runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mariann Fischer Boel (V), 2002-05-29:
Men jeg vil godt endnu en gang understrege min tilfredshed med indholdet af den pressemeddelelse, som blev sendt ud i fællesskab.
Det mener jeg i virkeligheden er et meget godt svar på det spørgsmål, som fru Ritt Bjerregaard stiller mig, for i indholdet af den pressemeddelelse bliver det jo gjort klart, at der vil være mulighed for også i fremtiden at få et differentieret udbud - i det her tilfælde på forskellige typer af leverpostej.
Den ernæringspolitiske drøftelse synes jeg, vi skal tage på et andet tidspunkt.
Jeg vil godt pointere, at det er en lidt let situation, som fru Ritt Bjerregaard prøver at bringe sig selv i i forhold til fødevareministeren på det her specielle område.
Jeg synes, vi skal tage debatten, som er utrolig interessant, på et andet tidspunkt med et andet udgangspunkt end patent- og konkurrenceloven.
René Skau Björnsson (S), 2002-05-29:
Jeg kan godt forstå, at BUPL i dag i nogle af landets aviser har indrykket annoncer, hvor de udtrykker bekymring over regeringens politik.
De er bange for, at der skal lukkes børneinstitutioner, og de er bange for, at der skal fyres pædagoger.
Derfor vil jeg gerne have ministeren til her i Folketinget at bekræfte, at bl.a. de to forslag, der ligger på børneområdet, det ene om barselorlov og det andet om tilskud til pasning af egne børn, vil betyde, at der skal nedlægges ca. 2.500 stillinger i de kommunale børnepasningstilbud.
Thor Pedersen (V), 2002-05-29:
Jeg kan sige til hr. Thomas Adelskov, at der forud har været afholdt møde med den daværende amtsborgmester i Frederiksborg
Amt og den davæende indenrigsminister, der mundede ud i, at amtet skulle sende en ansøgning frem om at få lov til at indgå nogle lejemål, uden at der skulle finde deponering sted
Det resulterede i en ansøgning af 16. oktober sidste år, og den blev påbegyndt og sagsbehandlet under den tidligere regering.
Sagsbehandlingen gik så i stå i forbindelse med regeringsskiftet, og ved kongelig resolution blev sagsbehandlingskapaciteten ført over i Finansministeriet for at undgå, at det var den samme, der i sin tid søgte om midlerne, der skulle sidde og behandle sagen.
Det, man har gjort i Finansministeriet, er i virkeligheden at kontrollere den sagsbehandling, der fandt sted i Indenrigsministeriet, og konstatere, at regler er overholdt.
Det medførte så, at man ikke skulle deponere inden for den låneadgang, som indenrigsministeren råder over, nemlig 100 mio. kr., og det er med hjemmel i lånebekendtgørelsen, at man fordeler pengene.
Det drejer sig i alt om et beløb på henholdsvis 38 mio. kr. og et beløb på 28 mio. kr., hvoraf dog fragår 9 mio. kr.
Og hvis man spørger helt konkret, hvor det er, det finder sted - det er jo det, man også selv efterfølgende ville kunne kontrollere i lånebekendtgørelsen og i de begrundelser, der er givet i de fire siders afgørelsekoncept, der ligger til Frederiksborg Amt - så kan jeg oplyse, at med hensyn til de 38 mio. kr. er det med henvisning til § 4, stk. 1, nr. 7 og 8, stk. 3 og stk. 5.
Og med hensyn til de 28 mio, kr. er det også i § 4, stk. 1, nr. 7 og 8, stk. 3 og stk. 5.
Thomas Adelskov (S), 2002-05-29:
- jeg har senere forstået, at det drejer sig om 57 mio. kr. - for sådan et lånelignende arrangement, som vi jo så godt kender fra Farumsagen.
