Ole Vagn Christensen (S), 2001-02-28:
På et fiskerimøde i Ulfborg for ikke så længe siden sagde en fisker til mig, at han var stolt over, at ministeren havde givet sig tid til at besvare et personligt brev fra ham, selv om hun har meget travlt med kogalskab og fiskeriets alvorlige situation.
De burde, mente han, have kendt erhvervet bedre, end man kan forlange af den nuværende minister, og have handlet derefter.
Det har været vanskeligt i de sidste 14 år at få afgørende ændringer i EU's fiskeripolitik, og det kan jeg med fiskeren fra Ulfborg godt undre mig en del over.
Men ministerens besvarelse i dag har heldigvis vist, at hun har modet, hun har evnen til at lytte til fiskerne, men samtidig til at holde et fast blik på, at der nu skal findes holdbare løsninger for erhvervet som helhed.
Den overordnede fiskeripolitik fra EU udløber ultimo 2002.
Det havde måske været rart at have den næste grønbog om fiskeri, som udkommer den 12. marts, før dagens debat, men på den anden side står vi jo her før udgivelsen og kan lidt friere diskutere vores egen situation, og vi kommer til på den måde at yde vores bidrag til arbejdet med fiskeripolitikken i EU.
Det er mit ønske, at vores standpunkter udvikles i samarbejde med alle berørte parter.
Jeg gentager: Mit ønske er, at vores standpunkter i den kommende EU-politik udvikles i samarbejde med alle berørte parter.
Herhjemme er det i sidste ende vores opgave at udmønte forvaltningen af EU's fiskeripolitik ved at bestemme, hvordan vi udnytter de kvoter, vi får tildelt.
Ingen tvivl om, at en fremtidig udmøntning skal bygge på bæredygtighed, skånsomhed, maksimal beskæftigelse både om bord og i land, optimal hensyntagen til de fiskeriafhængige kommuner, kvalitet frem for kvantitet, bedre udnyttelse af uddannelse, generelt bedre arbejdsforhold, så sundhed og sikkerhed er optimal.
Flåden må der ske en kraftig modernisering og fornyelse af, og der må ske en opkvalificering af erhvervets udøvere.
Bedre behandling af fangsten om bord er da noget af det, der kan være til at skabe en bedre økonomi, og det kan i hvert fald være med til, at man kan få en minimering af udsmidet.
En opsplitning af flåden vil i mine øjne være gavnlig i lyset af behovet for en større og større specialiseringsgrad.
Det er også det, man kalder et flådestruktureret reguleringssystem, og det vil dreje sig om følgende grupper: De pelagiske sild og makrel, industrifartøjerne, den demersale flåde, som består af blandingsfiskerier og af fiskerier, som foregår på dybt vand.
Altså med andre ord er det, vi så har tilbage, kystflåden, og så har vi specialfiskerierne, det behøver vi ikke komme ind på her, men kystflåden er et væsentligt element. Inden for hver gruppe bør der etableres langsigtede og beskæftigelsesmæssige og fornuftige og økonomiske og bæredygtige og skånsomme forvaltningsregler, som naturligvis skal formuleres i et tæt samarbejde med erhvervets udøvere og arbejdsmarkedets parter.
Det vil f.eks. indebære grænseopdeling af vore farvande samt særlige spilleregler, som skal indeholde bestemmelser om, hvilke størrelser fartøjer der må fiske i hvilke farvande, og om, hvilke slags redskaber der må anvendes om bord, og regler om de tekniske bevaringsforanstaltninger, maskestørrelser, vinduer i trawl samt antal og størrelse af redskaber.
Vi bør altså kaste et kritisk blik på visse fiskerier som f.eks. bundtrawlere og bundslæbende redskaber.
Miljøet er også et område, der skal tages fat på, og som ministeren her har nævnt, vil hun nedsætte et udvalg.
Det tyder på, at vi kan komme i den rigtige retning, at vi kan få de rigtige oplysninger om den Nordsø, som fiskeriet er så afhængigt af.
Der skal også ske en indsamling af data, så vi kan forbedre det videnskabelige grundlag.
Der skal i det hele taget ske en stor omstilling i fiskerierhvervet.
Det er helt nødvendigt, og jeg håber, at vi kan få afsluttet det, der er i gang, med det arbejde, som foregår mellem ministeriet og fiskeriets organisationer, hvor alle interessenter er med, og at man kan tage udgangspunkt i et flådestruktureret reguleringssystem, for jeg tror, at det vil passe det danske fiskeri.
Når udvalget er færdigt, står vi over for nogle konkrete beslutninger, som skal træffes til gavn for erhvervets fremtid.
Forslag til vedtagelse »Idet Folketinget tager fødevareministerens redegørelse til efterretning, opfordrer Folketinget regeringen til - at fremme en dansk fiskeriforvaltning, hvor modernisering
, - at udvikle forvaltningen af de demersale fiskerier ved at inddrage økonomisk planlægning, bæredygtig ressourceudnyttelse og en målretning af fiskeriteknologien til gavn for et selektivt fiskeri med bedre økonomisk udnyttelse af fiskeriet og begrænsning af udsmidet af fisk samt tilvejebringe øget dokumentation for bundslæbende redskabers påvirkning af havbunden, - at udvikle et lokalt og alsidigt kystfiskeri inden for årlige kvoterammer, der fastlægges så fleksibelt som muligt under hensyn til fiskeriets afhængighed af vejrlig og lokale fiskerimuligheder og til en udvikling af de små fiskerisamfunds adgang til markederne for fisk, - at afdække aktuel viden om menneskelige og naturgivne påvirkninger af fiskebestandene og disses betydning.
indsamle flere data for herigennem at forbedre og fremme det videnskabelige grundlag for bestandenes fremtidige udvikling, - at give Folketinget en redegørelse i midten af maj for resultatet af regeringens drøftelser med fiskerisektoren om en revision af den danske fiskeriforvaltning og at fremlægge løsningsforslag for en ny fiskeriforvaltning, som kan træde i kraft ved årsskiftet 2001/2002.«