runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mariann Fischer Boel (V), 1999-04-27:
Til hr. Christian H. Hansen:
Hvis jeg skal være betænkelig for, hvad der måtte ske omkring årtusindskiftet, er det i hvert fald ikke inden for det her område, min betænkelighed er særlig stor, for der kommer ikke til at ske noget som helst ved årtusindskiftet - intet!
Tingene vil fortsætte, som de har gjort hidtil, og når der kommer til at ske noget, kommer det formodentlig, hvis man beslutter det, ikke til at ske før i midten af år 2000.
Det blev nævnt, at man kan lære af erfaringerne.
Bevæger udviklingen sig på f.eks. salmonellaområdet eller for frugt og grønt i en rigtig retning?
Det synes vi er en overordentlig vigtig diskussion at tage op og så måske ikke koncentrere sig så meget om enkelttilfælde som om trenden og udviklingen.
Erling Christensen (S), 1999-04-27:
Med hensyn til det forslag til vedtagelse, der foreligger fra det interessante politiske sammenrend SF, Venstre og Kristeligt Folkeparti, kan jeg ikke svare på spørgsmålet, for jeg har jo ikke fået teksten forelagt, og derfor har jeg ikke været i stand til at forholde mig til den.
Men jeg kan da spørge Venstres ordfører, om det er SF, der har fået den første pind sat på, og om, »at kontrolresultater med nævnelse af navn på personer og virksomheder sker, når det giver forbrugerne bedre grundlag for deres forbrugsvalg«, betyder, at den betingelse om retssikkerheden, som vi har i fødevareloven, ikke gælder i den forbindelse.
For når jeg så ser på den sidste pind, kan jeg se, at Venstre måske har været mere inde i det, der står dér: »at der bag offentliggørelse findes en strategi, som sikrer, at alle virksomheder inden for et område kontrolleres ud fra ensartede, klare og objektive kriterier, der sikrer den enkeltes retssikkerhed.« Jamen er det ikke det, fødevareloven gør?
Christian H. Hansen (DF), 1999-04-27:
Jeg kan forstå på fru Mariann Fischer Boel, at man er meget betænkelig i Venstre med hensyn til det, der skal ske fra år 2000-skiftet.
Og der er jo mange ting, man kan være bekymret for omkring år 2000-skiftet, men i dag er det altså netop offentliggørelse af kontrolresultater, vi taler om, og fru Mariann Fischer Boel nævner bl.a. sagen om Steff-Houlberg-slagteriet.
Vi vil lære af vores erfaringer, så vi kan gøre det så godt og retfærdigt som muligt fremover.«
Kan fru Mariann Fischer Boel bekræfte mig i, at det er et rigtigt svar?
Erling Christensen (S), 1999-04-27:
Ja tak!
Det er fuldstændig korrekt, og derfor sagde jeg også, da
vi havde slagteriet i deputation i udvalget,
For det behøver ikke bare være kritik, man kommer med, men kan også være ros i den forbindelse.
Mariann Fischer Boel (V), 1999-04-27:
Så vil jeg prøve igen: Må jeg bede Socialdemokratiets ordfører om at bekræfte, at de regler, der i dag gælder for offentliggørelse i sagen vedrørende slagteriet Steff-Houlberg i Ringsted, også vil være gældende frem til midten af år 2000, hvis man på det tidspunkt finder ud af, at man vil ændre offentliggørelsesreglerne.
Og jeg beder om, at Socialdemokratiets ordfører ikke bare henviser til ordførertalen, men kommer med et regulært, konkret svar på mit spørgsmål.
Erling Christensen (S), 1999-04-27:
Over for fru Mariann Fischer Boel kan jeg bekræfte det, jeg sagde i min ordførertale.
Over for hr. Jørn Jespersen, der spurgte, om der skal ske en evaluering, og om man har fundet de vises sten, kan jeg også bekræfte det, jeg sagde i min ordførertale: at vi har et dynamisk samfund, som vi er nødt til at bevæge os efter.
