runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mariann Fischer Boel (V), 2004-04-27:
Jeg vil godt have lov til at citere direkte fra den vedtagelse om procedurerne, som blev vedtaget tilbage i sommeren 1999, og som jeg nævnte før: »Hvis Rådet hverken har vedtaget eller tilkendegivet, at det er imod en gennemførelsesforanstaltning« - i dette tilfælde altså en markedsføringstilladelse - »vedtager Kommissionen den foreslåede gennemførelsesretsakt.« Derfor er vurderingen, at der næppe er belæg for at påstå, at Kommissionen bare kan lade være med at gøre noget.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-27:
Vi har altså nogle uger endnu i sagen, og vi står i en situation, hvor der er seks for og seks imod og nogle, der undlader at tage stilling.
Det er langtfra noget, der ligner det, der er ellers normalt i EU, nemlig at der skal være kvalificeret flertal for en beslutning, og når man sammenholder det med, at Kommissionen i sin tid gav et løfte i en erklæring om, at på særlig følsomme områder vil Kommissionen undlade at gå imod en eventuel fremherskende holdning i Rådet, må det jo betyde, at Kommissionen må tage hensyn til, at et flertal af landene ikke har villet støtte gmo-majsen. Jeg vil godt spørge ministeren, om ministeren vil have den utrolige venlighed at skrive til Kommissionen, at når situationen er, som den er, finder vi fra dansk side, at Kommissionen i henhold til sin egen erklæring bør undlade at træffe beslutning om godkendelse.
Bjarne Laustsen (S), 2004-04-27:
Jeg vil gerne, ligesom jeg spurgte Dansk Folkeparti, spørge fru Helle Sjelle om den målgruppe her.
Der er åbenbart lidt tvivl om, hvor mange der er i målgruppen.
Hvor mange mennesker vurderer Det Konservative Folkeparti, at der er i den målgruppe her?
Jeg har ført et tal på banen, der siger 1 million, og derfor synes jeg, ambitionsniveauet er lidt lavt.
Hvor mange skønner Det Konservative Folkeparti, at den her målgruppe er på, som forslaget retter sig imod?
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-27:
vil jeg gerne spørge ministeren, om ministeren gjorde gældende over for Europa-Kommissionen, at det vil være fuldstændig urimeligt og udemokratisk, hvis Kommissionen begynder at træffe beslutninger.
Sagen ligger jo hos Kommissionen nu, fordi der i realiteten ikke kunne samles flertal for hverken det ene eller det andet i Ministerrådet, og det vil efter min opfattelse være fuldstændig udemokratisk og urimeligt, hvis Kommissionen træffer beslutning om godkendelse af en gmo-majs, når kun 6 ud af 15 lande, altså et klart mindretal, kan støtte denne majs.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-04-27:
Ministeren har fremsat et forslag til ændring af landbrugsloven i samarbejde med Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne.
Var det et led i opbygning af en konfrontationspolitik over for Socialdemokraterne?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-04-27:
Jeg bliver jo bekymret, når jeg kan høre, at Socialdemokraterne ikke er så glade for at skulle bevare skolen i samfundet.
Jeg skal i øvrigt sige, at jeg glæder mig over langt størstedelen af de meldinger, som Socialdemokraterne er kommet med, og dem er jeg meget enig i.
Hvem er det, der skal undervise i den opsplitning af skolen i samfundet, som jeg kan forstå at hr. Carsten Hansen lægger op til?
Det vil jo være resultatet, hvis man går ind og styrer det på den anden måde.
Hvem er det, der skal undervise i det?
Det er jo ret væsentligt, at de mennesker, der underviser i et sociologisk element, også har en eller anden baggrund for at kunne undervise i et sociologisk element, og det er jo ikke kendetegnende ved de lærere, som underviser i en række andre fag, som intet har med sociologi at gøre.
Mariann Fischer Boel (V), 2004-04-27:
Vi havde jo lejlighed til at kalde ordførerne på landbrugslovforslaget til møde i Fødevareministeriet, og ved den lejlighed sonderede vi mulighederne for at nå frem til et kompromis.