Jeg har så derefter i spørgsmål nr. S 1945 spurgt finansministeren om baggrunden for, at man har kunnet give denne her dispensation til Frederiksborg Amt, og i svaret fået at vide, at det har man kunnet, fordi der i Indenrigsministeriet har været en pulje på 100 mio. kr., som man kunne anvende til at disponere over i denne slags lånelignende arrangementer, og at det er med den baggrund, at ministeren har gjort det.
Jeg har ikke forstået - og det er så det, der er spørgsmålet - hvilke retningslinjer der ligger for tildeling af sådan en dispensation, og hvilke retningslinjer der ligger for en ansøgning.
Der kunne jo være andre amter ude i det ganske land, som også var interesserede i at kunne søge dispensationer i lighed med Frederiksborg Amt.
»Vil ministeren oplyse, hvilke retningslinjer for ansøgning og tildeling af dispensation der er anvendt ved ministerens dispensation til Frederiksborg Amt for deponering af 57 mio. kr. i forbindelse med et lånelignende arrangement på Hørsholm Sygehus?«
Spørgeren ønsker at få oplyst de nærmere retningslinjer for ansøgning og tildeling af dispensation for deponeringer ved lånelignende arrangementer.
Mariann Fischer Boel (V), 2002-05-29:
Jeg prøver, med det udgangspunkt jeg har mulighed for i det stillede spørgsmål, at sende det klare signal, at det selvfølgelig er vigtigt, at der er forskellige grupper, forskellige typer af fødevarer til rådighed for forbrugerne.
Det er netop derfor, jeg var utrolig glad for, at man nåede til en fornuftig overenskomst i diskussionen om rettighederne til at producere den fedtfattige leverpostej mellem Hanegal og Danish Crown.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ritt Bjerregaard (S), 2002-05-29:
Jeg er ikke enig med ministeren i, at der ikke er en sammenhæng.
Men hvis jeg skal være venlig, så kan jeg da prøve at være det på den måde, at jeg forstår ministeren sådan, at hvis jeg havde formuleret spørgsmålet, så jeg direkte havde peget på de ernæringsmæssige problemer, så ville ministeren have sagt noget mere positivt om de ernæringsmæssige perspektiver ved en fedtfattig leverpostej.
Mariann Fischer Boel (V), 2002-05-29:
Så vil jeg godt gentage for fru Ritt Bjerregaard, at jeg var godt tilfreds med indholdet af den pressemeddelelse, som i fællesskab blev udsendt af de to parter den 17. maj.
Nu ville det jo være frygtelig dristigt, hvis jeg kastede mig ud i en diskussion om et ressortområde, der hører under økonomi- og erhvervsministeren, og vi skal vel næppe have sådan en bred diskussion om fødevaresortimentet.
Jeg vil fuldstændig henholde mig til de betragtninger, som økonomi- og erhvervsministeren har fremsat her i dag omkring konkurrenceforhold, omkring et større udbud af varierede fødevarer.
Ritt Bjerregaard (S), 2002-05-29:
Når jeg formulerede spørgsmålet, som jeg gjorde, til fødevareministeren, så var det netop for ikke at gentage den diskussion, som vi netop har haft med økonomi- og erhvervsministeren, og derfor efterlyser jeg endnu en gang ministerens reaktion på spørgsmålet om det fedtfattige.
Altså det, der jo er interessant i denne her sammenhæng, er, at man muligvis med et patent i realiteten vil kunne forhindre forbrugerne i at få produkter, som man med den viden, vi har i dag, må anse for absolut nyttige for forbrugerne at kunne vælge.
Mariann Fischer Boel (V), 2002-05-29:
Jeg er ikke i tvivl om, at spørgeren er fuldstændig klar over, at det stillede spørgsmål jo hører under de områder, som økonomi- og erhvervsministerens ressort dækker, og jeg vil derfor henvise til de § 20-spørgsmål, som hr. Jan Trøjborg stillede sidste onsdag og til besvarelsen af de tre spørgsmål, som hr. Jan Trøjborg også har stillet i dag. Men til den helt konkrete sag vil jeg godt sige, at det var med glæde, jeg konstaterede og noterede mig indholdet af den pressemeddelelse, som i fællesskab blev udsendt af Hanegal og Danish Crown den 17. maj.
