runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian H. Hansen (DF), 2001-02-28:
Jeg vil starte med at svare fru Lene Espersen
, selv om fru Lene Espersen var lidt inde på, at man - jeg tror, det var lidt til mig - stillede nogle spørgsmål i løbet af dagen, som man mente man trættede Folketinget med.
Men jeg mener ikke, at fru Lene Espersen trætter Folketinget med at stille spørgsmål.
Man skal jo have lov til at stille spørgsmål i Folketingssalen; derfor skal jeg også forsøge at svare på dem.
Jeg tror på, at det med en fornyelse af flåden bl.a. kræver, at man får nogle andre tilstande end dem, man har i dag, hvor det jo ikke er alle lande, der har gjort, som vi har gjort herhjemme.
Dér har man fornyet mere, man har ophugget mindre, end vi har gjort i Danmark, hvis man ser generelt på alle EU-landene.
Der tror jeg på, at nogle fælles regler inden for EU set i det perspektiv vil være med til at kunne løse problemet og også være med til, at vi kunne få en bedre fiskerflåde herhjemme.
Så kunne man også lave nogle modeller - jeg var en lille smule inde på det - hvor man sagde, at hvis en ældre fisker gerne ville ud, at man så eksempelvis gav mulighed for, at han ved hjælp af en eller anden økonomisk ordning kom nemmere ud af det.
Hvis der så står en yngre fisker med en ældre båd, kunne man måske give ham mulighed for, at han overtog den ældre fiskers båd, som var nyere, og at man så ophuggede den yngre fiskers båd, som var ældre.
Det kunne være nogle
løsningsmodeller, som jeg gerne vil pege på som forbedring af den nye fiskeriflåde.
Så vil jeg sige til hr. Jens Kirk, at det ikke kommer
bag på mig, at hr. Jens Kirk går op og siger, at vores forslag faktisk er identisk med det forslag til vedtagelse, Venstre er med i
Men så vil jeg sige, at der kan ligge mange skjulte ting.
Jeg synes, at hvad angår det, som de mange partier er gået rundt omkring, så har man stillet mange kritiske spørgsmål til hinanden, og det tyder jo ikke på, at man, når man kommer ind til selve roden til sidst og skal finde en løsning, så kommer frem til en grad af enighed. Det kan godt være, at der er nogle andre partier, der til den tid kan gå sammen og komme frem til noget i enighed.
Ole Vagn Christensen (S), 2001-02-28:
Ja, det er jo rigtigt, som fru Lene Espersen sagde, at der ikke var meget at hente her med hensyn til fremtiden.
Men det, man tror man kan gøre, er det her med at betale sig fra alting. Jeg ser det forslag, som kommer her fra hr. Christian H. Hansen, som et forslag, der bygger på, når man taler om kompensation, at man kan tisse i bukserne og få varmen, og så kan man glæde sig over den, og så er der i og for sig ikke mere at forvente fra hr. Christian H. Hansen. Det, det må dreje sig om, må være, netop som fru Lene Espersen også har været inde på: Hvad vil vi med dansk fiskeri?
Det har vi andre illustreret i vores forslag til vedtagelse.
Det finder jeg ikke at vi overhovedet kan se i det forslag til vedtagelse, vi her har fået forelagt.
Lene Espersen (KF), 2001-02-28:
Hr. Christian H. Hansen brugte meget tid på at tale om de problemer, fiskerierhvervet har, og vi kan da være ganske enige om, at der er utrolig mange ting, der skal tages op til debat, og der skal findes løsninger på.
Der er også mødt mange mennesker op her i dag for at høre, hvad vi politikeres bud er på, hvad løsninger der skal være.
Vi hørte lidt om fleksibilitet og flerårige ting, og så skulle der laves mere på EU-plan.
Men det løser jo ikke de problemer her og nu, der er i dansk fiskeri.
Jeg vil gerne høre, hvad Dansk Folkeparti har tænkt sig at gøre f.eks. for at sikre, at vi får en fornyelse af den danske fiskerflåde.
Vi har en af de ældste fiskerflåder i Europa.
Hvis den moderniseringstakt, der har været hidtil, fortsætter, så varer det hundrede år, og til den tid er der nok ikke nogen af os, der sidder tilbage i Folketingssalen.
Men hundrede år før fiskerflåden er fornyet - det har vi altså ikke tid til at vente på.
Hvad er Dansk Folkepartis svar på en fornyelse af fiskerflåden?
