runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrete Auken (SF), 2002-01-10:
Jeg vil selvfølgelig gerne starte med at sige tak, fordi man siger, at man støtter EU's hvidbog.
Og jeg undskylder meget, jeg kan ikke lære at snakke folketingssprog, jeg snakker dagligsprog.
Jeg troede sådan set, at trafikministeren var klar over det, men hvis jeg stadig væk sårer nogen ved det, vil jeg undskylde mange gange. Det skal aldrig ske mere - nej, det kan jeg forresten ikke love, for jeg snakker almindeligt.
Så lige for at følge op på det, som ministeren sagde om, at vi var enten-eller.
Det forstod jeg simpelt hen ikke, der har ikke været noget sted, hvor vi har sagt det.
Vi har stort set ligget fuldstændig inden for hvidbogen i alt, hvad vi har sagt.
Vi har haft nogle danske diskussioner, men det er også en del af hvidbogens problematik.
I forlængelse af det, som hr. Keld Albrechtsen sagde, var jeg faktisk meget chokeret over, at man bare afviser vores forslag til vedtagelse, for det ligger fuldstændig inden for hvidbogen.
Og jeg var lige så glad som fru Anne Grete Holmsgaard, for hvis man går op og siger, at man
tager hvidbogen alvorligt, og man støtter dens mål, så er det en åbning til en videre debat, og det sagde både miljøministeren og trafikministeren.
Så siger man, at man ikke kan støtte den, fordi den er alt for vidtgående.
Jamen hvidbogen er jo vidtgående.
Hvidbogen er faktisk et meget stort skridt fremad i forhold til det, vi har oplevet tidligere i de her sammenhænge.
Derfor er den banebrydende, og derfor er den en debat værd.
Derfor er det fortvivlende, at regeringen ikke mener, at det her er noget, der skal tages alvorligt, og det er fortvivlende i det videre perspektiv - også med henblik på formandskabet - at når det kommer til bare så lille et stykke som at støtte et forslag til vedtagelse, hvor vi tager hovedprincipperne i denne her hvidbog og lægger dem frem, så siger man, at det stemmer vi bare imod.
Så er signalet: Niks, vi vil ikke tage hvidbogen alvorligt, og vi har ikke tænkt os at gøre noget som helst, der følger op på den.
Ellers kunne man have foreslået, at vi kunne lave det og det om, men jeg ved ikke, hvor det er, vores vedtagelse ikke ligger på linje med hvidbogen.
Jeg tror ikke, at jeg kan få miljøministeren til at svare på det - det var ellers den samme pointe dér - men så vil jeg godt spørge trafikministeren: Hvor bryder vores forslag med hvidbogen?
Vi støtter hvidbogen, og vi er meget kede af, at regeringen med sin slutbemærkning om at stemme imod tilkendegiver, at det gør regeringen alligevel ikke.
Aage Frandsen (SF), 2002-01-10:
SF kan støtte lovforslaget.
Der er flere elementer i det, og specielt det element, der vedrører bidrag til nogen, som modtager noget gennem indsamlinger, kan vi varmt støtte.
Det er ikke rimeligt, som det hidtil har været.
Når det drejer sig om de lommepenge, som børn og unge mennesker får, er det en ændring, som vi i mange år gerne har villet gennemføre, og vi synes, det er helt rigtigt, at det sker nu.
Det er urimeligt, som det er foregået på det seneste, hvor man både har noget ekstra administration og nogle, der rent faktisk er kommet i klemme.
Vi synes selvfølgelig, det er fornuftigt, at man forenkler systemerne.
Det er også i orden, at man fjerner skatter i det omfang, de er urimelige.
Begge dele er tilfældet her, og derfor støtter vi varmt det lovforslag, der er fremsat.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-01-10:
Nu er jeg jo i den situation, at jeg for det første er århusianer, og for det andet er jeg nybagt trafikordfører, så jeg skal nok i den situation udtale mig med nogen forsigtighed om et så kompliceret københavnsk anliggende, som der her er tale om.
Når jeg ser, at det er dette Ørestadsselskab, som skal lede udredningen, bliver jeg ikke vildt begejstret.
Så umiddelbart synes jeg, der kan være en hel del fornuft i SF's forslag.
Det er jo sådan, at man har bygget den metro.
Man kan så diskutere, om det var den måde, man skulle have gjort det på.
Nu bliver den så en realitet.
Fru Margrete Auken har sikkert ret i, at det trækker yderligere i langdrag, og at den bliver endnu skrækkeligere dyr end allerede antaget, men bygget bliver den, og engang kommer den jo også til at køre, og så må det øvrige kollektive trafiksystem i København efter min beskedne opfattelse så videreudvikles derfra.
Det vil i hvert fald ikke komme dertil, at Enhedslisten vil stå i vejen for en udbygning af den kollektive trafik i København.
Så meget kan jeg sige.
Jeg tror heller ikke, at den måde, som regeringen griber det her udredningsarbejde an på, er klog.
Derfor synes jeg, at den radikale ordførers forslag om, at man satte sig ned og fandt ud af, hvordan man kunne få et fornuftigt udredningsarbejde, var der noget idé i, og jeg vil gerne tilslutte mig det spørgsmål til ministeren, om ikke man i udvalget kunne sætte sig ned og drøfte det, således at vi også får alternative muligheder, som SF har efterlyst. Hvis man ikke kan det, vil jeg da gå ud fra, at Enhedslisten vil støtte fru Margrete Aukens forslag.
Men det ville jo være godt, hvis man i udvalget kunne få sådan en drøftelse, så man kunne få en fornuftig løsning. Jeg kan egentlig ikke forstå, hvis Socialdemokratiet ikke også godt vil være med til det.
Så jeg synes godt, at Socialdemokratiet ligesom Det Radikale Venstre måske også kunne være med til at lægge bare en lille smule pres på ministeren, sådan at det kunne gøres lidt bedre, end det fremgår af aktstykket.
Det er min sådan umiddelbare, beskedne opfattelse på baggrund af den ekspertise, jeg råder over.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-01-10:
Vi Konservative ser meget positivt på det fremsatte forslag.
Der er to overordnede, rigtig gode ting i det her forslag:
Det er udtryk for en lempelse af nogle skatteregler, og det er udtryk for en forenkling af nogle skatteregler; begge dele
Medmenneskelighed og velgørenhed skal i det hele taget fremmes.
Når mennesker, som har været udsat for de her situationer, står i en situation, der formentlig i forvejen er kritisk for dem, skal de ikke også belastes af en skattebetaling, når venligt tænkende mennesker tiltænker dem beløb eller står for en større indsamling til dem.
Det ser vi meget positivt på.
Hvad angår lommepenge til børn, der bor ude, er det selvfølgelig kun naturligt, at de bliver sidestillet med børn, der bor hjemme.
Det virker kun ganske naturligt.
Desuden er der mange af de her børn, der alligevel ikke betaler skat.
Som sagt er det en regelforenkling, at man slipper for den administration, der ligger i at skulle lave et skatteregnskab for de her børn, som alligevel ikke betaler skat.
Desuden er det selvfølgelig kun rimeligt, at hvis de har erhvervsarbejde, kan de tjene penge fuldstændig på lige fod med børn, der bor hjemme.
Hvad angår de sidste to tekniske ændringer, så vi bevarer den skattefritagelse, der har været tidligere, kan vi selvfølgelig også tilslutte os dem.
Margrete Auken (SF), 2002-01-10:
Lad mig føje til: for halv pris!
De beregninger var jo noget af det, vi stod med dengang, og det var kun, fordi nogle fra Venstre ikke kunne overtale deres ægtefæller til, at de turde køre ned i sådan en tunnel med deres bil.
Det var derfor, det ikke gik.
Nå ja, men det var bare lige for at minde om det.
Så skal jeg da lige sige til den dér med, hvor meget der betales af bilerne, at i det svar, jeg i dag har fået fra vores nye trafikminister på spørgsmål 10, hvor jeg har spurgt, hvordan krydssubsidieringen er, hvis man tog Banestyrelsens bidrag og så sagde, at vi kun lod de tog, der kører over Storebælt, betale for Storebæltsbroen.
Hvor meget skulle de så betale?
I øjeblikket betaler de 600 mio. kr., men så skulle de kun betale 300 mio. kr. Det vil sige, at der går altså i øjeblikket et tilskud
fra togene betalt i Sønderjylland og i Nordjylland og i Sydsjælland til Storebælt.
Man kan sige, at det jo altid er en subsidieret transportform, sådan som det er, det ved vi godt.
Men sådan som regnestykkerne ser ud nu, kunne den dér vejforbindelse altså ikke klare sig, hvis den ikke fik de penge.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-01-10:
Jeg synes, at det var overordentlig positivt, at ministeren sluttede sit indlæg med at sige, at han ikke tog denne her debat som afslutningen på en debat om hvidbogen, men derimod som indledningen til en debat.
Men så vil jeg også godt sige, at hvis det var SF, ministeren havde i tankerne, da han sagde, at der var nogle, der i debatten havde givet udtryk for, at transport ikke er et gode, så vil jeg gerne sige, at det kan ikke have været SF.
Vi betragter transport som en nødvendighed og som et gode.
Det, vi ikke betragter som et gode, er den situation, vi står i både i Danmark og i hele Europa og har stået i i mange år, hvor vi ikke har formået at nedbringe miljøbelastningen fra transporterne, men faktisk kan se, at disse stiger meget, meget voldsomt og dermed fuldstændig truer med at kuldkaste vores fælles miljømålsætninger.
Og vi kan se, at de også har en økonomisk skadelig effekt på udviklingen i vores samfund.
Svend Heiselberg (V), 2002-01-10:
Til hr. Lidegaard
: Jeg tror, jeg sagde, at det da var muligt, at der med tiden skulle findes en anden finansieringsform end den, vi kender i dag.
Og så pegede jeg på, at i dag er det jo sådan, at vi finansierer infrastrukturen med over 40 mia. kr. i forskellige bilafgifter.
Men det er klart, at hvis der skal findes en anden form for finansiering af infrastrukturen i Europa, så skal vi ikke fortsat betale 40 mia. kr. for at køre på de danske veje.
Så vil jeg gerne sige til hr. Homann: Jamen der er jo allerede sket en vældig liberalisering - den er endda sket under den socialdemokratiske regerings tid - vedrørende transport af gods på jernbaner.
Så vi må sige, at inden for jernbanerne har vi jo rent faktisk gjort meget, men det er ikke ensbetydende med, at der er gjort nok.
Så forstår jeg, at fru Margrete Auken gerne vil have vejafgifter, men det skal ikke være vejafgifter som dem, man har i Norge.
Nej, for i Norge indkradser man jo vejafgifter for at udbygge vejene.
Det er jo en fornuftig måde at gøre det på.
Vi var jo sammen i Norge; det husker fru Margrete
Auken sikkert meget godt endda.
Line Barfod (EL), 2002-01-10:
Da vores ordfører på området, fru Pernille Rosenkrantz-Theil, ikke kan være til stede, skal jeg oplæse vores ordførertale: Enhedslisten har principielt den opfattelse, at indtægter bør beskattes ens, uanset hvad indtægten stammer fra.
Derfor er vi afvisende over for forslaget om at udvide skattefriheden ved gaver.
Det giver blot nye afgrænsningsproblemer, som det da også kom frem ved behandling af det tilsvarende forslag i forrige samling.
Der er hele tiden nye områder, hvor der kan argumenteres for, at i dette særlige tilfælde skal der ikke betales skat. Enhedslisten vil ikke medvirke til på denne måde at undergrave det offentliges skatteindtægter.
De manglende indtægter skal jo bare betales af nogle andre.
Enhedslisten vil derimod gerne medvirke til at afskaffe den diskrimination, der i dag sker af børn og unge, som er anbragt uden for deres hjem, og som følge heraf får udbetalt lommepenge af de sociale myndigheder i stedet for af deres forældre.
Vi synes, at der i dette forslag er tale om en urimelig sammenblanding af helt forskellige forslag, hvor vi altså er mod noget og for noget andet.
Derfor vil vi spørge skatteministeren, om det ikke ville være mest fornuftigt at dele dette forslag op i de dele, det reelt indeholder.
Margrete Auken (SF), 2002-01-10:
Jeg kan godt høre, at der ikke er sket noget hos hr. Heiselberg.
Der skal ikke være ændringer for noget som helst; vi skal have frie, hurtige biler til alle og især til sådan nogle som ham. Jeg vil lige sige, at der er ét punkt, vi skal have slået fast - det gælder også lidt i forhold til ministeren - og det er, at liberalisering i og for sig er okay.
Vi har ikke de mest fremragende erfaringer fra nogle af de lande, hvor man har gjort det, hvis man har vidtstrakt det.
Men vi har jo selv støttet udlicitering.
Men det vigtige, hvis vi skal have jernbanerne til at fungere i Europa, er altså samarbejdet.
Fru Anne Grete Holmsgaard sagde lige til mig, at vi skulle lave et »jernbanernes Schengen«, og det er faktisk et godt udtryk for, hvad det er, der skal ske her, sådan at vi får det, jeg havde nær sagt meget centralt styret også.
For hvis det bliver ved med at være nationalt styret og vi skal klare den intereuropæiske transport, så går det altså galt. Det er derfor, vi har bedt om også at få et transport-COSAC i EU, for at vi kan komme i kontakt med hinanden på de her ledder og kanter også, og det er altså det helt afgørende punkt. Så det er ikke liberalisering - det kan vi også bruge, hvor det er hensigtsmæssigt - det er samarbejdet, og det er et meget stærkt og meget håndfast samarbejde, der skal til. Overnationale, centralistiske beslutninger, tak.
Morten Homann (SF), 2002-01-10:
Jeg må sige, at mine bange anelser viste sig at være fuldt ud begrundede, for det var åbenbart en gratis omgang fra hr. Svend Heiselberg om denne her principielle tilslutning til at flytte transporten over på jernbanerne.
Jeg mener, hvis den række investeringer, som hr. Svend Heiselberg kunne line op, var, hvad den nuværende regering og Venstre vil gøre for at få jernbanetransporten styrket, så synes jeg, det ser sort ud, og så synes jeg, at det er en meget, meget principiel og meget, meget lidt reel støtte, man har til det udmærkede princip i hvidbogen. Så jeg glæder mig stadig væk meget til at høre, om man har nogen som helst konkrete bud, eller det er fuldstændig gratis, at man tilslutter sig det her princip.
Margrete Auken (SF), 2002-01-10:
Vi kunne jo have forebygget noget af det, hvis hr. Kaj Ikast ikke havde sagt det sludder, der blev sagt.
For lige at tage Øresund: Vi støttede skam meget jernbanen på Øresund, og det, vi sagde om vejtransporterne, var, at de ville enten blive en økonomisk eller en økologisk fiasko.
Nu er de altså gået i rentefælden.
Vejforbindelsen er gået i rentefælden.
Det koster simpelt hen mere, vil jeg bare lige sige om det.
Storebælt er jo altså ikke bedre, end at den må krydssubsidieres. Det har vi i dag fået et svar fra trafikministeren om.
300 mio. kr. fra Banestyrelsen til Storebælt om året er ganske meget ud over det, der køres på den.
Jamen det er et svar, der lige er kommet i dag.
Så jernbanen er en kæmpe succes, og den bærer en del af det her.
Kl . 15.15
Lad mig så sige med hensyn til det, der skete for 10 år siden: Nu var jeg ikke i Folketinget på det tidspunkt, men faktisk nogle år før havde jeg været med til at fremsætte et forslag herinde om, at vi fik koordineret det europæiske jernbanesystem.
Jeg vil sige til hr. Kaj Ikast - han har jo også været minister, der er jo mange af dem - at det helt afgørende er, at en effektivisering ikke betyder, at man altid skal udvide skinneanlægget.
Det er så hamrende ineffektivt sine steder
nu, at det er et spørgsmål om, at man får organiseringen til at virke på de her punkter.
Det er klart, at København-Ringsted skal udbygges, men ikke i den dér absurde S-tog til Roskilde-model, vi fik, og altså gerne for min skyld dobbeltsporet.
Lad mig så lige sige til allersidst, at TEN-nettet altså skal revideres, og det var vi langt med, inden vi fik regeringsskiftet, men det kan vi vende tilbage til.
Martin Lidegaard (RV), 2002-01-10:
Hr. Kaj Ikast påpegede, at det vil koste op imod 30 mia. kr., hvis vi virkelig skulle gøre noget ved skinnerne i Danmark.
Det er jeg sådan set enig i, jeg tror også, at det er den størrelsesorden, vi snakker om.
Nu får vi jo en redegørelse
fra ministeren senere på året, hvor man kigger det hele efter i sømmene.
Det, der undrer mig lidt, er, at normalt plejer hr. Kaj Ikast jo ikke at være bleg for at snakke den slags beløb, hvis vi taler broer eller andre større anlægsinvesteringer.
Det er jo nogenlunde det samme, vi snakker om, hvis vi skal have en Femernforbindelse.
Det vil jeg ikke lige nu sige om vi bør have eller ej, hvis vi har et beslutningsgrundlag; det kommer senere i april.
Men jeg vil bare spørge, hvorfor det er så helt fuldstændig umuligt at forestille sig langsigtede større investeringer på jernbanen, der rent faktisk med sikkerhed vil give afkast og både bedre økonomi, sikkerhed og miljø, når det åbenbart er meget let for hr. Kaj Ikast altid at stå bag broerne, der har nogenlunde den samme beløbsstørrelse.
Kaj Ikast (KF), 2002-01-10:
Det, der lægges op til fra EU nu, er fire forskellige hastigheder på samme togsystem, og det kan ikke lade sig gøre.
Hvis vi skal have tog, der kører 200 km/t., nogle, der kører 180 km/t., vi har godstogene på 80 km/t., og så har vi endelig slæbetogene eller forureningstogene, hvis vi skal køre med fire forskellige hastigheder, kan det ikke betjenes på det net, vi har, fordi alt er afhængigt af, at togene kører med samme hastighed, for at man kan få det gennemtræk, der skal være.
Det er der altså ikke lavet om på, det vil jeg gerne sige helt nøjagtigt.
Det, der har været med til at finansiere, at vi har fået det løft i jernbanetransporten, har været bilerne, ja, det er bilerne, der betaler Øresund.
I sin tid med Øresund kunne SF ikke forklare, hvor pengene kom fra.
Det er bilerne, der betaler den store sum på Øresund, og den vil vokse for hvert år.
Hvis man ser på månederne for øjeblikket, er trafikken stigende.
Men det er ikke de store tal, som fru Margrete Aukens kolleger dengang sagde herinde.
Det har man reelt gjort.
Jamen det, der giver forureningen, er jo, at folk holder i kø, og i de kommende 7 år vil vi komme til at holde endnu mere i kø selv på de danske motorveje.
Så vil jeg gerne sige om det langsigtede: Det er da givet, at vi er gået ind for langsigtet planlægning, det vil enhver broforbindelse være, men hvis vi ikke skaber broforbindelserne, får vi aldrig togene til at køre.
Vi kan sagtens lave en bilbro, der kan forrente sig til enhver tid, det er ingen sag, men når jernbanen skal med over, så tager den 65 pct. af udgifterne.
Sådan er de reelle tal.
Margrete Auken (SF), 2002-01-10:
Jeg sidder og bliver helt betaget over de der tre biler på Øresund, der har betalt hele jernbanen.
Det synes jeg er flot gået.
Jeg tror ikke, at vi kan få det regnestykke til at hænge sammen, men lad det nu være.
Højhastighedstog var vi meget langt med i de forhandlinger, vi havde, hvor vi også havde Venstre og De Konservative med bl.a. til den høring, der var om elektrificering.
Det blev slået meget fast, at det ikke er smart i Danmark, for toget når jo dårlig nok at stoppe, før det er ude af landet igen.
Med hensyn til TEN er det jo os selv, der afgør, hvordan vi går ind i nettet, og sådan som det ser ud i nu i øjeblikket, er det altså tumpet, for nu at sige det sådan. Der har vi en højhastighedstogidé, og hr. Kaj Ikast beskrev glimrende et højhastighedstog, man kan se det sådan flintre ned igennem Jylland og bonk, og så tøf, tøf, tøf, tøf, tøf videre ned til Hamborg, og det bliver der ikke lavet om på. Der vil jeg så godt lige sige, at Femern går jo også ind i det samme tøf, tøf-system, så det er ikke den vej, vi udbygger det.
Den store prop ligger der, og der er ikke udsigt til den udbygning, der i givet fald skal være.
Den må man lave østover.
Niels Sindal (S), 2002-01-10:
Ja, fru Margrete Auken har næsten svaret, men jeg vil godt appellere til, at vi ikke tager alle de her tekniske udgaver af togforbindelser op i sådan en eller anden debat, hvor vi måske ikke kan overskue det, for der er jo ikke tale om, at man skal blande det hele i en stor pærevælling, som hr. Kaj Ikast var inde på.
Man vælger højhastighed mellem nogle meget store byer i Europa, og så vælger man andre koncepter rundtomkring.
Det, jeg ville sige, var om det spørgsmål, der var oppe tidligere om koordinering.
Jeg tror, det er utrolig væsentligt.
Vi kunne også inden for godset skabe det samme omkring jernbanenettet på europæisk plan.
På den måde tror jeg, at man kan komme videre, og jeg tror også, at teknologien, forskellige former for signaltjenester og ATC, gør, at man kan udnytte eksisterende skinnenet noget bedre.
Men jeg vil godt appellere til, at vi tænker lidt over hvidbogens tanker og lidt mere europæisk, for vi kan godt tage en debat om det danske jernbanesystem, men det mener jeg vi skal gøre en anden dag.
Morten Homann (SF), 2002-01-10:
Jeg sidder jo og bliver helt begejstret og varm om hjertet, når jeg hører hr. Kaj Ikast tale om behovet for investeringer i jernbanen og de store succeser, vi har haft.
Det håber jeg også vil vise sig, når hr. Kaj Ikasts parti og trafikministeren skal udmønte det i konkrete trafikinvesteringer.
Jeg vil håbe, at også hans parti og resten af regeringen vil lade sig bevæge af hans varme tale.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-01-10:
Af hensyn til historien må jeg altså lige sige til hr. Kaj Ikast, at fru Margrete Auken og undertegnede har faktisk været nogle meget, meget seje forkæmpere for jernbanetransporterne over Storebælt.
Oven i købet var det sådan, at det både var VS og SF dengang i 1985, der støttede det her.
Vi kom så langt, at vi var lige ved at overtale
Venstre, som jo altid gerne vil spare lidt på pengene, og det var vi enige med dem i, til at få lavet en ren jernbaneforbindelse.
De var meget charmeret af det, indtil det viste sig, lidt forbavsende eller ironisk, kan man sige, det foregik nemlig i en lufthavn i Nordjylland, at de fremtrædende Venstremedlemmer alligevel ikke turde, da det kom til stykket, fordi de ikke helt havde været i stand til på hjemmefronten at overbevise deres mager om, at det her var en genial løsning, hvad de godt nok selv mente det var. Jeg tror egentlig godt, hr. Ikast kan huske historien, så jeg ville være lidt glad, hvis han kom herop og bekræftede, at sådan var det faktisk.
Det er jo ikke så mange år siden.
Kaj Ikast (KF), 2002-01-10:
For at bekræfte, at der ikke er helt grønt deroppe endnu, vil jeg godt sige, at det er en sandhed med modifikationer, for den investering, der skulle have været, hvis man havde haft en ren jernbane, var en statsinvestering, som skulle have gået over 30 år.
Altså selve tunnelinvesteringen til en ren jernbane var det jernbanen som helhed, der skulle betale.
En jernbane er altså en 65 pct.s-betaling af hele komplekset, vi har i dag, men indtjeningen ved bilerne f.eks. på Storebælt er over 65 pct. Så det, vi har fået lavet i dag, er som helhed en meget bedre forretning og i særdeleshed for jernbanen.
På Øresund ville det aldrig nogen sinde
Man kan bare tage de beregninger, der ligger for den billigste løsning
, det er Helsingør-Helsingborg, som dengang i 1985 var på 4,5 mia. kr. Ikke engang den kunne vi få afskrevet ved hjælp af jernbanerne alene; der skulle statspenge til.
Det er forskellen i det her.
Så vil jeg gerne sige til hr. Sindal: Der er desværre ingen rigtig koordination mellem jernbanerne og jernbaneselskaberne, som der er i luftfarten.
Vi har kæmpet for det i flere år, det er ikke blevet til noget, men Danmark har været forholdsvis langt fremme.
Det, der er galt, er, at jo mere man presser og sætter afgifter på, eksempelvis i Tyskland, desto mere rammer det Norden, for vi ligger i yderområdet.
Derfor skal vi hele tiden passe på, når man laver nye vignetordninger, for den vignetordning, vi har i øjeblikket, er faktisk en stor fordel for Danmark.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-01-10:
Det, vi gik ind for og kæmpede for, var ikke sådan at sætte
en stopklods i, så bilerne skulle over med færge.
Nej, det var en biltogsløsning, som ville have medført, at både biler og togpassagerer var med til at finansiere det.
Så det var faktisk en fremragende model økonomisk set, og den ville oven i købet have betydet, at bilerne var kommet over stort set lige så hurtigt, som de gør i dag.
Kaj Ikast (KF), 2002-01-10:
Ja, det var nemlig der, hvor Danmark var foregangsmanden i finansieringen af de kombinerede løsninger
, så bilerne betaler mest, og det gør de altså.
Hvis fru Margrete Auken ser på regnskabet for Øresund, selv om der ikke er så mange biler i øjeblikket, og hvis fru Margrete Auken ser, hvad der betales for Storebælt, vil hun se, at de 1,16 mia. kr., som jernbanen oprindelig skulle have betalt på Storebælt, blev sat ned til 530 mio. kr. og så dyrtidsreguleret.
Derfor var det, der kom en anden finansieringsform ind i det.
Jeg indrømmer blankt, at en biltogsløsning er den billigste, hvis man får folk til at bruge den.