runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Skaarup (DF), 2002-04-16:
Jeg siger tak for debatten.
For mig er det tydeligt, at det har været og er nødvendigt med en debat, for fakta er jo, at vi gang på gang har hørt, at der er lægemangel i Danmark.
Og det er der jo.
Der er ikke nogen, der er kommet med særlig mange forslag til, hvordan vi får løst det her problem.
Det kan jo ikke være rigtigt efter vores vurdering, at norske og svenske studerende efter endt uddannelse kan rejse tilbage til deres hjemland og bruge den danske uddannelse.
Forslaget har jo som sagt en tosidet effekt, men vi er dog helt klar over, at der er nogle begrænsninger for svenske studerende på grund af Sveriges medlemskab af EU.
Men som sagt er det fint, at vi har fået den debat her.
Som sagt er vi enige om, at der er lægemangel i Danmark.
Før i tiden har vi hørt, at det kun var på sygehusene i yderamterne, men det har nu bredt sig til, at der faktisk også er problemer på universitetshospitalerne.
Jeg påpegede også, at såfremt der er en stigende efterspørgsel efter læger, som vi ved der er, på blot 1 pct., så vil der både på kort og lang sigt blive en endnu større lægemangel i det samlede sundhedsvæsen.
Selv med en nulvækst vil der som sagt være problemer.
Alt i alt er det sådan set nogle af de samme konkrete ting, som de forskellige ordførere har været inde på, men det, jeg vil sige her til sidst, er, at vi har fået taget hul på en debat, som Dansk Folkeparti håbede kunne føre til noget videre, og det synes jeg også, at det lyder til på videnskabsministeren.
Ministeren har i hvert fald kvitteret og sagt, at han vil se på det her område og også, at det er nødvendigt at gå
ind og kigge på de aftaler, der er.
Men som sagt vil jeg også kvittere over for ordførerne, fordi de alle faktisk har kunnet se, at der er problemer.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-04-16:
Forslagets formål, nemlig at afhjælpe lægemangelen,
finder vi jo særdeles positivt.
Det er næsten også det eneste positive, vi sådan set kan se ud af dette forslag.
Det, som Dansk Folkeparti nu ønsker, har flere kaldt en stavnsbinding.
Der står godt nok, at det er 7 års tjenestepligt for læger, men det er ikke en måde, vi mener, at lægemangelen skal løses på.
At tvinge nogen til noget er ikke et middel, vi finder særlig konstruktivt.
Hvis disse problemstillinger, som der jo reelt er, skal løses, så er det jo vigtigt at se på den aftale, vi har med de nordiske lande, om der er nogle steder dér, hvor man bør stramme op, se på adgangskrav og se på de muligheder, der kan ligge netop i den dialog. Det er klart, at man også må forholde sig til det store frafald, der er på studieordningerne.
Det er jo klart, at de studerende også skal vide klart og præcist, hvad det er, de går ind til, hvad der kræves af dem, hvad det vil sige at studere i Danmark, hvad det vil sige at gå ind i et medicinstudium.
Der er hele vejledningen og hele oplysningen omkring det at begynde et studie på universiteterne utrolig vigtig.
Der kunne man også se på, om vi kan gøre noget her, om der er noget, vi kan stramme op på og dermed også formindske det frafald, der er. Et område, man også bør se på, er jo selvfølgelig tiden efter endt studium.
Det kan være arbejdsmiljø, muligheder for videreuddannelse, muligheder for turnus, som fru Margrethe Vestager var inde på, altså hvordan mulighederne er efterfølgende for, at man bedre kan fastholde lægerne i landet, en konstruktiv måde at forholde sig til lægemangelen på, som jeg synes, man kan anskue fra mange vinkler.
Den måde, som Dansk Folkeparti hermed foreslår, er ikke en, vi i Kristeligt Folkeparti på nogen måde finder hensigtsmæssig, og derfor kan vi selvfølgelig heller ikke støtte den, da der er mange andre veje at fastholde og udvikle disse ting på.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-16:
Fru Gitte Lillelund Bech er jo formentlig enig med mig i, at man har en ordning for f.eks. piloter.
Derfor har man, så vidt jeg ved, udformet kontrakter med det formål at sikre, at der er piloter.
Men jeg har også forstået det sådan i valgkampen, at det var meget vigtigt for Venstre at sikre læger på sygehusene.
Hvorfor kunne man så ikke også lave en sådan ordning der?
