runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Elisabeth Arnold (RV), 2001-05-31:
Den forklaring var jeg ked af at høre, for det betyder faktisk, at Venstres idé om et skattestop blokerer for, at vi kan få en ændring af skattesystemet, så skatten på arbejdskraft kan komme ned.
Det synes jeg er ærgerligt, for det er jo lige præcis det, erhvervslivet beder om.
Så vil jeg sige om det frie valg af fødesteder i Århus Amt, som fru Ulla Tørnæs siger er en kanonsucces: Det er jo en kanonsucces, som er smadderdyr for skatteyderne, for hvis ikke man havde ophævet det frie valg, havde man været nødt til at nedlægge afdelinger på Grenå og Odder Sygehuse.
Hvis man vil opretholde det frie valg, bliver man nødt til at tilføre yderligere ressourcer til de fødeafdelinger, som ikke kan fungere, fordi der simpelt hen ikke er personale til dem.
Og det bliver dyrt for skatteyderne; det er det, det viser.
Enten bliver man nødt til at sætte grænser for, hvor mange sygehuse folk kan vælge imellem, eller også bliver man nødt til at betale, så man har al mulig kapacitet på alle afdelinger på sygehusene, altså også ledig kapacitet, så de, der vælger de små sygehuse, også kan komme til at være der.
Jeg er nødt til at komme med en enkelt bemærkning til fru Ulla Tørnæs i forbindelse med den allerallersidste sætning, hvor hun sagde: Frit valg til børneinstitutioner, frit valg på sygehuse.
Der må man ikke frit vælge, hvor man vil føde, for
der har Venstre været med til at ophæve det frie valg for valg af det sygehus, hvor man gerne vil føde sit barn.
Så det går altså ikke alle steder.
Varedeklarationen skal altså også være i orden, vil jeg sige til fru Ulla Tørnæs.
Venstre spurgte tidligere, om Det Radikale Venstre havde planer om at sænke rentefradragsretten.
Vi har planer om at sænke skat på arbejdskraft.
Og jeg hørte en ros - lidt indirekte, men fru Ulla Tørnæs kunne jo næsten ikke holde den tilbage - til det radikale skatteoplæg, hvor man netop ønsker at sænke skatten på arbejdskraft.
Men så hørte jeg også fru Ulla Tørnæs sige et eller andet i sin indledende tale om, at en skattereform var o.k., blot det samlede skattetryk faldt samtidig.
Er det rigtigt forstået, at det er i orden at diskutere skattereform
, blot det samlede skattetryk er faldende?
Ulla Tørnæs (V), 2001-05-31:
Det, som jeg udtrykte forståelse for i Berlingske Tidende og også i TV 2-nyhederne, var, at såfremt der kommer et ønske nedefra om, at der nedsættes en sådan kommission, er vi selvfølgelig åbne over for det. Jeg ville være meget ked af, hvis det var sådan, at det var Folketinget, der pludselig tog et danmarkskort og lagde det på vores bord og så tegnede en række streger.
Det mener jeg er et helt forkert udgangspunkt for denne her diskussion.
Udgangspunktet må derimod være det, jeg var inde på, nemlig den enkelte borger i det danske samfund, den service, som den enkelte borger har krav på, og hvordan opfylder vi det?
Der er vores bud, at den enkelte skal udstyres med en ret til frit at vælge offentlige serviceydelser: Frit valg til sygehus, frit valg af ældrepleje, frit valg af hjemmehjælp, frit valg af børnepasning, frit skolevalg osv., osv.
Ud fra det kan man så afgøre, hvilken struktur man ønsker i det danske samfund.
Men det er forkert på forhånd at have lagt facit frem.
Så er der ingen grund til at lave noget analysearbejde.
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-05-31:
Nu skal vi jo ikke tale forbi hinanden.
Det, der var dagens emne, morgenemne, på forsiden af Berlingske Tidende, var, at der var et fremtrædende Venstremedlem, som udtalte, at amterne skulle nedlægges.