Dermed er svaret på, om vi kan finde hinanden og tale sammen: Dér synes jeg, det havde været en god idé, at hr. Jørn Jespersen var kommet til mig i løbet af den sidste uges tid for at snakke med mig om f.eks. en vedtagelsestekst dertil, for hvis hr. Jørn Jespersen nu læser den sidste pind i det forslag, som vi har fremsat her, kan han se, at vi ganske klart har skrevet, »at Fødevareministeriet vil undersøge mulighederne for en offentlighedsgørelsesform, som i højere grad medfører offentliggørelse og flere sammenfattende resultater«.
Så derfor er svaret til hr. Jørn Jespersen: JA.
Hr. Ole M. Nielsen føler sig hængt ud, men hvad var det, Forbrugerrådet skrev, og som jeg citerede: En landmand, som med navns nævnelse bliver nævnt i avisen for at have leveret mælk med antibiotika, gør det med sikkerhed ikke igen.
Det er det, vi vil opnå.
Så klart er det.
Og der er jo forskel på fødevareforgiftning og momssvindel.
Momssvindel kan folk i massevis jo ikke blive forgiftet af; det er en uheldig opførsel.
Og vi to er som trafikordførere enige om, at det er en uheldig opførsel, når man kører for stærkt på vejene, for det medfører flere dræbte.
Men en dårlig opførsel på fødevareområdet kan altså medføre en fødevareforgiftning, som kan være betydelig mere alvorlig.
Mariann Fischer Boel (V), 1999-04-27:
Socialdemokratiets ordfører nævnede en sag fra et meget velrenommeret slagteri her på Sjælland, som har taget aktivt del i en sag om et salmonellafund.
Kan Socialdemokratiets ordfører bekræfte, at den offentliggørelsesstrategi, der var valgt i det specifikke tilfælde, ikke vil blive ændret med vedtagelsen af det forslag til vedtagelse, som hr. Erling Christensen netop har fremsat? Vil det ikke fortsat være sådan, at et slagteri i den situation vil blive hængt ud i medierne, indtil man måske, når man evaluerer ordningen i midten af næste år, finder ud af, at det måske ikke var så hensigtsmæssig en strategi, man havde valgt?
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-04-27:
Hr. Erling Christensen siger, at målet ikke er at hænge nogen ud.
Det er kun den præventive virkning, man går efter.
For det første kan det jo godt ske, at der er nogle, der føler sig hængt ud, selv om det ikke er målet.
For det andet så kunne jeg jo godt finde nogle andre områder i Danmark, hvor det kunne have en præventiv virkning at hænge folk ud, hvis det var det system, vi skulle ind på.
Vi har jo ikke indført en gabestok på nogen af de områder.
Så det er da underligt, at det lige nøjagtigt skal ske på dette ene område. Jeg kan acceptere det som en forbrugervejledning, men det er jo ikke det, der er tale om, når den eneste mulighed for forbrugsvalg, man har, når man ser, at en mælkeproducent har antibiotikarester i sin mælk, er at holde op med at drikke mælk, og det er vel egentlig ikke formålet med det.
Jørn Jespersen (SF), 1999-04-27:
Jeg hæfter mig jo ved, at også den socialdemokratiske ordfører foreslår en vedtagelse, som lægger op til, at der skal ske en evaluering med mulighed for, at man kan ændre på principperne.
Det kunne man jo godt tolke som en erkendelse
Hvis det nu er rigtigt - det håber jeg det er, fordi så har vi jo en mulighed for at finde hinanden ved at tale sammen - så vil jeg spørge, om det ikke også er Socialdemokratiets opfattelse, at når vi f.eks. snakker om salmonella, så vil det give langt mere mening at lave resultater, hvor man over en periode oplyste om det samlede salmonellaniveau i alle færdigvarerne - alle ferskvarerne - slagteri for slagteri, danske varer kontra importerede varer; og at man dermed også kan sammenligne, hvordan udviklingen går fra det ene kvartal til det andet, fra det ene år til det andet, se om vores handlingsplaner virker, om der bliver færre tilfælde, om vi får nedbragt smittefaren, eller om det går den forkerte vej, så vi skal gøre noget yderligere. Ville den type af resultater, hvor man fik et seriøst helhedsbillede og kunne se, hvordan udviklingen gik, ikke være meget bedre end det, man har gjort indtil nu?
Jørn Jespersen (SF), 1999-04-27:
Til fru Lene Espersen: Der er tale om ren forbrugeroplysning.
