runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thor Pedersen (V), 2002-04-17:
For sidste gang: Det, der står i en aftale mellem regeringen og Kommunernes Landsforening, er det, der gælder.
Hvad der i øvrigt drøftes undervejs, og hvad man kunne tænke sig, bliver normalt mellem parterne.
Men det er altså ikke en aftale, for skal den i givet fald have virkning, skal den forelægges for Folketinget, og det vil være på et tidspunkt, hvor man må konstatere, at aftalesystemet er brudt sammen.
Derfor er regeringens indstilling, at vi tager den rækkefølge, der er fornuftig, dvs. etablerer en endelig aftale, og hvis kommunerne har et ønske om at drøfte, hvad der ville ske, hvis det hele brød sammen, gør vi også det.
Sådan er det.
Men hvis det hele bryder sammen, kommer regeringen selvfølgelig med et oplæg til Folketinget om, hvad vi så vil gøre, og det vil stå på et stykke papir og være synligt for alle Folketingets partier, før regeringen overhovedet beder om, at man skal støtte det.
Jeg vil bare sige til hr. Ole Stavad, at det er sådan, at hvis Kommunernes Landsforening og bestyrelsen i KL ønsker, at det skal stå i en aftale, er det jo ikke noget, regeringen har noget imod. Sådan er det.
Jeg tvivler på, at Kommunernes Landsforening har et ønske om, at det står i en aftale, men jeg forventer, de har et ønske om at drøfte: Hvis det går, som ingen ønsker, hvad kan regeringen så gøre?
De anerkender, at regeringen har et overordnet ansvar for at sikre, at den samlede økonomi er holdbar.
Den forståelse er der heldigvis, så jeg forventer, at man kommer til at drøfte det, men jeg forventer ikke, at det kommer til at stå i en aftale.
Så vil jeg lige sige til hr. Aage Frandsen, at tilførslen af 500 mio. kr. jo øger den ramme.
Kommunerne skal ikke kompensere for de 500 mio. kr. eller kompensere amterne for de 1,5 mia. kr.
Det er en rammeudvidelse.
Det, vi taler om, er, at man forsøger at nærme sig lidt til det, man i øvrigt har aftalt med den tidligere regering, fordi man ved, at det, man ikke bruger i 2002, kan man så bruge i 2003. Pengene bliver altså derude, så de 500 mio. kr. er en nettomerudgift for statskassen til det kommunale selvstyre og en nettomerindtjening for det kommunale selvstyre.
Sådan er virkeligheden.
Aage Frandsen (SF), 2002-04-17:
Jeg er helt med på den fremstilling, som finansministeren giver af, at set fra finansministerens stol er der en parallel til noget af det, finansministeren gør, i forhold til det, den tidligere finansminister gjorde.
I valgkampen lovede Venstre noget om 500 mio. kr., og jeg ved ikke, om finansministeren, som på det tidspunkt var finanslovordfører for Venstre, tænkte på, at samtidig skulle man sige til kommunerne: I skal spare et større beløb.
Det, kommunerne oplever, er jo, at de skal spare, for sådan hænger deres økonomi sammen, og det er derfor, jeg refererede til nogle glimrende Venstreborgmestre, tror jeg det er.
Jeg kender dem ikke personligt, men de siger jo, at det, de får, hjælper ikke meget, fordi deres udgifter ser ud, som de gør.
Noget af det kan de måske gøre noget ved, men noget af det kan de ikke gøre noget ved, og så er det, de siger: Vi skal spare, og det, regeringen gør med de 500 mio. kr., hjælper ikke meget.
Det er altså også en del af virkeligheden.
Ole Stavad (S), 2002-04-17:
Det svar, jeg fik, var en anelse forvirrende, synes jeg.
