runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Espersen (DF), 2005-05-18:
I Dansk Folkeparti er vi varme og oprigtige tilhængere af rigsfællesskabet, og vi glæder os over, at forholdet, synes jeg, mellem de tre lande er bedre end nogen sinde.
For Dansk Folkeparti er nemlig denne nationernes trang til at være sig selv og til at bestemme over egne for hold jo en selvfølgelighed.
Det er præcis den kamp, vi danskere selv kæmper mod EU-staten.
Det er egentlig morsomt at opleve, hvordan statsministeren, når det gælder Grønland og Færøerne, er begejstret for trangen til selvstændighed, mens det for statsministeren, når det gælder hans eget land, Danmark, og hans eget danske folk, næsten ikke kan gå hurtigt nok med at sælge ud af selvstændigheden.
At den danske regering med den ene hånd med lovforslaget her er fuld af begejstring over at kunne give grønlænderne adgang til at bestemme over at forhandle bilaterale aftaler på plads om fiskeri, om handel, om skatteforhold, om kultur, om forskning, om undervisning, om sociale forhold, om miljø og turisme, og med den anden hånd er i fuld gang med at fratage danskerne præcis de samme rettigheder.
Desværre er vi ovre i den humoristiske genre, der hedder det surrealistiske og det tragikomiske.
Vi glæder os over, at ordningen forudsætter, at det nære samarbejde mellem regeringen og landsstyret fortsætter, og at landsstyret i forbindelse med forhandling og indgåelse af aftaler med tredjelande skal holde tæt kontakt til regeringen.
Samtidig konstaterer vi med tilfredshed, at den nye fuldmagt, som grønlænderne her får, på en række områder ikke begrænser regeringens og Folketingets ansvar og beføjelser i forhold til grundlovens § 19, hvor det således fortsat er regeringen, der handler på rigets vegne.
Lovforslaget pointerer i den forbindelse, at hensyn til rigsenheden og grundloven indebærer, at Grønlands landsstyre ved udøvelsen af udenrigspolitiske handlinger, der bliver bindende for hele riget, vil være afskåret fra at handle i strid med rigets interesser, herunder den generelle udenrigspolitik.
Det ligger på den måde, som jeg ser det, i aftalen, at Grønlands landsstyre ikke vil kunne foretage udenrigspolitiske dispositioner, der strider mod kongerigets interesser.
Vi er yderligere tilfredse med, at fuldmagten heller ikke kommer til at berøre forsvars- og sikkerhedspolitikken.
Dansk Folkeparti støtter altså lovforslaget, og ved at støtte lovforslaget bakker vi jo samtidig op, føler jeg, om Grønlands Landsting, som for et par uger siden anbefalede lovforslagets vedtagelse.
Kristen Touborg (SF), 2005-05-18:
For SF er det vigtigt, at lovforslaget her, som det foreligger nu, har tilslutning i Grønlands hjemmestyre hele vejen rundt.
Det synes vi er et væsentligt element i det samarbejde, der skal være imellem Grønland og Danmark.
For os er det afgørende, at loven ikke er en del af Selvstyrekommissionens arbejde, og det er jo fra flere sider konstateret, at det er to uafhængige forhold, som eksisterer i hver sit løb, sådan at det her lovforslag altså ikke vil lægge hindringer i vejen.
Det mener vi er meget vigtigt, fordi det er nødvendigt, at Selvstyrekommissionen har den tid og har den uafhængighed til at kunne nå frem til nogle resultater, der er brugbare og fremtidssikrede for Grønland og for Danmark.
Der er naturligvis et stort ønske i Grønland om at udbygge de områder, hvor man selv tager afgørende stilling, altså får større selvbestemmelse, og der synes vi, at lovforslaget her går et stykke ad vejen, og det hilser vi med tilfredshed.
Så vi kan støtte lovforslaget.
Niels Helveg Petersen (RV), 2005-05-18:
Det Radikale Venstre kan give sin varme tilslutning til forslaget, som er en helt naturlig videreførelse af en udvikling, der har været i gang i en del år med en stærk inddragelse af det grønlandske politiske liv i afgørelser, der vedrører Grønland.
Vi kan altså give en varm tilslutning, og for at spare tid vil jeg da sige til fru Line Barfod allerede nu, at Selvstyrekommissionen jo har sit eget selvstændige liv og sit eget kommissorium, og det arbejde må selvfølgelig gå sin gang.
