runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pind (V), 2006-05-02:
Vi, der kan huske, hvordan udenrigsminister Uffe Ellemann-Jensen blev behandlet af det alternative flertal dengang, vil nu sige, at vi kender alt til en hadsk og demagogisk tone, Jeg synes, at det her foregår på et betydeligt mere sobert niveau end det, jeg husker fra dengang.
Men det, der egentlig bringer mig på banen, er det, som jeg også bragte op i min ordførertale, nemlig hr. Henrik Sass Larsens betegnelse af den socialdemokratiske politik.
Hvad siger hr. Mogens Lykketoft til, at den socialdemokratiske politiske ordfører bruger ord som naiv og skamfuld, og at han skammer sig over sin og sit partis adfærd dengang?
Søren Pind (V), 2006-05-02:
Jeg må sige, at jeg glæder mig til at høre hr. Jesper Langballes ordførertale her om et øjeblik.
Dertil vil jeg så sige, at med hensyn til vurderingen af SF ser jeg også frem til at høre yderligere, om SF ligefrem var farligere end DKP, for det tør jeg ikke sige.
Det, jeg blot giver udtryk for i al stilfærdighed, og så kan hr. Jesper Langballe jo hæve fanen lidt højere end jeg, er, at man i realiteten ved at ligestille diktaturer og demokratier legitimerede nogle tilkendegivelser, nogle holdninger, der gjorde, at Danmark på et tidspunkt risikerede sit medlemskab af NATO, risikerede sin troværdighed i udlandet.
Det er min klare opfattelse.
Det synes jeg selvfølgelig er dybt sørgeligt.
Hvad angår det andet omkring trusselsvurderingerne og Forsvarets Efterretningstjeneste, så var det spørgsmål, jeg blev stillet af hr. Mogens Lykketoft, om det var korrekt, at DIIS-rapporten inddrog eller var meget på linje med Forsvarets Efterretningstjenestes vurdering.
Og som det fremgår af det papir, som hr. Jesper Langballe har stået med og i øvrigt også af rapporten selv, så er det korrekt nok.
Men der har jo samtidig været rejst en række andre kritikpunkter omkring inddragelsen af militær sagkundskab, bl.a. anført af generalløjtnant Hillingsø og den herre, som bliver nævnt af hr. Langballe.
Jeg synes, det er helt fint, at vi får det yderligere belyst.
Jesper Langballe (DF), 2006-05-02:
Vil Venstres ordfører medgive mig, at der bag hr. Holger K. Nielsens efterhånden noget platte retorik jo i virkeligheden ligger den kendsgerning, at SF var langt, langt farligere end DKP, var langt, langt mere misliebigt, hvad der ikke er så mærkeligt: et parti stiftet af en mand, som var meddeler til både CIA og KGB.
Det var den ene ting, jeg vil spørge om.
Den anden ting, jeg vil ind på, er spørgsmålet om DIIS' brug af Forsvarets Efterretningstjeneste har været fremme i debatten.
Finder hr. Søren Pind det ikke tankevækkende, at oberst J.E. Andersen i »Forum for Forsvarsstudier« her i år tager fat på DIIS' trusselsvurdering og gør op mærksom på, at DIIS overhovedet ikke anvender et så vægtigt kildemateriale som beretningen fra Forsvarskommissionen af 1988, som indeholdt NATO's samlede trusselsvurdering?
Det er ikke benyttet, og DIIS har ikke benyttet militære sagkyndige.
I stedet for at svare på den relevante faglige kritik har DIIS her i løbet af de sidste par dage udsendt et ark, der sådan nærmest er en manual for politiske ordførere her i anledning af debatten i dag.
Er det ikke måske en lidt mærkelig historiefaglig måde at agere og reagere på?
Søren Pind (V), 2006-05-02:
Jeg vil godt give et eksempel på, hvad det er, jeg mener med forsimplet retorik.
Hvis man havde gjort sig den ulejlighed at studere den tidligere generalsekretær Gorbatjov lidt mere, så ville man vide, at på et tidspunkt, hvor krigen i Afghanistan gik ganske skidt for de sovjetiske styrker, gav generalsekretær Gorbatjov den sovjetiske general Zaitsev frie hænder i krigen i Afghanistan til at anvende, hvilke våben han ville.
Krigen i Afghanistan kostede ifølge kommunismens sorte bog halvanden million mennesker livet.
