runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-21:
Det var da opløftende, at hr. Jens Kirk havde mod på at tage ordet, selv om han blot er sendt herned.
Omkring transporten: Det er i dag sådan, når man transporterer grise, at man kan tænke sig det idylliske billede, som hr. Jens Kirk fremmanede.
Det har jeg faktisk også set.
Jeg har også set et andet billede, vil jeg gerne sige til hr. Jens Kirk, og det er, hvor man tidligt om morgenen henter sogrise et sted og derefter langsomt samler op, og til sidst når man så hen til målet og har haft en meget stressende kørsel.
Der kan man jo så sige, at uanset om hr. Jens Kirks iagttagelser virkelig skulle være dem, der kommer tættest på det typiske, eller det skulle være Enhedslistens iagttagelser, så gælder det vel under alle omstændigheder, at der kan være behov for at have et sæt etiske regler for transporttid, enten med et maksimumloft og/eller ved, at man sikrer sig, at der er nogle ganske bestemte forholdsregler under transporten; det kan være overbrusning, det kan være, at der er rimelige og rolige forhold under transporten.
Det kunne jo være, at der var enighed på det punkt, eller det ville jeg da synes var interessant at få en melding fra hr. Jens Kirk om.
Omkring slæbeslanger: Min pointe var netop, at selvfølgelig kan man have mange forskellige udgaver af det eksisterende landbrug. Det viser erfaringerne jo også.
De viser faktisk, at en del af det store landbrug undertiden kan fremvise en bedre dyrevelfærd, et bedre udstyr og et mindre kvælstoftab.
Det har vi eksempler på.
Jeg siger det blot, fordi Enhedslisten selvfølgelig også registrerer de nuancer, der ligger.
Vi har også registreret - selv om vi ikke bryder os om de store - at der dér undertiden er nogle andre forhold.
Omkring afgift...
Det var ellers interessant.
Jeg ville gerne have talt om kvælstofafgiften, for det tror jeg, hr. Jens Kirk havde behov for at høre lidt om.
Jens Kirk (V), 2001-05-21:
Kan hr. Søren Kolstrup oplyse mig om, hvad den gennemsnitlige transporttid er her i Danmark, og hvornår det er, dyrene stresses?
Kan vores transporttid her i landet uanset slagteriets størrelse sammenlignes med dem, vi har i Spanien f.eks.?
Jeg er glad for bemærkningerne om, at de lidt større landbrug har mulighed for mindst lige så god dyrevelfærd som alle andre, og måske også til bedre at håndtere en god udnyttelse af det gødningssystem, vi har.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-21:
Jeg kan sandelig bekræfte over for hr. Jens Kirk, at man i andre lande har en længere transporttid, hvilket ikke gør problemet i Danmark mindre og på ingen måde berører vores holdning dertil.
Hvad angår transporttiden i øvrigt kender jeg ikke tallet, men jeg hører det gerne fra hr. Jens Kirk.
Men det afgørende, synes jeg, er at få et loft og få sikret et minimum af etiske regler.
Dem kan man jo roligt indføre, vil jeg gerne sige til hr. Jens Kirk
, dem kan man jo roligt indføre, hvis det virkelig er sådan, at de kommer tæt på virkeligheden, og at hr. Jens Kirks observationer her i livet skulle være mere typiske end undertegnedes.
Så må jeg lige sige til hr. Jens Kirk med hensyn til afgift på kvælstoftab, som jeg ikke fik nævnt før: Hovedpointen i vores forslag til afgift på kvælstoftabet er, at man får drøftet et rigtigt bundfradrag, et realistisk bundfradrag, som man kan nærme sig, og eventuelt - det kunne jo blive en interessant dialog, hvis hr. Jens Kirk turde det - kunne man jo tænke sig, at der i en overgangsfase var behov for to eller tre forskellige typer bundfradrag. Jeg er meget opmærksom på, at landbrug er forskellige, selv om jeg har som mål og ønsker et alsidigt jordbrug.
Jens Kirk (V), 2001-05-21:
Nu snakker hr. Søren Kolstrup om en realistisk kvælstofafgift: Skal afgiften være mindre, hvor der er strøelse, og hvor der må forventes mere dyrevelfærd, end hvor der ingen strøelse er?
