runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2006-03-21:
Ros til ministeren for at gå ind i debatten.
Det giver nemlig også ministeren mulighed for at svare.
Ministeren startede med at sige, at oppositionen ville tilbage til 1990’erne.
Jeg vil gerne have et svar: Hvem har foreslået det?
Det med, at der hos de statsligt ansatte skulle være en personalesammensætning svarende til befolkningssammensætningen, er et SF-krav, som blev etableret under den forrige regering, og som er videreført under den her regering, korrekt.
Hvem ønsker ikke fra oppositionens side at stille krav?
Jeg vil gerne have et svar.
Er der nogen fra oppositionens side, der har sagt: Der skal ikke stilles krav til folk med en anden etnisk baggrund?
Jeg vil gerne have at vide, hvem det er.
Med hensyn til satspuljeforslagene og mentorordning og lignende synes jeg, det havde klædt ministeren at sige, at det er noget, hele Folketinget, i hvert fald stort set hele Folketinget, er med bag.
Men det, jeg synes er det allermest afgørende, er, at ministeren her har en oplagt lejlighed.
Rikke Hvilshøj (V), 2006-03-21:
Det er derfor, jeg bl.a. har taget initiativ til at tage et møde med Dansk Byggeri, som faktisk meget gerne vil gå ind i en konstruktiv og positiv dialog for at kigge nærmere på praktikpladser og sikre, at flere unge med anden etnisk baggrund kommer ind i byggesektoren.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-03-21:
Hvis integrationsministeren vil dokumentere over for mig, hvad der er blevet af de syriske søstre, som for knap halvandet år siden blev udvist af Danmark, så vil jeg godt indrømme, at de ikke er blevet udsendt til forfølgelse.
Problemet er, at ministeren ikke ved det.
Jeg synes, det er en tanke værd, når man nu påstår, at man ikke udsender dem uden at vide, om det er rigtigt eller forkert.
Det synes jeg måske nok var noget som ministeren burde tage op.
Og når Flygtningenævnet afgør sager, så er det altså på baggrund af en lovgivning, der er vedtaget her i Folketinget med ministeren for bordenden, så man kan ikke tørre den hersens lovgivning af på andre end sig selv.
Når vi snakker om de unge indvandrere, som mangler en praktikplads, så er det altså slående, at hvor det i dag inden for bygge og anlæg er sådan, at 4 pct. af dem, der rent faktisk har en praktikplads, er indvandrere, mens 20 pct. af dem, der ikke har en praktikplads, dem, der mangler en praktikplads, er indvandrere, så er det, fordi vi har et problem med integrationen, fordi vi ikke er sikre, bl.a. med hensyn til skolepraktikken, på, at de får den praktikplads.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-03-21:
Jeg bliver nødt til at læse op en gang til.
Hvis vi snakker om politisk forfulgte, så står der ordret citeret fra det, Venstre, Dansk Folkeparti og Konservative skriver i deres tillægsbetænkningsbidrag, at det danske samfund »sender politisk forfulgte i armene på deres forfølgere«, og man kalder det for utilstedeligt.
Problemet er, at det er rigtigt.
Politisk forfulgte bliver sendt i armene på deres forfølgere.
Nogle gange lykkes det for oppositionen at forhindre, at det sker, men som udgangspunkt tilsiger lovgivningen, at politisk forfulgte kan sendes i armene på deres politiske forfølgere.
Hvorvidt det sker, hvorvidt de ender i fængsel eller ender med at forsvinde,
er et åbent spørgsmål.
Men man kunne jo spørge, om det er sådan, at udlændingemyndighederne faktisk ved, hvad der sker med de mennesker, der bliver sendt tilbage.
Det har jeg spurgt om mange gange, og svaret er: Nej, det ved vi ikke.
I det øjeblik de lander i deres hjemland, så ved vi ikke, hvad der sker med dem, og mange af dem kan vi ikke opspore, eksempelvis de syriske søstre, der har været forsvundet i 1½ år.
Irene Simonsen (V), 2006-03-21:
Det var da dejligt at høre hr. Jørgen Arbo-Bæhr starte med at sige, at det ganske vist ikke var den her regering, der havde været en sag under, men den tidligere.
Det var dejligt.
Og så vil jeg gerne sige til hr. Jørgen ArboBæhr, at vi overholder konventionerne.
