runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2003-03-13:
Det var jo ikke nogen lang ordførertale, der blev holdt på vegne af et flertal i Folketinget, men jeg kunne ligesom hr. Torben Hansen godt tænke mig at bore lidt i forhandlingerne.
Man kan se, når man læser lovforslaget, at der vil komme ændringsforslag på baggrund af de eksisterende forhandlinger, og derfor er det jo svært at vide, hvad man siger ja til her.
Det er jo rart at vide, hvad bruden indeholder, og ikke kun se hende bag sløret, inden man siger ja til hende, og lovforslaget her kan ses som noget spændende, men også som noget grimt.
Derfor ville det være rart, hvis Venstres ordfører ville løfte sløret: Vil man sætte de unge mennesker, som ikke kan få en praktikplads, ned på SU?
Hvor skal de gå hen?
Der er kvoter på daghøjskolerne, man har nedlagt den fri ungdomsuddannelse osv., så hvor skal de gå hen?
Er det kun korte forløb, og hvem bruger delkompetencen i dag?
Kan fru Tina Nedergaard ikke redegøre for det?
Tina Nedergaard (V), 2003-03-13:
Hr. Torben Hansen har ret i, at der lægges op til yderligere forhandlinger, og det har jo været kendt, siden et flertal i Folketinget indgik et flerårsforlig om erhvervsuddannelserne.
Hvad der aktuelt vil blive forhandlet i de møder og dermed også angiveligt vil blive fremlagt af ministeren her i Folketingssalen, kan man læse i teksten til det forlig, som blev indgået i efteråret mellem et flertal af Folketingets partier.
Men jeg vil gerne løfte sløret så meget, at det, vi særlig retter interessen imod, er at løse praktikpladsproblemet, og det problem kan man jo løse ad forskellige veje.
Man kan anerkende, at der er personer, som har vanskeligt ved at klare sig i uddannelsessystemet, og finde nogle gode muligheder for dem, også kortere forløb, og det er det, lovforslaget aktuelt forholder sig til.
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil vil jeg sige, at når man skaber muligheden for at stige af, skaber man jo også muligheden for at stige på og af igen og eventuelt på igen, hvis det er det, man har lyst til.
Mulighederne er faktisk ikke anderledes, end de er i dag.
Man gør bare systemet mere smidigt, for når man stiger på igen, kan man målrette det uddannelsesvalg, man foretager, mod den arbejdsfunktion, man nu i en mere moden alder måske ønsker at varetage. Med hensyn til vilkårene for de uddannelsessøgende, herunder deres forsørgelse, lægger forslaget ikke op til nogen form for ændringer af forsørgelsesgrundlaget.
Det vil sige, at hvis man ikke har en uddannelsesaftale, vil der med den lovgivning, vi står med her, enten være tale om AER-godtgørelse eller løn, alternativt SU, hvis man er i grundforløbet.
Torben Hansen (S), 2003-03-13:
Der påhviler jo Venstres ordfører et ekstra ansvar, når man allerede taler på vegne af flertallet.
Jeg kan se, at i bemærkningerne til lovforslaget står der, at man faktisk allerede for nuværende forhandler om yderligere ændringer, der skal træde i kraft den 1. januar 2004 eller allerede ved sommerferien her i 2003, og så synes jeg da, det kunne være meget relevant, hvis Venstres ordfører ville oplyse Tinget og os, der skal tage stilling til forslaget, hvad det egentlig er for nogle ændringer, Venstres ordfører gerne vil have ind i loven med de forhandlinger, man er i gang med nu. Vil man opgive uddannelsesgarantien, eller er det adgangsbegrænsning eller skolepraktik?
Hvad er det for nogle emner, der nu er på bordet i forhandlingerne, og som vi åbenbart også kommer til at tage stilling til her i løbet af 2003?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-03-13:
Man kan altså slutte på et tidligere tidspunkt og afrunde et kortere uddannelsesforløb, og det lyder jo i og for sig meget fint med al den fleksibilitet.
Men jeg har i hvert fald et enkelt spørgsmål: Hvordan sikres det med dette lovforslag, at man kan stige på sin uddannelse igen på et givet tidspunkt?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Hvad skal man leve af, når man stiger på sin uddannelse igen?
Det er de to spørgsmål, jeg har, for det er uklart i lovforslaget, hvad man mener om de problemer.