Jeg vil bede om at blive korrigeret, hvis jeg har misforstået det, men jeg har forstået på finansministeren, at han nu har givet tilsagn om, at der vil blive forhandlet, og at det vil blive drøftet med kommunerne, hvad konsekvenserne bliver, hvis det er sådan, at de ikke overholder aftalen. Jeg forstår også på finansministeren, at han synes ikke, det skal skrives ind i aftalen, og det har jeg egentlig svært ved at forstå, i og med at der jo er et kommunalt bagland, hvor man, ganske vist ikke i alle kommuner, har en større forsamling, hvor der efterhånden er tradition for, at man får godkendt aftalerne.
Derfor synes jeg egentlig, det er underligt, at finansministeren ikke vil have det skrevet ind.
Jeg har forstået det sådan, at finansministeren vil forhandle, hvad konsekvensen bliver, hvis det er sådan, at man ikke overholder aftalen, og hvad der skal til for at udløse et indgreb.
Finansministeren behøver ikke overbevise mig om, at der findes mange modeller i Finansministeriet, for det vil være leveringsdygtigt med hvad som helst.
Forskellen er, at den tidligere regering normalt mente, at det kommunale selvstyre stod over ministeriet, og vi er spændt på, om det også er tilfældet for denne regering.
Marianne Jelved (RV), 2002-04-17:
Jeg er meget glad for, at finansministeren nu nærmer sig forståelsen af, hvad det er, jeg siger.
Jeg synes, at man for klarhedens skyld - netop som hr. Aage Frandsen siger det - skal passe på, hvad ens ord bliver brugt til efterfølgende.
Når skatterne holdes i ro i kommunerne, vedrører det kommuneaftalen, og det har sit eget løb.
Der er vi i Det Radikale Venstre meget optaget af at være konstruktive og hjælpsomme osv., og ser frem til forhandlinger med regeringen, når tingene skal implementeres.
Men det, jeg kalder regeringens selvpålagte skattestop, er noget andet, og det vedrører finansloven.
Det er bare for at klargøre det over for de mennesker, der muligvis bruger disse forhandlinger til at blive klogere af, hvis man kan det.
Aage Frandsen (SF), 2002-04-17:
Vi tager den en gang mere.
Der er tale om et merforbrug i 2002 på 650 mio. kr.
Man er enig om, at det er der nok, og det skal man ligesom bringe ned, og hvis det viser sig, at det ikke bringes ned i 2002, vender man tilbage til det i 2003.
Man får 500 mio. kr. af regeringen, hvis vi kan sige det sådan.
De 650 mio. kr. må man ikke bruge.
Det er rigtigt, når finansministeren siger, at hvis man mener, at de skal afleveres, så er det ikke rigtigt, nej, men man må ikke bruge dem, de ligger i kommunerne.
Så for kommunernes vedkommende oplever de jo i hvert fald, at de skal spare.
Er det ikke korrekt?
Disse Venstreborgmestre, jeg citerede før, føler, at det simpelt hen er hårdt, fordi de netop ikke må bruge pengene. For dem er det sådan set ligegyldigt, om de ligger i statskassen eller i kommunekassen, som i den aktuelle situation - de må ikke bruge dem.
Ole Stavad (S), 2002-04-17:
Jeg vil gerne takke finansministeren for svaret.
Jeg forstår det sådan, at der ikke er indgået nogen former for aftaler, der binder nogen partier på nuværende tidspunkt i forhold til kommuneaftalerne, og det synes jeg under alle omstændigheder
er en nyttig oplysning.
Både Venstres ordfører og den konservative ordfører har nævnt den indgrebsmekanisme, som man mener skal ind i det, og som indenrigsministeren jo præsenterede meget stærkt og meget præcist og på egen foranledning både på Kommunernes Landsforenings delegeretmøde og på Amtsrådsforeningens generalforsamling.
