runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Dahlgaard (KF), 1997-12-05:
Det er rigtigt, som ministeren siger, at det var en tidsbegrænset aftale, men som vi har opfattet aftalen, vedrørte den ikke finansieringen, og derfor vil jeg fastholde, hvad jeg har sagt.
Men det er klart, at med de ændringer, som jeg kom med i min ordførertale, er vi parate til at støtte det.
Men vi mener altså ikke, at tidsbegrænsningen vedrørte finansieringen.
Jan Køpke Christensen (FP), 1997-12-05:
Undervisningsministeren sagde, at det var en beskeden merudgift for arbejdsgiveren, og det sagde jeg faktisk også i mit indlæg, men jeg kunne godt tænke mig at vide, hvornår der sker det modsatte: at regeringen kommer med et forslag, der går den anden vej, altså letter byrden for erhvervslivet.
For jeg tror da, at man principielt er enig i, at jo mere man letter byrderne for arbejdsgiverne, desto mere gang i hjulene får erhvervslivet, og dermed får det også brug for flere praktikanter.
Det hænger helt tydeligt sammen.
Gitte Seeberg (KF), 1997-12-05:
Det forslag, som vi her har til behandling, om afskaffelse af kompensationsordningen for affaldsafgiften, er, hvis forslaget gennemføres, en bombe under miljøet og genanvendelsesindustrien.
Vi risikerer, at virksomheder må lukke, og at arbejdspladser derved går tabt, vi risikerer, at miljøet bliver taberen i sagen, og endelig risikerer vi, at mere og mere affald vil blive eksporteret, og det er ellers ikke ligefrem den politik, som kendetegner dansk miljøpolitik.
Regelen blev indført i 1990
Afgifterne er siden da steget voldsomt.
Afgiften er nu på 335 kr. pr. ton, og det vil med andre ord betyde, at for de virksomheder, som vil blive ramt af dette forslag, vil afgiftbelastningen allerede pr. 1. januar 1998 stige fra 40 kr. til 335 kr., hvis forslaget gennemføres.
Vore nærmeste nabolande, Sverige og Tyskland, har ikke nogen afgift.
Der er derfor en nærliggende risiko for, at f.eks. gamle biler eksporteres til disse lande, og det er direkte til skade både for miljøet og for den danske genanvendelsesindustri.
Der er også en øget risiko for, at affald dumpes i naturen.
Det er noget, der allerede finder sted nu, og det er helt sikkert, at det vil tage til, hvis ordningen afskaffes.
Regeringen plejer ellers at gøre sig til fortaler for et godt miljø.
Det er et standpunkt, som også deles af Det Konservative Folkeparti, men dette forslag vil have den helt modsatte effekt af, hvad man i virkeligheden ønsker at opnå.
Det er ikke noget stort antal virksomheder, der er inde under ordningen.
Kontrollen er skrap, og det skal den selvfølgelig også være.
Det er derfor ikke rigtigt, som der er anført i bemærkningerne, at der er afgørende svagheder og muligheder for omgåelse.
Hvis det var problemet, ville vi selvfølgelig gerne være med til at løse det.
Jeg er også uenig i konklusionerne i bemærkningerne til forslaget om, at genanvendelsesindustrien med kompensationsordningen skulle være villig til at modtage materiale og returmateriale med større urenheder.
Faktisk genanvender man i dag, hvad genanvendes kan med den teknologi, vi kender i dag.
Så alt i alt må jeg også her foreslå skatteministeren at lytte til de berørte parter snarere end til ministerens kollega miljøministeren, når vi kommer til udvalgsbehandlingen.
Der er simpelt hen ikke noget sagligt belæg for at afskaffe ordningen, og Det Konservative Folkeparti kan derfor ikke støtte lovforslaget.
Carsten Koch (S), 1997-12-05:
Også ved dette forslag skal jeg sige tak for modtagelsen.
Der har været nogen diskussion om betimeligheden i, at der her er tale om, som man kalder det, lovgivning med tilbagevirkende kraft, men jeg har meget vanskeligt ved at se, at det har noget som helst at gøre med lovgivning med tilbagevirkende kraft.
Det er rigtigt, som den socialdemokratiske ordfører var inde på, at forslaget minder en hel del om den dobbeltbeskatningsoverenskomst vedrørende pensionsbeskatning, vi indgik vedrørende UK.
for at sikre, at de mennesker, der er flyttet til de pågældende lande og modtager pension, ikke skal blive alvorligt ramt.