Og fru Ulla Tørnæs var enig, kunne jeg forstå på det, der blev sagt til Berlingske Tidende.
Jeg vil bare godt have at vide: Hvad er Venstres mening så?
Ulla Tørnæs (V), 2001-05-31:
Så bliver jeg desværre nødt til at bedrøve fru Pia Kjærsgaard, for det har jo ikke noget formål at nedsætte
hverken en tænketank eller en kommission, hvis resultatet er givet på forhånd.
Altså facit kan jo ikke være givet på forhånd.
Det er lige præcis det, som man skal undersøge.
Man skal undersøge, hvordan vi bedst løser opgaverne i det danske samfund med udgangspunkt i det enkelte menneske.
Det er det, der er pointen.
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-05-31:
Men jeg vil godt lige tilbage til den tænketank, og jeg vil bare bede fru Ulla Tørnæs om at bekræfte, at en tænketank eller en kommission, eller kald det, hvad man vil, bliver nedsat med henblik på det budskab, der var på forsiden af Berlingske Tidende i dag: Amternes nedlæggelse.
For deri er Dansk Folkeparti fuldstændig enig.
Det vil være en saltvandsindsprøjtning for vores sygehusvæsen, hvis vi nedlægger amterne.
Det går vi fuldt og helt ind for.
Vi synes, det ville være velgørende, hvis man fandt ud af, hvor opgaverne skal ligge, men at man først og fremmest tager sig af sundhedsvæsenet, fordi det jo primært er den store opgave, som amterne har.
Men altså: Hvad gør man?
Jeg går ud fra, at det var det, fru Ulla Tørnæs tænkte på.
Ulla Tørnæs (V), 2001-05-31:
Jeg synes jo sådan set, at historien fra Århus Amt er et bevis på, at det frie valg er en kanonsucces.
Det er en kanonsucces, det frie valg, men problemet er jo, at lovgivningen ikke er sådan, at pengene følger, nu kan man vel næppe sige patienten, men i det her tilfælde den gravide.
Hvis det var sådan, ville man selvfølgelig også automatisk kunne tilføre Skejby Sygehus flere ressourcer, og så ville man automatisk indrette det århusianske sundhedsvæsen efter, hvor patienterne ønskede at blive behandlet.
Fru Elisabeth Arnold spurgte, om det var en forudsætning for Venstre, at det samlede skattetryk falder, for at lave en skattereform. Som jeg udtrykte det i mit indlæg, er det en helt klar forudsætning for Venstre, at pengene er med, altså at der er fundet besparelser, førend vi overhovedet kan begynde at lave skatteomlægninger eller skattereformer.
Pengene skal være der.
For al erfaring viser, at det medfører højere skatter, og det er vi ikke tilhængere af.
Det, vi har foreslået, er meget enkelt.
Vi har foreslået en fastfrysning på 1999-niveau.
Forudsætningen for fastfrysningen er, at vi får lavet en kritisk gennemgang af effekten af dansk ulandsbistand.
Vi vil ikke blive ved med at betale til Zimbabwe og andre regimer, som ikke viser en vilje til at have god regeringsførelse, sådan som det også er et led i »Partnerskab 2000«-aftalen.
Problemet er bare, at der ikke er nogen konsekvens i den politik, i den linje, som den nuværende regering fører.
Man har jo ikke klappet kassen i over for Mugabe eller andre.
Det bliver ikke effektueret, og det ønsker vi.
Vi ønsker ikke, at danske skatteydermidler skal gå i de forkerte lommer i ulandene.
Mimi Jakobsen (CD), 2001-05-31:
Fru Ulla Tørnæs citerede skatteministeren, tror jeg, det var, for at sige, at regeringen ikke har nogen planer om at lave om på boligbeskatningen.
Det er jeg sikker på at fru Ulla Tørnæs og jeg er lige glade for. Så vil jeg godt spørge: Men har Venstre planer om at lave om på boligbeskatningen?