Christian H. Hansen (DF), 2001-02-28:
Til hr. Jens Kirk vil jeg da sige: Ja, det er jo det, hr. Jens Kirk har stået og sagt. Så kan det da være, at vi kan bruge det forslag til vedtagelse, som Dansk Folkeparti fremsætter i dag, for hvis indholdet er lige så godt, som hr. Jens Kirk egentlig var lidt inde på at det var, så kan vi da bruge den til den tid.
Til fru Lene Espersen vil jeg sige, at det var nogle af de ting, som jeg pegede på kunne være med til det.
Og jeg vil da gerne sige, at det er nogle af de ting, som fiskerne ude i landet har peget på.
Jeg har faktisk brugt meget tid på at lytte til fiskerne.
Og jeg mener så også, at man kunne lave noget her i samarbejde med de andre EU-lande, for jeg har kigget tilbage i debatterne, og der har fru Lene Espersen også været lidt inde på, at der ikke er helt lige konkurrencevilkår, også med hensyn til fiskerflåden og fornyelse af den.
Nu kan vi selvfølgelig gå op sige, at jeg repræsenterer et parti, der ikke er så glad for EU, men vi er også nødt til at anerkende, at der er vi, og så er vi altså også nødt til at få det bedste ud af det for erhvervet i de rammer, der nu er.
Jens Kirk (V), 2001-02-28:
Jeg kan over for hr. Erling Christensen, Socialdemokratiet, meddele, at vi stemte for forslaget fra Kristeligt Folkeparti.
Erling Christensen (S), 2001-02-28:
Hr. Jens Kirk påstår, at finansloven var lavet.
Jeg vil bare spørge, om ikke hr. Jens Kirk kan bekræfte, at Venstre ikke stillede forslag om forøgelse af FIUF-midlerne på Venstres forslag til finansloven for i år? Måske kan hr. Jens Kirk også bekræfte, at Venstre stemte imod reservekontoen på regeringens forslag til finanslov for i år.
Christian H. Hansen (DF), 2001-02-28:
Til hr. Ole M. Nielsen: Ja.
Og så til spørgsmålet, som jeg ikke nåede at stille ministeren om torskestoppet.
Det har været fremme i tyske aviser, og det har vist sig, at man måske godt kan forvente, at torskestoppet bliver forlænget med en yderligere periode
på op til 3-4 måneder
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-02-28:
Jeg vil gerne sige, at vi benyttede lejligheden i de forhandlinger, vi var med i, til over for finansministeren at påpege, at der ikke var sat midler nok af til at trække EU-midlerne hjem.
Da vi fandt ud af, at det ikke faldt i god jord hos finansministeren, og vi forholdsvis tidligt blev koblet af eller koblede os af finanslovforhandlingerne - den slags kan altid udlægges - så prøvede vi gennem SF's forhandler på den måde at bringe sagen frem.
Da det så heller ikke lykkedes, stillede vi faktisk ændringsforslag til finansloven om det, og så vidt jeg husker, fik vi tilslutning fra Venstre og De Konservative og måske Dansk Folkeparti, det må hr. Christian H. Hansen sige, det kan jeg ikke huske.
Men vi gjorde faktisk det, vi kunne i den sag.
Vi var faktisk lidt forudseende.
Jens Kirk (V), 2001-02-28:
Kan ministeren bekræfte, at finansloven var vedtaget til anden side, inden Venstre overhovedet kom på banen, fordi det kun var skinforhandlinger, og derfor havde vi ikke muligheder.
Kan ministeren bekræfte, at der ikke var et eneste af de ændringsforslag, oppositionen kom med til den endelige afslutning af finansloven, der blev vedtaget?
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-02-28:
... som var afsat dér.
På grund af manglende planlægning gik der lidt kuk i min afslutning.
Men jeg vil gerne sige lidt om det, som hr. Jens Kirk senest var oppe med, om de manglende midler i finansloven.
Vi synes, det var udtryk for manglende forudseenhed, at man ikke fik afsat de midler i finansloven, som skulle til for at trække de EU-midler hjem, som man kunne gøre fuldstændig gratis for finansregnskabet i øvrigt.
Det ville faktisk ingenting koste, for man ville jo også få skat ind af de midler, der kom hjem.
Så vil jeg godt rette en misforståelse fra før, da jeg svarede på hr. Jens Kirks spørgsmål, om ikke jeg var glad for, at vi kunne fiske i det store EU-hav.
