runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bodil Thrane (V), 1999-11-25:
Vi skal på dette tidspunkt behandle et forslag til ændring af jordforureningsloven, som vi vedtog sidst i maj måned i denne sal, og jeg kan på Venstres vegne sige, at vi har ventet på det her forslag, og nu er det så kommet, og det hilser vi velkommen. Så det burde jo være en meget smal sag at sige ja til forslaget, for nu skulle alle problemer være løst, men det er jeg nu ikke helt sikker på er tilfældet.
Vi i Venstre er nødt til at få afklaret, om der er usikkerhedsmomenter med hensyn til retssikkerheden, som trænger til afklaring.
Derfor er der nogle helt afgørende elementer i lovforslaget, som vi skal have på det rene under udvalgsarbejdet.
For nu at ridse op, hvorfor vi egentlig allerede på nuværende tidspunkt står i den ejendommelige situation, at en lov skal ændres, allerede før den er trådt i kraft,
Men en sådan hjemmel fandtes ikke.
Det blev afgjort den 28. juni i år, hvor Højesteret traf afgørelse i en sag om en forurening, der var afsluttet, før miljøbeskyttelseslovens § 72 trådte i kraft.
I forbindelse med vedtagelsen af jordforureningsloven blev der enighed om, at loven måtte ændres, såfremt Højesteret traf den afgørelse, som Højesteret rent faktisk traf.
Og det var med den helt klare forudsætning, Venstre i forsommeren stemte for jordforureningsloven, og det er også derfor, det er så afgørende for os at få klarlagt, hvad det egentlig nu er, vi stemmer om med dette forslag til ændring af jordforureningsloven.
For jeg er i hvert fald på nuværende tidspunkt i tvivl, og derfor kan jeg allerede nu sige, at besvarelsen af de spørgsmål, der vil blive stillet under udvalgsarbejdet, vil blive af overordentlig stor betydning for os, da vi naturligvis forventer, at ændringer i loven lever op til den aftaletekst, som vi blev enige om ved vedtagelsen af jordforureningsloven.
Det skal jeg selvfølgelig have svar på, for der står
nemlig i bemærkningerne til lovforslaget: »Kammeradvokaten har vurderet rækkevidden af dommen og finder, at dommen ved en samlet læsning kan forstås således, »at miljøbeskyttelseslovens § 72 giver hjemmel for udstedelse af påbud vedrørende forurening, selv om den er ophørt ved påbudets udstedelse, hvis den ikke er ophørt før lovens ikrafttræden den 1. januar 1992«.«
Hvad er rækkevidden af det udsagn?
Er der andre mulige udlægninger af dommens rækkevidde?
Har Kammeradvokaten evt. nævnt andre muligheder?
Derfor vil jeg selvfølgelig gerne høre, om ministeren vil redegøre for, om Kammeradvokaten har andre bud på dommens rækkevidde.
Ydermere står der i bemærkningerne, at jordforureningslovens § 40 skal bringes i overensstemmelse med Højesterets dom vedrørende miljøbeskyttelseslovens § 72.
Det må være oplagt, hvis jeg forstår bemærkningerne i lovforslaget korrekt, at så er § 40 overflødig, hvis der er overensstemmelse mellem de to paragraffer, og det skal vi selvfølgelig også have svar på i udvalget.
Med de bemærkninger og forhåbentlig et hurtigt udvalgsarbejde er Venstre positiv over for lovforslaget.
Peter Skaarup (DF), 1999-11-25:
Nu er det altså ikke kun én enkelt journalist, en enkelt praktikant, eller hvad fru Birthe Rønn Hornbech kalder vedkommende, der har skrevet det her.
Det er sådan, at det i flere medier er fremgået, at Venstre og De Konservative også bakkede det her op, og når det er i mange medier, er det ikke noget, journalister bare finder på.
Det ved fru Birthe Rønn Hornbech også.
Og jeg ved jo tilfældigvis, at de pågældende journalister har forsøgt at finde ud af, hvad det var, Venstre og De Konservative mente om det her, og der må være nogle - det er ikke sikkert, det er fru Birthe Rønn Hornbech, det aner jeg ikke, men der må i hvert fald være nogle - der på partiets vegne har sagt ikke bare til Berlingske Tidende, men også til Politiken, at det er sådan, at man bakker det op.
Derfor forstår jeg ikke rigtig den der nervøsitet og berøringsangst over for de tidligere holdninger, som i hvert fald nogle inden for Venstre og De Konservative har haft.