Tina Nedergaard (V), 2003-03-13:
Da Det Konservative Folkepartis og Det Radikale Venstres ordførere ikke kan være til stede i dag, har jeg lovet at meddele, at begge partier støtter lovforslaget. Lovforslaget indgår i den proces, som ministeren har igangsat til forbedring af uddannelserne, herunder ikke mindst de erhvervsrettede uddannelser.
Det forstås, at forslaget er tilvejebragt som resultat af udvalgsarbejdet med inddragelse af arbejdsmarkedets parter, som også har hilst forslaget velkommen, senest i dagspressen.
I Venstre ser vi forslaget som et skridt i den helt rigtige retning, hvor smidighed og fleksibilitet i systemet kan medvirke til at sikre flere unge et bedre fundament for at indtræde på arbejdsmarkedet.
Forslaget ligger også i naturlig forlængelse af den flerårsaftale, regeringen har indgået på erhvervsuddannelsesområdet, og som bl.a. skal medvirke til en forbedring af praktikpladssituationen.
Særlig positivt er det, at lovforslaget forholder sig til, at unge og voksne, som søger uddannelserne, har vidt forskellige forudsætninger og interesser, og at der bliver mulighed for at vælge herudfra med forskellig vægt på den praktiske, henholdsvis den teoretiske indlæring.
Det vil dermed blive lettere for den enkelte elev at målrette sig mod konkrete funktioner på arbejdsmarkedet.
Endelig tager forslaget udgangspunkt i den hurtige udvikling, der sker i arbejdsfunktionen på arbejdsmarkedet på tværs af brancher.
Det vil med lovforslagets vedtagelse i fremtiden blive muligt at uddanne sig på tværs af specialerne og uddannelserne og dermed sammensætte sine helt egne kompetencer.
I Venstre vil vi med interesse følge den udvikling, som forslaget kan igangsætte med udviklingen af nye uddannelsesforløb, helt aktuelt i de merkantile uddannelser, der har stået over for særlige problemer, men også meget gerne i de tekniske uddannelser.
Venstre støtter forslaget.
Flemming Hansen (KF), 2003-03-13:
Tak for debatten om Arriva endnu en gang.
Jeg synes, det som sædvanlig har været en god debat, og jeg takker også for en vis anerkendelse af, at vi har handlet så hurtigt, det var muligt, fra ministeriets side.
Hr. Keld Albrechtsen sagde, at jeg kunne regne med, at Enhedslisten ville presse på over for ministeren.
Jeg vil gerne sige, at det regner jeg sandelig også med.
Jeg har ikke oplevet ret mange, der ikke har det, jeg har været taknemlig for det, og jeg har været enig i det.
En af de ting, der er kommet frem i dag, er, at alle vi, der er med i dette forlig, fra ende til anden har været fuldstændig enige om, at det skulle køre.
Det er kunderne, det drejer sig om, det er kunderne, der er i centrum, uanset om man hedder A.P. Møller, eller om man er håndværksmester med en lærling.
Det er kunden, der er i centrum, det er så enkelt, for hvis ikke man har tilfredse kunder, kommer man ikke ret langt inden for nogen som helst form for erhverv.
Det er konklusionen.
Hr. Keld Albrechtsen spurgte til sidst, om vi vil drage lære af det.
Det er jo klart, at alle vil evaluere enhver situation, og når noget ikke kører så godt, som det forventedes, vil man da se, hvad vi kan lære af det.
Det tror jeg enhver vil mene. Hr. Martin Lidegaard spurgte om det næste udbud.
Det har hr. Martin Lidegaard spurgt om mange gange, og jeg har sagt, at det ikke bliver, som det har været.
Det er en del af den lære, vi har draget af det, og vi arbejder med det, men jeg synes ikke, det er rimeligt at forlange et svar nu, for vi har faktisk stort set arbejdet i døgndrift med Arriva, siden hr. Martin Lidegaard spurgte sidst.
Men det bliver ikke, som det har været før, når vi udliciterer næste gang, og jeg har også svaret hr. Keld Albrechtsen, at det gør vi under ingen omstændigheder, før det her kører perfekt, og allertidligst i 2005.
Vi har altså lidt tid at løbe på, og i øvrigt vil hr. Martin Lidegaard også have konstateret, at ved udliciteringen i Bornholmssagen har vi netop brugt en anden model med et ekspertpanel, som skulle foretage udvælgelsen.
