runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2004-10-22:
Ministeren har en dårlig vane med ikke at svare på spørgsmål.
Mit første spørgsmål var: Vil ministeren efter denne debat overveje, hvad de ligestillingsmæssige konsekvenser er af den totale omvæltning af samfundet, som regeringen og Dansk Folkeparti har besluttet med strukturreformen?
Det er ikke spørgsmålet om, hvad den enkelte kommune vil gøre i forhold til ligestilling, men hvad de ligestillingsmæssige konsekvenser er af strukturreformen, herunder hvad det har af ligestillingsmæssige konsekvenser, at ligestillingsministerens parti ønsker at få endnu mere fart på tvangsprivatiseringen, ønsker, at der skal være endnu flere omsorgsopgaver, der varetages af private i stedet for offentlige, når vi kan se, at det har betydning for ansættelsesvilkårene bl.a. for en lang række kvinder, som jo typisk er dem, der er flest af, når vi snakker omsorgsopgaver.
Troels Lund Poulsen (V), 2004-10-22:
Det var meget dejligt at få præciseret fra fru Mette Frederiksen, at DI's hovedbestyrelse ikke er det største tema i debatten, det kunne man ellers foranlediges til at tro.
Men jeg vil spørge fru Mette Frederiksen, hvorfor man ikke nævner noget om 24-års-reglen i det her forslag til vedtagelse, som man har fremsat.
Er det, fordi der er en uenighed blandt de partier, der står bag det?
Det må der jo være.
Vi kan jo konstatere, at SF ikke ønsker at vedtage 24-års-reglen, hvorimod Socialdemokratiet så vidt vides stadig væk støtter 24-års-reglen.
Og er fru Mette Frederiksen enig eller uenig i, at 24-års-reglen har betydet, at flere kvinder har fået lov til at bestemme over deres eget liv?
Louise Frevert (DF), 2004-10-22:
Så vil jeg gerne have lov til at spørge Socialdemokraternes ordfører helt klart og tydeligt: Mener fru Mette Frederiksen, at 24-års-reglen er god, eller mener fru Mette Frederiksen, at 24års-reglen er dårlig?
Ja eller nej.
Jeg vil tage den her diskussion med fru Mette Frederiksen på et andet tidspunkt, men det var jo et meget vævende svar: på den ene side og på den anden side.
Det kunne man så forvente, for fru Mette Frederiksen har åbenbart en holdning om, at man skal lovgive om nær sagt alting.
Jeg har jo så fået en fornemmelse af her i debatten i de sidste 2 timer, at fru Mette Frederiksen ikke mener, at borgerne i Danmark selv er i stand til at bestemme over deres eget liv, og hvad de har lyst til ved at vælge fra og vælge til.
Mener fru Mette Frederiksen, at man simpelt hen er nødt til at lovgive om alting på det her ligestillingsområde?
Mener fru Mette Frederiksen ikke, at det, der skal til, er en holdningsændring hos både mænd og kvinder?
Mette Frederiksen (S), 2004-10-22:
Det er jo ikke rigtigt, når det påstås, at den nuværende lovgivning er tilstrækkelig.
Var den det, ville vi jo ikke stå over for så markante udfordringer, selv om vi skriver 2004 på kalenderen.
Så ja, vi ønsker konkrete ændringer i den gældende lovgivning, således at vi eksempelvis kan imødegå de problemer, der er med den manglende ligeløn, således at vi kan sikre, at der er ordentlige forhold, når man går på barsel.
På andre felter er det selvfølgelig en holdningsændring.
Der er i øvrigt ingen, der kan påstå, at en holdningsændring og en lovændring ikke kan gå hånd i hånd.
Det bør de selvfølgelig gøre.
Troels Lund Poulsen (V), 2004-10-22:
Jeg har bare et opklarende spørgsmål.
I det tilfælde at der skulle komme et regeringsskifte efter næste valg, vil SF så kæmpe for, at man skal ophæve 24-års-reglen?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-10-22:
Ja, det vil vi da.
Troels Lund Poulsen (V), 2004-10-22:
Det må jeg så forstå på den måde, at SF nu er meget uenig med Socialdemokratiet om, hvorvidt 24-års-reglen er god eller ej.
Det er der jo sådan set ikke noget nyt i.