Men jeg synes, det er beklageligt ikke bare for de to partier, men også for de partier generelt set, der ikke vil bakke sådan noget op, for jeg kan ikke forstå, hvorfor man ikke kan bakke det op og få nogle facts på bordet og nogle undersøgelser på bordet.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1999-11-25:
Hr. Skaarup taler om berøringsangst, men jeg er nødt til at sige til hr. Skaarup, at hvis han ikke kan forstå det, må han lære det udenad: Vi er uenige, og det bliver ikke anderledes.
Jeg synes, det er dybt useriøst at blive ved med at flagre med en avis, hvor enhver kan se, at en praktikant har lavet en letfærdig reportage.
Der er ingen citationstegn, der er ingen navne, og det er jo tydeligt, at det en ivrig ung mand, der skulle have en overskrift om et flertal på forsiden.
Hvis hr. Skaarup i stedet havde læst Folketingets forhandlinger fra sidste gang, vi diskuterede spørgsmålet, ville hr. Skaarup kunne se, hvad vores opfattelse er.
Vi har sagt det samme i dag, som vi har sagt tidligere, og der er ikke nogen Venstrefolk, der har udtalt til Berlingske Tidende, at vi går ind for en kommission.
Nu forbyder forretningsordenen mig at bruge det ord, jeg gerne vil, men jeg har altså givet den journalist en såkaldt - prik, prik, prik.
Jann Sjursen (KRF), 1999-11-25:
I lighed med den tidligere taler har vi det også sådan i Kristeligt Folkeparti, at vi synes bedst om Dansk Folkepartis forslag, når de er skrevet af efter forslag, som Kristeligt Folkeparti har været med til at formulere.
Og det beslutningsforslag, som vi behandler nu, om nedsættelse af en udlændingekommission er altså ikke skåret af Kristeligt Folkeparti, om jeg må sige det sådan.
Hvis man tværtimod ser på bemærkningerne, så vil man finde, at det, som Dansk Folkeparti ønsker med nedsættelse af den udlændingekommission, som der er foreslået her i dag, har et helt andet sigte end det, som er sigtet med Kristeligt Folkepartis ønske om nedsættelse af en udlændingekommission, som skal se på udlændingelovgivningen og forberede også eventuelle ændringer heri.
Og netop fordi bemærkningerne og kommissoriet er beskrevet sådan, som det er i Dansk Folkepartis beslutningsforslag, kan vi slet, slet ikke støtte det.
Pernille Blach Hansen (S), 1999-11-25:
Ca. 70 pct. af amterne og kommunerne havde ved sidste årsskifte påbegyndt arbejdet med lokal Agenda 21.
Lokal Agenda 21 er kommunernes og amternes bidrag til en bæredygtig udvikling i det 21. århundrede.
I Socialdemokratiet støtter vi Agenda 21, og vi er derfor glade for, at lovforslaget lægger op til en styrkelse af dette arbejde.
Ifølge lovforslaget skal amter og kommuner mindst hvert fjerde år udarbejde og offentliggøre en strategi for bæredygtig udvikling.
Der er altså tale om et fremadrettet lovforslag, hvor kommuner og amter bl.a. skal oplyse deres målsætninger for en mindskelse af miljøbelastningen og inddragelse af borgerne i Agenda 21-arbejdet.
Vi forventer, at dette lovforslag vil føre til en styrkelse af arbejdet med lokal bæredygtig udvikling, både i de mange kommuner, der allerede er godt i gang, og de kommuner, der stadig ikke på trods af diverse opfordringer har iværksat arbejdet med lokal Agenda 21. Vi vil nøje følge virkningen på det lokale Agenda 21 af dette lovforslag, og vi er klar til at se på området igen, hvis de nye regler, vi nu lægger op til, ikke overholdes.
I lovforslaget foreslås det desuden, at kommunalbestyrelsen mindst hvert fjerde år skal beslutte, om kommuneplanen skal revideres helt eller delvis, eller om planen kan vedtages for en 4-årig periode.
Hensigten er at styrke kommuneplanlægningen.
Vi håber, at forslaget vil føre til et større folkeligt engagement i den kommunale planlægning.
Vi håber også, at kommunerne reelt viser vilje til borgerinddragelse i diskussionen om kommunernes og byernes fremtidige udvikling.
Også her gælder det, at vi nøje vil følge, hvorvidt lovforslaget følges.
