runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Vibeke Peschardt (RV), 2001-03-16:
Ja, nu stillede hr. Kaj Ikast et spørgsmål til mig, og det vil jeg også gerne besvare. Men jeg har også et spørgsmål til hr. Kaj Ikast.
Vi ved jo begge to, at det er Færdselssikkerhedskommissionens handlingsplan fra 1988, der virkelig har rykket noget i den her debat.
Det er jo også sådan, at hr. Helge Adam Møller, som tilhører samme parti som hr. Kaj Ikast, i mange år faktisk også har været fortaler for nedsættelse af farten.
Han er så desværre ikke længere formand for Færdselssikkerhedskommissionen.
Jeg vil gerne spørge hr. Kaj Ikast, om han da slet ikke er sikker på, at det er rigtigt, når alle de analyseinstitutter og forskningsinstitutioner siger, at farten faktisk dræber, og at man ved at nedsætte farten kan få antallet af dødsuheld ned.
Man nåede ikke hundrede procent målet med en halvering af antallet af dræbte fra 1988 til 1998.
Tallet er stigende.
Det skyldes flere biler, det skyldes også fart, og det skyldes også fart på motorveje.
Klaus Kjær (DF), 2001-03-16:
Jeg vil godt spørge hr. Kaj Ikast, om han ikke er enig i, at det er langt mere anvendeligt at bygge sit grundlag på praktiske erfaringer omkring hastigheder og ulykkesfrekvenser frem for måske bestilte forskningsprojekter.
Kaj Ikast (KF), 2001-03-16:
Til hr. Søren Kolstrup er svaret ja.
Det skal kunne bruges til Det Konservative Folkeparti, ikke alene til venstrefløjen.
Det mener jeg meget alvorligt.
Jeg vil gerne sige til spørgsmålet om Færdselssikkerhedskommissionen, og da vi gik i gang i 1988: Hvad var det, der bragte det virkeligt ned?
Det var overgangen til flere motorveje.
Vi har kunnet følge det.
Hver gang 100 km motorvej blev indviet, så faldt ulykkestallet, så faldt drabstallet.
Det kan man gå ind i statistikken og følge helt nøjagtigt.
Vi mangler så den sidste justering.
Jeg er ikke uenig med ministeren om kontrollen, men den skal så være på et realistisk grundlag.
Derfor er det, jeg siger, at når vi skal have en stærk kontrol, så skal folk holde den hastighed, der
er der, men så skal den også være naturlig
Alt det der, man taler om, med det meget CO2-udslip ved kørsel mellem 110 km/t og 130 km/t, det er jo altså ikke så stort i dag, som det var i 1988.
Det må jeg helt ærligt erkende.
De biler, vi får på markedet i den kommende tid, er jo af helt andre kalibre.
Kaj Stillinger (SF), 2001-03-16:
Som jeg også sagde før: Vores trafikpolitiske ordfører, fru Margrete Auken, er til møde andetsteds i byen, og derfor er det mig, der fremlægger SF's synspunkter.
Men jeg må indrømme, at jeg kommer ind i en helt ny og anderledes verden.
Det er ganske imponerende at høre, at De Konservative stort set er fuldstændigt ligeglade med uafhængig forskning, for den kan ikke bruges, hvis det er sådan, at det ikke passer Det Konservative Folkeparti.
Det er dog utroligt.
Gid der dog havde været nogle pressefolk til stede.
Hvis det argument skulle gælde, ville vi aldrig have fået restriktive grænser nogen steder, og så ville ulykkestallet ligge dobbelt så højt som nu.
Det store fald kom nemlig, da man i forbindelse den første oliekrise indførte hastighedsgrænser.
Den herlige sideeffekt, som man kalder det, til energibesparelsen var, at man også sparede en masse liv.
Hvis man kunne få de gældende grænser overholdt i dag, altså grænserne på de 110 km/t, så ville det også spare liv. Selv på motorveje, hvor alle bløde trafikanter er forment adgang, og hvor der ingen krydsende trafik er, og hvor der burde være nul ulykker, havde vi i år 2000 altså 40 dræbte. Man kan forestille sig et ramaskrig fra de borgerlige partier, hvis det eksempelvis var anden gadevold, der havde medført 40 drab og et stort antal alvorligt tilskadekomne.
Men ud over overtrædelserne på selve motorvejene er der en nok så farlig afledt effekt.