Hr. Ole Vagn Christensen er sikkert fuldt informeret om, at jeg også efterfølgende har haft kontakt til Socialdemokratiets ordfører for at prøve at finde nogle løsningsmodeller.
Nu plejer vi jo ikke at diskutere sådanne interne drøftelser her i Folketingssalen, men hr. Ole Vagn Christensen vil sikkert kunne få bekræftet af sin ordfører, at der har været bilaterale kontakter.
Nu ved hr. Ole Vagn Christensen jo udmærket, at konfrontationspolitik ligger mig meget fjernt, og det er jeg også sikker på at hr. Ole Vagn Christensen vil nikke ja til.
, og jeg beklager, at det af bilaget skulle være fremgået, at der var indgået et forlig om landbrugsloven, for det er ikke tilfældet.
Der vil blive afgivet betænkning i Fødevareudvalget i morgen, og af betænkningen vil det fremgå, hvordan landbrugslovens politiske skæbne bliver.
Nu kan hr. Kristen Touborg jo ikke være en flue på væggen i eftermiddag, men jeg er sikker på, at i så fald ville hr. Touborg få den klare opfattelse, at der vil blive lagt pres på organisationerne for at prøve at finde en løsningsmodel.
Jeg vil godt understrege, at vi har selvfølgelig et ønske og en målsætning om en nulløsning, men vi må bare være fuldstændig klar over, at hvis vi presser noget igennem, vil det i realiteten komme til at betyde, at vore slagterier vil flytte ud af landet, fordi de ikke kan levere det i dag, uanset hvor gerne de vil. Hvis vi kommer i den situation, at vore slagterier flytter ud af landet, vil forbrugerne i realiteten blive taget som gidsler, for så vil vi ikke kunne stoppe importen fra andre lande, hvor salmonellaniveauet er væsentlig højere end i Danmark, og det ved hr. Kristen Touborg jo også godt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Kristen Touborg (SF), 2004-04-27:
Vil ministeren presse meget kraftigt på for at få lukket den model, vi har i øjeblikket, og som vi jo er enige med hinanden om er uheldig, fordi vi er nødt til at modtage de varer, der er kasseret i et andet land?
Mariann Fischer Boel (V), 2004-04-27:
Det er fuldstændig rigtigt, at returvareproblematikken i sig selv er et helt særligt problem, som vi også har en interesse
i at prøve at løse, for hvorfor skal vi have noget på det danske marked, som andre i virkeligheden afviser?
Det kan se pudsigt ud, men da heller ikke jeg mener, det er i branchens interesse, at der har dannet sig den opfattelse i befolkningen, at vi er skraldespand for de af andre lande afviste danske fødevarer, som i øvrigt er kvalitetsvarer, har jeg her i eftermiddag et møde med erhvervene, hvor vi skal prøve at finde ud af, hvordan vi løser problemet.
Sagen er den, at rent lovgivningsmæssigt er der relativt snævre grænser for, hvad jeg kan gøre.
Men man kan jo komme meget langt med dialog og samarbejde, og det er det, jeg vil prøve i eftermiddag, og så får jeg jo lejlighed til i et samråd at redegøre over for udvalget for, hvilket resultat vi måtte være kommet frem til.
Kristen Touborg (SF), 2004-04-27:
Tak for svaret.
Jeg er enig i, at de danske salmonellahandlingsplaner har haft en absolut gavnlig virkning på salmonellaniveauet, men det ændrer jo ikke ved, at man - og det er jo også det, ministeren lægger op til - kunne stramme salmonellahandlingsplanen, så der bliver endnu færre syge i fremtiden, altså at den andel af dyrene, der har salmonella, bliver mindre. Jeg vil godt bede ministeren om at svare på det, jeg også spurgte om, nemlig: Hvad vil ministeren gøre ved den omstændighed, at danske forbrugere kommer til at agere som en slags skraldespand for madvarer, der er afvist i andre lande?
Mariann Fischer Boel (V), 2004-04-27:
Jeg har den klare holdning, og det er i øvrigt også regeringens holdning, at selvfølgelig skal vi have en målsætning om, at forbrugerne skal beskyttes bedst muligt mod salmonella, og jeg forstår ganske glimrende, at den almindelige forbruger kan blive pikeret og forarget over, at man i realiteten kan købe noget i butikkerne, som er afvist i andre lande.
