runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (KF), 2005-04-06:
Det Konservative Folkeparti mener, at det er et godt og et nødvendigt lovforslag.
Den eksisterende lov er 30 år gammel, og det er hensigtsmæssigt i en stadig mere globaliseret verden at renskrive loven, at sikre, at den er i fuld og hel overensstemmelse med internationale aftaler.
Vi får med forslaget nogle klare regler for voldgift og samtidig en lov, der kan bruges i tvister mellem virksomheder fra forskellige lande.
Desuden præciseres det, at det selvfølgelig heller ikke er tilladt at bestikke eller prøve at bestikke voldgiftsdommere.
Erhvervslivet arbejder mere og mere internationalt sammen, og det er i den forbindelse nødvendigt med en voldgiftslov, som på en smidig, hensigtsmæssig og nem måde kan håndtere eventuelle konflikter mellem danske og udenlandske virksomheder, og det finder vi at forslaget her sikrer.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-06:
Jeg hæftede mig ved, at fru Line Barfod talte om hr. Peter Skaarups holdning til ulandsbistanden og om at skabe bedre forhold i ulandene.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig på den baggrund at høre, om fru Line Barfod mener, at der bliver skabt bedre forhold i ulandene ved, at vi bare lukker grænserne op til Europa.
Det er vel ikke fru Line Barfod ubekendt, at det rent faktisk koster nogle ressourcer at få disse mennesker ind, som fru Line Barfod og Enhedslisten åbenbart måtte ønske, og de ressourcer, vi har brugt på det, kan vel kun bruges én gang?
Hvad er det for en hest, fru Line Barfod og Enhedslisten gerne vil ride på?
Er det den, at man skal lege verdensfrelser for de folk, der er i stand til at kæmpe sig ind i Europa, eller er det, at man gerne vil skabe ordentlige forhold i de lande, de rent faktisk flygter fra?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-04-06:
Da Venstres ordfører, hr. Søren Pind, ikke kan være til stede, skal jeg meddele, at Venstre kan støtte dette forslag.
Det er jo et forslag, som har været igennem grundige forarbejder, og det skyldes også, at den gældende lovgivning er alt for forældet, bl.a. har det været for vanskeligt at få voldgiftssager til Danmark.
Som det også fremgår af høringsoversigten, har en bred kreds været hørt, og det er vores opfattelse, at det nu er lykkedes at få et lovforslag, der både gavner dansk erhvervsliv, og som advokaterne også er med på.
Vi håber på, at der bliver flere voldgifter i Danmark efter dette, og vi er også enige i, at forsøg på at bestikke voldgiftsdommere skal gøres strafbart.
Vi er i det hele taget enige i det forslag, som vi forudser kan få en rimelig let gang gennem Retsudvalget.
Martin Henriksen (DF), 2005-04-06:
Det forholder sig sådan, at i Schengensamarbejdet er der mulighed for, at et enkelt land kan give humanitær opholdstilladelse til en eller flere personer, som er blevet udvist af et andet Schengenland.
Det vil sige, at personer, der er udvist af Danmark, kan få opholdstilladelse i et andet Schengenland, og dermed vil disse personer frit kunne rejse ind i Danmark, fordi vi ikke har en national grænsekontrol.
Det synes jeg faktisk et eller andet sted er undergravende for retssamfundet, for hvis vi har udvist de her personer af Danmark og de så får humanitær opholdstilladelse i et Schengenland, vil de frit kunne rejse ind i Danmark igen, fordi vi er medlem af Schengensamarbejdet.
Så jeg vil sådan set håbe, at justitsministeren har lyst til at komme op og redegøre for, om hun mener, at det er et problem for retsfølelsen bl.a. hos de danske borgere.
Line Barfod (EL), 2005-04-06:
Jeg tror faktisk, at man bliver nødt til en gang imellem at tænke i at lave udvikling og skabe nye ressourcer i stedet for hele tiden kun at tro, at kagen bliver mindre og mindre.
Jeg synes sådan set, det ville være rigtig godt at se på at skabe en verden, hvor vi får flere ressourcer og udvikler os over hele verden og får bedre muligheder, frem for hele tiden at se på, at vi får færre ressourcer.