Jeg hørte fru Ulla Tørnæs' indlæg, så jeg behøver ikke at få det gentaget.
Men vi havde jo en gang en musketéred nogle partier imellem, og jeg vil gerne spørge: Er den ophævet nu?
Jeg er glad og bevæget over Venstres engagement i sygehussagen, men vi er vel også enige om, at ventelisterne er én del af et større problem, og jeg vil godt spørge Venstre, ligesom jeg spurgte Socialdemokratiet: Vil Venstre være med til at drøfte strukturen for sygehusene?
Ulla Tørnæs (V), 2001-05-31:
Jeg kender udmærket det nævnte forslag, men pointen er jo lige præcis, at udbud er det, som jeg talte om før, det er netop at spørge til prisen, og det er der al mulig sund fornuft i.
Jeg håber sådan set også, at hr. Søren Kolstrup, hvis han nu blev overdraget den myndighed at forvalte borgernes penge, så ville forvalte dem bedst muligt, og det gør man nu engang bedst ved at spørge til prisen.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-31:
Kan fru Ulla Tørnæs ikke bekræfte, at netop Venstre har fremsat forslag i det her Folketing om, at man skal presse et vist tvangselement igennem, hvad angår udbud, altså ikke blot, at der skal være tvangsudbud inden for den statslige sektor, men at netop kommunerne skal presses til at lave så meget udbud som vel muligt?
Kender fru Ulla Tørnæs ikke det Venstreforslag, eller er det også et privat forslag, der er fremsat af en ordfører, der ikke har clearet med partiets ledelse og fru Ulla Tørnæs?
Ulla Tørnæs (V), 2001-05-31:
Jeg er glad for, at fru Mimi Jakobsen er helt på det rene med, hvad Venstres skattestop betyder.
Venstres skattestop betyder jo også, at det er første skridt på vejen til egentlige skattelettelser, men, som jeg også understregede i mit ordførerindlæg, vi skal have pengene, før vi kan lempe skatterne.
Det er en forudsætning, som skal være opfyldt, før vi overhovedet kan lempe skatterne.
Men skattestoppet er et naturligt skridt på vejen til skattelettelser i det danske samfund.
Med hensyn til sygehusstruktur og i det hele taget opgavefordelingen i det danske samfund, er vi da åbne over for at nedsætte en kommission eller en tænketank.
Kommission lyder måske sådan lidt støvet, så man kunne forestille sig, at man nedsatte en mennesket først-tænketank, som tog udgangspunkt i det enkelte menneske og de opgaver, der skal løses i det danske samfund, og så derudfra afgjorde, hvilken struktur vi skal have.
Men en mennesket først-tænketank ville vi da være meget åbne over for at diskutere.
Til fru Mimi Jakobsen: Vi kan lempe skatterne, lette skatterne, når vi har pengene.
Det er Venstres politik.
Så peger fru Mimi Jakobsen på, at vi sådan lige hen over en formiddag bruger 3 mia. kr., hvoraf de 1,5 mia. kr. er til sygehusene.
Det er fuldstændig rigtigt, vi har afsat 1,5 mia. kr. til en saltvandsindsprøjtning til sygehusene, fordi vi mener, at det er nødvendigt at få afviklet ventelisterne.
Det er bydende nødvendigt, at sundhedssektoren får tilført flere ressourcer.
Det har vi finansieret i vores finanslovoplæg, det valgte regeringen at stemme imod.
Med hensyn til vores barselforslag er det rigtigt, at det koster 1,4 mia. kr. Og der har vi anvist finansieringen via aktiveringsrammen.
Der har vi ladet os inspirere af det radikale regeringsparti, fordi det radikale regeringsparti i deres skatteoplæg pegede på, at der kunne hentes 1,5 mia. kr. på aktiveringsrammen.
Det lod vi os inspirere af.
