Per Kaalund (S), 2006-02-22:
Først vil jeg sige, at vi da bestemt ikke er glade, hverken glade eller stolte, over den her situation, og vi påtager os gerne et medansvar for beslutningerne i relation til tidligere forsvarsforlig om det her.
Jeg vil også gerne sige, at det havde været betimeligt, at hele denne sag var kommet op i forbindelse med forhandlingerne om forsvarsforliget, som jo fandt sted i 2004.
Det er nu 2 år siden, så der er også lidt tidshorisont i det her.
Men med hensyn til, hvordan man kører sådanne projekter igennem, er der jo noget, der tyder på i det her projekt, at man ikke har haft de fornødne såkaldte controllerfunktioner inde her.
Der nævner vi det blot som en mulighed, om man ikke skulle tage op og drøfte i forbindelse med kommende projekter af en vis størrelsesorden at få etableret de ordninger.
Jeg er ikke så sikker på, at det, som hr. Holger K. Nielsen siger, er sådan overalt i kommuner og den offentlige sektor osv.
Selvfølgelig har vi visse kontrolforanstaltninger, men er de decideret projektorienterede?
Fra Socialdemokratiets side vil jeg gerne udtrykke, at vi anser SF’s forespørgsel for berettiget og også de spørgsmål, der er formuleret i hr. Holger K. Nielsens ordførertale her i dag, men at vi ikke anser timingen for at være helt på plads.
Alle har selvfølgelig en erkendelse af, at godt 400 mio. kr. er rigtig mange penge, og selvfølgelig skal det klarlægges, hvad der gik galt.
Det er vores opfattelse, som det også fremgår af forslaget til vedtagelse, at vi skal afvente Rigsrevisionens undersøgelse, som forventeligt foreligger i løbet af et par måneder, og det vil selvfølgelig også give mulighed for at placere et ansvar.
Socialdemokratiet har været enig med regeringen og dermed forsvarsforligsparterne i, at det var klogt at lukke for projektet og afvikle det, men vi er også af den opfattelse, at det skal vurderes, om forsvaret overhovedet har været gearet til at løse en opgave som denne med de førerløse, ubemandede fly, som Tårnfalkenprojektet går ud på.
Der mener vi, at det, der skal belyses – og vi går ud fra, at om ikke alt så bliver hovedparten af det belyst i Rigsrevisionens redegørelse – må omfatte, om de ledelsesmæssige forhold har været på plads i dette projekt, om samarbejdet mellem værnene, det vil i det her tilfælde sige mellem hæren og flyvevåbnet, har været på plads, og om de tekniske, juridiske og militære forudsætninger og kompetencer for at drive et projekt som dette har været til stede.
Det gælder også spørgsmålet om, hvorvidt man er gearet til at samarbejde med et udenlandsk firma som en form for udviklingsprojekt, som der delvis har været tale om her, i det her tilfælde med det franske firma Sagem.
Med hensyn til førerløse fly og fremtiden for dem mener vi nok at kunne se, at der er en fremtid for dette.
Om den fremtid også skal relateres til det danske forsvar, er så noget andet, men vi har set klare beviser for, at de førerløse fly kan udføre ganske gode opgaver og opnå ganske gode resultater.
Det har bl.a. amerikanerne vist i forskellige sammenhænge.
Med hensyn til kommende store investeringer – man skal jo lære af en sag som denne med Tårnfalkene – mener vi også, at det er vigtigt at overveje, i hvert fald i første omgang, om ikke regeringen skulle etablere en såkaldt controllerfunktion – det er jo et nudansk udtryk for nogle uafhængige eksperter ved siden af, der følger så store projekter som dem her.
De skal være uafhængige, og det skal være således, at forsvaret kan holdes til ilden hele tiden.
Det skal være eksperter inden for både det militære, det tekniske, det juridiske og det økonomiske område.
Jeg tror, pengene vil være givet godt ud til den slags controllerfunktioner, og jeg tror, at det vil sikre Folketinget og regeringen større indseende fremover med, hvad der foregår i så store projekter.
Det er, alt ufortalt om vores egne udmærkede ansatte og deres kvalifikationer, altid sundt med en sådan controllerfunktion ved siden af
Afslutningsvis kan Socialdemokratiet støtte det forslag til vedtagelse, som vi selv har lagt navn til.