runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-02-28:
Det kan altså ikke nytte noget, at hr. Keld Albrechtsen spørger i øst og beder om at få et svar i vest.
Hvis hr. Keld Albrechtsen gerne vil diskutere pensionsspørgsmål, må han altså spørge om det meget præcist.
I det hele taget vil jeg give et godt råd til hr. Keld Albrechtsen: Hvis man gerne vil stille detailspørgsmål inden for et bestemt sektorområde, så er mit råd at spørge den pågældende minister.
Det er derfor, vi har en bred og overordentlig velkvalificeret regering.
Lad mig så sige endnu en gang som mit bud i det her lille spørgsmål: Hr. Keld Albrechtsen kan ikke vride og fortolke Højesterets afgørelse i en bestemt retning.
Den afgørelse taler for sig selv, og jeg har allerede flere gange præciseret over for hr. Keld Albrechtsen, at artikel 94, som der åbenbart spørges om, forudsætter enstemmighed, og det er for mig det afgørende i svaret.
Lene Espersen (KF), 2001-02-28:
Jeg vil også gerne følge op på de kommentarer, vi har hørt fra udviklingsministeren, og så spørge om, hvad det er, der kan tages op i EU-regi, ikke mindst set i lyset af, at udviklingsministeren selv i går gav udtryk for, at det er et presserende problem, som altså viser sig hver eneste dag ved Europas grænser.
Hvornår, hvordan og hvad er det, udviklingsministeren vil tage op over for EU-kollegerne?
Vi ved jo, at det svenske formandskab har tænkt sig at sætte fattigdomsbekæmpelse på som et af de væsentlige punkter
i forbindelse med det svenske formandskab, og derfor synes jeg også, det er interessant, hvis Folketinget kunne få et svar fra udviklingsministeren på, hvornår den danske udviklingsminister har tænkt sig at tage det her spørgsmål op til debat.
Lotte Bundsgaard (S), 2001-02-28:
Først vil jeg godt, så der ikke er nogen, der har misforstået det her, understrege, at det konkrete forslag, der henvises til, ikke er fru Jytte Andersens forslag.
Det konkrete forslag er en del af en masse forskellige forslag, man diskuterede i LO-Storkøbenhavn.
Jeg vil også gerne understrege, at det konkrete forslag ikke er en del af regeringens forslag, som man lidt kunne forstå på hr. Kristian Thulesen Dahl. Derudover vil jeg endnu en gang godt nævne, at regeringen har gjort meget for at få skabt flere ældreboliger i det her land.
Og det ser faktisk også ud, som om de bestræbelser, vi har gjort os, virker.
Vi har forhøjet tilskuddet til servicearealer.
Derved bliver det mere attraktivt for kommunerne at bygge ældreboliger.
Vi har indført en generel låneadgang for kommunerne til finansiering af bl.a. almene ældreboliger.
Vi har lavet mulighed for at udstykke andelsboliger, som mange ældre vælger at bruge bl.a. til bofællesskaber.
Vi har lavet meget information til ældre om, hvordan man kan skabe en bolig, der passer til den tredje alder.
Vi har taget mange initiativer på det her område, netop fordi vi mener, det er vigtigt, at der er boliger, der passer til éns behov.
Og éns behov for, hvordan man vil bo, ændrer sig ofte igennem livet.
Derudover vil jeg gerne understrege som svar også på fru Lissa Mathiasens spørgsmål, at det er vigtigt, at vi får undersøgt, hvor stor den her boligmangel, som mange taler om, er.
Det er vigtigt, at vi ikke bare vedtager forslag fra den ene dag til den anden uden at have undersøgt tingene til bunds.
I det her Folketing ved vi jo godt, at vores boligpolitik ikke kun betyder noget næste år eller næste år eller næste år.
De resultater, der kommer ud af vores boligpolitik, betyder enormt meget for Danmarks fremtid.
Derfor er det vigtigt, at vi, inden vi tager for mange beslutninger, har de undersøgelser færdige, som jeg har sat i gang, og det er de som sagt til sommer.
Lissa Mathiasen (S), 2001-02-28:
Jeg vil godt høre, om boligministeren er enig i, at det er klogt, at man på den ene side kender behovene, på den anden side også ved, hvad det er for barrierer, vi taler om, for derefter både at have den åbne debat og ikke mindst at drage konklusionen.
Det er i hvert fald for os helt afgørende, at det er i det tempo, man prøver at løse tingene.
