runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Gjellerup (S), 2002-12-06:
Først til hr. Søren Gade, som øjensynlig har opholdt sig ved Gilberts gavebod på et tidspunkt.
Jeg kender den ikke, men jeg kan sige, at hr. Søren Gade påstod, at skatteborgerne ikke havde oplevet stigende skatter.
Jamen hvis man tjener mere i løn - og det gør man jo, når man arbejder mere - kommer man også til at betale mere i skat.
Derimod virker skattestoppet, som Venstre så smukt kalder det, hvis man har en større ejendom, der stiger i værdi, for den arbejdsfrie værdistigning betales der ikke den sædvanlige merskat af.
Her standser man, og derfor er det selvfølgelig fuldstændig forkert at sige, at der er tale om et skattestop.
Nej, det er der netop ikke for almindelige danskere, og så meget desto vigtigere bliver det at sørge for, at velfærdssamfundet ikke bliver klemt ved at få beskåret sine finansieringskilder.
Derfor følger vi den linje, som også har været linjen gennem de sidste 9 år, hvor Socialdemokratiet sad i regering.
Vi tilstræber et uændret skattetryk, og det betyder, at der hele tiden skal justeres, og det betyder også, at erhvervslivet hele tiden skal bidrage med sin andel.
Det er jeg helt tryg ved.
Nu er en forudsætning for, at der er mangel på arbejdskraft, jo faktisk, at regeringen fører en økonomisk og beskæftigelsesmæssig politik, som gør, at der også er arbejde.
Ellers er det jo fuldstændig uforståeligt for de danskere, der i øjeblikket bliver afskediget i hundredtal, ja, måske også i tusindtal - og regeringens egne prognoser tyder jo på, at det bliver endnu værre - hvis man går rundt og siger, at der er mangel på arbejdskraft, for det er da ekstremt hånligt.
Jeg kunne fortsætte længe med forslag, som ville indebære, at arbejdskraften faktisk også følte sig velkommen på arbejdsmarkedet.
Det ville være glimrende, hvis De Konservative sagde ja. Så til fru Pernille Rosenkranz-Theil:
Kontanthjælpsloftet vil jeg gerne vende tilbage til, og hr. Ole Stavad vil meget gerne have lejlighed til at svare på det engang, skulle jeg hilse og sige.
Men vi har ikke fra Socialdemokratiets side på nogen måde tænkt os, at de penge skal bruges til skattelettelser.
Det er en aftale, vi overhovedet ikke har lod eller del i.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-12-06:
sagde hr. Ole Stavad indigneret tidligere i debatten.
Det er jo et udsagn, som jeg kun kan være enig i, for det er dét, der foregår, når vi har borgerlig regering.
Lars Barfoed (KF), 2002-12-06:
Et af de mest afgørende samfundsproblemer, vi står over for, er jo at få flere i arbejde i dette land, og den debat, vi har haft her i formiddag, har også vist, at der fra Socialdemokratiets side med rette er bekymring over, at vi tilsyneladende nu kan se en stigning i ledigheden på grund af de svigtende internationale konjunkturer.
Vil Socialdemokratiet være parat til at trække de ændringsforslag tilbage, som vil betyde en yderligere beskatning af erhvervslivet på 350 mio. kr.?
Jeg går ud fra, at fru Pia Gjellerup vil være enig med mig i, at en sådan yderligere beskatning af danske virksomheder ikke kan andet end forringe beskæftigelsen i en situation, hvor vi netop har behov for en stigning i beskæftigelsen.
Søren Gade (V), 2002-12-06:
Jeg vil gerne vende tilbage til fru Pia Gjellerup og Socialdemokraternes holdning til skatter og afgifter.
Det er således, at efter at have hørt fru Pia Gjellerups ordførertale og læst de socialdemokratiske ændringsforslag, kommer man uvægerlig til at tænke på Gilberts Gavebod.
Jeg vil gerne have fru Pia Gjellerup til at bekræfte her fra Folketingets talerstol, at de socialdemokratiske ændringsforslag rent faktisk vil øge skatterne for både skatteborgerne og erhvervslivet og dermed betyde et opgør med det skattestop, som danske skatteborgere og dansk erhvervsliv nu har oplevet i 370-380 dage uden stigende skatter og afgifter.
Pia Gjellerup (S), 2002-12-06:
Det skulle den ellers være fra denne talerstol, men det vil jeg tage til mig.
Man vil også gerne se de lyse sider.
