runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-05-28:
Jeg har to spørgsmål.
For det første: Kan hr. Bent Bøgsted bekræfte, at det faktisk var LO, der oprindelig i 1980'erne bad om at få lovgivning på det her område?
Altså LO bad om at få en solidarisk ordning på det her område og bad om, at Folketinget greb ind med lovgivning.
Så der er altså ikke tale om at gå ind og underminere det danske aftalesystem, men det er simpelt hen et spørgsmål om, at LO bad om at få en ordning.
Det var det første spørgsmål.
Det næste spørgsmål er: Vil Dansk Folkeparti være med til at sikre, at ingen pensionist i Danmark lever for under 12.000 kr. før skat om måneden?
Vil Dansk Folkeparti være med til at sikre det?
Bent Bøgsted (DF), 2004-05-28:
Jeg kan sige til hr. Ole Sohn, at en ting i hvert fald er helt sikkert, når man sammenligner med arbejdsmarkedspension: Arbejdsmarkedspension er noget, som er aftalt gennem overenskomstforhandlinger, og som bliver en del af lønnen, og så kan man jo ikke begynde at ville oprette en statslig arbejdsmarkedspension til dem, der ikke er på arbejdsmarkedet.
Det er da ikke den rigtige vej at gå.
Af hensyn til de svage kigger vi i Dansk Folkeparti
dagligt på, hvilke grupper der er svage, og hvad vi eventuelt kan gøre ved det.
Det gør vi dagligt.
Der kommer hele tiden nogle henvendelser også til os, og vi ser nærmere på, hvad vi kan gøre i Dansk Folkeparti.
Ole Sohn (SF), 2004-05-28:
Sådan fungerer systemet altså.
Folk, der har arbejdsmarkedspension, stiger jo nu glædeligvis op til et højere niveau; de mister tillægget, de mister pensionstillægget.
Folk, der får ældrecheck, mister også dele
af de tillæg, de får i kommunerne.
Sådan er det.
Hvis man får penge på den ene måde, så tager de lidt på den anden.
Det, der har været helt afgørende, er, at man får så meget, at man ikke har behov for de ekstra tillæg.
Jeg synes, det er helt fair, at man kan pege på elementer i et beslutningsforslag, som man ikke er enig i.
Det, jeg håbede og troede, var, at lige nøjagtig Dansk Folkeparti ville sige, at her er der et problem: SF har måske peget på nogle forkerte instrumenter, men vi vil gerne være med til at undersøge det nærmere, så vi er sikre på, at vi får hanket op i de folk, som kommer til skade på arbejdsmarkedet, eller hvor samfundet har marginaliseret dem i form af arbejdsløshed eller førtidspension eller kontanthjælp. Jeg synes da, det ville have været mere konstruktivt at sige: Vi anerkender, at der er et problem.
Vi vil gerne være med til at løse det, men vi er ikke helt enige i SF's konkrete formulering, men lad os se på det i udvalget.
Bent Bøgsted (DF), 2004-05-28:
Jamen det er da helt sikkert, at vi gerne vil være med til at sikre de dårligst stillede, og det har vi også vist op til flere gange.
De sidste tiltag var også her i forårspakken, hvor vi sikrer ekstra til de dårligst stillede, så der var endnu flere, der fik ældrechecken.
Det er da klart.
Men der er da også mulighed for, at man, hvis der er nogle tydelige problemer for de dårligst stillede, skal se på det, men så er det måske en forkert måde, det bliver gjort på
igennem dette forslag, for det her vil altså medvirke til, at det, som hr. Ole Sohn vil give med den ene hånd, altså bliver skåret i de tillæg, som pensionisterne kan få.
Ole Sohn (SF), 2004-05-28:
Det er den type.
Det er jo det samme, som Dansk Folkeparti har gjort i form af ældrechecken.
Det, vi forestiller os, er bare at lave en langtidsholdbar løsning, så jeg forstår slet ikke, hvorfor Dansk Folkeparti skulle være imod det, tværtimod.
Og ældrechecken bliver da også finansieret af arbejdsgiverne.
Alle, der betaler skat, bidrager da til ældrechecken.
Så det er simpelt hen bare for at bygge et system op, som er langtidsholdbart, og som gør, at vi får en mindre ulighed i alderdommen.