På samme måde mener jeg også det ville være en god ting at kigge på, hvordan vi udvikler samfundet i Danmark og får nogle af dem, der er sat uden for arbejdsmarkedet i dag, til at bidrage på arbejdsmarkedet, så vi dermed kunne få en langt større vækst i velfærden.
Hvis man en gang imellem lyttede noget mere til nogle af de forslag, vi kom med, ville vi faktisk kunne få en meget større stigning i velfærden, uden at det kostede skatteyderne penge, fordi vi sparer dagpengene og får mere ind i skat, når vi får folk i arbejde.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-06:
Jeg synes, det er dejligt, at Enhedslisten har en vision om at skabe en bedre verden.
Den deler vi rent faktisk i Dansk Folkeparti.
Men det kan jo ikke være fru Line Barfod eller nogen af fru Line Barfods partikolleger helt ubekendt, at det i hvert fald indtil videre – også i den periode, hvor fru Line Barfods parti havde stor indflydelse på den siddende regering – ikke har været muligt i Danmark eller andre europæiske lande for så vidt at skabe et positivt nettoresultat ud af den indvandring, som fru Line Barfod altså mener er så fantastisk.
Ergo er det altså en ressourcesluger, og uanset hvordan man nu forholder sig til økonomi, kan fru Line Barfods parti vel ikke bruge pengene mere end én gang.
Derfor må man jo så vælge: Ønsker man at få indvandring med alle de konsekvenser, økonomiske, kulturelle, sociale osv., for Danmark, som det måtte medføre, eller ønsker man at sende penge ud af landet?
Uanset hvad, så kommer det til at koste skattekroner, det er jeg med på.
Der er vi ikke enige, men det ønsker Enhedslisten så.
Men hvilken hest ønsker man at ride på?
Morten Bødskov (S), 2005-04-06:
Socialdemokratiet støtter intentionerne i lovforslaget.
Vi mener, at det giver god mening at modernisere voldgiftsloven.
Bl.a. i FN-regi er der gjort et stort arbejde, som jo har haft praktisk indvirkning på, hvordan voldgiftslovgivningen er udformet i Tyskland, Norge og Sverige, og det har altså betydet, at de her landes lovgivning har gennemgået en ensartethedsproces og en mere detaljeret udartning, men det er altså ikke sket i Danmark.
Derfor mener vi som sagt, at der godt kan argumenteres for, at vi kigger på voldgiftsloven, og vi mener, at Advokatrådet har ret, når de peger på, at der er retssikkerhedsmæssige hensyn og ikke mindst hensyn til den internationale udvikling, som taler for ændringer af voldgiftsloven.
Så vi støtter forslaget.
Et område, vi dog gerne vil se lidt nærmere på under udvalgsarbejdet, handler om forbrugernes stilling i voldgiftssager.
Vi mener, at det er en diskussion værd under det videre udvalgsarbejde at diskutere forbrugernes stilling i voldgiftssager.
Man kan godt sætte spørgsmålstegn ved, om forbrugersager overhovedet skal være en del af den nye voldgiftslov.
Situationen er jo den, at vi har temmelig veludviklede klagesystemer på forbrugerområdet, og man kunne godt tage en diskussion af, om ikke de kunne håndtere de her sager.
En del af den aftale, man indgår, når man indgår en voldgiftsaftale, er jo måske, at man får penge, men forudsætningen for, at man får pengene som forbruger, er jo også, at man holder mund, og at aftalen ikke bliver offentliggjort.
Så man kan godt diskutere på det principielle plan, om forbrugersager overhovedet skal ind i det her system, og vi mener, at det i hvert fald under det videre udvalgsarbejde er en overvejelse værd, om vi ikke skulle overveje simpelt hen at trække det ud, når nu vi er ved at lave en ny lovgivning.
Vi støtter de grundlæggende intentioner i lovforslaget og ønsker, at de mere principielle spørgsmål om forbrugernes stilling skal indgå i det videre lovgivningsarbejde.
Vi synes også, at man bør overveje det, som Forbrugerrådet også peger på, nemlig hvorvidt en lidt mere direkte information til den enkelte forbruger om voldgiftssystemet, når man indgår en voldgiftsaftale, som man eksempelvis kender det fra Norge, er en idé, som man bør tage med og overveje i det videre arbejde.
Lovforslaget betyder også, at vi fra dansk side ophæver vores deltagelse i et par internationale konventioner.
