runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2003-05-20:
Jeg forstår hr. Flemming Oppfeldt sådan, at Venstre kan støtte forslaget fra Enhedslisten, hvis vi ændrer lidt på datoen. Jeg mangler stadig at høre fra hr. Flemming Oppfeldt, hvad Venstre så mener, der skal gøres i løbet af handicapåret, om Venstre vil være med til at sikre, at der bliver en reel tilgængelighed for handicappede, at det ikke bare er noget, der kan laves på skrømt, men at man rent faktisk bliver forpligtet til at sikre, at handicappede kan komme til i forretningerne, kan kommer ind på caféer osv.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-05-20:
Tilgængeligheden for handicappede er jo et FN-mål, som vi har tilsluttet os, og som vi skal arbejde efter.
Jeg kan ikke lige overskue, om oktober 2004 er det rigtige tidspunkt.
Vi taler jo om over 25 initiativer, der sættes i gang her.
Jeg kan ikke forhandle herfra, om det skal være oktober
eller januar, men i hvert fald i 2004 eller 2005
Men vi støtter i hvert fald ikke, at vi gør det, inden vi har et fuldt grundlag til at kunne lave en sådan redegørelse.
Line Barfod (EL), 2003-05-20:
Nu er det jo ikke et halvt år, der skal skille os ad, så jeg vil da gerne høre, om Venstre kan støtte forslaget, hvis vi ændrer det, så det bliver et halvt år senere, så det er i oktober 2004, vi skal have redegørelsen.
Det vil vi da gerne være villig til at se på under udvalgsarbejdet. Så skal jeg bare høre i forhold til nogle af de initiativer, som ministeren også omtalte i sin ordførertale, om Venstre er indstillet på, at man skal gøre noget for at sikre, at der rent faktisk kommer tilgængelighed, at man ikke kan nøjes med at lave et handicaptoilet i kælderen eller kan nøjes med, at handicappede kan komme inden for døren i en butik, og derefter er der trapper, men at der rent faktisk skal være tilgængelighed for handicappede i samfundet.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-05-20:
Redegørelsen ønskes af forslagsstillerne fremlagt inden udgangen af folketingsåret 2003-04.
Regeringen fremlagde i februar en handlingsplan for handicapområdet med konkrete initiativer, der skal forbedre forholdene for handicappede i Danmark.
Venstre er positivt indstillet over for, at vi får en redegørelse, der kan bedømme hele handlingsplanen og handicapåret. Hvis man læser handlingsplanen, vil man finde et afsnit på side 38, der handler om, hvordan man bedømmer de mange initiativer, der skal sættes i gang, og her fremgår det, at en sådan bedømmelse skal finde sted i 2004-05.
Her vil bl.a. Det Centrale Handicapråd og handicaporganisationer blive taget med på råd, ligesom de enkelte ministerier vil bidrage med deres respektive bedømmelser. Vi mener imidlertid, at en redegørelse senest i sommeren 2004, som forslaget her lægger op til, er for kort tid efter handicapårets afslutning til, at man kan måle resultatet af alle initiativer og effekterne af dem.
På den baggrund tilslutter vi os ministerens ønske om mere tid, så vi kan få fuldt udbytte af redegørelsen.
Vi imødeser derfor regeringens redegørelse i folketingsåret 2004-05, ligesom vi imødeser de forhåbentlig mange positive tiltag, handicapåret fører med sig rundtomkring i landet og i det øvrige Europa.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-05-20:
Jeg vil gerne sige, at jeg selvfølgelig har noteret mig det presseskriveri, der har været om den omtalte sag.
Nej, det synes jeg ikke er rimeligt.
Vi ved jo også, at de kommunale myndigheder har en klar bemyndigelse til at se til, at det her fungerer.
Så alt i alt: Nej, det er ikke rimeligt.
Line Barfod (EL), 2003-05-20:
Det glæder mig, at regeringen vil fremlægge en redegørelse.
Det er sådan set det, der er indholdet i beslutningsforslaget.
Dermed er vi jo kommet langt.
Det kunne også være, at vi så skulle se på, om man skulle gøre det til en årlig tilbagevendende begivenhed, så vi kan fastholde en politisk fokus på at skabe
øget tilgængelighed i samfundet, at det ikke kun er noget, der sker, når der er europæisk handicapår.
