runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2006-12-05:
Nu skal jeg jo være pæn.
Der var ikke en eneste af de ting, der blev sagt her, der var rigtig – ikke en eneste.
Vi har overhovedet ikke sagt, at vi på nogen som helst måde ville bruge kanonen til en kamp mod fremmede.
Nej, kanonen er en gave, en invitation til at komme om bord i dansk kultur.
Så det er fuldstændig forkert at bruge min tale på det konservative landsråd som forudsætning, og at bruge det som vinkel til at komme videre er også forkert, for min tale handlede netop om, hvordan man kunne bruge dansk kultur til at integrere fremmede i det danske samfund, og at der var ekstremister på begge sider, som havde godt af at møde dansk demokrati, dansk pluralisme, dansk tolerance.
Så det er den første forkerte ting.
Den anden forkerte ting er at sige, at jeg har villet smagsdommere til livs.
Nej, jeg bruger netop smagsdommere selv, f.eks. i forbindelse med en kanon og alle mulige andre ting.
Det, vi ville til livs, var de rigtige meningers klub, det, som jeg har valgt at kalde meningshegemoniet, forstået på den måde, at der var nogle meninger, der var bedre end andre.
Og det smagsdommeri er vi også kommet til livs, forstået på den måde, at nu er meninger tilladt.
Nu er det tilladt at diskutere kvalitet, nu er det tilladt at diskutere historie, nu er det tilladt at diskutere pluralisme, og det er jo skægt.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-12-05:
Det minder lidt om regeringens argumentation i forbindelse med Irakkrigen.
I første omgang gik man i krig, fordi man mente, der var kemiske våben, at Saddam Hussein var i besiddelse af kemiske våben, men da man så fandt ud af, hvordan det var, kom det til at handle om noget helt andet.
Der vil jeg bare minde kulturministeren om, at kulturministeren jo startede kulturkampen med at sige, at det her handlede om at komme smagsdommere til livs, og siden hen kom det til at handle om at byde de fremmede modstand.
Jeg vil gerne minde kulturministeren om, at han på det konservative landsrådsmøde jo netop sagde, at grunden til, at der skulle udarbejdes en kanon, var, at der var brug for en oprustning netop med hensyn til udlændinge.
Så jeg vil gerne have, at kulturministeren forholder sig til det, der oprindelig var hans hensigt med kulturkampen, nemlig kampen mod smagsdommerne og kampen mod de fremmede.
Brian Mikkelsen (KF), 2006-12-05:
Det, der er sket i de sidste 5 år, er jo en omstrukturering af hele kulturpolitikken, så der nu er en fokus på kvalitet frem for kvantitet, så der nu er en erkendelse af, at den kultur, vi har, er et produkt af den kulturarv og den historie, vi har som danskere.
Vi er altså ikke bare sat ned som objekter på den her jord på et givet tidspunkt, men vi har en bagage med, nogle forudsætninger med, så vi kan begive os ind i den verden, som globaliseringen bringer os, og som kulturen giver os, og hvis vi har den bagage med, er vi også parate til at åbne op for indtryk og inspiration udefra.
Så det har de 5 år betydet: at vi er bedre rustet kulturelt til at gå globaliseringen i møde.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-12-05:
For efterhånden 5 år siden blæste regeringen og kulturministeren en kulturkamp i gang.
Jeg kunne godt tænke mig, at vi fejrede fødselsdagen for kulturkampen med, at kulturministeren kort redegjorde for, hvordan kulturministeren mener det er gået med kulturkampen, altså, hvilke resultater det er, regeringen har opnået.
Troels Lund Poulsen (V), 2006-12-05:
Men betyder det så, at man kan forstå fru Line Barfod på den måde, at Enhedslisten er villig til, hvis det måtte komme på tale i forbindelse med fremtidige konflikter, at støtte en militær aktion mod Al-Qaeda?
Brian Mikkelsen (KF), 2006-12-05:
Jeg vil med glæde meget hurtigt få svaret på de spørgsmål, som spørgeren præsenterer mig for her, og lige så snart jeg har læst artiklen i B.T., skal jeg nok sørge for, at vi får svaret på de spørgsmål.
Karen Hækkerup (S), 2006-12-05:
Mit spørgsmål er ovre i en helt anden boldgade.
Nu er det jo ved at være juletid, og med julen er der også den gode julemad, som vi jo alle sammen spiser, selv om vi godt ved, at det betyder, at vi skal løbe lidt hurtigere i januar.