Der vil jeg godt vide, om det er sådan, at vi må forstå, at de to regeringspartier har opbakning i regeringen - om finansministeren også mener det - til, at det bør være noget, der bør forhandles med de to kommunale organisationer, så det fremgår klart og tydeligt, hvad konsekvenserne er, og om det er en del af aftalegrundlaget, hvis det er sådan, at man ikke overholder aftalen til punkt og prikke.
Thor Pedersen (V), 2002-04-17:
Jeg vil først lige sige til hr. Klaus Hækkerup: De 1,5 mia. kr. skal forstås på den måde, at hvis pengene ikke bliver brugt i år 2002, er de stadig til disposition for sundhedsministeren i den fordeling, der skal finde sted over
for amterne
Det er sådan, at der jo er vilkår, der skal opfyldes for at få andel i de 1,5 mia. kr.
Hvis man ikke har fået afløb for de 1,5 mia. kr., overføres det uforbrugte beløb af de 1,5 mia. kr. til år 2003.
Det er for at gøre det helt klart, hvordan det skal forstås. Må jeg sige til hr. Ole Stavad: Vi har lavet en aftale med Dansk Folkeparti om finansloven for år 2002.
Sådan er det.
Måske lidt mere til Kristeligt Folkeparti og Dansk Folkeparti, for de erklærede jo fra starten, at de er tilhængere af skattestoppet som princip: Det bærende for den aftale, vi indgår med Kommunernes Landsforening, for det er Kommunernes Landsforening enig i, er det, der fremgår af fællesskrivelsen.
Så vi har en forventning om, at der er flere partier, der vil synes, at det er en god idé at støtte
det aktstykke, som skal udmønte den aftale, som forhåbentlig kommer på plads.
Sådan ser den politiske virkelighed ud her i dag.
Så siger hr. Aage Frandsen stadig: Men der afleveres flere penge.
Det er jo det, der er svært at forstå.
Hvad er det for penge, der afleveres?
Der afleveres ikke nogen penge - i hvert fald ikke til statskassen.
Der afleveres ingen penge.
Fru Marianne Jelved siger udtrykkeligt, at den del af skattestoppet, som fru Marianne Jelved ikke bryder sig om, for så vidt ikke har noget at gøre med kommuneforhandlingerne.
Det er jo det, som fru Marianne Jelved kalder en spændetrøje, som vi selv går ind i.
Ja, det gør vi med åbne øjne, for vi ønsker at sige, at det er slut med stigninger i skatter og afgifter.
Så jeg er helt enig i, at det for så vidt ikke vedrører kommuneforhandlingerne, for de bliver friholdt.
Der er plads til nøjagtig den samme udvikling i kommunerne nu, som der var under den tidligere regering.
Derfor forventer jeg, at der kan være en vis enighed om de aftaler, som vi kommer frem til.
Fru Marianne Jelved siger så, at jeg afslører, at den frie pulje, der ville være over 10 år til skattelettelser, har vi brugt på forhånd: Jamen det er jo rigtigt, det har vi sagt hele tiden.
Det er jo derfor, vi siger, at skal vi lette på grænsehandelen, er det ikke i strid med skattestoppet, at man her finder kompenserende indtægter, eller det, vi i øvrigt måtte gøre af hensyn til vort EU-medlemskab. Så vi nærmer os åbenbart en forståelse og en enighed, som jeg er meget glad for, og jeg ser frem til, at vi får nogle gode forhandlinger med kommuner og amter, og at vi får et bredt flertal i Folketinget efterfølgende.
Marianne Jelved (RV), 2002-04-17:
Jeg tror, finansministeren gør sig store anstrengelser for at misforstå, hvad jeg siger.
Jeg er fuldstændig enig med finansministeren i, at det er regeringens ansvar at sikre, at der er indtægter i kommunerne til at finansiere de udgifter, som følger af, at det offentlige forbrug må stige med 0,7 pct.
Og det har regeringen meget fornuftigt sagt skal ske under overskriften: Skatterne holdes i ro.
Det er velkendt, der er intet nyt i det, og jeg støtter regeringen i det.