Bent Bøgsted (DF), 2004-05-28:
Nu var det sådan, at jeg forholdt mig til beslutningsforslaget, B 196, hvor der står, at arbejdsgiveren skal bidrage væsentligt til finansiering.
Det var det, jeg hentydede til.
Det var ikke til, hvad hr. Ole Vagn Christensen havde sagt om, hvem der skulle betale til det.
Det var sådan set beslutningsforslaget, jeg henholdt mig til.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-05-28:
Tak for bekræftelsen af, at hr. Bent Bøgsted godt kender det her problem.
Jeg har ikke sagt, at arbejdsgiveren skal betale.
Vil det så ikke være rimeligt, at samfundet skal være med til at kompensere for den situation også i den tredje alder?
Bent Bøgsted (DF), 2004-05-28:
Jeg kan da bekræfte, at jeg kender mange, der har været i den situation.
Jeg har da også selv været i den situation.
Jeg synes ikke, det var rimeligt, at min tidligere arbejdsgiver så skulle være med til at betale ind på en pensionsordning til mig, når jeg ikke arbejdede der længere, når det drejede sig om arbejdsmarkedspension.
Det er helt klart.
Det er da også frit for den enkelte selv at begynde at indbetale ekstra til sin pension, hvis det er det, man vil.
Det er der ikke nogen, der forhindres i.
Vi skal stadig væk huske på, at hvis vi skal sikre de dårligst stillede pensionister på den her måde, så vil resultatet blive, hvilket jeg sagde før, at man giver med den ene hånd, og så skærer man i nogle andre tillæg med den anden.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-05-28:
Nu er det jo ikke så længe siden, at hr. Bent Bøgsted har været ude på arbejdsmarkedet.
Jeg går ud fra, at hr. Bent Bøgsted har haft nogle kolleger, som på grund af ordrenedgang er kommet til at stå uden for arbejdsmarkedet.
Skulle hr. Bent Bøgsted ikke have oplevet den situation, så skal han selvfølgelig være undskyldt, men jeg kan næppe tro, at det kan have været tilfældet. Synes hr. Bent Bøgsted, at det er rimeligt, at den person, der sådan set har båret, at virksomheden kunne klare sin fortsatte konkurrenceevne, fordi virksomheden måske nedsatte sin aktivitet angående beskæftigede i en tid med ordrenedgang, så efterfølgende skal rammes på sin pension?
Bent Bøgsted (DF), 2004-05-28:
Vi fik jo en rimelig klar redegørelse fra den fungerende beskæftigelsesminister, så jeg vil ikke gå i detaljer med, hvordan og hvorledes forholdene er bygget op der.
Men B 196 er et forslag, der går på, at alle skal være lige og skal have lige meget, uanset hvad de laver, og hvad de gør.
SF ønsker, at staten skal sørge for, at alle får de samme arbejdsmarkedspensioner, og der står også i forslaget, at arbejdsgiverne skal bidrage væsentligt til finansieringen.
Med de tal, som vi fik fra den fungerende beskæftigelsesminister, kunne jeg godt høre, at det måske er 2-3 mia. kr., som arbejdsgiverne skal betale til de her pensionsordninger.
Jeg vil nok sige, at hvis ikke man vidste bedre, skulle man egentlig tro, at det var kommunisterne, der var kommet med forslaget, men de eksisterer ikke mere i Folketinget i hvert fald.
Når man ser på, hvem fremsætterne er, kan man da se, at det er SF, og jeg synes, at det her virker som et paradeforslag fra SF sammenholdt med de andre forslag, vi har set i den senere tid.
I Danmark har vi en velfungerende folkepension, som Dansk Folkeparti ikke ønsker at røre ved.
Hvis SF's forslag skulle gå hen og blive vedtaget, vil det sandsynligvis blive begyndelsen på en udhulning af folkepensionen.
Det er også en typisk løsning, der pålægger arbejdsgiverne de her udgifter, og det vil medvirke til, at det bliver svært at drive virksomhed i Danmark.
Vi skulle helst ikke opnå det resultat, at vi så kommer til at skulle se afskedigelser på grund af øgede udgifter til arbejdsgiverne.
Men det vil også være begyndelsen til at gøre det sværere at forhandle pensionsordninger i overenskomstforhandlingerne, for rent ud sagt tror jeg nok, at arbejdsgiverne vil være meget, meget tilbageholdende, hvis de bliver pålagt, at de også skal betale arbejdsmarkedspensionsordninger for dem, der ikke er i arbejde.