Så bliver jeg spurgt, om Socialdemokratiet vil medvirke til at hæve antallet af kvoteflygtninge.
Igen er det også et spørgsmål om de økonomiske konsekvenser.
Vi vil gerne finde nogle muligheder for at bane vej for, at flygtninge, som har nogle særlige problemer, kan komme til Danmark og f.eks. kan komme under behandling for sygdomme, som det ville være yderst vanskeligt overhovedet at få behandlet i de flygtningelejre, der er tale om.
Lomborginstituttet: Ja, det har jo ført en meget omskiftelig tilværelse.
Vi har, som hr. Jann Sjursen nævner,
faktisk været lidt large og kun foreslået, at det efter sin etablering fik en lidt mere beskeden økonomi, men jeg synes nok, at den meget indspiste facon, Lomborginstituttet optræder på over for regeringen, giver det indtryk, at der faktisk kunne være god grund til at lukke det i stedet for blot at være lidt mere nøjsom med de midler, der bliver tilført.
Til fru Eva Kjer Hansen vil jeg sige, at Socialdemokratiet har som udgangspunkt, at vi ikke kan acceptere, at det bliver et lovfæstet princip, at et menneske, der har arbejdet et langt liv, ikke kan modtage en ydelse, selv om vedkommende ikke har andet end folkepension plus den ATP, som følger af, at man har arbejdet et langt liv i Danmark.
Det er faktisk dét, regeringens forslag lægger op til, helt i modsætning til hvad der blev sagt om det, inden
det blev vedtaget og skåret til i Finansministeriet sent om natten.
Ja, når det er de samme penge, og der er flere personer, tror jeg, fru Eva Kjer Hansen selv kan regne ud, hvor meget det er, der er til rådighed.
Det er noget, der minder om halvdelen, sådan som jeg kan forstå det.
Så er der spørgsmålet fra hr. Kristian Thulesen Dahl:
Men vi vil ikke have påduttet, at vi ikke vil yde bistand til de økonomisk dårligst stillede pensionister, og vores økonomiske ændringsforslag lægger jo netop op til, at det vil vi.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-12-06:
Nu får fru Pia Gjellerup tonsvis af tid til at svare på netop det, som fru Eva Kjer Hansen var inde på, for det er også det ærinde, mit spørgsmål har, nemlig ældreydelsen.
Hvad betyder »i hovedsagen«?
Er det et nyt parlamentarisk udtryk for, at man trykker knappen halvt ned, eller at lidt mere end halvdelen stemmer for og resten imod?
Eller bliver medlemmerne væk fra afstemningen?
Hvad betyder
det, at man »i hovedsagen« stemmer for et forslag? Det andet, jeg vil spørge om, er også lidt i samme boldgade: Er det, Socialdemokratiet foreslår her med sit ændringsforslag, i virkeligheden ikke en omvendt Robin Hood?
Hvis vi nu tager den ordning, som vi har foreslået, er den målrettet.
Man kan diskutere spørgsmålet om formue i ejendommen, men jeg har forstået, at det ændrer Socialdemokratiets ændringsforslag ikke noget ved, så man tager altså fra dem, der har mindst, og som denne ydelse er målrettet til, og vil give det samme antal kroner til nogle flere med det resultat, at de, der har mindst, får mindre.
Er det ikke rigtigt, at det er konsekvensen af Socialdemokratiets forslag om denne ældreydelse, som nogle af Socialdemokraterne åbenbart vil stemme for og nogle muligvis imod?
Eva Kjer Hansen (V), 2002-12-06:
Jeg kan forstå, at Socialdemokratiet i stedet for at målrette engangsydelsen til de økonomisk dårligt stillede pensionister ønsker, at også de, der har indtægter ud over pensionen og pensionstillægget, skal have del i den, så vi altså går fra 121.000 til 220.000 pensionister.
Kan fru Pia Gjellerup røbe for os, hvor meget der egentlig bliver til rådighed for den enkelte pensionist, når så mange skal have del i de samme penge?
Det synes jeg ville være interessant at få afklaret.
Så skal jeg takke for, at vi nu er kommet i hvert fald lidt nærmere til, hvad Socialdemokratiet vil gøre ved regeringens forslag her ved tredjebehandlingen.
Hvis ikke er der jo slet ingen sammenhæng i Socialdemokratiets forsøg på at forklare sit standpunkt i denne sag.