Det vil sige, at alt er undersøgt, før nogen sendes tilbage.
Der er gjort alt, hvad der skal, i forhold til menneskerettigheder, så der er intet at komme efter.
Det, der står her, er rene og skære beskyldninger, der er utilstedelige, og som der ingen hold er i.
Det er blot det, vi skriver i vores betænkningsbidrag.
Irene Simonsen (V), 2006-03-21:
Det eneste, jeg vil sige, er, at når vi skriver i vores betænkningsbidrag, at det er utilstedelige beskyldninger og påstande, er det jo, fordi der står: »I »danskhedens« navn har vi skridt for skridt vænnet os til, at vi udviser vore mest udsatte medmennesker, skønt der består en begrundet mistanke om, at de vil blive forfulgt, udsat for tortur eller simpelt hen forsvinde sporløst i deres hjemlande.
Med lovgivningen som våben splitter vi familier ad, skiller forældre fra børn, mænd fra hustruer og sender politisk forfulgte i armene på deres forfølgere«.
Så siger hr. Jørgen Arbo-Bæhr, at der allerede har været en sag.
Ja, det har der, men det var dengang, der var en socialdemokratisk-radikalt ledet regering, og der har ikke været en eneste sag siden.
Jeg vil gerne gøre hr. Jørgen ArboBæhr opmærksom på, at det, der står, ganske enkelt ikke passer.
Det ville i øvrigt også være konventionsstridigt, men lovforslaget her, som vedrører udlændingeområdet og integrationsområdet, er på ingen måde konventionsstridigt.
Lone Møller (S), 2006-03-21:
Det er jo ikke ualmindeligt under et udvalgsarbejde, at en betænkningsafgivelse bliver udskudt.
Vi ved, at der som regel er den deadline, at behandlingen af et forslag skal være afsluttet, inden Folketinget går på sommerferie, men ellers er der jo ikke nogen deadline, medmindre der er en helt bestemt dato for, hvornår et forslag skal være vedtaget.
Så vil jeg gerne sige, at jeg synes, det simpelt hen er unfair at blive ved med at påstå, at advokaten ikke ville fremlægge sine tvivlsspørgsmål.
Han var ikke kommet i deputation for at fremlægge noget som helst.
Han var kommet for at gøre nogle bemærkninger til det lovforslag, vi behandlede, og selvfølgelig vil en advokat ikke udlevere et stykke papir, som ikke er gennemarbejdet, men kun er notater til egen brug.
Det tror jeg heller ikke andre advokater – ikke engang hr. Jakob Axel Nielsen, som jo også er advokat – ville gøre, så det er ikke fair, at man ligesom vil kaste et eller andet dårligt lys over, at advokaten ikke ville gøre det.
Det er normal praksis.
Marion Pedersen (V), 2006-03-21:
Som det er sagt tidligere af hr. Bent Bøgsted, tror jeg det var, ville advokaten jo ikke fremlægge de tvivlsspørgsmål, han havde, på skrift.
Lone Møller (S), 2006-03-21:
Men det er jo ikke sådan, at lovforslaget her skal hastes igennem på lige nøjagtig denne dato.
Lovforslaget løber jo ingen steder.
Der er nogle love, som har en deadline, men det er jo ikke tilfældet her, så derfor kunne vi godt have fået undersøgt det, så alle partier i hvert fald var tilfredse, og alt var afdækket.
Det er rigtigt, at vi har fået svar, og at der hele tiden dukker nye ting op, men det er jo ikke ualmindeligt i dette Folketing.
Nogle gange dukker der faktisk også lige på falderebet nogle væsentlige ting op, som giver anledning til nogle ændringer, og derfor synes jeg, det er fantastisk vigtigt, at man har så meget tillid til de forskellige partier, at man bliver ved, indtil alle føler sig dækket ind af de spørgsmål, der er stillet, og de svar, der er givet.
På den måde mener jeg godt vi kunne have fået sagen yderligere belyst.
Marion Pedersen (V), 2006-03-21:
Det er lidt i det samme spor.
Når fru Lone Møller påstår, at vi ikke har fået sagen tilstrækkeligt belyst i udvalget, og at der stadig er tvivl, vil jeg godt spørge fru Lone Møller, hvor længe vi skal blive ved med at høre nye indlæg i sagen.