Der er tale om en helt præcis oplysning om, at sidste gang Levnedsmiddelkontrollen var på besøg, fandt man følgende kritisable forhold, som ud fra helt klare objektive kriterier ikke er i overensstemmelse med lovgivningen.
Så får forbrugeren den oplysning og har mulighed for at træffe et valg: vil jeg tage chancen ved at spise på den restaurant, eller vil jeg hellere finde mig et andet sted?
Men jeg kunne omvendt godt tænke mig at få at vide, hvorfor Det Konservative Folkeparti har så travlt med at beskytte svinske restauranter.
Hvad er det egentlig for et motiv, der ligger bag den linje?
Hvad er logikken bag, at forbrugerne ikke må få den oplysning? Og jeg skal bare gentage til hr. Erling Christensen: Jamen der er ingen forskel på forskellige erhvervsgrupper. Vores synspunkt er, at der et eller andet sted selvfølgelig er en bagatelgrænse for, hvilke ting der skal offentliggøres, og at vi skal bruge det dér, hvor det for alvor batter.
Det gælder i landbruget, det gælder i forarbejdningsindustrien, det gælder i detailhandelen, det gælder i restauranterne; alle steder. Og så synes vi, det er meget vigtigt, at man får de sammenfattede resultater, så man får et helhedsbillede og f.eks. kan se, hvordan det ser ud for alle butikker med hensyn til antal af vildledende produkter, hvordan det ser ud for alle butikker med antal frugt- og grøntvarer, der overskrider pesticidgrænseværdierne, sådan at forbrugerne får et helhedsbillede og dermed et seriøst og sandt indtryk af, hvilke butikker og virksomheder der arbejder seriøst med de her ting, og hvilke der tager det lidt nemmere. Så får forbrugerne et frit valg og kan gå derhen, hvor de får en ordentlig betjening.
Erling Christensen (S), 1999-04-27:
Ja, i høj grad går Socialdemokratiet ind for forbrugeroplysning, og det, vi gør i Levnedsmiddelkontrollen i øjeblikket med restaurationer, det, som hr. Keld Albrechtsen beskriver, er det, der bliver gjort nu.
Men det, der er væsentligt at tage fat i, er det, Forbrugerrådet skriver, at offentliggørelse af kontrolresultater har endog en meget stor præventiv virkning på de aktuelle virksomheder/producenter. En landmand, som bliver nævnt ved navns nævnelse i avisen for at have leveret mælk med antibiotika, gør det med sikkerhed ikke igen.
Dertil må Forbrugerrådet understrege, at antibiotika i mælk udgør en meget alvorlig sundhedsrisiko for forbrugere med allergi over for antibiotika.
Det er, som hr. Keld Albrechtsen går ud i pressen og siger, usympatisk at hænge en lille landmand ud.
Og der er det, jeg så spørger: Hvad forskel er der mellem den lille landmand og den lille restauratør?
Lene Espersen (KF), 1999-04-27:
Det er bare for at få fuldstændig sikkerhed for, hvordan det er, SF fortolker hele det her offentliggørelsesstrategispørgsmål.
Vi diskuterer meget, om det skal være forbrugerinformation, eller det skal bruges som et straffeinstrument til at sikre, at man overholder reglerne.
Er den forklaring, vi lige har hørt i Folketinget fra SF's ordfører, udtryk for en straffeekspedition for at sørge for, at tingene bliver bragt i orden, eller er det udtryk for en forbrugerinformation?
Det vil vi meget gerne have en præcisering af.
Jørn Jespersen (SF), 1999-04-27:
Både til hr. Erling Christensen og fru Lene Espersen skal jeg sige, at der er jo ingen, der forestiller sig, at offentliggørelse af kontrolresultater erstatter det almindelige arbejde, som Levnedsmiddelkontrollen gør, og som i nogle tilfælde fører til, at restauranter med så graverende forhold, at de bør lukkes, bliver det.
Sådan skal det naturligvis fortsat være.
Der er heller ingen, der forestiller sig, at det at give påbud om, at man retter på forkerte forhold, f.eks. hvis levnedsmidler opbevares ved 15 grader, hvor de burde have været i et køleskab, der fungerede, skal ændres.
Det skal man fortsat give påbud om.
Det, der bare er sagen, er, at på en lang række restauranter har Levnedsmiddelkontrollen oplevet, at disse virkemidler ikke er tilstrækkelige.