Jann Sjursen (KRF), 2002-12-06:
Jeg takker for svaret, jeg fik tidligere om Socialdemokratiets holdning til startydelsen.
Jeg kan forstå, at man principielt ønsker at få ændringer på området, så den igen bliver, som den var før regeringsskiftet, og hvis det er tilfældet, vil jeg meget gerne opfordre Socialdemokratiet til at melde klart ud, også når det gælder om at trykke på knapperne, og lade en eventuel diskussion om, hvorvidt Enhedslisten har regnet rigtigt eller ej, vente til et andet tidspunkt, hvor det er mere aktuelt.
Kom ved stemmeafgivningen med en klar og tydelig tilkendegivelse af, at Socialdemokratiet støtter Enhedslistens ændringsforslag.
Når vi nu netop er ved spørgsmålet om udlændinge, kunne jeg godt tænke mig at høre, hvordan Socialdemokratiet stiller sig til Kristeligt Folkepartis forslag om at hæve antallet af kvoteflygtninge, som Danmark modtager årligt, fra 500 til 750, sådan som vi har foreslået.
Pia Gjellerup (S), 2002-12-06:
Når jeg svarede sådan om Den Sociale Pensionsfond til hr. Kristian Jensen, er det, fordi jeg er enig med hr. Ole Sohn i, at man fra regeringens side med en Venstreminister i spidsen har accepteret et politisk stunt, der er fuldstændig uacceptabelt.
Derfor synes jeg, hr. Kristian Jensen eller en anden fra Venstre eller hr. Kristian Thulesen Dahl i formiddags skulle have benyttet lejligheden til at afklare fuldstændig for os, at en finanslovaftale ikke rokker ved spørgsmålet om Den Sociale Pensionsfond.
Det synes jeg ville have været rigtigt; det havde været ansvarligt, det havde været ordentligt, og det havde udtrykt en respekt for en aftale, man har indgået, i stedet for at man i virkeligheden lader som om, der er en aftale med nogle andre, som så skal spille nyttige idioter imens.
Jeg synes, at de partier, der har taget ansvaret for finansloven, også skal meddele os: Står de ved de aftaler, de har fortalt, de har med hinanden, over for os, og står de også ved dem over for Folketinget?
Så arbejder vi uden politiske stunts resten af dagen.
Fru Gitte Lillelund Bech opholdt sig igen ved erhvervsskolerne.
Jeg synes sådan set, det er meget modigt, men det skal jeg kun takke for.
Se, både i foråret, da vi diskuterede finanslov, og her i efteråret, da vi diskuterede finanslov, stod vi ved det grundlag, det forhandlingsudspil, som vi også præsenterede, da Socialdemokratiet og De Radikale var i regering, og det niveau vil vi gerne holde og gerne tage ansvaret for.
Men Venstre vil reducere niveauet.
De vil ikke engang yde det sidste beløb, som der faktisk var finansiering til.
Dem vil de ikke give til erhvervsskolerne, dem har de lovet væk til anden side, og så undrer det måske ikke, at det var vanskeligt at få en aftale med os.
Så endelig om de bittesmå pebernødder til erhvervslivet: Jeg kan faktisk ikke genkende det, hr. Kristian Jensen siger. ATP-kompensationen tror jeg regeringen selv foreslog at afskaffe.
Man var meget imod den sidste år
, da var den et frygteligt overgreb, men i år synes regeringen, den er i orden, og gennemfører den sammen med vores stemmer.
Kristian Jensen (V), 2002-12-06:
Det er simpelt hen for svagt og for tamt, når fru Pia Gjellerup siger, at nu skal jeg forklare Venstres holdning
til Den Sociale Pensionsfond, inden fru Pia Gjellerup vil udtale sig om den
Det har jeg svaret på ved op til flere spørgsmål i formiddags, men nu ligger bolden på Socialdemokratiets banehalvdel: Vil Socialdemokratiet leve op til den aftale, man indgik i 1996, eller ej?
Jeg meldte klart i formiddags, at vi mener fra Venstres side, at det er nødvendigt, at der leves op til den.
Jeg havde faktisk store forventninger til fru Pia Gjellerup, men skulle det bare en enkelt gang lykkes at få et klart svar fra fru Pia Gjellerups mund, ville jeg være glad, især hvis det var på dette område.