Så vil jeg også godt høre, om ministeren kan bekræfte - det er jo det sædvanlige, vi hører fra hr. Egil Møller her om onsdagen, at der er visse grupper, der tilsyneladende fylder mere end andre i forhold til boligdebatten - om det ikke er sådan, så lige nøjagtig med hensyn til den gruppe af mennesker, der kommer til landet og får asyl, dér er det efter forhandling med indenrigsministeren, at der rent faktisk sker en udmelding til kommunerne, og på den baggrund er det kommunerne, der har accepteret, hvad de kan løfte af problemer i forhold til de asylansøgere, der kommer.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-02-28:
Der er en tendens til, at ministre siger - det kan være, det er en samlet strategi i regeringen - at nu skal vi have noget debat, og skyder alt til hjørnespark, så vi ikke kan få nogle klare meldinger om noget som helst.
Det så vi for et øjeblik siden med udviklingsministeren, der også ville have rejst en debat om alt muligt, men i øvrigt ikke rigtig være klar på, hvad regeringen ville med tingene, og hvad regeringen mente.
Så det helt afgørende er, at vi får skabt debat, men det, der er interessant for os at vide, er, på hvilket grundlag vi debatterer.
Og grundlaget er selvfølgelig: Hvad er regeringens holdning?
Så kan vi tage en debat ud fra det og finde ud af: Er det fornuftigt, eller er det ikke fornuftigt, og kan man rokke regeringen på dens holdning?
Men det er da helt unormalt, at regeringen ikke vil spille ud med, hvad den selv overvejer.
Derfor vil jeg gerne appellere til ministeren om at give sit besyv med om, hvad regeringen har af udgangspunkt for debatten om det kontante tilskud, som åbenbart er et af 27 forslag, der er i spil.
Egil Møller (DF), 2001-02-28:
Jeg synes egentlig ikke, at ministeren svarer på mit konkrete spørgsmål.
Og den gik ud på, at ministeren var uenig i, at man ville følge det forslag fra regeringens side.
Jeg vil godt lige have bekræftet, hvorvidt det er en rigtig antagelse, at ministeren har taget afstand fra den tidligere boligministers forslag.
Så vil jeg godt samtidig bede ministeren om at kommentere den påstand, jeg nu vil komme med
: at problemet med, at man ikke har denne mobilitet på boligområdet, er regeringen selv skyld i ved, at der hvert år kommer utrolig mange nye borgere her til landet enten som flygtninge eller indvandrere, der skal boligplaceres.
Regeringen er jo selv skyld i, at den står i suppedasen.
Lotte Bundsgaard (S), 2001-02-28:
Jeg vil godt sige som svar til begge spørgere, at jeg synes, det er glædeligt, at der er mange, der deltager i debatten om, hvordan vi får højnet mobiliteten på boligmarkedet.
Jeg er glad for, at fagbevægelsen i Storkøbenhavn tager det ansvar på sig, som man har i et demokrati, nemlig at deltage i debatten og komme med gode forslag.
Jeg har holdt møde med ledelsen for LO-Storkøbenhavn og har diskuteret mange forskellige ting med ledelsen i LO-Storkøbenhavn. Jeg har også givet tilsagn om at deltage i en stor konference, som LO-Storkøbenhavn agter at afholde her i løbet af foråret.
Og jeg kan fortælle, at LO-Storkøbenhavn er enig med mig i: Lad os nu tage debatten, lad os nu få en masse forslag på bordet, lad os nu se, hvad de to undersøgelser, som jeg har sat i gang, kommer ud med, og lad os derefter tage stilling til, om det er det ene eller det andet eller det tredje forslag, vi skal bruge. En god debat kræver, at man bruger tid på debatten.
En god debat kræver også, at der er et godt grundlag for debatten.
Det er det, vi er i gang med lige nu, og den debat og de undersøgelser synes jeg vi skal fortsætte for på den måde at sikre en høj mobilitet på det danske boligmarked, for på den måde at sikre, at flyttekæden kommer i gang, altså at man flytter til boliger, der passer til ens behov, og for på den måde at sikre, at ens individuelle boligbehov kan blive opfyldt.
Jytte Andersen (S), 2001-02-28:
Jeg vil gerne spørge ministeren om følgende: Har by- og boligministeren ikke den opfattelse, at der er behov for flere boliger, at der er behov for mere mobilitet, og at det på den baggrund er ret glædeligt, at fagbevægelsen i Storkøbenhavn faktisk arbejder med de her spørgsmål?