Det satte straks Fødevareministeriet i gang med at undersøge, hvilke reelle muligheder vi har.
Jeg vil godt sige, at det jo ikke er første gang, sagen kommer op, og det husker hr. Kristen Touborg måske også.
Den kommer op med jævne mellemrum, så vi får en diskussion om, hvad niveauet herhjemme skal være.
Som det første og også vigtigste punkt har jeg sat embedsværket i Fødevaredirektoratet i gang med at prøve at udarbejde en plan for, hvordan vi kan stramme vores salmonellahandlingsplan op.
Det er klart, at det er det lange, seje træk, der skal hjælpe med til, at vi på sigt generelt får nogle bedre fødevarer, både til hjemmemarkedet og til eksportmarkederne.
Så vil jeg godt sige, at hvis vi skal glæde os over noget, er situationen jo den i dag, at der aldrig har været så få mennesker i Danmark, der er blevet syge på grund af dårlige fødevarer, så de salmonellahandlingsplaner, som har kørt, og som kører i øjeblikket, virker altså.
De er bare et af elementerne, men jeg er sikker på, at hr. Kristen Touborg vil spørge igen, så jeg kan få lejlighed til at skitsere nogle af de andre løsningsmodeller.
Kristen Touborg (SF), 2004-04-27:
Der har i den senere tid været en større offentlig debat om danske fødevarer, der sendes til bl.a. Sverige, men bliver afvist på grund af et for stort salmonellatryk og bliver returneret til Danmark, hvorefter disse varer uden videre kan sælges til de danske forbrugere, uanset at de er faldet for salmonellakontrollen i f.eks. Sverige.
Mariann Fischer Boel (V), 2004-04-27:
Nu har jeg ikke nogen fuldstændig klar erindring om den gældssaneringsmodel, der blev lavet for landbruget i sin tid.
Det eneste, jeg har en rimelig klar erindring om, er, at hele diskussionen om statsstøtte er blevet strammet op gennem de seneste år, men jeg vil gerne gå i annalerne og prøve at finde ud af, hvad vi gjorde dengang, og også prøve at se, om vi skulle have nogle notater liggende, som hr. Erik Mortensen kan have glæde af.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Erik Mortensen (S), 2004-04-27:
Så er der sådan set kun tilbage at sige, at selv om fiskerne måtte have den fornemmelse, at der en forskelsbehandling
mellem landbruget i sin tid og fiskeriet i dag,
er situationerne ikke sammenlignelige.
Det var måske en god idé at give det konkrete svar til fiskerne, for det var for mig at se en lånekonvertering på stort set de samme vilkår, man lavede for landbruget dengang.
Men tilbage står nok stadig, om der rent faktisk har været en helt konkret forespørgsel fra den danske regering til Kommissionen om, hvorvidt en sådan øvelse ville være i strid med reglerne.
Ikke alting er nødvendigvis i strid med statsstøttereglerne, og hvis der kommer en accept fra Kommissionen, er det selvfølgelig o.k., og det kunne da godt være, at der er forhold i sagen her, som gør, at man umiddelbart ville sige o.k., fordi Danmark ikke generer hverken andre erhverv eller andre lande i den sammenhæng.
Mariann Fischer Boel (V), 2004-04-27:
Det er da klart, at både de blokeringer, der har været i forbindelse med statsstøtteelementet, og den økonomiske belastning, et sådant opkøb af inkonvertible obligationer ville betyde for staten, spiller ind.
Så vidt jeg husker, ligger det vel i størrelsesordenen 150-200 mio. at købe op, og det er klart, at det har selvfølgelig været en medvirkende årsag til, at vi har overvejet, om der kunne være andre måder at hjælpe fiskeriet på i den aktuelle situation.
Hr. Erik Mortensen er fuldstændig klar over, at mellem de andre bolde, vi har i luften, er der nogle, som vi har anvendt tidligere, nemlig ophugnings- og oplægningsordninger, og vi diskuterer i øvrigt løbende med Danmarks Fiskeriforening, hvordan vi kan anvende pengene bedst muligt.
