runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2001-10-04:
Fru Pia Kjærsgaard udtrykker sådan en vældig forargelse over alle de terrorister og krigsforbrydere, som går rundt her i Danmark, og hun vil have fanget de der krigsforbrydere.
Jeg står med betænkningen og vil godt læse op, hvad det er for argumenter, der bliver brugt:
»... lovforslaget indeholder bestemmelser, som er i strid med den beskyttelse mod retsforfølgelse, som medlemmer af det danske kongehus nyder i henhold til grundlovens § 13 og kongelovens § 25.
Endelig finder Dansk Folkeparti, at lovforslaget indeholder bestemmelser, der de facto vil ophæve den beskyttelse mod retsforfølgelse, som medlemmer af Folketinget nyder i henhold til grundlovens § 57.«
Med andre ord: Dansk Folkeparti vil ikke være med til en straffedomstol, fordi de er bange for, at man skal fange medlemmer af kongehuset og Folketinget som eventuelle krigsforbrydere.
Det er virkelig seriøst.
Det er jo sniksnak.
Det er jo fuldstændig useriøst.
På den ene side forargelse, på den anden vil man ikke være med til noget som helst, fordi man har en mistanke om, at der i kongehuset og her i Folketinget befinder sig krigsforbrydere.
Kan vi ikke få en forklaring på det fra fru Pia Kjærsgaard?
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-10-04:
Jamen det gør vi da.
Og hr. Jan Petersen vil jo også stadig væk vide, at der ikke har været nogen vaklen, at Dansk Folkeparti ikke på et eneste af de punkter, som hr. Jan Petersen kommer med, har sagt fra.
Hvor er så problemet?
Vil man ikke forsøge at skabe problemer, hvor der intet er?
Elisabeth Arnold (RV), 2001-10-04:
Men så er det jo godt, at fru Pia Kjærsgaard ikke er med til det forslag til vedtagelse, som er til afstemning her i dag, for det handler jo netop om ikke at gøre enkelte religioner ansvarlig for de problemer, der er opstået som konsekvens af terrorangrebet i USA.
Det er jo det, der åbenbart er Dansk Folkepartis dagsorden.
Nu vil Dansk Folkeparti åbenbart have den religionskrig, som alle, også præsident Bush, som fru Pia Kjærsgaard er så begejstret for, har advaret imod, og som alle ansvarlige politikere og statsledere i hele den såkaldt civiliserede verden har advaret imod: Gør ikke dette til en religionskrig.
Og jeg vil bare derfor spørge fru Pia Kjærsgaard: Sådan en som Adolf Hitler, hørte han til den europæiske civilisation eller ej?
Var han kristen eller muslim?
Peter Skaarup (DF), 2001-10-04:
Det er igen en bemærkning om denne her sag, hvor det viser sig, at regeringen tilsyneladende har meget lidt styr på udviklingen, når det gælder krigsforbrydere, men også når det gælder kriminelle udlændinge, som bliver dømt til udvisning ved landets domstole.
Det viser sig faktisk, at i de sager, vi har set igennem de seneste år, hvor underretterne, byretten og landsretten,
På det seneste er det kommet frem, at Flygtningenævnet i visse sager kan underkende Højesteret.
Så er det, jeg spørger: Er regeringen med på, at det er rigtigt, eller vil regeringen på det her område lave en ændring?
Nu har regeringen bebudet nogle ændringer, jeg håber, det er en af de ændringer, regeringen vil bebude.
Og jeg vil godt i tillæg, nej, det må jeg hellere vente med.
Helge Adam Møller (KF), 2001-10-04:
Det er jo altid sympatisk, når en leder eller en chef eller en minister forsvarer og forklarer de myndigheder, der ligger under ham eller hende.
Og når ministeren siger, at ingen af de myndigheder under ministeren har foretaget noget som helst galt, der er intet at kritisere, de har gjort det rigtigt alle sammen, så tror jeg selvfølgelig på dét.
Men det betyder jo så, at vi har haft en minister, som altså har udstukket nogle retningslinjer, som betyder, at chefen, ministeren, intet aner om, hvad der foregår af vigtige ting i hans eget ministerium, og derfor ikke har kunnet starte retsforfølgelsen før 2 år efter, at hændelsen er indtruffet, ikke har kunnet starte retsforfølgelsen mod de seks, der selv har indrømmet åbent og ærligt til de danske embedsmænd, hvordan de har myrdet, henrettet og torteret, det har de indrømmet for flere år siden.
