Henriette Kjær (KF), 1998-10-27:
Først vil jeg sige, at vi i Det Konservative Folkeparti er glade for, at miljøministerens oprindelige lovudkast er skrinlagt og man i stedet har valgt at dele lovforslaget om sommerhusbeboelse og -benyttelse op i to lovforslag.
Og jeg håber, at der bliver tale om to lovforslag, og at vi ikke taler om ændringsforslag til det her lovforslag, når vi skal diskutere de andre grundlæggende ting.
Den første del, altså det lovforslag, vi nu behandler, og som skal sætte stop for fremtidig indflytning af fastboende i sommerhuse, synes vi er godt og nødvendigt, men der er en række problemer, som jeg vil vende tilbage til.
Vi mener, at der er en mening med, at man har opdelt Danmark i forskellige zoner med hver sit formål, og meningen med de arealer, der er udlagt til sommerhusområder, er, at de skal sikres mod den udvikling, vi ser i by- og landzonerne.
Man skal således kunne være sikker på, at man ikke lige pludselig får pålagt udgifter til forskellige fællesanlæg, som man kender det fra parcelhuskvartererne.
Meningen med et sommerhusområde har aldrig været, at man skulle kunne bo fast i området.
At kommunerne gennem en årrække har accepteret, at flere og flere har nedsat sig som fastboende i sommerhusområderne er så et faktum, som vi må forholde os til, når den anden del af loven kommer.
Men jeg mener, at det er vigtigt, at vi nu laver en klar lov, som for fremtiden ikke gør det muligt at flytte ind i et sommerhusområde og bo i sommerhuset fast.
Og hvis vi fortsat ønsker at bevare vores særregel for sommerhusområderne, er det ligeledes nødvendigt klart at signalere, at sommerhuse ikke er til helårsbeboelse.
Ellers vil andre EU-borgere med god ret kunne påkalde sig retten til at erhverve sig et sommerhus i Danmark, og i Det Konservative Folkeparti ønsker vi at bevare den danske sommerhusregel. Hvis denne lov skal fungere, er det yderst påkrævet, at den er letforståelig og klar at tolke for både borgere og kommunalbestyrelser.
Det skal derfor være helt klart for den person, der tilmelder sig folkeregisteret på en sommerhusadresse, at dette ikke er muligt, og at vedkommende inden 14 dage skal flytte til en permanent adresse.
I loven står det beskrevet, som om man faktisk kan flytte ind i sit sommerhus den 1. april og først få en henvendelse pr. 1. oktober.
Hvis det er korrekt tolket, mener jeg, at det er uhensigtsmæssigt, for selv om man gerne må opholde sig i sit sommerhus i sommerperioden, må det gøres klart, at man ikke kan være folkeregistreret på adressen.
Men de får så først brevet et halvt år efter, at de er flyttet ind, og det er ikke konsekvent, og for at loven skal virke, skal den være helt klar.
Min anden anke går på de omfattende bemærkninger, der er til forslaget.
Her går ministeren dybt ind i en diskussion af det, ministeren kalder 30-ugers-reglen og brugen af et sommerhus i vinterperioden.
Den debat hører ikke hjemme her, og vi vil ikke bindes op på noget; det vil jeg sige helt klart.
Så vi har en række spørgsmål til bemærkningerne og ønsker nogle klare garantier, før vi kan sige ja til det her lovudkast.
Jeg havde faktisk forventet et lovforslag på ganske få linjer, klart og gennemskueligt, og det er dette lovforslag ikke, og det skyldes de omfattende bemærkninger.