Bilisterne kommer nemlig ikke ned i fart, når de kører af motorvejen, og det giver også mange grimme ulykker.
Det eneste, man kan sige med sikkerhed, er, at hvis dette forslag kommer igennem, så bliver der flere dræbt, og der bliver flere kvæstet. Og vi skal selvsagt - det er nævnt af den socialdemokratiske ordfører - anstændigvis undgå, at det her sker, og vi skal selvfølgelig gå den modsatte vej og arbejde for, at de nugældende regler overholdes, selv af konservative politibetjente.
Det er nemlig den eneste betryggende måde at gennemføre fartkontrol dér på.
Med de nuværende faktiske hastigheder er det alt for farligt at vinke folk ind til siden og den slags. Derfor er hovedbudskabet: SF er selvfølgelig imod dette forslag.
Klaus Kjær (DF), 2001-03-16:
Vi har ikke kunnet få de tal.
Selv om vi fik tallene, har vi stadig ikke nogen oplysninger om, om de ulykker, der så rent faktisk sker, skyldes for høj fart.
Det kunne jo også være, at man ikke respekterede vejarbejder, midlertidige vejarbejder; at det var soloulykker, som alligevel ville være sket, selv om farten var lavere osv. Men jeg er fuldstændig enig med hr. Arne Melchior i, at vi skal have så mange relevante tal på bordet som muligt.
Hr. Kaj Stillinger kører frem med samme argumentation, at jo højere hastighed, desto flere dræbte og kvæstede.
Det er der ingen som helst dokumentation for.
Ulykkesantallet faldt i 1972.
Før den tid skulle man køre efter forholdene, som det hed, og det betød, at man lå og kørte 120 km/t, måske 150 km/t på en hovedvejsstrækning.
Det er jo derfor, ulykkestallet gik ned.
Det er ikke
hovedvejsstrækninger, vi taler om i dag.
Man kørte måske 80 km/t gennem en tæt bebygget by.
Det er ikke tæt bebyggede områder, vi taler om.
Det er motorvejsstrækninger, vi taler alene og isoleret om, 130 km/t i stedet for 110 km/t.
Kaj Stillinger (SF), 2001-03-16:
Nu er det normalt ikke sådan, at man bliver stillet spørgsmål, hvis det er sådan, at man afleverer en tale fra en anden ordfører.
Men alligevel vil jeg godt sige, at det vel ikke er sådan, at man efterhånden i Dansk Folkeparti nægter, at der døde 40 mennesker på motorvejene i år 2000.
Jeg mener, det er vel lidt for mange. Er det ikke bare 40 for mange, når man nu er så sikker på, at det er så ganske ufarligt at køre på motorveje?
Og de 40 mennesker, der bliver dræbt, er vel ikke nogen, der nødvendigvis har overholdt hastighederne, men måske nogen, der har kørt stærkere?
Men altså, der er dræbt 40 mennesker i år 2000 på motorvejene.
Det kan vi ikke blive uenige om, forhåbentlig.
Arne Melchior (CD), 2001-03-16:
CD har tidligere adskillige gange været medforslagsstiller til, at farten på motorveje bør sættes op, forslagsvis til 130 km/t.
Kan vi ikke få flertal for det, så måske til 120 km/t.
Vi er altså enige i forslagets intentioner i hovedsagen, men jeg skal straks anmelde, at vi er dybt uenige i en række af de bemærkninger, som forslagsstillerne har knyttet til deres forslag.
Og vi er også dybt uenige i en del af de ting, hr. Klaus Kjær har været oppe og hævde her under debatten i formiddag.
Det får mig også til, inden jeg fortsætter min ordførertale, at erindre om, at CD er helt vidende og bevidst om, at fart dræber, som ministeren gentagne gange og andre har sagt, og at færdselsregler er til for at overholdes, og at der ikke er spor livskvalitet eller god kultur i at ligge og race rundt i de her vidunderlige maskiner, så vi bliver til skade og fare for hinandens liv og lemmer.
Alligevel finder vi, at der på dette begrænsede område, vi her taler om, nemlig hastighed på motorveje, er rimelighed
i at tillade en højere fart
Der svarer nemlig hastighedsbegrænsningen udmærket til den danske.