Så er der en helt anden sag, som ikke vedrører kommuner og amter, og det er regeringens selvpålagte skattestop, som er et andet skattestop end dét, at skatterne under ét skal holdes i ro i kommunerne.
Og det er det skattestop, hvor finansministeren nu står og afslører, indrømmer, at man bruger det råderum, der er afsat til det i »Danmark 2010« - det råderum, som skal bruges til noget helt andet, og som regeringen, uanset hvad den i øvrigt synes om det, også er nødt til at finde finansiering til.
Men det er en helt anden sag.
Aage Frandsen (SF), 2002-04-17:
For at vi kan få afklaret af finansministeren, i hvilket omfang der skæres ned eller ikke skæres ned, vil jeg godt bidrage til vores fælles forståelse ved at sige, hvad det er, jeg forstår ved det. Den tidligere regering havde forskellige aftaler.
Det kneb for kommuner og amter at overholde dem - somme tider.
Det har knebet for dem i år, og derfor er væksten større end det, man havde aftalt.
Så kommer finansministeren og indgår en aftale med KL, men jeg tror ikke, at Kommunernes Landsforening i denne forbindelse troede, at de var helt frit stillet, men at man var nødt til at lave en aftale, der gik ud på, at nu skal man prøve at begrænse udgifterne, og begrænses de ikke i 2002, vil det ske i 2003.
Det vil sige i forhold til, om der er tale om vækst eller ikke vækst: Ja, der er tale om vækst, men i forhold til kommunernes aktuelle situation får de nok nogle penge, men de skal aflevere flere penge.
Er vi ikke enige om, at det er den korrekte fremstilling?
Klaus Hækkerup (S), 2002-04-17:
Jeg vil godt sige til finansministeren, at jeg synes, fru Marianne Jelved var ganske klar i sin fremstilling, og jeg synes ikke, jeg har forståelsesproblemer med det, der blev sagt.
Jeg tror i virkeligheden, at det er et større problem for den nuværende regering, at den ikke har forstået plan 2010, end det er for oppositionen, og at den derfor bare bruger plan 2010 som undskyldning for alt muligt.
Men jeg vil egentlig godt tilbage til finansministerens besvarelse af forespørgslen, hvor der blev sagt, sådan som jeg fik det noteret ned i al hastighed, at den 1½ mia. kr., der var sat af til sygehusene, også kunne bruges i 2003.
Der vil jeg godt høre, om det er korrekt.
Ligesom jeg også godt vil bede finansministeren om at besvare det spørgsmål, hr. Ole Stavad stillede, som jo kan besvares ganske kort og ganske klart.
Det behøver man i hvert fald ikke at have bremseklodser på for at svare på.
Thor Pedersen (V), 2002-04-17:
Jeg må sige til fru Marianne Jelved, at det er svært at forstå, hvad det egentlig er, der er den radikale tankegang.
Jeg vil så gerne forstå det, for jeg synes, at den måde, det til tider fremføres på af fru Marianne Jelved, er så venlig, og det synes jeg også den har været i dag.
Hvor er det, problemet ligger?
Det fremgår af »Danmark
, at der ikke er brug for, at skatterne skal sættes op, de holdes i ro.
Der står, at skatterne skal holdes i ro.
Jeg forstår, at holder man skatterne i ro, sætter man dem ikke op.
Sådan vil det vel være.
Så fremgår det også, at man kan pl-regulere på afgiftssiden.
Der bruger vi det råderum, der er i »Danmark 2010«.
Der er ikke tale om, at nogle kommer til at mangle penge - heller ikke kommunerne.
Man nævner her, at ejendomsværdiskatten kommer til at mangle.
Nej, det gør den ikke.
Den indgår jo i den balanceopgørelse, som er udarbejdet i forbindelse med forhandlingerne.
Det er jo dér, regeringen kommer til at følge op.
Sådan er det jo.