Det er netop - hvis hr. Egil Møller vil høre efter - fagbevægelsen i Storkøbenhavn, der forholder sig til de her store problemer, der er i hovedstaden, og det er en glæde for mig i hvert fald, og jeg vil også spørge, om det er en glæde for by- og boligministeren.
Egil Møller (DF), 2001-02-28:
Jeg spurgte faktisk, om ministeren ønskede at følge et ganske bestemt råd fra denne tænketank.
Jeg forstod så på svaret, at man er i gang med at undersøge, var det 27 forskellige forslag, der kom fra denne gruppe. Jeg går dog ud fra, at ministeren allerede på nuværende tidspunkt kan sige, hvorvidt ministeren er indstillet på, som et af de forslag, at følge det forslag om at give et kontant tilskud.
Og så vil jeg godt lige spørge: Hvor stort skal det i givet fald være?
Jamen jeg kan da forstå på ministeren, at ministeren ikke har et svar på, hvordan regeringen vil løse det problem, som vi andre godt er klar over eksisterer, men hvor regeringen mener, at man skal nedsætte det ene sagkyndige udvalg efter det andet for at få nogle råd.
Ministeren ved jo udmærket, at der er et behov, uden at et ekspertpanel skal give ministeren svaret på, at behovet er
Der mangler boliger til ældre, og hvor skal de så, hvis et af de her forslag bliver fulgt af ministeren, flytte hen?
De boliger eksisterer jo ikke.
Hvordan vil ministeren sørge for det?
Lotte Bundsgaard (S), 2001-02-28:
I et velfærdssamfund skal der være gode boliger til alle.
I regeringen ønsker vi et fleksibelt og et velfungerende boligmarked.
Det skal der ikke herske tvivl om.
Derfor er jeg også glad for, at så mange som overhovedet muligt deltager i boligdebatten.
Jo flere aktører, jo flere forslag, jo flere forslag, jo bedre debat.
Det af hr. Egil Møller nævnte forslag er da også ét blandt mange forslag; et forslag, der sammen med 27 andre forslag var sat på dagsordenen på et møde i LO-Storkøbenhavn, hvor fru Jytte Andersen deltog.
Jeg er som nævnt glad for de mange ideer, også fra LO-Storkøbenhavn.
Men det er afgørende, at vi får en bedre indsigt i og et bedre overblik over boligmarkedet, inden vi træffer beslutninger på området.
Derfor har jeg iværksat en undersøgelse af boligbehovet, herunder om udbudet af boligtyper svarer til det aktuelle behov, og om der kan skaffes større mobilitet på boligmarkedet.
Det arbejde forventes færdigt til sommer.
Men jeg vil godt pege på, at regeringen allerede nu på boligområdet har forhøjet tilskuddet til servicearealerne. Derved bliver det mere attraktivt for kommunerne at bygge ældreboliger.
Regeringen har indført en generel låneadgang
for kommunerne til finansiering af bl.a. ældreboliger, almene ældreboliger, og regeringen har udarbejdet en pjece, »Bolig til tiden«, som peger på nogle af alle de muligheder, der findes for ældre ved valget af bolig til den tredje alder.
De her initiativer vil medvirke til, at mobiliteten på boligmarkedet forøges.
Egil Møller (DF), 2001-02-28:
»Agter ministeren at følge rådet fra blandt andre den tidligere by- og boligminister Jytte Andersen om at give et kontant tilskud til ældre, der ønsker at fraflytte en stor lejelejlighed?«
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »S: Tilskud til at bo dyrere« i Politikens 1. sektion den 20. februar 2001.
Anita Bay Bundegaard (RV), 2001-02-28:
Jeg vil gerne sige, at jeg absolut ikke har givet udtryk for det, hr. Frank Dahlgaard nu lægger mig i munden.
Og vi har et meget effektivt system i Danmark - det tror jeg også hr. Frank Dahlgaard ved - således at de flygtninge, der kommer ind, faktisk har ret til at være her, og de skal igennem en ret streng procedure med hensyn til, hvornår de kan få lov til at blive her.
Så det er der altså ingen grund til at diskutere.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-02-28:
Nu nævner ministeren, at man i Spanien har givet amnesti, og så melder der sig en kvart million mennesker.