Jeg forstod ikke spørgsmålet, så jeg tænkte, at så er det det internationale fiskeri i det helt taget.
Men jeg kan forstå, det var sådan et hint til, om jeg ikke var glad for EU i det hele taget
Jo, vi tilslutter os EU, men det er jo ikke altid, vi er lige glade ved det.
Og det er vi ikke altid på fiskeriområdet.
Jens Kirk (V), 2001-02-28:
Jeg vil gerne sige tak for svarene fra ministeren og måske også give en lille bemærkning om det med hensyn til pengene.
Jeg har i lang tid slået på, at det var et selvmål, ministeren lavede, ved ikke i finanslovforhandlingen at sige, at vi virkelig tager alle disse midler i brug.
Jeg kan forstå, at ministeren nu har indset, at de bør i brug alle, med den dagsorden, der ligger.
Når vi så kommer til det løsningsforslag i midten af maj, som gerne skulle give en fremtid og lys i tunnellen for fiskeriet, så er det vi siger fra Venstre, at hvis det
løsningsforslag fra regeringens side, fra ministerens side skulle indebære, at FIUF-midlerne ikke slår til, så er vi villige til at se på det også.
Det er tilbudet, vil jeg sige til ministeren.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-02-28:
Jo, men alternativet er det indlysende, at hvis der skal være kvoter i en overgangsperiode, så skal de i hvert fald for det første ikke være omsættelige. For det andet skal vi væk fra den kvotestyring, og det gør vi ved at sikre, at fangstmetoderne er så skånsomme, at vi ikke overfisker farvandet.
Der skal ikke bomtrawles, så det ødelægger havbunden og fiskeriet.
Der skal opereres med maskestørrelser, hvis det bliver nødvendigt.
Der skal fastsættes regler om energiforbruget i skibene, således at det bliver et bæredygtigt fiskeri på den måde.
Der er mange metoder, man kan tage i anvendelse, således at fiskerne kan fiske uden dette EU-bureaukrati, uden dette udsmid og på en sådan måde, at det, man fanger, kan man tage med hjem.
Så jeg synes faktisk, vi har præsenteret et alternativ, men jeg skal da indrømme, at taletiden ikke tillader, at vi fremlægger det i alle detaljer i den her debat.
Men det skal vi da gerne gøre frem til debatten og forhandlingerne, som vi skal have til maj.
Det kan jeg da forsikre ministeren om.
Jeg vil bare ikke lade den blive stående, at vi ikke havde et alternativ til den idé.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-02-28:
Jo, det erkender jeg.
Og det, hr. Kirk vil med spørgsmålet, er velsagtens at spørge mig, hvordan jeg så vil sikre, at vi har en flåde i fremtiden, som kan udnytte det hav.
Jeg formoder, at det er det, der er baggrunden for spørgsmålet.
Det må jeg sige at jeg ikke har løsningen på.
Det har jeg ikke.
Og jeg håber, at ministeren og fiskeriorganisationerne finder frem til nogle forslag, som vi så kan tage stilling til og hjælpe dem med at gennemføre.
Jens Kirk (V), 2001-02-28:
Det er bare sådan en lille bemærkning til hr. Ole M. Nielsen
fra Kristeligt Folkeparti: Hvordan ville dansk fiskeri i grunden have det, hvis vi kun havde den danske del af Nordsøen at fiske i?
Ritt Bjerregaard (S), 2001-02-28:
Nu vil jeg ikke ødelægge en god og fremadrettet debat ved at køre ned i mindre dele af debatten.
Men for en ordens skyld vil jeg sige, at det jo som bekendt står ethvert parti her i salen frit for at stille ændringsforslag til finansloven.
Så skal jeg også præcisere, at der ikke i teksten her ligger et tilsagn om, at der er yderligere midler til rådighed.
Der står, at pengene skal udnyttes bedst muligt for at nå dette mål.
Og det står regeringen selvfølgelig bag.
Jens Hald Madsen (V), 2001-02-28:
Jeg er meget glad for, at der er så stor bekymring om, hvad jeg foretager mig også som borgmesterkandidat.
Jeg vil gerne sige, at Lejre Kommune er i gang med at lave alment boligbyggeri for øjeblikket, at jeg ønsker varierede boligtyper, og vores problem i Lejre Kommune er, at der ikke er særlig meget privat udlejningsbyggeri.