Men jeg vil gerne høre lidt mere om det, ministeren sagde om, at man skulle have regelforenkling i stedet for mere detaljerede regler.
Mener ministeren, at det er i overensstemmelse med ønsker om tilgængelighed, at vi har nogle regler i dag, der gør det muligt, at man kan opfylde kravet til handicaptoiletter, selv om dette handicaptoilet er placeret i en kælder og der ikke er nogen elevator ned til kælderen?
Kim Sejr (RV), 2003-05-20:
Hvorfor i det hele taget fremsætte et forslag som det her,
hvad er ideen i det her?
Jeg så en historie i Politiken om en familie, der var kommet i gæld, det vil sige, at begge voksne var kommet i gæld og skyldte kommunen penge.
Hvad godt gør vi i en sådan situation ved at tvinge folk fra hus og hjem, for at der er noget gæld, der kan blive indfriet?
Vi gør blot ulykken værre.
Derfor er nøgleordet i det her forslag: forebyggelse i forhold til gældssanering, som jo er redningskransen for nogle.
Der er jo mange, der søger om gældssanering hvert år, det er ikke alle, der får, der er 1.500-1.600, der får, der bliver reddet efter at have været ude, hvor de ikke kunne bunde, resten er overladt til sig selv.
Der er blevet spurgt: Er der ingen grænser for, hvad vi skal blande os i, hvad det offentlige skal blande sig i, når det gælder enkeltpersoner?
Man kunne sige, at enhver er sin egen lykkes smed, og det kan jeg et stykke hen ad vejen være enig i.
Men samtidig er det også sådan, at enhver også er sin egen ulykkes smed.
Den enkelte står med en ulykke - er det den enkeltes problem, er det en privat sag?
Nej, det er ikke kun en privat sag, det er en offentlig sag, det har vi alle sammen erkendt, ellers ville vi jo ikke have gældssanering.
Det offentlige er parat med sit net til at gribe folk, når de er ude i det frie fald.
For at de ikke skal ramme jorden alt for hårdt, griber vi dem, inden det er for sent.
Sagen er, at ud over de menneskelige omkostninger i forhold til familie og børn er der en lang række økonomiske omkostninger.
Et slag på tasken er 30-50 mio. kr.
årlig.
Der er private kreditorer, der er offentlige kreditorer, og hvis man lavt sat siger, at der i hver gældssaneringssag er et tab på 100.000 kr., taler vi om et samlet tab for samfundet på over 150 mio. kr.
Hvor er perspektivet i det?
Ville der ikke være mere perspektiv i, og ville det ikke være i samfundets egen interesse, at vi forsøgte at hindre, at der var folk, der blev drevet så langt ud?
Det er det, som vi forsøger at imødegå med det her forslag.
Jeg er glad for, at der under debatten har vist sig positiv velvilje fra Socialdemokratiet og Kristeligt Folkeparti i forhold til forslaget.
Jeg anerkender også, at Dansk Folkeparti jo i virkeligheden erkender, at der er et problem på det her område.
De mener så ikke, at det her forslag kan være med til at løse problemet, men det håber jeg at Dansk Folkeparti kan blive overbevist om under udvalgsarbejdet.
Jeg skal naturligvis kun beklage, at V og K ikke er særlig positive over for forslaget, som jeg netop mener lever op til en god, gammel borgerlig dyd, nemlig at forsøge at redde, hvad reddes kan, så man kan spare nogle penge.
Vi mener, at det her forslag kan være med til at imødegå både menneskelige omkostninger og økonomiske omkostninger ved at satse på det forebyggende.
Pia Kristensen (DF), 2003-05-20:
Jeg skal svare ganske kort først til fru Karen Klint.
Vi mener, det er for tidligt med en redegørelse.
Som der står i beslutningsforslaget, vil det være for tidligt at komme med en redegørelse i folketingsåret 2003-04.
først.
Vi mener, det er urealistisk, at vi kan se en effekt før 2004-05.
En midtvejsevaluering sagde jeg, fordi vi synes
, det er en god idé at følge op på, måske i efteråret, hvor langt vi er nået indtil da, og gøre status over, om det er godt nok, det, vi er i gang med.