Socialdemokratiet kan støtte lovforslaget.
Jeg skal på vegne af De Radikale og Kristeligt Folkeparti meddele, at de også støtter forslaget, og jeg skal meddele på vegne af Enhedslisten, at de ikke umiddelbart kan se sig i stand til at støtte lovforslaget.
Søren Søndergaard (EL), 1999-11-25:
Det her er ikke afskrevet efter Enhedslisten.
Det fremgår tydeligt, især af alle bemærkningerne, at det, man ønsker, er en kommission, hvor konklusionerne er lagt fast på forhånd.
Det er ikke en kommission, som vi kan støtte.
Vi synes, at Dansk Folkeparti skal holde sig til de forslag, som Enhedslisten har været med til at formulere.
Bodil Thrane (V), 1999-11-25:
Lovforslag nr. L 92 omhandler, som det fremgår, revison af lokal Agenda 21 og fravigelse af reglerne om planlægning i kystnærhedszonen vedrørende sommerhusområde m.v.
Det er et noget mere moderat og afbalanceret forslag set i forhold til det lovforslag, som ministeren fremsatte i februar 1998.
Der kom som bekendt et folketingsvalg i vejen, hvilket gav anledning til en tænkepause, og jeg må sige, det har været meget, meget nyttigt, og i den forbindelse noterer jeg med stor tilfredshed, at mange af de elementer, som netop Venstre kritiserede ved det første forslag, er taget ud.
Dengang stillede ministeren sig mildest sagt uforstående over for vores indvendinger, men han er åbenbart blevet klogere siden, og det skal jeg bestemt ikke beklage.
Med hensyn til revision af kommuneplaner, så har ministeren i den del af lovforslaget, der skal omhandle netop det, i forhold til 1998-versionen skruet bissen af igen.
Her har udvalgsarbejdet tilsyneladende også haft en effekt.
I stedet lægges der op til en mere fleksibel måde at revidere kommuneplanerne på, som Venstre ser positivt på.
Med hensyn til Agenda 21, som er lovforslagets anden hoveddel,
Det understreges, at det lokale Agenda 21-arbejde skal ske på basis af frivillighed, et princip som Venstre støtter varmt.
Frivilligheden til selv at tilrettelægge, udføre og bestemme omfanget af den slags aktiviteter, som vi her taler om, giver også den bedste grobund for opfindsomhed, engagement, og det er lige det, der er brug for.
Det er i overensstemmelse med vedtagelsen i forbindelse med forespørgslen om Agenda 21 fra november 1997, at vi nu stiller krav om, at kommunerne redegør for Agenda 21 med henblik på fremtidige initiativer, og det er fint.
Det er vigtigt, at vi fra centralt hold afholder os fra at stille detaljerede krav om, hvad en sådan redegørelse skal indeholde.
Så en betingelse for et krav om en kommunal redegørelse i forhold til Agenda 21 må være, at der tages hensyn til, at det er meget forskelligt, hvad kommunerne hver især vælger og har kapacitet til at præstere.
Ligeledes må det være helt legitimt, at kommunerne vælger at lægge alle kræfter i et bestemt aspekt af Agenda 21-arbejdet frem for andre.
Det er jo netop ideen med Agenda 21, at initiativerne skal gro nedefra.
Ændringerne i planlægning i sommerhusområder i kystnærhedszonen vil vi bare tage til efterretning, og derfor vil jeg slutte med at sige, at samlet set er vi særdeles positive over for lovforslaget, fordi det er betydelig mere afbalanceret end det, vi så før folketingsvalget, og vi vil arbejde positivt med i udvalget.
Frank Aaen (EL), 1999-11-25:
Jeg skal bare kort meddele, at jeg stadig væk mener, der er så mange uafklarede spørgsmål vedrørende overenskomstforholdene som konsekvens af den her lov, at der er nogle spørgsmål vi fortsat gerne vil have besvaret, og at vi ønsker at få sagen tilbage i udvalget.
Sonja Albrink (CD), 1999-11-25:
Der står i betænkningen, at CD vil redegøre for sin stilling, og jeg skal på CD's vegne tilkendegive, vi kan tilslutte os flertallet og stemmer for forslaget.
Henriette Kjær (KF), 1999-11-25:
Det indeholder lidt af hvert, og det gør det en smule kompliceret for os at have en klar holdning til det.
Vi er positive over for dele af forslaget og mindre glade for andre dele. Det første element, der vedrører kommuneplaner, ser rigtig godt ud.