Det giver vi gerne regeringen mandat til.
Endelig betyder lovforslaget også, at vi kriminaliserer bestikkelse af voldgiftsdommere.
Det forslag støtter vi også, således at Danmark også kan tiltræde tillægsprotokollen til Europarådets korruptionskonvention.
Alt i alt er det et sympatisk lovforslag, men vi agter i det videre arbejde i udvalget at forfølge spørgsmålet om forbrugernes stilling i voldgiftssager fremover.
Peter Skaarup (DF), 2005-04-06:
Der er jo ikke tradition for, at Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti er enige om EU-politikken, men jeg vil alligevel godt prøve at se, om vi kan blive lidt enige om i hvert fald fakta.
Derfor vil jeg spørge fru Elisabeth Arnold: Er fru Elisabeth Arnold ikke enig i, at der faktisk i EF-forfatningen eller EF-traktaten, som den ser ud nu – det bliver til en forfatning på et tidspunkt – er mulighed for at lave en strammere kontrol inden for de regler, der er i dag, end vi har i Danmark, altså ligesom svenskerne gør, hvor man på den svenske side kontrollerer narko med en otte-ti faststationerede kontrollanter?
Er fru Elisabeth Arnold enig i, at Danmark ikke gør det maksimale i forhold til Schengenreglerne på det her område?
Per Kaalund (S), 2005-04-06:
Jeg tror, man skal – og det vil jeg anbefale Dansk Folkeparti – gå væk fra den opfattelse, at hvis en grænse, f.eks. den dansk-tyske grænse på 65 km, var bevogtet med pigtråd og kamptropper og lignende, så var der ingen grænseoverskridende kriminalitet overhovedet.
Grænseoverskridende kriminalitet er i dag også telesamarbejdet, havde jeg nær sagt, mellem kriminelle organisationer af forskellig art, og det er en lang række andre former.
Så jeg synes, at Dansk Folkeparti skulle gå væk fra denne bastante opfattelse af, at en grænse bevogtet af militær og politi og med bastioner og kanoner osv. løser grænseoverskridende kriminalitet, for det gør den ikke.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-06:
Nej, det er korrekt, men på tilsvarende vis som politiet vil være opmærksom på, at fru Arnold ville være beskyttet af diplomatisk immunitet, hvis hun rejste under navnet fru Arnold i stedet for Andersine And, kan man jo også sige, at politiet formodentlig vil være mere opmærksom på, at der kunne være et terrorproblem, hvis Osama bin Laden rejste under navnet Osama bin Laden i stedet for navne som Anders And.
Kan fru Elisabeth Arnold ikke bekræfte, at det da er et udtryk for en fuldstændig svækkelse af den europæiske sikkerhed, man her har åbnet op for?
Sagen er jo, at det er sket ud fra en fuldstændig dogmatisk vilje om at skabe en så stor og fri superstat, som man overhovedet kan, uden noget som helst hensyn til, hvad der er rationelt og fornuftigt, fordi de sikkerhedssystemer, som fru Arnold taler så varmt for, jo ikke vil blive forhindret af, at man opretholdt en national grænsekontrol.
De to ting er jo slet ikke modsigende.
Man kunne sagtens have begge dele.
Martin Henriksen (DF), 2005-04-06:
Når nu man kan se, at den grænseoverskridende kriminalitet er steget, kunne man så ikke forestille sig, at det ville være en fordel, at man satte ind med national grænsekontrol, altså personkontrol ved grænserne?
Per Kaalund (S), 2005-04-06:
Vores syn på genetablering af en grænsekontrol, en personkontrol, er, at vi mener, det vil være aldeles overflødigt og et ressourcespild.
Vi ser langt hellere, at den ressource bestående af gode, veluddannede politifolk osv., som har udført de opgaver, i stedet for påtager sig egentlig kriminalitetsopklarende opgaver, bl.a. i grænselandet og andre steder.
Martin Henriksen (DF), 2005-04-06:
Jeg vil bare høre hr. Per Kaalund, om han mener, at grænsekontrol, altså personkontrol ved grænserne, vil ødelægge det samarbejde, som hr. Per Kaalund og Socialdemokraterne ønsker.
Vil det ikke bare være et supplement til det samarbejde, som hr. Per Kaalund taler så varmt for?