Under udvalgsarbejdet fik vi først høringssvarene, så fik vi 14 skriftlige henvendelser, vi modtog 15 deputationer, og vi havde ekspertmødet den 1. februar.
Så vil jeg godt bede fru Lone Møller bekræfte, at det ikke kun er beskæftigelsesministeren, som har sagt, at forslaget ikke vil ændre mulighederne for at få erstatning.
Ved høringen oplyste både Arbejdsskadestyrelsen og Justitsministeriet, at lovforslaget ikke vil ændre mulighederne for at få erstatning.
Lone Møller (S), 2006-03-21:
Jeg synes, det er bekymrende, at når der er tale om et lovforslag, der har været så stor opmærksomhed omkring, og nogle af partierne i udvalget beder om yderligere undersøgelser, vil man ikke gå med til det.
Det siger noget om, at det ikke handlede så meget om substansen i lovforslaget, men om, at man havde sit flertal på plads på forhånd, og det kan jeg kun beklage ganske meget.
Bent Bøgsted (DF), 2006-03-21:
Det er jo korrekt, som fru Lone Møller siger, at hvis det er et dokument, der skal indgå i en videre sagsbehandling, vil det være gennemarbejdet.
Men det er normalt sådan, at når der kommer nogle i deputation og påpeger, at der er nogle problemer, afleverer de et stykke papir, så man kan se problemerne på skrift, og så sætter udvalget Justitsministeriets eller et andet ministeriums jurister til at undersøge, om påstandene er holdbare.
Hvis advokaten havde afleveret et sådant papir, var der aldrig nogen, der ville have hængt advokaten op på det.
Så havde vi haft noget at forholde os til, så vidste vi, hvad det var, advokaten mente vi skulle undersøge.
Men det papir ønskede advokaten ikke at aflevere, og derfor kunne vi heller ikke undersøge noget.
Det er korrekt, at advokaten sagde, at hvis der var noget holdbart, kunne det ikke bare ordnes over nat; det ville tage længere tid, og det er også rigtigt.
Men det var der ikke nogen der bad advokaten om.
Vi bad bare om at få at vide, hvilke punkter i lovforslagets tekst vi skulle undersøge nærmere, men advokaten ønskede ikke at aflevere en liste over de punkter, og derfor kunne vi ikke forholde os til noget.
Lone Møller (S), 2006-03-21:
Nu er der altså gået temmelig meget juristeri i sagen.
Jeg forsøgte rent faktisk at få nogle flere partier med på at sige: Vi er stadig i tvivl, så skal vi dog ikke for en sidste gang få det undersøgt?
Det hastede jo ikke, man behøvede ikke at haste lovforslaget igennem, så det kan ærgre mig, at man ikke var villig til det.
Men det siger mig noget om, at man ville have lovforslaget igennem, uanset hvad og uanset om man var hundrede procent sikker på, at det ikke ville få fatale følger for bl.a. udmåling af erstatninger fremover.
Men vi vil følge udviklingen nøje i Socialdemokratiet.
Det kan jeg godt bekræfte, og det synes jeg bestemt også er en dårlig idé.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2006-03-21:
Så skal jeg stille et kort spørgsmål til fru Lone Møller.
Kan fru Lone Møller bekræfte, at det objektive ansvar, man fratager, er i forbindelse med at pålægge en straf?
Lone Møller (S), 2006-03-21:
Jeg må desværre tilstå, at jeg ikke helt forstod spørgsmålet, men jeg kan i hvert fald konstatere, at hvis der i det øjeblik, der er sket en arbejdsulykke, skal så store udredninger til for at finde ud af, hvem der nu er ansvarlig for det ene eller det andet, og om det er strafferetligt eller ikke er strafferetligt, bliver det da et kompliceret forløb.
Jeg forstod ikke, hvad spørgsmålet gik ud på, men jeg mener stadig, det er en sort dag for arbejdsmiljøet, i og med at der nu skal føres retssager, og man fratager arbejdsgiveren det objektive ansvar.
Det er altid arbejdsgiveren, der har ansvaret, men hvis arbejdsgiveren på en eller anden måde kan påvise, at han eller hun har gjort alt, hvad der overhovedet var muligt, fritager man arbejdsgiveren for ansvarspligten, og det synes jeg bestemt ikke er godt for arbejdsmiljøet i dagens Danmark.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2006-03-21:
Det er ikke en sort dag for arbejdsmiljøet, det er en god dag for arbejdsmiljøet, og det skal jeg komme tilbage til.