Vi er helt enige i, at borgerne skal inddrages mere i processen.
For at fremme det engagement er det nødvendigt, at de stive regler med en pligt til fuldstændig revision hvert fjerde år fjernes.
Så vi synes faktisk, det er en rigtig god bestemmelse, man her er nået til enighed om i Kommuneplanudvalget.
Det er også positivt, at der kommer en bestemmelse ind om, at man skal offentliggøre strategien inden udgangen af den første halvdel af den kommunale valgperiode.
Men nu kommer problemet så, for vi er faktisk blevet så begejstrede for denne ændring, at vi ønsker den udvidet til også at gælde amterne.
Det er jo en kendt sag, at der bruges ufattelig mange ressourcer på at lave regionsplaner i amterne, i og med de er tvunget til det hvert fjerde år, så Det Konservative Folkeparti vil foreslå, at man overfører denne model til også at gælde amterne. Med hensyn til lokal Agenda 21 finder vi det ganske i sin orden, at man i stedet for redegørelser for, hvad man har gjort, nu kræver planer for, hvad man har visioner om at gøre.
Mere problematisk er det med den bemyndigelse, ministeren skal udstyres med i forbindelse med overførelse af arealer i sommerhusområder til byzone.
Vi kan godt se, det er nødvendigt, at der gives en bemyndigelse, men vi ønsker, at kommunerne skal inddrages i den bemyndigelse og i beslutningerne.
For os er det meget vigtigt, at der råder en vis grad af nærhedsprincip, og vi tror på, at man lokalt fuldt ud velkvalificeret kan foretage en bedømmelse af, hvad der bør overflyttes fra sommerhusområde til byzone
Dette krav støttes også af CD.
Hr. Ebbe Kalnæs har ikke mulighed for at være til stede ved behandlingen af forslaget i dag, men han bad mig om at sige, at også CD ønsker kommunerne inddraget.
Lovforslagets sidste element om ajourføringen af bestemmelser som følge af oprettelsen af Hovedstadens Udviklingsråd betragter vi som ren teknik og tilslutter os det, men som det er fremgået af det, jeg nu har sagt, har vi en del ændringer, vi vil arbejde for, inden vi endeligt kan tilslutte os lovforslaget.
Anne Baastrup (SF), 1999-11-25:
Klokken kvart over ti i dag gik Folketinget i gang med at diskutere udlændingepolitik, integrationspolitik osv. Meningen er så, at vi skal afslutte med et beslutningsforslag om nedsættelse af en udlændingekommission. Nu har jeg ikke høje tanker om Dansk Folkepartis intelligenskvotient.
Jeg har ikke høje tanker om deres evne til hurtigt at kombinere politiske beslutninger og omsætte dem til virkelighed.
Men jeg vil sige, at det er ganske forstyrrende og måske bekræftende for min opfattelse af Dansk Folkepartis generelle politiske niveau, at for sådan ca. 10 minutter siden kom fru Pia Kjærsgaard, som jo som bekendt er formand for Dansk Folkeparti, med et forslag om at nedsætte
en udlændingekommission, som skal gennemgå udlændingelovgivningen og komme med forslag til forenklinger og ændringer af love, regler og administrativ praksis.
Som det gik op for Folketinget, så stemte SF, Enhedslisten og Kristeligt Folkeparti for dette forslag til vedtagelse.
Hvorfor gjorde vi det?
Det gjorde vi, fordi vi havde fremsat vores eget forslag
til vedtagelse
Vores eget forslag gik på, at Folketinget hilste med tilfredshed regeringens beslutning om at hæve introduktionsydelsen til udlændinge under integrationsloven, og Folketinget opfordrede regeringen til at nedsætte en udlændingekommission, som skal gennemgå udlændingelovgivningen og komme med forslag til forenkling og ændringer af love, regler og administrativ praksis og til at etablere et uafhængigt undersøgelsesudvalg, som skal undersøge sager, hvor afviste flygtninge tilsyneladende bliver udsat for forfølgelse efter hjemkomsten.
Den opmærksomme lytter vil så kunne høre, at en del af SF's, Enhedslistens og Kristeligt Folkepartis forslag til vedtagelse blev hevet ud af en sammenhæng.
Vi er ansvarlige politiske partier, som forsøger at få det hele til at hænge sammen, og derfor var det naturligt for os, at vi naturligvis stemte for Dansk Folkepartis forslag.
