runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2001-02-22:
Ja, vi er jo nødt til nu i hvert fald at bruge den tid, der skal til, for diskussionen udarter jo interessant.
Altså jeg synes, at det jo nu virkelig begynder at flytte nogle hegnspæle, det her, for nu er vi også ved at ordne grænsehandelen, og jeg har jo sådan set slet ikke draget grænsehandelen ind i mit store forsvar for, at vi skal have dåser. Jeg vil bare sige til hr. Anders Samuelsen, at jeg er så enig med ham.
Det er jo alle tiders.
Så man kan måske næsten konkludere nu, at når vi fortsat har grænsehandlen, skyldes det ikke længere, som skatteministeren har sagt, noget med, at man ikke har pengene til det.
Det er jo tæt på, at det faktisk alene skyldes
manglende vilje fra regeringens side.
Man kan altså godt gøre det, og jeg er nødt til at citere, som jo også hr. Søren Kolstrup har gjort et par gange.
Og det var jo kort.
Så står der videre: »Forslaget danner ligeledes grundlag for, at der om nødvendigt kan gennemføres et fuldt udbygget pantsystem for alle former for engangsemballager til øl og sodavand i dagligvarebutikker.«
Jeg er jo nødt til at give hr. Anders Samuelsen ret.
Hvor meget han end har befundet sig på miljøområdet, så har han i hvert fald læst det her.
For her står jo, at der ingen problemer er med pantsystemet.
Og altså: Hvor er så problemet henne?
Så jeg håber, den her dag får overskriften »exit dåseforbud«.
Anni Svanholt (SF), 2001-02-22:
Også jeg vil gerne sige tak for de positive svar fra ministerens side.
Jeg har i særlig grad hæftet mig ved det, ministeren sagde om det offentlige, at det offentlige byggeri kunne komme ind i billedet, hvor det giver mening at gøre det.
Og lad os så se på, om man kan udvide området her yderligere. Med hensyn til ikrafttrædelsesdatoen synes jeg, det lyder rimeligt, at det bliver den 1. oktober.
Det er i hvert fald et fremskridt.
Jeg håber også, at vi eventuelt kan inddrage det med større renoveringer.
Jeg glæder mig også ligesom ministeren over det, der er opnået på vedvarende energi-området, og jo i særlig grad vindkraften.
Det skyldes det, vi har aftalt i elreformen, hvor det jo ser ud til, at det overgangsår, som vi i SF lagde meget vægt på at vi fik i 1999, virkelig har båret frugt på alle måder, og det er vi glade for.
Men vi skulle jo gerne fortsætte succeserne også på andre områder, og forhåbentlig kan solvarmen også blive en succes.
Eva Møller (KF), 2001-02-22:
Jeg vil da også gerne takke ministeren for et meget engageret og på visse områder velvilligt svar og bare sige, at der er mange glæder ved at være konservativ.
Jeg har også nogle glæder ved at være konservativ, som Folketingets to største partier slet ikke har, nemlig den, at i Det Konservative Folkeparti har vi ikke nogen forudfattede ismer af nogen art; vi tager pragmatisk stilling fra sag til sag.
Så vi tager heller ikke afstand fra forslaget på grund af ordet pligt.
Jeg vil da gerne tilføje, at på mange områder var det måske en god idé - for vi er jo også tilhængere af demokratiet - at nøjes med ordet ret.
Arne Melchior (CD), 2001-02-22:
Hr. Søvndals spørgsmål var godt nok ikke stillet til CD.
Jeg vil alligevel tillade mig at give CD's syn på det.
Men mit svar på spørgsmålet i øvrigt vil være det, at forsvaret til enhver tid skal koste det, som er nødvendigt for, at Danmark har et indadtil og udadtil troværdigt forsvar, så vi kan udfylde vor opgave som allieret i NATO i henhold til de aftaler, der indgås i NATO-landenes kreds. Det er en forkert indgang til den økonomiske side af sagen at sige: Hvad skal forsvaret koste?
Hvor meget vil vi maksimalt være med til? Forsvaret skal ikke koste en krone mere, end det er nødvendigt for at opnå løsningen af den opgave, jeg her kort har redegjort for.
Og som hr. Helge Adam Møller i øvrigt har svaret, så er der jo en aftale om forsvarets økonomiske rammer 4 år frem, og også af den grund kan jeg slet ikke forstå, at spørgsmålet her skulle indeholde andet end et ikke ret letforståeligt drilleri.