Så på den måde har vi krone for krone finansieret de udgifter, vi er kommet med. Med hensyn til mennesket først-tænketanken er det naturligvis hensigten, at den tænketank skal tage udgangspunkt i det enkelte menneske.
Frit valg: Hvordan sikrer vi, at det enkelte menneske får frit valg af offentlige ydelser?
Det er det, der er indgangsvinklen.
Mimi Jakobsen (CD), 2001-05-31:
Jeg synes, jeg hørte så godt efter, hvad fru Ulla Tørnæs sagde, og jeg hører oven i købet ikke engang særlig dårligt, og jeg har også mine egne tænder endnu, hvis det interesserer nogen.
Pengene skal være der først, det kan jeg godt forstå, det siger jo alle, det er jeg også enig i.
Men hvornår kunne man så engang begynde at se på boligbeskatningen?
Vi havde jo en gammel plan om - over mange år selvfølgelig - at nedtrappe det her stads, men i formiddag hørte jeg, at Venstre i løbet af meget få minutter fik lovet 3 mia. kr. væk, så vidt jeg kunne lægge det sammen, 1,5 mia. kr. til barsel og 1,5 mia. kr. til sygehuse, og så ser jeg jo denne her ejendomsværdibeskatning sådan fortone sig meget langt ud i fremtiden.
Gælder musketéreden, eller gælder den ikke?
Med hensyn til det andet svar om kommissionen: Jeg går ud fra, at det ikke er en bred kommission om menneskets livsvilkår i Danmark, vi taler om, jeg går ud fra, at det er sygehusene, vi taler om, og hvis det er det, siger jeg tak for tilbudet, det er da en start.
Jann Sjursen (KRF), 2001-05-31:
Ved generalprøven på denne afslutningsdebat den 15. maj 2001 havde jeg jo lejlighed til at diskutere Venstres skattestop og konsekvenserne og længden heraf.
Det skal jeg ikke komme så meget ind på her, for jeg konstaterede dengang, at det jo gælder i hvert fald frem til 2010, og jeg noterer med tilfredshed i dag, at så er det måske blevet lidt mere fleksibelt endda. Men der er et par andre områder, hvor Venstre gerne vil stoppe op, og det gælder i forhold til udviklingsbistanden.
Venstre har jo sagt, at udviklingsbistanden skal fastfryses på niveauet, som det var i 1999.
Det spørgsmål, som jeg så har lyst til at stille Venstres ordfører her i dag, er - inspireret af debatten sidst og varigheden af Venstres forslag, her tænker jeg altså på skattestoppet, som varer frem til 2010: Ønsker Venstre at fastfryse ulandsbistanden på 1999-niveau frem til 2010, eller hvor længe skal den fastfrysning vare?
Det spørger jeg om, fordi en fastfrysning jo reelt betyder en udhuling af ulandsbistanden, og hvis det gælder helt frem til 2010, som skattestoppet f.eks. gør, er der altså ikke mange kroner tilbage at give til de fattigste i denne verden.
Ulla Tørnæs (V), 2001-05-31:
For Venstre er det helt afgørende, at vi ikke støtter korrupte regimer rundtomkring i verden.
Tag nu bare Zimbabwe, som er et programsamarbejdsland.
Det synes vi er helt uacceptabelt.
Vi vil ikke støtte regimer, som ikke viser en velvilje til at vise respekt for almindelige, fundamentale menneskerettigheder og en vilje til at indføre markedsøkonomi og demokrati.
Og med hensyn til, hvor længe vi ønsker at fastfryse udviklingsbistanden, har vi klart sagt, at vi ønsker, at vi får en kulegravende, kritisk analyse af effekten af dansk ulandsbistand, og først når den foreligger, ønsker vi at opretholde fastfrysningen af ulandsbistanden.
Jann Sjursen (KRF), 2001-05-31:
Med hensyn til Zimbabwe vil fru Ulla Tørnæs vide, at vi jo dér er forholdsvis enige.
