runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carina Christensen (KF), 2003-03-20:
Den stigende internationalisering er en stor udfordring for vores sprog, og vi skal derfor hele tiden holde os for øje, om den engelske påvirkning i vor tid går så hurtigt, at det bliver en decideret trussel mod det danske sprog.
Dansk Sprognævns daværende formand, professor Poul Lindegård Hjorth, skulle allerede i 1969 have udtalt, at det var en realistisk tanke, at al administration, undervisning og forretning om en 20-30 år ville foregå på engelsk på grund af de større europæiske markedsdannelser. Nu er vi i år 2003, og så galt er det heldigvis ikke gået.
Dansk er stadig et meget stabilt og velkonsolideret sprog.
Vi har en klar forpligtelse til at sikre, at vores sprog trives og hele tiden udvikles, og i Det Konservative Folkeparti er vi begejstrede for, at kulturministeren nu har nedsat en arbejdsgruppe, der skal komme med en række konkrete initiativer til en dansk sprogpolitik.
Domænetab er et af de forhold, som vi mener det er meget vigtigt at få belyst.
Flere, bl.a. Dansk Sprognævn, har peget på, at der bør indføres parallel sproglighed, som betyder, at man inden for videnskaben og i erhvervslivet altid bruger dansk ved siden af det engelske.
Det vil vi meget gerne være med til at drøfte, når arbejdsgruppen fremlægger sin rapport til sommer.
Mange har også været inde på, at offentlige myndigheder skal forpligtes til at henvende sig til borgerne på et forståeligt, klart og tidssvarende dansk.
Det bakker vi også fuldt op om.
Dansk Sprognævn har peget på, at erhvervslivet bærer en stor del af ansvaret for, at det danske sprog svækkes.
Det foreslår derfor som et minimum, at beskyttelsesforskrifter, arbejdsinstrukser og ansættelseskontrakter skal være på dansk, og at de ansatte skal sikres ret til at forhandle på dansk.
Beskyttelsesforskrifter skal selvfølgelig altid være på dansk her i landet, det er vi enige i, men hvor går grænsen?
Jeg ved ikke, hvor grænsen går, men også dette går jeg ud fra at arbejdsgruppen kommer med en anbefaling til.
Uddannelsessektoren spiller generelt en vigtig rolle i udviklingen af det danske sprog, og vi bakker fuldt op om en forstærket danskundervisning i hele uddannelsessystemet.
Vi ser også gerne, at man undersøger, i hvilket omfang man kan inddrage forældrene, som jo nok har det største ansvar for udviklingen af deres børns sprog.
Selve grundtonen i sproget slås i høj grad an i hjemmene.
Medierne spiller en stor rolle i udviklingen af det danske sprog, og som jeg har været inde på, er vi også fra konservativ side meget tilfredse med de nye ting, der er skrevet ind i public service-kontrakterne vedrørende en aktiv sprogpolitik.
Endelig glæder vi os også til at se arbejdsgruppens forslag med hensyn til bevarelse af de danske dialekter, som for os er et meget vigtigt punkt.
Alt i alt ser vi meget frem til at få forelagt resultaterne af arbejdsgruppens arbejde, og vi vil fra konservativ side aktivt deltage i et forhåbentlig bredt samarbejde om en fremtidig dansk sprogpolitik.
Jesper Langballe (DF), 2003-03-20:
Selv om jeg ikke er enig med hr. Naser Khader i den trussel, der er mod det danske dagligsprog fra hele den syndflod af engelske gloser, der vælder ind, så glædede jeg mig i hvert fald over at høre hr. Naser Khader sige, at dansk skal tales på alle niveauer.
Jeg vil sige med hensyn til det, som professor Davidsen-Nielsen har kaldt domænetabet - jeg ved ikke, om det er tilladt måske også at lade spørgsmålet gå lidt til kulturministeren - er det jo et område, hvor vi virkelig fra Folketingets side kunne gøre noget.
Vi kunne forhindre f.eks., at handelshøjskoler kalder sig Copenhagen Business School og den slags ting, men holder fast ved deres danske betegnelse, og vi kunne forhindre, at det efterhånden er sådan, at så at sige alle videnskabelige afhandlinger skrives på et fremmedsprog, typisk på engelsk.