Fru Lillelund Bech frygter måske, at det er noget, der kunne gribe om sig til en almindelig uddannelsesløn og sådan noget.
Det ved jeg ikke.
Det ville jeg ikke være bange for, hvis jeg var hende.
Men det var da værd at overveje på det her område, som var så vigtigt for Venstre i valgkampen, men når man hører fru Gitte Lillelund Bech, er det jo som om, at nu, hvor valget er vundet og mandaterne er i hus, er det ikke så vigtigt mere.
Margrethe Vestager (RV), 2002-04-16:
Nu, hvor vi er i repetitionsgenren, synes jeg, at fru Gitte Lillelund Bech i sine svar har bevæget sig længere og længere væk fra ideen i beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti.
Derfor vil jeg gerne have repeteret, hvad det var, der gjorde, at fru Gitte Lillelund Bech indledte sin ordførertale med at sige, at der er mange spændende vistnok dimensioner eller elementer i beslutningsforslaget.
Jeg har nemlig lidt svært ved at se dem, og jeg vil gerne have, at de bliver udtrykt måske en anelse mere direkte fra Venstres ordførers side.
Margrethe Vestager (RV), 2002-04-16:
Det er ellers hr. Morten Helveg, som har haft dette område, og som på Det Radikale Venstres vegne har bidraget til det telepolitiske forlig, der blev lavet i 1999.
Vi glæder os over, at regeringen holder fast ved og følger op på det forlig, som Det Radikale Venstre er en del af; derfor kan jeg også give Det Radikale Venstres støtte til begge forslag.
L 193 indebærer jo bl.a., at auktioner indføres som generelt instrument.
Auktionsmodellen synes jeg, at vi alle sammen kan glæde os over har givet så positivt et resultat anvendt i forbindelse med tredjegenerationsmobilnettet.
På baggrund af de erfaringer kan vi fuldt ud tilslutte os anvendelsen af auktionsinstrumentet, selvfølgelig efter rimelige kriterier og måske nok i fremtiden med mere nøgterne resultater end det fine resultat, vi fik ved tredjegenerationsauktionen.
Lovforslaget udstyrer jo ministeren med et såkaldt frekvenspolitisk rammemandat som led i ændringen af kompetencefordelingen mellem ministeren og IT- og Telestyrelsen.
Rammemandatet er jo en konsekvens af, at den telemæssige og teknologiske udvikling går så stærkt, at Folketinget dårligt kan nå at lovgive i takt med udviklingen.
Bare sådan i parentes bemærket kan man sige, at med den hastighed, Folketinget har i øjeblikket på regeringens initiativ, kunne vi måske nok nå det alligevel, specielt skatteministerens iver taget i betragtning.
Men ministre kan jo lære af hinanden, så vi håber, at denne minister vil lære skatteministeren noget.
Parentes slut.
Jeg vil gerne følge op på en enkelt ting, og det var den diskussion, som SF's ordfører, fru Anne Grete Holmsgaard, tog op, fordi det altid er en selvstændig og vigtig diskussion, hvilke vide og brede beføjelser man bør give en minister i form af rammemandater.
Derfor er det vigtigt at holde fast i, at de overordnede målsætninger naturligvis fastsættes politisk, hvorefter IT- og Telestyrelsen står for den faglige administrative udmøntning.
Det Radikale Venstre ser derfor frem til videre drøftelser om mandatets indhold i forligskredsen som forudsat i aftalen fra 1999.
I de her tider, hvor der er brug for, synes jeg, tillidsskabende foranstaltninger mellem regering
og opposition,
kunne det være fornuftigt, at man også lavede forskellige skriveøvelser, som også foreslået af SF's ordfører, fru Anne Grete Holmsgaard.
Endelig indeholder lovforslaget jo en forenkling af tilladelsessystemet, hvorefter drift af mobilkommunikation kun kræver én tilladelse, hvilket vi også støtter og endda varmt.
Lovforslag nr. L 192 kommer i forlængelse af lovforslaget om radiofrekvenser, og det har til hensigt at foretage nødvendig tilpasning af telelovgivningen til udviklingen af konkurrence på markedet, bl.a. vedrørende fast operatørvalg og videredirigering.
Hensigten er jo den enkle og positive at fremme effektiviteten og konkurrencen inden for telesektoren samt at overholde EU's forordning om adgang til det rå kobber, og det kan vi også tilslutte os.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-04-16:
I SF er vi positive over for den forenkling, der er lagt op til med L 193.