Det glæder mig meget, at der i det grønlandske Landsting har været enstemmig tilslutning til forslaget, som jeg som sagt kan give min varme tilslutning til.
Line Barfod (EL), 2005-05-18:
Jeg undrer mig noget over det hastværk, der har været i forhold til at få denne lov igennem.
Det udløste jo en del problemer også i forhold til Færøerne, som vi skal behandle et tilsvarende lovforslag for om lidt.
Jeg håber, at statsministeren kan give en forklaring på, hvorfor det har hastet så meget, at man også har måttet hastebehandle sagen i Grønlands Landsting for at kunne give sin tilslutning inden behandlingen her.
Hvad var det, der var så afgørende, at man ikke kunne få tid til en ordentlig behandling i alle tre parlamenter, så vi kunne have haft et ordentligt oplyst grundlag at træffe beslutninger på?
Som jeg har forstået den debat, der har været,
er det noget usikkert, hvorvidt dette forslag – og det tilsvarende for Færøerne, som vi skal behandle om lidt – rent faktisk udvider eller indskrænker Grønlands henholdsvis Færøernes ret til at indgå folkeretlige aftaler.
Vi vil meget gerne have nærmere belyst under udvalgsarbejdet, hvad det er for nogle betænkeligheder, og hvad det er for nogle svar, man har på, hvad det er for nogle konkrete tilfælde, hvor man forestiller sig at det kan udvide eller indskrænke de rettigheder, som Grønland og Færøerne har i dag.
Først når vi har fået den afklaring under udvalgsarbejdet, vil vi tage stilling til, hvordan vi så vil stille os til lovforslaget.
Så vil jeg gerne understrege som noget, der er meget vigtigt, og som jeg derfor også stillede spørgsmål om både til Venstre og Socialdemokratiet, at for arbejdet i Selvstyrekommissionen er det afgørende, at denne lov ikke skaber præcedens, og at vi dermed, hvis vi under arbejdet i Selvstyrekommissionen når frem til, at vi ønsker mere vidtgående ordninger end det, der er lagt op til i denne lov, også kan foreslå det fra Selvstyrekommissionen; at der ikke med denne lov overhovedet er taget stilling til det arbejde, der foregår i Selvstyrekommissionen.
Det har været ret afgørende.
Man kan også se af referatet fra forhandlingerne i Landstinget, at det er der også lagt stor vægt på fra Grønlands side.
Høgni Hoydal (T), 2005-05-18:
Jeg skal ikke sige så meget om det her forslag til den grønlandske lov om indgåelse af folkeretlige aftaler.
Jeg vender grueligt tilbage, når vi kommer til det færøske.
Men jeg er bedt om på vegne af mine kolleger, hr. Lars-Emil Johansen og hr. Kuupik Kleist, at hilse.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-18:
Heller ikke jeg skal komme med mange bemærkninger her under førstebehandlingen bortset fra at udtrykke en glæde over den velvillige modtagelse, som forslaget har fået.
Det er jo et forslag, som er et resultat af forhandlinger med Grønlands hjemmestyre.
Regeringen har med de initiativer, der er taget vedrørende Grønland og i øvrigt også Færøerne i denne folketingssamling, iværksat en betydningsfuld modernisering af rigsfællesskabet og vores samarbejde med Grønland og Færøerne.
Forslag til lov om Grønlands landsstyres indgåelse af folkeretlige aftaler er således en udmøntning af regeringens ønske om at skabe bredere rammer for samarbejdet med de grønlandske myndigheder og dermed større grønlandsk medvirken på udenrigsområdet.
Og derfor glæder jeg mig meget over, at der er så bred opbakning bag regeringens forslag.
Fru Line Barfod spurgte, hvorfor det har hastet så meget.
Jeg ved ærlig talt ikke, om det har hastet så meget.
Det er jo ganske lang tid siden, at jeg i en åbningstale her i Folketinget annoncerede den danske regerings interesse i en sådan ordning, og så har det været drøftet og forhand let med de respektive hjemmestyrer siden da.
Og det, der ligger her, er altså resultatet af den forhandling.
Så jeg ser frem til udvalgsbehandlingen og håber, at forslaget vil kunne vedtages i denne folketingssamling.