Ritt Bjerregaard (S), 2002-05-29:
Når jeg også har ønsket at rejse spørgsmålet over for fødevareministeren, så hænger det jo sammen med, at vi faktisk kunne være kommet i en situation, hvor der ikke var en fedtfattig leverpostej på markedet, nemlig ved, at hvis Danish Crown havde fastholdt sit patent og ikke havde ønsket at anvende det, så havde det i realiteten betydet, at forbrugerne ikke kunne få det fedtfattige produkt.
Jeg går ud fra, at ministeren er enig med mig i, at vi i allerhøjeste grad på fødevareområdet har brug for, at der er et valg, og at der også er en valgmulighed mellem fedtfattige produkter.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-05-29:
Jeg vil sige til det sidste, at jeg ikke tror, at vi fra Folketingets side skal afgøre, hvor mange hyldemeter de enkelte detailhandlere skal have til de forskellige produkter.
Her har markedet en mulighed for at sige, at det er konkurrencen, der skal være afgørende.
Det har vi Konkurrencestyrelsen til at kigge på.
Det er et klart signal fra Folketinget om, der er ny lovgivning på det her område.
Der er skærpet lovgivning på det her område.
Men ministeren må melde fra med hensyn til at gå ind og begynde at diktere detailhandlere, hvad de skal stille til rådighed.
Det er markedet, som afgør det, men konkurrencereglerne skal overholdes.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ritt Bjerregaard (S), 2002-05-29:
Jeg vil også godt takke ministeren for svaret og spørge, om der på ministerens område ligger nogen muligheder for at give et incitament til detailhandelen, sådan at detailhandelen selv er opmærksom på at skaffe de fornødne hyldemeter, som det vistnok hedder, til de små producenter.
Vi ved jo alle sammen - og det er der jo lavet ganske mange undersøgelser over - at det spiller en rolle, hvor man er placeret, og at det spiller en rolle, hvor længe man er placeret, for at forbrugerne når at opdage varerne.
Så her er et sted, hvor der burde være mulighed for at gøre noget.
Jan Trøjborg (S), 2002-05-29:
Jeg må sige, at jeg faktisk er meget begejstret for det, ministeren siger om, at vi har meget, meget store koncentrationer på fødevareområdet, og at det er meget nødvendigt, at vi hele tiden observerer, hvad der sker.
Jeg tager det som et vink med en vognstang også til konkurrencemyndighederne om, at de skal have et meget vågent øje, og at der er noget at holde øje med.
Det siger jeg først tak for, men vil så spørge ministeren, om det er ministerens opfattelse, at vi indtil da skal hælde vores hoved til, at ræven vogter gæs, eller med andre ord, at de store indgår frivillige aftaler med de små, når der kommer pressebelysning på spørgsmålet om noget, der virkelig minder om misbrug af en dominerende markedsstilling.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-05-29:
Jeg vil gerne sige, at det, der sker på fødevareområdet, er jo under observation hele tiden, og så er det jo sådan, at hvis en virksomhed misbruger sin dominerende stilling, så kan man jo både få henvendelser fra de brancher, de firmaer, der føler sig misbrugt, og man har mulighed for af egen drift i Konkurrencestyrelsen at se på sagerne.
Jeg har netop gjort opmærksom på tidligere i dag, at vi har meget koncentrerede virksomheder, store firmaer, på fødevareområdet, og derfor er det selvfølgelig naturligt, at man også hele tiden ser på, om de misbruger en dominerende stilling.
Som jeg sagde, er der mulighed for bødekrav, og der er mulighed for, at man kan lægge sag an.