At man gang på gang giver påbud, bøder, som man har svært ved at få effektueret, som man har svært ved at få behandlet via politi og domstole
, og når de endelig kommer frem, så er der nye ejere, så er der ikke blevet gjort noget ved det; at man kommer måneder efter og opdager, at forholdene er de samme kritisable igen.
Derfor er tanken med offentliggørelse på det her område at supplere de øvrige virkemidler med - i graverende tilfælde - at offentliggøre.
Det er fuldstændig korrekt, at det så vil være et tilbageblik over en periode, og derfor eksisterer der selvfølgelig en teoretisk mulighed for, at forholdene er blevet rettet.
Men der er dog den forbrugeroplysning i det, at her har vi altså en restaurant med en restauratør, der ikke har været bedre til det, end at man har været nødt til at give de pågældende påbud.
Og dér hænger de så indtil det næste besøg, hvor man så kan have forbedret sig og dermed får en ny anmeldelse, der hænger der.
Så det er såmænd bare et forsøg på at komme lidt i den retning og sikre forbrugeroplysning på det her område.
Lene Espersen (KF), 1999-04-27:
Jeg kan forstå på hr. Jørn Jespersen, at når det gælder restauranter, er det væsentligt for SF, at man kommer med en offentliggørelse af kontrolresultater, hvis de - for at citere hr. Jørn Jespersen - »sviner voldsomt meget«.
Jeg vil gerne spørge hr. Jørn Jespersen, om det er hr. Jørn Jespersens opfattelse, at de kontrolresultater, som så bliver offentliggjort i B.T. eller andre steder, er udtryk for den nuværende tilstand på den pågældende restaurant, om det er sådan, at Levnedsmiddelkontrollen ikke har levet op til sit ansvar og sørget for, at tingene er blevet bragt i orden.
Fordi problemet med den her forbrugersynsvinkel er jo lidt, at hvis forbrugerne skal gå efter det, der står i aviserne, så må man jo ikke forvente, at forholdene er blevet bragt til ophør på det tidspunkt, hvor de bliver offentliggjort.
Derfor vil jeg meget gerne spørge hr. Jørn Jespersen, dels hvor lang tid der skal gå, efter man har været på besøg, før der skal foreligge et kontrolresultat, som skal offentliggøres, og så i forlængelse af det, hvor lang tid der skal gå, fra Levnedsmiddelkontrollen opdager en svinsk tilstand, til den skal være bragt til ophør.
For ellers er der jo ikke ret meget forbrugerinformation i det.
Lis Greibe (S), 1999-04-28:
Jeg vil have lov til at holde fast i, at Socialdemokratiet gerne vil bruge hver eneste krone, som passivt bare ellers ville komme til at ligge på vejene, til trafikinvesteringer andre steder, hvor der er meget mere brug for det.
Der er samtidig sagt, at der er usikkerhed omkring dem, og jeg synes, at nogle af de usikkerheder i så henseende skal komme økonomien til gavn.
Med hensyn til miljøet synes jeg, der er mange ting at spare med hensyn til støj osv., så jeg synes altså, vi har valgt en løsning, som vi mener alt i alt er den rigtige for det stykke vej.
Brian Mikkelsen (KF), 1999-04-28:
Det sidste, jeg godt vil kommentere og høre om, for jeg synes det her beslutningsgrundlag må være noget at det mest tynde, jeg i hvert fald har set herinde omkring et vejprojekt, er, at der er så mange argumenter for at lave en motorvej, og der er så lille en økonomisk forskel, at det nærmer sig, at man tror, at det er udelukkende af politiske årsager, at man ikke vil bygge motorveje. Men det må vi jo dyrke lidt mere, også under de kommende forhandlinger.
Det er miljødelen.
Vi har tidligere også hørt her, at Skov- og Naturstyrelsen anbefaler en motorvej.
Bare tænk på de tre små byer, man i hvert fald kommer til at køre igennem, hvor belastningen i form af støj, af møg, diesel, os, vil blive mærkbart forbedret, ligesom at den måde, man snævrer det frem og tilbage på, vil betyde, at det æstetisk vil være en fordel med en motorvej.