Så det er ikke, fordi vi ikke kan nå
livets begivenheder og pligter ved at køre med de 110 km/t. Men vi tror, at farten, den reelle fart på motorvej, ikke vil blive forøget i mærkbar grad, ved at vi tillader 130 km/t.
Det tror vi faktisk på.
Og det synes jeg at man skulle forsøge, også på grund af de erfaringer, man har fra andre steder.
Vi håber, at vi i den videre debat, også i udvalget og ved de kommende behandlinger af spørgsmålet, kan koncentrere os om tal, der er relevante i forhold til motorvejskørsel og kun det.
Det virker noget fordrejende og i hvert fald forvirrende, når man bringer en hel masse tal op om, hvad der sker ved fart på alle andre strækninger end netop motorvej.
Det er meget vigtigt, at vi holder os til det.
Det er altså ikke noget fartraseri, vi er ude efter.
Det gælder ikke nogen andre gader eller veje.
Derfor håber jeg, at vi kan få, trods den meget livlige debat i dag, en meget saglig og grundig behandling af den viden, der foreligger.
Jeg har absolut respekt for videnskaben og for også trafikforskningsinstitutter.
Der er sket en svag stigning i antallet af ulykker både med personskade og med døden til følge på motorvej i de sidste par år.
Men den ændring skyldes temmeligt sikkert, at der er flere biler, og at der køres mere pr. bil og især på motorvej.
Jeg ville da godt gå med til at sætte farten ned på motorvej, hvis jeg kunne blive overbevist om, at vi kunne spare menneskeliv derved.
Det tror jeg imidlertid ikke vil kunne påvises eller sandsynliggøres.
Men lad mig så igen slutte med at udtrykke håbet om, at vi kan få en behersket og meget saglig debat, før vi skal til afstemning ved tredjebehandlingen.
Søren Kolstrup (EL), 2001-03-16:
Jeg skal takke for hr. Arne Melchiors indlæg.
Det synes jeg, der er al mulig grund til i den her debat.
Hr. Arne Melchior vil nemlig bygge på saglige argumenter.
Hr. Arne Melchior startede ganske vist med at tale om »vi tror«, og det starter tingene vel også med i politik: »Vi tror«, »vi håber«.
Men jeg kunne forstå, at hr. Arne Melchior vil tage udgangspunkt i highway-tal, motorvejstal.
Erik Jacobsen (V), 2001-03-16:
Nu nævner den radikale ordfører, at hun tror på Færdselssikkerhedskommissionens tal.
Det er jeg egentlig meget glad for, for jeg er selv medlem af Færdselssikkerhedskommissionen. Så mit spørgsmål er bare: Hvad så med de tal, hvor det fremgår, at det er på de små kommunale veje og amtsveje, at den største stigning i antallet af ulykker er?
Hvad siger man til de tal?
Arne Melchior (CD), 2001-03-16:
Til hr. Kjær vil jeg kun sige, at jeg er sikker på, at de tal, han her nævner at have brug for - og det er jeg enig i - dem kan vi få.
Så de skal nok kunne indgå i sammenhængen. Men så spørger hr. Kolstrup, om jeg kan bekræfte sammenhængen mellem den fart, man har på hovedvej, og den, man skyder på sideveje.
Det er jeg ikke i stand til at bekræfte.
Jeg har ingen viden
om den, andet end hvad der gælder mig selv og dem, jeg jævnligt kører sammen med.
Og der mener jeg altså ikke, at vi kører påvirket af den fart, som vi skød på motorvejen, når vi kører fra motorvejen.
Det tror jeg ikke på.
Men det, hr. Kolstrup måske tænker på i stedet for dette faktuelle spørgsmål, som kun kan besvares med et nej - i hvert fald har jeg ingen viden, der gør det muligt for mig at bekræfte noget - er mentaliteten med hensyn til, hvordan man kører.
Jeg ønsker netop, at mentaliteten skal være sådan, at man overholder reglerne.
Derfor vil jeg gerne bidrage til efter fattig evne at gøre reglerne så forstandige som muligt.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-03-16:
Man kan jo høre her i dag, at tro, jeg siger ikke religion, men jeg siger tro, er meget vigtig for at træffe beslutninger.
Det ved jo alle.
Og det, der skiller her i dag, er jo åbenbart, at vi tror på noget forskelligt.
Jeg og Det Radikale Venstre tror på Færdselssikkerhedskommissionens undersøgelser og tal.
Vi tror på de forskningsresultater, der foreligger, og vi tror også, det er rigtigt, når man taler om, at man i USA - hvor man tilsyneladende har givet farten fri i nogle stater, men ikke i andre - antageligt også vil se, at dér, hvor farten er blevet givet fri, stiger uheldstallet.
For os handler det her om trafiksikkerhed.
Det kan godt være, at store dele af befolkningen, som kører på motorvej, overtræder reglerne.
Man kan jo se, hvis man kører på motorvejene, at der ikke altid køres med den tilladte gennemsnitshastighed.
Det, vi kan se her, er jo, at også antallet af dødsulykker på motorveje stiger, og det stiger selvfølgelig, fordi folk kører for stærkt, og fordi der er kommet flere biler.
Men alt andet lige har man ikke nået sit måltal fra 1988, tværtimod er antallet af dødsuheld stigende.
Og jeg vil lige så længe, jeg får mulighed for det, kæmpe imod, at man hæver farten på motorveje til 130 km/t.
Kaj Ikast (KF), 2001-03-16:
Jeg vil godt sige til hr. Søren Kolstrup, at det i hvert fald er betydelig sjovere læsning.
Og så vil jeg gerne have lov at spørge: Hvorfor tager man ikke og refererer til Frankrig, hvor man nu har haft de 130 km i så mange år?
Man refererer her udelukkende til amerikanske stater, der har kørt med hastighedsbegrænsninger af en ganske ukendt karakter.
Man skulle tage de franske forhold og så se, hvordan de egentlig er.
Man kører med svenske, som er med forbud.
Det er jo lige noget for hr. Søren Kolstrup, men det er ikke noget for mig.
Jeg er til det franske i den her anledning.
Kim Behnke (UP), 2001-03-16:
Fru Peschardt var tidligere i en kort bemærkning, hvor jeg ikke havde mulighed for at stille et spørgsmål, inde på, at der i OECD-landene udkæmpedes en Bosnienkrig hvert år på motorvejene.
Det er en i øvrigt fuldstændig usmagelig sammenligning, for det, der foregår på motorvejene, er jo ikke bombninger af hinanden, men det er uheld, der desværre nogle gange resulterer i, at folk dør.
Men fru Peschardt hævdede altså, at der om året i OECD-landene døde lige så mange som under Bosnienkrigen.
Vil fru Peschardt oplyse over for Folketinget, hvor mange af dem, der rent faktisk dør på motorveje? For det er jo ikke hele tallet.
Det tal, fru Peschardt nævnte, er altså også dem, der falder fulde ned af en cykel på vej hen over en fodgængerovergang.
Poul Andersen (S), 2001-03-16:
Men vi har en situation, hvor vi ser de her tragiske ting, og det vil være et fuldstændig forkert signal at sende, at vi vil øge hastigheden på motorveje i forhold til det, der reelt bliver kørt.
For det er det, man gør.
Hvis man sætter hastigheden op til 130 km/t. på motorveje, vil det næste trin bare være, at bilisterne så yderligere forhøjer hastigheden eksempelvis til 150, 160 km/t.
Skal vi så igen ind og sætte den op til det?
Er det det, hr. Klaus Kjær ønsker, vi skal gøre i denne her sag?
Skal vi tilgodese dem, som i dag ligger og kører 160, 180 km/t.?
Det mener jeg overhovedet ikke vi skal.
Vi skal se helt nøgternt på det her.
Vi ved jo, at jo højere hastigheden er, jo mindre tid er der til at reagere.
Vi mener ikke, der er nogen grund til, at vi bringer folk i en situation med risiko for, at vi får flere ulykker, flere dødsfald på vores veje.
Kaj Ikast (KF), 2001-03-16:
Ja, jeg har jo også været med til mange gange at fremsætte det forslag her.
Og så er jeg begyndt også at forberede mig på det, for jeg vidste jo godt, at vi skulle til at have den her religiøse diskussion.
Jeg har taget på ferie nogle gange i Frankrig, og det er jo så farligt, der er hastigheden 130 km/t.
Ikke som i Tyskland med fri hastighed, men 130 km/t for alt, hvad der hedder personbiler, personbiler med anhængere og campingvogne.
Så tænkte jeg, når jeg har fulgt den debat, vi har her i Folketinget: Jeg skal ned til død og ødelæggelse!