Jeg havde ikke troet, at det ville være SF, der kom med forslag, der undergraver overenskomsterne.
Det vil vi i hvert fald ikke være med til i Dansk Folkeparti.
Vi har folkepensionerne til at sikre de svage, hvilket fungerer godt.
Det vil også kunne ske med forslaget her.
Så giver man med den ene hånd til nogle arbejdsmarkedspensioner, som det er blevet kaldt, og så bliver der skåret i tillæggene med den anden hånd.
Man kan opfatte det som, at det egentlig er et ønske om ens borgerløn eller pension til alle, uanset hvad man selv yder, og hvad man tjener, og hvad man putter ind i en pensionsordning.
Det kan Dansk Folkeparti derfor ikke støtte.
Vi skal lige huske på, at statens forpligtelser er folkepension med de tillæg, der gives.
Og arbejdsmarkedspension hører til i overenskomstforhandlingerne.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-05-28:
Vi deler målsætningen og intentionen i det, som SF gerne vil opnå med deres beslutningsforslag, når det drejer sig om at lave lighed i alderdommen, ikke mindst når det drejer sig om de arbejdsløse, omkring fleksjobbene.
Den tredje alder er et tema, som har optaget os meget i Socialdemokratiet.
Allerede så sent som i april måned har vi lanceret et ældrepolitisk oplæg, »Livskvalitet i den tredje alder«.
Det handler om meget mere end penge og økonomi, men naturligvis spiller den enkelte pensionists økonomiske muligheder også en rolle.
På den baggrund mener vi, det er relevant at kigge på, hvordan fremtidens pensionisters økonomiske vilkår ser ud, og det er bl.a. hensigten med dette beslutningsforslag, som SF har fremsat.
Jeg har også forstået, at Venstre måske har accepteret, at de godt kan se, at der er nogle problemer, og jeg håber også, at ministeren har set, at der kan være problemer, hvis vi fortsat ønsker at have et fleksibelt arbejdsmarked.
Men vi hører jo også somme tider udtrykket pensionsbombe, ældrebyrde - det har vi dog ikke hørt her i dag - hvor de fremtidige perspektiver er og bliver flere pensionister på offentlige ydelser og færre på arbejdsmarkedet til at betale regningen.
Det har vi været forskånet for at høre i dag.
Men fra Socialdemokraternes side vil vi gerne understrege, at enhver skal kunne gå alderdommen i møde uden at frygte for de økonomiske konsekvenser.
For en meget stor gruppe af pensionister vil vi se betydelige indkomster via diverse pensionsopsparinger, som gør, at arbejdsmarkedets folk, som har deres fulde arbejde, kan se frem til at få en tryg alderdom.
Der er så nogle, der mener, at det kan man gøre ved forskellige klientgørelser af gruppen her, af gruppen af arbejdsløse, af gruppen af personer i fleksjob.
Vores opfattelse er nok den, hvilket vi også har lagt frem i vores forslag omkring skattereform, omkring de forhold, der var, da vi forhandlede finanslov sidste gang, at pensionstillægget nok er det rigtige at begynde at kigge på, så vi kan se, om vi ad den vej kan løse gruppernes situation. Derfor ser vi frem til, at vi får en ordentlig drøftelse af disse forhold og af, hvordan fremtidens politik på det her område skal udformes, når vi netop ser på, hvilket samfund der udvikler sig med arbejdsmarkedspensionerne, og hvad det er, der skal gøres supplerende.
Jeg skal oplyse, at De Radikale også finder intentionerne rigtige, men netop den måde, som finansieringsformen er blevet rejst på her - det er vi enige med De Radikale i - er netop en finansieringsreform, hvor SF har prøvet på, om man kunne lave en balance omkring det økonomiske.
Men vi mener, at det vil have en række uheldige konsekvenser.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget, som det ligger her, men vi vil meget gerne indgå i en videre drøftelse af situationen.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-05-28:
Jeg nævnte en række ordninger, hvor man, når man er på en overførselsindkomst, sparer op.
For SF's forslag tager udgangspunkt i dem, der er på overførselsindkomst, hvor man siger, at når de så bliver gamle, får de ikke så meget ud af det som alle de andre.
Der siger jeg bare: O.k., men når man er på disse overførselsindkomster, bliver der rent faktisk sparet op til alderdommen ved siden af folkepensionen.