Men ministeren har ikke vidst det før for 3-4 dage siden, den minister, som er ansvarlig for, at der eventuelt bliver rejst retssager, og det synes ministeren er tilfredsstillende.
Det må ikke være rart at være myndighed
under sådan en minister.
Frank Aaen (EL), 2001-10-04:
Det er en ideologi, der skal uddrives, som aldrig skal på plads i vores land, og fru Kjærsgaard er citeret for at sige, at det, der er sagt, er alt sammen i orden.
Jeg må tage fru Kjærsgaards tavshed på mit spørgsmål som en bekræftelse af, at det er det, Dansk Folkeparti mener.
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-10-04:
Det, der jo danner grundlag for hele diskussionen, er, om vi stadig væk kan tillade en tilstrømning, som vi har set, om vi stadig væk vil tage imod fremmede kulturer, som det er sket igennem en årrække, om vi skal føle, at vi bliver mere og mere domineret af en anden kultur end den, vi har kendt.
Og det er da folketingspolitikere, der har besluttet det her, og folketingspoltikere, som lægger op til det her. Jeg må så sige, at jeg tror faktisk, at den retorik, som eksempelvis fru Margrete Auken læger op til og også andre, og som jeg synes har været utrolig fordømmende, er medvirkende til, at der kommer mere had.
Jeg tager hundrede procent afstand fra folk, der går ud og knuser ruder, fra folk, der ikke kan opføre sig ordentligt, fra folk, der udøver vold, uanset om det er i forhold til muslimer, eller om det er i forhold til jøder, eller om det er i forhold til kristne, eller hvem det er i forhold til.
Men jeg er tilbøjelig til at tro, at jo mere der kommer af den slags konflikter, som hr. Keld Albrechtsen, hr. Jan Petersen og fru Elisabeth Arnold lagde op til på et meget tidligt tidspunkt, desto mere vil det medføre af den slags ting i stedet for at dæmpe det.
Margrete Auken (SF), 2001-10-04:
Fru Pia Kjærsgaard sagde, at alle kristne mennesker bør bekæmpe islam.
Så er det i hvert fald ikke i Folketinget, det skal ske.
Dette hus er åbent, og jeg citerer Christen Berg: »Folketinget er principielt en hedensk forsamling«.
Skal kristendommen vinde over islam, sker det med kærlighed, sker det med mildhed, sker det ved at være åben og være lyttende, alt det, som fru Pia Kjærsgaard kalder politisk korrekthed, men som vi andre siger, er det, vi har lært af vores far og mor.
Det er ikke noget med, at man skal hen og sige, at så er alt lige meget og lige godt, men kristendom skulle gerne være bedre end islam og ikke ligne det terrorregime, som fru Pia Kjærsgaard lancerer.
Man bekæmper ikke islam i Folketinget.
Det gør man ved at være et kristent menneske, og det ser
Frank Aaen (EL), 2001-10-04:
Efter Dansk Folkepartis årsmøde citerede dagbladet Jyllands-Posten nogle udtalelser fra debatten: Islam er ikke en religion, det er en terrororganisation.
Alle Vestens lande er infiltreret af muslimerne.
Det, vi står over for, er ikke bare en kortvarig militær operation, det drejer sig om at drive denne ondskabens ideologi ud af den vestlige civilisation.
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-10-04:
Jamen det har man da selvfølgelig lov til at blive.
Jeg synes da, det er helt i orden, at man en gang imellem lader følelserne løbe af med sig, så man overskrider sin taletid.
Jeg synes bare, hr. Keld Albrechtsen bliver ved med at misforstå situationen, bliver ved med at pådutte mig en opfattelse, som ikke er korrekt.
Hr. Keld Albrechtsen har fra første færd forsøgt at få denne her debat afsporet, sagt grundlov og religionsfrihed.
Det, jeg siger er, at religionsfrihed ikke er det samme som religionslighed, og at jeg ikke ønsker, at islam skal udbredes her i Danmark.
Jeg synes, at man i respekt for de værdier, vi har, bliver nødt til at sige, at den fundamentalistiske del af islam ikke er velkommen, at det skaber problemer, at det giver problemer.
Jeg vil ikke lægges ord i munden, som hr. Keld Albrechtsen bliver ved med, om religionsfrihed og grundlovsbrud, og hvad ved jeg, men jeg vil have lov at sige, at vi skal tænke os om, at der er noget ravruskende galt, at det er forkert, at man hele tiden tager hensyn og bøjer sig, og at man ikke kan gå op imod det.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-10-04:
undskyld, hr. formand!