Vi laver nogle overgangsbestemmelser, der sikrer, at langt de fleste pensionister vil blive stillet mindst lige så godt, som de er i dag, og pensionister, som har en lavere pensionsindkomst end rundt regnet 350.000 kr., vil endda få en bedre position end i dag.
Vi skal være opmærksomme på, at det ikke er let at løse det problem, som nogle har været inde på, og som hr. Kim Behnke forestiller sig, at vi kan løse meget let ved bare at sige, at vi overhovedet ikke skal interessere os for dansk beskatning af pensionister, der er bosiddende i Canada.
Hvis vi ikke gjorde det, ville konsekvensen af denne dobbeltbeskatningsoverenskomst være, at de fra at være beskattet med canadisk skat i dag måske går over til at blive fuldstændig skattefri.
Dette er baseret på, at man jo kan sige, at dobbeltbeskatningsoverenskomstaftalen bevirker, at hjemlandet overhovedet ikke kan bopælsbeskatte pensioner, så man får altså en ganske betydelig forøgelse af købekraften som følge af denne dobbeltbeskatningsoverenskomst.
Vi skal også huske, at den danske folkepension blev bruttoficeret i 1993 og altså er en skattepligtig indkomst.
Det er ikke en nettoindkomst, det er en bruttoindkomst, som
er skattepligtig, og det afgørende, det styrende princip for den politik, regeringen nu fører videre, er, at vi skal fastholde kildeskatteprincippet så godt som muligt ved dobbeltbeskatningsoverenskomsterne.
Det er endnu vigtigere, efter at folkepensionen er blevet bruttoficeret. Tilsvarende betragtninger kan man føre frem over for private pensioner, hvor der har været fradrag i indkomsten gennem den årrække, hvor indbetalingerne har fundet sted.
Det vil da også være fair at sige, at princippet selvfølgelig må være at fastholde dansk beskatning, for ellers giver man de pågældende pensionister meget stærke incitamenter til at forlade landet, og det synes jeg altså ikke om.
Jeg synes, det er et godt princip, at folkepensionister og andre skal stilles nogenlunde lige, uanset om de bliver i Danmark eller ikke bliver i Danmark.
Det er regeringens synspunkt, det har været fulgt gennem mange år, og gennem de sidste 20 år har det været ledetråden, også for andre regeringer end den nuværende.
Elisabeth Arnold (RV), 1997-12-05:
Noget af det interessante ved den moderne miljøpolitik er, at affald ikke er affald, men affald er en vare, og derfor kan ændringer af afgiftsniveauer og særlige kompensationsordninger pludselig forvride det miljømæssige sigte, der oprindelig var med ordningen.
Det er jo pudsigt.
Når man læser bemærkningerne til lovforslaget og ser på den vinkel, som Det Radikale Venstre har haft på det,
kan man se, at miljøsigtet skulle fastholdes, og derfor har vi ladet os påvirke af, at der var en rapport, der viste, at kompensationsordningen ikke øgede miljøsigtet, at kompensationsordningen ikke sikrede
størst mulig genanvendelse af affaldet.
Det synes vi selvfølgelig var noget, som vi burde tage hånd om og skulle reagere på, og derfor er det jo pudsigt at høre specielt den konservative ordfører sige, at dette forslag er en bombe under miljøet.
Det tyder jo på, at man, selv om man har miljømæssige briller på, kan vurdere et forslag som det her vidt forskelligt.
Det Radikale Venstre går ind for forslaget her, men vi synes selvfølgelig, vi skal lytte til de svar, som de spørgsmål, fru Gitte Seeberg vil stille i udvalget, afføder.
For når man kan vurdere spørgsmålet så forskelligt, må der selvfølgelig en nøjere beskrivelse til af, hvad det egentlig er, der vil blive konsekvenserne af det her forslag.
Men vi ser frem til et grundigt og sagligt udvalgsarbejde og regner med, at fornuften og miljøet sejrer
til sidst.
Jens Hald Madsen (V), 1997-12-05:
Da vores ordfører ikke kan være til stede, skal jeg sige på Venstres vegne, at Venstre ser positivt på de foreslåede ændringer i dobbeltbeskatningsoverenskomsten for så vidt angår beskatning af udbytter, renter og royalties.