Så vil det også glæde mig, hvis fru Pia Gjellerup vil benytte lejligheden til at forklare, hvordan det kan være, at man tror, at når man med den ene hånd giver nogle bittesmå pebernødder til erhvervslivet og med den anden hånd hælder milliardstore udgifter ned over det, bl.a. afskaffelse af ATP-kompensation, osv. osv., gavner det erhvervslivet i den svære situation, det står i i dag.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-12-06:
Socialdemokraterne foreslår at fjerne loven om større skattefrihed ved udlejning af værelser.
Jeg tror ikke, at der i salen er nogen uenighed om, at der er stor mangel på boliger til unge, både unge uddannelsessøgende og unge i øvrigt.
Nu er indsatsen på flere fronter.
Jeg vil gerne spørge: Hvad er Socialdemokratiets begrundelse for at forringe de unges boligmuligheder ved at ville fjerne loven om større skattefrihed ved værelsesudlejning?
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-12-06:
Jeg tror, vi prøver igen, for jeg forstår nu på den socialdemokratiske ordfører, at Socialdemokratiet i allerhøjeste grad ønsker at tage ansvar for erhvervsskolernes situation og erhvervsskolernes fremtid, og det noterer jeg mig.
Men det var jo noget, jeg ikke kunne notere mig, da Socialdemokratiet var i regering, så jeg bliver nødt til at spørge fru Pia Gjellerup: Da Socialdemokratiet var i regering, hvorfor tog man så ikke det ansvar og løste erhvervsskolernes problemer og praktikpladssituationen på erhvervsskolerne?
Det gjorde man netop ikke.
Man indførte en ordning, som pålagde arbejdsgiverne yderligere afgifter, men løste det praktikpladssituationen?
Nej, det gjorde det ikke.
Jeg har selvfølgelig forholdt mig til fru Pia Gjellerups ordførertale, som gik på, at Socialdemokratiet fremhævede, at de ville friholde en masse kursister for betaling på VUC.
Jeg ønsker bare at få bekræftet endnu en gang, at den nuværende regering rent faktisk også friholder de svageste for brugerbetaling på VUC.
Det kan godt tænkes, at der er nogle, der synes, at der lyder klar tale heroppefra, når den socialdemokratiske ordfører står her.
Jeg må jo bare konkludere på de svar, jeg har fået på mine spørgsmål, at der er tale om tom snak.
Så det må jeg jo bare konkludere på de svar, jeg har fået.
Derudover har jeg ikke fået svar på de to spørgsmål, jeg har stillet omkring det, som fru Pia Gjellerup nævnte i sin ordførertale om de svageste, som blev ramt af brugerbetaling på VUC.
Så længe fru Pia Gjellerup ikke kan bekræfte, at disse ikke rammes af brugerbetaling, må jeg jo bare konkludere, at så synes fru Pia Gjellerup ikke, at dette er svage grupper.
Pia Gjellerup (S), 2002-12-06:
Til fru Inge-Lene Ebdrup vil jeg sige, at vores ændringsforslag selvfølgelig er fuldstændig i tråd med den tilkendegivelse, vi gav i salen, da forslaget blev behandlet, så derfor kan det ikke overraske fru Inge-Lene Ebdrup, at vi fortsat mener det.
Vi mener, at der er en kolossal dødvægt, hvor de mennesker, der hidtil har udlejet værelser, nu får en yderligere begunstigelse, uden at der kommer nogle værelser oveni.
Og det skulle måske være det, der er fru Inge-Lene Ebdrups fornemste opgave, at dokumentere, hvor mange flere værelser der er blevet udlejet som følge af det her forslag, og hvad det samlede forslag har kostet.
Det bliver nogle dyre værelser.
Det bliver ikke de unge, man har begunstiget, det bliver dem, der har lidt for store lejligheder, man kommer til at begunstige - eller som synes, at de har lidt rigelig plads i deres lejligheder.
Fru Gitte Lillelund Bech mener - og det er stadig meget modigt - at vi ikke vil gøre noget ved praktikpladsproblemerne.
Jeg vil bare sige: Stem for vores forslag, der er i salen i forvejen.
Det vil være en god hjælp på vejen, så vil Venstre vise, at de for første gang faktisk mener noget med at gøre noget ved praktikpladsproblemerne.
Jeg har ikke talt om de svageste eller de økonomisk svageste i forhold til VUC, i forhold til statens voksenuddannelsesstøtte og i forhold til aftenskolerne.
Jeg har talt om de mennesker, som vi ved frekventerer de uddannelsesinstitutioner og uddannelsesordninger mest, og dem pålægger regeringen en øget brugerbetaling, og den øgede brugerbetaling er vi imod.