Så vidt jeg ved, er hukommelsen udmærket, men det beslutningsforslag kom jo fra Venstre, det kom ikke fra regeringen, og det er jo det, der er problemet.
Det, der er problemet, er, at regeringen bare har kigget på, at boligmangelen blev større og større, og det kan da godt være, man har lavet fri lånefinansiering for den almene sektor, men det er da unfair, når man laver en pinsepakke, som forhindrer pensionskasser i at investere i privat udlejningsbyggeri.
Jeg kæmper da netop for, at det skal være varieret.
Mine udtalelser er jo netop baseret på, at vi ikke kun skal have en almen sektor.
En almen sektor er udmærket, men det skal ikke kun være den, som har nogle favorable ordninger, og man har så lavet en afgift, som er med til at forhindre det private udlejningsbyggeri.
Derfor vil jeg spørge endnu en gang: Hvis Venstres beslutningsforslag var så godt, hvorfor er det initiativ ikke kommet tidligere fra regeringen selv?
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Kirk (V), 2001-02-28:
Hvis vi nu tager forslaget til vedtagelse fremsat af hr. Christian H. Hansen fra Dansk Folkeparti, vil vi se, at tre fjerdedele af det vel næsten er identisk med det, der allerede er fremsat.
Der indgår bl.a. nok også, er jeg da sikker på, flerarts- og flerårskvoter i det oplæg, der er kommet fra ministeren; ellers bliver jeg da meget skuffet.
Jeg bliver også meget skuffet, hvis der ikke i det oplæg, der kommer fra ministeren, ligesom er en side, hvor der snakkes om forsøgsfiskeri med selektive redskaber.
Og i øvrigt med hensyn til fremtiden er vi vel nødt til at sige, at vi er altså ikke alene, vi er ikke den eneste fiskerination omkring Nordsøen.
Jeg vil spørge hr. Christian H. Hansen: EU's grønbog, som er på vej, kunne vi ikke godt hente lidt inspiration i den og så tage den til efterretning?
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-02-28:
Jeg vil gerne spørge ministeren, om jeg hørte rigtigt, at ministeren havde en aftale i gang med Kommunernes Landsforening om at få kommunerne i hele Danmark til at sætte speed på byggeriet af forskellige årsager, eller hørte jeg forkert, eller vil ministeren i fremtiden gå ind her?
Vi kan
jo vedtage alt muligt her, men hvis kommunerne ikke, qua de har selvstyre, vil gå i gang med nogle ting, hvad vil ministeren så gøre?
Er ministeren i gang med noget?
Jens Rohde (V), 2001-02-28:
Det vil altså sige, at de båndudskrifter, som jeg ved, at ministeren selv er i besiddelse af - i hvert fald nogle af dem - og de båndudskrifter, som jeg er i besiddelse af, ikke er korrekt gengivet?
Pia Gjellerup (S), 2001-02-28:
Jeg kan kort sige, at selv om jeg er temmelig forbløffet over den fremgangsmåde, som både den skriftlige og den mundtlige begrundelse afdækker, rokker forbløffelsen ikke ved min besvarelse af spørgsmålene her i salen den 7. februar om, at der ikke, som det hedder i spørgsmålet, hersker uenighed mellem ministeren og afdelingschefen.
Jens Rohde (V), 2001-02-28:
Den 7. februar havde vi jo en holmgang her i Folketinget om finanspolitikken og nogle fremskrivninger, og omdrejningspunktet var en artikel i Berlingske Tidende, hvor finansministeren blev interviewet den 27. januar.
Under debatten sagde ministeren, at hun ikke var blevet korrekt citeret, og at interviewet fremstod som et ordret interview, hvilket det på ingen måde var.
Men nu står jeg her med en række båndudskrifter af dette interview med finansministeren, som klart viser, at der ikke er nogen forskel på det interview, der var i Berlingske Tidende, og det, der foreligger på båndet.
Da ministeren jo taler under ministeransvar, når ministeren står her i salen, synes jeg, det ville være på sin plads at høre, om ministeren talte sandt, da hun undsagde Berlingske Tidende den 7. februar her i Folketinget.
»Vil ministeren oplyse, om hun talte sandt, da ministeren den 7. februar 2001 i Folketingets spørgetid sagde, at der ikke var tale om et ordret interview gengivet i Berlingske Tidende den 27. januar 2001, hvor ministeren klart gav udtryk for uenighed mellem ministeren og afdelingschefen?«
Skriftlig begrundelse
I Folketingets spørgetid den 7. februar sagde ministeren, at »Jeg vil også gerne slå fast, at den omtalte artikel i Berlingske Tidende, der fremstår som et ordret interview, hvilket det på ingen måde var, indikerer en uenighed mellem mig og mine medarbejdere i Finansministeriet, som der på ingen måde er dækning for«.