Og endelig: Ved frilandsregler og frilandssystemet sikrer vi da en jævn fordeling af husdyrgødning på arealet?
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-21:
Enhedslistens opfattelse er, at det vil være farligt at differentiere bundfradraget, fordi vi netop skal stile mod en situation, hvor de forskellige brugstyper bliver mere og mere alsidige.
Derfor tror jeg, at når vi kommer til at skulle forhandle den her afgift - og jeg tror, det er et spørgsmål om tid, før stemningen er vendt - så skal vi allerhøjst have to modeller, men det vil komme an på en nøjere analyse.
Og til sidst skal vi kun have én type bundfradrag gældende for alle.
Søren Søndergaard (EL), 2001-05-21:
Nu er fru Aase D. Madsen jo sendt i byen af hr. Skaarup, så jeg skal ikke stille noget egentligt spørgsmål, men blot nøjes med at konstatere - så kan fru Aase D. Madsen kommentere det, hvis hun vil - at hvis man som udgangspunkt for at få en boykot mod Sydafrika i sin tid havde krævet, at rederierhvervet skulle være helt enig i det, og det ikke måtte gå ud over rederierhvervets indtjeningsmuligheder, så tror jeg, at man kan være hundrede procent sikker på, at så var der aldrig kommet en boykot.
Og havde det stået til det, så havde apartheidregimet i Sydafrika stadig væk eksisteret.
Så det ligger bestemt i forslaget, at man skal tage nogle objektive udgangspunkter og ikke tage udgangspunkt i en bestemt branches mulighed for at lege krigens købmænd.
Det er korrekt forstået.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-05-21:
Jeg skal på CD's vegne meddele, at vi også ser hen til det udvalgsarbejde, som skal i gang, og derfor kan vi ikke støtte Enhedslistens beslutningsforslag, som det ligger.
Henriette Kjær (KF), 2001-05-21:
Da vores ordfører, hr. Helge Adam Møller, ikke kan være til stede, har jeg lovet at fremføre følgende: Den konservative folketingsgruppe kan godt tilslutte sig, at reglerne for transport af våben på danske og udenlandske skibe overvejes med henblik på at forhindre, at skibe er medvirkende til at transportere våben til krigsførende lande og konfliktområder, medmindre dette f.eks. er i overensstemmelse med Atlantpagtens eller FN-Pagtens bestemmelser.
Samtidig er det en klar opfattelse, at de regler og restriktioner, der skal være gældende for transport af bestemte laster, skal gennemføres på bredt internationalt grundlag.
Vi synes derfor, det er en god idé, at justitsministeren nu nedsætter en arbejdsgruppe, der kan gennemgå og vurdere de eksisterende regler og eventuelt komme med forslag til, at reglerne ændres.
Vi ønsker altså at afvente arbejdsgruppens rapport, før vi tager endelig stilling, og kan derfor ikke stemme for dette beslutningsforslag.
Jeg har også lovet at redegøre for hr. Karsten Nonbo og Venstres stilling, og de har samme indstilling som Det Konservative Folkeparti.
Søren Søndergaard (EL), 2001-05-21:
Blot et enkelt spørgsmål til justitsministeren.
Jeg vil komme tilbage til den mere generelle kommentar.
Det er angående den arbejdsgruppes kommissorium, som vi her i dag får meddelt vil blive nedsat, for ministeren sagde, at den bl.a. også ville skulle inddrage spørgsmålet om transport på skibe indregistreret i Danmark.
Men under Sydafrikaboykotten så vi jo, hvordan man så brugte skibe, der ikke var indregistreret i Danmark.
Dengang løste man det på den måde, at man lavede et forbud, der vedrørte danske statsborgeres medvirken til transport af våben, også når det ikke skete på skibe, der var indregistreret i Danmark.
Bare for god ordens skyld vil jeg lige bede ministeren bekræfte, at den dimension også indgår i den arbejdsgruppes kommissorium, sådan at vi undgår, at det forbliver ubelyst.
Frank Jensen (S), 2001-05-21:
Beslutningsforslaget fra Enhedslisten pålægger regeringen senest den 1. december i år at fremsætte forslag til lov om forbud mod våbentransporter til krigsførende lande og konfliktområder.