Så må man jo også forstå fru Anne Grete Holmsgaard derhen, at det er så vigtigt et tema, at 24-års-reglen for fru Anne Grete Holmsgaards vedkommende på ingen måde er med til at sikre, at kvinder får mulighed for at vælge deres eget liv, men hun mener, at 24års-reglen er af det onde, at der slet ikke er noget positivt i den regel, som kan beskytte kvinder mod at blive gift.
Louise Frevert (DF), 2004-10-22:
Det er helt klart et synspunkt, der kun hører hjemme på venstrefløjen.
Vi andre på den anden side af plankeværket har et helt andet syn på den der såkaldte solidaritetsfølelse.
Så den solidaritetsordning, som Enhedslisten taler om her, er vi fuldstændig klar over kun venstrefløjen har en idé om, for vi har en aftale med regeringen, som vi står inde for.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-10-22:
24-års-reglen er efter vores mening en fremgangsmåde, hvor man skyder med spredehagl og samtidig siger, at det faktisk er det her hjørne, man vil gøre noget ved.
Argumentationen for 24-års-reglen er, at man vil gøre noget ved direkte eller indirekte tvangsægteskaber.
Så tager man et haglgevær og skyder sådan hen over hele landskabet og siger to ting: Hvis folk er under 24 år, kan de ikke blive familiesammenført, og der skal i øvrigt være et tilknytningskrav, som skal være opfyldt.
Det vil sige, at hvis man vil skyde en gråspurv, så skyder man sådan set hele rækken af fugle, der sidder rundtomkring.
Vores indvending imod denne her regel er, at den er en spredehaglsregel, og vi vil have noget, der er målrettet mod at forebygge indirekte eller direkte tvang i ægteskaber, men vi vil ikke bruge spredehagl som metode til det.
Mette Frederiksen (S), 2004-10-22:
Vi har ikke følt behov for at lave en vedtagelse i Folketingssalen, der illustrerer, hvilke tiltag vi allerede har iværksat i dette land, hvad angår ligestilling.
Vi føler et meget stærkt behov for at få Folketinget til at vedtage indholdet af den vedtagelse, der er fremsat forslag til, hvor vi peger på en række områder med en række problemer, som skal løses.
Socialdemokratiet står ved, at vi støtter 24års-reglen, kan jeg sige til hr. Troels Lund Poulsen, og så er den diskussion sådan set ikke ret meget længere.
Jeg tror ikke, at 24-års-reglen er hverken god eller dårlig.
Jeg tror, den kan være et nødvendigt instrument på et tidspunkt, hvor vi kan se, at der især blandt yngre indvandrere og flygtninge er et vist pres med hensyn til, hvordan de skal gifte sig.
Men om det har betydet en øget ligestilling i Danmark, mener jeg det er alt for tidligt at svare på.
Så 24-års-reglen er hverken god eller dårlig, den kan være et nødvendigt redskab i en given periode.
Line Barfod (EL), 2004-10-22:
Det er jo en ærlig sag, at man som ligestillingsminister slet ikke har tænkt på, man skulle have nogen rolle i forhold til, at der sker en total omvæltning af det danske samfund, og at man i den sammenhæng måske skulle overveje, hvad det har af ligestillingsmæssige konsekvenser.
Så jeg vil gerne høre, om ministeren efter denne debat vil se på, hvad de ligestillingsmæssige konsekvenser bliver af den strukturreform, regeringen og Dansk Folkeparti er ved at gennemføre.
Og i den forbindelse vil jeg gerne høre, hvad ministeren tror det får af konsekvenser for ligestillingen, når nu ministeren og hendes parti håber, at strukturreformen fører til langt større privatisering.
Vi kan se omkring ældreplejen, at man begynder at kunne se, at mange af dem, der er ansat i hjemmeplejen, overgår til daglejerlignende vilkår og dermed ikke er sikret en fast ansættelse, men hele tiden er på timeløn eller andet, fordi det er så usikkert, om de har leverancen eller ej.
Mener ministeren, at det fremmer ligestillingen, når vi nu ved, at de fleste ansatte i hjemmeplejen er kvinder?
Louise Frevert (DF), 2004-10-22:
Lad mig pointere én gang for alle: Dansk Folkeparti går ikke ind for kriminalitet, dvs. tyveri.
Hvis der er noget, vi ikke har gjort, så er det at liste rundt som tyve om natten og tage nogens penge på den måde, sådan som det bliver fremstillet af Socialdemokraternes ordfører.