Til fru Line Barfod: Vi er indstillet på, selvfølgelig er vi det, at vores samfund skal være tilgængeligt for handicappede, og jeg synes faktisk, det fremgik meget klart
af min tale, at vi skal have det i vores tanker, hver gang vi laver veje, stier, fortove, når vi bygger, også toiletforhold og andre ting. Det er en helt naturlig ting for Dansk Folkeparti, at man skal tænke det med ind.
Vi synes faktisk, det er et område, der har været skjult i mange år, hvor man ikke har gjort den indsats, der skal til for de handicappede, så de er ligestillet med ikkehandicappede.
Til hr. Villy Søvndal vil jeg da bare sige tak for bemærkningen.
Vi er som sagt enige i, at vi ønsker en midtvejsevaluering, og det opfordrer jeg også ministeren til.
Karen J. Klint (S), 2003-05-20:
Jeg blev fristet lidt over evne til at stille et kort spørgsmål til ministeren efter en meget fin indgangstale til debatten her om beslutningsforslaget.
Det går ud på, at der under Nordisk Råd faktisk er ret meget samarbejde om et begreb, der hedder »Design for Alle«.
Der er faktisk en ung dansker, der har vundet en ret stor pris på at designe den ideelle perron, ikke specifikt for handicappede, men sådan at den er lettere tilgængelig for alle mennesker.
Og det er jo målet, også i det, ministeren siger, at det skal være let for alle.
Der er også en anden publikation, som man i Nordisk Råd har været med til at udsende, og som Danmarks trafikminister er med i, som hedder »Den moderne rejse fra start til mål«.
Så er det
, jeg undrer mig lidt over, om der måske ikke skal flere penge på bordet end det, der antydes.
Måske også en lille bemærkning i anledning af, at vi for lidt siden havde en debat om evaluering af handicapåret: Hvordan passer trafikministerens handlingsplan ind i hele handicapåret?
Tove Videbæk (KRF), 2003-05-20:
Og jeg synes, det er et rigtig godt forslag, som er indeholdt i beslutningsforslag nr. B 153 vedrørende en redegørelse om resultaterne af Det Europæiske Handicapår.
Forslagsstillerne nævner en række initiativer, som man ønsker at regeringen skal gå i gang med, og det er fornuftige og helt rimelige initiativer.
Det er initiativer, som handicapforeninger og andre gentagne gange selv har påpeget som ønskelige og nødvendige.
Men der skal dog naturligvis være tid til det, og det vil tage år at gennemføre disse ting.
Man kan ikke klare alle disse initiativer på ingen tid, men man kan dog se at komme i gang med dem.
Kristeligt Folkeparti har i vort eget finanslovudspil afsat 100 mio. kr. årlig til at forbedre handicappedes adgang til det offentlige rum, gader, veje, pladser, private udearealer, osv. osv. Regeringen har også offentliggjort sine tanker om foranstaltninger for at gøre handicappede bedre i stand til at leve et liv i lighed med det liv, som ikkehandicappede lever.
Men Enhedslisten begår faktisk den samme undladelsessynd, som regeringen begår i sin handlingsplan
vedrørende handicapåret, og det er, at man glemmer eller ignorerer, at der findes handicappede, der er under 18 år, altså børn.
I regeringens handlingsplan er der ingen ideer eller visioner for handicappede børn, og det er der som sådan heller ikke i Enhedslistens forslag.
Heller ikke handicappede fødes jo som 18-årige.
Serviceloven beskriver udmærket i vejledningen de muligheder, der er for handicappede børn.
Det betyder måske, at det er nødvendigt med en stramning
af retssikkerhedsloven, f.eks. vedrørende tidsfrister for sagsbehandlingstider, samt eventuelle konsekvenser for eller måske endog sanktioner over for kommuner og amter, der ikke lever op til loven på dette område. Således taler en repræsentant fra Dansk Handicap Forbund yderligere om, at der mangler handicapskoler; der mangler handicapegnede folkeskoler til både enkelt- og gruppeintegrering; der mangler egnede fritidstilbud, og de, der er, er for få og for spredte; der mangler aflastningsmuligheder, aflastningsfamilier; der mangler rådgivning, vejledning, men bestemt også respekt og værdighed i det offentlige over for de handicappede.
