Jens Kirk (V), 2006-03-21:
Fødevareerhvervet er moderne og vigtigt for Danmark.
Erhvervet er for længst på vej mod målene i 2015-planen, når vi snakker globalisering.
Derfor er det også af vital betydning, at det lovforslag, vi behandler her i dag, matcher de udfordringer, primærerhvervet står over for, og at loven fortsat er så rummelig, at der for hel- og deltidslandmænd, der har evner og lyst, fortsat er plads til årlige effektivitetsforbedringer på 8-10 pct. Procenter, som ingen andre erhverv kan præsentere, men som i lyset af det krydspres, erhvervet er underlagt, har været og stadig er nødvendige, hvis dansk landbrug skal overleve økonomisk og fortsat give plads til mange gode arbejdspladser.
Jeg er imidlertid ikke i tvivl om, at dansk landbrug nok skal overleve, for de har taget globaliseringsudfordringen op.
Derfor er det også ubegribeligt for mig, når mennesker med en tilsyneladende stor indsigt i forholdene varsler landbrugets og fødevareindustriens snarlige død.
Parolen lyder, at vi skal være et vidensamfund, der satser på fremtidens brancher såsom it og bioteknologi.
Har man imidlertid bare skyggen af indsigt i forholdene omkring fødevareerhvervet, må man være lodret uenig ikke bare i konklusionen, men i særdeleshed i præmisserne.
Det danske fødevareerhverv er en af vores mest moderne erhvervssektorer, som er og altid har været baseret på intensiv forskning.
Det er ikke et løntungt, men et kapitaltungt erhverv, som hvert år overgår det øvrige erhvervsliv i produktionsstigninger.
Sammen med søfarten udgør fødevareproduktionen Danmarks største marked for eksportartikler.
Samme opgørelse viste en eksport på 118 mia. kr. og en beskæftigelse på ca. 200.000 personer.
I nogle af de nuværende amter er 30-35 pct. af de private arbejdspladser afledt af landbrugets produktion, hvilket gør det meget aktuelt, at vi med nærværende lovforslag sørger for gode rammebetingelser.
Elementerne i lovforslaget skal jeg ikke gøre så meget ud af, de er kendte, men bare kort nævne, at Venstre selvfølgelig går ind for det foreslåede, nemlig at der gives hjemmel til at ændre arealkravet vedrørende husdyrproduktion ved fastsatte regler under hensyn til teknologisk udvikling og strukturudvikling, at det gøres lettere for ejere af mindre ejendomme at udvide ejendommen til en rentabel størrelse, og at der foretages en ændring af lejereglerne for bolig på landbrugsejendomme.
Med en sænkning af realkravet fjernes en væsentlig årsag til skyhøje jordpriser i områder med stor husdyrtæthed, og det må forventes, at eksport af smågrise vil falde til gavn for dyrevelfærden og den hjemlige beskæftigelse.
Samtidig gives der på baggrund af teknologisk udvikling hjemmel til en ny bekendtgørelse, som giver mulighed for, at landmænd kan udvide til 950 dyreenheder på bedriften, såfremt visse skærpede dyrevelfærdskrav opfyldes.
Lovforslagets andet hovedelement er uddannelseskravet og en lempelse af ejendommens størrelse for landmænd, som ønsker fortrinsstilling til suppleringsjord.
Disse to ændringer af loven sikrer muligheden for udviklingen af de helt små ejendomme.
Endelig indeholder lovforslaget en tilpasning til lejeloven, således at landbrugsloven kun rummer en undtagelse i forhold til lejeloven vedrørende opsigelsesfristen i de tilfælde, hvor udlejer selv skal anvende det udlejede til egen bolig.
Ovennævnte kort skitserede ændringer af landbrugsloven er et nødvendigt skridt for at skabe forudsætninger for vækstmuligheder i jordbrugserhvervet og samtidig sikre, at denne vækst finder sted med størst muligt miljø- og dyrevelfærdsmæssigt hensyn samt hensyn til udviklingen i landdistrikterne og fastholdelse af arbejdspladser.
Venstre kan støtte forslaget.