Jeg undrer mig såre over, at den retorik, der så tages i anvendelse her, er, at Amerika er forfærdeligt, hvorimod den gorbasme, der nærmest strømmer hr. Holger K. Nielsen ud af munden, aldrig bliver taget under kritisk behandling.
Det er sådan noget, jeg ikke forstår.
Jeg mener ikke, man kritikløst skal sige ja til alt, hvad Amerika gør, men jeg mener grundlæggende, at der er en fundamental forskel på et diktatur og et demokrati.
Det må grundlæggende være et værdimæssigt udgangspunkt, som langt størstedelen af det her Ting i hvert fald burde kunne enes om.
Men jeg har selvfølgelig fuld forståelse for, hvis hr. Per Clausen med sin politiske baggrund ikke helt kan følge det ræsonnement.
Per Clausen (EL), 2006-05-02:
Som jeg husker min ungdom, vil jeg hellere sige, at det var sådan, at jeg slet ikke syntes, at Sovjetunionen og USA kunne være lige gode; jeg syntes, at begge nationer og de systemer, de repræsenterede, var noget meget skidt.
Jeg vil godt spørge hr. Søren Pind, om man ikke indimellem kunne komme i tvivl om, at USA altid repræsenterede demokratiet, når man så CIA's ageren f.eks. i forbindelse med kuppet i Chile.
Der er også en række andre tilfælde, hvor USA har grebet ind over for regimer eller regeringer, som jo ikke var udemokratiske, og tværtimod har støttet regeringer, som var meget lidt demokratiske, hvor USA i kampen for det, man sagde var demokratiet, undertiden støttede regimer, som var det modsatte af demokratiske.
Derfor kan det måske være lidt svært helt at forstå hr. Søren Pinds meget enkle opdeling af verden i dem, der var for Reagan, og dem, der var imod.
Søren Pind (V), 2006-05-02:
Jo, det tror jeg naturligvis.
Jeg vil blot sige, at der dengang i realiteten var, når man betragtede den politiske debat, to holdninger meget stærkt over for hinanden, nemlig de politikere, som grundlæggende anerkendte, at der var forskel på diktatur og demokrati i denne sag og derfor i sagens natur måtte tage Amerikas og NATO's parti, og de politikere, som mente, at det i realiteten var et fedt.
Som man sagde dengang: Om man blev dræbt af en amerikansk atombombe eller en russisk kunne da være det samme.
Det var den form for vulgærretorik, som gjorde, at nogle almenmenneskelige centrale frihedsrettigheder blev trådt under fode og gik op i ligegyldighed.
Det betyder ikke, at jeg fratager hr. Per Clausen retten til at være kritisk over for store dele af det amerikanske samfund.
Men jeg er nødt til at holde fast i, at der er en basal, afgørende forskel på et diktatur og et demokrati.
Og når fremtrædende medlemmer af dette Ting stiller det store spørgsmål, hvad vi dog skulle have gjort uden Bresjnev, så synes jeg måske nok, at det i betragtning af f.eks. hr. Holger K. Nielsens retorik med hensyn til tidligere præsident Reagan er interessant.
Per Clausen (EL), 2006-05-02:
Nu er jeg jo meget enig med hr. Søren Pind i, at der er brug for yderligere forskning også i den kolde krig.
Der er måske også brug for noget formidling af den viden, der eksisterer.
Det, jeg vil spørge hr. Søren Pind om, er, om jeg skal forstå hr. Søren Pinds synspunkter sådan, at der kun findes to holdninger, og at den ene holdning er ubetinget støtte til USA og alt, hvad USA gør, ellers er man femte kolonne.
Tror hr. Søren Pind i grunden ikke, der kunne være andre grunde til at være kritisk over for USA og USA's politik end kærlighed til Sovjet?
Søren Pind (V), 2006-05-02:
Jeg forstod ikke helt, hvor spørgsmålet var i det, hr. Holger K. Nielsen sagde.
Jeg vil blot sige, at sandheden om den her sag var, at venstrefløjen i meget høj grad ophævede forskellen på demokrati og diktatur i de år ved den retorik, man brugte.
Man legitimerede, at der var to systemer i verden, der stod over for hinanden, og at det var blæsende ligegyldigt, at det ene hvilede på operation og i realiteten kriminalitet.
Og det var der én mand, der gjorde op med.
Det er ikke en ny politik, for tilfældigvis har jeg dog studeret den del af historien temmelig grundigt.