Søren Espersen (DF), 2005-05-18:
Jeg har bare et enkelt spørgsmål til statsministeren i forbindelse med bemærkningerne til lovforslaget, hvor der står et sted: »Der vil dog kunne tænkes også fremover at opstå tilfælde, hvor Danmarks deltagelse fuldt ud er dækket af EU, og hvor Kongeriget Danmark for så vidt angår Grønland derfor vil kunne optræde som en selvstændig part i medfør af fuldmagten.«
Jeg forstår godt, at det også er en situation, man ofte har nu, at Danmark og Grønland så at sige kan komme til at sidde på hver sin side af et forhandlingsbord, men er det noget, som på en eller anden måde er en foruroligende tanke?
Vi skal ud i nogle teorier selvfølgelig, hvor det kunne tænkes, at der ville blive uenighed om, hvor man står, og at vi sådan set sidder og er modpart til Grønland.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-18:
Nej, det er ikke nogen foruroligende situation.
Men vedrørende forholdet til Grønland og Færøerne i relation til specifikt den nye EU-traktat, kan jeg henvise til den redegørelse, som er udarbejdet af Udenrigsministeriet i samarbejde med landsstyrerne på Færøerne og i Grønland, hvor det er udførligt beskrevet.
Line Barfod (EL), 2005-05-18:
Jeg synes ikke rigtig, jeg fik noget svar på, hvad begrundelsen er for, at det haster sådan med at få vedtaget det her.
Det bliver jo fremsat nu og førstebehandlet på et tidspunkt, hvor der stort set ikke er nogen tid til udvalgsbehandling, hvis det skal nå at blive vedtaget inden sommerferien.
Og det er blevet hastebehandlet i Grønlands Landsting, så det har krævet dispensation fra fristerne for at kunne behandle det så hurtigt.
Jeg synes, det kunne være rart at høre: Hvad er begrundelsen for, at det har skullet gå så stærkt med dette lovforslag?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-18:
Jeg skal ikke på nogen måde blande mig i sagsbehandlingen i Grønland og på Færøerne.
Line Barfod (EL), 2005-05-18:
Men det er jo statsministeren, der startede med at fremsætte forslaget for Grønland, som så udløste stor debat, fordi det også ville få betydning for Færøerne, og så måtte man have behandlingen på Færøerne også og få en grundigere drøftelse af det.
Kunne statsministeren ikke fortælle lidt om, hvorfor det har været så vigtigt at få det her så hurtigt igennem, at man ikke kunne afvente, at der var ordentlig tid til grundig behandling i alle tre parlamenter?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-18:
Jamen jeg synes faktisk, at der har været meget lang tid til en grundig debat om det her.
Som sagt er det jo lang tid siden, at jeg har annonceret muligheden for en sådan lovgivning.
Det har så været drøftet indgående både i Grønland og på Færøerne, så der er jo slet ikke tale om nogen hastebehandling.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Pia Larsen (V), 2005-05-18:
Dette lovforslag er enslydende med det tilsvarende lovforslag for Grønland, L 168.
I Venstre betragter vi denne dag som noget nær historisk i relation til udviklingen af rigsfællesskabet mellem Færøerne, Grønland og Danmark.
Det har i mange år været praksis, at Færøerne sammen med udenrigsministeren har deltaget i forhandlinger om folkeretlige spørgsmål, en praksis, som vi nu ønsker at gøre til lov ved at give Færøerne mulighed for at forhandle og indgå folkeretlige aftaler med andre stater og internationale organisationer på områder, der ikke omhandler det udenrigs- og sikkerhedspolitiske område.
Jeg har bemærket, at forslaget i første omgang gav en del uro på Færøerne, angiveligt mest fordi dele af det politiske miljø på Færøerne havde fået den opfattelse, at Grønland fremover skulle kunne bestemme over Færøerne, hvilket naturligvis ikke er tilfældet.
Kravet om, at Færøerne og Grønland skal handle i forening, gælder kun, hvis begge lande har interesser i den pågældende sag eller aftale, idet Færøerne og Grønland som en del af Kongeriget Danmark skal handle som én stat.
Lovforslaget er blevet sprogligt tilrettet, så det nu præciserer, hvordan disse situationer skal fortolkes.
I Venstre ser vi en naturlig sammenhæng mellem fremsættelsen og vedtagelsen af dette lovforslag og det lovforslag, vi skal behandle efter dette, forslag til lov om de færøske myndigheders overtagelse af sager og sagsområder.