: Det er rigtigt, at informationsniveauet over for kunderne, specielt på stationerne, heller ikke har været godt nok.
Det er også omtalt i det påkrav, vi just har fremsendt til Arriva, for det er nemlig en del af misligholdelsen.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-13:
Jeg siger tak for det, og så kan jeg oplyse over for fru Margrete Auken - det har hun sikkert også oplevet her i Folketingssalen - at vi flere gange har spurgt regeringen, om det forløb giver anledning til, at man drager en lære af det.
Desværre har svaret fra ministrene hidtil været, at man ikke følte, man havde noget at lære af forløbet med hensyn til, hvordan privatiseringer foregår.
Jeg håber ikke, at det også er trafikministerens opfattelse, men som jeg erindrer statsministerens og økonomi- og erhvervsministerens udtalelser, mener regeringen ikke, der er noget at lære af forløbet.
Det synes jeg nok, og jeg håber også, trafikministeren er enig i, at der er meget at lære.
Margrete Auken (SF), 2003-03-13:
Jeg kan sige til hr. Keld Albrechtsen, at det er dunkelt for os alle sammen, hvordan det kunne gå til, for det var en helt klar forudsætning.
Det er også derfor, vi fedter rundt i det nu og prøver at få det tilbage på sporet, for det var en helt klar forudsætning, at det skulle være mindst det samme niveau og faktisk bedre, for vi var ikke tilfredse med niveauet, som det var inden.
Det lå klart i kortene.
Derfor er det dybt mærkeligt, og jeg kan stadig ikke forstå, at Arriva ikke kunne finde ud af det, for det var ikke nogen vanskelig rute at byde på, efter hvad jeg har hørt fra mange sider.
Det er med til at gøre også mig skeptisk over for fremtiden, og vi venter skam ikke til december.
Vi følger sagen hårdt hele vejen, det kan jeg love hr. Albrechtsen, og jeg synes, han skulle gøre det samme, for det kan også sagtens ske herfra.
Man behøver ikke nødvendigvis sidde med i forhandlingerne.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-13:
Den sidste melding er jeg helt tilfreds med, og det er selvfølgelig det, vi må bygge på.
Jeg tror, fru Margrete Auken må have misforstået mig.
Det, jeg henviste til som noget dunkelt, var hele forløbet fra den oprindelige aftale om at lave et udbud - det er jo lang tid siden - og frem til, hvordan det kan medføre en sænkning af serviceniveauet.
Det synes jeg er en dunkel sag, som egentlig fortjener, at en historiker satte sig ned og udredte trådene, men hele historien om, hvem der skal have æren, er jo en mindre sag, og den vil jeg ikke afsætte mere tid til.
Det dunkle består i, hvordan det kan lade sig gøre at aftale et forlig, der skulle medføre et godt serviceniveau, og det så viser sig den 5. januar, at det medfører et ringere serviceniveau.
Vi er heldigvis mange, der er enige om, at det skal tilbage på sporet, og det er godt nok, men jeg håber, fru Margrete Auken er enig med mig i, at der altså er et dunkelt kapitel.
Poul Andersen (S), 2003-03-13:
Det er en helt klar forudsætning, ellers lever Arriva ikke op til den kontrakt, de har med ministeren, og så må ministeren sætte Arriva på plads, for at det kan blive effektueret.
Så enkelt er det.
Nu har jeg set ham i andre situationer i denne uge, vi afventer den 14. april, og så må vi se, om han kan håndtere situationen.
Ellers må vi jo gribe ind igen, der er ikke andet at sige til det.
Margrete Auken (SF), 2003-03-13:
Nu havde vi lige ved indledningen af denne forhandling en lille runde om problemerne med allestedsnærværelse, hvor jeg helt forstod, at der var gode grunde til, at Enhedslistens ordfører ikke kunne være til samrådet.
Jeg synes, at han meget klart skulle have sagt, at det havde han rigtig gode grunde til.
Det, han laver nu, er altså numre.
Der kom pressemeddelelser, der kom udtalelser, og den fik, så hatten passede, nu skulle der forlanges tog, og det skulle være med det samme, og regeringen skulle i gang med at forhandle.
Vi var naturligvis ikke sikre på, at det kunne lade sig gøre, men der skulle sættes al damp på, for vi ville ikke acceptere busser. At det skal få Enhedslistens ordfører til at sige, at han er så dårlig til at læse, og at han har så meget vat i ørerne, at det ligger hen i det dunkle, hvad der skete den 6. februar om aftenen og den 7. februar, kan jeg selvfølgelig ikke stå her og bebrejde Enhedslistens ordfører.