Det vil jeg ikke have siddende på Dansk Folkeparti, det vil jeg slå fast her fra talerstolen.
Og lad mig så sige det en gang til helt tydeligt: Vi vil gerne have, at vores ældrecheck bliver permanent, og med en vedtagelse – forhåbentlig – af en ny finanslov med Dansk Folkeparti som parlamentarisk grundlag vil vi forbedre forholdene for pensionisterne endnu mere og gøre dem endnu bedre, end de har været tidligere.
Så vi ser ikke fremover et skrækscenarie for pensionister.
Men det er åbenbart kun de kvindelige pensionister, som Socialdemokraternes ordfører vil værne om her.
Vi ser det som en helhed, at det både er mandlige og kvindelige pensionister, vi taler om.
Margot Torp (S), 2004-10-22:
Det er fuldstændig rigtigt, at den omlægning af SP-ordningen har negativ virkning for alle lavtlønnede, både mænd og kvinder, og det er selvfølgelig bekymrende for alle de lavtlønnede i dag.
Hvis det ikke er tyveri, så vil jeg gerne have, at fru Louise Frevert forklarer, hvad det så er, når man overfører det, der førhen var en overførsel af midler fra højtlønnede til lavtlønnede og altså ophæver den ordning.
Så er det vel et tyveri fra dem, der ikke har så meget, hvor man giver det, man tager, til dem, der har meget.
Eva Kjer Hansen (V), 2004-10-22:
Jeg skal sige til fru Line Barfod, at jeg synes, at ligestillingen er vigtig at debattere, som jeg var inde på tidligere, også overalt i den offentlige sektor.
Vi tager en række initiativer på det statslige niveau og diskuterer mainstreaming som sådan.
Selvfølgelig er det også vigtigt, at man i kommunerne tager stilling til, hvordan det går med ligestilling, men det synes jeg, det er i de nuværende kommuner, og det er det også i de fremtidige kommuner.
Jeg ved ikke, om det, fru Line Barfod er inde på i forhold til privatisering, er en utilfredshed med, at 10 pct. af hjemmehjælpsmodtagerne nu har valgt en privat leverandør.
Det kan være, fru Line Barfod er imod, at der skal være de her valgmuligheder mellem leverandørerne, men jeg er faktisk rigtig glad for, at det er lykkedes os at gennemføre lovændringerne, så det nu kan lade sig gøre.
Louise Frevert (DF), 2004-10-22:
Det er overhovedet ikke tyveri.
Og nu siger jeg det en gang til heroppe fra talerstolen, at jeg ikke vil have siddende på mig, at Socialdemokraterne kriminaliserer Dansk Folkeparti her i salen.
Jeg synes, det er helt uhørt, at man gør det på denne her måde.
Vi har altså en klar aftale med regeringen om at omlægge penge til pensionister, og det vil sige til en ældrecheck, og det synes jeg faktisk at Socialdemokraternes ordfører skal tage til efterretning, for det er vi meget glade og stolte over.
Line Barfod (EL), 2004-10-22:
Jeg vil godt starte med at gøre ordene i et læserbrev i Politiken den 6. oktober til mine egne: »For det første arbejder Ligestillingsministeriet under denne regering primært med at »sætte fokus« på områder ved at udgive pjecer, uddele postkort og holde fokusgrupper.
Ministeriet kan, ligesom Miljøministeriet, betegnes som en slags skinministerium, der har til opgave at hvirvle nok støv op til, at ingen ser, hvor lidt politik der egentlig føres.
For det andet er det usikkert, om ligestillingsministeren tager de områder alvorligt, hun selv udpeger.
Hvordan kan man eksempelvis arbejde for flere kvinder i ledelser, hvis man ikke vil gøre noget ved, at kvinder i gennemsnit tager 16 gange så meget barsel som mænd?
Og hvordan kan man beskytte kvinder mod vold, når udenlandske kvinder, der er blevet solgt til prostitution i Danmark, bliver sendt tilbage til deres hjemlande inden 15 dage?«
I forlængelse af det synes jeg, det er værd at hæfte sig ved, at ligestillingsministeren ikke har bidraget med et eneste forslag om ligestilling til regeringens lovkatalog.
Ordet ligestilling indgår ganske enkelt ikke i lovkataloget, ligesom det heller ikke indgik i statsministerens åbningstale.
Der er ellers nok at tage fat på, når vi taler ulighed mellem kønnene, som det også er kommet frem i debatten i dag.