Nogle gange kan det jo under en folketingsdebat være vanskeligt at tro sine egne ører.
Jeg troede, fru Pia Kjærsgaard begyndte sit indlæg med at forsøge på ligesom at tage lidt afstand fra det, hun selv havde sagt, men hun vil altså bekæmpe islam.
Det er dybt forstemmende, det er dybt forstemmende at måtte konstatere, at der er en partiformand, et parti her i Folketinget, som i realiteten ønsker en religionskrig, og jeg synes altså, at det borgerlige Danmark står med et kolossalt problem efter debatten i dag.
Jeg synes, at det bør give anledning til en mere grundlæggende debat hos hr. Anders Fogh Rasmussen, hos hr. Bendt Bendtsen, om, hvad man skal stille op med det problem, at man har tænkt sig at basere en regeringsdannelse på et parti, som er i modstrid med de mest fundamentale og grundlæggende demokratiske principper, som et samfund er baseret på, og fru Pia Kjærsgaard er gået op her på talerstolen lige for et øjeblik siden og har vedstået, at hun ikke respekterer demokratiet, ikke religionsfriheden.
Jeg håber virkelig, at hr. Anders Fogh Rasmussen og hr. Bendt Bendtsen nu vil gå op og gøre det klart, at man ikke kan have et regeringssamarbejde eller basere sig
parlamentarisk på et sådant grundlag ...
Frank Aaen (EL), 2001-10-04:
Nu har vi altså gennem en lang dag hørt på gudbenådet sludder
fra Det Konservative Folkeparti.
Det skal kunne betale sig at arbejde, og derfor laver man en skattereform.
Derfor laver Det Konservative Folkeparti en skattereform, der giver topdirektøren en skattelettelse på 75.000 kr. om året.
Men han er jo i arbejde.
Hvordan kan man få flere i arbejde ved at give folk, der er i arbejde, så kæmpemæssig en skattelettelse, hvorimod den arbejdsløse, som gerne vil i arbejde, ikke får nogen skattelettelse, hvorimod kassedamen, der gerne vil have noget mere i løn, ikke får nogen skattelettelse?
Hvordan kan Det Konservative Folkepartis idé om skattelettelser til topdirektøren på 75.000 kr., 6.000 kr.
Det er noget sludder.
Bendt Bendtsen (KF), 2001-10-04:
Når vi om lidt skal stemme om vedtagelsen, der ligger her i dag, vil jeg sige, at jeg synes, det er et stort skridt.
Det er rart, det er godt, at et så stort flertal i Folketinget ønsker at stemme for den vedtagelse.
Der er utrolig mange elementer i, som er et godt skridt i kampen mod den internationale terrorisme.
Nu er der jo kun tale om international terrorisme, for terrorisme forekommer
altså stadig i mange lande, derfor bliver den international. Men når vi nu implementerer de regler her, sådan noget som det punkt i resolutionen, som omtaler, at de, der finansierer, planlægger eller begår terrorisme, skal nægtes et sikkert sted, så er det jo et resultat af gode forhandlinger, men det er også et resultat af, at verdenssamfundet er enigt med sig selv om, at der skal ikke være nogen steder i denne verden, der skal være helle for terrorisme.
Det synes jeg er utrolig vigtigt.
Også konklusionerne fra Det Europæiske Rådsmøde den 21. september peger i den rigtige retning.
Jeg vil godt her fra Folketingets talerstol meddele, at Det Konservative Folkeparti er meget positiv over for at få implementeret udmøntningerne i de to tekster.
Det vil vi være klar til.
Så har jeg et par få bemærkninger til statsministeren.
Vi er glade for at høre igen, at vores efterretningstjenester skal styrkes.
Vi har hørt i aften fra justitsministeren og indenrigsministeren, at reglerne var kørt efter bogen.
Så må jeg sige, at så er jeg enig med min retsordfører i, at så må der skrives en ny bog.
Det er også det, jeg hører statsministeren sige.
Jeg synes, det var klogt sagt.
Statsministeren kom med nogle bemærkninger
om beskæftigelsen.
Ja, der skiller vandene jo så lidt, når vi taler beskæftigelse.
Vi mener, at det er nødvendigt fremover at se på en skattereform i det her land, og det er ikke, fordi Det Konservative Folkeparti vil sætte bistandshjælpen ned.
Det har ikke noget med det at gøre.