Men nu er der altså luft igennem til ørerne, og jeg har tillid til, at hr. Keld Albrechtsen undersøger hele verdenspressen fra den 7. februar, for så vil han se, at der kom et meget, meget bastant krav om, at der absolut skulle jernbane ind med det samme, osv.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-13:
Nu kan jeg forstå, at der er en hel kø af mennesker, der gerne vil have æren for at have bragt DSB på banen.
Det er naturligvis ikke afgørende for mig.
Jeg ved ikke, hvad forligspartier kan have siddet og snakket om på nogle møder.
Jeg ved kun, hvad der har været sagt offentligt.
Og det er så det, jeg må henholde mig til. Så takker jeg for de bemærkninger om serviceniveauet. Fru Margrete Auken mente, at man i den oprindelige aftale havde haft som udgangspunkt, at der skulle være det samme serviceniveau.
Det er en oplysning, som jeg ikke helt kan forstå, for jeg troede, at det var sådan, at ministeren havde udformet udbuddet på basis af det, der var aftalt.
SF har åbenbart troet, at de havde indgået en aftale, der medførte, at man opretholdt serviceniveauet.
Det viste sig så, at det gjorde man ikke.
Så ved jeg ikke, om der er sket det, at ministeren ikke har fulgt aftalen.
Det må forligspartierne jo kunne oplyse.
Jeg er i hvert fald glad for, og det vil jeg gerne sige til hr. Poul Andersen, at Socialdemokratiet fastholdt sin støtte til det princip, der er her i beslutningsforslaget, nemlig at vi skal tilbage til det serviceniveau, som vi kendte før den 5. januar i år, da Arriva trådte til.
Og det er så det, vi fremadrettet må arbejde mod.
Men jeg må sige, at med hensyn til den måde, forligspartierne historisk har håndteret det her på, forekommer det at være dunkelt.
Poul Andersen (S), 2003-03-13:
Jeg mindes også, hvem der ligesom har råbt vagt i gevær over for ministeren både her og i forhold til, at det netop skulle være tog.
Det var jo efter et forhandlingsmøde, hvor vi måtte præcisere over for ministeren, at det skulle være tog og ikke busser, og hvor det i øvrigt var, at Venstre meldte ud, at de ville være meget godt tilfredse med busser - indtil dagen efter, så kom der en ny pressemeddelelse.
Grunden til, at vi ikke kan sige nej til Enhedslisten, er jo, at man netop her præciserer det, der var på den dagsorden, som vi fælles foreslog her i Folketinget, og hvor det var, at regeringen og Dansk Folkeparti ligesom steg af, altså det, at der i Finansudvalget var et aktstykke om det med servicen, hvor servicen skulle være bedre.
Det er jo det, vi ligesom er gået ind i det her med.
Det er jo her, hr. Keld Albrechtsen har fuldstændig ret.
Det var her, regeringen og Dansk Folkeparti ikke ville give os ret.
Det var da systematik, så det var til at forstå.
Så det har hr. Keld Albrechtsen jo fuldstændig ret i.
Men jeg vil sige til hr. Keld Albrechtsen, at det jo ikke er givet, at vi kan indsætte DSB.
Det må jeg sige.
Det er nok sådan lige at gå lidt for vidt.
Men vi afventer og ser, hvordan sagen kører.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2003-03-13:
Jeg vil godt spørge hr. Keld Albrechtsen: Var det forkert f.eks. med den grønne udvikling? Man skal jo ikke stoppe al udvikling i verden; det får
man ikke noget gavn af.
Var det forkert af thailandske bomuldsdyrkere at gå i gang med Bt-bomuld frem for at bruge insekticider, hvor man i 30 år havde brugt for dårlige beskyttelsesmidler eller slet ingen, så mennesker døde ved brugen af de der insekticider?
Er det forkert at gå i gang med en udvikling, som rent faktisk hjælper på de problemer, som Enhedslisten normalt værner om osv., ved at bruge en enkel teknik, som ikke er farlig, men som kun er ny og upolitisk eller dårlig politik efter Enhedslistens tankegang?
Hvad er problemet?
Det vil jeg gerne spørge hr. Keld Albrechtsen om.