Jeg kan forstå, at ministeren har det indtryk, at der faktisk også er illegale flygtninge her i landet, flygtninge, som ikke er forfulgt politisk, religiøst, etnisk, men simpelt hen er kommet hertil for at få en bedre tilværelse.
Det er der jo ikke noget uforståeligt i, men det er ikke efter lovens bogstav i Danmark.
Vil ministeren arbejde for, at disse mennesker også får amnesti?
Anita Bay Bundegaard (RV), 2001-02-28:
Jeg vil gerne endnu en gang sige, at på det spørgsmål, der er stillet til mig i dag af hr. Frank Dahlgaard, om, hvorvidt det er regeringens politik, at Danmark i fremtiden skal tage imod mennesker, der flygter på grund af sygdom og fattigdom i hjemlandet, der er svaret: Nej, det er ikke regeringens politik.
Det er et klart svar.
Så vil jeg gerne sige til hr. Thulesen Dahl: Nej, det er ikke korrekt, at der er en stigning i ulandsbistanden i verden.
Den samlede ulandsbistand er faldet og faldet og faldet gennem de senere år.
Danmarks ulandsbistand har holdt sig på et meget højt niveau, men det har resten af verdens ulandsbistand desværre ikke gjort, heller ikke de nordiske landes, heller ikke de andre europæiske landes.
Så derfor er en af regeringens store målsætninger faktisk at få de andre lande til at oppe sig lidt og komme op med procenterne, sådan at problemerne kan løses dér, hvor de er.
Så vil jeg sige til hr. Frank Dahlgaard, som taler om de her illegale indvandrere: Det er rigtigt.
Der kommer illegale indvandrere, og de kommer, uanset om vi vil have det eller ej, uanset hvad vore konventioner så siger.
Men det betyder jo ikke, at de får asyl.
I Spanien f.eks. hvor det her problem er meget stort, kan man se lidt af omfanget af det, idet man her forrige år gav amnesti til de illegale indvandrere i landet, og der var altså en kvart million, der meldte sig.
Så det siger noget om, hvor mange der kommer ind.
Men det betyder jo ikke, at disse mennesker får asyl.
Jens Rohde (V), 2001-02-28:
Jamen jeg kan jo fortsætte der, hvor hr. Jens Hald Madsen slap.
Det er jo fuldstændig barokt, at vi har en regering, hvis ministre har så stor arrogance over for det parlamentariske arbejde og over for den institution, der hedder Spørgetiden her i Folketinget.
Jeg synes, det er pinligt.
Undskyld, men jeg små spørge ministeren: Hvordan synes ministeren egentlig selv, det går?
Egil Møller (DF), 2001-02-28:
Baggrunden for spørgsmålet er, at jeg læser i Politiken her fra den 20. februar, at Socialdemokratiet nu vil give tilskud til at bo dyrere.
Baggrunden er vel nok, at Socialdemokratiet erkender, at man ikke har en boligpolitik på området, og har
Nogle folketingsmedlemmer, en amtsborgmester, nogle borgmestre og den tidligere by- og boligminister fru Jytte Andersen har også været med i den tænketank.
Og ud af den tænketank kommer så forslag til ministeren om, hvordan man skal tackle denne lejesituation, som er aktuel på boligområdet nu.
Jens Hald Madsen (V), 2001-02-28:
Se, nu har jeg jo kun været medlem af Folketinget siden 1994 og har siddet i Udenrigsudvalget siden 1994, så jeg skal nok hjælpes lidt.
Hvordan skal vi fremover kommunikere med udviklingsministeren?
Eller hvordan skal kommunikationen egentlig foregå fremover, hvis vi sådan konstruktivt skal kunne samarbejde?
For det her er jo ikke en dialog, det er jo en monolog.
Altså, vi vil jo gerne kommunikere med ministeren. Hvis ministeren ikke svarer os, men vil sætte en debat i gang uden at vi kan svare tilbage, så er det lidt svært.
Skal vi sende breve eller hvad?
Lotte Bundsgaard (S), 2001-02-28:
Altså nu synes jeg, at hr. Møller skal lytte til, hvad jeg svarer, for ellers kan man sige, at den her tid er ret spildt for os begge.
Vi har i regeringen gjort meget for at få skabt ekstra boliger til ældre.