Vi synes, det er fornuftigt at få en mere enkel og fleksibel fremgangsmåde med de 1-årige rammemandater, der naturligvis vil indeholde en strategi, som rækker længere end det ene år, men hvor man har en ordentlig regulering, hvor man har den overordnede styring, og man så har nogle ordentlige rammer for IT- og Telestyrelsen at arbejde inden for i den daglige varetagelse af arbejdet.
Vi kan også i SF tilslutte os, at det bliver muligt også fremover at anvende auktion som et instrument, hvor man kan finde ud af, om man enten vil bruge auktion, eller man vil bruge almindeligt offentligt udbud i den enkelte sag.
Vi er glade for, at det klart fremgår af bemærkningerne til lovforslaget, at ministeren er indstillet på at drøfte både rammemandatet og eventuelle situationer om valg mellem auktion og udbud med forligskredsen, og vi lægger i det hele taget stor vægt på, at vi har en minister, der er så positivt indstillet over for at drøfte med forligskredsen forud for forskellige vigtige tiltag. Nu kan man jo godt nok ikke være sikker på, at man også om nogle år har en minister, der er lige så positiv, så vi synes måske, det ville være fornuftigt med en enkelt justering.
Det fremgår af bemærkningerne, at forligskredsen vil blive inddraget i de knaphedssituationer, hvor man skal tage stilling til, om det er auktion eller udbud, man skal anvende, og der står direkte: »Hvor der er tale om større politisk rækkevidde«.
Det er jo altid sådan et vanskeligt definerbart område, så vi vil foreslå, at der her bliver tale om, at man altid inddrager forligskredsen.
Hvis det er en sag, der ikke har nogen særlig politisk rækkevidde, kan vi jo hurtigt afgøre det i forligskredsen.
Jeg synes, det ville være fornuftigt at have det klart stående i betænkningen over lovforslaget.
Med hensyn til L 192 kan vi også tilslutte os det forslag.
Vi lægger vægt på, at markedet stadig væk er sådan, at der er behov for særregulering på det her område et stykke tid endnu.
Thomas Adelskov (S), 2002-04-16:
Jeg skal spørge Enhedslistens ordfører, om det ikke er korrekt, at vi ved den lovgivning, som nu har eksisteret i en årrække, ved den særlovgivning og særlige regulering af hele telemarkedet jo netop har forsøgt at undgå, at vi fik de her monopoler. Vi har jo bl.a. ved UMTS-aktionen specifikt sigtet mod at få andre aktører med på markedet.
Rent faktisk forsøger vi lige nøjagtig det modsatte, men det, hr. Keld Albrechtsen har som endemål, er et meget dyrt statsmonopol.
Det er sådan set ikke det, vi ønsker.
Vi ønsker lave priser, vi ønsker ordentlig teknologi, og vi ønsker en meget stor udbredelse.
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-04-16:
Jeg må indlede med at fastslå, at Det Konservative Folkeparti kan give begge forslag fuld tilslutning.
Det ene forslag, L 193, er jo en direkte opfølgning på den telepolitiske aftale fra 1999, og her vil jeg gerne bekræfte, hvad den socialdemokratiske ordfører jo også var inde på, nemlig at vi har haft nogle meget gode drøftelser om disse lovforslag og ikke mindst i forbindelse med vores UMTS-forligsforhandlinger.
Jeg kan fuldt ud bekræfte, at det er et gensidigt ønske
hos regeringspartierne, ikke mindst Det Konservative Folkeparti, og Socialdemokratiet at få så mange penge som muligt lagt ind under forskningsområdet.
Det er jo igen bekræftet i forbindelse med vores UMTS-forlig fra for nylig, at midlerne skal gå til forskning og it-satsning.
Så dér er vi fuldstændig enige om de overordnede mål.
Tilbage til L 193: Forslaget lægger op til en forenkling af regelsættet sådan mere generelt, og helt konkret lægges der op til, at tilladelsessystemet bliver forenklet, så drift af offentlige mobilkommunikationsnet fremover kun kræver tilladelse fra én instans.
Derudover lægges der op til en klar kompetencefordeling, hvorefter rent telefaglige beslutninger træffes inde i IT- og Telestyrelsen, og også det kan vi give tilslutning til.
Endelig anerkendes auktion som et generelt instrument på lige fod med udbud og offentlige udliciteringer, og det synes vi, at vores erfaringer berettiger til.
Så vi kan altså give tilslutning til L 193.