Begge lovforslag moderniserer og opdaterer rigsfællesskabet og styrker Færøernes selvstændighed inden for rigsfællesskabet.
Jeg er bekendt med, at et mindretal i Lagtinget ikke er enig heri, og inden uvejret muligvis bryder løs over mig som Venstres ordfører, skal jeg stilfærdigt minde om den kendsgerning, som statsministeren utallige gange har givet udtryk for: Det færøske folk kan selv bestemme, hvad de vil.
Hvis det færøske folk vil løsrives fra rigsfællesskabet, vil den danske regering ikke – og formentlig heller ikke Folketinget – modsætte sig det.
Med andre ord: Færøerne kan få det præcis, som man ønsker det.
Høgni Hoydal (T), 2005-05-18:
Jeg vil spørge Venstres ordfører, fru Pia Larsen, om det egentlig er Venstres mening, at Færøerne ikke bør være helt selvstændige, altså om man virkelig ønsker, at Færøerne bliver fastholdt i det her såkaldte rigsfællesskab.
Så vil jeg spørge, når man nu i dette lovforslag taler om ligeværdige parter: Er det så ligeværdige parter, når det i lovforslaget siges, at Færøerne ikke kan lave egne aftaler, men kun på vegne af riget, at man skal spørge Danmark både før, efter og under en forhandling, at Færøerne ikke kan træffe afgørelser på det forsvarsog sikkerhedspolitiske område, og at Danmark kan opsige de aftaler, som Færøerne laver?
Er det udtryk for ligeværdige parter i et fællesskab?
Pia Larsen (V), 2005-05-18:
Som jeg sagde i min ordførertale, er det måske mindre væsentligt, hvad Venstre mener.
Det væsentlige i det her forhold er, hvad den færøske befolkning ønsker.
Men det er ingen hemmelighed, at Venstre holder meget af rigsfællesskabet, og vi er meget glade for, at Færøerne stadig væk er med i rigsfællesskabet så vel som Grønland.
Så jeg synes ikke, at der er nogen grund til at gå dybere ind i den sag.
Jeg mener helt klart, at den udvikling, vi ser i dag, i kraft af det her lovforslag øger Færøernes selvstændighed.
Det kan ikke være sådan, at det er lidt op til tilfældighederne, om man nu kan blive inddraget i en forhandling med andre stater om nogle områder, som er meget væsentlige for Færøerne, eller om man, som der står et eller andet sted, har haft svært ved at få svar fra Udenrigsministeriet.
Nu ligger det i fuldstændig faste rammer, fordi det bliver vedtaget ved lov, håber jeg, og det må helt klart være til gavn for Færøerne.
Og hvis Færøerne ønsker at gå videre i selvstæn dighedsprocessen, ja, så har jeg svaret på spørgsmålet lige før.
Høgni Hoydal (T), 2005-05-18:
Tak for svaret.
Nu kaldte ordføreren det her for en historisk dag.
Frank Jensen (S), 2005-05-18:
Ja, Socialdemokratiet tager fuldt og helt del i arbejdet i fælleskommissionen for selvstyre i Grønland, og vi ser ikke det her lovforslag som nogen forhindring eller barriere for, at kommissionen frit og helt inden for de rammer, som er i det kommissorium, som regeringen og landsstyret er blevet enige om, kan udmøntes.
Sidste år kunne vi fejre Grønlands hjemmestyres 25-års-jubilæum, og der er sandt for dyden sket meget både i Grønland og uden for Grønland i de sidste 25 år.
I Grønland har det grønlandske hjemmestyre overtaget flere og flere opgaver, som nu i dag reguleres og styres fuldstændig i Grønland og af grønlandske politikere og for den grønlandske befolkning og for grønlandske myndigheder.
Socialdemokratiet støtter den modernisering og fornyelse af hjemmestyret, som den historiske udvikling har været et klart udtryk for.
Vi er fortsat store tilhængere af et rigsfællesskab mellem Grønland og Danmark, det lægger vi også meget vægt på, men vi har også fuld forståelse for det ønske, der er i den grønlandske befolkning og blandt grønlandske politikere, om en fortsat udvikling af det partnerskab, som vores fællesskab er et udtryk for, og et partnerskab, som jo også udtrykker vores fælles historie og de meget tætte relationer, der er mellem det grønlandske folk og det danske folk.