Erik Mortensen (S), 2004-04-27:
Situationen lige nu er, at erhvervet henviser til en tidligere refinansiering for landbruget på nøjagtig samme vilkår, og man har selvfølgelig svært ved at forstå, at der ikke kan gøres det samme her.
Så vidt jeg husker, var ministerens afslag faktisk primært baseret på de økonomiske omkostninger. Det er klart, at når staten skal indfri obligationer til en højere kurs, kommer der et kurstab, og det er det, der i bund og grund er sagen.
Spørgsmålet er, om det er manglende vilje til at få et konkret svar fra Kommissionen eller det rent faktisk er et spørgsmål om økonomi, når man ikke vil ofre de penge for at hjælpe fiskerne i deres aktuelle situation.
Det er sådan set det spørgsmål, fiskerne selv stiller.
Mariann Fischer Boel (V), 2004-04-27:
Jeg tror, at hr. Erik Mortensen og jeg har den samme interesse i at finde nogle fornuftige løsninger til lettelse af de økonomiske problemer, fiskeriet står i lige nu på grund af svigtende kvoter og vigende priser.
Jeg kan dog sige, måske som en lille opmuntring, at de seneste beregninger, vi har fået fra Fødevareøkonomisk Institut, viser, at der skulle være basis for en svag bedring af situationen i 2004 i
forhold til 2003
, og jeg håber selvfølgelig, det holder stik.
Med hensyn til Fiskeribanken og de muligheder, der bliver givet for lån,
har vi - det har hr. Erik Mortensen bidraget til - ønsket at se på, om der var alternative lånemuligheder, så de lån, Fiskeribanken kan give, kunne blive moderniseret på samme måde, som vi kender fra realkreditinstitutterne, altså lån, hvor renten varierer efter det generelle renteniveau.
Det er rigtigt, at vi har haft lejlighed til at drøfte, hvordan situationen er, for så vidt angår de inkonvertible lån, og jeg tror også, vi har haft lejlighed til at oversende hr. Erik Mortensen et notat om, hvordan situationen har udviklet sig, siden de lån blev givet i sin tid.
Der er den binding i dem, at de ikke kan omsættes til pari, men kun til en højere kurs, men grunden til, at de var interessante, var selvfølgelig, at de også på det tidspunkt, hvor de bliver udstedt, har en lavere rente end almindelige lån og derfor har været attraktive.
Men der var jo ikke nogen, der bare lige kunne kigge i krystalkuglen og sige, at renteniveauet ville ændre sig så markant, som det har gjort de senere år.
Jeg har selvfølgelig spurgt, om der var mulighed for at lade staten opkøbe de lån, for det var jo det, der skulle til.
Men vi har fået den besked, at det ville være i strid med statsstøttereglerne, og derfor ville det ikke være muligt.
Erik Mortensen (S), 2004-04-27:
I Fiskeritidende kan man læse, at Fiskeribanken nu er klar til at udstede variabelt forrentede lån til fiskerne, men selvfølgelig kun nye lån, går jeg ud fra.
Situationen er den, at de højt forrentede lån, som er baseret på inkonvertible obligationer, stadig er en stor byrde for fiskerne.
Bl.a. fra min side er der gjort forsøg på at få lavet en omlægningsordning for disse lån, men ministeren har hele tiden henvist til EU og det lovstridige i at lave noget sådant, fordi det vil blive betragtet som erhvervsstøtte.
Jeg vil gerne vide, om ministeren kan fremvise et konkret afslag fra Kommissionen.
Jeg går ud fra, at ministeren har henvendt sig her for at få afklaret spørgsmålet, for hverken af svaret til mig eller til fiskeriforeningen fremgår det, at det er et konkret afslag, vi har fået.
Mariann Fischer Boel (V), 2004-04-27:
Jeg vil bare gentage, at jeg beklager, at det af følgebrevet til ændringsforslagene kunne se ud, som om sagen var klappet
og klar
Det er ikke tilfældet, for der er på nuværende tidspunkt ikke indgået et forlig om landbrugsloven.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-04-27:
Af ministerens sidste svar kan jeg konstatere, at det ligger ministeren fjernt at opbygge en konfrontation, men ministeren må vel indrømme, at det kun kan forstås på den måde, når de to partier, som ministeren tager til indtægt, undsiger tingene.