Jeg vil spørge til en helt bestemt del af julemaden, nemlig ænder, eller fjerkræ i det hele taget.
Jeg har tidligere stillet ministeren et skriftligt spørgsmål om, hvordan forbrugere kan undgå at støtte producenter af ænder, som har tvangsfodret deres dyr under opvæksten med henblik på at kunne producere foie gras.
Denne franske delikatesse, som er gåseleverpostej, og som nogle, også danskere, synes godt om at spise, er jo en spise, vi i Danmark ikke støtter brugen af, eller vi tillader i alt fald ikke, at dyrene tvangsfodres på den måde, som det sker på, for at det kan lade sig gøre.
Først og fremmest synes jeg jo, det er vigtigt, at vi sikrer os, at forbrugerne er orienteret om, hvad der er sundt, og hvad der ikke er sundt, og der gør vi, hvad vi kan for at sikre en fornuftig mærkning.
Det, fru Karen Hækkerup er inde på, er så hele spørgsmålet om dyrevelfærd.
Der er det jo sådan, hvis vi specifikt taler foie gras, at der ikke er en mærkningsbestemmelse på europæisk plan, der på nogen måde viser, hvordan dyrene er blevet behandlet, altså om der er tale om dyr, som er brugt i forbindelse med produktion af foie gras.
Det kan man ikke se; man har aldrig kunnet se, om det var tilfældet.
Der er jo selvfølgelig mulighed for, at de producenter, som ønsker at markedsføre sig netop over for de forbrugere, der vil være sikre på, at ordentlig dyrevelfærd er blevet respekteret – det kan f.eks. være danske producenter af ænder, som ønsker at mærke deres varer – sagtens kan gøre det.
Men det er ikke sådan, at der findes nogen mærkningsordning, der specielt viser, om en and har været brugt i forbindelse med foie gras-produktion.
Troels Lund Poulsen (V), 2006-12-05:
Det er et spørgsmål til fru Line Barfod om, hvad Enhedslisten har tænkt sig at gøre for at bekæmpe Al-Qaeda.
Al-Qaeda er jo en terrororganisation, som vi desværre har set udføre forfærdelig mange terroraktiviteter rundtom i verden.
Hvordan kan det være, at fru Line Barfod slet ikke anerkender den præmis, at man bliver nødt til at bekæmpe Al-Qaeda, og hvad er Enhedslistens holdning til bekæmpelse af Al-Qaeda?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-12-05:
Det tror jeg ikke vil være nogen overraskelse for nogen at jeg fastslår.
Line Barfod (EL), 2006-12-05:
Det er 5 år siden, at USA's præsident George Bush efter det forfærdelige terrorangreb på World Trade-centeret lancerede sin strategi om krigen mod terror.
Den danske statsminister valgte straks at tilslutte sig strategien og har siden stået last og brast med den amerikanske præsident i angrebskrig, imod FN, i alt, hvad der har været i krigen mod terror, og også i den voldsomme kritik, vi nu ser.
Når Enhedslisten har taget initiativ til denne forespørgsel om krigen mod terror, så er det, fordi vi ønsker at få en debat om, hvordan det er gået med den strategi, som George Bush og statsministeren har fulgt hidtil.
Har strategien ført til, at vi har fået en mere sikker og tryg verden med større respekt for menneskerettigheder og demokrati, eller er verden blevet mere utryg med en større terrorrisiko, flere uskyldige civile ofre, flere overgreb på menneskerettighederne og en større accept af tortur?
Er den strategi så den rigtige?
Jeg mener, at vi må konstatere, at den hidtidige strategi i krigen mod terror er slået fejl, og derfor håber jeg, at vi også kan bruge anledningen til at få en debat om en ny strategi, en strategi, der ser på, hvad årsagen til terrorhandlingerne er, og hvad vi kan gøre for at forebygge, at terrorhandlinger finder sted.
Besvarelse
Troels Lund Poulsen (V), 2006-12-05:
Jeg kan sige klart til fru Line Barfod, at Venstre er af den klare opfattelse, at vi har et internationalt ansvar, som gør, at vi bliver nødt til at bekæmpe bl.a. Taleban og Al-Qaeda, hvor end de måtte findes, og derfor kan man ikke stille spørgsmålet på den måde.