Vi vil dog i udvalget afvente de bemærkninger, der eventuelt måtte fremkomme fra de berørte personer og selskaber.
Med hensyn til beskatning af pensioner og sociale ydelser
kender ministeren Venstres synspunkter.
Vi ser gerne på ændrede beskatningsregler, hvis de er fremadrettede, men dette er ikke tilfældet i den overenskomst, regeringen nu søger at opnå støtte til.
Den rammer personer, der måske for længst har slået sig ned i Canada, og det medvirker vi ikke til.
Jacob Buksti (S), 1997-12-05:
Selv om jeg ved, at Venstres aktuelle ordfører ikke er den faste ordfører, bliver jeg af hensyn til Folketingets forhandlinger nødt til at spørge, hvilke forhold der har gjort, at Venstre i denne sag - i modsætning til samtlige andre sager, når det drejer sig om dobbeltbeskatningsaftaler - nu har den modsatte holdning af den, man har haft i de sidste 20 år.
Gitte Seeberg (KF), 1997-12-05:
Lad mig starte med at takke den socialdemokratiske ordfører for den historiske redegørelse.
Den var meget spændende at lytte til, tak for den.
Fra konservativ side er vi altid glade, når der bliver indgået dobbeltbeskatningsoverenskomster, og det gælder faktisk i enhver henseende.
Det er i hvert fald konservativ politik i dag, vil jeg sige til den socialdemokratiske ordfører, at når man laver disse overenskomster, skal de have virkning for fremtiden.
Med hensyn til denne overenskomst mellem Canada og Danmark har vi det samme problem, som vi havde med overenskomsten med England, nemlig at den også får virkning for pensionister, som allerede har bosat sig i Canada, ligesom overenskomsten med England får virkning for personer, som allerede har bosat sig i England.
Det er fuldstændig det samme forhold, som gør sig gældende ved denne overenskomst, og det vil også gøre sig gældende under senere overenskomster i det omfang, de bliver opbygget på denne måde.
Ole Sohn (SF), 1997-12-05:
Lovforslaget om dobbeltbeskatningsaftalen med Canada følger i alt væsentligt de gældende OECD-regler.
Elisabeth Arnold (RV), 1997-12-05:
Det Radikale Venstre støtter forslaget om indgåelse af dobbeltbeskatningsoverenskomst mellem Danmark og Canada, og vi gør det især i lyset af forhistorien, hvor man i 20 år har forhandlet for at få en moderne dobbeltbeskatningsaftale, så der sker beskatning efter reglerne i det land, hvor pengene er optjent, og ikke efter reglerne i det land hvor man bor.
Der er indbygget en skattefri bundgrænse på 60.000 kr. og et fradrag, som bevirker, at man ikke vil blive straffet, hvis man har en pensionsindtægt på under ca. 350.000 kr.
Det er de beregninger, som ligger til grund for lovforslagets grænse på 60.000 kr., og det mener vi er fuldstændig rimeligt.
Fru Gitte Seeberg nævnte, at man ikke vil acceptere, at pensioner beskattes efter denne regel, men det problem er næsten uløseligt i en situation, hvor vi går fra én type overenskomst til en anden type overenskomst. Hvis vi ikke beskatter pensioner efter indgåelse af denne overenskomst, vil der i realiteten blive tale om total skattefrihed, for efter overenskomsten kan Canada jo ikke beskatte de pågældende pensioner, og det vil sige, at de pågældende personer har været så heldige at falde i præcis det hul, de ikke skulle falde i.
De bliver ikke en gang enkeltbeskattet, de bliver overhovedet ikke beskattet, fordi Danmark ikke vil og Canada ikke kan beskatte, og det mener vi ikke er rimeligt.
Vi mener tværtimod, det er rimeligt at indbygge en bundgrænse og sige, at for beløb under den grænse mener vi ikke, der skal indføres beskatning, men over den kan man godt gøre det.
Jeg mener altså ikke, fru Gitte Seebergs løsning er nogen løsning.
Gitte Seeberg (KF), 1997-12-05:
Jeg kan for så vidt tilslutte mig fru Elisabeth Arnolds bemærkninger langt hen ad vejen, for hensigten er selvfølgelig ikke, at der skal være total skattefrihed.
Men det, vi fra konservativ side ønsker at sikre, er, at pensionister, som allerede er flyttet ud af landet, ikke bliver undergivet en skærpet beskatning.