Hvis fru Gitte Lillelund Bech ryster på hovedet, må jeg sige, at så kan jeg henvise til finanslovforslaget, det står side op og side ned, og det er det, vi er imod.
Til hr. Kristian Jensen, der mener, at socialdemokrater springer op som løver og falder ned som lam: Jeg har aldrig rigtig forstået det der billede, for det er vel meget rart, at man ikke også kommer ned som løve - undskyld spørgsmålene
til ordsprogene.
Det kan ikke antages at være noget, der er smukt.
Så må jeg beklage, at jeg ikke hørte, at hr. Kristian Jensen sagde ATP-kompensation for uddannelsessøgende.
Jeg troede, det var det andet ATP, nemlig godtgørelse, må jeg sige, hvis jeg skulle have hørt rigtigt.
Der er jeg helt sikker på, at arbejdsgiverne hellere ville have haft flere penge til erhvervsskolerne end det, de nu slipper for at betale, nemlig godtgørelse til de mennesker, de har på efteruddannelse.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-12-06:
Fru Pia Gjellerup henviser til den del af arbejdsmarkedsforliget, der handler om modregning i kontanthjælpen.
For det første skal jeg sige, at det er jo vurderet i forslaget, at det kun er få tusinde ud af de 30.000 mennesker, det drejer sig om.
Resten vil altså blive efterladt med 1.000 kr. mindre om måneden, end de havde i forvejen.
For det andet skal jeg sige, at det er det da muligt at gøre uden at fjerne de 1.000 kr. Enhedslisten har jo i forbindelse med denne finanslov stillet et ændringsforslag, der netop går ud på, at den ene ægtefælles indkomst i forbindelse med eksempelvis deltidsarbejde ikke skal modregnes i den anden ægtefælles indkomst eller bistandshjælp.
Det vil altså sige, at man kan have præcis samme sigte som Socialdemokraterne uden at behøve at tage de her 1.000 kr. pr. måned pr. familie.
Så skal jeg komme med et citat fra fru Karen J. Klint, der i marts måned argumenterede i forbindelse med starthjælpen, hvor hun sagde, at »det bliver sagt, det er socialpolitisk velkendt, at økonomisk fattigdom altid bliver fulgt af lav eller ingen uddannelse, personlig isolation, marginalisering og dårlig sundhedstilstand«.
Er det sådan, at Socialdemokraternes ordfører er enig i denne udtalelse fra partikammeraten, og hvordan stemmer det så overens med, at man tager 1.000 kr. om måneden fra de fattigste familier i Danmark?
Pia Gjellerup (S), 2002-12-06:
Hr. Ulrik Kragh mener, at arbejdsmiljøpakken er bureaukratisk.
Se, det vil jeg ikke afvise.
Det er selvfølgelig altid sådan, at når der er en indretning, hvor man prøver at opfylde nogle nye mål, nemlig at sikre økonomiske incitamenter til et bedre arbejdsmiljø, så følger der også nogle besværligheder med.
Derfor er det nødvendigt samfundsøkonomisk og også menneskeligt at gøre noget, og derfor er det, der trods alt kan følge med af forholdsvis beskedent bureaukrati, faktisk det værd i forhold til det, vi opnåede. Men vi vil gerne medgive, at hvis man kan finde noget, der er bedre, som virker på samme måde, så har jeg sagt her fra talerstolen - og det flere gange - at jeg synes, det ville være fint, hvis regeringen kom med et alternativt forslag.
Men regeringen har fjernet alt.
Regeringen er ikke parat til at bruge instrumenter for at skabe et bedre arbejdsmiljø.
Så får vi flere arbejdsulykker, så får vi
flere arbejdsskader, så får vi mere sygefravær, og det betyder ikke, at erhvervslivet får det bedre. Så til hr. Søren Gade, som ikke vil forstå, at man kan tale om uændret skattetryk.
Det er jo faktisk det, vi har dokumenteret. Vi har holdt det gennem de sidste 9 år, vi har siddet.
Realiteten har været, at vi har holdt skattetrykket i ro.
Men uændret skattetryk med et beskedent fald er det, vi har haft som politik, det er det, vi har gennemført, og det er det, vi fortsætter med både at have som politik og at gennemføre.
Til hr. Lars Barfoed vil jeg sige, at jeg hører ikke til dem, der tror på, at man skal bruge skattereguleringsinstrumentet konjunkturmæssigt i forhold til erhvervslivet.