Såvel spørgeren som ministeren er efterfølgende i et brev af 12. februar 2001 fra journalist Morten Bjørn Hansen fra Berlingske Tidende blevet præsenteret for båndudskrift af interviewet med ministeren.
Af dette fremgår klart, at interviewet er ordret gengivet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-02-28:
Man kan godt have forståelse for, at der kan blive udført et sådant særligt juridisk skoleridt i samrådet i morgen og i overmorgen i henholdsvis 21-mandsudvalget og PØ-udvalget.
Men jeg har et rent principielt spørgsmål: Er det ikke sådan, også på dette område, at ny lovgivning træder i stedet for gammel lovgivning? Det spørgsmål må statsministeren jo sagtens kunne besvare, også i betragtning af de ting, statsministeren allerede enten selv eller via sine repræsentanter på Færøerne har udtalt til offentligheden.
Det må da være muligt for Folketinget at kunne få en redegørelse for det spørgsmål.
Det er jo i virkeligheden en absurd situation, hvis vi i aviserne kan læse statsministerens holdninger til tingene, og vi også kan læse, hvad statsministerens repræsentant på Færøerne siger, men ikke kan få det samme bekræftet her i Folketingssalen.
Det, jeg spørger til, er relateret til noget, der er fremgået tydeligt, og derfor vil jeg gerne have statsministeren til at bekræfte, at hvis Folketingets flertal sammen med regeringen vælger at lave aftalen om, hvis den viser sig at have gyldighed, også efter at det juridiske skoleridt er afsluttet, kan Folketinget og regeringen naturligvis gøre det.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Peter Skaarup (DF), 2001-02-28:
Jeg takker for besvarelsen, og jeg synes helt sikkert - det
er vores tilsagn fra Dansk Folkeparti -
at det er fornuftigt, at vi får de rent juridiske ting beskrevet skriftligt, så det kan vi helt og fuldt bakke op om.
Men vi mener, der er nogle ting, som ikke kun danskerne, men også færingerne har krav på at vide.
Det er ikke særlig rart, heller ikke for færingerne, at have en situation, hvor den ene part i en aftale er meget utilfreds med forløbet af tingene, og man hele tiden bliver konfronteret med nye oplysninger om, hvad der er sket, både fra færøsk og dansk side.
Derfor mener vi, det vil være rigtigt, efter at de nye oplysninger er kommet frem, hvis statsministeren også her i fuld offentlighed tilkendegiver, om statsministeren mener, det er en god og en fornuftig aftale.
Det bør statsministeren nok kunne svare på her i spørgetiden.
Så vil jeg godt spørge i forlængelse af mit andet spørgsmål: Er det normalt, at Statsministeriet afviser at modtage notater eller skrivelser fra andre ministerier?
Det må statsministeren også kunne svare på uden juridiske eskapader.
Er det normalt, eller er det forekommet før, at man har nægtet at modtage et notat fra et andet ministerium?
Og endelig vil jeg spørge: Vil statsministeren tage initiativ til, at den aftale eventuelt bliver genforhandlet, hvis man ud fra de givne forudsætninger mener, at den ikke holder, og at der er grund til en genforhandling?
Er det regeringens politik?
Hvis man mener, det er fuldstændig urimeligt for det danske samfund med den aftale, der forærer olien til Færøerne, mener statsministeren så, at der skal en genforhandling til?
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-02-28:
Jeg vil først minde om, som jeg tror spørgerne er opmærksomme på, at i morgen er der jo i det særlige udvalg for Færøerne og i PØ-udvalget et fælles samråd, som jeg selv tillægger stor vægt.
Det vil naturligvis også være velforberedt, og jeg regner med her mod slutningen af dagen at sende en række opfølgende dokumenter vedrørende de juridiske svar på nogle af de spørgsmål, jeg har fået, også skriftlige spørgsmål.
Derfor vil jeg sige til hr. Peter Skaarup, at jeg håber, der er forståelse for, at når det gælder den side af sagen i hr. Peter Skaarups spørgsmål, så fortjener de juridiske svar en omhyggelig redegørelse fra vores side, og den vil naturligvis komme.