Det samme gælder indholdet i L 192, hvis enkeltelementer på samme måde lægger op til en tilpasning og justering af regelsættet, som tager højde for bl.a. den EU-forordning, der ligger, og den gennemførte oprettelse af IT- og Telestyrelsen.
Vi mener, at begge forslag er fremadrettede og fornuftige, og igen vil jeg afslutte med at bekræfte, at det helt overordnede mål for os jo er, at vi når nogle telepolitiske initiativer, som har så bred tilslutning som muligt i Folketinget; det giver faktisk det bedste afsæt i forhold til de signaler, vi gerne vil sende til branchen.
Tina Nedergaard (V), 2002-04-16:
Forslagene lægger op til en tilpasning af dele af telelovgivningen, således at de passer til udviklingen og konkurrencen på telemarkedet.
Forslagene ligger i forlængelse af Folketingets flertals ønske tilbage i 1999, hvor teleforliget blev indgået.
Forslagene medfører, at Danmark gennemfører EF's rammedirektiv og tilladelsesdirektiv, og samtidig åbner forslagene mulighed for sanktioner i forbindelse med overtrædelse af EU-forordninger. Samtidig overdrager Danmark lovgivnings- og myndighedskompetencen til Færøerne, for så vidt angår radiobaserede maritime nød- og sikkerhedstjenester i farvandene omkring øerne, sådan som det er aftalt mellem regeringen og det færøske landsstyre efter færøsk ønske i januar i år.
I dag er brugerens ret til valg af anden operatør begrænset til, at alle dele skal flyttes.
Der er således tale om en forbedring for den enkelte borger, der bruger disse ydelser.
Samtidig præciserer forslagene, at slutbrugeren har ret til at klage over uregelmæssigheder i de abonnementsvilkår, som brugeren har fået stillet i udsigt, og som naturligt er i overensstemmelse med forsyningspligtloven.
Der er således tale om endnu en forbedring for brugeren.
Videre betyder forslagene, at der ikke længere vil være krav om både en mobiltilladelse og en frekvenstilladelse, men kun én tilladelse, for at afbureaukratisere området og give brugerne større adgang til området.
Forslagene tager også højde for, at det er regeringens mål på sigt at fjerne dobbelttilladelsessystemet for radio- og tv-området.
Desuden lægger forslagene op til, at man ophæver lov om Telestyrelsen, men præciserer samtidig kompetencefordelingen mellem ministeren og den ny IT- og Telestyrelse.
Den ny styrelse skal medvirke til en hurtigere beslutnings- og sagsbehandlingsproces med henblik på hurtigst muligt at fremme og implementere nye teknologier på det danske telemarked.
Samtidig lægger forslagene op til, at auktion indføres og sidestilles med offentligt udbud, når frekvenser skal fordeles.
Forslagene lægger som helhed op til regelforenkling, smidiggørelse af proceduren på området og sikrer bedst muligt valg af fremtidig fordeling af frekvenser.
Det er Venstres ønske, at det brede teleforlig hermed videreføres.
Venstre støtter forslagene.
Flemming Hansen (KF), 2002-04-16:
Hr. Morten Homann siger, at aktieselskaber ikke giver nogen som helst indsigt.
Det er nu ikke min opfattelse.
Jeg synes tværtimod, at aktieselskaberne er ganske åbne.
De er tæt på at være offentlige.
Københavns Lufthavn i Kastrup er et af de gode eksempler.
Den frygt, man havde, dengang man lavede det til et aktieselskab, er den, jeg hører hr. Morten Homann komme med i dag om Post Danmark, og jeg ser ikke nogen grund til det.
Vedrørende hr. Keld Albrechtsens spørgsmål må jeg sige, at der altså er tale om eventuelle justeringer mod fremtidens samfund.
Jeg skal i øvrigt sige til hr. Keld Albrechtsen, at det bestemt er regeringens hensigt, at de forslag, hr. Keld Albrechtsen stiller på postområdet, når at blive behandlet i samlingen.
Det er jo reelt Præsidiet, der afgør det, men de forslag bliver i hvert fald behandlet i regeringen, kan jeg sige, den 6. maj.
Så vi er ikke dem, der forhindrer, at vi får en god debat om det.
Og så takker jeg for fru Tove Videbæks støtte.
Tove Videbæk (KRF), 2002-04-16:
Kristeligt Folkeparti vil gerne sige, at vi går positivt ind
i udvalgsarbejdet om lovforslag nr. L 185 om Post Danmark.
