Rikke Hvilshøj (V), 2000-01-20:
Det her lovforslag er noget af en blandet landhandel, lige fra muligheden for at kunne gå på efterløn, selv om man skulle være så uheldig at være syg hen over ens 60-års-fødselsdag, til ændrede regler for udbetaling af dagpenge under konflikt.
Lad mig tilkendegive, at vi i Venstre ikke ser problemer i forslagene om forrentning, efterbetalings- og tilbagebetalingsbeløb.
Og ligeledes kan vi støtte de ændringer, der lægges op til, om, at man fastholder retten til at kunne gå på efterløn, selv om man skulle være ramt af sygdom på sin 60-års-fødselsdag.
Lad mig tage de ændrede sanktionsregler først.
I lovforslagets bemærkninger henvises der til det arbejdsudvalg, der har haft til opgave at se på de skævheder, der er i de eksisterende regler.
Og jeg kan forstå, at man især har haft fokus på, at sanktionen for svig ikke har samme konsekvens for en beskæftiget som en ledig, til trods for at forseelsen har været den samme.
I Venstre er vi enige i, at det er et problem, der bør ses på, men udvalget har også udtrykt enighed om, at ændringer i sanktionsreglerne ikke bør føre til en generel ændring af sanktionsniveauet.
Men det er desværre lige præcis, hvad lovforslaget går ind og gør.
Med dette lovforslag lettes sanktionerne over for de personer, der snyder og uretmæssigt får udbetalt dagpenge eller andre ydelser fra en a-kasse. Venstre mener, at det er et meget forkert signal at sende, at det nu bliver billigere at snyde sig til offentlige midler.
Vi synes også, at det er uforståeligt, at regeringen fremsætter forslag om at lette disse sanktioner i en tid, hvor der er meget fokus på socialt bedrageri.
Jeg vil derfor spørge arbejdsministeren, om han mener, at det er hensigtsmæssigt at sende et signal om, at det nu bliver billigere at snyde sig til offentlige midler.
I lovforslaget rettes opmærksomheden imod den tilfældighed, der ligger i reglerne for opgørelse af, hvornår dagpengeudbetalingen skal standses i forbindelse med overenskomstkonflikter, ved at a-kassens organisation er afgørende for opgørelsen, afhængigt af om der er tale om centrale eller decentrale a-kasser.
Tilfældigheden kan vi i Venstre godt se problematikken i, men vi kan ikke støtte, at løsningen bliver en central opgørelse for alle.
Realiteten er, at vi har et decentralt arbejdsmarked, og derfor bør opgørelsen være decentral.
Derfor vil jeg spørge ministeren, om det ikke i stedet bør være sådan, at opgørelsen uanset a-kassens organisation skal laves decentralt.
Endelig vil jeg påpege, at timingen for dette forslag er elendig.
Lovforslaget foreslås at skulle træde i kraft den 1. april 2000, midt i overenskomstforhandlingerne.
At ændre spillereglerne for arbejdsmarkedets parter midt i forhandlingerne mener vi i Venstre er meget uhensigtsmæssigt.
Det fremgår af bemærkningerne til lovforslaget, at det ikke har været udsendt til høring.
Venstres konklusion er, at vi på det foreliggende ikke kan støtte lovforslaget, men hvis ministeren er villig til at se på at få genoprettet sanktionsniveauet for svig og uagtsomhed i forbindelse med udbetaling af dagpenge og andre ydelser fra a-kassen samt at se på en decentral løsning af opgørelsen over, hvor mange af en a-kasses medlemmer der er omfattet af konflikt, så er vi i Venstre klar til at forhandle.