Og det skægge ved det er, at jeg ikke har mødt det.
Man holdt de 130 km/t. Jeg tror, der er nogle, der kører for lidt på motorvejene uden for butikkernes normale åbningstider, for hvis man gjorde det, ville man opdage, at der er nogle, der holder hastighederne, mens man bliver overhalet.
Men hvis man vil ind på den linje, som trafikministeren har lagt op til, med en virkelig kontrol af motorvejene, javel, det synes jeg er i orden.
Men så skal vi også have de hastigheder, der passer, og der må det være 130 km/t, vi snakker om. Så taler ministeren meget om CO2-udslippet.
Jeg tror altså, vi skal til at skifte pladen.
Når man har været på bilsudstilling eller har været ude at prøvekøre de biler, der er på markedet i øjeblikket, så er det jo helt andre forbrændingstal og hastighedsforbrændingstal, der ligger, end dem, vi har regnet med hidtil.
Det nytter jo ikke noget, man står og siger, at bilerne er bygget til at køre i femte gear til 70 eller 90 km/t. De er bygget til at køre 130 km/t, og dermed er sikkerhedsradierne også de samme.
Vi anbefaler forslaget, som vi har gjort før, og vi vil også få det gennemført på et eller andet tidspunkt.
Erik Jacobsen (V), 2001-03-16:
Kan der findes mulighed for en administrativ forenkling, er vi da åbne for det i Venstre.
Men ministeren kan ikke undslå sig ansvar i forbindelse med, at forvaltningslovens § 19 er blevet sat ud af kraft.
Og er der problemer rent administrationsmæssigt, hvis det er for kompliceret, så skal vi ind og se, om vi kan forenkle det system.
Det vil vi være meget åbne over for.
Kaj Ikast (KF), 2001-03-16:
Nu vil fru Peschardt jo have mig til at tro på statistikker.
Jeg har svært ved det, for jeg stiller mig et spørgsmål.
Nu, når vi går over til fartkontrol også i Jylland, hvad vi jo er meget imod, vil jeg gerne spørge til statistikken: Hvor kommer alkoholisterne ind i den?
Altså de, der er så berusede, så de ikke kan køre mere end de tilladte hastigheder, bliver jo ikke taget af fartkontrollen.
De kommer altså ikke med i statistikken for fremtiden.
Jeg kan ikke forstå, at en så begavet mand som hr. Søren Kolstrup kan stå og sige til mig, at jeg skal stole på statistikken, for det afhænger af, hvad man kontrollerer.
Og man kan nu engang ikke kontrollere sprit med fartfælder, og det er den væsentligste ulykkesfaktor til dødsuheldene på landevejene. Vi gennemgik for 4 eller 5 år siden alle dødsfald på motorvejene.
Det var, da vi gik fra jerntrådene over til pladerne på autoværnene.
De sidste seks uheld, der overhovedet havde været på motorvejene, var alle sammen med sprit, så det var ikke hastigheden.
Arne Melchior (CD), 2001-03-16:
Jeg vil godt erklære mig uenig med hr. Klaus Kjær i to spørgsmål.
Det ene er, at der er tale om en ren pengemaskine.
Det er sådan et modeord i Dansk Folkeparti.
Der er selvfølgelig ikke tale om en pengemaskine, hvis det drejer sig om, at borgere overtræder regler, som er gældende.
Man kan bare lade være at overtræde dem, og så er der ingen penge i maskinen, altså er der ingen pengemaskine.
Det andet er, at hr. Kjær påstår, at man kan få meget forvaltning for 490 kr. Hr. Kjær må ikke være vant til at forvalte ret meget, hvis han kan påstå det.
Derimod fandt jeg ministerens svartale her i betydelig grad uddybende og forklarende.
Jeg vil derfor gerne, idet jeg opretholder forbeholdet fra min ordførertale, sige, at betragtningsmåden har fået et positivt fortegn til fordel
for, at vi kan finde en løsning.
Jacob Buksti (S), 2001-03-16:
Det sidste indlæg fra hr. Arne Melchior vil jeg naturligvis gerne takke for.
Det viser, at det trods alt er sådan, at almindelig tale også kan føre til fornuftig forståelse af, hvad det handler om.
Og jeg må konstatere, at det ikke omfatter hr. Klaus Kjær, hvis forståelse af det her forslag i hvert fald er hinsides min forståelse.