Det er nemlig vigtigt at understrege, at havde vi ikke taget et effektivt opgør med Taleban og Al-Qaeda, havde vi været i en situation, hvor det bl.a. var de organisationer, der havde fået lov til at styre verdens udvikling, og det er vi vitterlig meget imod.
Peter Skaarup (DF), 2006-12-05:
Ligesom jeg sagde til Enhedslisten, vil jeg igen sige, at jeg synes, at Det Radikale Venstre skulle stille spørgsmålet på en anden måde, for det er jo ikke særlig interessant at vurdere en tænkt situation i forhold til en anden tænkt situation.
Det, der er det interessante, er, hvad der ville have været sket, hvis vi ingenting havde gjort.
Ja, så havde Saddam Hussein fortsat sit brutale styre med undertrykkelse af mindretal, anvendelse af giftgas mod mindretal.
Var det det, vi skulle, var det det, vi skulle have sagt ja til?
Skulle vi have ladet det irakiske folk leve i ufred og ufrihed resten af den nuværende befolknings levetid, eller skulle vi gøre noget?
Der har der været en række radikale, har jeg også lagt mærke til, i debatten, der faktisk har sagt: Ja, vi skulle gøre noget.
Der har sågar været en fremtrædende radikal, der efter diskussionen i FN's Sikkerhedsråd om Irak sagde: Vi skal sørge for at gøre arbejdet færdigt, og USA skal blive der i lige så lang tid, som de blev i Japan efter anden verdenskrig.
Det er der en fremtrædende radikal, der har sagt, og det var der måske en vis rigtighed i.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-05:
For at tage tråden op fra ordlyden i forespørgslen vil jeg spørge: Er det Dansk Folkepartis oplevelse, at verden og Danmark er blevet et mere trygt sted at leve bl.a. som følge af Irakkrigen?
Peter Skaarup (DF), 2006-12-05:
Vi ser jo desværre, når vi gennemgår det materiale, vi får ind i forskellige udvalg i Folketinget – og vi kan også læse om det i pressen – at det meget ofte er sådan, at de terrorister, der slår til i Irak, kommer fra andre lande og har passeret grænsen til f.eks. Syrien eller Iran.
Derfor kan man også sige med en vis vægt, at det netop er det område, vi skal have fokus på i bekæmpelsen af den internationale terrorisme.
Man kan sige, at selv om terrorisme aldrig er godt, så er det da i hvert fald dokumenteret, at der i Irak er et arnested for terrorisme, og at der kommer terrorister dertil.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-05:
Dansk Folkeparti har som bekendt støttet Irakkrigen fra første fløjt, og mit spørgsmål til ordføreren er, om ordføreren mener, at Irak og udviklingen i Irak har skabt flere eller færre terrorister i verden.
Peter Skaarup (DF), 2006-12-05:
Grunden til, det blev Forsvarsministeriet, var jo, at der dér allerede nu er opbygget en enhed, der skal se på det, man kan kalde en second opinion om den kolde krig, altså en anden vurdering end den, som DIIS er fremkommet med.
Og der synes vi, det er naturligt, at man så også der får mulighed for at bidrage med noget lignende, men det kunne for så vidt godt have været lagt i et andet ministerium.
Vi synes bare, det var naturligt; når de nu havde fået den anden opgave, kunne den opgave også ligge her.
Naser Khader (RV), 2006-12-05:
Jamen jeg er enig i, at der skal forskes i det, meget enig; vi ved ikke nok om det.
Og som sagt har vi selv foreslået, at der skal forskes i det.
Med hensyn til alle de ting, hr. Peter Skaarup nævner med at sikre second opinion osv., vil jeg spørge: Hvorfor lige Forsvarsministeriet?
Det har jeg ikke fået svar på.
Kan man ikke sikre sig de samme ting i Forskningsministeriet?
Hvorfor lige Forsvarsministeriet?
Peter Skaarup (DF), 2006-12-05:
Det er, fordi vi gerne vil sikre det, som hr. Naser Khader flere gange har udtalt, har jeg set i medierne.
Vi skal sikre, at det reelt bliver det, man kan kalde en second opinion, altså, at vi får nogle uafhængige mennesker, der kan bibringe noget reelt til den her opgave.
Og der synes vi, det er reelt, at man så siger, at der har været nogle forskningsprojekter indtil nu, som ikke er gået i dybden med de her ting for alvor og ikke på aktuelt niveau er kommet med udenlandske eksperters vurderinger.