Der er stadig stort set de samme forskelle på kvinders og mænds løn, som der var, da ligelønsloven blev indført for mere end 25 år siden.
Om de kønsbestemte lønforskelle udgør 10, 20 eller 25 pct., er i den forbindelse en akademisk diskussion.
Et godt bud i den forbindelse er at stille krav til virksomhederne om kønsopdelte lønstatistikker – et godt og håndfast redskab i kampen for lige løn for lige arbejde.
Hvis ikke regeringen kan give bedre bud på redskaber i ligelønskampen, så må vi jo samle et flertal uden om regeringen, hvis ellers tidligere udtalelser fra fru Louise Frevert om ligelønsstatistik står til troende.
Jeg har tidligere nævnt den skæve fordeling af barselorloven som et problem.
Men hvad er der så sket?
Skævheden er med andre ord blevet drastisk forøget.
En del af forklaringen er selvfølgelig traditionelle familiemønstre, men en nok så vigtig forklaring er, at mange mænd har svært ved at få forståelse for en længere barselorlov hos deres arbejdsgivere eller kollegerne.
Derfor er det så vigtigt med en lovfastsat fordeling af barselugerne.
Jeg vil fremhæve erfaringerne fra Island, hvor man ved lov har fastsat 3 måneder til henholdsvis kvinden og manden og 3 måneder til fri fordeling.
Den islandske socialminister konkluderede i februar: Den nye lov har betydet store forandringer på arbejdsmarkedet i Island.
Til sidst vil jeg pege på, at både når vi ser på arbejdsløshed og på nedslidning, taler tallene deres tydelige sprog.
Kvinder har højere arbejdsløshed og bliver oftere slidt ned af arbejdet, og forskellen bliver større og større.
Så vil vi kunne slå to fluer med ét smæk: både få en lavere arbejdsløshed og få mindre nedslidning og dermed også fremme, at vi har færre forskelle mellem kønnene også på dette område.
Margot Torp (S), 2004-10-22:
Jeg vil bare gerne spørge, hvordan det kan forholde sig sådan, at ministeren her så tæt på en kæmpekommunalreform overhovedet ikke har haft et ord med om, at man tager højde for kønnet i hele det lovkompleks, vi står og skal i gang med.
Jeg kunne høre på hr. Troels Lund Poulsen, at han overhovedet ikke kunne forholde sig til, at AF står over for en kæmpeomstrukturering, og hvad der skal ske med ligestillingsområdet her som et af de områder, der virkelig har arbejdet med ligestilling og det kønsopdelte arbejdsmarked, som ministeren selv siger at ministeren går ind for at vi skal have nedbrudt.
Eva Kjer Hansen (V), 2004-10-22:
Men generelt vil jeg meget gerne indgå i drøftelser med fru Margot Torp i forhold til kommunalreformen og de positive resultater, der vil komme gennem det, at vi nu ændrer på nogle opgaveløsninger, at vi flytter ansvaret for en række områder et andet sted hen.
Jeg tror nemlig, at kommunalreformen i den grad vil styrke den offentlige sektor og jo muligvis også give bedre mulighed for at håndtere hele mainstreamingspørgsmålet, fordi man måske i kommunerne vil blive mere bevidst om, at det også er et emne, man skal arbejde med.
Så jo, fru Margot Torp har nok i virkeligheden ret i, at også her er der et positivt resultat af den kommende kommunalreform.
Naser Khader (RV), 2004-10-22:
Først vil jeg sige velkommen til vores nye ligestillingsminister.
Det Radikale Venstre er medforespørger på forespørgslen i dag, fordi der stadig er store udfordringer med hensyn til ligestilling mellem de danske borgere.
I tidligere ligestillingsdebatter har jeg advaret mod, at man betragter ligestillingsdebatten som den ene halvdel af befolkningens kamp mod den anden.
Ligestillingskampen er alles kamp, for den handler om, at alle borgere skal have samme rettigheder og muligheder uanset køn, alder og etnicitet.
Ligestilling handler ikke om, at vi alle skal være ens.
Ligestilling handler om, at alle skal have lige muligheder; lige muligheder for at indrette sin tilværelse, som man vil, uanset køn, alder og etnicitet; retten til selvbestemmelse over egen krop, liv, køn, etnicitet, sex, uddannelse, ægteskab og fremtid; lige muligheder for at undgå vold, overgreb i ens eget hjem; lige muligheder for at være forældre og have et familieliv; lige muligheder for overhovedet at få et job; lige muligheder for lige arbejde og lige løn og for at skabe en karriere som forsker i det private erhvervsliv eller i det offentlige.