Vi ved godt, det er afgørende, at vi får gang i det, der hedder flyttekæden, altså hvis man sidder som senior i et stort parcelhus og gerne vil flytte videre til en bolig, der passer til ens behov, så skal den bolig være til stede. Derfor har vi indført nye typer af andelsboliger, hvor man selv som borger kan betale noget til andelsboligen, kan lave det som bofællesskab, kan lave det som ganske almindelig bolig i en tid.
Derfor har vi i regeringen indført
Derfor har vi i regeringen indført en generel låneadgang for kommunerne til finansiering af bl.a. almene ældreboliger.
Når det så er sagt, er det vigtigt, at hr. Møller og jeg ikke tror, at vi ved alt om boligsituationen, at vi ved alt om boligbehov, at vi ved alt om, hvordan vi får skabt de boliger, der er brug for også i fremtiden.
Derfor siger jeg, at inden vi nu træffer flere beslutninger, så lad os lige have et ordentlig grundlag at gøre det på.
Vi har altså fra regeringens side både vist, at vi tager gode initiativer for at få skabt flere ældreboliger, samtidig med at de kolde beslutninger, vi skal tage, skal ske på et ordentligt og et godt og et gennemdiskuteret grundlag. Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Hald Madsen (V), 2001-02-28:
Det, jeg søger svar på, er jo, at det er udmærket med sådan et flyttetilpasningstilskud.
Det er et besværligt ord at sige, og det er nok også dyrt.
Og det, jeg gerne vil spørge om, er: Hvor er det helt konkret, de ældre skal bo henne?
Det lyder meget sympatisk, men der er altså mange problemer i, hvor de skal flyttes hen.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-02-28:
Nu er det sådan i Folketingets forretningsorden, at skal et spørgsmål på under denne spørgetid om onsdagen, skal det indleveres inden kl. 12 fredag, det vil sige, at der jo er nogle få timer fra Weekendavisen kommer, til man kan reagere.
Der var ingen af os, der kunne vide, at statsministeren ville kaste sin udviklingsminister for løverne allerede i spørgetimen i går.
Han kunne jo have valgt at beskytte hende.
Det valgte han så ikke, og derfor kommer spørgsmålene.
Men det er da en besynderlig tanke.
Ministeren har været i tv i går og har givet udtryk for nogle opfattelser og sagt, at hun ville fastholde sin mening, men der er ingen, der ved, hvad ministerens mening er.
Mener ministeren, at når fattige mennesker står ved Danmarks dør og banker på og siger: Vi vil ind, vi er fattige, vi er sultne, vi er syge, så skal de ind, eller mener ministeren, at det skal de ikke?
Det er så synd for dem.
Hvad mener ministeren?
Vi er 5,3 millioner mennesker i Danmark.
I forhold til de andre nordiske lande er vi et tæt befolket land.
Hvor mange skal vi være?
15-16 millioner, som i Holland, eller 50-79 millioner som i Frankrig, England?
Hvor mange kan vi være, og hvad sker der med velfærden i Danmark, hvis vi tømmer Afrika for sine 400-500 millioner, tømmer hele den verdensdel for mennesker?
Og er det en lykkelig ting og en lykkelig politik at tømme en verdensdel for mennesker og fylde andre kulturer med dem?
Giver det ikke en masse problemer, langt flere end det løser, og er den rigtige politik ikke at føre den, Danmark har ført med succes i 30 år, nemlig en massiv ulandsbistand til folk, dér hvor de er?
Lissa Mathiasen (S), 2001-02-28:
Jeg vil godt have, om ministeren kan bekræfte, at det er afgørende for regeringen, at vi får et varieret boligudbud, og om ministeren ikke i den forbindelse er skuffet og måske endda bekymret over, hvis der er kommuner, som ikke ønsker at medvirke til, at vi på landsplan får et varieret boligudbud.
Når jeg stiller det spørgsmål, er det selvfølgelig, fordi jeg synes, det er bekymrende - og jeg vil også godt høre, om ministeren deler den opfattelse - at f.eks. den person, som opstiller til det kommende kommunevalg i Lejrekredsen som borgmesterkandidat, hr. Jens Hald Madsen, som også sidder her i dette Ting, netop siger, at der ikke skal være det varierede udbud.
Og for det andet: Har jeg ikke forstået ministeren ret, at man fra ministeriets side så sent som for et par uger siden, da der var en debat omkring netop det varierede boligudbud, indbød til drøftelser med alle partierne, hvis man måtte ønske det?
Egil Møller (DF), 2001-02-28:
Ministeren har flere gange sagt, at man må undersøge, hvordan man kan løse en situation.