Ronald Reagan ønskede i over 30 år af sin tilværelse en fuldstændig afskaffelse af samtlige atomvåben i verden – af samtlige atomvåben i verden.
Så jeg ved simpelt hen ikke, hvad det er, hr. Holger K. Nielsen har stået heroppe og sagt.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-05-02:
Hr. Søren Pind ved da udmærket godt, hvad det her handler om.
Hr. Jesper Langballe og hr. Søren Krarup blev rasende, da rapporten kom.
Den levede ikke op til deres forventninger om, at nu fik man afdækket alle de røde lejesvende, alle dem, der gik i fjendens sold, som statsministeren sagde i 2003.
Det gjorde den ikke.
Man kan da godt forske videre.
Det er da muligt, at de røde lejesvende en dag kommer frem.
De er ikke i denne rapport.
Det kunne jo være, at de ikke er der.
Selvfølgelig var der DKP'ere, der forsøgte at påvirke, og det er da helt rigtigt, at de udgjorde en større magtfaktor, end antallet af medlemmer og vælgere tilsagde.
Ja, det siger heller ikke ret meget, for de havde hverken særlig mange medlemmer eller særlig mange stemmer.
Det gjorde de da.
Men det centrale er, at man jo ikke derfra kan slutte, at hele fredsbevægelsen, hele den sikkerhedspolitiske diskussion i 1980'erne var styret af Sovjetunionen og DKP.
Det er jo det, som forskerne siger.
Søren Pind (V), 2006-05-02:
Det synes jeg egentlig er en lidt kedelig måde at anskue tingene på.
Det er ikke rimeligt at tage det udgangspunkt, og jeg vil da sige, at når hr. Holger K. Nielsen selv står for en forespørgsel sammen med en tidligere landsformand for DKP, skulle vi så ikke tage det lidt roligt og så prøve at se, om ikke der kan komme yderligere frem, som vi kan bruge til noget fornuftigt.
Jeg synes ikke, at yderligere viden kan skade, og jeg synes, at et så bredt spektrum som overhovedet muligt er sund fornuft i denne sammenhæng.
Så er der så spørgsmålet om agentvirksomhed.
Jeg tænker, at det ikke er tolderen i Nakskov, hr. Holger K. Nielsen tænker på i denne sammenhæng, men alle de andre udsagn, der har været, bl.a. anført af Oleg Gordjevski og andre, som har sagt, at der var et vist net i Danmark, som vi ikke har fået afdækket endnu.
Sandheden er, at det ved vi ikke noget om.
Vi ved, at der var dele af DKP, som gik andres ærinde, det er dokumenteret i rapporten.
Hr. Holger K. Nielsen mener ikke, det var særlig væsentligt.
Det fremgår af rapporten, at DKP fyldte langt mere end antallet af medlemmer af DKP, og som antallet af stemmer til DKP berettigede til.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-05-02:
To spørgsmål: Hvordan kan en erklæret liberal mand som hr. Søren Pind dog støtte, at der skal laves et politisk styret forskningsinstitut, et hr. Jesper Langballes institut for klapjagt på røde lejesvende, som eksgeneral Michael Clemmesen har kaldt det?
Hvordan kan han som en liberal politiker dog virkelig støtte det?
Det andet: Hvor var alle de agenter henne, som har været hele grundlaget for denne diskussion?
Da rapporten kom, havde man jo regnet med, at den ville afsløre den ene sovjetiske agent efter den anden, der styrede dansk politik.
Hvor er de henne?
Søren Pind (V), 2006-05-02:
Hr. Svend Auken får mig ikke provokeret til at sige, hvad jeg egentlig mener om hr. Lasse Budtz, for jeg tror, at det nu er for tæt på, at hr. Lasse Budtz lige er gået bort.
Jeg tror ikke, vi skal kaste os ud i en diskussion om, hvorvidt det er hr. Svend Aukens udsagn om hr. Lasse Budtz, der i dag skal stå alene.
Jeg vil blot sige, at jeg er ret uenig i de betegnelser, der blev brugt her.
Jeg ser nok på hr. Lasse Budtz' politiske virke på en rimelig anden måde, men jeg synes, vi skal lade de døde hvile i fred.
Svend Auken (S), 2006-05-02:
Jeg er helt enig.
Man gjorde jo det efter diskussionen om årsagen til krigsudbruddet, at man satte et stort udgivelsesarbejde i gang, bl.a. offentliggørelsen af P. Munchs papirer og sådan noget.