Det er regeringen, der bærer byrden ved den manglende regulering, når man laver økonomien.
Sådan er det.
Det er jo det, der er det forunderlige.
Det, vi i øvrigt måtte gøre i regeringen, skal vi selv finde finansiering til.
Det er ikke noget, kommunerne skal ud at finde finansiering til.
Derfor er sandheden jo den, at hvis kommunerne kan holde sig inden for den ramme for vækst, er der ikke noget finansielt problem.
Det er præcis det, der gælder for 2002, at hvis man bruger de penge, der er lagt ind i budgettet, som skyldes, at man fik en ekstraregulering, en efterregulering, som det hedder, på selskabsbeskatningen, mangler man det beløb i år 2003, for der kommer den regulering ikke på samme måde.
Det er jo det, der er problemet.
Derfor er forståelsen med KL - og det er det, man selv siger; det er jo dog sund fornuft - at man ikke bruger de penge i 2002, men har dem til rådighed i 2003, hvor man ikke får dem.
Det har ikke noget at gøre - sagt til hr. Aage Frandsen - med de 500 mio. kr., for dem får kommunerne alligevel, og dem får de hvert år, for sådan er det aftalt, og sådan er det besluttet.
Men jeg vil godt sige, at der ikke er nogen forskel på den måde, en kommune kan agere på, for så vidt angår regeringsoplægget i forhold til »Danmark 2010«
, medmindre man ville fravige, at kommunerne efter år 2010-modellen under den tidligere regering kunne hæve skatterne, selv om det ikke var forudsat.
Ole Stavad (S), 2002-04-17:
Jeg mangler - det tror jeg også andre gør - en faktuel oplysning efter debatten her, som jeg håber finansministeren vil betjene os med.
Ikke mindst med baggrund i nogle bemærkninger, som den konservative ordfører, hr. Knud Erik Kirkegaard, havde på et tidligere tidspunkt, kunne man få den opfattelse, at der er en aftale, at det hører sammen med finanslovaftalen, at Dansk Folkeparti allerede er i en forståelse, en forligsmæssig forpligtelse med regeringen, i forhold til kommuneaftalen for 2003.
Det synes jeg er en væsentlig faktuel oplysning, som kan være nyttig i det videre forløb.
Marianne Jelved (RV), 2002-04-17:
Det er en lille smule ærgerligt, at finansministeren bruger ordet skattestop til to forskellige ting.
Når kommunerne møder op hos finansministeren, er det regnet ud, hvor mange indtægter i alt kommunerne forventes at kunne få for det kommende år, når skatterne holdes i ro set under ét.
Så kigger man på de udgifter, der bliver, når der må være en stigning på 0,7 pct. Svarer de indtægter, der forventes at komme ind, til de udgifter, der forventes?
Hvis ikke de to tal passer, er det regeringens ansvar - sådan har jeg hørt V og K sige det - at sikre, at der er dækning for de udgifter.
Sådan er det.
I »Danmark 2010« er det noget helt andet.
Der er et råderum - det er fuldstændig korrekt - beregnet til at imødegå international skattekonkurrence, grænsehandelsproblemer og den slags ting.
Det ødsler
VK-regeringen bort med det skattestop, der hedder, at alle kroneafgifter holdes fuldstændig i ro.
Det er et selvskabt problem for regeringen.
Det vedkommer i virkeligheden ikke kommunerne.
Det må regeringen ordne på en anden måde.
Derfor vil vi gerne holde de to ting adskilt og være venlige og fremkommelige i forhold til kommunerne.
Klaus Hækkerup (S), 2002-04-17:
Finansministeren nævnte spørgsmålet, om vi stod ved »Danmark 2010«.
Jeg synes virkelig, den nuværende regering har rykket forudsætningerne fuldkommen, som fru Marianne Jelved sagde, ved at indføre skattestop i stedet for at fastholde et fast skatteniveau.