Men der er jo indimellem i det her hus det, man kalder samspilsproblemer, når det ikke kan betale sig.
Vi mener, at der er behov for en skattereform.
Vi mener, der er behov for, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Hvis vi ser på landene, der omgiver os, ser vi jo, at der er indført skattereformer mange steder.
Det bliver helt klart en af de sager, hvor det bliver nødvendigt også for det her hus at prøve på at se på gældende regelsæt.
Ellers får vi ikke de mennesker i beskæftigelse, som vi skal have.
Jeg tænker her på de 100.000, som vi alle ønsker skal i beskæftigelse.
Jeg siger tak for bemærkningerne omkring åbningerne til finansloven.
Det tager vi til efterretning.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-10-04:
Jeg er ganske enig med den socialdemokratiske ordfører i, at der står jo et problem tilbage for hr. Anders Fogh Rasmussen, nemlig at den borgerlige blok, de tre partier, som hr. Anders Fogh Rasmussen gerne vil danne regering på basis af efter et folketingsvalg, indeholder et parti, som i dag klart og utvetydigt har givet udtryk for, at de har til hensigt at bryde grundlovens principper om religionsfrihed.
Og jeg har noteret, naturligvis, at hr. Anders Fogh Rasmussen ikke er enig med fru Pia Kjærsgaard.
Det har vi hørt.
Men det må få nogle konsekvenser i den borgerlige lejr.
Den borgerlige lejr er i dag belastet og har et problem med demokratiet.
Jeg vil gerne spørge hr. Anders Fogh Rasmussen: Hvad vil man gøre for at få ryddet op efter fru Pia Kjærsgaard i dag?
Jan Petersen (S), 2001-10-04:
Jeg synes, der efter det indlæg, vi har fået fra hr. Anders Fogh Rasmussen, henstår et spørgsmål.
I år 2000, altså sidste år, afviste hr. Anders Fogh Rasmussen at deltage i et bredt forlig og en bred aftale omkring udlændingeområdet.
Det skete under henvisning til, at hr. Anders Fogh Rasmussen ikke ville bindes til et radikalt tyranni langt frem i tiden.
I formiddag og i eftermiddag har vi så hørt, at hr. Anders Fogh Rasmussens vej er et nationalt kompromis, hvori også Dansk Folkeparti indgår.
Svend Aage Jensby (V), 2001-10-04:
Der er ikke nogen tvivl om, og det har vi jo også kunnet fornemme på debatten i dag, at den omstændighed, at pressen har afsløret, at der i Danmark opholder sig grove, grove kriminelle, mennesker, der har begået de grusomste forbrydelser, har optaget sindene.
Jeg hørte på et tidligere tidspunkt i aften justitsministeren redegøre for forløbet af - om jeg så må sige - den irakiske general.
Der noterede jeg mig, at justitsministeren sagde, at den 6. august 1999 fik Politiets Efterretningstjeneste fra DCP og Udlændingestyrelsen tilsendt fornødent materiale til at vurdere situationen.
Og så sagde ministeren, at først den 1. oktober - tror jeg det var - blev ministeren orienteret.
Nu har vi så også hørt i aften, at statsministeren siger, at sådan en sag bør ministeren, ministeriet - hvad det nu er for et ministerium - selvsagt orienteres om.
Jeg tror, at det er klart for regeringen, at hvis der er noget, der ligger mennesker på sinde, så er det ikke at stille spørgsmål og dermed heller ikke forvente svar om noget, der vedrører landets sikkerhed.
Det ligger os meget fjernt.
Og når jeg nu stiller følgende spørgsmål, er det med det in mente.
Jeg vil spørge ministeren, justitsministeren må det vel være eller statsministeren: Er det korrekt, at chefen for PET mødes med departementschefen i Justitsministeriet eller en afdelingschef ca. en gang om ugen eller efter behov for at orientere om sager, der har betydning for landets sikkerhedsinteresser?
Det var det ene.
Det andet er: Er det korrekt, at chefen for Politiets Efterretningstjeneste over et tidsforløb på 2 år ikke har underrettet embedsmændene i Justitsministeriet om, at man har en grov kriminel forbryder siddende her i landet?
Kan det virkelig være rigtigt?
Så er der noget galt med kommunikationen.
Det næste er: Har PET oplyst Justitsministeriets embedsmænd om det, for jeg lægger det til grund, som ministeren sagde: at det først er den 1. oktober i år, at ministeren personligt bliver involveret i hele denne her problematik?