Og også lige muligheder for at finansiere orlov og pension.
Der er ikke lige muligheder for alle danske borgere i dag.
Eksempelvis er mange etniske kvinder arbejdsløse.
For visse grupper er arbejdsløshedsprocenten på mellem 80 og 90.
Arbejdsløshedsprocenten blandt indvandrere generelt er meget høj, og ifølge Rockwool Fonden mister det danske samfund ca. 10 mia. kr. om året på det.
Mange kvinder udsættes for vold i deres hjem.
98 pct. af alle tilfælde af vold i hjemmet har kvinder som ofre.
Mænd tager 17 dages barselorlov i gennemsnit, mens kvinder tager 25 uger.
Under 10 pct. af sager om tildeling af forældremyndighed ender til faderens fordel.
Kvinder tjener 20 pct. mindre end mænd i gennemsnit i Danmark.
På trods af at kvinder efterhånden udgør flertallet på landets gymnasier og universiteter, udgør kvinderne kun 10 pct. af landets professorer.
Kvindelige mellemledere og chefer udgør 17 pct. af de 80.000, der er organiseret i Ledernes Hovedorganisation.
På den baggrund er Det Radikale Venstre medstiller til det forslag til vedtagelse, der er blevet læst op tidligere i dag af SF's ordfører, fru Anne Grete Holmsgaard.
Vi har ikke ligestilling i Danmark i dag.
Det skal vi have, men det kræver vilje, det kræver konkrete handlinger og indsatser og ikke kun gode hensigtserklæringer.
Det er vores håb i Det Radikale Venstre, at den nye minister vil leve op til de liberale målsætninger, hendes parti stod og måske står for i dag.
Og vi håber, at ministeren vil gøre noget ved de hensigtserklæringer, hun kom med i sin tale tidligere i dag, fordi det kræver handling, fordi der stadig er lang vej tilbage, før alle har lige muligheder.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-10-22:
Er ministeren stolt af, at statsministerens åbningsredegørelse ikke indeholdt ét ord om ligestilling?
Er ministeren stolt af, at Venstre, hendes eget partis ordfører, ikke havde ét ord med om ligestillingen, at den anden regeringspart heller ikke havde det?
Synes ministeren, at det er noget at være stolt af, og at det er noget, der signalerer, at denne her regering lægger vægt på ligestilling?
Ved åbningen af Folketinget fremlægger regeringen et lovprogram, statsministeren holder en åbningstale, og ordførerne holder også åbningstaler.
Er ministeren stolt af det, og synes hun, at det er udtryk for, at denne her regering lægger vægt på ligestilling?
Eva Kjer Hansen (V), 2004-10-22:
Ja, jeg tror, det handler om, at de initiativer så også bliver omsat til praksis, og at de udbreder sig og bliver mere kendt rundtomkring.
Så tror jeg også, at en vigtig del netop er drøftelser med kvinderne og at få dem oplyst om, hvad deres rettigheder og deres muligheder egentlig er.
Og det i sig selv vil jo også styrke dem i forhold til, hvad deres muligheder er.
Jeg er enig med hr. Naser Khader i, at de her tal er voldsomme.
Men det er jo også slemt nok blandt de unge, for vi ser, at mange af de unge får sig en uddannelse, men de kommer ikke ud på arbejdsmarkedet, men vælger hjemmelivet efterfølgende.
Det synes jeg også er et problem, og det er jo bl.a. derfor, at jeg har benyttet mig af rollemodellerne, altså de gode eksempler, der virkelig kan inspirere andre kvinder til, at det er en god idé at komme ud på arbejdsmarkedet.
Jeg er helt tilfreds med, at ligestillingen ikke blev drøftet i den sammenhæng, for jeg føler ikke et behov for, at det skulle have været fremhævet i de sammenhænge.
Som det er fremgået af debatten i dag, mener jeg, at det er en lang række andre initiativer, der er brug for.
Og jeg synes, at den lovgivning, vi har på ligestillingsområdet nu, er helt o.k.
Det er et solidt fundament for at give lige muligheder for kvinder og mænd.