Det syntes jeg var fremragende, og det er noget tilsvarende, jeg kunne forestille mig nu, nemlig at man simpelt hen offentliggjorde de her papirer.
Det, jeg opponerer imod, er, at et flertal her i Folketinget, oven i købet uprovokeret, fastslår – der er ikke fremsat et forslag til vedtagelse indtil nu fra hverken hr. Holger K. Nielsen eller fra anden side – at denne undersøgelse altså ikke er nogen rigtig undersøgelse, det er kun et foreløbigt grundlag.
Det plejer man aldrig at sige fra Folketingets flertal, for det ligger i sagens natur, at det er foreløbigt.
Så når man har behov for at sige det politisk, er det selvfølgelig, fordi man håber, at nye undersøgelser, flere penge og håndplukkede forskere vil give en kraftigere underbygning af de voldsomme anklager, man er kommet med.
Og hvis hr. Søren Pind vil vide, hvem jeg bl.a. tænker på, så er det min ven Lasse Budtz, der døde her for få dage siden, som også i denne debat er blevet sværtet groft med henblik på både motiver og handlinger i det her spørgsmål.
Alene hans eftermæle, men også andres, fortjener, at alle papirer bliver gjort offentlige, og det er jeg glad for at ordføreren har sagt ja til.
Søren Pind (V), 2006-05-02:
Nu gik hr. Svend Auken jo ikke rigtig til biddet med hensyn til, hvem det var, der var blevet ramt af ærerørige udtalelser.
Men jeg må jo bare konstatere, at SF og hr. Holger K. Nielsen selv har lagt afstand til dele af denne rapport.
Det skete jo her ved at benægte, at stjernekrigsprojektet og dobbeltbeslutningen udgør nogen forskel.
Der står det stik modsatte i rapporten, det står ganske klart.
Statsministeren har gjort klart, hvad regeringens holdning er til spørgsmålet om fodnoterne.
Jeg ved godt, at sådan noget med den totale objektive forskning osv. var moderne i Socialdemokratiet i 1970'erne og at tro, at verdenshistorien slutter her.
Jeg synes, det er meget, meget sundt at sige, at her ligger et udmærket grundlag, men at der selvfølgelig er mere, der skal afdækkes.
Vi lever i en verden, hvor alene i disse år stadig flere unge forskere kaster sig over noget så langt tilbage som besættelsen og gør den levende også for min generation.
Så jeg synes ærlig talt slet ikke, der er noget betænkeligt i, at Folketinget siger på linje med, hvad man vel har sagt i 1946 og i 1947 efter den parlamentariske kommission – det var jo lidt senere, men lad det være – at der da er meget mere i det her.
Svend Auken (S), 2006-05-02:
Det er klart, at enhver undersøgelse altid er foreløbig, forstået på den måde, at der altid kan komme nye undersøgelser og ny viden, sådan er forskningens natur.
Det, der er usædvanligt her, er, at et flertal i Folketinget vil slå fast, at noget er foreløbigt, altså underforstået underkender en rapport, som er gennemført af vores bedste forskere på området, sætter penge af for nu at få et bedre resultat med håndplukkede forskere proppet ind på Forsvarsakademiet, selv om akademiet har sagt, at det ønsker man ikke, og mange fremtrædende militærfolk har sagt, at det vil være med til at kompromittere den pågældende undersøgelse.
Det er jo det, der giver anledning til problemer.
Jeg glæder mig over, at Venstres ordfører i dag siger, at alle kilder, der overhovedet kan offentliggøres, som ikke skader landets sikkerhed, skal offentliggøres.
Det er jo rigtigt, at der tidli gere har været stor tilbageholdenhed med at offentliggøre dokumenter i Danmark, man henviste jo bl.a. til, at man havde igangsat en større undersøgelse osv., og at det var den måde, man ville gøre det på.
Men når man nu fra flertallets side underkender den officielle undersøgelse og retter voldsomme anklager, og jeg vil gerne sige stærkt ærerørige anklager, mod mennesker, så er det mindste, de pågældende kan forlange, at alle papirer bliver tilgængelige, at alt bliver offentliggjort, som er relevant, og som ikke skader statens sikkerhed.
Hvis der lå det i hr. Søren Pinds ordførertale, så synes jeg, at det er et godt resultat af denne debat.
Søren Pind (V), 2006-05-02:
Det er korrekt, at det i meget høj grad er således, at den vurdering, som er foretaget af Forsvarets Efterretningstjeneste, og den, der fremgår af rapporten, det fremgår også af de sidste papirer, der er fremsendt til ordførerne, i vidt omfang flugter hinanden.