Nu ved jeg godt, at fru Lone Møller sikkert tænker, at jeg bare udtrykker juristeri, men det har altså også noget med jura at gøre, når man laver et lovforslag, og vi er nødt til at holde tingene skarpt adskilt i et civilt retssystem, hvor folk kan komme til at betale en erstatning, og et strafferetligt system, hvor folk straffes.
Det er helt unikt for Danmark, at vi har et område, hvor man ifalder straf på et objektivt grundlag, altså et fuldstændig ureflektorisk grundlag, selv om man måske har gjort alt, hvad man kunne.
Fru Lone Møller har ret i, at arbejdsgiveren har ansvaret, men fru Lone Møller har ikke ret i, at det er en sort dag, for han eller hun har stadig ansvaret.
Det handler om, hvordan ansvaret udmøntes, hvordan arbejdet tilrettelægges, og hvordan det sikres, at der fortsat er et godt arbejdsmiljø.
Med den eksisterende lovgivning bliver arbejdsgiveren ikke belønnet for at gøre det rigtig godt og for at købe de bedste tekniske muligheder for at undgå arbejdsmiljøskader; det kan være ét fedt, om han gør det skidt, eller om han gør det godt.
Men nu kommer der netop et incitament til at gøre det bedste, man kan, så vi får et forbedret arbejdsmiljø.
Så må jeg lige anholde det, fru Lone Møller sagde om, at der nu skal føres retssager, og medarbejderne skal sigtes.
Sigtelse er et begreb, som eksisterer i forbindelse med en straffesag, nemlig skridtet før tiltale, men det er ikke tilfældet her.
Hvis der er sket en arbejdsulykke, og man skal placere skylden og finde ud af, hvem der har det endelige ansvar, skal der eventuelt afhøres medarbejdere i en civil sag.
Men medarbejderen får sine penge, for vi har jo en arbejdsulykkesforsikring på et objektivt grundlag.
Det har tidligere under sagens behandling været nævnt, at der findes objektivt ansvar i andre sammenhænge.
Man har henvist til færdselslovens regler om den obligatoriske, objektive ansvarsforsikring, man skal have som bilejer for at sikre, at hvis en bil forvolder skade på ting eller personer, er der forsikringsdækning, uanset om det er Per, Poul eller Jacob, der kører bilen.
Det er også sådan, det skal blive her: Forsikringen skal betale.
Lovforslaget handler om det strafferetlige.
Man skal ikke bare kunne komme og gokke en arbejdsgiver i hovedet, fordi der er sket en ulykke, som han måske ikke har ansvaret for.
Men folk skal have deres penge, så derfor er det en god dag for arbejdsmiljøet, og jeg må bede om, at man ikke blander tingene sammen.
Bent Bøgsted (DF), 2006-03-21:
Det, der kalder mig herop, er det, fru Lone Møller sagde om, at Dansk Folkeparti ikke ville være med til at undersøge spørgsmålet yderligere.
Det er sådan, at vi havde en minihøring, og LO’s advokat, som var til stede, kunne ikke overbevise nogen om, at der var fejl.
Normalt er en deputation villig til at gøre det, men det ville advokaten ikke, og så kan man jo ikke forholde sig til det.
Dansk Folkeparti kan i hvert fald ikke forholde sig til en advokat, der ikke er klar til at aflevere et stykke papir med de problemer, der bliver påpeget.
Lone Møller (S), 2006-03-21:
Vi har haft en lang behandling af dette forslag.
Vi har modtaget utrolig mange deputationer, vi har fået rigtig mange henvendelser, og vi har endda haft en eksperthøring, men alligevel må jeg sige her ved andenbehandlingen, at Socialdemokratiet bestemt ikke føler sig lettet og roligt, fordi der sker en forbedring af arbejdsmiljøet i Danmark.
Tværtimod er det faktisk en dag, hvor man kan sige, at arbejdsmiljøet har fået et ganske alvorligt knæk.
Det er jo sådan i Danmark, at arbejdsgiveren har retten til at lede og fordele arbejdet – godt nok står der også i samarbejde med de ansatte, det kan man en gang imellem tvivle lidt på, men der er ingen tvivl om, at det er arbejdsgiveren, der har ansvaret for virksomheden, og at det er arbejdsgiveren, der har ansvaret for arbejdsmiljøet.