Svend Aage Jensby (V), 2001-02-22:
Venstre finder det overordentlig glædeligt, at vi nu om et øjeblik kan vedtage en ny lov om hjemmeværnet.
Overordentlig mange partier i Folketinget står bag, bl.a. de to regeringspartier.
Jeg har selvfølgelig ikke undret mig så meget over Socialdemokratiet, men jeg glæder mig over, at også De Radikale står bag lovforslaget.
Det er meget glædeligt for de 61.000 mennesker, at et så bredt parlamentarisk flertal står bag lovforslaget. Jeg synes også, at den lovfæstelse, der nu sker, om at hjemmeværnet kan deltage i internationale opgaver, er utrolig vigtig.
Det vil give et løft til hjemmeværnet, det vil skabe
en yderligere interesse for at tjene i hjemmeværnet.
Derfor synes jeg, at det lovkompleks, der nu bliver vedtaget, er det bedst tænkelige signal i mange år til, at hjemmeværnet skal bestå og understøttes og være en meget væsentlig del af dansk forsvar, ganske som Forsvarskommissionen i sin tid anbefalede det.
Det glæder Venstre.
Erik Mortensen (S), 2001-02-22:
Selv om solvarme næppe kan kaldes højteknologi inden for energiområdet, så må vi alligevel sige, at det selv på vore breddegrader altså er en energiform, som bør anvendes.
Teknologien er som sagt ret enkel, og virkningsgraden er nok heller ikke imponerende.
Den kan forbedres, ingen tvivl
om det.
Men hvis man skal det, så kræves der jo nok en forsknings- og udviklingsindsats, og hvis det skal ske, så kræves det også, at der er marked for solvarmeanlæg.
Markedet findes, det ved vi jo, selv om det gennem de seneste år har været lidt vigende.
Så derfor er der i sig selv en opgave i at få genetableret et sådant marked, dels for at understøtte en fortsat udviklingsindsats på området, men selvfølgelig også, fordi solvarmen jo stadig væk er en god idé.
Med lov nr. L 154 skabes der altså mulighed for en fornyet indsats på området.
Og så er det jo i øvrigt et lovforslag med en yderst realistisk indgangsvinkel, idet målgruppen her skal findes i områder, som ikke i forvejen er inden for et kollektivt forsyningsområde.
Samtidig er det også i lovforslaget klart præciseret, at der skal være en brugerøkonomi til stede, forstået på den måde, at der skal være tale om bygninger, som har et betragteligt forbrug af varmt vand, og her er jo primært tale om badevand.
Og samtidig lægges der op til, at økonomien skal være så god, at udbyttet af denne opvarmningsform skal kunne forrente og afdrage et 20-årigt lån.
Så alt i alt finder vi i Socialdemokratiet, at det er et konstruktivt forslag, som vi kan støtte.
Søren Kolstrup (EL), 2001-02-22:
Jeg er enig med den socialdemokratiske ordfører i, at det er glædeligt, at regeringen nu kommer med et udspil på det her område, men spørgsmålet er, når vi nu er ved at gøre det her, om vi yderligere kan styrke forslaget.
Altså hvorfor ikke medtage fjernvarmeområderne?
Solvarme kan vel også i de her områder give et nyttigt bidrag, et meget miljøvenligt bidrag.
Private boliger, skal de absolut undtages?
Kunne man ikke også gøre nogle overvejelser dér?
Erik Mortensen (S), 2001-02-22:
Solvarme i allerede etablerede fjernvarmeområder er sådan set ikke en umulighed, men det kommer jo an på den enkelte kommunes varmeplan.
Og til spørgsmålet om, hvorvidt parcelhuse skal med, jamen det kan de jo sagtens komme, for vi har jo rent faktisk en eksisterende støtteordning for solvarmeanlæg, 30 pct.s tilskud til anlægsudgiften, så der er sådan set ikke nogen hindringer for, at andre kan springe med på vognen her. Det er jo nok mere et spørgsmål om en bedre teknologi på området, sådan at flere bliver fristet til at benytte sig af tilbudet.
Jeg mener, at de økonomiske og de juridiske muligheder helt klart er til stede, så alle kan være med.
Søren Kolstrup (EL), 2001-02-22:
Jeg kan forstå, at den socialdemokratiske ordfører ikke er afvisende, men det springende punkt er, om man med dette lovforslag ikke yderligere kunne fremme sagen.