Men der er faktisk en ting, jeg godt vil sige, som undrer mig en anelse vedrørende denne pludselige socialdemokratiske lyst til åbne arkiver
: Jeg erindrer meget tydeligt, at hr. Frank Jensen på et tidspunkt under de drøftelser, der har været om den kolde krig, blankt afviste et ønske om f.eks. at åbne, jeg mener de hedder Redwoodarkiverne, som kunne have været med til at afsløre, om der faktisk fandtes femtekolonnevirksomhed i Danmark.
Så jeg synes, det er lidt sent, man kommer med en sådan efterlysning af åbne arkiver, men for mit vedkommende synes jeg, det ser positivt ud, og i det omfang man overhovedet af hensyn til statens sikkerhed osv. kan åbne, synes jeg da, at man skal gøre det.
Mogens Lykketoft (S), 2006-05-02:
Jeg forstår, at hr. Langballe i sin læsning af rapporten ikke nåede længere end til den svære sætning.
Jesper Langballe (DF), 2006-05-02:
Den anklage vil jeg godt retfærdiggøre mig over for, men jeg vil sige, at det var strengt.
Mogens Lykketoft (S), 2006-05-02:
Det kan jo altså have forholdt sig med hr. Langballes læsning af DIIS-rapporten på samme måde, som det forholdt sig med mange på den yderste venstrefløjs læsning af »Das Kapital« i 1970'erne.
De læste de to første sider og misforstod hvert eneste ord.
Jeg mener ikke, at der har været nogen som helst intention fra Socialdemokratiets side i den lagte politik eller en mulig risiko for, at en sådan politik ført ud i livet skulle føre Danmark ud af NATO.
Med hensyn til hr. Lasse Budtz, og hvad han måtte have sagt dengang i 1983: Det har jeg ingen erindring om, derfor kan jeg ikke kommentere det her fra talerstolen.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-05-02:
Jo, det er præcis det, det drejer sig om.
Hvis forskerne ikke kommer frem til det resultat, som hr. Jesper Langballe vil have, så nedsætter han nye forskningsgrupper.
Han bliver ved og ved og ved.
Det interessante er jo, at det er fremgået af pressen, at hr. Jesper Langballe er en del af et netværk af gamle koldkrigere – ja, han griner, jeg synes ikke, der er noget at grine ad her – med Ulrik Høj, Bent Jensen og Lars Hedegård, en frafalden trotskist, der nu er kommet ud på højrefløjen osv.; altså den der gruppe af mennesker, der er optændt af én ting, hævn, hævn over et eller andet, som fandt sted på et eller andet tidspunkt.
Kunne hr. Jesper Langballe ikke sige lidt mere til Folketinget om det der højrefløjskoldkrigeriske netværk, som jo helt klart er styrende for hans politik, og hvor han ikke helmer, før det koldkrigeriske netværk er kommet til ære og værdighed.
Det er jo hr. Jesper Langballes virkelige projekt, ikke sandt?
Svend Auken (S), 2006-05-02:
Jeg er helt enig med ordføreren i afstandtagen til fremmedhad osv., men tror han, at det, at Enhedslisten nu kræver, at vi allerede i dag siger nej til tyrkisk medlemskab – og, går jeg ud fra, afbryder forhandlingerne, hvorved Enhedslisten dermed er på linje med dem, der hetzer mod Tyrkiet – gør det lettere?
Synes Enhedslisten i virkeligheden ikke, at det er den lidt pinlige rolle, man kommer til at indtage, ved at man deltager i hr. Morten Messerschmidts og andres afstandtagen på forhånd, inden vi er færdige med forhandlingerne om tyrkisk medlemskab?
Jesper Langballe (DF), 2006-05-02:
Det er jo interessant at høre, at en militær, historisk kritiker af DIIS-rapporten, en militær, historisk kritiker af DIIS-rapporten, pludselig i hr. Holger K. Nielsens øjne er det store orakel.
Men sådan er der så mange paradokser i tilværelsen.
Jeg vil spørge med hensyn til den retorik vedrørende stalinistisk forskning: Er det forskning, der er afsat penge til på finansloven?
Det er dog en fuldkommen latterlig vurdering.
Jeg har lige henvist til et tilfælde, hvor der i forbindelse med hr. Frank Aaens deltagelse i et finanslovforlig blev afsat penge på finansloven til forskning.