Derudover har vi et system, som på forskellig vis giver nogle supplerende ydelser til de ældre.
Det kan da godt være, at hele området trænger til en reform.
Det er muligt, at vi en dag skal gøre det, men indtil videre ligger folkepensionen fast.
Den ændrer vi ikke på.
Altid vil det være sådan, at Venstres synspunkt vil være, at de, der har været på arbejdsmarkedet og gjort en ekstra indsats, også kan beholde det og ikke skal aflevere det hele over en eller anden udligningsordning.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-05-28:
Nu har jeg ikke i mit tidligere indlæg givet udtryk for, at det er ligegyldigt, hvordan man opfører sig, og så skal staten nok redde en til sidst.
Lad det nu være.
Nu har jeg da lige set på et par lønsedler, at det der, som hr. Flemming Oppfeldt henholder sig til omkring SP, nu er så som så, altså om vi har den længere.
Det er ikke det, mit spørgsmål går ud på. Hr. Flemming Oppfeldt siger, at de, der har arbejde, de, der har betalt skat, også skal belønnes, når de bliver pensioneret.
Det er i og for sig ganske udmærket, men ser Venstres ordfører slet ikke nogen værdi i, at borgere vælger anderledes, vælger at være på deltid, passe deres børn selv eller pleje nærtstående familiemedlemmer - og sådan kunne vi blive ved?
Er der slet ingen værdi i det?
Er der for Venstre kun værdi i det, der kan måles i kroner og øre?
Flemming Oppfeldt (V), 2004-05-28:
Vi har jo en af de bedste folkepensioner i verden.
Men ved siden af en af de bedste folkepensioner i verden har vi en lovsikret ATP og en SP.
Og ved siden af det er der boligsikring, der er varmehjælp, der er helbredstillæg, der er mange muligheder, og så er der den supplerende ældreydelse.
Det er det, jeg har konstateret.
Og så kan jeg ikke se, at der er noget galt i, at man ved siden af kan lægge 10 pct. til side på en arbejdsmarkedspension, uden der skal blive set skævt til det her i Folketinget.
Venstre vil forsvare de folk, der har indbetalt til arbejdsmarkedspensionerne.
Lars Barfoed (KF), 2004-05-28:
Det har vi gjort før, og det vil sikkert ske i fremtiden.
Men man skal altid overveje grundigt, hvad det er for nogle effekter, det vil få på arbejdsmarkedet, hvis man giver sig til at regulere f.eks. omsorgsdage, som jo er aftalt mellem arbejdsmarkedets parter, men aftalt i forskellig udstrækning inden for forskellige overenskomstområder, hvor det, at man så måske har fået mange omsorgsdage inden for et overenskomstområde, betyder, at man har så fået færre af de andre goder, andre måske har fået.
Derfor griber man jo let ind i nogle balancer i overenskomsterne, hvis man giver sig til sådan at sige, at nu skal alle have omsorgsdage.
Og derfor er det i det mindste noget, som man bør inddrage arbejdsmarkedets parter i drøftelser om, inden man giver sig til at lovgive om det, sådan at vi kan få alle problemstillingerne dyrket, inden vi giver os til at gøre noget ved det.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-05-28:
Det sidste opfattede jeg som et nej.
Altså et nej til, at de mennesker, der lever for under 12.000 kr. brutto i dag, skal op på det niveau.
Det er et niveau, der er under dagpengeniveauet i vores samfund, skal jeg gøre hr. Bent Bøgsted opmærksom på, hvis han ikke er klar over det i forvejen.
Det vil sige, at Dansk Folkeparti går ind for, at der er pensionister i det her land, der lever for et beløb, der er væsentlig lavere end dagpengeniveauet.
Det synes jeg er interessant.
Så vil jeg sige, at jeg synes måske, at det er flot nok med hr. Bent Bøgsteds ord.
Det er jo ikke den eneste sammenhæng, hvor vi hører undskyldningen om ikke at støtte nogle ting, for så griber Folketinget ind i overenskomsterne.
Det var sådan set det, i hvert fald en tredjedel af hr. Bent Bøgsteds tale drejede sig om, altså at man ville gribe ind i overenskomsterne.
Derfor synes jeg, at det er en væsentlig indrømmelse fra Dansk Folkepartis side, at det her ikke er et overgreb på den danske model, og at det her ikke er et overgreb på arbejdsmarkedets parter.