Nu taler man meget om fra Socialdemokratiets side, at man skal gøre noget for miljøet, og jeg kan også forstå på den socialdemokratiske ordfører, at fru Lis Greibe er medlem
af Miljøudvalget.
Så må det vel også spille en rolle, at alle miljøhensyn taler for, at man bygger en motorvej.
Lis Greibe (S), 1999-04-28:
Ja, nu ved jeg så ikke, om den foregående ærede taler er specielt specialist inden for landbruget.
Der blev nikket.
, at man pløjer en motorvej igennem.
Så blev jeg spurgt af hr. Brian Mikkelsen, hvordan jeg dog kan gå ind for en motortrafikvej, eller Socialdemokratiet kan gøre det, når den med et registreret eller forventet tal på 15.000 ikke er dækket af det, man forventer, at en motortrafikvej skal kunne tage.
Nu tror jeg da nok, at hr. Brian Mikkelsen ved, at man baserer den slags undersøgelser eller den slags dimensioneringer på noget med den 30. mest belastede time, og så antager man, at den skal kunne udnyttes f.eks..
Det kunne være et tal.
Og så er det rigtigt, man når til 13.000.
Men om det skal være en udnyttelse på 70 pct. eller 85 pct., eller hvad det skal være, er jo den politiske beslutning.
Tager man, at man skal kunne udnytte den 85 pct. så når vi op på de 15.000, og der var mit argument også i min ordførertale, at vi her talte om en helt speciel trafik, pendlingstrafik, som jeg mente, at man ikke behøvede at tilgodese på samme måde, som hvis det var erhvervstrafik.
Brian Mikkelsen (KF), 1999-04-28:
Først blive jeg nødt til at korrigere: Det er på en meget lille del af strækningen, der i dag er en motortrafikvej, en brøkdel af den.
Med hensyn til erhvervstransporten: Det er meget interessant at høre alle de her forklaringer om, hvorfor man nu vil bygge motorveje og motortrafikvej.
Så er sagen vel også den - og det vil jeg godt høre nogle kommentarer til - at når der nu er en situation, hvor der reelt kun er ét rederi tilbage på Kattegat, som vil lægge så meget transport og trafik som overhovedet muligt oppe fra Odsherred, sejle over Mols-Linjen, jeg synes nu godt man kunne have fordelt noget af det ned over Kalundborg, men man ville lægge det meste af det oppe fra Odsherred, så vil der, alt andet lige, jo også blive mere tung transport op gennem Odsherred, og det må jo også være yderligere et argument for, at man fik lavet en mere trafiksikker vej, en mere fremkommelig vej.
Det vil jeg da godt høre, hvad den socialdemokratiske ordfører siger til.
Lis Greibe (S), 1999-04-28:
Jeg vil først beklage, at jeg kom til at bruge ordet »pendlingstrafik« i stedet for »turisttrafik«.
Jeg tror, at det er meget præget af, at jeg sidder i Miljøudvalget, og der er jeg blevet klar over, at der i virkeligheden er temmelig mange mennesker, der ulovligt bor helårsmæssigt i deres sommerhuse.
Det er vi så ved at tage fat på i Miljøudvalget
og ved at lave nogle love, der efterhånden gør, at vi ikke får så megen trafik på det område.
Hvor meget kommer det så til at betyde for fremtiden?
Og så vil jeg også lige gøre opmærksom på - det har jeg jo så også gjort tidligere - at man ikke umiddelbart kan sammenligne trafiktal.
Brian Mikkelsen (KF), 1999-04-28:
Nu begynder det at blive interessant.
Altså nu differentierer man altså fra Socialdemokratiets side og prioriterer så at sige mellem de forskellige transportformer.
Der er én trafikform, der er mere vigtig end en anden.
Hvis man f.eks. kører i sommerhus, er det ikke så vigtigt, selv om man kan blive udsat for uheld eller lange køer osv. osv. Nu ved jeg ikke, om fru Lis Greibe nogen sinde har kørt på strækningen, men jeg kan betro fru Lis Greibe, at det er til hverdag, at problemerne er størst.
Det er pendlingen til og fra arbejdet for de mange mennesker, som så at sige ingen alternativer har i form af kollektiv trafik på nær lige en lille privatbane, som kører ned gennem Odsherred, som tager meget lang tid, og som er enkeltsporet.