Kan det passe, at man ikke har orienteret om, at ikke alene en irakisk general, men talrige andre grove forbrydere, som Politiken så fantastisk vel har beskrevet, har opholdt sig her i landet, og at de kommer fra PFLP og andre organisationer, som repræsenterer den groveste terrror? Er det rigtigt, at ministeriet ikke har fået nogen underretning om det?
Og det sidste er: Hvad agter justitsministeren af hensyn til landets sikkerhedsinteresser og borgernes tryghed at gøre, hvis ministeriet overhovedet ikke er orienteret om så alvorlige forhold?
Frank Jensen (S), 2001-10-04:
Jeg vil advare kraftigt imod, at vi på dette fremskredne tidspunkt går i gang med en egentlig efterforskning her i Folketingssalen.
Det er en sag, som i øjeblikket verserer ved anklagemyndigheden hos statsadvokaten for Sjælland og hos politimesteren i Ringsted, i øvrigt en kollega til spørgeren.
Jeg er sikker på, at kollegaen til spørgeren fra Ringsted Politi vil forstå at efterforske denne sag til bunds, og fører det til en sag, der kan føre til sigtelse for de alvorlige forbrydelser, som hr. Jensby her har nævnt, hvilket hr. Jensby og jeg jo ikke her i aften er i stand til at kunne konkludere, og der laves et anklageskrift imod den pågældende, så vil det jo være en sag, som kommer til at foregå ved domstolene, for åbne døre forventelig, sådan at der vil blive kastet fuldt lys over den. Jeg kan sige fuldstændig klart fra Folketingets talerstol: Statsministeren, indenrigsministeren og jeg selv kendte ikke den irakiske hærchefs tilstedeværelse her i landet før søndag i denne uge.
Det er det samme, der gør sig gældende for departementschefen i Justitsministeriet.
Jeg tror på det her meget fremskredne tidspunkt, at man skal erindre sig, hvad den her sag startede som.
Den startede som en sag, hvor en irakisk hærchef, stabschef for Saddam Hussein, ønskede at forlade sin chef, Saddam Hussein.
Den startede som en sag, hvor han ønskede at få asyl, fordi han følte jorden brænde under sig.
Det har så ført til, at han under sin periode som stabschef er vurderet af Flygtningenævnet til at have haft mulighed for at disponere over hærstyrker, som blev sat ind imod kurderne i det nordlige Irak i slutningen af 1980'erne.
Om det gør, at han også i en straffeprocessuel sammenhæng kan føres til dom og kan dømmes for drab eller forsøg på drab eller medvirken til drab, skal vi overlade fuldt og klart til dem, der i vores samfund, i en retsstat,
er tillagt det og ikke til Folketingssalen.
Det vil jeg appellere stærkt til, også selv om nogle personligt har stærke aktier blandt dem, der i vores retssamfund er sat til at varetage opgaver for at sikre, at vi er en retsstat og får dømt dem, der er ansvarlige for alvorlige forbrydelser.
Holger K. Nielsen (SF), 2001-10-04:
At det her skulle være løfterigt og glædeligt,
er dog den mest fantastiske bemærkning, jeg har hørt her i dag - en glædelig udvikling, der har fundet sted efter terrorangrebene, fordi USA nu har sat sig i spidsen for en eller anden global alliance!
At det skulle være glædeligt og løfterigt, hvad er det da for noget?
Kan man virkelig kun tænke sådan, at det i sig selv er fantastisk, fordi det har skabt denne her store alliance?
Kan man overhovedet ikke se de farer og problemer, der ligger i det, i Pakistan, i den muslimske verden, i den tredje verden?
Hvordan kan sådan en naivitet slå igennem i det her Folketing?
Man afviser fuldstændig, at der også er en anden side, som ikke bare er det glædelige, det løfterige, for der er en risiko for en blodig krig.
Tusindvis af afghanere er flygtet.
Det er sultne afghanere, der flygter til Pakistan, og de er bange for denne her krig.
Tusindvis af mennesker er flygtet, fordi de er bange for krig, er det glædeligt og løfterigt?
Nej, det er forfærdeligt at høre, det her.
Helge Adam Møller (KF), 2001-10-04:
Jeg takker forsvarsministeren for det foreløbige svar.
Jeg er selvfølgelig ikke interesseret i at ødelægge nogen positiv stemning, for alle er jo enige, og det er fantastisk.
Alle i dette Folketing er enige om, at det er et godt og et rigtigt forslag, og at det kommer på rette tid.