Der mangler også en opstramning af retssikkerhedsloven over for familier med handicappede børn.
Derudover nævner repræsentanten fra Dansk Handicap Forbund, at der er en lang række andre problemer som f.eks. mangel på oplysning om, hvor man som forældre til handicappede børn kan finde informationer og hjælp.
Det er mest børn, jeg har talt om, men også handicappede forældre med sunde og raske børn har behov, der ikke bliver dækket, fordi man ofte ikke forstår eller anerkender deres behov.
Derfor vil jeg med stor forventning se frem til en redegørelse fra ministeren vedrørende resultaterne af Det Europæiske Handicapår og håbe, at også børnene vil blive lukket ind i regeringens tanker og visioner for de handicappede fremover.
Kim Sejr (RV), 2003-05-20:
Uanset hvad man mener om regeringens handleplan på det her område, på handicapområdet, er det i hvert fald en god idé at foretage status en gang imellem, og Det Radikale Venstre er tilhænger af, at vi får lavet en redegørelse.
Vi er for så vidt også tilhængere af, at vi så kan få lavet en midtvejsredegørelse allerede i næste samling.
Hvis vi kan få det på plads, er vi helt med på det.
For os er det ikke afgørende, om en redegørelse eller en status skal indeholde en oplistning af det, der er blevet sat i gang.
Det vigtigste er, at man får foretaget en status på det, der er sat i gang, og at man kan få sat den her handleplan under et kritisk lys og få en god diskussion.
Villy Søvndal (SF), 2003-05-20:
Nej, det kan Villy Søvndal ikke bekræfte.
Det fiksnummer, som De Konservative laver - og jeg tror, fru Charlotte Dyremose er ført på vildspor af finansministeren, for han anviser de samme tal - det lille trick, man laver, og som er ganske snedigt, er, at man sammenligner budget 2002 med budget 2003.
Jeg tror også, fru Charlotte Dyremose er opmærksom på, at hvis man anvendte regnskabstallet for 2002, som er det reelle tal, og sammenlignede det med 2003, så fik man et helt andet resultat.
Det er det resultat, som folk mærker, når botilbud bliver lagt sammen, når bemandingen på en række tilbud for handicappede forringes, osv. osv.
Derfor var jeg så glad for redegørelsen.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-05-20:
Jeg skal gøre det kort.
Nu er det jo en kendt sag, at jeg har ikke noget imod mennesker, der bidrager til samfundet, heller ikke dem, der bor i Gentofte.
Men jeg bliver bare nødt til at spørge hr. Villy Søvndal, for nu bliver der talt så meget om det med at skære ned og skære ned og skære ned:
Kan hr. Villy Søvndal ikke bekræfte, at det faktisk er sådan, at de offentlige udgifter til det sociale område er steget med 6 pct. i år, en vækst på 6 pct., og at det er mere, end vi plejer at se på det sociale område?
Charlotte Dyremose (KF), 2003-05-20:
Jamen fru Karen Klint, er der er nogen, der føler sig trådt over tæerne?
Nej, jeg nævner såmænd bare de initiativer, der nu heldigvis er i gang.
Jeg nævner, at jeg er glad for, at der sker noget på det her område.
Jeg nævner, at man ikke har været gode nok på det her område før i tiden, og at der nu bliver taget bl.a. de her initiativer, som gør det nemmere for vores handicappede at færdes som en almindelig integreret del af vores samfund.
Så roser jeg den handlingsplan, som regeringen er kommet med, og som vil hjælpe et rigtig langt stykke hen ad vejen på en utrolig lang række områder.
Og så udtrykker jeg blot min glæde over, at der nu tages alle de her initiativer samtidig, og jeg mener, det længe har været tiltrængt.
Karen J. Klint (S), 2003-05-20:
Min bemærkning går på, at jeg synes, fru Charlotte Dyremose kom med en meget, meget lang festremse, som om alt var nyt, og at der ikke var nogen initiativer fra tidligere.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-05-20:
Handicapåret er jo en god anledning til netop at se på handicapområdet.