Martin Lidegaard (RV), 2003-03-13:
I Det Radikale Venstre har vi konsekvent og vedholdende gennem årene støttet alle de forslag, der kunne bidrage til at styrke sikkerheden og forsigtighedsprincippet i anvendelsen af GMO'er i Danmark, i EU og i verden som sådan.
Vi har det udgangspunkt, at den måde, som GMO'erne indtil i dag er blevet udnyttet på - ofte af større multinationale selskaber - ikke har været hensigtsmæssig.
Et instrument, der måske kunne bruges i miljøet og i bekæmpelse af fattigdom, er nærmest blevet brugt til det modsatte, og derfor har vi haft al grund til at - kan man sige - være restriktive.
Vi har også al mulig grund til, fordi vi har med vores fremtidige liv, arveanlæg osv. at gøre, virkelig at være forsigtige.
Derfor er vi helt på linje med Socialdemokraterne, når de siger, at vi må beholde moratoriet, indtil vi har fået afklaret de udestående spørgsmål, der er.
Men når alt dette er sagt, vil jeg også sige, at jeg synes, det er alt for voldsomt her fra Folketingets talerstol i dag at afskrive bioteknologiens muligheder i al fremtid.
Jeg vil ikke udelukke, at vi kan komme i en situation, som det f.eks. har været tilfældet med bomulden, hvor man har kunnet nedsætte brugen af pesticider ved bomuldsdyrkning i Kina og andre steder i Asien med op til 80 pct., hvor bomuldsdyrkningen har kunnet tilgodese nogle af de allersvageste grupper i de samfund, og hvor man pludselig har en lykkelig historie.
Jeg vil ikke her fra talerstolen afskrive mulighederne for at benytte ny teknologi fornuftigt, hvis sikkerhedsfaktorerne er tjekket, hvis sikkerheden er i orden, og hvis formålet er det rigtige.
Derfor kan jeg ikke umiddelbart støtte Enhedslistens forslag - det kan Det Radikale Venstre heller ikke - men dermed ikke sagt, at vi i og for sig er uenige i den bekymring, der ligger i forslaget, for selvfølgelig skal vi være forsigtige, vi kan bare ikke afskrive os teknologien for al fremtid.
Mariann Fischer Boel (V), 2003-03-13:
Man skulle tro, at hr. Nicolai Wammen havde været til stede på Økologisk Landsforenings møde i lørdags, hvor netop det her spørgsmål blev rejst.
Det er indlysende klart, at en producent, som ikke foretager sig noget, der er ansvarspådragende, selvfølgelig heller ikke kan straffes.
Og derfor arbejdes der intensivt på, at den grænseværdi i udsæden skal være så lav som overhovedet muligt, så man undgår den utilsigtede spredning af GMO i naturen.
Nicolai Wammen (S), 2003-03-13:
Jeg vil gerne takke ministeren for redegørelsen og samtidig sige, at ministeren i den kom ind på en problematik, som også har været rejst på økologernes møde her for kort tid siden, nemlig den situation, hvor der sker en forurening af en konventionel eller økologisk mark med GMO.
Men det fremgår også af det notat, der er kommet, at der kan opstå en situation, hvor GMO-producenten sådan set ikke har begået nogen fejl, men hvor der alligevel sker en forurening, og så har vi en økologisk landmand eller en konventionel landmand, der står med håret i postkassen.
Hvad påtænker regeringen at gøre i den situation, hvor der sådan set ikke er sket nogen fejl, men hvor både en konventionel og en økologisk landmand kan stå i en meget vanskelig situation uden selv at være skyld i det?
Kristen Touborg (SF), 2003-03-13:
Jeg vil gerne begynde med at sige tak for debatten.
Det gennemgående udsagn, der er kommet fra ordførerne, er jo, at alle kan se, der er problemer på området. Der er for lidt sammenhæng imellem de straffesanktioner, der er her, og kontrolinstansen og langsommeligheden i den. Jeg mener, at alle faktisk mere eller mindre har givet udtryk for, at konsekvenserne af at bryde loven her ikke er af særlig stort omfang, og at det bør man se på.
Jeg vil gerne sige tak til de partier, Socialdemokratiet og De Radikale, der har taget positivt imod lovforslaget.
Og naturligvis: Vi har et forslag, og det kan jo godt være, der er nogle nuancer, der trænger til at blive rettet i det.
Men også de øvrige partier - eller i hvert fald de fleste - er indstillet på, at der skal ske noget på området.