Det var faktisk engang sådan, at danske forskningsafhandlinger blev skrevet på dansk, og så var der en opsummering på engelsk eller tysk eller noget andet bagi. Hvis vi ikke vender tilbage til det, så sker der jo det, at forskningssproget isolerer sig fra dagligsproget, som bliver et almuesprog, der mangler den nedsivning fra forskningssproget, og det vil sige, at vi til almindelige danskere efterhånden mangler et sprog at diskutere de emner på.
Det er dybt alvorligt.
Meget kort vil jeg sige, at selvfølgelig sidder Folketinget ikke og giver navne til danske undervisningsinstitutioner, det er de pågældende ministeriers sag.
Men det er jo altså faktisk sådan, at Folketinget kan holde ministerierne fast på noget og give ministerierne nogle gode råd.
Det er jo en væsentlig del af Folketingets arbejde. Så vil jeg egentlig stadig væk godt have et svar måske fra kulturministeren, det kan være, at der bliver mulighed for det senere, på, hvad man kunne gøre på de konkrete punkter, hvor man virkelig fra ministeriel side kunne gøre noget for, at dansk forskning og højere undervisning virkelig blev dansk.
Naser Khader (RV), 2003-03-20:
Først til fru Louise Frevert: Jamen det, jeg sagde, var, at det er vigtigt med tolerance i forhold til, hvordan sproget udtales, altså i forhold til dialekter og accenter.
Selvfølgelig skal alle kunne tale forståeligt dansk, ikke nødvendigvis korrekt dansk, men i hvert fald forståeligt dansk, men vi skal give plads til, at der er nogle, der taler dansk på en anden måde, end man gør i København.
Det skal der være plads til.
Til hr. Langballe: Folketinget skal ikke styre sproget.
Folketinget skal ikke gå ind og blande sig i, om handelshøjskoler vælger at kalde sig alt muligt på engelsk.
Det er ikke vores opgave.
Det, vi skal gøre, er at udfærdige en sprogpolitik, der forpligter.
Jeg foreslog også i min ordførertale, at vi skal have en instans, der måske kunne have større kompetence til at gå ind og vurdere, hvordan man skal bruge fremmede ord, men det skal være uden sanktioner.
Jeg ved eksempelvis, at her for nylig vedtog man i Danmarks Radio at bruge den engelske udtale af Saddam Hussein.
Det vil sige, at vi nu har Danmarks Radio, der bruger den engelske udtale, og TV 2, der bruger den danske udtale.
Der kunne jeg egentlig godt tænke mig, at sådan en instans skulle fortælle os, hvad vi skal sige.
Louise Frevert (DF), 2003-03-20:
Jeg synes ligefrem, at det vil være at gå til yderligheder, hvis man skal til at begynde at have sanktioner, fordi folk ikke taler et korrekt dansk.
Altså den form for afstraffelse er overhovedet ikke noget, vi har lyst til at indføre fra Dansk Folkepartis side.
Det kan jeg lige så godt sige med det samme.
Men man kan henstille, og man kan appellere på en ordentlig måde.
De der fascistiske metoder bryder vi os
overhovedet ikke om i Dansk Folkeparti.
Til hr. Ole Sohn: Lad mig én gang for alle gøre det klart her fra talerstolen: Dansk Folkeparti har ikke på noget som helst tidspunkt haft noget imod modersmålsundervisningen,
overhovedet ikke
Det eneste, vi har sagt, er, at det ikke skal være en offentlig forpligtelse.
Hvad folk gør hjemme bag hjemmets fire vægge, hvad folk selv vil investere deres penge og fritid i, det er for egen regning.
Så det modersmål, som en irakisk-tyrkisk eller svensk familie for den sags skyld har, må de selv sørge for at få optimeret.
Naser Khader (RV), 2003-03-20:
Det var ikke mig, der startede globaliseringsdiskussionen.
Vi blev beskyldt for at have opfundet begrebet og hele processen.
Det var derfor, jeg kom ind på det.
Men med hensyn til at værne om det danske sprog.
Fru Louise Frevert sagde, at vi skal være gode eksempler, bruge sproget korrekt osv.
Skal en sprogpolitik medføre sanktioner?
Skal der være sanktioner for ikke at bruge sproget korrekt?
Skal der være sanktioner for at optage fremmede udtryk i det danske sprog, hvis man gør det sådan uden videre?
Ole Sohn (SF), 2003-03-20:
Jeg er fuldstændig enig med fru Louise Frevert i, at det er godt at have et ordentligt fundament i sit modersmål for at kunne tilegne sig engelsk og tysk og andre fremmedsprog.