Vi har set høringssvarene igennem, hvor der er nævnt en del problemer, men jeg kan se, at størstedelen af disse har Trafikministeriet allerede forholdt sig til.
Men jeg kan da sige, at for Kristeligt Folkeparti vejer det også meget tungt, at vi sørger for, at der er postservice ude i alle områder af vores land, også ude i landsbyer og i byerne over hele landet.
Vi vil gå positivt ind i et udvalgsarbejde, og så ender vi nok med at støtte forslaget.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-16:
Jeg synes, det er meget bekymrende, at man ikke kan få et svar hverken fra de borgerlige ordførere, fra den socialdemokratiske ordfører eller fra ministeren på, hvad det er for justeringer af serviceforpligtelsen, der vil blive resultatet.
Det, der giver anledning til, at Enhedslisten bliver meget bekymret på basis af debattens forløb, er denne mangel på klare meldinger.
Man kunne jo bare have sagt, hvilket f.eks. Dansk Folkepartis ordfører efterlyste: Jamen vi bevarer de små posthuse, ingen tvivl om det.
Det kunne man jo bare have sagt.
Og når man ikke siger det, må man altså tilgive os i Enhedslisten, at vi rent faktisk bliver meget bekymrede.
Situationen er jo, at vi får et postvæsen udefra med måske 60 posthuse, hvor det allerede er bebudet, at de skal være i Danmark.
De tager al den lukrative post, og så får Post Danmark alt det, der ikke kan betale sig.
Og så behøver man altså ikke at være nogen stor profet for at regne ud, hvordan det går med Post Danmark.
Mikkel Dencker (DF), 2002-04-16:
Da Dansk Folkepartis ordfører, fru Jette Jespersen, ikke kan være til stede i dag, skal jeg fremføre følgende: Dansk Folkeparti kan støtte intentionerne i såvel L 193 som L 192. L 192 er i overensstemmelse med den telepolitiske aftale, som sikrer klare politiske målsætninger for den samlede frekvenspolitik og en helt ny beslutningsprocedure, så nye frekvensmuligheder hurtigere stilles til rådighed.
Lovforslaget sikrer samtidig en øget kvalitet og en enklere administration for IT- og Telestyrelsen.
Der sker en klar afgrænsning mellem politiske beslutninger og IT- og Telestyrelsen ved vedtagelse af dette frekvenspolitiske rammemandat.
Hvad angår L 192, er det dette lovforslags overordnede hensigt, at der skal ske en tilpasning af telelovgivningen og bedre konkurrencevilkår på telemarkedet, og det kan Dansk Folkeparti naturligvis støtte.
Forslaget har som begrundelse at oprette en ny IT- og Telestyrelse med bedre fleksibilitet for udviklingen af styrelsen og dens opgaver.
Forslaget indebærer en udvidelse af IT- og Telestyrelsens beføjelser med større uafhængighed af Videnskabsministeriet.
Ved vedtagelsen af dette lovforslag ophæves den eksisterende lov om Telestyrelsen.
Dansk Folkeparti kan som nævnt støtte forslagene.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-16:
Jo, men som alle jo ved, så har det været sådan, at man i en periode - og det vil sikkert også fortsætte i år 2002 - har kunnet gå ind hos konkurrerende teleselskaber og hente en mobiltelefon stort set gratis og ikke betale kostprisen på sit abonnement.
Jeg siger bare, at man skal være umådelig naiv for at tro, at en sådan situation, hvor varerne leveres langt under den reelle produktionsomkostning, vil kunne fortsætte.
Den fortsætter, indtil det er afgjort, hvilke selskaber der overlever på det europæiske marked.
Når den konkurrence er afgjort, ja, så er det selvfølgelig slut med at modtage ydelser under produktionsprisen.
Så bliver det et pænt stykke
over produktionsprisen
Man behøver altså ikke at være meget nationaløkonom for at regne ud, hvordan det vil gå.
Så kan jeg kun oplyse, at jeg modtog altså et fint reklametryk fra en international koncern, som konkurrerer på mobilmarkedet her i Danmark, hvor de oplyste, at de i år ville bruge omkring 1 mia. kr. på kampagner for at rykke abonnenter over til deres selskab, så det tyder jo ikke rigtig på, at det er holdt op.
Men det holder naturligvis op på et eller andet tidspunkt, for der er jo ingen selskaber, der bliver ved med at forære danske forbrugere penge.
Det gør de kun, indtil det er afgjort, hvem der får det.