Fru Ritt Bjerregaard spørger, om jeg vil gøre noget ved det.
Jamen det er jo en overtrædelse af konkurrencelovgivningen og vil give bøder.
Ritt Bjerregaard (S), 2002-05-29:
Jeg vil godt udvide spørgsmålet en lille smule, fordi et af de andre problemer, der er for små virksomheder, er adgangen
til detailhandelen
Der har jo været en række sager, hvor det klart er fremgået, at de store kan sikre sig, at det kun er deres produkter, der findes på hylderne, for hvis butikkerne tager enkelte af de andre ind, så vil de store ikke levere hele varesortimentet.
Det er klart en måde, hvorpå de forhindrer de små i at få plads og også i at sælge deres produkter.
Derfor vil jeg høre ministeren om, hvilke overvejelser han gør sig om at gøre noget ved den situation.
Jan Trøjborg (S), 2002-05-29:
Jeg kan jo stå og glæde mig i dag.
Det var jo en dag, hvor jeg blev rigtig glad som erhvervsminister, da jeg havde mulighed for at tage initiativ til den konkurrencelovgivning, som vi nu bygger oven på.
Så det er glædeligt.
Imidlertid vil jeg gerne spørge ministeren, om ministeren ikke på baggrund af de mange sager, der har været, finder anledning til, at vi får set fødevarebranchen lidt mere efter i kortene.
Det er jo ikke usædvanligt, at konkurrencemyndighederne laver en særlig gennemgang af et brancheområde, og jeg synes, at med de store monopoldannelser, der er på området, som ministeren også nævner, og med de sager, der er, er det helt oplagt, at ministeren beder sin Konkurrencestyrelse om at kigge lidt nærmere på fødevaresektoren.
Jeg vil spørge ministeren, om ministeren ikke vil se positivt på et sådan ønske.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-05-29:
Jeg kan jo sige, at jeg er enig i, at fødevarebranchen i dag er meget, meget koncentreret.
Vi ved, at Danish Crown er det største slagteri i Danmark.
Efter fusionen med Steff-Houlberg, der blev godkendt af Konkurrencerådet i april 2002,
sidder Danish Crown på 90 pct. af forsyningerne af svinekød i Danmark.
Danish Crown er dermed meget dominerende på det danske marked.
På samme måde har vi jo Arla, der er en dominerende spiller på fødevaremarkedet.
Det går jo den vej.
Det indre marked har gjort, at spillerne på markedet bliver større og større.
Jeg kan sige, at jeg føler i dag med vedtagelse af den nye konkurrencelov, hvor vi får nogle skærpelser, at vi har fået en hensigtsmæssig konkurrencelovgivning, der har til formål at sikre, at dominerende virksomheder, uanset hvilken branche der egentlig er tale om, ikke misbruger deres dominerende stilling.
Hvis der er mistanke om, at et misbrug finder sted, så har Konkurrencestyrelsen altså de fornødne muligheder for at undersøge, om mistanken er begrundet.
Er det tilfældet, kan Konkurrencerådet gribe ind, og man kan stoppe misbruget. Det er derfor min opfattelse, at vi har de fornødne indgrebsmuligheder, der skal til for at sikre, at vi ikke får trynet vores små producenter af de dominerende virksomheder.
Jeg ser derfor ikke behov for at iværksætte yderligere tiltag
på nuværende tidspunkt, fordi vi nu får en skærpet konkurrencelovgivning som følge af, at Folketinget med et bredt flertal vedtager den nye konkurrencelov, der giver mulighed for det, jeg svarede lidt på før, nemlig bøde allerede ved førstegangsovertrædelse af dominerende stilling. Og jeg skal hilse og sige, at det jo ikke er småpenge, der vil blive givet i bøder.