Jeg vil godt bede ministeren om at svare på mit spørgsmål: Er det, at man tog Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne med, udtryk for en konfrontationspolitik?
Jeg har forstået, at senere har de to partier sådan set undsagt ministeren og sagt, at der ikke er indgået noget forlig om nogen forslag.
Jeg har her en udtalelse fra hr. Christian H. Hansen, som på spørgsmålet, om Socialdemokraterne og De Radikale er helt ude af forhandlingerne, svarer: Nej, ministeren har netop trukket forslaget tilbage og bare oversendt det som et almindeligt bilag. Tingene passer ikke rigtig sammen, og derfor vil jeg gerne have svar på, om det, man præsterede fra ministeriets side, var et led i en konfrontationsteknik, som man ikke havde dækning for i de andre partier.
Carsten Hansen (S), 2004-04-27:
Hvis det er det, der er problemet, må vi kunne løse det.
Det, vi har sagt, er i virkeligheden, at vi er optaget af, at skolen i samfundet bliver bevaret.
Men vi må erkende, at hvis vi vil putte specialundervisning ind, hvis vi vil putte dansk ind som et grundfag, er det et spørgsmål om, hvordan vi kan gøre det anderledes.
EVA foreslår jo, at man lægger det ind under kristendom og livsanskuelse, tror jeg at det hedder, og vi vil godt være med til en løsning den vej rundt.
Det vil sige, at man ikke nedprioriterer faget med hensyn til antal timer, men måske lægger det sammen med noget andet.
Det var for at være forhandlingsvillig og sikre, at skolen i samfundet, det sociologiske element i læreruddannelsen, består.
Mariann Fischer Boel (V), 2004-04-27:
Jeg kan sige til hr. Keld Albrechtsen, at det resultat, der kom ud af rådsmødet i går, jo viste - som jeg også redegjorde for i samrådet i Europaudvalget - at der hverken var flertal
for eller imod ansøgningen om en gmo-majs til konsum, altså ikke til udsætning, men en majs, som alene vil blive brugt som fødevare.
Vi havde en drøftelse i Europaudvalget af mulighederne
for, hvordan Kommissionen kunne agere i den situation, og vi fik den klare melding under rådsmødet i går, at der er vedtaget en forskriftsprocedure om, hvordan Kommissionen skal agere
Det bliver ifølge en komitologiprocedure, der blev vedtaget af Rådet den 28. juni 1999, og som Danmark støttede, og derfor har Kommissionen i realiteten ingen muligheder for at afstå fra at foretage sig noget.
Så er spørgsmålet, hvor hurtigt det kommer til at gå.
Det er klart, at jeg spurgte til tidshorisonten, og der kan i hvert fald, som kommissær Byrne udtrykte det, gå nogle uger.
Carsten Hansen (S), 2004-04-27:
Nu behøver fru Pernille Rosenkrantz-Theil slet ikke gå rundt
og være bekymret, for vi vil gerne holde fast i CKF'erne, hvilket betyder, at slutmålet gerne skulle være det samme.
Det, vi så lagde om til, var, at vi gerne vil være med til at diskutere, om man så skulle organisere det på en lidt anden måde.
EVA foreslår en anden måde.
Men jeg tror, at vi er enige i, Enhedslisten og Socialdemokraterne, at det er vigtigt at fastholde det eneste sociologiske element i læreruddannelsen, som er så vigtig for forståelsen af den omverden, forældre, virksomheder, skole osv., der er omkring en.
Med hensyn til undervisningen: Lad os få set på det.
Morten Homann (SF), 2004-04-27:
Lige to konkrete spørgsmål: Ministeren nævnte, at man ville holde fast, det fremgår også af redegørelsen, i den allerede kendte fagrække på pædagoguddannelsen.