Og der ved jeg, man i Demokratiske Muslimer har god kontakt til nogle af de folk.
Det er sådan nogle folk, vi gerne vil have bragt ind, og der synes vi så, at det er det rigtige sted at lægge det.
Naser Khader (RV), 2006-12-05:
Jeg er enig i, at islamisme er en trussel.
Jeg er også enig i, at vi bør forske i og undersøge sammenhængen mellem islamisme og terror, vi ved ikke nok om det.
Men det, der undrer mig meget, er: Hvorfor skulle de 10 mio. kr., som Dansk Folkeparti har fået igennem til at forske i islamisme og terror, ind under Forsvarsministeriet og ikke under Forskningsministeriet?
Hvorfor har man presset på, så det blev Forsvarsministeriet og ikke Forskningsministeriet?
Peter Skaarup (DF), 2006-12-05:
Jeg tror ikke, jeg kommer nærmere besvarelsen af spørgsmålet, men jeg kan måske svare ved at stille et spørgsmål til Enhedslisten: Hvis det nu er rigtigt, at hr. Frank Aaen har været forhørsleder i en eller anden torturkampagne i Afghanistan, vil hr. Frank Aaen så blive ekskluderet af Enhedslisten?
Rune Lund (EL), 2006-12-05:
Altså, det er et ret simpelt spørgsmål, der bliver stillet, men der bliver ikke svaret.
Hvis man kører over for rødt, og der står en politimand, og man får en bøde, så skal man betale.
Det går jeg ud fra at hr. Peter Skaarup er enig i.
Hvis der er en Genèvekonvention, som er en international lov, og som bliver overtrådt, så er der vel også nogle mennesker, der skal drages til ansvar, så skal der drages en konsekvens af det.
Det er det, der er mit spørgsmål.
Jeg vil så dog notere mig det positive, som hr. Peter Skaarup sagde i sit første svar til hr. Frank
Aaen, nemlig at det var en forudsætning for deltagelse i internationale operationer, at Genèvekonventionen skal overholdes, og det er da om ikke andet så i hvert fald noget, man kan notere sig.
Det er altså rimelig simple spørgsmål, der bliver stillet til hr. Peter Skaarup.
Hvis det bliver konstateret, at der er nogle, der er ansvarlige for, at Danmark har brudt Genèvekonventionen, skal de folk så drages til ansvar, eller skal de ikke drages til ansvar?
Det er det, der er spørgsmålet.
Det er blevet stillet fire gange, måske kan vi få svaret nu, når jeg stiller det femte gang til hr. Peter Skaarup.
Peter Skaarup (DF), 2006-12-05:
Jeg synes, man lige skal klappe hesten, og det gælder også Enhedslisten.
Ud over at have set filmen, som jeg er sikker på at Enhedslistens folketingsmedlemmer har, nogle af dem i hvert fald, synes jeg, vi også lige skal se den redegørelse, som vi får fra regeringen i den her sag.
Det er jo normalt sådan, at man som led i en god demokratisk skik også hører den anklagedes synspunkt.
Kære Enhedslistefolk her i Folketingssalen i dag, lad os nu lige se den redegørelse, før vi gør os til dommere over noget som helst.
Line Barfod (EL), 2006-12-05:
Betyder det, at Dansk Folkeparti har den principielle holdning, at hvis det bliver dokumenteret, at Danmark ikke har overholdt Genèvekonventionerne, krigens love, skal det have konsekvenser for de ansvarlige?
Hr. Peter Skaarup kan bare svare med et ja eller nej, det er et helt principielt spørgsmål.
Jeg mener, at det er fuldstændig afgørende for et demokrati, som hr. Peter Skaarup selv siger, og derfor må det også kunne besvares med et ja eller et nej, vil jeg sige til hr. Peter Skaarup.
Peter Skaarup (DF), 2006-12-05:
Jeg synes egentlig, at det fantastiske ved vores demokrati og den måde, vi agerer på i Danmark – og det gælder sådan set også i USA – er, at når der bliver begået fejl, hvis der bliver begået fejl, så er man fra demokratisk side indstillet på at tage de ting op og eventuelt føre de pågældende til en domstol eller på anden måde få placeret et ansvar for, at der er noget, der ikke fungerer efter hensigten.
Det kan ingen bryste sig af altid skete i Irak eller Afghanistan under Saddam Hussein eller under det frygtelige Talebanstyre.
Dengang var der ikke meget af den slags fremme.
Og derfor er vi glade for i Dansk Folkeparti, at man netop, når man foretager den indsats, er helt sikre på, at der kan komme et efterspil, hvis der er brug for at placere noget som helst ansvar i forhold til nogen som helst diskussioner.
Og det er jo det fine ved et demokrati, det håber jeg vi kan være enige om.
Line Barfod (EL), 2006-12-05:
Det kunne være rart at få et helt klart svar på det principielle, ligesom hr. Peter Skaarup gav et fuldstændig klart svar på – og det glædede mig – at Dansk Folkeparti har som forudsætning for at stemme for Danmarks krigsdeltagelse, at Danmark skal overholde Genèvekonventionen, krigens love.
Hvis så det bliver dokumenteret, at det ikke sker, mener Dansk Folkeparti så, at det skal have konsekvenser for de ansvarlige, at Danmark ikke har overholdt Genèvekonventionerne, krigens love?
Peter Skaarup (DF), 2006-12-05:
Jeg går ud fra, at hr. Frank Aaen hentyder til den film, som nogle har set i biografen i går aftes.
Jeg har ikke selv haft lejlighed til at se den, men vi havde jo sagen oppe i sidste uge, og der lovede statsminister Anders Fogh Rasmussen, at vi vil få en redegørelse om nogle af de kritikpunkter, som hr. Frank Aaen nævner.
Og indtil vi har fået den redegørelse, synes jeg, det er meget svært for os at være eksperter i, hvad der er sket og ikke sket.
Og til dem, der efter at have set filmen har udtalt, at nu har de set dokumentation, som jeg så bl.a. hr. Mogens Lykketoft udtale her til morgen, vil jeg sige: Prøv lige og vent lidt og se den redegørelse, inden vi gør os kloge på, om der er noget dokumentation for det, som hr. Frank Aaen påstår.
Frank Aaen (EL), 2006-12-05:
Tak for det klare svar.
Derfor det opfølgende spørgsmål: Hvis det skulle blive dokumenteret, at Danmark har deltaget i en krigsindsats, hvor vi bevidst har tilsidesat de krav, der er i Genèvekonventionen og krigens love, hvor vi altså kan konstatere, hvem der er ansvarlige for at have overtrådt krigens love, og hvor vi har optrådt i strid med Genèvekonventionen, vil det så med Dansk Folkepartis hjælp få konsekvenser for de ansvarlige?
Peter Skaarup (DF), 2006-12-05:
Det er den forudsætning, vi har i Dansk Folkeparti.
Vi synes, det er vigtigt, at man ikke bidrager til tortur eller ødelæggelse eller terrorisme.
Vi bekæmper terrorisme, vi bekæmper antidemokratiske tendenser, så det er vores udgangspunkt, at vi står for det, de vestlige samfund står for, nemlig demokrati og frihed, hver eneste gang Danmark er aktiv i sin indsats.
Frank Aaen (EL), 2006-12-05:
I indsatsen mod terror har Dansk Folkeparti to gange stemt for dansk deltagelse i krige i henholdsvis Afghanistan og Irak, og det kan muligvis komme på tale igen, at Dansk Folkeparti giver det flertal, der skal til, for at Danmark kan gå i nye krige – det er ikke til at vide.
Derfor har jeg i den anledning et principielt spørgsmål til hr. Peter Skaarup.
Er det sådan, at når Danmark går i krig med Dansk Folkepartis støtte, er det en forudsætning for Dansk Folkeparti, at Danmark i den pågældende krig overholder krigens love, således som de er defineret i Genèvekonventionen?
Line Barfod (EL), 2006-12-05:
Jeg vil såmænd bare gerne bede ordføreren om at svare på det spørgsmål, der ligger i forespørgslen, nemlig om verden og Danmark er blevet et mere trygt sted at leve, efter at vi nu har levet i 5 år med den amerikanske præsidents strategi for krigen mod terror med tilslutning fra den danske statsminister.
Er verden og Danmark blevet et mere trygt sted at leve?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-12-05:
Det sidste synes jeg da at hr. Holger K. Nielsen passende f.eks. kunne diskutere med de socialdemokrater, han nu er fælles om at lave vedtagelse med, for der var meget bred opbakning her i Folketinget til den militære operation i Afghanistan.
Den har et meget solidt folkeretligt grundlag, det håber jeg da at hr. Holger K. Nielsen er klar over.
Hvordan hr. Holger K. Nielsen konkluderer om forsvarsministerens svar til Folketinget, står fuldstændig for hr. Holger K. Nielsens egen regning.
Regeringen afgiver en redegørelse til Folketinget, ikke fordi der er noget nyt, for det er der overhovedet ikke, ikke fordi regeringen overhovedet har noget problem, men fordi regeringen simpelt hen en gang for alle vil aflive de myter og den rygtedannelse, der tilsyneladende er i den der sag.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-12-05:
Jeg kan konstatere, at statsministeren ikke vil sige positivt her i Folketinget, at forsvarsministeren besvarede det spørgsmål korrekt.
Interessant!
Det ville også være vanskeligt for ham at sige, men heri ligger der jo også en indrømmelse af, at denne kamp imod terror har slået fejl.
Og så vil jeg godt igen spørge: Er statsministeren klar over, at de argumenter, han og amerikanerne bruger for deres invasion i Afghanistan, er fuldstændig parallelle til de argumenter, som russerne brugte, da de i sin tid invaderede Afghanistan?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-12-05:
Der er ikke nogen, der ved, om der er blevet flere eller færre terrorister.
Både hjemlige og udenlandske efterretningstjenester og institutioner er af den opfattelse, at Al-Qaeda er blevet svækket af kampen mod terror.
Til gengæld kan der være opstået flere små celler, det gør kampen svær, og derfor er det vigtigt at fortsætte den indsats, vi sammen med andre gør, for at bekæmpe terror.
Med hensyn til forsvarsministerens svar kan jeg altså ikke føje mere til.
Det her er en debat om den internationale indsats mod terrorvirksomhed og ikke om forsvarsministerens svar til Folketinget.
Jeg vil bare fastslå, at regeringen selvfølgelig ikke har afgivet forkerte svar til Folketinget.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-12-05:
Ja, der bliver mange ting af få undersøgt i den her sag, det kan jeg i hvert fald høre.
Et par spørgsmål: Er der flere eller færre terrorister i dag, end da man startede krigen mod terror i 2001?
Vi fik heller ikke en helt klar besvarelse af hr. Rune Lunds spørgsmål før om forsvarsministerens svar til hr. Søren Søndergaard.
Var dette svar til hr. Søren Søndergaard fra forsvarsministeren fyldestgørende, var det dækkende, var det korrekt?
Endelig: Statsministeren bruger kvinders rettigheder som begrundelse for den militære invasion i Afghanistan.
Er statsministeren klar over, at det var helt det samme argument, som russerne brugte, da de i sin tid invaderede Afghanistan?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-12-05:
Det er fuldstændig fast politik, at vi ikke overlader tilbageholdte personer til stater, hvis der er risiko for tortur eller mishandling af fangerne.
Frank Aaen (EL), 2006-12-05:
Man må vel kunne svare på det principielle spørgsmål, at hvis Danmark overlader fanger til et land, der ikke vil overholde Genèvekonventionen, så er det en overtrædelse af Genèvekonventionen og en overtrædelse af grundlaget for Danmarks deltagelse i krigen i Afghanistan.
Det må der da kunne svares ja til.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-12-05:
Jamen det er jo et helt hypotetisk spørgsmål, for det er ikke det, der er situationen.
Frank Aaen (EL), 2006-12-05:
Nu er regeringen i gang med at lave en redegørelse til Folketinget om Danmarks behandling af fanger i Afghanistan, og tak for det.
Vi håber, den snart kommer til Folketinget.
I den forbindelse vil jeg gerne spørge: Skulle det nu vise sig at være veldokumenteret i den redegørelse, at Danmark på det tidspunkt vidste, at USA ikke ville overholde Genèvekonventionen, og vi så alligevel overgav fanger til amerikanerne i deres varetægt, ville det så ikke være en overtrædelse af Genèvekonventionen i sig selv og en underminering af det grundlag, Danmark havde sendt styrker til Afghanistan på?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-12-05:
Jeg må bare endnu en gang fastslå: Regeringen har ikke på nogen måde givet forkerte oplysninger til Folketinget.
For det første må jeg klart afvise den falske påstand om, at regeringen skulle have givet forkerte oplysninger til Folketinget.
For det andet ligger det meget klart, at vi fuldt ud opfylder internationale konventioner og forpligtelser i vores kamp for frihed og demokrati.