Elisabeth Arnold (RV), 1997-12-05:
Det synes jeg var et godt tilsagn fra Det Konservative Folkeparti, for så kan vi netop i udvalget gennemregne de eksempler, vi kan finde frem, og vurdere dem i lyset af fradraget på de 60.000 kr., der er indbygget i forslaget, og så vil det vise sig, at pensionister ikke vil blive underkastet en skærpet beskatning efter den nye overenskomst.
Jacob Buksti (S), 1997-12-05:
Denne dobbeltbeskatningsoverenskomst mellem Danmark og Canada minder i sit indhold og sin opbygning meget om den dobbeltbeskatningsaftale mellem Danmark og UK, som blev godkendt af et meget bredt flertal her i Folketinget lige før sommerferien i år.
Derfor er der også her anvendt den samme model som i forbindelse med godkendelsen af UK-aftalen med hensyn til pensionister, dvs. at virkningen neutraliseres for dem, der allerede modtager pension på op til ca. 350.000 kr. Dette forhold giver mig anledning til at understrege, at når det drejer sig om beskatning af pensioner, er de danske argumenter for en kildestatsbeskatning af pensioner gamle og velkendte.
For de private pensioners vedkommende har Danmark båret et fuldt skattefradrag i opsparingsfasen og bør derfor også kunne beskatte pensionerne i udbetalingsfasen.
Alternativet ville være, at skattebegunstigelsen i forbindelse med indbetalingen ophæves generelt.
For de sociale pensioners vedkommende er de siden skattereformen i 1993 fastsat på et sådant niveau, at de skal kunne rumme en normal dansk beskatning.
Denne bruttoficering af de sociale pensioner gav i øvrigt dengang anledning til kritik, netop fordi pensionister i et lavskatteland med bopælsstatsbeskatning kunne opnå en utilsigtet stigning i den udbetalte pension.
Disse argumenter har gennem de seneste 20 år eller mere været baggrund for skiftende danske regeringers faste forhandlingspolitik om at forsøge at få kildestatsbeskatning af pensioner.
Der var bopælsstatsbeskatning i den gamle aftale fra 1964, og denne ændring blev indført uden overgangsregler og uden nogen form for hurlumhej i den anledning.
Der er i øvrigt i årenes løb indgået en lang række dobbeltbeskatningsaftaler med nye lande, hvor der uanset regeringens aktuelle partifarve er indført kildestatsbeskatning af pensioner, og de er alle vedtaget med et meget bredt flertal her i Folketinget.
Socialdemokratiet kan på denne baggrund støtte forslaget om dobbeltbeskatningsaftalen med Canada.
Frank Aaen (EL), 1997-12-05:
Jeg skal bare kort meddele, at Enhedslisten kan støtte denne dobbeltbeskatningsaftale.
Hanne Severinsen (V), 1997-12-05:
I Venstre har vi i det hele taget altid været skeptiske over for hele denne skolepraktik, og vi synes, det er urimeligt, at man nu lægger op til, at det er arbejdsgiverne, der skal dække hele udgiften, så det vil vi modarbejde under udvalgsarbejdet.
Carsten Koch (S), 1997-12-05:
Det er rigtigt, at man ikke kan sige, at det her er et forslag, der sådan vælter de store søjler, men det er dog trods alt vigtigt - og det er til den konservative ordfører - hvis man er i tvivl om hjemmelen, at man får lavet en præcisering af denne, og det er faktisk i høj grad det, der finder sted ved dette forslag.
Vi strammer op og præciserer på de områder, hvor der har været udtrykt usikkerhed om hjemmelsgrundlaget.
Mere er der vel næppe at sige om dette lovforslag.
Jacob Buksti (S), 1997-12-05:
Og så vil jeg også godt spørge hr. Kim Behnke, om ophævelsen af formueskatten ikke også skulle være med tilbagevirkende kraft, og at loven derfor kun skulle gælde for formuer, der var oparbejdet efter dens vedtagelse.
Frank Aaen (EL), 1997-12-05:
Den ene del af det her lovforslag, nemlig ophævelse af kompensation for affaldsafgiften, kan vi støtte.
Det virker skævt, som det er nu, og jeg tror i modsætning til, hvad Det Konservative Folkeparti var oppe at sige, at det vil virke fremmende på genbruget.
Skulle det vise sig ikke at være tilfældet, eller kan der komme overbevisende indlæg fra genbrugsindustrien, vil vi selvfølgelig lytte til det under udvalgsarbejdet, men umiddelbart synes vi, det lyder yderst fornuftigt.
Jeg vil dog sige, at vi ikke er så store tilhængere af, at det bare gøres til et spareforslag.
Vi har faktisk for et par måneder siden henvendt os til regeringen og sagt, at vi synes, at det, der var brug for, var at omprioritere anvendelsen af de 7 mio. kr., der bruges på den her måde.
Vi har foreslået regeringen, at man bruger den her anledning til at styrke genbruget på en anden måde, nemlig ved at styrke udviklingen af og produktionen af komposterbar økologisk produceret emballage, sådan at vi helt undgår at få emballagen ind i forbrændingsanlæg eller deponeringsanlæg, og får det komposteret, således at det kan komme tilbage til den natur, det kom fra.
Vi vil bruge udvalgsarbejdet til at advokere lidt for, at vi kan nå til enighed på det område, for det vil faktisk være en styrkelse af en ny genbrugsindustri, som vi mener der er behov for at få udviklet.
Hvad angår den anden del af lovforslaget, den såkaldte præcisering af fritagelsesbestemmelserne for biomasse, så er vi umiddelbart imod den del, for vi mener ikke, der er tale om en præcisering, men om en udvidelse.
Det må vi selvfølgelig have uddybet ved spørgsmål under udvalgsarbejdet, men umiddelbart tolker vi ændringen således - det er muligt, vi tager fejl - at et storkøkken fremover kan få afgiftsfritagelse, når de kører alt husholdningsaffaldet fra dette storkøkken på forbrændingsanlægget.
Vi ønsker, at alt køkkenaffald skal komposteres og tilbage til naturen og ikke brændes af i forbrændingsanlæg.
Og derfor, som vi ser den del af lovforslaget nu,
kan vi ikke støtte det, men her er vi selvfølgelig også modtagelige for argumenter under udvalgsarbejdet.
Carsten Koch (S), 1997-12-05:
Et par af ordførerne har været inde på, at det her klart vil forværre Danmarks miljøforhold og nedsætte muligheden for genbrug, og jeg bliver også skældt ud for at være nidkær og smålig i den her sammenhæng.
Må jeg gøre opmærksom på, at det her forslag er baseret på et tværministerielt analysearbejde, som foreslår det her ud fra det synspunkt, at genbrugsvirksomhed skal behandles som al anden virksomhed.
Det er jo stadig væk sådan, at der rent faktisk stadig er afgiftsfritagelse for den del af affaldet, som ikke bliver deponeret, men som bliver oparbejdet.
Man behandler faktisk blot genbrugsvirksomheder som andre virksomheder med de fritagelsesmuligheder, der er for afgiften.
Så jeg synes ikke, at der er argumenteret særlig overbevisende for, at det skulle være et forslag, der ville hæmme udviklingen i retning af et bedre miljø og større incitament til genbrug.
Jeg vil også - det er mest til hr. Frank Aaen, som kommer ind på nogle betragtninger vedrørende anvendelsen af et eventuelt provenu -
godt advare lidt mod den her cigarkassetænkning, der indebærer, hver gang man har en eller anden grøn afgift, der tjenes nogle penge på, at man så siger, at man skal bruge pengene til nogle miljøforbedringer.
Det er jo sådan, at vi på udgiftssiden igennem adskillige år har brugt mange penge på genbrugsaktivitet i al almindelighed.
Konsekvensen af det er jo, hvis man nu forestiller sig, at vi får et provenutab, at vi så skal skære
Jeg synes, det er vigtigt at fastholde, at vi på udgiftssiden bruger en masse midler og ressourcer på en miljøpolitik.
Hvad man så rent faktisk har på afgiftssiden, og hvilke konsekvenser det vil få med hensyn til provenuet, det kan være en anden ting.
Jeg mener ikke, at der er fornuft i hele tiden at kæde de her ting sammen.
Det behøver ikke ensidigt at være til fordel for miljøet, for man kan altså også argumentere for, at det kan være nødvendigt med langt større udgifter til f.eks. genbrug på udgiftssiden, uden at man skal ind og finansiere det ved en eller anden afgiftsmæssig cigarkasse.
Jeg er altså meget betænkelig ved, ikke fordi det betyder fantastisk meget med de 20 mio. kr., men generelt set er jeg betænkelig ved den dér holdning med, at hver gang man scorer nogle penge i afgifter, så skal pengene bruges til noget miljø.
Det forudsætter en eller anden antagelse om, at vi slet ikke på udgiftssiden afholder en masse udgifter til miljøforbedringer, til genanvendelse osv., uafhængigt af hvad der er af finansiering.
Jeg vil advare mod denne her cigarkassetænkning.
Den tror jeg ikke er særlig frugtbar, specielt ikke i forhold til miljøet.
Der er mere alvorlige hensyn, der skal tages, og det skal ikke finansieres eller afgøres af, hvilket provenu man tilfældigvis får ind.
Men jeg vil i øvrigt være parat til at svare på de spørgsmål, der vil blive stillet under udvalgsbehandlingen, og der skal jeg nok medvirke til, at vi får en hurtig afgørelse om det her lovforslag.
Frank Aaen (EL), 1997-12-05:
Jeg er sådan set enig med skatteministeren i, at cigarkassetænkningen på visse sagsområder her i Folketinget er alt for populær.
Jeg prøver sådan set selv en gang imellem at modvirke den dér tankegang med hele tiden at få puttet penge ned i en cigaræske og så udnævne en bestyrelse til at bestyre den cigaræske osv. osv.
Det er nogle gange fornuftigt, men det tager også nogle gange overhånd.
Men her er der altså tale om, at vi har afsat penge til at styrke genanvendelsen, genbruget, og derfor synes jeg, det er helt relevant.
Og uden at man behøver at tage nogle principielle synspunkter ind om cigarkasser, så er det da helt relevant, når vi regner med, at vi her kan styrke genanvendelsen og samtidig spare nogle penge, at vi så kan sige, at vi har råd til at gøre en ekstra indsats på et andet område, der er i helt forlængelse af det, som det her lovforslag drejer sig om, nemlig at styrke genbruget.
Så jeg vil sådan set anbefale regeringen lige at lytte en gang mere.
Jeg er lige blevet opmærksom på, da jeg så i mine papirer, at det altså er Miljøministeriet, vi har skrevet til om forslaget om komposterbar økologisk produceret emballage, men jeg skal selvfølgelig sørge for, det tilgår skatteministeren, og at vi får mulighed for at få en diskussion af det indholdsmæssige.
Carsten Koch (S), 1997-12-05:
Jeg skal ikke lave en lang debat ud af det her.
Men jeg vil sige, at regeringen selvfølgelig lytter til, hvad Enhedslisten måtte fremføre af argumenter, og de er jo lejlighedsvis udmærkede og gode, men jeg har svært ved at se logikken i det her.
Det er altså sådan, at nogle gange er det fornuftigt at opretholde cigarkasseprincippet, andre gange er det ikke.
Det var det, jeg hørte hr. Frank Aaen sige.
Jeg kunne godt tænke mig en lidt mere sofistikeret beskrivelse, sådan analytisk funderet, af, hvornår cigarkasseprincippet skal opretholdes, og hvornår det ikke skal, bare lige til orientering for regeringen.
Frank Aaen (EL), 1997-12-05:
Der er faktisk ganske mange midler, som jeg tror det er en god idé man har et råd til at fordele.
Lad os bare tage en stor del af kunststøtten, hvor jeg tror, det er en god ting, at det ligger hos et ekspertråd og ikke f.eks. ensidigt hos kulturministeren.
Der er jo inden for skatteministerens eget område tipsmidlerne, hvor jeg tror, at en god ting er, at meget af det ligger ude hos selvstændige råd, altså i en såkaldt cigaræske.
Det er meget fornuftigt og den eneste fremkommelige måde at administrere de midler på.
Men jeg er enig i det principielle, at man ikke, hver gang man tager penge et sted, skal sige, at pengene skal bruges det samme sted, for det er sådan set det samme som at ophæve hele velfærdsstaten.
Hvis det hele skal hænge sammen i en cigaræske, så er konsekvensen jo, at vi ikke skal betale skat, og at vi så skal beholde pengene hver især, og det går vi naturligvis ikke ind for.
Men lad os vende tilbage til det indholdsmæssige, og hvis skatteministeren ikke vil finde 10 mio. kr. til komposterbar økologisk produceret emballage på den her lov, så er vi da ligeglade med, om de skal findes et andet sted, bare vi kommer i gang med det.