Men nu, vi så har diskuteret det her, vil jeg godt vende mig til spørgsmålet omkring uheldsfrekvenserne.
Nu er sagen den, at på denne her rute, rute 21, er der en sådan belastning og en sådan intensitet med hensyn til både uheld og dårlig fremkommelighed, at der er flere uheld end gennemsnitligt pr. kørt kilometer.
Det vil sige, at der ville være en kolossal forbedring i forhold til både den eksisterende situation og i forhold til motortrafikvejssituationen, hvis man laver en motorvej.
Jeg vil blot nævne tallet fra Vejdirektoratet og have en kommentar fra fru Lis Greibe på, at hvis man lavede en ren motorvej, ville der være 10,1 uheld pr. år, og med motortrafikvejskonstruktionen ville der være 17,1, altså 70 pct. flere uheld.
Det kræver vist en kommentar fra den socialdemokratiske ordfører.
Svend Heiselberg (V), 1999-04-28:
Ja, vi får vel en borgerlig regering engang, og så vil vi selvfølgelig lave de love om, hvis det er sådan, at de skulle gå hen og blive vedtaget, sådan som ministeren har foreslået.
Og jeg tror, at alle, der har kørt på strækningen Holbæk-Vig, har haft den opfattelse, at her er også brug for en motorvej.
For Venstre er det uforståeligt, at regeringen ikke har befalet trafikministeren at fremsætte lovforslag om motorvej på hele strækningen.
Efter vores mening er der behov for en motorvej i stedet for en tosporet motortrafikvej.
Som jeg har sagt før: Bilisterne betaler selv så store afgifter og skatter, at de har krav på ordentlige veje, og de mange beboere, som bor på strækningen ud til færgen, skylder vi en stor undskyldning, fordi vi i årevis har pint og plaget dem med den voldsomme trafik igennem deres byer, men desværre kommer de jo til at døje med den meget tunge trafik endnu i mange år. Venstre er som sagt uenig i, at en motortrafikvej skulle være tilstrækkelig.
Derfor vil også straks fremsætte ændringsforslag om, at der anlægges motorvej på den strækning, hvor trafikministeren foreslår, at der skal være motortrafikvej.
Lis Greibe (S), 1999-04-28:
Der er ikke så meget andet at sige til hr. Brian Mikkelsen, end at den tunge trafik og lastbiltrafikken, det, der måtte komme fra færger og de forventninger, man har om, hvordan det vil udvikle sig i så henseende, er medregnet i de trafiktal, der ligger bag ved den dimensionering af vejen.
Søren Kolstrup (EL), 1999-04-28:
Ja, også i den her debat genspiller sig jo, hvad vi tidligere har hørt.
Den konservative ordfører talte om, at man absolut ikke skal ødelægge odden, og der skal ikke være tale om en vejudbygning ude på spidsen, men samtidig lægger man jo med det her forslag op til, at der skal ske en trafikudvidelse helt frem til Vig, og næste skridt er selvfølgelig massakrering af odden.
Men også dette vejprojekt kunne det være interessant at holde op mod Transportrådets anbefalinger til, hvordan man burde gå til de problemer, der er i det vestsjællandske på trafikområdet.
Hvordan kan en regering tillade, at færgefarten fra Kalundborg, der har direkte jernbaneforbindelse til København, flyttes ud på spidsen af et i forvejen hårdt trafikbelastet naturområde?
Og det er jo den disposition, der nu udløser, at egnene ved Lammefjorden og andre naturområder skal ødelægges, en disposition, som udløser mere biltrafik og mere CO2-udslip.
Hvilke alternativer er så undersøgt?
Ja, der er så undersøgt en motorvejsføring, der går lidt mere vestlig her og en lidt mere nordligt der og kombinationer heraf
, men ingen steder undersøges effekten af at bibeholde færgeforbindelsen via Kalundborg, ja, måske endda at neddrosle den eksisterende færgefart via Odden, hvad Enhedslisten absolut mener var det mest ønskelige.
Ingen steder vurderes mulighederne og effekten af at udbygge eller måske omlægge jernbaneforbindelsen til Nykøbing.
Nej, nej.
Bilerne skal frem, og det åbenbart koste hvad det vil.
Enhedslisten kan ikke støtte, at samfundet kaster en lille milliard ud i dette vanvittige projekt.