Kristeligt Folkeparti vil gerne stryge Zimbabwe af listen over programsamarbejdslande.
Det sagde jeg også i et tidligere indlæg til fru Pernille Blach Hansen.
Spørgsmålet er, hvor længe ulandsbistanden skal fastfryses.
Det kan godt være, at Venstre gerne vil have en kulegravning af dansk ulandspolitik, det kan man selvfølgelig have som ønske, men det, der jo må undre, er, at det er ganske få måneder siden, at dette Folketing tilsluttede sig regeringens nye strategi vedrørende udviklingsbistanden, »Partnerskab 2000«.
Venstre støttede den også.
Og det, som jeg har forstået vedrørende ønsket om at fastfryse ulandsbistanden på 1999-nivau, er, at man mener, at Danmark giver for mange kroner og øre i ulandsbistand i dag sammenlignet med andre lande.
Derfor er det stadig væk relevant, uafhængig af at Venstre nu har sine egne ideer om ulandsbistanden, at spørge fru Ulla Tørnæs: Er målsætningen, at ulandsbistanden år efter år efter år skal nedbringes og i givet fald til hvilket niveau?
Peter Skaarup (DF), 2001-06-01:
Nu er det altså hr. Ebbe Kalnæs, der snakker udenom.
Nu kommer vi tilbage til smårapserier og SNG-lande, og hvad der ellers har været fremme i hr. Ebbe Kalnæs' ordførertale.
Men jeg vil gerne fastholde: Hvad er det, der får hr. Ebbe Kalnæs til at tro, at de kriminelle asylansøgere - f.eks. den pågældende tyrkiske statsborger, som jeg nævnte - rent faktisk bliver udvist af Danmark?
Hvad er det, der får hr. Ebbe Kalnæs til at tro det?
For vi kan jo se, at det ikke sker.
Det vil jeg godt have hr. Ebbe Kalnæs til at svare på.
Jeg vil også godt spørge hr. Ebbe Kalnæs: Hvad er det, der får CD til altid at være så blødsøden på det her område?
Kan CD slet ikke se, at vi ser en meget grov og omfattende overkriminalitet blandt kriminelle udlændinge og asylsøgere i Danmark?
Og det er ikke bare personer, der kommer fra SNG-lande.
Det er også personer, der er statsløse palæstinensere, det er personer, der kommer fra Irak, fra Iran. Så vil hr. Ebbe Kalnæs ikke godt indrømme, at vi har et problem, når vi ikke kan udvise så groft kriminelle, som der er tale om her?
Elisabeth Arnold (RV), 2001-06-01:
Enhver lovovertrædelse begået i Danmark skal straffes efter dansk lov.
Det er et grundlæggende princip i vort land.
Udlændinge, som begår lovovertrædelser i Danmark, skal også straffes efter dansk lov.
De kan endvidere straffes med udvisning afhængig af grovheden af den forbrydelse, de har begået.
Udlændinge, som søger asyl i Danmark, har krav på at få deres asylsag behandlet, og mens deres asylsag behandles, har de krav på at være i Danmark.
Det er en frihedsberøvelse, som ikke ville kunne overgå danske statsborgere, for det er i en størrelsesorden, som ikke ville medføre frihedsberøvelse.
Det ville medføre bødestraf.
Derfor er dette udtryk for en stramning, og vi vil nu se det forunderlige stemmemønster om lidt, at Det Radikale Venstre stemmer for en stramning, Dansk Folkeparti stemmer mod en stramning af udlændingeloven.
Men jeg er klar over, at det, Dansk Folkeparti er sure over, er, at de nu mister en mulighed for at propagandere over for et problem, som har skabt store problemer i den offentlige debat, skabt store problemer for alle de hæderlige og ordentlige folk, der søger beskyttelse i vores land.
Det Radikale Venstre stemmer for loven.