Det forslag, som Dansk Folkeparti har, er under ingen omstændigheder SF's politik.
Helge Adam Møller (KF), 1999-11-25:
Jeg har jo allerede under den tidligere debat tilkendegivet, at vi ikke kan støtte dette forslag.
Det kan vi ikke, fordi vi synes, at temaerne, der lægges op til, er for snævre.
Vi synes, at nogle af de spørgsmål, der er nævnt, er det nok umuligt at svare kvalificeret på, fordi det er rent politiske spørgsmål.
Vi frygter, at en sådan kommission kunne blive en syltekrukke, hvor det, hver gang vi var nogle, der ønskede at ændre udlændingeloven - og det er vi nogle der gør - så kunne siges: Jamen nu sidder der kommissionen, og den er først færdig om 4 år, eller hvor lang tid det nu tager.
Så derfor: Drop det.
Og endelig synes vi, at forslaget om en afsluttende folkeafstemning om et tema, der hedder noget i retning af, om danskerne ønsker et multietnisk samfund, sådan set er en overflødig afstemning, for der kender vi jo godt svaret.
Det ønsker danskerne ikke.
Det behøver vi såmænd ikke lave
store folkeafstemninger om.
Sådan er fakta.
Den ene forudsætning kan være, at der er et flertal her i Folketinget, som er enigt om, i hvilken retning kommissionens arbejde skal gå, altså hvad præmisserne skal være for arbejdet.
Den er ikke rigtig opfyldt på det her område.
Den anden forudsætning eller begrundelse kunne være, at det først og fremmest skal være en kommission, som skal give Folketinget ny viden.
Og jeg mener ikke, at nogen af de to forudsætninger er opfyldt, og derfor kan vi ikke umiddelbart støtte forslaget.
Nu kan jeg ikke give CD's holdning, men jeg kan give C's holdning både til forslaget til vedtagelse og det andet.
Det første, fremsat af de tre partier, kan vi naturligvis ikke støtte, alene fordi man allerede i starten fremhæver integrationsydelsen som noget, man er glad for bliver ændret.
Det er vi jo ikke enige i.
Så kommer det med kommissionen.
En kommission kunne måske under visse forhold være en egnet mulighed, og jeg kan godt forstå, hvorfor man fremsætter det i håb om at skaffe flertal, men jeg må sige, at sådan som det står her, er det jo alt, alt, alt, alt for snævert.
Jeg synes også, at det andet forslag, som vi senere i dag skal behandle, på nogle områder er for snævert, og jeg tror, at hvis man i virkeligheden skulle have nedsat en kommission, så har vi jo så forskellige opfattelser, at det ville blive en kommission, som, hvis den skulle belyse alle de emner, ville blive fuldstændig tandløs eller måske snarere blive en syltekrukke, så hver gang vi foreslog ændringer til udlændingelovens stramning eller det modsatte, kunne man sige: Der sidder en kommission og arbejder, og så kan vi ikke gøre noget ved det i Folketinget. Jeg må indrømme, at tanken om en kommission kunne godt fascinere mig lidt, men jeg tror i virkeligheden ikke, den fører til noget som helst.
Peter Skaarup (DF), 1999-11-25:
Hr. Arne Melchior kom så med et svar på noget, jeg egentlig synes jeg selv sagde i forbindelse med mit indlæg.
Jeg sagde egentlig, at jeg godt havde forstået, at CD ikke helt vil støtte det kommissorium, som Dansk Folkeparti nævner i sine bemærkninger til forslaget, men jeg vil godt lige knytte lidt mere an til debatten.
Det handler simpelt hen om, at Dansk Folkeparti har erkendt, at CD nok ikke vil støtte det, og derfor ser det ud til, at der måske ikke kan blive flertal for vores beslutningsforslag.
Da vi ikke er sat her i Folketinget for at stå og råbe
ude på sidelinjen
Det forslag til vedtagelse, vi så har fremsat i forbindelse med dagens debat, er det her med at nedsætte en udlændingekommission, som skal gennemgå udlændingelovgivningen og komme med forslag til forenklinger og ændringer af love, regler og administrativ praksis.
Dér er det så, jeg spørger: Hvad er CD's holdning til det?
Det må de da kunne støtte.
Aase D. Madsen (DF), 1999-11-25:
Der står bl.a. her, at det fremgår, at de fundamentalistiske muslimske grupper i Danmark, som støttes økonomisk af den danske stat, selv går direkte mod integrationen.