Men gør det sig ikke også gældende, når vi nu får en irakisk eller tyrkisk eller anden familie til Danmark, hvor deres modersmål er tyrkisk eller arabisk?
Så er forudsætningen for, at de kan lære et ordentligt dansk, jo også, at de er fortrolige med deres modersmål.
Så på den måde hænger tingene jo sammen.
Modersmålet er jo altid det vigtigste.
Så kan man diskutere, efter hvor mange generationer
man slår over til, at det danske bliver modersmål, men hvis nytilkomne familier skal kunne integreres ordentligt i det danske samfund, så er det vel en forudsætning, at de kender deres modersmåls nuancer og dybde, for at de kan tilegne sig et fremmedsprog, og det vil så være dansk.
Louise Frevert (DF), 2003-03-20:
Det er da korrekt opfattet et langt stykke hen ad vejen.
Det er da også derfor, vi er meget glade for at være med i folkeskoleforliget, hvor vi styrker danskundervisningen med en ekstra dansktime i 1., 2. og 3. klasse.
Så vi vil gøre hvad som helst - næsten - for at sætte fokus på, at vores børn og unge får et rigtig godt dansk sprog.
Hele denne her diskussion om multikulturelle tiltag og globalisering er jo noget, vi kommer til at diskutere også i andre sammenhænge, så det vil jeg ikke spilde tid på her, for det kan blive en utrolig omfattende diskussion, som jeg egentlig ikke synes har noget at gøre med det, vi diskuterer her lige nu, nemlig det danske sprog.
Hr. Naser Khader spurgte om, hvordan vi helt konkret ville tage initiativer til at værne om det danske sprog.
Se, det var det, som jeg sagde før: at værne betyder - hvis man skal tage synonymerne - at bevare, at forsvare, og det kan man gøre med forskellige handlinger og initiativer.
Man kan selv foregå ved at være et godt eksempel og tale et pænt og letforståeligt dansk.
Man kan gøre det ved henstillinger; man kan gøre det ved hensigtserklæringer; man kan netop også gøre det ved at optimere det danske sprog og gøre det danske sprog rigtig gennemsigtigt i både folkeskolen og gymnasiet og ikke at underminere det, som man har tænkt sig at gøre det nu gennem de tiltag, som er ved at tage fusen på os alle sammen.
Ole Sohn (SF), 2003-03-20:
Det er blot for afklaringens skyld.
Forstod jeg det rigtigt, at Dansk Folkeparti har den opfattelse, at det er vigtigt at få styrket danskundervisningen i folkeskolen og vel også senere hen i uddannelsesforløbet?
Har jeg ikke forstået det ret, at Dansk Folkeparti også mener, at forudsætningen eller i hvert fald at det ville være en fordel, at jo bedre dansk man kan, også grammatik og lign., at det fundament, man har ved, at vi får en bedre danskundervisning, jo også gør, at vi lettere vil kunne tilegne os engelsk eller andre fremmedsprog?
Er det ikke korrekt opfattet?
Naser Khader (RV), 2003-03-20:
Så det skammer vi os ikke over.
Med hensyn til ordet globalisering er det altså ikke noget, vi har fundet på.
Det virker, som om vi skulle have fundet på udtrykket globalisering og hele globaliseringsprocessen.
Men vi siger, at hvis man skal klare sig i en globaliseret verden, så er det vigtigt, at man har et godt fundament i sin baggrund.
Det er ikke to modsætninger.
Der er ikke nogen, der siger, at man ikke kan være aktiv i globaliseringen og samtidig styrke det danske sprog, dansk kultur m.v. Fru Louise Frevert sagde, at det danske sprog skal styrkes og værnes, hvor vi siger, at det danske sprog skal styrkes, men ikke værnes.
Hvordan vil fru Louise Frevert værne om det danske sprog?
Helt konkret hvordan?
Sprogpolitik er faktisk en del af kulturpolitik.
Hvordan kan man støtte besparelser på kulturområdet, der rammer sprogpolitikken, og samtidig sige, at man gerne vil styrke det danske sprog?
Ole Sohn (SF), 2003-03-20:
Så forstår jeg ikke rigtig noget længere, for jeg går ud fra, at ideen med en aktiv sprogpolitik, som jeg forstår Dansk Folkeparti også ønsker, er, at vi bliver bedre til dansk og bliver bedre til at kunne formulere os både skriftligt og mundtligt på dansk, som også er en forudsætning for at kunne gøre sig internationalt.