Jeg er langt hen ad vejen enig med forslagsstillerne i, at der er behov for at overveje regler om transport af våben på f.eks. danske skibe.
Der er både internationalt og i den hjemlige debat i de senere år sat øget fokus på internationale våbentransporter.
Også i forskellige internationale fora, hvor man drøfter eksportkontrol med våben, er transport af våben sat på
dagsordenen
Forhandlingerne om en FN-protokol om ulovlig fremstilling af og handel med skydevåben m.v., som nævnes i beslutningsforslaget, er et eksempel herpå.
Der er imidlertid gennem de senere år også mere generelt sket en stor udvikling på eksportkontrolområdet.
Jeg tænker her særlig på betydningen af den store teknologiske udvikling, der også har sat sit tydelige spor på våbenområdet.
De danske regler for kontrol med udførsel af våben m.v. har kun i et vist omfang kunnet tilpasses den udvikling.
Der er derfor behov for en omfattende gennemgang og vurdering af disse regler.
Jeg har på den baggrund besluttet at nedsætte
en arbejdsgruppe, der skal foretage en sådan gennemgang.
Arbejdsgruppen skal bl.a. vurdere, hvilke produkter og teknologier m.v., der skal være omfattet af våbenlovgivningens kontrol med udførsel af våben m.v., og også i hvilket omfang udførsel via elektroniske medier, som f.eks. Internettet, skal være forbudt.
Spørgsmålet om, hvorvidt der er behov for regler om transport af våben både på danske skibe og om bord på luftfartøjer og køretøjer indregistreret i Danmark, er også blandt de spørgsmål, som arbejdsgruppen skal overveje.
Det er et vigtig og hastende spørgsmål, og derfor vil jeg bede arbejdsgruppen om at afslutte sit arbejde inden 1. juli næste år.
Hvis arbejdsgruppen kommer frem til, at der bør gennemføres nye regler på området, skal den komme med forslag hertil og også til, hvordan sådanne regler kan udformes.
Såvel spørgsmålet om nye teknologiers betydning som spørgsmålet om kontrol med våbentransporter er spørgsmål, som jeg synes fortjener en bedre udredning og en bredere udredning, før der tages stilling til, om der eventuelt skal lovgives herom.
Derfor ønsker regeringen at afvente rapporten
Regeringen kan således ikke på det foreliggende grundlag stemme for det fremsatte beslutningsforslag.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-21:
Enhedslistens opfattelse er, at det vil være farligt at differentiere bundfradraget, fordi vi netop skal stile mod en situation, hvor de forskellige brugstyper bliver mere og mere alsidige.
Derfor tror jeg, at når vi kommer til at skulle forhandle den her afgift - og jeg tror, det er et spørgsmål om tid, stemningen har vendt - så skal vi allerhøjst have to modeller, men det vil komme an på en nøjere analyse.
Og til sidst skal vi kun have én type bundfradrag gældende for alle.
Per Kaalund (S), 2001-05-21:
Den socialdemokratiske folketingsgruppe er meget langt enig i intentionerne bag det her beslutningsforslag, der ligger.
Der er efter vores opfattelse også klart behov for at overveje regler om transport af våben, også for så vidt angår danske skibe og danske transportører.
Vi er bekendt med, at våbenloven giver regler for, hvorledes man kan producere våben her i landet, og tilsvarende efter hvilke regler, der kan udføres våben fra landet, mens der ikke er lovgivet om transport på danske skibe, fly og køretøjer.
Det gælder også transport mellem tredjelande.
Vi imødeser selvfølgelig en række problemer omkring definitioner.
Dels, hvad er våben?
Altså er det krudt og kugler og kanoner, er det rimelig klart, at man kan se og vurdere det.
Men der findes klart mange delkomponenter osv., der i dag indgår i våben, som også bruges i stort tal i den civile produktion, så der ligger nogle definitionsvanskeligheder dér.
Men det finder man jo nok løsninger på.
Et andet punkt, der bliver vanskeligt at definere, er begrebet krigsområde.
Hvad er et krigsområde, et uroområde?