Så meget med hensyn til menneskesyn og så meget med hensyn til kærlighed til vores medmennesker.
Har disse mennesker kærlighed til den danske befolkning?
Arne Melchior (CD), 1999-11-25:
Jeg kan da godt lide hr. Søren Søndergaards optimisme med hensyn til, hvad der eventuelt kan lade sig gøre, men det er altså helt oplagt, at regeringspartierne, Venstre og De Konservative ikke vil være med, og de kommer ikke med til en ændring af loven i en mildnende retning.
Det er en konstatering.
Håbet er lysegrønt og beskæmmer ingen, men jeg kan desværre ikke, skønt jeg plejer at være optimist, dele dette håb. Så vil jeg sige til fru Aase D. Madsen: Jeg sætter mig aldeles ikke til dommer over nogens menneskesyn.
Det var fru
Pia Kjærsgaard, der her fra talerstolen talte om, at hun ikke gider menneskesynsdiskussionen.
Det er vi altså nogle andre, der gider, men enhver kan jo kun synge med sit næb.
Jeg har aldrig sat mig til dommer over nogen.
Det er noget sludder, det eksisterer ikke.
Jeg siger min mening, fru Aase D. Madsen kan sige sin, hr. og fru Petersen og enhver borger
i dette land kan sige sin
Så dejligt er det, men det hindrer jo ikke, at jeg ifølge grundloven kun er forpligtet af min egen overbevisning, og når jeg kommer med mit syn på det, så er det altså mit personlige, eventuelt mit partis, syn, men jeg hindrer ikke andre i at have et andet syn, og jeg leger ikke på nogen måde dommer.
Sluttelig skal jeg sige til hr. Skaarup, at det er rigtigt, vi ikke helt kan støtte det forslag, der kommer som næste punkt på dagsordenen.
I musikkens verden ved vi, der er noget, der hedder fortegn, og de fortegn, der er sat foran teksten i Dansk Folkepartis forslag om en kommission, er så langt fra de fortegn, vi vil sætte, og den forståelse, vi har af det, at vi ikke kan nøjes med at stille et ændringsforslag til deres forslag, men må fremsætte vort eget, og det vil vi så gøre.
Peter Skaarup (DF), 1999-11-25:
Hr. Arne Melchior kom med en meget interessant bemærkning i forbindelse med sin ordførertale, som jeg så godt lige vil anholde og spørge lidt mere til.
Det var om det punkt, vi senere skal diskutere på dagsordenen om en udlændingekommission.
Der ønskede CD åbenbart ikke helt at støtte det kommissorium, som Dansk Folkeparti havde foreslået.
Derfor er det egentlig også, at vi i Dansk Folkeparti har taget initiativ til at fremsætte et forslag til vedtagelse, som måske ikke har helt det samme kommissorium som vores kommende beslutningsforslag senere på dagsordenen, men alligevel har det samme sigte, som CD har udtrykt sig meget positivt om.
Specielt hr. Peter Duetoft har i løbet af ugen udtrykt sig positivt om det.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Arne Melchior, når nu det er sådan, at man er indstillet på at fremsætte sit eget forslag, om man egentlig ikke bare kunne støtte det forslag til vedtagelse, som Dansk Folkeparti har fremsat, hvor vi netop siger nogle af de ting, som jeg kunne forestille mig, CD gerne ville have.
Spørgsmålet er altså: Hvordan stiller CD sig til Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse, som imødekommer enhver udtalelse, som hr. Peter Duetoft er kommet med i løbet af ugen?
Aase D. Madsen (DF), 1999-11-25:
Det, der bringer mig herop, er hr. Arne Melchiors megen tale om menneskesyn.
Hvad er et rigtigt, og hvad er et forkert menneskesyn.
Hr. Arne Melchior sætter sig til dommer over det.
Al den megen tale om menneskesyn
er det ikke blot et tomt ord og en frase, som politikerne bruger til at puste sig op med og gøre sig kloge i forhold til de almindelige mennesker, der har udlændingeproblemerne inde på livet?
Kom ud af Folketingssalen og hør på de almindelige mennesker, så skal hr. Arne Melchior nok få at vide, hvad et menneskesyn er.
Så vil jeg gerne høre hr. Arne Melchior diskutere, hvad der er et rigtigt, og hvad der er et forkert menneskesyn med almindelige mennesker, der har problemerne inde på livet.