Det må vel gælde alle samfundets borgere, og når nogle af samfundets borgere har behov for at kunne tilegne sig dansk, sådan at de kan blive gode til at formulere sig på dansk, men det kræver, at de bliver fortrolige med deres modersmål som forudsætning for at kunne lære dansk, så er der ikke helt konstans i Dansk Folkepartis politik, altså hvor vigtigheden af modersmålet kun gælder, hvis det er dansk.
Det synes jeg er lidt tankevækkende.
Jytte Wittrock (S), 2003-03-20:
Til fru Louise Frevert: Når jeg giver udtryk for at være glad for stimulering i forbindelse med sprogets udvikling, så er jeg også åben over for, at vi bliver stimuleret fra andre sprog, som vi altid er blevet.
Det er også noget med at uddanne hele vejen op igennem livet, og der er uddannelsesinstitutionerne selvfølgelig en vigtig faktor, men det er også vigtigt, at vi er åbne over for at blive stimuleret udefra og ikke sætter bom op omkring Danmark, synes jeg.
Så er jeg ked af, hvis jeg ikke gav plads nok til det nye initiativ om public service-kontrakterne.
Det er fint, og jeg er opmærksom på det, men vi har dog snakket om public service-forpligtelse i den tid, jeg har været med til at diskutere medier, så nyt er det ikke.
Derfor kan det godt være, at der skal være plads til at give en cadeau for, at man strammer op.
O.k. herfra
I øvrigt gav hr. Jesper Langballe udtryk for, at hr. Langballe også selv er påvirket af at bruge andre ord; managementsprog, hvad kunne vi sige på dansk?
Vi kunne også godt sige med et citat fra Holberg: Tal dansk, din sorte hund.
Brian Mikkelsen (KF), 2003-03-20:
Der var et konkret spørgsmål til undertegnede.
Jeg er meget opmærksom på den sproglige udvikling og forvikling, der er på de videregående uddannelsesinstitutioner.
Men det er jo et gigantisk dilemma, vi stiller os selv over for.
På den ene side vil vi jo gerne internationalisere og gøre vores forskere, vores universiteter og de videregående uddannelser omstillingsparate og samarbejdsmodne i forhold til omverdenen.
På den anden side skal vi jo også have formidlet de resultater, der er på de danske universiteter, til den danske offentlighed.
En af de ting, og det er et svar på det konkrete spørgsmål fra hr. Jesper Langballe, som arbejdsgruppen skal se på, er, hvordan man kan forestille sig en sådan konstruktion.
Et af de forslag, som jeg nævnte i min tale, er, at man kunne forestille sig, at resumeerne af videnskabelige rapporter og afhandlinger skal være på dansk.
Så vil formidlingsopgaven i forhold til offentligheden være på det danske niveau.
Hvis man så vil gå dybere ind i teksten, kan man få det på engelsk.
Det betyder så også, at universitetsfolk osv. kan fortsætte deres samarbejde på internationalt plan med forskere, professorer og andre universiteter i udlandet. Jeg synes, at vi skal vente med den debat til efteråret, men det er et vigtigt spørgsmål, som hr. Jesper Langballe tager op i salen i dag.
Jeg ved, at arbejdsgruppen vil arbejde med den problemstilling, og i den politiske proces, der kommer til efteråret, synes jeg, at vi skal have en indgående drøftelse af fordele og ulemper ved hele den konstruktion.
Jesper Langballe (DF), 2003-03-20:
Det er ordet management, for det ord karakteriserer jo hele fænomenet.
Vi kunne godt sige »lederskab«, men derved får man ikke rigtig frem, hvilken afskyelighed der ligger i begrebet management, som jo er sådan et modefænomen fra en moderne klasse, guldflipperklasse, der vil gøre sig til af at tale det malabariske sprog og bruge en række begreber, som, hvis de blev oversat til dansk, vil vise sig at være fuldstændig tomme.
Derfor vil jeg godt fastholde ordet management, der virkelig understreger, hvor latterligt og afskyeligt begrebet er.
Naser Khader (RV), 2003-03-20:
Til hr. Langballe: Hvad skal sanktionerne være, hvis folk ikke overholder de anbefalinger i forhold til sproget og brugen af begreber?
I Polen kan man risikere bødestraf for at bruge sproget forkert, sådan skal det ikke være i Danmark.
Vi skal have en sprogpolitik, der er forpligtende, men vi skal ikke have nogen sanktioner.