Også ministerens oplæg gav udtryk for det, og det er jeg glad for.
Jeg mener, at vi har haft en konstruktiv debat her, og det håber jeg at vi kan fortsætte med i udvalget.
Så må jeg jo acceptere, at der klart er et flertal, der vil afvente den reelle ændring på det område, indtil udvalget, der arbejder med landbrugsloven, har barslet med sin rapport. Men tak for debatten.
Jann Sjursen (KRF), 2003-03-13:
Da Kristeligt Folkepartis ordfører, hr. Mogens Nørgård Pedersen, ikke kan være til stede, skal jeg på Kristeligt Folkepartis vegne fremføre følgende: Kristeligt Folkeparti er som udgangspunkt positivt over for forslagets intentioner om at sikre, at landbrugslovens bopælspligt overholdes. Bopælspligten er i Kristeligt Folkepartis ånd en vigtig brik for at undgå fjerneje og spekulationspræget køb af landbrugsejendomme og dermed sikre, at der stadig er liv på landet.
Samtidig er der også situationer, hvor det fortsat er væsentligt, at bopælspligten kan fraviges midlertidigt.
Det gælder f.eks., hvis boligen er i meget dårlig stand og først skal moderniseres, eller hvis ejeren er under uddannelse til landmand.
I forhold til selve forslaget er vi enige i, at det godt kan strammes op, men ikke nødvendigvis kun i forhold til bødestraffen.
Det er jo først herefter, at sagen bliver overdraget til domstolene, og det er muligt at bruge bødestraffen.
En del af løsningen er altså for os at se at gribe hurtigere ind, og det mangler der et konkret bud på i det fremsatte beslutningsforslag.
Selv om vi altså ikke helt vil afvise forslaget, så mener vi, at det er relevant at tage diskussionen om bopælspligten med ind i den generelle drøftelse om jordbrugskommissionernes rolle og struktur, som vi diskuterede i den foregående debat, så vi får en strukturel helhed.
Men vi forbeholder os da retten til at blive klogere
under udvalgsbehandlingen.
Så vidt ordene fra Kristeligt Folkeparti.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-13:
Først vil jeg komme med en meget principiel bemærkning, for det er jo desværre sådan i samfundets almindelige udvikling i øjeblikket, at hver gang der opstår et problem, så varer det
ikke ret længe, før der kommer et lovforslag her i Folketinget om, at så skal der være nogle flere og mere drakoniske straffe.
Derfor har vi som udgangspunkt i Enhedslisten, at hver gang vi ser et af disse lovforslag om, at nu er der nogle flere, der skal straffes noget hårdere, så er vi som udgangspunkt dybt skeptiske, fordi erfaringen i samfundet viser, at det der med at straffe folk normalt ikke er den måde, man løser samfundets problemer på. Det er kun en nødløsning, som kan tages i anvendelse.
Den almindelige retsfølelse kræver naturligvis til gengæld, at man ikke kan have en lovgivning, som fuldstændig konsekvensfrit kan tilsidesættes.
Og især kan man ikke have en lovgivning, hvor det er sådan, at hvis folk indtager mægtige positioner i samfundet, så kan de konsekvensfrit tilsidesætte den.
Derfor bliver man selvfølgelig nødt til at kigge alvorligt på hr. Touborgs forslag, for problemet er jo, at det et stykke hen ad vejen er konsekvensfrit at overtræde reglerne om bopælspligt, sådan som vi desværre også har set det demonstreret.
Det har også vist sig, at man faktisk kan omgås meget lemfældigt med oplysningspligten, med afgivelse af oplysninger til offentlige myndigheder inden for det her
område
Det er noget, vi fra Enhedslistens side gerne vil have med i dette udvalgsarbejde, for det kan jo ikke være rigtigt, at man konsekvensfrit kan give vildledende oplysninger til offentlige myndigheder f.eks. på blanketter.
Det tror jeg nu heller ikke har været SF's motiv, for SF
er ikke et af de partier, der står forrest i køen med hensyn til at stille forslag om alt muligt, der skal afstraffes hårdere.
Så jeg tror ikke, at det her er tegn på en almindelig retspolitisk strammerånd i SF.
Det tror jeg ikke.
Og det gør jo selvfølgelig også, at man kan gå til en diskussion af forslaget med åbent sind.
Så vi vil se positivt på det under udvalgsarbejdet.