Når det gælder spørgsmålet om hændelsesforløbet, som hr. Keld Albrechtsen var inde på,
synes jeg også, det er lagt omhyggeligt frem i det antal dokumenter, der er fremsendt til de to udvalg.
Jeg stiller mig naturligvis også gerne til rådighed i morgen for at svare så godt, jeg nu kan, om forløbet, og jeg har noteret mig, at min forgænger tilsvarende åbent har sagt, at han gerne vil komme og deltage i en drøftelse om det spørgsmål.
Hr. Thulesen Dahl rejser også et juridisk betonet, principielt spørgsmål, som jeg egentlig også ville mene det er bedst at belyse ret grundigt ud fra et færdigt og veldokumenteret materiale, som jeg ved, jeg kan komme tilbage til i vores diskussion i morgen.
Der vil naturligvis også i morgen være fuld adgang til at orientere offentligheden om de forskellige juridiske sider af sagen, for det er jo ikke sådan, at vores debat i morgen på nogen måde er lukket.
Men jeg synes, jeg skylder de to udvalg at orientere dem grundigt og for en stor dels vedkommende også skriftligt om disse vigtige spørgsmål.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-02-28:
Jeg synes, der er to relevante ting at forholde sig til, og den første er aftalens indgåelse i sin tid og holdbarheden af den, som der allerede er stillet spørgsmål om.
Så er der den anden ting, som jeg vil stille spørgsmål om.
Hvis man når frem til, at aftalen er gyldig, kan statsministeren så ikke bare i al enkelhed bekræfte, at så er det naturligvis til enhver tid op til et flertal i Folketinget sammen med regeringen at vurdere, om den aftale også skal gælde fremover, eller om den skal laves om?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-02-28:
Nu er det jo sådan, at hvis der er indgået en aftale, og det er der jo mellem Færøerne og Danmark, kan man naturligvis ikke gå hen og ophæve en sådan aftale.
Det er klart.
Men det, der jo må afklares, synes jeg, som er så dybt alvorligt i den her sag, er, hvis den juridiske tvivl, som andre spørgere nu rejser, faktisk viser, at den daværende Schlüterregering overtrådte reglerne i forbindelse med indgåelse af den her aftale.
Så er der jo et alvorligt problem, bl.a. fordi der var ministre i den regering, som aspirerer til gerne at ville være ministre igen.
Derfor vil jeg godt spørge, om det måske ikke var rigtigt og ordentligt at få afklaret, om den daværende Schlüterregering brød loven og ikke overholdt reglerne over for Folketinget, dengang den indgik den aftale.
Det er vel det, der står tilbage at få gjort i den sag: at få ryddet op i hr. Schlüters og hr. Uffe Ellemann-Jensens og de andre borgerlige ministres håndtering af sagen dengang.
Peter Skaarup (DF), 2001-02-28:
Det er et spørgsmål, der naturligt melder sig for mig, og det er også i forbindelse med, at jeg tror, at der er mange i det danske samfund, ikke bare her i Folketinget, men i det danske samfund som helhed, som mener, at med de nye oplysninger, der er kommet frem, er den aftale, der er indgået, en meget urimelig aftale for Danmark.
Så mit første spørgsmål til statsministeren skal lyde: Mener statsministeren, at det er en fornuftig, en rimelig aftale, der er lavet i 1992 mellem Danmark og Færøerne?
Så mit spørgsmål går på: Hvis nu, at juridiske eksperter måtte vurdere, at den her aftale set i bakspejlet er ulovlig, ugyldig, vil statsministeren så lægge sig på sinde at tage initiativ til, at aftalen bliver genforhandlet? Mit tredje og sidste spørgsmål lyder - jeg har også et notat hos mig her fra Justitsministeriet, der fremkom til Statsministeriet den 11. november 1985, men blev afvist hos Statsministeriet: Er det normalt, at notater, skrivelser, som sendes fra et ministerium, i det her tilfælde Justitsministeriet, til Statsministeriet, bliver afvist, altså, at man simpelt hen nægter at modtage et sådant notat?
Det er et meget interessant notat, fordi det i virkeligheden siger nogle meget specifikke ting om, at det ville være problematisk, at det faktisk ikke kunne lade sig gøre at overdrage rettighederne til Færøerne.
Det er de tre spørgsmål, jeg mener der er vigtige nu
her, og som jeg beder statsministeren om at svare på.