Vi synes, den er nødvendig, og vi synes, den er rimelig, og den er anstændig.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-06-01:
Det kan vi også.
Vi har i virkeligheden brugt loven til at udvise på, men vi har i nogle tilfælde, f.eks. i det tilfælde, hr. Peter Skaarup nævnte, i Højesteret valgt at bedømme situationen på en anden måde af mange årsager og sammenhænge.
Jeg beder kun om, og det vil jeg undskylde, at vi holder os en smule til lovforslaget og vender tilbage og siger, at Danmark bør vide, at Dansk Folkeparti her afviser et stykke værktøj, som kan beskytte danskere, deres hjem, deres ejendele, forretningsdrivende og beskytte herboende indvandrere og flygtninge ved, at de mennesker, der har den adfærd, bliver fastholdt, mens vi laver deres asylbehandling færdig hurtigst muligt.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-06-01:
Vi havde efter min ordførertale en lille diskussion om strafferammen.
Jeg vil godt spørge Det Radikale Venstre, om Det Radikale Venstre mener, at det er rigtigt og rimeligt, at man kan frihedsberøve folk i 3 måneder for at have stjålet for omkring 500 kr.?
Det er jo det, lovforslaget lægger op til som det normale, og højst sandsynligt også i længere tid, hvis sagsbehandlingen trækker ud.
Er det en rimelig strafferamme?
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-06-01:
For det første var den person, hr. Peter Skaarup taler om, ikke asylsøger.
For det andet er det klart, at der i den lovgivning, vi har lavet bredt her i i Folketinget, selvfølgelig ligger et lovgrundlag og nogle forudsætninger.
Og når Højesteret her i landet tager en anden stilling i denne her sammenhæng, så kan man selvfølgelig gøre som Dansk Folkeparti og sige, at det kan vi ikke tage os af.
Men vi er altså et retssamfund.
Vi er også et samfund, der bygger på konventioner og aftaler.
Det ved jeg også godt, at Dansk Folkeparti giver pokker i.
Men det, der er det helt afgørende i denne sag, og det sniger man sig uden om, er, at det er et stykke værktøj, der kan beskytte danskerne, deres hjem og ejendom, forretningsdrivende, herboende udlændinge og flygtninge, som jo belastes stærkt af de her forhold.
Og det siger Dansk Folkeparti nej til.
At Dansk Folkeparti vil stramme ud over det her lovforslag, inhumant, bestialsk indimellem, kommer
egentlig ikke sagen ved.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-06-01:
Hr. Ebbe Kalnæs siger, det er fuldstændig uforståeligt.
Nu har Folketinget ellers efterhånden haft en behandling gennem nogen tid, som er gået ud på at forsøge at forklare hr. Ebbe Kalnæs og alle andre, at det, der set fra Dansk Folkepartis side er galt, er, at hele grundlaget, man arbejder på, er forkert.
Bl.a. Socialdemokratiets, Det Radikale Venstres og CD's grundholdning er nemlig, at hvis der kommer en person til det danske samfund og søger asyl, så påbegynder man asylansøgningsbehandlingen.
Og det selv om han måske er kommet hertil med en menneskesmugler og har penge til at betale med, og den pågældende går ud og slår en ældre dame ned på gaden, som måske dør 2 dage senere på sygehuset af de kvæstelser, hun pådrager sig.
Alligevel vil hr. Ebbe Kalnæs og flertallet herinde fortsat asylbehandle den person med henblik på at vurdere, om vedkommende skal have varigt ophold her i landet.
Det er et fuldstændigt forkert grundlag at tackle det her på, for den person skal selvfølgelig have stoppet sin asylbehandling og sendes ud af landet, ud af Danmark i respekt for det offer, der er for hans ugerning.
Det er bare for at opstille et andet eksempel, som jo kan være lige så realistisk som det, vi hørte før fra hr. Frank Aaen.
Peter Skaarup (DF), 2001-06-01:
Men sker de udvisninger så, som hr. Ebbe Kalnæs taler om, der kan ske af kriminelle asylsøgere?