Det eneste, jeg bare lige gerne vil have en bekræftelse på, og det behøver ikke blive mundtligt, men jeg stiller spørgsmålet, er: Er ministeren helt enig i, at det, der står i forsvarsforliget, er, at hvis det ender med, at man bruger flere penge end det, der var afsat i forliget over 5-års-perioden til internationale opgaver, så skal pengene findes uden for forsvarsbudgettet?
utrolig meget for forsvarets planlægning, hvis vi ender med at bruge omkring 500, 600 eller 700 mio. kr. mere i løbet af 5-års-perioden.
Så betyder det jo, at hvis ikke de kommer udefra, så skal de findes ved besparelser på uddannelsen af værnepligtige, indkøb af materiel eller på andre områder.
Så det, jeg ønsker på et tidspunkt i løbet af de næste 3 dage, er en bekræftelse på, at forsvarsforliget også på det punkt selvfølgelig står hundrede procent til troende.
Mogens Lykketoft (S), 2001-10-04:
Så vidt jeg registrerede, var der ikke nogen spørgsmål, man forventede, jeg skulle svare på i debatten her i dag.
Men jeg vil da godt benytte lejligheden til at takke for en enstemmig opbakning til dette initiativ.
Det synes jeg ser godt ud for Danmark og for det danske Folketing.
Jan Trøjborg (S), 2001-10-04:
Jeg vil ikke gøre noget forsøg på at trække tiden ud, men blot sige til hr. Frank Dahlgaard, Kristeligt Folkepartis ordfører, at det jo er korrekt, at Danmark yder et flot bidrag kvantitativt, men jeg vil da også gerne tilføje, når vi nu er samlet her mange forsvarsordførere, at der også er international anerkendelse af det kvalitative bidrag, som Danmark yder på Balkan bl.a. i multinationalt samarbejde i Bosnien, den nordisk-polske kampgruppe, hvor der også deltager soldater fra de baltiske lande, og under deltagelse i den franske brigade i Kosovo og nu også, og allerede i dag, med vores indsats i Makedonien, som vi nu forstærker.
Jeg vil gerne sige til hr. Per Kaalund til spørgsmålet
om det praktiske forhold, at det jo er således, at delingen på cirka 30 soldater fra eskadronen på Bornholm, de 4 soldater, som vi øger vort nationale støtteelement med i Skopje, og de 3 stabsofficerer, som bliver stillet til rådighed for brigadehovedkvarteret under tysk ledelse, vil blive deployeret, således at vi udsender en forkommando den 10. oktober, hvis Folketinget godkender forslaget.
Vi regner med at kunne afskibe materiel samme dag, således at det vil være fremme den 14. oktober, og således at delingen også den 14. oktober vil ankomme til Makedonien.
Imidlertid er det forholdsvis hurtigt efter Folketingets eventuelle - forhåbentlige, det er jeg sikker på - godkendelse, og så passer det faktisk meget godt med, at de styrker, der deltager i den nuværende mission i Makedonien, forlader den.
Så vil jeg sige til spørgsmålet fra hr. Svend Aage
Jensby og hr. Peter Skaarup om sikkerhedssituationen
Vi har meddelt, at i forslaget må sikkerhedsniveauet vurderes at være på samme niveau som det, vores styrker i Bosnien-Hercegovina og vores styrker i Kosovo arbejder under.
Men vi er naturligvis villige til at uddybe det i forhold til de spørgsmål, som måtte blive stillet under udvalgsarbejdet. Jeg vil sige til hr. Helge Adam Møller vedrørende spørgsmålet om finansiering: Jeg er glad for, at det ikke skal udgøre noget stort problem i forbindelse med debatten om dette beslutningsforslag. Det er således, at vi skønner niveauet af omkostningerne ved udsendelse af denne mission til at være 15 mio. kr. pr. halvår, og jeg finder ikke, at det giver anledning til en diskussion om finansiering af Danmarks internationale bidrag.
Men det er da meget muligt, at den internationale situation som sådan på et eller andet tidspunkt giver anledning til, at det bliver drøftet mellem forsvarsforligsordførerne, og det er en bredere kreds.
Statsministeren har jo allerede annonceret i sin åbningstale, at der er et behov for at styrke
efterretningstjenesterne, og dermed er der jo også sagt, at der er elementer til diskussion
Men jeg synes ikke, at små tekniske detaljer i forbindelse med dette forslag, om man må kalde dem sådan, skal påvirke den positive stemning, der er omkring, at Danmark naturligvis må yde sit bidrag.