Vi ser lovforslaget her, L 168, som et udtryk for en udvikling af det grønlandske hjemmestyre, et udtryk for, at vi nu også formaliserer en praksis, der har udviklet sig igennem årene, hvor Grønland efter bemyndigelse fra regeringen i stigende omfang har overtaget muligheden for at kunne indgå aftaler med internationale organisationer, bl.a. med EU, men også med andre lande.
Det at vi får formaliseret den praksis nu i en generel bemyndigelseslov, synes vi er et udtryk for en tiltrængt opstramning og modernisering af den praksis, som har udviklet sig.
Vi kan fra Socialdemokratiets side give vores fulde tilslutning til en positiv udvalgsbehandling og ser frem til en vedtagelse af lovforslaget i indeværende folketingssamling.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-05-18:
Nu nævnte jeg jo en række sagsområder, som overgår til Færøerne.
Nu er jeg ikke selv færing, så jeg kunne måske få lidt oplysning om, hvordan det går med de her sagsområder.
Har man udfyldt rammerne fuldstændig på den række af felter, som ligesom bliver nævnt her i lovforslaget?
Kristen Touborg (SF), 2005-05-18:
»Vil statsministeren drage omsorg for, at der bliver givet en undskyldning til danske kommunister i lighed med den undskyldning, som statsministeren har givet for Danmarks svigt under anden verdenskrig ved at sende tyske jøder tilbage til Tyskland?«
Skriftlig begrundelse
For spørgeren er det oplyst, at tyskerne krævede 66 navngivne kommunister arresteret, men at i alt 336 i de følgende dage blev arresteret af det danske politi.
Aktionen mod kommunisterne og den efterfølgende deportation kostede 34 af dem livet.
Spørgeren mener derfor, at det må være rimeligt, at statsministeren også giver de danske kommunister en undskyldning.
I forbindelse med 60-års-dagen for krigens afslutning har statsministeren givet en undskyldning til de jøder, der blev behandlet urimeligt under krigen.
Jeg finder, at det ville være meget rimeligt, om den undskyldning, der blev givet til jøderne, blev fulgt op af en lignende undskyldning for den behandling, som staten gav kommunisterne i Danmark under anden verdenskrig.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-18:
Den konkrete anledning til undskyldningen var nye og veldokumenterede oplysninger om udlevering af jødiske flygtninge, og det var baggrun den for, at jeg specifikt nævnte de jødiske flygtninge.
I talen understregede jeg imidlertid, at andre grupper også blev uretfærdigt behandlet.
Deraf formuleringen: Også andre uskyldige mennesker blev med danske myndigheders aktive medvirken overladt til en uvis skæbne i det nazistiske regimes hænder.
Jeg skal da ikke lægge skjul på, at jeg med den formulering bl.a. tænkte på de danske kommunister, at undskyldningen også gælder kommunisterne, der blev interneret og senere udleveret til tyskerne.
Jeg betragter sagen om den grundlovsstridige vedtagelse af kommunistloven som en anden og meget alvorlig fejl, som blev begået under besættelsen.
Kristen Touborg (SF), 2005-05-18:
Tak for svaret.
Jeg ved ikke, om oplysningerne om kommunisterne er nye, men de er i hvert fald lige så velbegrundede som dem, statsministeren henviser til i forbindelse med jøderne.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-18:
Jamen jeg mener faktisk, at jeg her i mit svar har uddybet, hvad der ligger i det, og så synes jeg ikke, at der er meget mere at føje til.
Frank Aaen (EL), 2005-05-18:
Jeg lagde mærke til, at statsministeren med forsinkelse fik nævnt kommunisterne.
Kunne der ikke komme en undskyldning til den gruppe, der jo også blev interneret og også blev sendt i koncentrationslejr?
Jeg vil gerne spørge, om statsministeren har tænkt yderligere over det, for det var trods alt den første gruppe, der brød med samarbejdspolitikken og brød med underdanigheden over for tyskerne, som med deres eget liv som indsats gik ind i kampen mod fascismen.
Var det ikke på sin plads, at f.eks. også de spaniensfrivillige fik en undskyldning?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-18:
Lad mig minde om, at blandt de ledende statslige aktører, som greb ind i Spanien, var jo som bekendt ikke datidens demokratier, men Hitlers Tyskland, Mussolinis Italien og Stalins Sovjetunionen.
Jeg ser ingen baggrund for, at regeringen skulle give undskyldninger i den anledning.
Frank Aaen (EL), 2005-05-18:
Det var dog opsigtsvækkende.