Hvis vi ser på, hvordan det ser ud med arbejdsmiljøet i dagens Danmark, må vi konstatere, at antallet af alvorlige arbejdsulykker bestemt ikke er faldende.
Der er ingen tvivl om, at det er arbejdsgiveren, der skal have ansvaret for, at sikkerheden er i orden på arbejdspladserne.
Med dette lovforslag vil det imidlertid nu blive sådan, at det ikke er arbejdsgiveren, der pr. automatik har ansvaret.
Det bliver sådan, at hvis arbejdsgiveren mener, at han har gjort alt, hvad der stod i hans magt, for at fremme arbejdsmiljøet, skal der indledes en retssag.
De ansatte på arbejdspladsen skal sigtes og afhøres, og det vil sige, at det miljøarbejde, man i tillid til ansvarets placering har bygget op, meget vel kan komme i fare, så det bliver endnu sværere at få et godt arbejdsmiljø på arbejdspladserne.
Derudover har vi i Socialdemokratiet været meget bekymrede for, om forslaget vil få konsekvenser for fremtidige arbejdsskadeserstatningssager.
Vi har fået et betænkningsbidrag fra beskæftigelsesministeren, som siger, at alt er undersøgt og at der ikke er noget, der tyder på det, men vi vil selvfølgelig følge sagen nøje.
Jeg kan være utrolig skuffet over, at Dansk Folkepartis medlem af udvalget ikke har villet være med til at få undersøgt sagen yderligere.
Vi modtog faktisk en advokat, som gerne ville komme med nogle yderligere bemærkninger til lovforslaget, men det kunne selvfølgelig ikke ske over nat, og derfor kunne vi ikke få spørgsmålet yderligere belyst.
Vi kan ikke støtte lovforslaget, men vi vil følge udviklingen meget nøje, og vi synes, det er en sort dag for arbejdsmiljøet i Danmark.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2006-03-22:
Hvis jeg nu skulle komme med en stor overraskelse, skulle jeg meddele, at vi Konservative stemte imod forslaget, men det gør jeg ikke.
Vi støtter naturligvis, at museer får samme gode vilkår efter kommunalreformens implementering, som de havde før kommunalreformen.
Der er ingen museer, der skal opleve ringere vilkår, fordi der er kommet to statsanerkendte museer i samme kommune.
Derfor støtter vi, at der bliver bedre mulighed for sammenlægning af statsanerkendte museer til gavn for museernes drift.
Louise Frevert (DF), 2006-03-22:
Dette er et meget fint, lille lovforslag, som kan være med til at opretholde standarden på museumsområdet i kommunerne.
Det er, som jeg ser det, blot et teknisk lovforslag, som vil gøre, at museerne, selv om man slår flere statsanerkendte museer sammen – to eller flere i de nye kommuner – enkeltvis ikke vil blive stillet ringere, end de er i dag.
Det ser vi i Dansk Folkeparti som værende af meget stor vigtighed at de ikke bliver, da det er museerne, der er med til at holde vores kulturelle rødder i hævd.
Det er af stor nødvendighed, at vi for at kende vores kultur og bevare vores kulturelle fremtid også kender vores kulturelle rødder.
Selv om det er et lille lovforslag, er det et meget nødvendigt lovforslag, som vi selvfølgelig bakker helhjertet op.
Fttmo065.fm Page 4929 Thursday, May 18, 2006 10:13 AM
Arne Toft (S), 2006-03-22:
Socialdemokraterne kan støtte kulturministerens lovforslag om justering af tilskudsbestemmelserne af hensyn til sammenlægning af statsanerkendte museer.
Socialdemokraterne støtter derfor, at det i forbindelse med kommunalreformen sikres, at statsanerkendte museer ikke stilles økonomisk ringere ved en sammenlægning, end hvis museerne forbliver hver for sig.
For Socialdemokraterne er det vigtigt, at kunst- og kulturtilbuddene kommer tættere på borgerne, også i Danmarks udkantsområder.
Kulturarven er fælles, og der skal derfor være let adgang til den for alle.
Jo flere, der kommer på vores museer, desto større bliver vores fælles historieforståelse og styrken af kulturnationen Danmark.
Derfor støtter vi dette forslag, som også giver de nye storkommuner bedre muligheder for at sikre den kulturelle mangfoldighed i lokalområderne.