Er hr. Ebbe Kalnæs bekendt med sagen om den 24-årige Ercan Cicek, der i Vollsmose begik indbrud, slog seks-syv gamle damer ned, bankede dem, tog deres penge, fik en dom på udvisning godt nok i Østre Landsret.
Han skulle udvises, men dommen blev omstødt af Højesteret alligevel.
Manden er altså ikke udvist.
Hvad er det, der får CD til at tro, at den asylansøger, som hr. Kristian Thulesen Dahl nævnede, som slår en gammel dame til plukfisk, så hun efterfølgende dør af det, bliver udvist?
Peter Skaarup (DF), 2001-06-01:
Jamen hr. Frank Aaen må væmmes lige så meget, han vil.
Vi har hver især vores opfattelser af de forskellige partiers politik.
Dem må vi have, som vi nu vil.
Men situationen er den, og det er det, hr. Frank Aaen ikke vil anerkende, at hvis man er kriminel asylansøger i Danmark, så må det være sådan, at man, forinden man kommer hertil, har fået at vide, at man skal opføre sig ordentligt, at man skal overholde den lovgivning, som Danmark har.
Og det er nu engang Folketinget, der fastlægger den lovgivning, og der står, at man ikke må begå overfald, man må ikke begå voldtægt.
Man må ikke krænke andres menneskerettigheder på den måde, som Enhedslisten ofte taler om menneskerettigheder på. Der må vi se på, hvad de borgere, der bor her i Danmark, forventer af lovgivningen.
Det er bl.a., at man beskytter mod overfald, mod tyveri og andet.
Derfor anerkender vi simpelt hen ikke i Dansk Folkeparti, at en asylsøger, der kommer her til landet, vel vidende at man ikke må lave den slags kriminalitet, begynder at begå kriminalitet.
Vi skal jo også huske på, og det har Enhedslisten nok glemt, at mange af de personer, der kommer her til landet, jo kommer hertil for at begå kriminalitet, kommer hertil for at stjæle, kommer hertil for at begå overfald, få penge med hjem, forsørge familier i hjemlandet, og hvad det er, man vil.
Derfor har Enhedslisten et kæmpe problem i denne her debat, og det tror jeg vil dukke op, som det måske er ved at dukke lidt op for SF.
Jeg bemærkede den diskussion, man havde på SF's landsmøde for nylig - jeg ved godt, formanden blev underkendt -
om der egentlig ikke skal være lidt mere justits i forhold til udlændingepolitikken.
Den diskussion tror jeg også Enhedslisten vil få på et tidspunkt, for som det er nu, er Enhedslisten med blinde øjne vidne til en politik, der er alt for slap og blødsøden.
Derfor bør man lægge sig på sinde, at man ændrer ved den udlændingepolitik, at man ser fordomsfrit på det, bruger den sunde fornuft, nemlig at asylsøgere, der begår kriminalitet, selvfølgelig ikke skal have asyl i Danmark.
Nu har jeg prøvet at få et andet regeringsparti til at svare
på det her spørgsmål, og jeg har også prøvet med ministeren, og jeg har også prøvet med Venstres fru Birthe Rønn Hornbech. Så kunne jeg også tænke mig at stille spørgsmålet til fru Elisabeth Arnold, for der er nogle, der siger, at det simpelt hen er De Radikale, der bestemmer det hele.
Derfor må fru Elisabeth Arnold også have svar på det, som fru Birthe Rønn Hornbech ikke har svar på, nemlig: Er fru Elisabeth Arnold enig i, at det nye ændringsforslag og dermed den nye lov giver mulighed for, at regeringen også i princippet kan benytte flygtningecentre ejet af Udlændingestyrelsen til asylcentre for nytilkomne asylsøgere?
Altså ikke bare for kriminelle, der skal frihedsberøves, men for nytilkomne asylsøgere?