Det var sådan set det, mit spørgsmål gik på, om man ikke kunne have et lidt højere ambitionsniveau.
Helga Moos (V), 2001-02-22:
Jeg tror ikke, det er nogen overraskelse, at vi ikke kan støtte forslaget.
Det fremgår af den beretning, der blev skrevet om ideen, at vi må sige fra, når opsætning af solvarmeanlæg begynder at skulle ske på grundlag af tvang og
ikke på grundlag af frivillighed.
Før var grænsen 1 mio. kr., nu ophæves den, så man ikke behøver at opdele større solvarmeanlæg, der indgår i den lokale fjernvarmeforsyning, i mindre etaper, for at man kan få tilskud til solvarmeanlæggene dér.
De mindre solvarmeanlæg er faktisk gode til at fortrænge CO2.
Så synes jeg, det er fornuftigt, at man lægger det, at der skal være en tilbagebetalingsevne, ind i lovforslaget, at besparelserne skal kunne betale investeringen over en 20-årig periode.
Så man har da trods alt besluttet sig for, at det skal hvile nogenlunde i sig selv.
Så er det også fornuftigt, at der bliver lagt op til kampagner, at der oplyses om solvarme i samarbejde med forsyningsselskaberne, og jeg må sige, at den solvarmeplan, der er kommet, har vi da haft glæde af at læse.
Især har vi haft glæde af solfangerproducenternes tal, der siger, at tilbagebetalingstiden efterhånden er blevet relativt kort.
Deres oplysning om, hvordan man kan spare på energien, synes jeg er noget af det, der kan indgå i forsyningsselskabernes kampagne.
Der er nogle ting, der undrer.
Det er, at man på den ene side siger, at det skal hvile i sig selv økonomisk over en 20-årig periode, men på den anden side så er det en økonomisk belastning for kommunerne.
De kommunale udgifter til grundkapital, ydelsesstøtte og til boligstøtte og lige så de statslige merudgifter til ydelsesstøtte og boligstøtte udgør en del millioner kroner.
Hvordan kan man tale om, at ting hviler i sig selv, hvis man har nogle udgifter up front?
Hvem får så indtægterne i den anden ende?
Ligger der nogen problemer i, at nogen betaler - og det kan jeg så se skal være gennem kompensation fra det offentliges side - og så er der andre, der får?
Bliver det så beboerne, der får?
Hvordan fremkommer den her forskel på udgifter og indtægter i regnskabet, når man samtidig kan læse, at det forventes, at det skal være neutralt, når man beregner, hvem der skal have pligt til at installere de solvarmeanlæg?
Når det gælder erhvervsbyggeriet, bliver vi også, når der står, at det skal være brugerøkonomisk fordelagtigt, nødt til at finde ud af, hvad det så er for en pris, der bliver regnet ud fra, når det gælder erhvervsbyggeriet. Har man taget højde for, at man, når man bruger energi til erhvervsformål, så har en anden pris på energien?
Er det lagt ind i de beregninger?
Fordi vi jo næsten kan forudse, at lovforslaget vil blive vedtaget, vil vi selvfølgelig gå ind og prøve at gøre det så godt som muligt.
Hvis vi kan få gennemtænkt tingene, så vil vi bidrage til det, men når så det er sagt, kan vi ikke stemme for det på grund af tvangen, der ligger, og det har ikke været nogen hemmelighed.
Eva Møller (KF), 2001-02-22:
Jeg vil gerne sige, at det var med lidt sådan blandede fornemmelser, at jeg læste lovforslaget her, fordi det er klart, at den del af det, der handler om at udnytte de vedvarende energikilder og dermed få et bedre miljø, er Det Konservative Folkeparti naturligvis positive over for, og derfor er vi også positive over for den del af det, der handler om energisparekampagner, herunder specielt kampagner over for en bedre udnyttelse af solvarme.
Og vi er også positive over for, at man lemper støttereglerne, så det også bliver muligt for de store fjernvarmeværker f.eks. at investere i solvarmeanlæg og i store solvarmeanlæg.
Vi er meget vidende om den gevinst, der ligger heri såvel for miljøet som for producenterne af solvarmeanlæg, som derved får en mulighed for at drive forskning og udvikling og også på længere sigt får et eksportpotentiale.
Så den del af det er vi meget tilfredse med.