Tværtimod var det faktisk arbejdsmarkedets parter, der endnu før vi kendte systemet med arbejdsmarkedspensioner bad om at få noget lovgivning på området.
Det synes jeg er en væsentlig indrømmelse af få.
For selvfølgelig vil arbejderpartierne i det her Folketing, nemlig Socialdemokraterne, SF og vi, ikke gribe ind over for den danske model.
Bent Bøgsted (DF), 2004-05-28:
Der er en ting, der er helt klart, og det er, at vi i Dansk Folkeparti også er ansvarlige over for økonomien.
Vi skal have økonomien til at hænge sammen, modsat hvad fru Pernille Rosenkrantz-Theil skal.
Det er så nemt at sige, at alle skal have det samme, og alle skal af med det samme, og så får vi det samme ud af en pulje.
Det er det, fru Pernille Rosenkrantz-Theil gerne vil.
Det er det her samfund, hvor der ikke er nogen, der tjener mere end andre og har mere end andre at bruge.
Vi må erkende, at der er forskel her i Danmark, og det er der uanset, hvordan man bærer sig ad, og det er ikke det system, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil ønsker, men at vi alle sammen skal være ens.
Det er diktatur, fru Pernille Rosenkrantz-Theil ønsker på den måde, og det går vi ikke ind for i Dansk Folkeparti.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-05-28:
Jeg synes sådan set overhovedet ikke, jeg ser bort fra, hvad der er sket.
Jeg synes, jeg lige præcis analyserer, hvad der er sket.
Det, der er sket på baggrund af den model, som Socialdemokraterne holdt fast i, da Socialdemokraterne sad i regering, er, at uligheden blandt pensionisterne i det danske samfund er eksploderet.
Der er behov for, at vi får rettet op på den ulighed.
Jeg må bede om at få et klart svar fra Socialdemokraterne, for det er jo et problem, vi allerede kunne analysere os frem til for 10 år siden.
På det tidspunkt havde Socialdemokraterne 90 mandater i ryggen her i Folketinget og kunne sådan set bare foreslå at gennemføre en udligning, men det gjorde Socialdemokraterne ikke, og så er det jo flot, at man nu foreslår noget til finansloven.
Jeg skal nok lade være med at skælde ud over, at man kommer på bedre tanker.
Men når man har været klar over problemets omfang i 10 år og intet har gjort, synes jeg måske, det er lige flot nok at gøre det på et tidspunkt, hvor man ved, at man ikke råder over 90 mandater.
Vi ved jo alle sammen, at vi aldrig får højre side i salen med på at lave den slags udligning.
Vi ved, at hvis den skal gennemføres, skal den gennemføres af De Radikale, Socialdemokraterne, SF og Enhedslisten.
Det er den eneste mulighed for at få gennemført en udligning.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-05-28:
Fru Pernille Rosenkrantz-Theil ser bort fra det, der er sket, og kalder det lappeløsninger.
Og det er selvfølgelig en måde, man kan debattere på.
Vi mener, at vi har bevæget os i de retninger, og vi mener, vi sådan set har lagt forslag frem, der vil bevæge os også yderligere, således at vi kan nå frem til at få lavet det, som vi sådan set også har talt om, når det drejer sig om arbejdsmarkedspensionerne og de arbejdsløse og om den nye gruppe, der er kommet ind, også fleksjob'erne, nemlig ligestilling.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-05-28:
Jeg synes altså lidt, det er det sædvanlige, når vi begynder at diskutere overførselsindkomster med Socialdemokraterne.
Vi kan ikke få nogen klare svar.
Jeg synes sådan set, det er ret straight forward at svare ja eller nej til, om man ønsker, at staten skal gå ind og rette op på pensionsforholdene for de grupper, der er på overførselsindkomst.
Det synes jeg er ret straight forward.
I hvert fald er det ikke noget problem for Enhedslisten at finde ud af, om det er de røde eller de grønne knapper, vi skal trykke på.
Det er jo meget flot, at man i 1990'erne kan sige, at det selvfølgelig er en situation, der skal rettes op på, hvorefter der intet sker.
Derfor synes jeg sådan set, at det ville være på sin plads, om man gav et fuldstændig klart svar.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-05-28:
Fru Pernille Rosenkrantz-Theil har fuldstændig ret i sin vurdering af, hvad der blev sagt til arbejdsmarkedets parter, og hvad de fortalte det politiske system.
At det var, at man sådan set kunne finde ud af, hvordan man fik det løst for de arbejdsløse og folk af lignende karakter.
Derom kan der ikke herske nogen tvivl. Vi har så prøvet igennem tiden via pensionstillæg, via vores forslag til den seneste finanslov og via vores skattereformforslag på at få afbødet nogle af disse virkninger.
Vi har dog også gjort noget undervejs, det vil jeg heller ikke undlade at gøre opmærksom på.
Men jeg sagde netop i min ordførertale, at SF's forslag har påpeget nogle af de ting, som er nogle konsekvenser af det system, som vi har, og som jeg fortsat mener vi skal være med til at finde løsningerne på.
Lars Barfoed (KF), 2004-05-28:
Folkeparti altid er optaget af, om der er grupper i samfundet, der økonomisk er svagt stillet, og som har behov for hjælp.
Det er en helt grundlæggende del af den konservative grundholdning, at vi skal tage os af de svageste i samfundet, og derfor skal vi interessere os for denne her problemstilling og løbende overvåge, om der er nogen, der falder bagud.
Så har jeg så påpeget, at man jo ikke kan sige, man får
en dårligere købekraft, fordi andre sparer op.
Men derfor skal vi da alligevel løbende overvåge, om der er nogen, som i vores velfærdssamfund falder for langt bagud, for så må vi lave nogle selektive, målrettede tiltag i forhold til dem, så de har fornuftige levevilkår. Med til det hører jo så hele diskussionen om, hvordan vi så sikrer os, at vi i fremtiden har råd til det.
Det er vi jo så i fuld gang med at få analyseret i det arbejde, Velfærdskommissionen gør, hvor vi skal være sikre på, at vi også i fremtiden har råd til i det her samfund at sikre de svagt stillede.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-05-28:
Det sidste indlæg eller det sidste par indlæg - jeg havde også hørt det i det første indlæg, som hr. Lars Barfoed kom med -
gik jo på den der måde at afslå på, at vi har nogle problemer her, at man siger, at der er forskel, også når vi er ude i verden inden pensionsalderen, og at det er grundlag for, at vi så ikke behøver at være sådan helt opmærksom på, at der så skulle være en større udligning, når man blev ældre.
Men det sidste, hr. Lars Barfoed her har sagt, synes jeg tyder på, at noget af det, som jo har præget lidt af debatten her, er, at hr. Ole Sohn og SF ved at skyde med spredehagl ikke kan undgå at ramme nogle af de problemer, som vi godt ved findes.
Jeg har nævnt et par stykker af dem.
Jeg håber også, at hr. Lars Barfoed er enig med mig i, at da man i sin tid vedtog arbejdsmarkedspensionerne, var det et krav fra parterne, at Folketinget så gik ind og løste dem for den fleksible arbejdskraft.
Senere er der jo så kommet fleksordningerne til.
De skal jo heller ikke ringerestilles, fordi de nu påtager sig også at være en del af arbejdsmarkedet.
KL. 14.20
Lars Barfoed (KF), 2004-05-28:
Jeg har altså forholdt mig til et forslag til folketingsbeslutning om øget lighed i alderdommen, hvor det forslag, vi skal forholde os til, går ud på, at regeringen skal pålægges at sikre, at staten gradvis påbegynder indbetaling til arbejdsmarkedspensionsordninger for - og så kommer en liste af de borgere, som så skal have foretaget en sådan indbetaling til en arbejdsmarkedspensionsordning.
Det er det forslag, som jeg har forholdt mig til, for det er det, som SF har stillet.
Så kan man jo altid, og det var jo også det, jeg i mit første indlæg sagde, løbende vurdere, om der er nogen grupper, som har behov for en opjustering af de ydelser, de får.
Men det er jo noget helt andet.
Det har regeringen jo faktisk gjort.
Vi har jo så sent som i den seneste finanslov indført et tillæg til de ældre, som har de laveste indkomster.
Så det er jo noget, vi løbende gør.
Og vi er da altid parate til i Det Konservative Folkeparti at være med til at analysere: Er der nogle grupper, der er faldet så langt bagud, at der er behov for en opretning, så de har et mere fornuftigt økonomisk levegrundlag?