Anne Baastrup (SF), 2002-05-23:
Jeg havde forberedt et indlæg, men nu ved jeg ikke, om det i virkeligheden er fuldstændig tåbeligt at holde sådan et indlæg, fordi ministeren måske alligevel har færdigtænkt, hvordan hun vil have, at folkeskolen skal se ud, men jeg vil nu alligevel komme med SF's bud på, hvordan folkeskolen skal se ud.
Det skal være et sted, hvor børnene elsker at være, hvor man kan få udviklet elevernes almene, faglige, personlige og sociale kompetencer og give dem nyttige kundskaber og færdigheder.
Eleverne skal via folkeskolen få fundamentet til at kunne indgå i det demokratiske samfund, og folkeskolen skal være med til at skabe sammenhængskraft og social og kulturel integration.
Folkeskolen skal videreudvikle elevernes nysgerrighed, kreativitet, personlighed, selvtillid og selvværd.
Folkeskolen skal udvikle elevernes forståelse, respekt og medansvar for andre.
SF ønsker en folkeskole, hvor det enkelte barn får optimale vilkår for at udvikle egne evner i en sammenhæng med udviklingen af sociale færdigheder under rammen af fællesskabet.
Vi vil have en rummelig folkeskole, der har plads til alle børn, også de børn, der gør mere indtryk på folkeskolen, end folkeskolen gør på dem, en folkeskole, hvor forskellighed anskues som styrke og ikke som begrænsning.
Kristendomsundervisningen skal erstattes af obligatorisk fag i religion og livsforståelse, således at børnene forstår indholdet af centrale religioner, hvor kristendommen spiller en central rolle, og således at børnene rustes til en internationaliseret, globaliseret og multikulturel virkelighed.
Vi ønsker forøget obligatorisk undervisning i idræt.
Vi foreslår 3 x 2 timer om ugen som led i forbedring af børnenes fysiske velbefindende.
Vi ønsker madordninger på skolerne til fremme af det enkelte barns sundhed og velfærd, helst i form af børnenes aktive inddragelse.
Børnenes meget tidlige berøring med og interesse for faget engelsk skal udnyttes pædagogisk, så børnene er endnu bedre rustet til at lære, når de skal have faget engelsk i 4. klasse.
Der synes jeg, at fru Marianne Jelveds forslag om, at man senest i 4. klasse skal starte på engelsk, slet ikke er så ringe.
Lærerne skal løbende videre- og efteruddannes
, så de konstant er i stand til at bruge de nye pædagogiske metoder, og de skal have den fornødne faglige viden til forbedring af undervisningen. Folkeskolerne skal fungere som lokalt samlingssted og kulturcenter, både i forbindelse med undervisning og under forskellige former for samvær for lokalområdets borgere.
I slutningen af 1980'erne fik et flertal i Folketinget på Det Radikale Venstres initiativ banket 400 mio. kr. igennem som et led i udviklingen af folkeskolen som kulturcenter.
Det ved jeg har givet et utroligt løft på mange folkeskoler rundtomkring i Danmark.
Folkeskolens bygninger skal være tidssvarende, så de er tilpasset de forskellige pædagogiske metoder, der er forudsætningen for folkeskoleloven, herunder undervisningsdifferentiering, så hver klasse har adgang til flere rum.
Folkeskolen bør rumme aktiviteter også efter skoletid, der appellerer til de ældre elever med særlige evner og interesse for praktiske aktiviteter.
Dette fastholder især drenge uden den store boglige interesse, styrker deres selvtillid og fremmer deres viden om fremtidige uddannelses- og jobmuligheder.
Der skal være reelle muligheder for at anvende it og medier i undervisningen, samtidig med at eleverne også skal få en kritisk forståelse for, hvilken betydning it og medierne har i samfundet.
Og så skal skole og hjem-samarbejdet styrkes.
Forældrene skal i højere grad ansvarliggøres for deres børns skole.
Samtidig skal forældrenes viden inddrages, ved at forældrene f.eks. deltager i undervisningen, og så skal der etableres forsøg med ledelsessystemer i skolerne med det formål at udvikle demokratiet.
De fleste af disse forslag kan rummes inden for den eksisterende folkeskolelov.
Nogle kræver lovændringer, men alle koster i et vist omfang penge.
SF mener, at vi skal have prioriteret flere økonomiske ressourcer til folkeskolen.
Det er nødvendigt med en massiv politisk og økonomisk satsning for at forbedre folkeskolen, hvorfor vi mener, at der er brug for i størrelsesordenen 1 mia. kr. for at kunne leve op til de forventninger, som børn, forældre og samfund stiller til fremtidens folkeskole.
Det er ikke her og nu, det er over en årrække,
skal jeg huske at understrege.
Men det er i den størrelsesorden.
Det, vi har brug for, er at sikre, at vores børn får en folkeskoletid, som kan sikre dem i fremtiden.