Tove Fergo (V), 2002-05-29:
Nu har jeg et møde i næste måned med hele Det Mellemkirkelige Råd, både mindretallet og flertallet, og så lytter jeg til Det Mellemkirkelige Råd og får forklaringen af dem.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jan Trøjborg (S), 2002-05-29:
Det er et spørgsmål om den mere generelle debat, som vi har været en lille smule inde på.
Den sag, vi har været optaget af i spørgsmålet her om Hanegal, fedtfattig leverpostej, Danish Crowns patent, er jo ikke den eneste.
Mejeriet på Fanø, aftag fra Arla Food af deres kærnemælk, Arla Foods næsten prohibitive pris på anvendelse af lurpakmærket på, tror jeg, 10 kr. pr. kg er en anden sag, og der er den ene sag efter den anden i fødevarebranchen. Jeg tror simpelt hen, at det er udtryk for, at de små producenter føler sig helt enormt klemt i praksis af den næsten monopoldannelse, der er sket inden for de senere år, både på mejeri- og på slagteriområdet.
Thomas Adelskov (S), 2002-05-29:
Ja tak.
den her dispensation efter?
Og i givet fald undrer det mig, at ministeren i svaret til mig, igen på S 1945, overhovedet ikke har taget stilling til det eventuelle overforbrug i Frederiksborg Amt i 2001.
Er det sådan, at der er en pulje i Indenrigsministeriet, som man bare kan tildele sine politiske venner og bekendte ude i det åbne landskab?
Thor Pedersen (V), 2002-05-29:
Jeg vil sige, at jeg ikke kan bekræfte det antal stillinger, der ikke bliver brug for i de nuværende kommunale pasningsordninger.
Det er rigtigt, at regeringen har ønsket at tilgodese børnefamilierne, gøre det bedre for unge familier i forbindelse med barselorlov, så man kan få op til 1 års samlet familietid sammen med barnet.
Det er rigtigt.
Det vil selvfølgelig betyde, at der vil være børn, der i givet fald ikke kommer i en vuggestue eller i en dagpleje, men det er et antal, som ingen kender, før man ser, i hvilket omfang unge mennesker vil gøre brug af det nye tilbud.
Den enkelte kommune bestemmer selv, om der opnormeres eller nednormeres.
Det er en afgørelse i det lokale byråd, og man kan så efterfølgende som regering eller som Folketing konstatere, hvordan udviklingen har været.
Jamen det må jeg sige jeg har det fint med.
Det, jeg påser, er, om reglerne overholdes, om der er en låneadgang, om der er en bevillingshjemmel til at gøre det.
Og da det foreligger, og der er en begrundet indstilling, som afgørelsen hviler på, så har jeg det fint med det.
Alle regler er tilgodeset, og det ville de være, hvad enten det var Frederiksborg Amt, der søgte, eller det var et andet amt med samme begrundelse.
Ole Stavad (S), 2002-05-29:
Jamen jeg glæder mig over, at finansministeren har det godt med det.
Betyder det, at vi kan forvente, at amter og kommuner, der fremover får problemer, kan imødese den samme venlighed?
Vil der i de aftaler, som finansministeren og indenrigsministeren - den tidligere amtsborgmester for Frederiksborg Amt, som jo kender til, hvad det kan være for problemer, man kan bevæge sig ud i - nu sidder og forhandler og er i gang med at indgå, blive givet de samme favorable muligheder for, at man kan få dispensationer, og at der bliver taget særlige hensyn, ligesom det hensyn, som finansministeren har taget til indenrigsministeren i den periode, hvor indenrigsministeren var amtsborgmester i Frederiksborg Amt? Er det det, vi kan forvente, når nu finansministeren har det godt med det her?
René Skau Björnsson (S), 2002-05-29:
Skriftlig begrundelse
Der henvises til bemærkningerne til de to nævnte lovforslag.
Thor Pedersen (V), 2002-05-29:
Tværtimod gør regeringen meget ud af at fortælle kommunerne, at visiteret hjemmehjælp skal leveres.