Det giver mindre fleksibilitet.
Det er skadeligt for de muligheder, vi har for at lave omstillinger og omlægninger. Så siger finansministeren, at finansministeren har tillid til, at det kommunale selvstyre vil leve op til aftalerne.
Ja, hvem er det?
Hvem er det?
Første gang jeg hørte om sanktioner, var på KL's delegeretmøde.
Det var ikke mig, der sagde det.
Det var ikke hr. Ole Stavad.
Det var slet ingen fra Socialdemokratiet eller Det Radikale Venstre eller SF. Det var såmænd indenrigs- og sundhedsministeren, der stod op og sagde: Hvis kommunerne under ét sætter skatten op, sætter vi statsskatten tilsvarende ned, og så inddrager vi det provenu, vi mangler, over bloktilskuddet.
Det var beskeden.
Det var da ikke os, der kom med det.
Hvem er det, der har udtrykt mistillid?
Hvem er det, der i dag har stået op og snakket om, at det er lige så slemt at sætte skatten ned, hvis man har råderum til det, som det er at sætte den op, hvis man står og mangler penge?
Det er da ikke os.
Så hvem er det, der er ude på sanktionsglidebanen?
Dansk Folkeparti var jo også godt af sted.
De 0,7 pct. kunne såmænd hurtigt blive til minus et eller andet, når først Dansk Folkeparti rigtig får fat i beregningerne.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-04-17:
Hvis det skal forstås sådan, at 1 plus 1 minus 1,3 er 0,7, og det er vistnok korrekt, så har jeg forstået det nu.
Kristian Jensen (V), 2002-04-17:
Når der er 1 pct. vækst i år og 1 pct. vækst til næste år, bliver det tilsammen en planlagt vækst på 2 pct.
Af det
er der i år en mervækst i forhold til det budgetterede.
Det giver en mervækst på 1,3 pct. i de offentlige udgifter.
Hvis der så samlet set over i år og næste år skal være en vækst på 2 pct., er det, der er til rest, 0,7 pct. Det er ikke særlig besværligt, men det har et sjovt sammenfald, da merforbruget netop er 1,3 mia. kr., og derfor bliver tallene lidt forvirrende. Jeg er sikker på, at regeringen er leveringsdygtig i mere pædagogiske papirer, end både mine evner og taletiden rækker til.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-04-17:
Jeg forstod ikke regnestykket, men det må vi kunne få lavet
et stykke papir på, for hvis 1 pct. minus 1,3 er 0,7, så har jeg ikke forstået det.
Det må jo være sådan, det var.
Så der er også et eller andet dér, der ikke passer, for så skulle kommunernes budgetter være godt 400 mia. kr, hvis 0,3 skulle være lig med 1,3 mia. kr. Så det passer heller ikke, men det må vi have på et stykke papir.
Det er for indviklet.
Aage Frandsen (SF), 2002-04-17:
Jeg har forstået på de svar, der har været, at med hensyn til hvad der sker med kommunerne, hvis de under ét kommer til at lade skatterne stige, så gælder indenrigsministerens udtalelser på de respektive årsmøder, repræsentantskabsmøder og generalforsamlinger. Jeg har bemærket, at finansministeren har lavet en lille modifikation med hensyn til, hvordan man taler med kommunerne om det.
Men er det ikke korrekt forstået, at det, indenrigsministeren sagde ved den lejlighed, gælder?
Indenrigsministeren siger så, at hvis der er nogle, der egentlig havde råderum til at sætte skatterne ned, men ikke gør det, så er det et signal.
Men det er ikke noget, man vil skride ind over for.
Er det korrekt forstået?
Og så vil jeg spørge om Farum Kommune.
Jeg ved godt, at det kan være lidt tungt at høre, men alligevel.
Er det ikke rimeligt at sige til kommunerne, at Farum Kommune holdes uden for det der med kommunerne under ét?