Per Kaalund (S), 2005-04-06:
Det er vi interesserede i at se på forslag om.
Vi har sågar på et tidspunkt haft overvejelser om, hvorvidt vi skulle have en egentlig såkaldt coast guard, som man har i andre lande.
Bl.a. den italienske er meget udbygget på det her område.
Det har vi hidtil måttet vige noget tilbage for.
Kim Christiansen (DF), 2005-04-06:
Jeg er da glad for at høre, at hr. Per Kaalund er positiv over for det her.
Og jeg går ud fra, at hr. Per Kaalund også er enig med sin partifælle hr. Niels Sindal, som bl.a. har udtalt, at man bør gøre en forstærket indsats i de danske farvande.
Per Kaalund (S), 2005-04-06:
Jeg kan sige, som det fremgår af Rigsrevisionens undersøgelse og også af justitsministerens svar på denne undersøgelse, at der i øjeblikket foregår et samarbejde mellem Justitsministeriet og politi og toldvæsen og Forsvarsministeriet, idet Forsvarsministeriets folk, og dvs. militæret, på visse områder skal kunne udøve politimæssige opgaver i de danske farvande.
Den skulle komme meget snart, og der får vi så lejlighed til at diskutere, hvordan politimyndighedens opgave fordeles mellem forsvaret, når der er tale om danske farvande, og det øvrige politi.
Kim Christiansen (DF), 2005-04-06:
Nu taler vi meget om de danske farvande – hr. Per Kaalund var selv inde på det – og det viser sig jo faktisk, at når man i perioder gør en ekstra indsats i farvandene – bl.a. omtalt i Jyllands-Posten – bl.a. i forbindelse med spiritus og speedbådskørekort og sådan nogle ting, så tager man ret mange lovbrydere i den sammenhæng.
Per Kaalund (S), 2005-04-06:
Jeg kan kun bekræfte endnu en gang, at vi går ind for det Schengensamarbejde, der er i dag, og vi tror ikke et øjeblik på, at indførelse af personkontrol ved de indre grænser vil løse de problemer, som hr. Morten Messerschmidt påpeger her.
Beskrivelsen af, at lille Danmark har 7.000 km kyststrækning, og – som hr. Morten Messerschmidt selv nævner – at Middelhavsområdet har endnu større kyststrækninger, som også er EU-grænser som sådan, viser jo, at det vil være formålsløst at indføre en paskontrol ved de indre grænser.
De, der vil udøve kriminel transport, herunder mennesketransport, illegal menneskesmugling osv., vil selvfølgelig søge de veje, de nu kan søge, og vi må søge at bekæmpe dem med de midler, vi nu har.
Og det er ikke personkontrol ved grænsen af millionvis af pas, der løser den problemstilling.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-06:
Jo, men vi har dog alligevel konstateret en noget anderledes vækst i disse forhold, end der var, inden grænsebevogtningen blev gjort illegitim.
Med hensyn til det, som hr. Kaalund siger om, hvordan man så skal sikre grænserne: Jeg forstår, at hr. Kaalund er optaget af, at det er svært at sikre den danske kyststrækning osv., som hr. Kaalund var inde på i sit svar til hr. Peter Skaarup, men kan hr. Kaalund så ikke bekræfte, at de tilsvarende vanskeligheder med at sikre kyststrækninger må gøre sig gældende over for f.eks. hele Middelhavsområdet, som i dag udgør den sydlige del af den danske grænse?
Er problemerne ikke bare flyttet væk?
Er det ikke et udtryk for, at de store problemer, som vi står over for med kriminelle fra andre lande, er flyttet tættere på, fordi grænsen er flyttet længere væk?
Så snart disse mennesker, som vi ikke ønsker i vort land, er i stand til at passere én grænse, kan de tage lige til den del af det danske område, som de måtte ønske, f.eks. Midtjylland, som altså har oplevet en sand syndflod af kriminalitet skylle ind over sig fra Østeuropa.
Per Kaalund (S), 2005-04-06:
Vi er som sagt tilhængere af det nuværende system.
Vi tror ikke et øjeblik på, at indførelse af personpaskontrol vil løse de problemer, der nævnes her.