Det tror jeg heller ikke at hr. Lars Barfoed tror.
Det er en ekstremt lidt følsom måde henholdsvis at skærpe konjunkturerne eller svække konjunkturerne på.
Det er at smide gode penge efter dårlige.
Er det sådan, at De Konservative mener, at når det begynder at gå godt, så skal man komme med flere skatter?
Det ville jo være det logiske.
Må jeg høre et klart svar fra De Konservative?
Det får de lejlighed til lidt senere på dagen.
Så vil jeg være helt tryg ved, om det socialdemokratiske skatteudspil blev gennemført, og det tror jeg også dansk erhvervsliv vil.
Det betyder nemlig lavere skat på arbejde, og det er faktisk afgørende for Socialdemokratiet.
Lars Barfoed (KF), 2002-12-06:
Jeg må tilstå, at jeg er ved at opgive at formå fru Pia Gjellerup til at trække forslaget om at øge beskatningen af erhvervslivet med 350 mio. kr. tilbage, til trods for at det klart vil øge ledigheden at gennemføre en sådan yderligere beskatning af erhvervslivet.
Men det bekymrer tilsyneladende ikke fru Pia Gjellerup
det mindste.
Så kan man jo glæde sig over på vegne af de arbejdsløse og også de - heldigvis - mange lønmodtagere, som har et arbejde, at der ikke er store udsigter til, at Socialdemokratiets ændringsforslag på det her område bliver gennemført.
Men jeg kan ikke lade være med at tænke over perspektivet i, det skræmmende perspektiv i, at det jo også indgår i Socialdemokratiets skatteudspil, at man vil øge afgifterne på virksomhederne med 10 pct. af værditilvæksten af momsgrundlaget.
Det vil altså belaste lønsummen med 10 pct., det vil belaste kapitalfremskaffelsesomkostningerne, altså renteudgifterne, og det vil belaste overskuddet i virksomhederne og på den måde ikke mindst for nye iværksættervirksomheder, der jo typisk har renteudgifter, gøre det meget vanskeligt at drive sådan en virksomhed i gang og skabe nye arbejdspladser.
Derfor vil jeg spørge: Er der efter Socialdemokratiets opfattelse slet ingen grænser for, hvor store afgifter man kan pålægge virksomhederne, uden at det går ud over beskæftigelsen?
Søren Gade (V), 2002-12-06:
Nu har jeg prøvet to gange her fra talerstolen at få Socialdemokraternes og fru Pia Gjellerups holdning til stigende skatter og afgifter og få Socialdemokraternes og fru Pia Gjellerups holdning til konsekvenserne af de stillede ændringsforslag til finanslov 2003.
Jeg kan sådan set godt forstå, at fru Pia Gjellerup ikke her fra Folketingets talerstol vil bekræfte, at Socialdemokraternes ændringsforslag vil betyde øgede skatter og afgifter.
Men så vil jeg hjælpe fru Pia Gjellerup lidt på vej: Er det ikke således, at der i de socialdemokratiske ændringsforslag bl.a. indgår afskaffelse af loft over produktionsjord, indførelse af arbejdsmiljøafgift, fjernelse af skattestoppet på den grønne ejerafgift og vægtafgiften?
Ulrik Kragh (V), 2002-12-06:
Det er ædle ting, som der jo ikke er mange, der ikke kan stå bag her i Tinget.
Derfor undrer det mig også, at man har ændringsforslag nr. 706, der går ud på en genindførelse af arbejdsmiljøafgifterne, 270 mio. kr.
Så er det, jeg må spørge
: Det bureaukratiske system, man havde fået skruet sammen i forbindelse med arbejdsmiljøafgifterne, hvor man tog skatter ind efter tre forskellige metoder og på tre forskellige konti, og som brugte utrolig meget ledelsestid, som man kunne have brugt på at skabe bedre arbejdsmiljø, er det det, der skal være med til at gøre, at virksomhederne kan have fokus på at få bedre beskæftigelse?
For det hænger da ikke rigtig sammen.
Skulle man så bruge pengene på bedre arbejdsmiljø?
Det var 270 mio. kr., man trak ind, men der er kun 50 mio. kr. på bedre arbejdsmiljø.
Så der er altså reelt 220 mio. kr., som går lige ned i statskassen.
Det er højere skat, og det er dårligere beskæftigelsespolitik.