Vi ønsker i Det Konservative Folkeparti ikke at benytte os af et tvangselement, og det har vi tilkendegivet på tidligere tidspunkter, da vi har drøftet dette her forslag og andre forslag på det energipolitiske område.
Jeg kan så også være lidt betænkelig ved selve den formulering, der ligger i, at man siger, at forslagene set over en 20-årig periode skal være udgiftsneutrale og tjene sig selv ind osv.
Der har jo været andre områder på det energipolitiske felt, hvor vi har sagt, at ved at støtte en bestemt opvarmningsform fra politisk side ville det aldrig nogen sinde blive dyrere end individuel opvarmning, og vi har så set de konsekvenser, det kunne få for os, at vi efterfølgende skulle leve op til de løfter.
Jeg kan være bekymret for, hvilke konsekvenser det vil få for os her, hvis det nu viser sig, at anlæggene alligevel af en eller anden grund ikke får afdraget og forrentet lånene over en 20-årig periode.
Hvad vil der så ske, og hvilke byrder vil vi pålægge et kommende Folketing?
For vi må jo nok erkende, at de fleste af dem, der stemmer for lovforslaget, ikke er medlemmer om 20 år.
Men altså vedvarende energi har vores tilslutning, men tvangselementer, nej tak.
Aase D. Madsen (DF), 2001-02-22:
Dette forslag bygger på beslutningsforslag nr. B 33, og i den beretning, der blev skrevet den 21. juni sidste år, var Dansk Folkeparti med i det politiske mindretal i udvalget, der vendte tommelfingeren nedad.
Som konklusion på beretningsbidraget skrev vi, at mindretallet understreger, at enhver form for etablering af solvarmeanlæg skal ske på frivilligt grundlag.
Og jeg kan på Dansk Folkepartis vegne tilføje: Og uden tilskud.
Og det standpunkt har vi stadig væk i Dansk Folkeparti.
Vi vil ikke være med til at tvinge erhvervsvirksomheder med stort vandforbrug, store sommerhuse, offentligt boligbyggeri og det almene boligbyggeri til at etablere solvarmeanlæg, selv om denne tvang i øvrigt kun gælder uden for fjernvarmeområderne.
Kommunerne skal derfor ud og låne mere, og boligstøtten stiger.
Hertil kommer erhvervslivets byggeomkostninger, der stiger med 4 mio. kr. om året.
Tillige er de økonomiske konsekvenser i forbindelse med ophævelsen af tilskudsloftet på 1 mio. kr. for de store solvarmeanlæg
uoverskuelige.
Så samfundsøkonomisk er der altså store udgifter med dette forslag.
Men det er jo trods alt småpenge set i forhold til de 5 mia. kr., som havvindmølleprojekterne nu skal tilføres.
Man græmmes, når man tænker på de økonomiske panderynker, det giver, når der via finansloven skal tilføres blot få millioner kroner på f.eks. sundheds- eller ældreområdet, men når det gælder den såkaldte miljørigtige energi, er der jo fri adgang til forbrugernes lommer. Der står så smukt skrevet i forslaget, at der kun skal etableres solvarmeanlæg, hvor det er brugerøkonomisk.
Men er det ikke korrekt, at solvarme har en meget høj skyggepris i forhold CO2-reduktionen, og er det så et godt miljømæssigt købmandskab, som et medlem fra Ærø plejer at sige her i salen?
Det kunne man i hvert fald læse i ugemagasinet Industrien i sidste uge.
Men nu skal den økonomiske redningskrans altså også kastes ud til solvarmeindustrien så at sige ad bagdøren, som det er blevet gjort i stor skala i forbindelse med vindmølleindustrien.
Det skulle i øvrigt ikke undre mig, om det næste tilskudsprojekt kunne gå hen og blive luftskibe, interessen skorter det i hvert fald ikke på, så vidt jeg har læst i aviserne. Dansk Folkeparti er ikke modstander af solfangere, det kan da være en god idé at opvarme brugsvand ad denne vej
, hvis solen vel at mærke skinner.
Men det volder store problemer at oplagre varmen, så der skal altså også investeres flere kroner i forbindelse med forskning på dette område.
Anders Samuelsen (RV), 2001-02-22:
Da den radikale ordfører ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne sige, at vi i Det Radikale Venstre er tilfredse med den udformning, lovforslaget har fået.