Jeg er simpelt hen ikke i stand til at forstå, hvad hr. Klaus Kjær mener, bortset fra at hr. Klaus Kjær tilsyneladende mener, at vi overhovedet ikke skal have parkeringsafgifter i det her land.
Det er den simple konsekvens af hr. Klaus Kjærs standpunkt.
Og at hr. Klaus Kjær blander alle mulige andre ting ind i det her, er jo sagen fuldstændig uvedkommende.
Mener hr. Klaus Kjær virkelig, at hver eneste gang en parkeringsvagt står med et girokort, hvor der i øvrigt - og jeg skal gerne gentage - står hele klageproceduren på, telefonnummer og alskens ting og sager, så skal han stå og vente på, at den pågældende bilist kommer tilbage, før man er i stand til at placere det her girokort?
Det er det, det handler om.
Og eftersom det ikke sker i dag, så mener Ombudsmanden, at Ombudsmanden har et problem, og vi har et problem, nemlig at vi har en lovgivning, som ikke lader sig administrere.
Og denne her lille ændring bringer simpelt hen bare praksis i overensstemmelse med lovgivningen.
Det er jo ikke sådan, at vi her bryder store baner op, så borgernes retssikkerhed knægtes.
Og til hr. Erik Jacobsen, hvor jeg også anede en vis åbning: Jamen så er det her et udtryk for at få en forenkling og overensstemmelse med den praksis, der er.
Men samtidig sikrer man fortsat borgernes klageadgang, hvor der er urimeligheder.
Men når det drejer sig om, at man parkerer forkert, er det i langt hovedparten af tilfældene faktisk ret enkelt at konstatere, at man parkerer ulovligt.
Klaus Kjær (DF), 2001-03-16:
Ministeren efterlyste min forståelse for den her problemstilling.
Jeg tror, at min forståelse er præcis på linje med Ombudsmandens forståelse.
Ombudsmanden har helt tydeligt sagt, at der er tale om en forvaltningsakt, hvor forvaltningslovens regler skal iagttages.
Han har også tydeligt sagt, at undtagelsesbestemmelsen i § 19, stk. 2, ikke finder anvendelse, fordi det ikke er åbenbart, at man kan træffe nogen forvaltningsafgørelse på det her område, uden at der sker en partshøring.
Jacob Buksti (S), 2001-03-16:
til 130 km/t.
Det er jo ikke noget nyt forslag fra den kant.
Sidst vi så det, var det med beslutningsforslag nr. B 48, som Dansk Folkeparti fremsatte i november 1998.
Det forslag gik aldrig videre til anden behandling, og jeg vil da håbe, at det nuværende forslag lider samme skæbne.
Vi kan ikke spille roulette med folks liv på den måde, som der her lægges op til.
Vejdirektoratet har beregnet, at hvis hastigheden forhøjes, som Dansk Folkeparti ønsker det, vil det medføre yderligere 40-55 personskadeulykker med 5-10 flere dræbte og 50-75 flere tilskadekomne hvert år.
Det er også sådan, at oplysninger fra de lande, hvor der er en hastighedsbegrænsning på 130 km/t. viser, at der generelt er flere dræbte pr. kilometer motorvej end i lande med en lavere hastighedsbegrænsning.
Antallet af personskadeuheld er mellem to og fem gange højere
for disse lande, selv når man korrigerer for forskelle i trafik.
Dertil kommer, at svenske undersøgelser viser, at en forhøjelse af hastighedsgrænserne på motorveje medfører en forhøjelse af gennemsnitshastighederne på de tilstødende veje, og det vil jo også medføre flere ulykker.
Det er ikke ret længe siden, at vi alle stod her og drøftede Færdselssikkerhedskommissionens handlingsplan.
Da var de fleste af os enige i, at ulykkestallet skal ned.
Jeg håber, at den holdning afspejler sig i den kommende debat.
Det er regeringens faste grundholdning, at hver ulykke er én ulykke for meget, og regeringen kan derfor ikke tilslutte sig det fremsatte forslag.
Og jeg skal ikke lægge skjul på, at derudover må man også hæfte sig ved den miljømæssige problemstilling i det her forslag, nemlig at jo højere hastigheden er, jo mere energi bruges der, og jo mere bidrages der dermed til transportsektorens udledning af CO2, og det er en selvstændig målsætning at få den ned.