Vi går selvfølgelig ind for bekæmpelse af de der såkaldte østeuropæiske bander og andre, der kommer og begår kriminalitet her i landet, men de kommer jo typisk ind på et turistvisum, altså kommer legalt ind i landet, og der ville en paskontrol ved grænsen jo overhovedet ikke have nogen nytteværdi.
Der må til gengæld politiets ressourcer sættes ind på almindelig opklaring af disse former for kriminalitet.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-06:
Nu er det ikke kun illegale indvandrere, eller i hvert fald ikke sådan permanente indvandrere, som vi i Dansk Folkeparti ser som et stort problem.
Det, vi ser som et stort problem, er sådan noget som det, man har kunnet opleve i hele Øst- og Midtjylland, hvor organiserede tyvebander ikke bare fra de ti nye østeuropæiske lande, men altså også yderligere østpå, kommer ind i EU og tager på togter i Silkeborg, Århus, Skanderborg, hele det her område, og røver dels fra villaer, dels biler og en lang række andre genstande, i et omfang, som vi slet ikke har set før.
Hvis hr. Kaalund læste de reportager, som er bragt bl.a. i de midtjyske aviser, tror jeg, hr. Kaalund ville se, hvilken skade nedlæggelsen af den danske grænse har medført.
Men det, jeg egentlig bare gerne vil spørge om, er, om den model, som hr. Kaalund altså gerne vil have med SIS og SIRENE osv., skulle blive forhindret, hvis man genoprettede den nationale grænse.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-06:
Så vil jeg bare lige bemærke, at der kan være mange årsager til, at omverdenen kan reagere over for nogle børn og måske også over for disse børns forhold til deres forældre.
Men det sætter jo ikke nogen restriktioner over for, hvordan vi ellers betragter det, at børn bliver udsat for forskellige former for chikane eller mobning, eller hvad pokker det kan være.
Det gør jo ikke, at vi træder et skridt tilbage på så mange andre områder.
I øvrigt vil jeg lige ganske kort spørge, om det ikke også er rigtigt, at homoseksuelle par faktisk i dag kan fungere som plejeforældre over for børn, som vel i bund og grund har haft nogle svære vilkår, og hvor man ud fra regeringens eller ministerens logik måske kunne sige, at der måske kunne indtages den samme holdning som i tilfældet med adoptivforældre.
Det er en anden situation, der opstår der, og det er i den sammenhæng, konflikterne kan være i hvert fald i forhold til de fordomme, der kan være i det omgivende samfund.
Det er jo også det, som der peges på i den undersøgelse, der blev lavet i Sverige, hvor man sagde, at det altså kan give problemer og skabe konflikter for de børn, som vokser op i sådan en familie.
Martin Henriksen (DF), 2005-04-06:
er, at man samtidig åbner de indre grænser og dermed de danske grænser ...«
Det synes jeg bare er bemærkelsesværdigt.
Og derudover så bemærkede jeg også, at hr. Tom Behnke nævnte SIS som et middel mod de grænseoverskridende problemer, men ifølge en artikel fra Ekstra Bladet den 9. november har Rigsrevisionen i en beretning om grænsekontrollen konstateret, at det danske politi har problemer med at gå ind i begge registre, dvs. det danske kriminalregister og SIS-registeret.
På den måde mister man jo kontrollen, fordi de registre ikke arbejder sammen på den måde, de ellers burde arbejde sammen på.
Så når hr. Tom Behnke nævner det som et eksempel på, at det fungerer godt, og jeg så her kan konstatere, at det ikke gør det, mener hr. Tom Behnke så ikke, at det er nødvendigt at vende tilbage til den holdning, som hr. Tom Behnke havde i 1998?
Tom Behnke (KF), 2005-04-06:
Jeg kan sige, at spørgeren tager fejl.
Det pågældende SIS-system har jeg ofte selv betjent mig af i mit civile erhverv som politimand ved den ydre kontrol i bl.a. Tirstrup Lufthavn.
Når der kommer fly fra lande uden for Schengenområdet til Danmark, så benytter man sig netop af dette Schengen Information System, hvor man kontrollerer pas m.v. og altså kan se, om de pågældende personer er uønskede inden for Schengenområdet, man kan se, om der er nogle, der er efterlyste.
Man kan også bruge det, når man f.eks. spørger om køretøjer, og høre, om det pågældende køretøj skulle være efterlyst et andet sted inden for det her Schengenområde.