Der var tale om, og det tror jeg ikke at statsministeren på nogen måde kan benægte, en lovligt demokratisk valgt regering i Spanien, som forsvarede sig mod et fascistisk oprør under ledelse af Franco, den senere diktator, som fik støtte af bl.a. Hitler og Mussolini.
Hvordan kan man på nogen måde mene, at de mennesker, som i solidaritet med den demokratisk valgte regering gik ind, skulle have nogle beklikkelige motiver?
Det forstår jeg ikke, må jeg fortælle
statsministeren
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-18:
Jeg tror ikke, at jeg er i stand til at føje meget nyt til, hvad jeg allerede har svaret.
Derfor vil jeg blot gentage, hvad jeg rent faktisk sagde i mit svar, nemlig at jeg bestemt da har stor respekt for de spaniensfrivilliges individuelle bevæggrunde til at tage aktivt del i den spanske borgerkrig, selv om borgerkrigen ikke entydigt var et opgør mellem demokrati og diktatur, men i et vist omfang også et opgør mellem forskellige former for totalitarisme, og det vil jeg gerne stå ved.
Pia Larsen (V), 2005-05-18:
Jeg håber, den her lov kan holde i mange år for nu at sige det sådan.
Men det er klart, at hvis Færøerne vil videre i selvstændighedsprocessen – og der mener jeg, som jeg kan se det for mig nu, at næste skridt vil være en løsrivelse fra rigsfællesskabet – skal man bare sige til, så starter regeringen med landsstyret, går jeg ud fra, forhandlinger om, hvordan det så eventuelt skal sættes sammen.
Men jeg synes, at som det er nu, er det en rigtig god model, vi har fundet her.
Kristen Touborg (SF), 2005-05-18:
Jeg er glad for, at statsministeren også giver udtryk for, at den lov, der efterfølgende blev vedtaget enstemmigt i Folketinget, nemlig loven mod kommunistisk virksomhed, var en lov med tilbagevirkende kraft, og at statsministeren også udtaler beklagelse over, at en sådan lov blev vedtaget.
Jeg synes, det ville have været godt, hvis statsministeren, samtidig med at han gav en decideret undskyldning til jøderne, også havde gjort det til kommunisterne, og ikke havde nøjedes med at sige, at der også var andre, bl.a. kommunisterne.
Men jeg noterer mig, at statsministeren her i dag har, forstår jeg, givet den samme undskyldning, som statsministeren gav til jøderne.
Selv om det er kommet lidt nølende, så synes jeg alligevel, at det er godt, at statsministeren har gjort det.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-05-18:
»Vil ministeren redegøre for, hvorfor flere udenlandske ægtefæller får afslag på ansøgning om arbejdstilladelse som au pair?«
Skriftlig begrundelse
Den tidligere integrationsminister har gentagne gange forklaret, at familier, som ikke kan få ægtefællesammenføring i Danmark, f.eks. som følge af 24-års-reglen eller tilknytningskravet, i stedet kan søge om at få opholdstilladelse som au pair i Danmark.
Spørgeren er bekendt med to familier, som har forsøgt denne model – men som har fået afslag med den begrundelse, at familien forsøger at omgås de danske familiesammenføringsregler.
Familierne har dog blot gjort, hvad ministeren har opfordret til.
Jeg har stillet spørgsmålet til integrationsministeren i anledning af, at jeg har kendskab til flere sager, hvor udenlandske kvinder har fået afslag på au pair-ophold i Danmark, altså arbejdstilladelser som au pair i Danmark, med udgangspunkt i at Udlændingestyrelsen vurderer, at kvinderne kommer hertil, fordi de i virkeligheden ønsker at omgå de danske familiesammenføringsregler, at der altså er to formål med, at de kommer, nemlig at de gerne vil være au pair, og at de også har en kæreste i Danmark.
Når jeg stiller spørgsmålet, skyldes det selvfølgelig, at den tidligere integrationsminister gentagne gange har været ude at sige, at 24-årsreglen og tilknytningskravet i virkeligheden ikke er noget stort problem, for man kan jo bare søge en anden form for opholdstilladelse, f.eks. en opholdstilladelse som au pair, eller man kan søge om at blive optaget på en dansk højskole eller en uddannelsesinstitution.
Alligevel kan man konstatere, at de mennesker, der gør, som ministeren har foreslået, ender med at få afslag.