Det betyder ikke, at man skal holde op med at se på handicapområdet, når handicapåret er ovre, men det er en god anledning til at se på et område, hvor vi ikke har været gode nok før i tiden.
I Det Konservative Folkeparti mener vi naturligvis, at mennesker, der på grund af et handicap ikke kan klare sig selv, skal hjælpes til at have et værdigt og funktionelt liv i det omfang, det overhovedet er muligt, og det uanset om hjælpen bare skal gøre tilværelsen tålelig, eller for dem, der er så heldige, at hjælpen så også kan være med til, at de kan deltage aktivt i foreningsliv, på arbejdsmarkedet, i det hele taget være en integreret del af samfundet, få et så konstruktivt liv som overhovedet muligt og i det omfang, det er muligt, uden de forhindringer, som ens handicap umiddelbart måtte medføre.
Derfor er vi i Det Konservative Folkeparti også utrolig glade for den handicapplan, som regeringen har fremlagt, og som har en række rigtig konstruktive og gode initiativer bl.a. for at få handicappede ind på arbejdsmarkedet, bedre hjælpemidler, efter- og videreuddannelse, skånejob, støtte til handicaptilgængelighed også i boliger, støtte til boliger for yngre fysisk handicappede, at der nu bliver indkøbt intercitytog med lavt gulv og handicaptoiletter, så det er muligt også for handicappede nemt at komme med offentlig transport, og at vi har fået udvidet ledsagerordningen.
Vi håber, at der kan skabes flertal for, at man permanentgør den tolkeordning, der er, så døve kan komme med til sociale begivenheder, osv., osv.
Det er en lang række meget konstruktive forslag eller meget konstruktive initiativer og tiltag, som regeringen har taget, og som vi i Det Konservative Folkeparti er utrolig glade for og spændt venter på følgerne af.
Handlingsplanen er dog ny, og lad os nu se tiltagene virke, og lad os få redegørelsen, når ministeren er klar til at komme med den i 2004-05, sådan at vi kan have draget nogle erfaringer, inden vi får den redegørelse.
Derfor ønsker vi i Det Konservative Folkeparti at bakke op om, at ministeren kommer med en redegørelse 2004-05, og kan derfor ikke støtte det her forslag.
Line Barfod (EL), 2003-05-20:
Jeg er fuldstændig enig med fru Pia Kristensen i, at alle også omfatter handicappede.
Det er lige præcis derfor, jeg er optaget af at få en tilkendegivelse fra Dansk Folkeparti om, at man også vil være med til at sikre, at det bliver ført ud i praksis, når der bliver bygget eller ombygget, og at man ikke vil være med til at slække på lovkravene, men tværtimod være med til at se på, hvordan vi sikrer, at kravet om tilgængelighed rent faktisk også bliver overholdt, når der bliver bygget og ombygget.
Pia Kristensen (DF), 2003-05-20:
Jeg vil sige til fru Karen Klint: Jo, jo, selvfølgelig er det en god idé med en følgegruppe; der skal jo være nogle folk bag, der ligesom kan komme med nogle input med hensyn til, hvad det er, der er foregår derude.
Og handicaporganisationerne kunne jo melde ind og sige, om der tages nogle initiativer.
Det er trods alt dem, der befinder sig ude i det daglige liv, og dem kunne vi få nogle input fra.
Med hensyn til kravet til tilgængelighed - det er til fru Line Barfod: Jeg sagde i min ordførertale, jeg slog meget på det, at det var vigtigt for os, at vi havde et samfund, der også var tilgængeligt for handicappede.
Og der står også, der er faktisk en fortolkning i bygningsreglementet, loven siger meget klart, at der skal ske øget tilgængelighed for alle, og alle er i mine øjne også handicappede.
Karen J. Klint (S), 2003-05-20:
Jeg vil gerne gentage mit spørgsmål til Dansk Folkeparti, om
Dansk Folkeparti vil være med til at gentage opfordringen om, at ministeren laver sin følgegruppe til den endelige evaluering.
Jeg talte ikke om en midtvejsevaluering, men jeg har det fint med det, hvad enten det bliver gjort på den ene eller den anden måde, bare vi får gjort status.