Så endelig det allersidste spørgsmål om begrebet vanskeligt stillede kommuner.
Vil man ikke godt fra regeringens side snævre det ind, så det ikke bliver sådan, at det er 70 kommuner, der er vanskeligt stillede?
Kristian Jensen (V), 2002-04-17:
, så derfor skal jeg gerne gentage, hvad jeg sagde allerede dengang: at det er begrænset, hvor detaljeret en debat som den i dag kan være, idet forhandlingerne jo endnu ikke er begyndt, og enhver forhandlingspart må have retten til ikke at offentliggøre sine planer forud for forhandlingerne.
Det sagde jeg for 3 timer siden.
Det er jo netop begrundelsen for, at det her ikke kan være så detaljeret, for hvis alle kortene blev lagt frem, var der ikke meget at forhandle om.
Det ville i hvert fald være en ret meget svagere regering, der skulle gå til forhandlinger med de øvrige parter.
Men det var ikke derfor, jeg gik herop.
Når hr. Ole M. Nielsen snakker om, hvad der egentlig er tilbage af de 0,7 pct., er det jo sådan, at planen »Danmark 2010« sagde, at der skulle være en vækst på maksimalt 1 pct. i de offentlige budgetter frem til 2005. Når vi, efter at kommuner og amter har gennemgået deres budgetter, regner det ind, der har været i merforbrug i forhold til det aftalte, så bliver der et forbrug i år på 1,3 pct., og derfor skal det modregnes til næste år.
Og når man har indregnet merforbruget i år på de 0,3 pct., er der altså altså kun 0,7 tilbage.
Men de 0,7 er så den del af væksten, som vi har lagt op til, at kommuner og amter skal have for at løfte serviceniveauet ude ved borgerne.
Morten Homann (SF), 2002-04-17:
»Hvilke interessenter mener ministeren er relevante i ledelsen af universiteterne?«
Line Barfod (EL), 2002-04-17:
Enhedslisten kan støtte forslaget, dels at man øger mærkningen og opmærksomheden på, hvor farligt det er at ryge, dels at man nu begynder at offentliggøre, hvad det er for nogle stoffer, der bliver tilsat tobakken. I Enhedslisten har vi igennem lang tid arbejdet hårdt på, at det skulle blive offentliggjort, at der bliver tilsat en række stoffer til cigaretterne for at vænne folk til at ryge, eller for, at det bliver sværere at holde op med at ryge.
Vi håber på, at vi, når det bliver offentliggjort, hvilke stoffer der bliver tilsat tobakken, og hvorfor de bliver tilsat, også kan få en debat om at forbyde nogle af disse tilsætningsstoffer i cigaretterne
, selv om vi selvfølgelig, ligesom de andre ordførere, er enige i, at det allervigtigste budskab er, at man slet ikke bør ryge, at det er det, der er farligt.
Men de vanedannende stoffer kan som sagt være med til fastholde folk og gøre det svært at holde op med at ryge. Vi mener så, at tilsætningstofferne burde fremgå af cigaretpakningen, så folk kunne se direkte dér, hvad der er i de cigaretter, de ryger, ligesom vi for levnedsmidler har indholdsfortegnelse på selve pakningen.
Der er nok en del færre, der vil gå på internettet, eller hvor man ellers vil offentliggøre tilsætningsstofferne fra ministeriets side.
Men det kan så forhåbentlig komme på et senere tidspunkt.
Der er en del af ordførerne, der har talt om sundhedsproblemerne, og vi er helt enige i, at det er et væsentligt sundhedsproblem, og at man bør se på, hvad man kan gøre for at forebygge, at folk kommer i gang med at ryge, og for yderligere at øge mulighederne for hjælp til, at folk holder op med at ryge, herunder også se på de folk, der er udsat for rygning i deres arbejdsmiljø, og hvad man kan gøre for at begrænse de skadevirkninger, der kan være dér.
Enhedslisten støtter forslaget.