runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Baastrup (SF), 2004-03-26:
Jeg synes, det var en lidt uheldig kritik af bl.a. Københavns politidirektør, Hanne Bech Hansen, når ministeren på den måde affærdiger den problematisering, Hanne Bech Hansen har lagt i lovforslaget i sit høringssvar.
Og jeg havde ikke mulighed for at argumentere over for hr. Karsten Nonbo, da jeg ikke havde flere spørgsmål.
Men jeg vil lige citere, hvad Hanne Bech Hansen skriver
ud over det med udlændinge osv.: Endelig skal jeg pege på, at Københavns Politi i forvejen bruger betydelige ressourcer på at inddrive bøder, der er tildelt besiddere.
Dette arbejde må antages at øges, hvis der i en lang række tilfælde skal udfærdiges bødeforelæg, der på grund af manglende vedtagelse ofte senere skal følges op i form af en domsforhandling.
Samtidig bemærkes, at Kriminalforsorgens kapacitetsproblemer har medført, at ikkebetalte bøder ikke længere i praksis udløser forvaltningsstraffen.
Det er da en kritik af lovforslaget, som vasker sig.
Line Barfod (EL), 2004-03-26:
af mængden af konfiskerede stoffer eller andet, for det er klart, at så var der jo en fornuftig grund til forskellen på Holland og Danmark; man laver målingerne på, hvor mange der har prøvet at ryge hash. Det er klart, at der er nogle usikkerhedsmomenter ved både de danske målinger og de hollandske målinger, så det er klart, at der er en usikkerhed dér, men sådan som udviklingen ser ud til at gå, ser det altså bare ud, som om det går den anden vej i forhold til i Danmark. Under alle omstændigheder kan vi jo se i Danmark, at det ikke virker, det, vi har prøvet nu i så mange år, og derfor vil vi altså hellere prøve noget andet.
Jann Sjursen (KD), 2004-03-26:
Men som vi ser det, kan der temmelig ofte blive tale om en høj grad af tilfældighed i vurderingen, hvis man ønsker en effektiv retshåndhævelse fra politiets side.
Hr. Karsten Nonbo trækker et eksempel frem i forbindelse med manddrab.
Her er der jo tale om en forseelse, der heldigvis ikke er hverdagskost, men på det område, vi taler om her, vil vi opleve, at det bliver mere end hverdagskost, hvis politiet skal retshåndhæve effektivt.
Der bliver faktisk nok at gøre for politiet, og netop derfor tror jeg, det er vigtigt, at det ikke må få et alt for tilfældigt præg, om der bliver tale om en bøde eller en advarsel, for så synes vi, man med rette vil kunne sige, at så er der sådan set ikke lighed for loven.
Karsten Nonbo (V), 2004-03-26:
Hr. Jann Sjursen var inde på lighed for loven, og vi kan vel nok blive enige om, at lighed for loven ikke er et spørgsmål om, at man skal puttes i specielle kasser.
Ved overtrædelser af straffeloven vurderer man personligheden hos hver eneste, som begår f.eks. et drab, og ser på hans subjektivitet, og er det ikke også det, man bør gøre i spørgsmål om hashmisbrug?
Ellers kunne man jo bare pille udtrykket i almindelighed ud af lovforslaget og bare skrive, at der overhovedet ikke kan tildeles advarsler.
Jeg vil gerne høre, om det er den vej, hr. Jann Sjursen vil gå, eller om hr. Jann Sjursen er enig i, at man er nødt til at foretage en individuel vurdering, både af personens tilregnelighed og hans åndelige habitus, når man skal vurdere, om han skal straffes, og om han er strafegnet.
Line Barfod (EL), 2004-03-26:
Der er desværre intet, der tyder på, at det er så nemt at stoppe brugen af rusmidler som bare at forbyde dem.
Der skal mange forskellige indsatser til, hvis man gerne vil have folk til at holde op.
Især unge bruger rusmidler på forskellig vis.
Det, jeg opfatter som vores opgave, er dels at lære dem, hvordan de omgås rusmidler fornuftigt, så det ikke går galt,
Hvis man kunne komme med nogen eksempler på, at det virkede, at det signal faktisk havde virket rundtomkring i verden, så ville jeg være villig til at lytte, men det er der bare ikke eksempler på. Desværre er der noget, der tyder på, at det nærmest er det modsatte, der er tilfældet, i hvert fald breder brugen af hash sig.
Helge Adam Møller (KF), 2004-03-26:
Nu siger fru Line Barfod, at såvel hash som alkohol er et udbredt rusmiddel.
Det må vist tages med lidt forbehold.
Det er vel omkring 90 pct. af den voksne befolkning, der drikker alkohol, og det er under 10 pct. af den voksne befolkning, der indtager hash.
Der er da lidt forskel.
Er det ikke netop problemet, at man i øjeblikket sender det signal til de unge: Det her er forbudt, det er kriminelt
at ryge hash; det er det jo, det står i loven, det ved de alle sammen godt, og alligevel siger man - og det er det, vi nu holder op med at sige: Men der sker ikke noget som helst, hvis I gør det; det er straffrit.
Tænk, hvis man sagde det samme ved butikstyverier: Det er forbudt, men hvis I for øvrigt stjæler noget til under 500 kr., så sker der ikke noget, I får en advarsel, og det gør I de første ti gange.
Så er jeg overbevist om, at der kom flere butikstyverier.
Line Barfod (EL), 2004-03-26:
Nej, Enhedslisten ønsker absolut ikke flere unge på de psykiatriske hospitaler, vi ønsker færre.
Vi ønsker, at vi får en ordentlig oplysning til de unge, både om alkohol, om hash og om hårde stoffer, og vi mener, det er meget vigtigt at komme ud med den ordentlige oplysning, og at komme ud på en måde, så de unge tror på os.
Og mange af dem tror altså ikke på os i dag, fordi man blander hårde stoffer og hash sammen.
Dertil kommer så, at det jo ikke kun er unge, der bruger hash; der er mange også højt oppe i alderen, der bruger hash.
Det er et meget udbredt rusmiddel, nøjagtig ligesom alkohol er et udbredt rusmiddel.
Alkohol er jo skyld i langt flere skader og langt flere misbrugere end hash, så de partier, der går ind for at begrænse brugen af rusmidler, burde jo også forbyde alkohol.
Men det har man valgt ikke at gøre, og så er det svært at forklare de unge, hvorfor hash så er forbudt, når det ikke fører til så alvorlige skader som alkohol, og derfor tror vi på, at vi kommer igennem med en bedre oplysning, hvis vi adskiller hashen og de hårde stoffer.
Helge Adam Møller (KF), 2004-03-26:
Jeg indrømmer, at jeg har svært ved at forstå eller se sammenhængen i argumentationen, for jeg sad og hørte over det interne anlæg den seneste debat om psykiatrien og unge, der blev psykisk syge, som fru Line Barfod også lige selv nævner, og ganske mange af dem har jo fået de problemer på grund af et misbrug, der er eskaleret, af ecstacy, hash, speed og andre ting, og de ender så i en tilstand, hvor nogle af dem måske kan helbredes, men hvor mange af dem er syge resten af deres liv, og det er unge på 18, 19 og 20 år, vi snakker om.
Skulle den logiske konsekvens så ikke være at sende et meget stærkt signal til det lille mindretal af de unge, der bruger det her jævnligt: Nu prøver vi på at hjælpe jer med at lade være med at bruge det ved at fortælle, at det har nogle alvorlige konsekvenser, frem for fru Line Barfods model, der siger til alle unge: Det her bliver lovligt, og I kan bruge det, vi prøver på at sige, at det kan være farligt, men det er helt lovligt, I kan gå ned og købe det hos købmanden eller på apoteket?
Line Barfod (EL), 2004-03-26:
Det er det, som nogle af misbrugskonsulenterne i hvert fald fortæller os: at de har svært ved at nå igennem til de unge, og at problemet er, at der er nogle unge, der kommer alt for langt ud i et misbrug af både hash og andre stoffer, men altså også et misbrug af hash, hvor de ryger det alt for meget, i forhold til hvad de kan holde til, og at nogle af dem altså desværre derfor i en helt ung alder ender på behandlingsinstitutioner - som vi så desværre også har alt for få af.
Anne Baastrup (SF), 2004-03-26:
Er fru Line Barfod ikke også enig med mig i, at et af de store problemer ved den måde, man orienterer om brugen af hash på, er, at de unge ikke tror på misbrugskonsulenten med den konsekvens, at nogle af dem lander på den lukkede afdeling, fordi de bliver reelle misbrugere og får psykoser?
Line Barfod (EL), 2004-03-26:
En af de ting, vi ønsker at opnå med at få et statskontrolleret salg af hash, er, at så vil det være meget nemmere at nå de unge med at forklare om forskellene på de rusmidler, som man godt kan bruge, hvis man bruger dem fornuftigt, i forhold til det, man skal holde sig fuldstændig fra, fordi det kan gå helt galt.
Der er det svært i dag at trænge igennem med budskabet, fordi de unge måske har prøvet eller kender nogle, der har prøvet hash, og det er ikke gået særlig galt.
Der vil vi altså hellere have, at man kunne gå ud med en mere klar holdning, plus at det kan være nemmere for de unge at snakke med voksne om deres hashbrug, hvis de ikke samtidig dermed skal tilstå, at de har gjort noget kriminelt.
Hvis det er legalt for dem at ryge, vil det jo nok være nemmere at snakke med en voksen om det, end hvis de samtidig skal tilstå noget kriminelt.
Line Barfod (EL), 2004-03-26:
Jeg ville gerne høre, hvor mange ressourcer ministeren forventer, at politiet skal bruge på at føre det her lovforslag ud i livet, for jeg kunne forstå på ordførerne fra nogle af de partier, der støtter forslaget, at man regner med, at det her har en meget stor effekt på at nedbringe brugen af hash.
Man regner med, at der er mange unge, som vil få en bøde og dermed blive afskrækket fra at bruge hash.
Vi kan så være uenige om, hvorvidt det virker, men det er i hvert fald det, man regner med.
Det tyder jo på, at det er en ret stor politiindsats, og derfor ville jeg gerne høre fra ministeren, hvor meget ministeren regner med, at politiet skal bruge af ekstra ressourcer på den her lov.
Anders Samuelsen (RV), 2004-03-26:
Hvis man får de her 2.500 job gratis, vil det sige, at de resterende 3.500 så koster de 9 mia. kr.
Det gør jo bare de resterende job forfærdelig dyre, endnu dyrere, end vi troede de var i forvejen.
Så det kan jeg ikke rigtig se at der er
ret meget vundet ved, vil jeg sige til hr. Lars Barfoed.
Nu hørte vi endnu en gang den konservative ordfører
dække sig ind under dollarkursen som værende skyld i al dårligdom for regeringen.
For hvad skal man med en regering, som tilsyneladende, hver gang det ikke går så godt, henviser til dollarkursen?
Jamen er det en flok administratorer, vi har med at gøre?
Jeg troede, det var politikere, vi havde med at gøre.
Når man så virkelig - efter at være blevet punket i ufattelig lang tid af oppositionen - begynder at tage sig sammen, hvad leverer man så?
Så leverer man noget, der forhåbentlig i 2004 har en effekt på 6.000.
Det er det, vi kalder et lille skridt i den rigtige retning.
Det er bare ikke godt nok i forhold til radikale ambitioner.
Mikkel Dencker (DF), 2004-03-26:
Nej, jeg er ikke træt af spørgsmålet.
Nu kan jeg også se, at hr. Ole Stavad har entret salen efter at have ladet op med en kop kaffe, men jeg vil naturligvis gerne også svare fru Lene Jensen. Jeg synes, at den fordelingsprofil, der er på de samlede skattelettelser, der bliver givet i hele dette år og i årene fremefter, er den rigtige.
Lene Jensen (S), 2004-03-26:
Jamen jeg har forstået, at det er det, der er hr. Mikkel Denckers synspunkt.
Jeg vil bare gerne høre en gang for alle: Synes hr. Mikkel Dencker, det er rimeligt, at når man fremrykker skattelettelser for 3,9 mia. kr., og det er rigtig mange penge, så går de til dem, som tjener over 19.600 kr., mens de, der tjener under, får noget, der svarer til, ja, jeg ryger ikke, men jeg tror, det er ved at være prisen på en pakke cigaretter, en 15-styks, hvis der findes sådan noget? Er det rimeligt?
Jeg har meget svært ved at forstå det.
Jeg er klar over, at hr. Mikkel Dencker er ved at være træt af spørgsmålet, men jeg har bare ikke hørt, hvorvidt hr. Mikkel Dencker synes, det er rimeligt eller ej.
Mikkel Dencker (DF), 2004-03-26:
Igen synes jeg, at man ligesom den forrige spørger manipulerer ved, at man tager fat på lovforslag nr. L 185 alene i stedet for, at man kigger på den samlede skattepakke, der blev vedtaget allerede sidste år, og som nu bare bliver indfaset i et højere tempo.
Hvorvidt det er 27,50 kr. - hr. Nicolai Wammen sagde jo før til hr. Peter Christensen, at det kun var 27, så det falder åbenbart lidt, jo længere hen man kommer i debatten - eller deromkring kan jeg ikke svare på, men i det eksempel, som fru Lene Jensen fremdrog, vil jeg altså nok have lov til at sige, at det ikke kun er 27,50 kr., når man tager alle de skattelettelser, der allerede blev indført pr. 1. januar, og som også kommer nu.
Det er sådan, man skal regne det ud.
Lene Jensen (S), 2004-03-26:
Jeg fremturer altså også lidt med den der fordelingspolitiske profil.
Det lyder jo altså meget godt, at alle får skattelettelser, og at det her selvfølgelig skal ses i en større sammenhæng, men nu er det jo sådan set lovforslag nr. L 185, vi behandler, og det er den stemmeafgivelse, som vi kommer frem til, i øvrigt i et lyntempo ser det ud til, som kommer til at afgøre, hvad folk får mellem hænder af penge.
Jeg vil altså gerne bede hr. Mikkel Dencker forholde sig til, at af de 3,9 mia. kr. i skattelettelser, det handler om i år, vedrører de 3,5 mia. kr. altså mellemskatten, så man skal tjene 19.600 kr. for overhovedet at komme i nærheden af at være i betragtning til at få en lettelse, hvorimod de 0,4 mia. kr. vedrører beskæftigelsesfradraget.
Hvis man så regner på det, finder man ud af, at vi bevæger os på det lag, der hedder 27,50 kr., om det er 25 eller 30 kr. ved jeg ikke.
Jeg vil bare gerne høre hr. Mikkel Dencker sige
Det ville undre mig, men det er jo det, hr. Mikkel Dencker lægger stemme til.
Mikkel Dencker (DF), 2004-03-26:
Dansk Folkeparti prioriterer ikke dem i toppen.
Der er blevet givet skattelettelser i år til alle, der er i arbejde.
Fru Rosenkrantz-Theil kan ikke komme med et eneste eksempel på en eneste i dette land, som er i beskæftigelse, og som har været det i løbet af i år, der ikke har fået en skattelettelse pr. 1 januar 2004.
Det var mit svar på det.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-03-26:
Jeg går ud fra, at hr. Mikkel Dencker er enig med mig i, at en butiksmedarbejder og en ufaglært er beskæftigede mennesker i denne her sammenhæng.
Jeg går ud fra, at vi er enige om, at vi taler om folk, der er på arbejdsmarkedet.
Jeg vil gerne sige, hvis vi tager hele baduljen, det er 10 mia. kr., at den debat havde vi jo for, ja, omkring et år siden.
På det tidspunkt blev det sådan set slået fast meget klart, at dagpengemodtageren ganske rigtigt, som hr. Mikkel Dencker siger, ligesom førtidspensionisten får 0 kr.
Dansk Folkeparti vil nemlig ikke være med til at give dem, der er uden for arbejdsmarkedet, noget som helst. De prioriterer andre højere.
Hvis vi nu holder os til de beskæftigede, som Dansk Folkeparti gerne vil give noget, er virkelighedens verden så ikke, at ud af alle de 10 mia. kr., hvis vi lader være med at kigge på det her isoleret, får kassedamen 1.500 kr., og direktøren får 5.145 kr.?
Det var den sammenregning, vi lavede af de 10 mia. kr. sidste år.
Det vil sige, at direktøren får tre gange så meget som kassedamen.
Jeg vil igen give hr. Mikkel Dencker ret i, at man jo ikke kan tilgodese alle grupper lige meget.
Men Dansk Folkeparti rammer i forbindelse med denne her panikpakke med meget stor præcision, at direktøren får tre gange så meget som kassedamen.
Man kan jo ikke bare tage alle beskæftigede og skære dem over en kam, der er meget store lønforskelle, og Dansk Folkeparti prioriterer dem i toppen.
Mikkel Dencker (DF), 2004-03-26:
Jeg vil nu nok sige, at det lovforslag, vi behandler her, nr. L 185, er en lille og isoleret del af den store pakke skattelettelser, som allerede blev indført sidste forår.
Derfor mener jeg ikke, man kan gøre det, som fru Rosenkrantz-Theil gør, nemlig ensidigt fokusere på de isolerede konsekvenser, der er af nr. L 185, i forhold til virkningen af de samlede skattelettelser.
De skattelettelser, der blev vedtaget sidste år efter aftale mellem Dansk Folkeparti og regeringspartierne, var nøje planlagt netop skulle ramme folk i beskæftigelse for at belønne folk, der tjener penge og skaber værdierne i samfundet, og som vi alle sammen lever af, uanset om man modtager overførselsindkomst, eller om man er i arbejde.
De skulle belønnes, og samtidig skulle der også skabes et større incitament og en større forskel på at være i arbejde og på f.eks. at modtage dagpenge.
Derfor var de her skattelettelser så målrettede og så præcise, at de rammer alle, der er i beskæftigelse. Derfor synes jeg, det er noget forfejlet og vildledende, når fru Rosenkrantz-Theil citerer fra lovforslagets tekst.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-03-26:
Hr. Mikkel Dencker sagde, at man ikke kan tilgodese alle grupper, når man laver politiske aftaler.
Jeg har sådan set fuld forståelse for, at man indimellem må prioritere.
Det er jo det, politik går ud på. Derfor vil jeg gerne spørge hr. Mikkel Dencker, om det ikke er korrekt, at den måde, som Dansk Folkeparti - der jo er tungen på vægtskålen i denne her sammenhæng, Dansk Folkeparti kunne jo stemme nej til de her lovforslag, sådan at de ikke blev gennemført, så man må sige, at Dansk Folkeparti er ret afgørende i den her forbindelse - vælger at prioritere på, er, og nu læser jeg op fra lovforslaget: En deltidsbeskæftiget får kr. 0, en butiksmedarbejder får kr. 0, en ufaglært arbejder får kr. 0, en LO-arbejder, der tjener 250.000 kr., får 725 kr., en LO-arbejder på 285.000 kr. og alle dem, der tjener mere end 285.000 kr., får 2.565 kr. Så når Dansk Folkeparti skal vælge, hvilken gruppe i samfundet de skal tilgodese, rammer de med stor præcision den halvdel af befolkningen, som tjener mest.
Er det korrekt?
Mikkel Dencker (DF), 2004-03-26:
Indledningsvis vil jeg lige sige til hr. Samuelsen, at hvis hr. Samuelsen havde læst dette lovforslag, nr. L 185, grundigt igennem, så ville han også have opdaget, at beskæftigelsesfradraget som et led i de øgede skattelettelser på mellemskatten øges med 1.000 kr. fra 6.000 kr. til 7.000 kr.
Det var vist forbigået opmærksomheden.
Så forstår jeg bare ikke, men det er jo så de forskellige opfattelser her i salen, hvordan man stadig væk kan postulere, at når SP-bidraget suspenderes og man får flere penge udbetalt, betaler man mere i skat.
Alt andet lige giver det da flere penge udbetalt.
Men det er jo ikke sikkert, at alle vælgerne mener det på den måde, og det er heller ikke sådan, jeg opfatter det.
Anders Samuelsen (RV), 2004-03-26:
Der er ikke noget nyt om beskæftigelsesfradraget.
Det, vi taler om, er, at man får en lettelse i mellemskatten på grund af fremrykningen, og det er et faktum, at det betales af, at man ophæver SP-betalingen.
De 3,9 mia. kr., man får ind der, er dem, der betaler for det.
Da man ikke får nogen yderligere skattelettelser, når man tjener under 235.000 kr., men kommer til at betale skat af sin pension, som man nu får udbetalt, ja, så er det altså folk, der tjener under 235.000 kr. om året, der betaler for den ekstra skattelettelse, som folk, der tjener over 235.000 kr., får.
Det faktum kan der ikke røres ved.
Der står i Jyllands-Posten i dag, at en tredjedel af borgerne vil vælge at betale ind på en anden pensionsordning i stedet for.
Hvis de gør det - hr. Peter Christensen har jo også være inde på, at det står folk frit for - så får de jo et skattefradrag, og dermed er der hul i kassen.
Så er tingene ikke finansieret.
Forslaget her er kun finansieret under den forudsætning, at der er ingen, der begynder at betale ind til pension, når nu de får de her penge ud. Har Dansk Folkeparti et godt forslag til, hvor man skal finde de ekstra penge, som så kommer til at mangle, fordi der er hul i kassen?
Mikkel Dencker (DF), 2004-03-26:
Jeg synes, det er en lidt mærkværdig sammenblanding.
Skattelettelserne på mellemskatten og beskæftigelsesfradraget bliver blandet sammen med suspensionen af SP-bidraget.
er en logik og en fantasi, som overgår, hvad jeg havde forestillet mig at vi skulle i gang med her i dag.
Det er sådan, at vi har en så god økonomi her i Danmark, at der altså er plads til de her fremrykkede skattelettelser.
Dem er der plads til inden for vores økonomi, uden at det forringer vores gældstilbagebetaling, og jeg synes, at det er at vende tingene helt på hovedet, at man nu blander æbler og pærer sammen.
Anders Samuelsen (RV), 2004-03-26:
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvordan Dansk Folkeparti har det med, at den ekstra skattelettelse, som folk, der tjener over 235.000 kr., får på grund af fremrykningen, det reelle ekstra skub, hr. Peter Christensen talte om, finansieres rent af de folk, som tjener under 235.000 kr.
Hvordan har Dansk Folkeparti det med, at det er folk, der tjener under 235.000 kr., der betaler for den skattelettelse, som folk, der tjener over 235.000 kr., skal have nu her i forbindelse med det forslag, som vi behandler her i dag?
Mikkel Dencker (DF), 2004-03-26:
Jeg vil lige indledningsvis minde hr. Buksti om, at beskæftigelsesfradraget, der jo også bliver forhøjet i denne omgang, er noget, der gives til alle uanset indtægt, blot de har en erhvervsindkomst.
Der får alle, også lavtlønnede og deltidslønnede, del i beskæftigelsesfradraget.
Så de påstande, hr. Buksti kommer med, er ikke helt rigtige.
Så forstår jeg ikke den store bekymring, som man lægger for dagen, der går på, at man nu skal til at betale skat af SP-bidraget.
Jeg har den opfattelse, at suspensionen af SP-bidraget betyder, at man nu går fra en unormal tilstand, nemlig at der er en tvungen opsparingsordning, som blev indført for nogle år siden for at lægge en dæmper på økonomien - vi ved jo alle sammen, at det ikke var, fordi man havde ondt af de kommende pensionister, at de skulle have en tvungen opsparingsordning - og over til en normal tilstand, hvor folk får lov til at få udbetalt hele deres løn, uden at der skal være sådan en tvungen opsparingsordning.
Der er det helt naturligt, at man kommer til at betale skat af den større del af sin indkomst, man får udbetalt som løn frem for som tvungen opsparing. Den skat, man så betaler af SP-bidraget nu, hvor det kommer til udbetaling, kan man jo så slippe for ved at indbetale på en pensionsordning.
Jacob Buksti (S), 2004-03-26:
Nu tror jeg med formandens tilladelse, at jeg må sige, at det sådan set ikke er lovforslag nr. L 111, vi diskuterer her, men at det er lovforslag nr. L 185.
Derfor bliver jeg nødt
til at få hr. Mikkel Dencker til at forholde sig til det forhold, at selve mekanismen i den her pakke jo er, at forudsætningen for, at man kan få andel i de fremrykkede skattelettelser, altså ikke nye skattelettelser, men fremrykkede skattelettelser, altså er, at man betaler mellemskat.
Det vil sige, at hvis man kun betaler bundskat, altså højst 19.600 kr., så får man ikke andel i skattelettelser, men man kommer til at betale en højere skat af det suspenderede SP-bidrag.
Det må hr. Mikkel Dencker da kunne forstå.
Det vil sige, at den betaling til de højere lønnedes skattelettelser altså kommer fra dem, som indbetaler deres pensionsbidrag, og som nu får det suspenderet, men som ikke tjener nok til at få andel i skattelettelserne.
Derfor er det altså folk med under 235.600 kr., som kommer til at bidrage til, at folk, der tjener over, kan deltage i festen.
Det tror jeg ikke hr. Mikkel Dencker kan afvise, og det synes jeg Dansk Folkeparti skulle tage at tænke over.
Mikkel Dencker (DF), 2004-03-26:
Jeg kan kun sige til hr. Buksti, at jeg ikke kan genkende billedet af, at der er nogle lavtlønnede, der betaler for nogle højtlønnedes skattelettelser.
Det er en meget fantasifuld logik, hvis man skal sige det mildt. Som hr. Buksti kommer ind på, er det helt korrekt, at det ikke er alle grupper, der bliver tilgodeset i samfundet ved dette initiativ fra regeringen og Dansk Folkeparti, men det er sådan, at når man laver politiske aftaler, så kan man ikke tilgodese alle grupper i samfundet hver evig eneste gang, og det tror jeg også hr. Buksti inderst inde godt ved. Det er også tilfældet i denne aftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Jeg kan bare ikke genkende det billede, som hr. Buksti tegner af, at Dansk Folkepartis politik bliver tilpasset fra gang til gang.
Vi havde det i forbindelse sportspensionen, hvor Socialdemokratiet var ude med bred støtte og opbakning, dengang Dansk Folkeparti kom med initiativet, fordi det kunne vise sig, at der blev skabt et flertal uden om regeringen.
Da det så blev regeringens politik at lave sportspensionen, så var Socialdemokratiet lige pludselig imod, og det samme var SF. Det er da at skifte holdning fra gang til gang.