Brian Mikkelsen (KF), 2006-03-22:
Der er ikke nogen intention om, at det skal falde bort.
Det, vi siger, er, at provenuet, som i 2005 sandsynligvis var 17 mio. kr., er det højeste, der nogen sinde har været på dvd-siden.
Det provenu vil vi holde på det høje niveau.
Forhåbentlig vil det være sådan, at når man sætter afgiften ned fra 10 kr. til 3 kr., så siger almindelig sund logik og ræsonnement, at så vil der nok ske det, at der vil blive solgt mange flere blanke dvd'er i kongeriget end før.
Så forhåbentlig stiger provenuet.
Det, vi bare garanterer med den her øvelse, som jo er til gavn for den danske befolkning, til gavn for it-branchen, er, at provenuet til rettighedshaverne ikke vil falde.
Altså, rettighedshaverne får mindst det samme ud af det, og befolkningen får væsentlig lavere priser på dvd'er, end de havde før.
Ellen Trane Nørby (V), 2006-03-22:
Da Venstres ordfører, hr. Flemming Damgaard Larsen, har fået forfald, har jeg lovet at læse hans ordførertale op.
Venstre støtter lovforslaget.
Overalt i samfundet er det vigtigt, at der ses på, hvordan der kan moderniseres, effektiviseres, skabes større robusthed og skabes et bedre ressourcemæssigt grundlag for institutionerne i samfundet.
Det gælder også på museumsområdet.
Vi er nu i den situation, at mange museer og mange kommuner ønsker at se på, om der kan skabes et bedre fundament for det fremtidige virke ved at slå statsanerkendte museer sammen, f.eks. hvis der er flere statsanerkendte museer inden for den samme kommune, som vi jo oplever, at der er flere steder som en konsekvens af kommunalreformen.
Det bør alene ske på baggrund af, hvad der fagligt og ressourcemæssigt er det bedste, og det bør være lokale overvejelser, der er afgørende for, hvordan det lokale museumsvæsen skal organiseres og indrettes.
Sådanne lokale overvejelser kan staten også kun hilse velkommen.
Derfor er det vigtigt, at statsanerkendte museers grundtilskud ikke fjernes ved sammenlægninger af to eller flere museer, men at der ved sammenlægning sikres det samme økonomiske grundlag for museerne, som de ville have haft, hvis de ville have fortsat som selvstændige.
Derfor støtter vi fra Venstres side forslaget varmt.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-03-22:
Det er ikke så tosset, det her lovforslag.
Det er sådan set præget af stor fornuft, ved at det i fremtiden bliver sådan, at i det øjeblik to museer bliver lagt sammen, får det nye, store museum mulighed for at få det statstilskud, som de to mindre museer tidligere fik.
Så med henblik på at fremme en forbedring af ressourceforbruget, er det her selvfølgelig præget af dyb fornuft.
Thor Pedersen (V), 2006-03-22:
Jeg vil takke ordførerne for den positive tilgang til dette lovforslag.
Den undrer mig ikke, i og med at det jo er et enigt Folketing, der har vedtaget lovgrundlaget for den modernisering, der ligger, af hele det offentlige betalingssystem, som jo er et fælles projekt – og succesraten er meget stor.
Det er nu mere end 4,8 millioner Nemkonti, der er omfattet, og hvis man skal give bare et skøn over størrelsen af mængden af de papirfakturaer, der forsvinder, er årsniveauet på ca. 15 millioner.
Så man må sige, at vore forventninger til det her projekt til fulde er indfriede.
Jeg vil jo ikke her svare på det, man siger, at man vil spørge om i udvalget, men jeg vil godt sige, at de spørgsmål, der er stillet, vil jeg jo egentlig glæde mig til at svare på, for også her vil jeg tro, at der ligger en fuldstændig fælles holdning til og en fælles forståelse for de løsninger, der er givet.
Så jeg vil blot lige nævne ét område.
Hvis man spørger til de bemyndigelser, som gives til ministeren, gælder der her alene, at de gives for at undgå, at den positivliste, man i givet fald har, vil medføre, at man til stadighed skal vedtage nye love, når der kommer nye konti i betalingssystemet.
Men det vil jeg meget gerne redegøre for, for jeg ser ikke, at der overhovedet er nogen divergens mellem det, man spørger til, og det, som vi andre meget gerne vil svare på.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning