at tvinge forskningsrådene til at udpege nogen til at sidde i bestyrelsen, og så vil jeg gerne nu for femte gang bede ministeren gå op og forklare, hvor de 2 mio. kr. kommer fra, som tilsyneladende skal finansiere den her mystiske konference.
Eyvind Vesselbo (V), 2003-12-02:
Tidligere spurgte hr. Keld Albrechtsen mig, om vi ville tage stilling til elementerne i det forslag til vedtagelse, som hr. Keld Albrechtsen har fremsat.
Forudsætningen for at kunne tage stilling til det, er jo, at jeg har set forslaget.
Det kunne jo være, hvis hr. Keld Albrechtsen havde ønsket en dialog eller et samarbejde om det forslag, at hr. Keld Albrechtsen skulle være kommet til mig, inden debatten her, og forelagt det, så vi kunne have taget stilling til, om der var noget, der var sammenfaldende i vores synspunkter. Debatten her viser jo her, at det er svært, men det kunne alligevel godt være, men man kan da ikke stille sig op på talerstolen og bede mig om at tage stilling til noget, jeg ikke har set.
Det er da en noget speciel fremgangsmåde.
Nu er det jo ikke mig, der har stillet den her forespørgsel, og hr. Keld Albrechtsen har overhovedet ikke nævnt bestyrelsen i forespørgslen, så skulle jeg stå her og tale om bestyrelsen? Nu mener jeg, at hr. Keld Albrechtsen må blive enig med sig selv om, hvad det er, han vil have diskuteret her.
Der er stillet to spørgsmål, nemlig om evalueringer og om forskningen.
Hr. Keld Albrechtsen har ikke kunnet klare det ene spørgsmål, nemlig hvad forskning er, og så vil hr. Keld Albrechtsen have mig til at snakke om noget andet, nemlig om bestyrelsen, ja, nu kører vi altså lidt rundt.
Jeg skal ikke bruge ordet forplumring her.
Men det gjorde hr. Keld Albrechtsen.
Så vil jeg sige til hr. Jørn Jespersen: Næh, det er ikke mig, der har opfundet miljøøkonomi, det har været der i lang tid, det er bare ikke blevet brugt operationelt.
Hr. Jørn Jespersen ved lige så godt som jeg, hvad der kom ud af Det Strategiske Miljøforskningsprogram. Der har siddet en masse mennesker og forsket i noget, der stort set ikke er blevet anvendt til noget som helst.
Der er lavet fine bøger, fine rapporter.
Næh, det, der er sket med Institut for Miljøvurdering, er da i det mindste, at der er kommet en debat i gang om de rapporter, som Institut for Miljøvurdering har lavet.
Der har aldrig nogen sinde, så vidt jeg ved, været en debat om de projekter, man har lavet i Det Strategiske Miljøforskningsprogram, hvor man netop kombinerer miljø og økonomi. Er det ikke lidt tankevækkende?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-12-02:
Jo dårligere evaluering, jo flere penge
Det må være det regeringen forstår, når den siger mest miljø for pengene.
Det er også det, man forstår ved konsekvens.
Så henviser hr. Eyvind Vesselbo til to rapporter, som regeringen har anvendt, og som også Det Radikale Venstre har anvendt.
Det er faktisk rigtigt, for Det Radikale Venstre anvendte rapport nr. 6 om de samfundsøkonomiske vurderinger af partikelfiltre til et beslutningsforslag, vi lavede.
Det ærgrer jeg mig fælt over i dag, fordi jeg nu kan læse, at jeg simpelt hen har lavet et beslutningsforslag på et fejlagtigt grundlag.
Der står nemlig decideret i konklusionen: Som grundlag for politiske beslutninger er rapportens konklusioner for vage til at være effektive.
Det vil sige, at vi ikke kan bruge den rapport til noget som helst.
Så henviser man til rapport nr. 5.
Om den står der, at rapportens interesser står og falder med forudsætningen om, at tidshorisonten kan sættes til 2012 osv., osv., og at det er panelets vurdering, at rapporten er af mindre interesse, og at gevinsterne ved at stoppe eleksporten nærmest er misvisende, da de bygger på en helt urealistisk forudsætning.
Det er altså den rapport, som hr. Eyvind Vesselbo siger regeringen har brugt til et eller andet.
Eyvind Vesselbo (V), 2003-12-02:
Det var godt at få det konstateret, for det kom
hr. Jørn Jespersen til ligesom at lægge i de ord, der blev sagt.
Så nævner hr. Jørn Jespersen Naturrådet og Det Økologiske Råd og en instans til.
Men de har jo ikke nødvendigvis beskæftiget sig med miljøøkonomi, som vi snakker om her, så jeg mener, at hr. Jørn Jespersen er lidt ude at køre med de eksempler.
Både Naturrådet og Det Økologiske Råd har jo sagt i pressemeddelelser, at de ikke lader sig nedlægge, og det vil sige, at der stadig kommer rådgivning fra de to råd, og at der holdes konferencer i de to råd.
Men jeg kan forstå på hr. Jørn Jespersen, at det er altså kun, når man får penge fra regeringen, at man har ytringsfrihed.
Jørn Jespersen (SF), 2003-12-02:
Det var da relativt hurtigt, at hr. Keld Albrechtsen kom frem til den erkendelse, som jeg sådan set har haft fra starten.
Men nu er det jo hr. Vesselbo, som taler, som om sammenhængen mellem penge og miljø er noget, han selv eller den nuværende regering har opfundet.
Jeg skal bare oplyse hr. Eyvind Vesselbo om, hvis han ikke ved det, eller for at han skal undgå at gentage fortsatte urigtigheder, at SF i midten af 1990'erne fik sammenhængen mellem økonomi og miljø ind i formålsparagraffen for Det Økonomiske Råd og samtidig gav Det Økonomiske Råd en permanent ekstrabevilling netop til at arbejde med de her problemstillinger, og at der under det strategiske miljøforskningsprogram blev givet penge netop til miljøøkonomi for at finde ud af, hvordan vi får mest muligt miljø for pengene.
Det er vi interesseret i at styrke, og kritikken går ikke på, hvad hr. Vesselbo åbenbart tror, at vi ikke vil se på sammenhængen mellem økonomi og miljø, men på, at regeringen har gjort den sag en meget dårlig tjeneste ved at skabe et institut, som ikke bliver taget alvorligt i debatten, og som ikke har den troværdighed, der skal til for at rejse debatten.
Synes hr. Vesselbo ikke, at det er et problem, at miljøøkonomiens sag bliver skadet ved et institut, som mangler total troværdighed?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-12-02:
Det kunne være overskriften over porten på Institut for Miljøvurdering: Jo værre, jo bedre; jo dårligere arbejde, jo flere penge.
Jeg tror, at jeg efter den debat, vi har haft på nuværende tidspunkt, må konkludere, at det institut ikke kan reddes.
Jeg tror, at dette institut på sigt har mistet sin fremtid som følge af den debat, vi har haft i dag.
Pernille Blach Hansen (S), 2003-12-02:
Det sidste vil jeg da gerne sige ja til, hvis det er sådan forstået, at vi også går ind for at anvende miljøøkonomi.
Det var netop det, jeg sagde.
Det er bare ikke det, der har været diskussionen her. Så siger hr. Jørn Dohrmann, at nu skal vi ind at diskutere, hvad anvendelsesorienteret forskning er.
Det forstår jeg ikke helt, for hvis man læser det, der er hele grundlaget for instituttet, nemlig det aktstykke, der er fremlagt i Finansudvalget for stort set præcis 2 år siden, så står der her i forhold til forskning, at man derudover skal drive egen forskning.
Det er det der med at drive egen forskning, der har været diskussionen.
Det er også det, vi har diskuteret i forhold til panelets konklusioner.
Det, jeg ikke forstår, er, at allerede fra starten har der stået det her med at drive egen forskning, altså at det skulle man også, men så får vi et forslag til vedtagelse nu, som hr. Jørn Dohrmann er medforslagsstiller til, hvor der står, at det skal man til at i gang med.
Jamen hvad søren har man så lavet de første 2 år? Det der om anvendelsesorienteret forskning fremgår da ingen steder i forhold til aktstykke m.v., og hvis hr. Jørn Dohrmman gerne vil diskutere forskningspolitiske definitioner, er han da meget velkommen til det.
Så ville jeg gerne sige til hr. Eyvind Vesselbo
: Jeg tror, det er svært her at komme med en helt klar og entydig definition af, hvad god forskning er.
Det kan godt være, at hr. Eyvind Vesselbo vil vove sig ud i det, det vil jeg ikke.
Jeg vil for det første henholde mig til, at formanden for panelet har sagt, at i forhold til det her institut er rapporterne ikke selvstændigt videnskabeligt arbejde, og at det ikke er forskning.
Det synes jeg er en meget klar udtalelse.
Jeg tror også, den er klog, og den er jeg helt enig i.
Jeg tror, det er nemmere at sige, hvad god forskning ikke er, og selvstændig udvælgelse af kilder, som kun understøtter ens egne synspunkter og ikke tager hensyn til problematiseringer, er ikke god forskning.