Det er noget, man benytter, ikke kun når man står og laver den egentlige kontrol, men også når arbejdet udføres på gader og stræder.
Når man spørger om personer eller køretøjer, så foretages der ofte også en opfølgning ved, at man laver en forespørgsel i SIS-systemet.
Det er to forskellige systemer, Kriminalregisteret og SIS-systemet.
Og det har vi ønsket at det skulle være, og sådan er det.
Derfor er der den lille, kan man sige, ekstra arbejdsbyrde, at den pågældende betjent skal slå op i to registre.
Martin Henriksen (DF), 2005-04-06:
Jeg bemærkede, at hr. Tom Behnke ikke kommenterede det første, jeg spurgte om, nemlig at hr. Tom Behnke i 1998 bl.a. sagde, at man var imod Schengenkonventionen, fordi den åbnede de danske grænser.
Hvad er der sket siden sidst, siden hr. Tom Behnke har skiftet holdning?
Nu hvor vi bl.a. kan se, at den grænseoverskridende kriminalitet er steget, er det så ikke et argument for at vende tilbage til den oprindelige holdning, som hr. Tom Behnke havde eller måske stadig væk har?
Elisabeth Arnold (RV), 2005-04-06:
Der findes ingen modeller.
Lovlydige borgere kan få visumadgang til et land.
Det kan ikkelovlydige borgere også, og hvis de har deres rejsehjemmel i orden og har gyldig legitimation, så kan de jo ikke forhindres i at komme ind i landet, selv om de muligvis har en skummel plan om at begå terrorisme.
Det er præcis det, der er problemet.
Der findes ingen metoder til at granske i folks indre, hvad de har tænkt sig at begå i det land, de har tænkt sig at komme ind i.
Men politisamarbejdet, som ved, at der er personer, som måske har forbindelser til terroristbevægelser andre steder, ved selvfølgelig, at de pågældende personer skal skygges og overvåges.
Men der er ingenting i grænsekontrollen, der kan afsløre det.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-06:
Jeg skal ikke gøre det langt.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre, hvilke modeller det er, man i Det Radikale Venstre har udarbejdet til at kunne kende forskel på Andersine And med rene og gode hensigter og Andersine And med knap så rene, gode hensigter, måske en af dem, som var i stand til at komme ind over den fælles europæiske grænse og udøve terrorvirksomhed den 11. marts i Madrid.
Synes fru Arnold ikke, det er et problem, at de folk, som altså her opererer med udgangspunkt i Mellemøsten, var i stand til at passere grænsen, altså skulle være fuldstændig berettigede til at rejse med bus under et eller andet helt tåbeligt navn, og ikke ville være i stand til at blive kontrolleret?
Tom Behnke (KF), 2005-04-06:
Det sidste her må stå for hr. Morten Messerschmidts egen regning.
Når man ser på terrorhandlinger, er vel nok verdens skrappeste land med hensyn til grænsekontrol USA.
Og der lykkedes det alligevel at lave et terrorangreb, et ganske alvorligt terrorangreb, og det til trods for, at USA vel nok har den skrappeste grænsekontrol af alle lande.
Så den meget skrappe kontrol på grænsen er ikke nødvendigvis det, som standser eller forhindrer det ene eller det andet.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-06:
Jamen faktum er jo altså, at den fælles grænsebevogtning ikke fungerer.
Nu afviste Venstres ordfører her tidligere på eftermiddagen f.eks. at diskutere terrorisme, men sagen er jo altså den, at det den 11. marts sidste år lykkedes terrorister at komme ind og øve terror i Madrid i Spanien.
Med den totale afvisning af muligheden for at holde de her mennesker tilbage via national grænsebevogtning åbner hr. Tom Behnke og hr. Tom Behnkes parti, Det Konservative Folkeparti, som jeg egentlig havde forståelse for skulle være et lov og orden-parti, i hvert fald i et eller andet omfang, op for, at disse modbydelige mennesker, som kun ønsker krig og terror imod vores verden, altså frit kan rejse rundt, så snart de har passeret bare et lille sted, hvor en eller anden fordrukken eller korrupt græsk grænsebetjent ikke er vågen.
Sagen er jo den, at der er stor forskel på landene i EU, og det er fuldstændig uansvarligt at lade den danske grænsebevogtning foretage af f.eks. græske grænsebetjente.