Her er stillet et direkte spørgsmål om, hvordan ministeren vil forsøge at løse det.
Ministeren har også tidligere sagt, at alle forslag vil blive modtaget og vurderet, og så vil jeg ikke undlade at komme med et forslag fra Dansk Folkeparti, ét, som virkelig er i stand til også at sætte sit præg på det, nemlig at begrænse tilstrømningen af fremmede ind over landets grænser, som så automatisk får et krav på at få en passende bolig.
Jeg går ikke ud fra, at ministeren ønsker at følge dét råd.
Jens Hald Madsen (V), 2001-02-28:
Jeg takker for svaret.
I bund og grund har det altid været Venstres holdning, at grunden til, at man har den almene sektor, er for at løse sociale problemer for folk, kan man sige, som har sociale problemer, men det er jo blevet sådan, at den almene sektor også bruges til, at folk uden sociale problemer skal bo der.
Det er så en meningsforskel, vi kan have, men betyder det med at få motiveret inden for det private, at man vil kigge mere seriøst på at ændre pinsepakken?
Lotte Bundsgaard (S), 2001-02-28:
I et velfærdssamfund skal der være gode boliger til alle.
Udbudet af boliger skal tilpasses den enkeltes behov.
Der skal være boliger til de unge, der skal være boliger til familierne, og der skal være boliger til de ældre.
Derfor har regeringen allerede nu iværksat en række initiativer for at styrke et varieret boligmarked. Regeringen har således indført en generel låneadgang for kommunerne til finansiering af almene boliger, regeringen har forhøjet tilskuddet til servicearealer, regeringen har afsat 15 mio. kr. i år til boliger til yngre fysisk handicappede, og regeringen har indledt et tæt samarbejde med byggeriets parter for at sikre en effektivisering af byggeriet, som bl.a. vil gøre byggeriet af lejeboliger bedre og billigere og derved kunne give flere boliger.
Regeringen er i gang med en analyse af mulige barrierer for kommunernes etablering af almene boliger.
Det er en undersøgelse af det generelle boligbehov, herunder om udbudet af boligtyper svarer til det aktuelle behov, og om der via flyttekæden kan skaffes bedre plads til de unge på boligmarkedet.
Endelig vil vi i regeringen tage initiativ til en drøftelse med pensionskasserne vedrørende styrkelsen af det private udlejningsbyggeri og etablering af medejerboliger og udvidet råderet i den almene sektor.
Disse initiativer viser, at regeringen vil et varieret boligmarked såvel nu som i fremtiden.
Jens Hald Madsen (V), 2001-02-28:
»Hvilke initiativer vil regeringen tage for at tackle den stigende boligmangel i Danmark?«
»Er det en del af regeringens politik at tilbyde et såkaldt »flyttetilpasningstilskud« for at få ældre borgere til at flytte fra store, billige lejligheder til mindre, men til gengæld dyrere lejligheder?«
Egil Møller (DF), 2001-02-28:
Jeg vil godt spørge ministeren, om ministeren vil erkende, at Socialdemokratiet er medskyldig i, at de ældre medborgere ikke har de samme rettigheder boligmæssigt, som man giver til flygtninge og indvandrere.
Hvornår skal vi have ligestilling på området?
Kirsten Jacobsen (UP), 2001-02-28:
Jo, men altså misforstå mig ret; det var bl.a. tilgængelighed, jeg spurgte om, men jeg havde også et andet spørgsmål, og det tror jeg er mindst lige så vigtigt for mobiliteten, nemlig at man kan tilbyde de ældre, at de kan blive i de omgivelser, beholde den slagter og købmand og naboer og venner, som de har haft i måske 50 år.
På grund af miljøkrav findes der utrolig mange erhvervsejendomme, nedlagte skoler, nedlagte whatever, som ved hjælp af byfornyelsesprojekter kunne ombygges til de her boliger, så vi dels kunne skaffe nogle flere ældreboliger, dels kunne skaffe dem i de kvarterer, hvor de ældre gerne vil blive, for alt andet lige må det være den allerallerbedste løsning.
Dér har vi redskaberne, men der bliver bare ikke gjort nok. Mit spørgsmål til ministeren
er: Kunne man ikke sætte lidt turbo på det, sådan at man i hvert fald ad den vej kunne få løst nogle af de her problemer?
Uden gulerod bliver de ældre boende på fjerde sal uden hjemmehjælp.