At gennemføre en pligt til at opsætte solvarmeanlæg i visse og ganske omfattende typer af nybyggeri er miljø- og energimæssigt helt i overensstemmelse med de målsætninger om indførelse af vedvarende energi, vi som parti har forfulgt i over 20 år.
Vi kan i denne sammenhæng ikke lade være med at nævne eventyret om vindmøllerne, dels som miljøfaktor, der måske kan være med til at redde vores CO2-målsætninger, dels er det også blevet noget af et industrieventyr, hvor et lille land som Danmark kommer til at fylde virkelig meget på eksportmarkederne, på grund af at vi var blandt de første med en af fremtidens teknologier inden for vedvarende energi.
Om vi kan gentage den succes med solenergien, ved jeg ikke, men det er givet et meget stort skridt i den rigtige retning, vi tager med dette lovforslag, og det hilser vi velkommen.
Pligten til at sætte solvarmeanlæg på de nævnte typer nybyggeri har den begrænsning, at der efter solvarmeplanen alene skal installeres solvarmeanlæg, hvor det er brugerøkonomisk fordelagtigt.
Som der står i bemærkningerne
til forslaget, skal værdien af energibesparelserne som følge af anlægget være mindst lige så store som de gennemsnitlige omkostninger til finansiering og vedligeholdelse over en 20-årig periode.
Kommunerne skal administrere ordningerne.
For det offentlige er udgifterne beskedne i forhold til miljøgevinsterne og den fremsynethed, vi synes forslaget er udtryk for. Ud over de åbenbare miljøgevinster kan dette måske også blive en ny start på solenergiindustrien i Danmark.
Vi støtter forslaget.
Søren Kolstrup (EL), 2001-02-22:
Enhedslisten kan støtte det fremsatte forslag.
Vi synes ikke, det er særlig ambitiøst, men det rører ikke ved, at der er blevet slået hul på bylden. For os er det vigtigt at rette en tak til Kristeligt Folkeparti, som startede denne her debat; det var dem, der kom med et udspil, som lå meget, meget tæt på Enhedslistens politik på det her område. Det var glædeligt, det gav anledning til, at vi var nogle partier, der sammen skrev en beretning, som igen har dannet grundlag for det her udspil.
Jeg synes, det er vigtigt lige at have denne lille forhistorie med, således at de, der tænker meget på solvarme og solenergi i al almindelighed, står sammen og er med til at fungere som en drivende kraft i den politiske proces.
Når vi så ser på det foreliggende forslag, er det ganske rigtigt, som SF's ordfører, fru Anni Svanholt, sagde, at det jo er noget, det kan medvirke til at realisere »Energi 21«, og forudsætningen for at realisere »Energi 21« er jo rigtigt nok, at man vil virkemidlerne. Jeg vil godt understrege, at Enhedslisten er optaget af solvarme, men vi er også meget optaget af solenergi i al almindelighed, det vil sige solceller.
Overalt, hvor det er muligt, håber vi at kunne kombinere de to systemer.
For det første - og jeg tror også, det var fru Anni Svanholt, der er inde på det: Hvornår skal det her træde i kraft?
Vi må altså sikre os, at det sker så hurtigt som vel muligt.
Hvis man taler om år 2002, så er det for lang tid.
Det andet er spørgsmålet om, hvornår man skal sætte ind med solvarmen.
Vi mener, det er helt oplagt, at ved større renoveringer og ved ombygninger skal vi selvfølgelig også have det her indføjet, og derfor mener jeg, at denne lille ændring skal vi have føjet til. Så har jeg tidligere over for den socialdemokratiske ordfører anført: Hvorfor undtage private boliger?
Og endelig vil jeg godt rejse som et spørgsmål, om ikke vi nøje skulle overveje, hvad vi egentlig skal bruge pengene til.
Hvorfor give tilskud til bygninger, der forpligtes, hvis man i disse bygninger, hvor der så installeres solvarme, kan opstille et - i hvert fald på mellemlang sigt - godt regnskab?
Hvorfor ikke bruge tilskuddene til at lave endnu en lokkekasse, så man lokker de bygningsformer, som ikke er omfattet af en pligt?
Med spørgsmålet vil jeg godt signalere, at det er vigtigt, at vi hver eneste gang, vi afsætter midler til noget, bruger dem så fornuftigt som vel muligt.
Men i hvert fald er vi meget optaget af under alle omstændigheder at få sikret så hurtig en indfasning af det her lovforslag som vel muligt.