Og der er ikke engang tale om et land som sådan, der kan være tale om et område i et land, og det vil selvfølgelig også give nogle opgaver med hensyn til at få defineret, hvad det er.
Vi ved, at der i EU arbejdes med en såkaldt »code of conduct« omkring disse ting her; FN er også på vej med en protokol.
Alt det må selvfølgelig også indgå i de overvejelser, den arbejdsgruppe gør sig, som justitsministeren har nedsat, og vi imødeser med forventning resultatet af denne arbejdsgruppes arbejde, når det foreligger.
Men af disse grunde er vi nødt til at stemme imod, selv om vi godt kan støtte intentionerne i forslaget.
Vi vil altså afvente arbejdsgruppens resultat.
Aase D. Madsen (DF), 2001-05-21:
Til det er der blot at sige, at det er hr. Søren Søndergaards vurdering af Dansk Folkepartis ordførertale, og det kan jo være, at der er flere syn på den sag, når vores ordfører på området kommer og skal diskutere det i udvalget.
Christian Mejdahl (V), 2001-05-22:
Det spørgsmål blev vi jo så ikke klogere af.
Men først vil jeg godt kommentere proceduren.
Det er klart utilfredsstillende, at vi når frem til den 22. maj, 7 mødedage før folketingssamlingen slutter, før vi førstebehandler det lovforslag, som skal følge op på den politiske aftale om midtvejsevalueringen af Vandmiljøplan II, som blev indgået den 26. april og godkendt i de respektive folketingsgrupper den 2. maj.
Den procedure levner ikke befolkningen mange timer til at reagere ved f.eks. foretræde for Fødevareudvalget eller reagere på anden måde.
Den måde, bemyndigelserne skal udmøntes på, gør ikke livet lettere for nogen, men forslaget er et resultat af den arbejdsgruppes arbejde, som vi bad prøve kræfter med de problemer, som vi politisk var kørt fast i den 2. februar efter fire møder.
Venstre er med i aftalen fra den 2. maj, og vi støtter lovforslaget, selv om det er udformet som ministerbemyndigelser.
I Venstre er vi sikre på, at vi med midtvejsevalueringens justeringer når de Vandmiljøplan II-mål
i 2003, som blev aftalt i 1998
Vi er derimod ikke enige med regeringen, SF og Enhedslisten i den måde, de vil gå videre på efter 2003. Venstre er af den opfattelse, at vi skal lade de gamle tal ligge.
I stedet for synes vi, at man skal vaske tavlen ren og tage en vurdering af, hvordan miljøtilstanden er i Danmark.
Er der så behov for at gøre mere, end der er gjort, kan man lave en ny NPO-redegørelse og derefter træffe beslutning om, hvad der i givet fald skal sættes i værk.
Nu har jeg lagt mærke til, at der i Miljøministeriet er nogle puljer, som ikke er særlig nødlidende, og det kunne jo have været nemmere at komme over den her midtvejsevaluering, hvis der fra f.eks. de puljer kunne skaffes nogle midler til våde enge, som er nogle gode projekter, hvis ellers der var penge nok til dem, og som rent miljømæssigt kunne have en måske oven i købet bedre effekt, men i hvert fald en effekt, som var lettere at effektuere, hvis der var nogle flere midler til formålet.
Men det kan åbenbart ikke lade sig gøre.
Så vil jeg godt med hensyn til de ændringer, som hr. Erling Christensen nævnte heroppefra, have bekræftet af miljøministeren: Skal de ændringer, selv om det var en halvkvædet vise, forstås sådan, at man på side 3 i bemærkningerne piller den anden pind ud af de fem emner, som er linet op der?
Og skal det forstås sådan, at afsnittet på side 6 om regionalisering af kvælstofnormer efter variationer i udbytteniveauer også pilles ud?
Hvis jeg har forstået det rigtigt, og det er de to områder, det drejer sig om, så er det min anbefaling på Venstres vegne af lovforslaget, at det så også omfatter de to ting i bemærkningerne. Men jeg går ud fra, at vi på et tidspunkt får ministerens klare tilsagn om, hvad det er, og eventuelt også at det bliver indføjet i betænkningen til sin tid.
Til sin tid er jo ikke om så forfærdelig længe.
Det er jo senest i morgen formentlig, men vi må få de ting præciseret
, så der ingen tvivl er om, hvad det er, vi siger ja til, når vi får anden og tredje behandling her i Folketingssalen.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-05-22:
Det kan jo være, at det var, fordi jeg sad nede på den bageste række i en del støj, at jeg ikke fik fat i, hvad der blev sagt.
Det er lovforslag nr. L 236, vi behandler under de urimelige vilkår, som det i det hele taget er at have sådan et omfattende forslag til første behandling på det her tidspunkt, og så kommer man oven i købet i tvivl om ved førstebehandlingen, hvad det er, det handler om.
Jeg synes, at det er utroligt.
Må vi nu lige få at vide, hvad det er, vi vedtager, og hvad det handler om her.
Christian Mejdahl (V), 2001-05-22:
Jeg skal ikke gøre nogen ophævelse over den socialdemokratiske ordførers indstilling.
Men jeg synes nok, det var på sin plads måske, at ministeren præciserede helt nøjagtigt, hvad det er, vi nu trækker ud af lovforslaget.
Det kunne måske være på sin plads, at vi, inden vi førstebehandler det, fik det præciseret, så det står lysende klart, hvad det er, vi siger ja eller nej til.
Erling Christensen (S), 2001-05-22:
Det, jeg ville sige, var, at det her lovforslag handler om at fastsætte forskellige kvælstofnormer for forskellige regioner i landet og dertil fastsættelse af en særlig brødhvedenorm og en øvre grænse for det areal, som kan tildeles denne norm.
Jeg er blevet fortalt, at landbruget nu ønsker at fastholde Danmark som én region for det kommende år og ikke det, der står i lovforslaget.
Jeg kan så forstå, at der er gået politik i faglig rådgivning. I den periode - for lang tid, har nogle sagt - der er forløbet siden aftalens indgåelse den 2. maj, er der udkommet to numre af Landsbladet.
Jeg kan forstå, at så bliver landbrugets faglige rådgivning lavet om.
Det er fint nok for mig.
Så kan det måske også herefter være lettere for landmænd at forstå, at ikke al rådgivning er uafhængig og objektiv. Når vi i Socialdemokratiet accepterede den tidligere faglige rådgivning, var og er det jo, fordi den bidrog med 800 t N pr. år.
Det kan så også opnås med den forudsatte ændring af udbyttefastsættelsen for vinterhvede og vinterbyg for Danmark som én region.
Så for Socialdemokratiets vedkommende er det i orden, og så er jeg blevet en interessant oplevelse rigere.
Søren Hansen (S), 2001-05-22:
Fru Ester Larsen havde jo fuldstændig ret i sin konstatering
af, at erhvervsministeren ikke er den, der sådan til daglig har den tætteste føling med kulturpolitikken.
Men erhvervsministeren havde nu evne nok og indsigt nok til at afdække partiet Venstres hule tale på dette her område: Løfter til højre og venstre, når tiden er inde, men ikke når regnskabet skal gøres op, og ikke på de tidspunkter, hvor bevillingerne skal tages.
Så meget kunne erhvervsministeren dog, og det synes jeg
der er grund til at være taknemlig for.
Ole Sohn (SF), 2001-05-22:
Jeg synes, vi har haft en meget god og konstruktiv debat om den kultur- og erhvervspolitiske redegørelse.
Vi har meget godt fået præciseret vigtigheden af, at vi udvikler det samspil, det erhvervspotentiale, der ligger inden for kultur- og erhvervsområdet, samtidig med at vi har slået vigtigheden af at have en fri og uafhængig kunst fast, og at kulturpolitikken ikke skal kommercialiseres, at den ikke skal være et halehæng til erhvervspolitikken, men at den skal stå på sine egne ben.
Det potentiale, der udvikler sig via kunsten og de primære kulturproducenter, det arbejde de leverer, skal også gøres til genstand for en konstruktiv udvikling af det nye kulturerhverv.
Det skal gøres, netop fordi kulturerhvervet jo er et vækstområde, et meget markant vækstområde, som vi vil kunne drage nytte af i årene, der kommer.
Derfor er jeg glad for, at CD og Kristeligt Folkeparti har tilkendegivet støtte til det af flertallet fremsatte vedtagelsesforslag, og jeg er også glad for, efter vi fik debatten med Venstre og Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti, at i hvert fald de to første partier, når man gik konkret til værks, kom lidt på retræte med deres noget vage form for vedtagelse.
De kunne godt erkende, at kunsten og kulturen har en selvstændig rolle,
Jeg vil også gerne her allerede på nuværende tidspunkt på SF's vegne give tilsagn om, at når vi kommer til efterårets finanslovforhandlinger, så vil vi selvfølgelig vanen tro både stille krav og forslag, der kan være med til at styrke kulturpolitikken, men også samspillet mellem kultur og erhverv, og i den udstrækning, der er tale om krav og ønsker, der kræver finansiering, vil vi også medvirke til at finde en finansiering, sådan at der er en sammenhæng mellem de initiativer, vi igangsætter, og den finansiering, der er nødvendig for at realisere initiativerne, så de ikke kun står og råber ud i den blå luft.
Det synes vi er meget væsentligt, og vi håber og tror, at det kan blive udgangen på den debat, vi har haft i dag.
Jeg ser frem til, at kulturerhvervene går en positiv udvikling i møde.
Ester Larsen (V), 2001-05-22:
Nu kan man ikke forvente, at erhvervsministeren er fuldt orienteret på kulturområdet, det har jeg meget stor forståelse for, men jeg vil gerne understrege og fremhæve, at Venstre altid peger på finansiering af de forslag, vi fremsætter, og jeg har peget på, at vi meget nemt kunne bruge Udviklingsfondens midler på en mere konstruktiv måde bl.a. over for vores uddannelsessøgende.
Ole Stavad (S), 2001-05-22:
Jeg kan forstå, at min hukommelse ikke har spillet mig et puds.
Fru Ester Larsen siger, at Venstre sådan set ikke forlanger, at der skal flere midler på, men at man skal prioritere dem anderledes.
Jeg vil spørge fru Ester Larsen: Er det ikke det, vi gør, når vi laver finanslov?
Er det ikke rigtigt husket, at Venstre havde et utal af ændringsforslag på alle mulige andre områder, men det, som fru Ester Larsen i dag har promoveret som et meget stort problem, og hvor hun har snakket om hårdhændethed og alt muligt andet, og bestemt ikke i kulturministerens fravær har optrådt venligsindet over for kulturministeren, viser sig nu intet at have på sig?
Jeg takker fru Ester Larsen for afklaringen.
Jeg forstår også på fru Ester Larsen, at fru Ester Larsen mente, det var en god idé at rejse spørgsmålet over for kulturministeren i januar måned i forhold til H.C. Andersens 200-års-dag.
Det med H.C. Andersens 200-års-dag er jo ikke nogen stor overraskelse, hvis man har tænkt sig om, og derfor kan man jo undre sig over, at fru Ester Larsen ikke tog den sag op måske lige 3 uger tidligere, så det var blevet i december, da vi forhandlede finanslov, men det var hverken i egen gruppe eller i forhold til de forhandlinger, der blev ført.
Jeg synes, at Venstre her endnu en gang opfører sig som det parti, der lover alle alt uden nogen sinde at bestå lakmusprøven, når man skal ind i en prioritering for at se, om det så også er det, Venstre vil.
Jeg takker for afklaringen.
Ester Larsen (V), 2001-05-22:
Det, jeg har bebrejdet regeringen, er prioriteringen af kulturmidlerne.
Der er kommet ekstra midler til kulturområdet, men de er ikke kommet uddannelsesområdet til gode.
De kunstneriske uddannelser er blevet nedprioriteret til fordel for andre interesseområder hos kulturministeren.
Det er det, der er mit anklagepunkt.
Jeg havde ikke i min vildeste fantasi forestillet mig, at det var en opgave for oppositionen at sikre, at markeringen og festligholdelsen kunne finde sted på det niveau, som begivenheden fortjener.
Jeg har i januar måned rejst spørgsmålet over for ministeren.
Ministeren har udtrykt velvilje og positive tanker, men foreløbig er det blevet til 250.000 kr. om året, altså mindre end en sekretærlønning.