Morten Bødskov (S), 2006-04-18:
Flykapringer, bombesprængninger, bortførelser og mord: Terror har længe været en del af vores hverdag i Europa, og da World Trade Center styrtede i grus, fandt Folketinget sammen i et bredt flertal bag en ny terrorlov.
Efterretningstjenesterne blev styrket, deres samarbejde med udlændingemyndighederne blev forbedret, og kampen mod terrorens finansielle bagmænd blev forstærket.
Danmark har derfor i dag et godt terrorberedskab.
Det er senest konkluderet i regeringsrapporten »Det danske samfunds indsats og beredskab mod terror«.
I Socialdemokratiet ønsker vi en konsekvent linje over for terroren og ikke mindst dens årsager.
Vi skal gøre vores yderste for at sikre den danske befolkning mod et terrorangreb, men vi skal tænke os grundigt om.
Vi må ikke ændre vores samfunds særkende: åbenheden, tolerancen og retfærdigheden.
Og vi skal stå fast på vores grundlæggende værdier om sammenholdet på tværs af alder, social status, kulturel baggrund og religiøs orientering, som er et afgørende værn mod frygten for terror.
Forberedelserne af de her lovforslag, som vi behandler i dag, har mildest talt
I lyntempo blev et hold embedsmænd sat til at gennemgå det danske terrorberedskab.
Men 3 dage efter fik Dansk Folkeparti gennemtrumfet 150 mio. kr. til terror på finansloven, og Pia Kjærsgaard krævede vetoret på alle terrortiltag.
Statsministeren afviste.
Og hvad de 150 mio. kr. helt nøjagtig skal bruges til,
fremstår stadig ikke klart.
Enkelte medlemmer af regeringspartierne fastholder så i dag, at nogle af forslagene i embedsmandsrapporten er trukket tilbage, mens andre fastholder, at de stadig er i spil.
I Socialdemokratiet er holdningen klar: Styrkelsen af terrorberedskabet handler om befolkningens tryghed og vores samfunds stabilitet.
Vi vil sikre, at vores terrorberedskab er parat, når det skal være det.
Og vi mener, at den til enhver tid siddende regering har en forpligtelse til at levere klare og præcise svar på, hvordan det sikrer os, fuldstændig rensede for oppiskede stemninger og symbolpolitik.
Terrorangrebene i London og Madrid og ikke mindst mordet på filminstruktør Theo van Gogh i Holland understreger endnu en gang, at terrortruslen er alvorlig og i disse år ændrer karakter.
Fra at være opildnet og komme udefra fodres ekstremismen nu også med had og bombeopskrifter i chatrooms, som man kan logge sig ind på på enhver computer.
I Socialdemokratiet ser vi de tre lovforslag, vi har til behandling i dag, som en samlet pakke, hvor centrale forudsætninger skal være opfyldt, før vi fuldt ud kan støtte forslagene.
Socialdemokraterne er parate til at sikre, at efterretningstjenesterne kan håndtere udviklingen i terrortruslen.
Vi mener, at efterretningstjenesterne skal kunne reagere hurtigere, være mere præcise i deres vurdering af enkeltpersoner, miljøer og faretruende reaktionsmønstre.
Samtidig skal vi selvfølgelig have sikkerhed for, at de nye tiltag, vi vedtager eller eventuelt vedtager, nu vitterlig også forebygger, opklarer og kan opklare terroraktiviteterne.
Vi vedtager ikke nye formuleringer om det, vi kan i forvejen, bare for at vise handlekraft og puste initiativerne op.
På det grundlag er Socialdemokraterne parate til at indgå i drøftelser om en ny og samlet plan for kampen mod terroren og dens årsager.
Når det gælder lovforslagets enkelte dele, er Socialdemokraterne i lyset af de nævnte forudsætninger parate til at sikre efterretningstjenesternes mulighed for hurtigt at udveksle oplysninger, som kan have betydning for varetagelsen af deres opgaver.
Forslagene om muligheder for at undlade underretning om indgreb i meddelelseshemmeligheden, teleobservation, forstyrrelse af radio- og telekommunikation og adgangen til passageroplysninger giver ikke efter vores mening grundlag for større retspolitiske bekymringer.
Der, hvor det er relevant, kræves retskendelse, før efterretningstjenesterne kan benytte sig af mulighederne.
Forslagene om tv-overvågning mener vi er acceptable.
Samtidig tilkendegav Socialdemokraterne allerede ved behandlingen af terrorforespørgslen F 7 i efteråret, at vi mente, at straffen for oplæring og hvervning til terror skulle skærpes.
Lovforslagets helt centrale forslag er forslagene om PET’s mulighed for at indhente oplysninger fra andre forvaltningsmyndigheder og forslaget om fremtidige retskendelser ved telefonaflytninger og teleoplysninger.
I lyset af det nye og mere komplicerede trusselsbillede er Socialdemokraterne parate til at sikre efterretningstjenesterne muligheder for hurtigt at få adgang til oplysninger fra andre forvaltningsmyndigheder, når oplysningerne kan vedrøre overtrædelser af bl.a. straffelovens terrorbestemmelser.
Vi mener, det er positivt, at der inden lovforslagets endelige fremsættelse er sket præciseringer i grundlaget for, hvornår PET kan bede om oplysninger; at der er lyttet til Datatilsynet; at PET ikke bare kan kaste nettet ind i ethvert arkivskab; at PET-chefen skal godkende henvendelser af større omfang; og at der skal være en mere konkret formodning om relevansen af de ønskede oplysninger.
Men som også tidligere understreget skal kontrollen med PET’s adgang til oplysninger på dette specifikke område styrkes.
Vi mener, den er for svag, og det er en afgørende forudsætning for vores støtte for denne del af forslaget, at kontrollen hermed bliver styrket.
Ligeledes skal vi have yderligere præciseret, hvad der helt konkret i praksis menes med en mere konkret formodning i forbindelse med de oplysninger, som vil skulle indhentes.
Forslaget om mulighed for retskendelse til at aflytte en persons brug af telefoner frem for det enkelte telefonnummer mener vi er i tråd med den teknologiske udvikling.
Og vi er helt enige med Institut for Menneskerettigheder, når de i deres høringssvar skriver, at der på dette punkt er fundet en effektiv løsning, som tager afsæt i bestående retssikkerhedsgarantier og dermed sikrer borgernes rettigheder og friheder.
Det er et problem for efterforskningsarbejdet, når personer under observation eller under mistanke slører deres færden ved at skifte telefoner, SIM-kort og kommunikationsform.
Men også her gælder det for Socialdemokraternes støtte, at vi får fuldstændig klargjort, hvad den praktiske rækkevidde af de nye beføjelser vil være.
Det er dog værd at understrege, at for os i Socialdemokratiet er det afgørende, at Politiets Efterretningstjeneste får mulighederne for at kunne reagere hurtigt, når det gælder efterforskning af bl.a. terror og af straffelovens kapitel 12 og 13.
Som sagt i indledningen mener vi også, at det er helt afgørende, at vi ser kampen mod terror også som kampen mod terrorens årsager.
Derfor er det et fælles ansvar at stoppe den del af terrorens fødekæde, som kommer fra radikaliseringen af flygtninge- og indvandrermiljøerne.
Grundlag for frustrationer er der nok af i det danske samfund.
Vi skal med andre ord marginalisere de radikale miljøer.
De unge skal væk fra fanatikerne og med i fællesskabet.
Svaret er bedre integration, respekt for hinanden, accept af grundlæggende værdier, øget dialog og ikke mindst reelle udsigter til en ordentlig plads i det danske samfund.
Vi skal, fuldstændig som PET-chef Lars Finsen har udtalt til Politiken, undgå øget polarisering i samfundet, fordi den alt andet lige rummer potentiale til uro, terror og ekstremisme.
Vi skal behandle hinanden med den fornødne respekt, sagde PET-chefen.
I Socialdemokratiet er vi hundrede procent enige.
Vi har ikke mindst et ansvar for, at bestemte befolkningsgrupper eller religiøse mindretal ikke marginaliseres.
Omvendt påhviler der også de religiøse muslimske ledere et stort ansvar for at rydde op i egne rækker.
Fundamentet for vores sameksistens er en accept af de fælles værdier, som det her samfund bygger på, og det er de værdier, som endnu en gang skal sikre sammenhængskraften i vores samfund, som er det allerallerbedste værn mod terror og ikke mindst dens årsager.
På det grundlag er vi i Socialdemokratiet parate til at indgå konstruktivt i drøftelserne af dette lovforslag, og ikke mindst hvordan vi sammen kan styrke vores beredskab mod terror.