Vi er meget optaget af, at pligten bliver omfattet ved renoveringer, ved ombygninger, og vi vil godt være med til meget nøje at overveje, hvordan vi bruger de knappe midler, f.eks. til en ekstra lokkekasse.
Men konklusionen er klart, at vi kan støtte forslaget.
Der er blevet slået hul på bylden.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-02-22:
Solvarmepligt i den her sammenhæng er helt uden mening og helt uden formål.
Lovforslaget er skruet sammen på en sådan måde, så det er det, jeg kalder en rammelov.
Det vil sige, at der er nogle rammer, som indikerer nogle veje, man kan gå, begrænser lidt, hvem det er, der er tale om, men om det er små eller store sommerhuse, eller det er det ene eller det andet, er noget, som ministeren og de teknikere, der kommer til at sidde og arbejde med det, kommer til at afgøre.
Det er for løst det her, og det er i øvrigt synd for sagen.
Det er ikke måden at gøre det på.
Det er ikke måden, man med en voksen miljø- og energipolitik skal agere på.
Man ved, at solvarme skal op i en anselig størrelse og skala, før der er økonomi og fornuft i det.
Nogle har nævnt Ærø, hvor jeg jo af og til kommer, og dér har vi et anlæg på 10.000 m2, et på 5.000 m2, og vi har lige stukket spaden i jorden til et på 3.600 m2 og en termokande på 4.000 m3.
Det har en mening, fordi det hænger sammen, der er tilskud i det endnu.
Der er meget, der skal prøves endnu, men man ved allerede nu, at det hænger sammen, for det er jo ikke nogen vanskelig teknologi det her.
Men man skal passe på med område 4, som det hedder, at pålægge en tvang i et område, hvor det i forvejen er vanskeligt at få tingene til at hænge sammen, et område, hvor det i forvejen somme tider er vanskeligt at få kreditforeninger til at være med, hvad enten det er offentligt eller det er virksomheder.
Jeg har før nævnt, at jeg måske godt kunne have en vis sympati for, hvis nogle laver megaluksussommerhuse ude i et område, hvor der skal netforstærkning og alt muligt til, fordi de laver en swimmingpool på størrelse med en håndboldbane, at man dér kunne sige til dem helt specifikt: Hvis I vil lave en swimmingpool derude, hvor nettet ikke kan holde til det efterhånden, så lav solvarme, venner.
Altså hvis det var så specifikt lavet, kunne jeg se en vis fornuft i det.
Om der bliver nogle forhandlinger undervejs og noget mellem første og anden behandling, der gør, at vi kan finde en form, som vi kan blive enige om, skal jeg lade være usagt på nuværende tidspunkt.
Generelt mener vi, det er en god idé at arbejde med solvarme, men vi mener omvendt også, at tvang i en sag som denne her i og for sig kan være til mere skade end gavn, hvis man vil have en fornuftig udvikling på området.
Søren Kolstrup (EL), 2001-02-22:
Jeg takker ministeren for de besvarelser, han kom med, men jeg tror, det er vigtigt lige at få endnu to forhold afklaret.
Af den gode beretning, som Kristeligt Folkeparti, og jeg havde nær sagt solvarmepartierne stod bag - til og med Enhedslisten - fra juni 2000, fremgik det klart, at vi var enige om, at der skulle installeres solvarme i forbindelse med renovering og ombygning.
Derfor synes jeg, det er vigtigt, at ministeren får givet tilsagn her fra talerstolen om, at den lille mangel, der er i bemærkningerne, bliver rettet op, om vi kan få sikret, at beretningens ord fra juni 2000 om, at solvarme også skal føres ind som pligt i forbindelse med renovering og ombygning, kommer med.
Det er det ene.
Det andet er, om ministeren vil være med til mere præcist at overveje, om vi ikke også i fjernvarmeområder, f.eks. på skoler, som der blev nævnt, en lille badeanstalt ved en skole, et svømmebassin, kan indføre en pligt.
Endelig vil jeg gerne kvittere for to ting, dels at
ministeren siger oktober i år, dels også ordet forsyningssikkerhed
Det er et rigtig godt ord.
Og tænk sig, om ministeren også huskede at bruge langsigtet forsyningssikkerhed, når vi diskuterer Nordsøen og den oppiskning, der finder sted dér af gasoppumpning i et væk.