Jeg skal så også anerkende, og det sagde jeg også i mit ordførerindlæg, at de to lovforslag, der ligger her, kun er
ét trin, og endda ikke det største, på vej ned ad den glidebane.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-04-16:
Til fru Birthe Skaarup vil jeg sige, at jeg altså synes, det er værd at bemærke, at der i de kommende år kommer væsentligt flere kandidater ud fra medicinstudiet, end der har gjort før.
Jeg undervurderer ikke, at vi i udkantsområderne klart har lægemangel, men det, jeg siger, er, at ved en bedre udnyttelse af de læger, vi har i det danske sundhedsvæsen, kunne vi altså også få væsentligt mere læge for pengene.
Til hr. Keld Albrechtsen vil jeg bare sige, at efter en meget, meget kort overvejelse tror jeg roligt, at jeg kan afvise, at vi fra Venstres side er interesseret i uddannelsesløn og den form for kontrakt, som hr. Albrechtsen er inde på.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-16:
Jeg tror, at der var en uklarhed.
Det var meget svært at forstå fru Gitte Lillelund Bechs svar, for der var både mangel på læger, og det var der alligevel ikke, for vi kunne bare sætte dem, vi har, til at arbejde noget mere.
Hvis man kræver det, bliver de altså selv patienter og ikke læger i løbet af kort tid.
Så det er nok ikke nogen løsning.
Men jeg vil godt spørge: Kunne man så ikke forestille sig, at man fik mulighed for at tilbyde en form for uddannelsesløn og så en kontrakt om, at de til gengæld ville arbejde nogle år i den danske sundhedssektor?
Som Dansk Folkepartis forslag er udformet, er det naturligvis i strid med de internationale principper, og det kan vi ikke støtte.
Men man kunne godt lave en ordning, så man holdt på danske læger, men det ville kræve en frivillig kontrakt.
Birthe Skaarup (DF), 2002-04-16:
Det kan ikke nytte noget, at vi lukker øjnene for, at vi har lægemangel i Danmark.
At vi så ikke udnytter lægerne, som vi burde, er noget helt andet.
Men er fru Lillelund Bech klar over, at såfremt der er en stigende efterspørgsel på læger på blot 1 pct., vil der både på kort og på lang sigt - på lang sigt regner jeg noget med år 2010 - opstå en endnu større lægemangel i det samlede danske sundhedsvæsen i årene fremover.
Selv med en nulvækst vil der faktisk være problemer.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-04-16:
Til hr. Keld Albrechtsen vil jeg sige, at jeg slet ikke undervurderer de problemer, vi har i den danske sundhedssektor i dag.
Jeg synes bare, det er væsentligt at bemærke, at vi i Danmark faktisk har flere læger pr. indbygger, end man har i f.eks. Frankrig.
Og i Frankrig har man altså behandlingsgarantier, og man kommer væsentligt hurtigere til i sygehussystemet.
Så min pointe er, at jeg tror, at vi ved at organisere arbejdet anderledes i sundhedssektoren og ved at lære af, hvad man gør i andre lande, rent faktisk også kunne få mere ud af de læger, vi allerede har.
Jeg synes da også, det er tankevækkende, at vi oplever danske læger, der ud over at have deres gang på de danske sygehuse arbejder på et af de private hospitaler, vi har i Danmark, eller indimellem tager opgaver og job i Sverige og Norge.
Jeg synes, det var rart, hvis de danske læger faktisk blev i Danmark og brugte deres krudt i det danske sygehusvæsen.
Det er jo også derfor, at vi fra regeringens side har afsat 1,5 mia. kr. til netop at give det skub, der skal til, for at det danske sygehusvæsen og det danske sundhedsvæsen kommer til at fungere væsentligt bedre.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-16:
Jeg er enig med fru Gitte Lillelund Bech i det synspunkt, at man ikke kan vedtage dette forslag, fordi det strider mod de målsætninger, vi har, om, at man skal kunne gå over grænserne og åbent udveksle synspunkter med hinanden og sådan noget.
Men det var, som om fru Gitte Lillelund Bech fik antydet, at der ikke var mangel på læger i Danmark.
Jeg håber ikke, at det skulle forstås sådan, men det tydede på, at Venstres ordfører ikke helt havde forståelse for, hvor alvorligt problemet er i vores hospitalssektor.
Man gik da ellers til valg på, at der skulle gøres noget ved det.
Så det håber jeg var en misforståelse.