Det er noget af det, vi drøfter, at man ikke aflyser hjemmehjælpen. Man leverer den, og det, vi skal levere, er visiteret hjemmehjælp, og den er gratis, og den har for så vidt intet at gøre med hjemmeserviceordningen.
Man skal ikke tro, at det, hvis man bruger hjemmeserviceordningen, fordi man bor tæt ved Øresund og kigger ud over Øresund nord for København, er, fordi der er et socialt kriterium, der gør, at man har brug for hjemmeserviceordningen.
Det kan være, at det i virkeligheden er et helt andet problem, man løser gennem hjemmeserviceordningen, end at tilgodese pensionister.
Der er altså ikke tale om, at vi overhovedet på noget felt har beskåret.
Når det gælder de særlige tilskud, man kunne få til briller, proteser m.v., er det tal, der var indarbejdet i finanslovforslaget hos os, nøjagtig det samme, som lå i den tidligere regerings finanslovforslag.
Der er overhovedet ikke skåret én krone af denne regering.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Grete Schødts (S), 2002-05-29:
Forholder det sig rent faktisk ikke sådan, at kommunerne er blevet bedt om at stoppe lidt op med bl.a. udflytningen af plejehjem? Forholder det sig ikke sådan, at man har sparet på de personlige tillæg til pensionisterne?
Forholder det sig ikke sådan, at man har sparet på varmehjælpen til pensionisterne?
Forholder det sig ikke sådan, at man har afskaffet servicejobbene, der netop var job til at hjælpe ældreområdet og hjælpe ældre, der har brug for hjælp?
Er det ikke sådan, at man har sparet hjemmeservice, som mange pensionister havde meget gavn af?
Er det ikke sådan alt i alt, at det er de ældre, der selv får lov til at betale de 500 mio. kr.?
Thor Pedersen (V), 2002-05-29:
Det gælder til både hr. Villy Søvndal og til fru Grete Schødts: Hvordan kan man komme frem til, at man beskærer, når man tilfører flere penge?
Regeringen har tilført 500 mio. kr. mere til de kommunale kasser i år, end de ville have haft, hvis den gamle regering var fortsat.
Hvordan kan det blive at skære?
Hvordan kan det være, at KL sidste år selv sagde, at de havde fået alle deres ønsker opfyldt?
Og bagefter, når stigningen så er meget større, end kommunerne selv havde ventet, taler man om at skære ned. Vi har overhovedet ikke bedt nogen kommuner om, at de skal noget som helst.
Vi har i fællesskab med KL spurgt, om kommunerne ikke syntes, det var en god idé, at de overvejede deres eget forbrug.
Så der er ikke tale om, at nogen konkret kommune skal noget som helst.
Kommunen bestemmer suverænt selv, hvad den vil, eller hvad den ikke vil.
Der er altså ikke nogen kommune, der skal skære én krone på nogen konto af hensyn til nogen aftale, som jeg har med Kommunernes Landsforening.
Det er en opfordring til at vurdere kommunens eget forbrug, se hvordan muligheden er i årene fremover i den vækst, man har hvert eneste år i de kommunale budgetter.
Villy Søvndal (SF), 2002-05-29:
Det nytter ikke, for virkeligheden bliver så påtrængende i det her efterår, at alle de der udsagn om, at regeringen har givet kommuner og amter muligheder, vil stå helt underligt flagrende bagefter, når man til efteråret kan lægge sumtallene sammen og se, at ældreområdet fik færre ansatte, og børneområdet og folkeskoleområdet blev ramt.
Og når
man kan se, som omtalt f.eks. i dag i Berlingske Tidende, Hovedstadens Sygehusfællesskab blive dramatisk ramt med det resultat, at folk skal ligge og vente på gangene, samtidig med at der bliver dårligere tilbud for de sindslidende og sådan nogle ting. Hvis jeg var finansministerens spindoktor, ville jeg sige: Finansminister, beviserne er så tydelige, så det er bedre at tilstå nu, for alt andet bliver en voldsom og dramatisk baglænsgang for finansministeren.