Med hensyn til videnskabelig forskning foreslog jeg i min ordførertale, at vi skal have en pulje, som man kan søge, så man kan få oversat videnskabelige afhandlinger.
Tidligere var der en fond, der hed Rask-Ørsted Fonden, som gav støtte til de formål.
Det er en fond, der ikke eksisterer mere.
Jeg synes godt, at vi kan støtte dem i forhold til eksempelvis at lave resumeer på dansk.
Louise Frevert (DF), 2003-03-20:
Jeg var ved at blive helt nervøs over, at fru Jytte Wittrock ikke lød helt begejstret for det danske sprog og helst ville have indblanding udefra, men jeg blev da glad for, at det blev sagt, at der alligevel skulle indføres regler på public service-området, og man skulle holde det danske sprog i hævd. Men det, der fik mig herop, var, at jeg gerne vil have uddybet, hvad fru Jytte Wittrock egentlig mener med, at det var godt med en sproglig stimulering udefra, og at der skulle komme en sproglig stimulering udefra.
Ville det indebære, at man skulle tale »danlish«, som man kalder det, eller ville det indebære, at man pludselig skulle have arabiske ord ind i det danske sprog?
Ester Larsen (V), 2003-03-20:
Jeg ville blot gøre den socialdemokratiske ordfører opmærksom på, at kravene til DR og TV 2 om at føre en aktiv sprogpolitik, der skal medvirke til at bevare og udvikle det danske sprog og til at journalisterne taler et ordentligt og korrekt dansk, er direkte indføjet i public service-kontrakterne, der jo er en nyskabelse. Derfor er man kontraktligt forpligtet til at efterleve det, og med den konstruktion, vi har lavet med en bestyrelse, der har et overordnet ansvar, er det bestyrelsens opgave at holde øje med, at man efterlever dette krav.
Derfor er det ikke sådan, som det plejer at være, som det nærmest fremgik af ordførertalen.
Jesper Langballe (DF), 2003-03-20:
Fru Jytte Wittrock har selvfølgelig ret i, at en meget stor del af de danske gloser er overtaget udefra.
Især fra plattysk har vi jo gennem århundrederne fået et hav af gloser.
Det er sket ved en naturlig, folkelig proces.
En organisk proces, og den levende vekselvirkning må sproget altid være i.
Derfor skal man ikke være sprogpurist, der bygger kinesiske mure op omkring det danske sprog.
Men det, vi oplever nu, er ikke en folkelig, organisk proces med den syndflod af engelske ord, som kommer ind i sproget.
Det er jo managementsproget, som fru Ester Larsen fuldstændig rigtigt gjorde opmærksom på.
Der er en ganske bestemt klasse, hvor det giver en bevidsthed om at være med på noderne, hvis man radbrækker sproget med engelske ord, også hvor det er fuldstændig unødvendigt.
Når man siger public service-kanaler, kan det være lidt svært at finde noget mundret at sige i stedet for, selv om det er uheldigt, men i en række tilfælde er det fuldstændig overflødigt, og det kan vi gøre noget ved, der hvor - hvad skal man sige - den politiske beslutningsproces betyder noget.
Og det gør den jo i de offentlige æterbårne medier, og det gør den på de højere læreanstalter og i skolevæsenet.
Villy Søvndal (SF), 2003-03-21:
Hr. Peter Skaarup siger, at det her er et spørgsmål om politisk uenighed.
Nej, det er noget helt andet, må jeg sige til hr. Peter Skaarup.
Det her er et spørgsmål om forskellen på sandt og usandt.
Det her er, når man går ud og siger noget til et Folketing og til en offentlighed, der er usandt, og forstår jeg bevidst usandt, og man ikke vil sige undskyld.
Når man er grebet i at tale usandt som folketingsmedlem, så mister man meget af sin autoritet ikke kun i den aktuelle debat, for det er klart, at så kommer der en overvejelse, der hedder, om det her er hr. Peter Skaarups sædvanlige måde, når vi diskuterer, og i forhold til hele diskussionen om krigen: Er det hr. Peter Skaarups måde at nærme sig sagen på, at han end ikke har sat sig ind i den?
Jeg skal bare gentage den: Der er efter norsk opfattelse ikke noget folkeretligt grundlag for magtanvendelse.
Ole Sohn (SF), 2003-03-21:
Det er lidt underligt, at hr. Peter Skaarup kan få sig selv til at sige, at det her alene er spørgsmål om politiske holdninger og uenigheder og ikke har noget med folkeret at gøre.