Der bliver for øvrigt hele tiden afsat penge til forskning på finansloven, såkaldte basismidler, samtidig med at den store pengestrøm til forskningen jo går gennem de statslige forskningsråd, og sådan mener jeg at det fortsat skal være.
Det er bare ikke politikerne, der skal bestemme forskningsresultatet.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-05-02:
Jeg skal lige korrigere hr. Langballe.
Det er jo ham, som kritiserede rapporten sønder og sammen, og som er blevet så utilfreds over, at Forsvarsakademiet nu har fået den her opgave.
Han mener, at det devaluerer hele Forsvarsakademiets renommé, at hr. Jesper Langballe har fået den politiske styring.
Jeg vil spørge hr. Jesper Langballe: Er sandheden ikke, at det her jo er rendyrket stalinistisk forskningspolitik?
Hr. Jesper Langballe siger: Lad os vente lidt, vi ved jo ikke, hvad forskerne kommer frem med.
Men vi har jo prøvet det en gang.
DIIS-rapporten skulle jo være kommet frem til det resultat, hr. Jesper Langballe gerne ville have.
Ligesom Stalin ikke var tilfreds, før Lysenko havde bevist, at hans teorier var i overensstemmelse med marxismen/leninismen,
Det er jo sandheden i det her, vil jeg sige til hr. Jesper Langballe.
Det har intet at gøre med fri forskning.
Jesper Langballe (DF), 2006-05-02:
Jamen altså, vent nu og se.
Hr. Mogens Lykketoft gør sig uendelig mange bekymringer på det centers vegne.
Andet kan jeg ikke sige.
Og med hensyn til det der med bare sådan at henvise til centerets tilblivelseshistorie vil jeg sige, at den tilblivelseshistorie er som alle andre centres tilblivelseshistorie.
Jeg ved ærlig talt ikke, hvordan jeg skal forholde mig til spørgsmålet.
Der var vel nærmest ikke noget spørgsmål i det, men bare sådan nogle signalord, der skulle sprede lidt mistænkeliggørelse.
Det kan jeg ikke rigtig gøre noget ved.
Mogens Lykketoft (S), 2006-05-02:
Det, som jeg egentlig gerne ville have hr. Langballe til at forholde sig til, er, om ikke hele tilblivelseshistorien, den meget suspekte tilblivelseshistorie, oven på, havde jeg nær sagt, de meget lidt afdæmpede, usaglige angreb fra regeringsflertallet her i Folketinget på DIIS-rapporten og dens forskere rummer en risiko for, at de eneste, der søger job i det nye institut, er folk som hr. Bent Jensen og hr. Ulrik Høj, og at det dermed kommer til at leve op til øgenavnet hr. Langballes institut for klapjagt på de røde lejesvende.
Jesper Langballe (DF), 2006-05-02:
Den væsentligste grund, kan jeg sige, er, at den har røbet, at Michael Clemmesens viden om beslutningerne, der er truffet på Forsvarsakademiet, som han selv har en meget løs tilknytning til, er uendelig ringe.
Jeg ved ikke rigtig, om det er meningen, at jeg skal svare på det, eller om det var sådan et retorisk spørgsmål, men hr. Mogens Lykketoft spurgte, hvorfor jeg var utilfreds med betegnelsen Jesper Langballes center for klapjagt af røde lejesvende.
Jeg synes, det er utrolig plat at stemple et historikerarbejde, som man ikke engang kender endnu.
Man kender faktisk ikke engang noget til, hvem der skal lave historikerarbejdet.
I stedet for skylder man jo de historikere, der nu skal i gang med det, en vis åbenhed, og man kunne vente med at kritisere dem – oven i købet så massivt, at man hæfter mit navn på deres arbejde – til arbejdet er forbi.
Mogens Lykketoft (S), 2006-05-02:
Nu var hr. Langballe utilfreds med karakteristikken af det nye Center for Koldkrigsforskning som hr. Langballes center for klapjagt for røde lejesvende.
Jeg ville egentlig spørge hr. Langballe: Hvordan vil hr. Langballe sikre sig, at det ikke kommer til at leve op til dette øgenavn?
Det er jo interessant, at hr. Michael Clemmesen, som hr. Jesper Langballe vist mener de skulle have lyttet mere til i DIIS, har været en af de skarpeste kritikere, en af de allerallerskarpeste, af den her nye konstruktion, som hr. Langballe har været med til at bringe til verden.