Men jeg ville gerne væk fra, at det var os, der som folketingsmedlemmer skulle sidde og være sagsbehandlere på evaluering.
Det synes jeg faktisk der er nogle ude i samfundet der er bedre til, og det er derfor, jeg synes, ministeren går glip af noget godt ved ikke at have en følgegruppe til at samle op på det.
Det kunne jo godt ske, at Dansk Folkeparti har større gennemslagskraft, end jeg har, og også det, at det bliver nævnt flere steder fra.
Da jeg blev valgt ind i Folketinget i 1998, var jeg meget forbavset over, at folkets hus, altså parlamentet, som alle skal kunne komme i, ikke var tilgængeligt, og fik så at vide, jamen nu får vi en enkelt handicapelevator.
Jeg spurgte så: Jamen hvorfor skal de så køre hen over alle de toppede brosten i gården.
Det var faktisk en af hurdlerne.
Den hurdle er vi jo heller ikke kommet over, heller ikke efter regeringsskiftet, at der altså er nogle steder, der ikke bliver lavet om, for så kommer det i strid med nogle arkitektplaner eller noget andet.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2003-05-20:
Nu skal vi igen høre sangen om, at det på det her område ikke er dokumenteret, at der findes et reelt problem.
Derfor vil jeg godt spørge: Hvad er det for en
dokumentation, der skal til, for at Venstre kan støtte et forslag om at indføre nogle fælles regler på området?
Og så vil jeg også godt høre: Når fru Inge-Lene Ebdrup snakker om, at det er en indskrænkning i andelshavernes ret til at sælge deres bolig til hvem de ønsker, mener fru Inge-Lene Ebdrup og dermed Venstre så også, at den indskrænkning, der i dag foregår i op mod 95 pct. af alle andelsboligforeningerne, hvor man rent faktisk handler boligerne over andelsboligforeningen og ikke ud fra den enkelte andelshaver selv, er en indskrænkning, som Venstre slet ikke kan stå inde for og ønsker at afskaffe så hurtigt som overhovedet muligt?
Jørn Jespersen (SF), 2003-05-20:
der stadig væk ikke foreligger et sikkert tilsagn om, at den løsning, 0++ er den blevet kaldt, som er en skitsering af løsninger uden motorvej, rent faktisk bliver lige så godt belyst som alle motorvejsløsningerne
Det tilsagn har vi ikke, og det kan jeg se trafikministeren bekræfter.
Det står altså hen i det usikre og uvisse, om der overhovedet vil komme en vurdering af alternativet uden motorvej.
Det er dét, Socialdemokratiet i dag har undladt at sikre at der kommer, og det må jo betyde, at Socialdemokratiet holder den mulighed åben at sikre en motorvejsløsning, uden at alternativet er belyst.
Jeg håber ikke, at Socialdemokratiet kommer i den situation, at motorvejsmafiaen i partiet gennemtrumfer, at der bliver bygget en motorvej til Frederikssund, uden at alternativet er belyst. Jeg kan jo spørge mig selv, hvorfor man holder den mulighed åben.
Er det i virkeligheden, fordi trafikmafiaen i Socialdemokratiet er bange for at få den viden, der ligger i en belysning af alternativet uden motorvej?
Er det, fordi man frygter, at det i virkeligheden vil afsløre, at løsningen uden motorvej er bedre på alle distancer; bedre til at løse trafikproblemer, billigere, bedre for borgerne og langt mere naturvenlig?
Er det derfor, man ikke ønsker at få den viden?
Margrete Auken (SF), 2003-05-20:
Jeg skal love trafikministeren, at jeg bliver lige så glad, hvis jeg engang griber ham i at gøre noget, han ikke kan forklare bagefter, bare fordi han syntes, det var godt.
Flemming Hansen (KF), 2003-05-20:
Fru Margrete Auken ved jo, hvilken kolossal respekt jeg har for Folketinget og dets arbejde, og derfor må fru Margrete Auken undskylde, når jeg er sådan lidt munter i dag, og det er selvfølgelig, fordi det er første gang, jeg har oplevet, at SF har stemt for en motorvej, som vi oplevede her for ½ time siden.
Det gør selvfølgelig en trafikminister overordentlig lykkelig og tilfreds.
Tak for det.