Hvis det var et ganske almindeligt beslutningsforslag, så havde Folketinget næppe brugt, ja, det ender med, det bliver to gange 11 timer på at drøfte det.
Det er jo netop, fordi der er et meget afgørende folkeretligt aspekt, et brud på folkeretten, der er årsag til, at Folketinget bruger så meget tid på det.
Derfor synes jeg, at det vil være rimeligt, at hr. Peter Skaarup fremlægger det notat, som han og Venstre oprindelig tog udgangspunkt i, fordi det vil være meget afklarende for, hvordan hr. Peter Skaarup er blevet bibragt en fejlagtig opfattelse, som han har forsøgt at give udtryk for over for Folketinget.
Peter Skaarup (DF), 2003-03-21:
Hr. Frank Jensen gør sig skyldig i sin gamle brøde, som han sådan set har gentaget under hele debatten, nemlig at det er nogle få og løsrevne lande, der er med i den her aktion.
De få og løsrevne lande, hvor Danmark står isoleret, er vores vigtigste allierede, USA, der kom os til undsætning under Anden Verdenskrig, den eneste militære supermagt, vi har i dag.
Det er England, som vi fulgtes ind i EF sammen med i sin tid i 1972.
Det er lande som Island, som vi vel også har et vist fællesskab med, det må hr. Frank Jensen vel erkende, hvis han ellers hørte efter.
Det er lige netop de lande, der er med i den her aktion, og som stiller forskellige militære bidrag. Det er vel ikke helt uvigtigt, hvad lande som England, USA og de østeuropæiske lande gør, hvad Island gør, hvad en række andre europæiske lande, der støtter det her, gør.
Det er vel ikke helt uvæsentligt.
Det er vel ikke bare tilfældige lande.
Det tror jeg ikke hr. Frank Jensen vil have lyst til at forklare sine socialdemokratiske kolleger i de lande.
Så spørger hr. Frank Jensen: Hvorfra er det notat, som jeg er kommet i besiddelse af?
Jeg har ikke noget notat.
Det har jeg gentaget flere gange.
Jeg har en tale, som den norske statsminister har holdt i dag i Stortinget, som kan tages ned fra internettet, hvor der står, og jeg har citeret det flere gange, at fraværet af en ny sikkerhedsrådsvedtagelse indebærer ikke uden videre, at militære operationer derved er i strid med folkeretten, og så konkluderer han, at Norge ud fra en politisk helhedsvurdering ikke vil være med.
Danmark har konkluderet anderledes.
Ud fra en politisk helhedsvurdering vil Danmark gerne være med.
Det, der er det afgørende her, er ikke forskellige folkeretlige definitioner.
Det, der er det afgørende, er, om vi føler politisk, at tiden nu er inde til at afvæbne Saddam Hussein.
Nu er der en aktion i gang.
Vil vi være med i den?
Det er det, vi skal stemme om i dag.
Det vil Socialdemokraterne ikke, fordi de har stillet sig uden for døren ligesom under fodnotepolitikken.
Der er det så bare, at jeg må konkludere, at det ikke er seriøst, når man vil bruge tiden her i Folketinget på at diskutere jura, når det hele handler om en politisk vurdering, som vi er uenige om.
Frank Jensen (S), 2003-03-21:
Det interessante i denne sag er jo også - foruden det at Danmark er isoleret i forhold til de øvrige nordiske lande med vores direkte deltagelse i krigen - hvis Danmark og den danske regering står fuldstændig alene med sine folkeretlige vurderinger af spørgsmålet.
Derfor er det ikke bare juristeri, som vi nu hører fra hr. Peter Skaarup.
Men det var jo hr. Peter Skaarup selv og Venstres ordfører, der under debatten drog de folkeretlige argumenter fra norsk side ind, og så er det altså derfor, vi er nødt til at have at vide: Hvem er det, der forsøger at manipulere den norske holdning ind i debatten?
Jeg har hele tiden siddet i god tro og gør det fortsat.
Hvem er det, der har bedt hr. Peter Skaarup om at drage den norske statsministers konklusioner ind i debatten?
Hvor er det, den inspiration er hentet fra?
For når man ser regeringens eget folkeretlige notat, så står der jo her, at der gives en bemyndigelse til at bruge magt fra FN's Sikkerhedsråd, og den, kan man sige, er ikke kommet.