Ville det ikke være et godt råd?
Grete Schødts (S), 2002-05-29:
Jeg vil gerne spørge ministeren, om vi ikke kan få en bekræftelse på, at man faktisk har pålagt kommunerne større besparelser end det, man har giver dem.
Hvis jeg ser på socialområdet, på ældreområdet, har man faktisk påført de ældre så mange forringelser, og der er så mange besparelser, at der reelt ikke er 500 mio. kr. til at yde én eneste hjemmehjælpstime mere.
Jeg har lidt svært ved at forstå ministerens talkolonner, som hr. Villy Søvndal sagde, når faktum er, at man stopper op for 650 mio. kr.
Det er det, kommunerne i og for sig ikke må bruge, men til gengæld får de 500 mio. kr.
Det hænger altså ikke sammen.
Thor Pedersen (V), 2002-05-29:
Når hr. Ole Stavad siger, at der skæres, må jeg spørge: Hvor er det, vi har skåret?
Vi tilfører kommunerne 500 mio. kr.
ekstra netto i år
Det er 500 mio. kr. mere end det, de har opkrævet i skatter og afgifter.
Hvordan kan det være at skære?
Det, de enkelte kommuner skal vurdere, er: Hvad har de brug for af penge?
Hvad er det for en aftale, de ikke fik sidste år?
Der er jo ikke tale om, at regeringen tager penge fra kommunerne.
Hvis en kommune vælger at bruge lidt mindre end det, den oprindelig havde i budgettet for 2002, er det penge, den pågældende kommune har i kommunekassen.
Sådan hænger tingene jo sammen.
Der er altså ikke tale om at skære.
Der er tale om, at denne regering giver 500 mio. kr. mere til kommunerne, end de ville have haft rådighed over, hvis den gamle regering havde siddet.
Så det er en ejendommelig opfattelse, at det, at man tilfører flere penge til et område, betyder at skære.
De tal, jeg giver, er den samlede økonomi for alle landets kommuner under ét.
Her er der variationer, og derfor er det sådan, at når man bedømmer kommunerne, gør man det under ét og ser på, hvordan den samlede økonomi er for landets kommuner under ét.
Vi ved godt, at der er variationer.
Nogle kommuner har det sværere, andre har det lettere.
Sådan har det altid været, og det kendetegner jo i virkeligheden, at det er en afspejling af det kommunale selvstyre.
Villy Søvndal (SF), 2002-05-29:
Jeg tror, ministeren bruger megen tid på at sammentælle tal og kolonner, og det synes jeg ikke man skal bebrejde ministeren, for det er jo hans opgave.
Men det kan jo let betyde, at ministeren kommer for lidt ud i det grønne i den her periode.
Hvis man til gengæld bevæger sig rundt i det, man kunne kalde det virkelige liv, som ikke er optaget af finansministerens tal og kolonner, og bliver optaget af, hvad der sker med hjemmehjælpen, hvad der sker på sygehusområdet, hvad der sker på plejehjemsområdet, hvad der sker på børneområdet, hvad der sker på skoleområdet, er meldingerne fuldstændig entydigt monotone: Amterne og kommunerne lægger op til de mest dramatiske beskæringer i 20 år og ikke kun på administration og sådan nogle områder, men på plejehjemsbyggeri, på hjemmehjælp, på pasning af børn, på de mest følsomme områder for udsatte grupper.
Jeg deltog i et møde i Storstrøms Amt i sidste uge, hvor meldingen er, at der skal skæres 14 pct. af de sociale udgifter eller 400 stillinger.
Jeg kan godt love, at de føler sig dybt forundrede over, at en regering, der kom til magten på løfter om velfærd, er i gang med sådan et afviklingsprojekt.