Men for at vi skal nå frem til det, der er målet, så er der en række andre initiativer, der skal til nu.
Naser Khader (RV), 2004-10-22:
Det der med netværk og mentorordninger er jo noget, man har opereret med i mange år.
Jeg tror, at første gang vi fik en viden om de tal, var allerede, dengang jeg sad i Bonnerupudvalget.
Da kom vi frem til, at mellem 80 og 90 pct. af de voksne somaliske kvinder, afghanske kvinder og irakiske kvinder var arbejdsløse.
De seneste tal siger det samme.
Det har ikke ændret sig, så det har ikke hjulpet med mentorordninger og netværk.
Har ministeren nogen nye konkrete ideer til at gøre noget ved det?
Eva Kjer Hansen (V), 2004-10-22:
Jeg vil da gerne samle op på erfaringerne fra de lande, der har lavet andre ordninger på det her område, og orientere Folketinget om deres erfaringer.
Men jeg vil da samtidig klart understrege, at det ikke er et redskab, som jeg ønsker at gribe til.
Jeg mener ikke, at kvinder skal vælges ind gennem en kvoteordning.
Kvinder skal vælges og udpeges, fordi de er dygtige, fordi de er kvalificerede og derfor yder et nyttigt bidrag i den sammenhæng, hvor de nu skal indgå.
Jeg er enig med hr. Naser Khader i, at arbejdsløsheden er et stort problem i forhold til ligestilling og også i forhold til integration.
Det, jeg har fået tilbagemeldinger om i mine drøftelser med repræsentanter fra de her grupper, er, at noget af det, der betyder noget, er netværksarbejde, det, at man mødes med nogle andre og udveksler erfaring, men det er også mentorordninger, altså at der er nogle, der tager dem i hånden og hjælper dem ud på arbejdsmarkedet og i det hele taget med at finde ud af, hvordan det danske arbejdsmarked fungerer.
Og jeg tror, at det er sådan nogle initiativer, der for alvor kan flytte noget.
Naser Khader (RV), 2004-10-22:
Jeg har to spørgsmål til ministeren.
Det første spørgsmål er i forhold til konkrete initiativer.
Som jeg nævnte i min tale, er arbejdsløshedsprocenten blandt voksne irakiske kvinder, afghanske kvinder og somaliske kvinder mellem 80 og 90.
Hvad vil ministeren konkret gøre for at gøre noget ved det?
Det er det ene spørgsmål.
Mit andet spørgsmål er om kvindelige ledere i bestyrelser.
Ministeren var inde på de norske erfaringer.
Det, jeg har forstået, er, at der er positive erfaringer ved at have lige mange mænd og kvinder i bestyrelser.
Vil ministeren ikke komme med en redegørelse om de gode norske erfaringer til Folketinget, så vi kan forholde os til det?
Eva Kjer Hansen (V), 2004-10-22:
Det er jo ikke kommunalreformen i sig selv, men det er spørgsmålet om den offentlige sektors tilgang til det at sikre ligestilling.
Der er det naturligvis et vigtigt emne at tage op i kommunalpolitisk sammenhæng og i den kommunale struktur, akkurat ligesom vi jo også på statsligt niveau diskuterer indsatsen i forhold til at fremme ligestillingen.
Ja, jeg tror såmænd godt, jeg kan sige, at jeg er stolt af, at det var tilfældet, for det var jo netop udtryk for, at der ikke er brug for lovgivningsmæssige initiativer nu, og at der er tillid til, at der bliver gjort et stort arbejde fra ligestillingsministerens side for at få taget de initiativer, der skal til for at nå den ligestilling, vi gerne vil have i Danmark.
Så jo, det er helt fint.
Bjarne Laustsen (S), 2004-10-26:
Nu kender vi alle sammen den konservative ordfører, hr. Knud Erik Kirkegaard, som en person, der i hvert fald momentvis kan være optaget af regionalpolitiske spørgsmål.
Thursday, November 11, 2004 4:03 PM
Derfor vil jeg godt bringe et spørgsmål om vores øsamfund på bane, for jeg har haft svært ved at forstå, at de nye regioner overhovedet ikke må have lov at beskæftige sig med, hvordan man kommer til vores øsamfund.
Det er jo en livsnerve for bl.a. Læsø, Ærø og Samsø.
Hvorfor er det lige, at de nye regioner ikke må have lov at tage sig af færgedrift?
Hvad er årsagen til det?