Kan ministeren begrunde det lidt nærmere, al den stund bl.a. Danmarks Evalueringsinstitut lægger op til, at man skulle genoverveje fagrækken, da det selvfølgelig siger sig selv, at ud fra en ny tids udfordringer er det også nødvendigt at fremtidssikre den fagrække, man har? Mit andet spørgsmål går på den overgang til SU-finansiering af praktikken, som jo har bred opbakning i Folketinget, men hvor der i debatten er rejst spørgsmål om, hvordan man skal sikre en finansiering af det, sådan at der faktisk også kan blive tid til den fordybelse, der ligger bag skiftet til en SU-finansiering.
Ulla Tørnæs (V), 2004-04-27:
Må jeg ikke starte med at sige, at jeg er meget glad for, at et bredt flertal i Folketinget er enig i, at vi bliver nødt til at se på praktikdelen i pædagoguddannelsen.
Jeg er også glad for, at det klart er tilkendegivet, at man er enig i, at vi bør ændre den nuværende lønnede praktik i pædagoguddannelsen til en SU-praktik, sådan at der sker en ligestilling, en harmonisering med de øvrige mellemlange videregående uddannelser. Det har undervejs i debatten, specielt i debatten med Venstres ordfører, nærmest lydt på ordførerne fra de øvrige partier, som om man, når man kom i praktik som led i pædagoguddannelsen, nærmest skulle stå og kigge på børnene, men ikke være en del af det fællesskab og det arbejdsfællesskab, som det naturligvis er, når man også fremover vil komme i en SU-praktik i en daginstitution.
Det betød jo ikke, at de sygeplejestuderende i dag står og kigger på, hvad der foregår.
De sygeplejestuderende indgår naturligvis i de forskellige arbejdsopgaver, der er.
Men alt det, sagt til hr. Morten Homann, er noget, jeg skal drøfte med de kommunale parter, og det ser jeg frem til at gøre.
Jeg er helt overbevist om, at de uddannelsespolitiske argumenter er så væsentlige i den her sammenhæng, at der vil være bred enighed om, at det er fornuftigt at sikre, at der sker en harmonisering på det her område med de øvrige mellemlange videregående uddannelser.
Margrethe Vestager (RV), 2004-04-27:
Der er jo allerede forsøg i gang med fast tilknytning til en skole.
Sådan som vi har hørt dem, så er de ikke klar til at gå fuld skala med det og sige, at sådan skal det være.
Men vi synes, at man skal give mulighed for at gøre enten det ene eller det andet.
Hvis man skal specialisere sig på et tidspunkt, så giver det jo heller ikke nødvendigvis mening, at det præcis er på den samme skole, for skolerne har forskellige vilkår.
Det er jo derfor, der trods alt stadig væk er et vist lokalt selvstyre, og derfor håber vi, at vi kan lave en ordning, hvor begge dele kan lade sig gøre, indtil vi bliver klogere på, om det er de vises sten, at man bliver på den samme skole. Så vidt jeg ved, var der gode grunde til, at man holdt op med det, man kaldte øvelsesskoler sidst i 1970'erne og i begyndelsen af 1980'erne, og derfor ønsker vi ikke at genindføre det hverken med åbne øjne eller for den sags skyld ad bagvejen. Vi tror, vi skal prøve lidt forskellige ting, men frem for alt skal vi sørge for, at man tager det så alvorligt, at der er en egentlig vejledning under praktikken, og at den bliver knyttet tæt til det teoretiske, som man har i seminariesammenhæng, for vi giver jo merit for det som et fag.
Man kan have praktik i udlandet, fordi man kan få det meritoverført, og så må der også kunne stilles meget klare læringsmål til praktikken.
Vi forestiller os, at det er noget, der skal gennemføres forsøg med.
Vi er ikke klar.
Vi kan heller ikke finansiere en fuld udrulning af det fra dag et.
Men de ting, som vi hører rundtomkring, om, hvordan det er som ny lærer at møde folkeskolen, er forholdsvis massive, og vi vil gerne fastholde, at det er lærere, som har en fuld læreruddannelse.
Det er sådan set dem, vi uddanner med henblik på, at de skal arbejde i skolen.
Meritlærerne er stadig væk en genvej eller en bivej.
Jeg synes, det er i orden, at man får et praksischok, men det er ikke i orden, at det chok bliver så massivt, at man siger, åh, det var vist alligevel ikke noget for mig, og så går man en anden vej.
Carsten Hansen (S), 2004-04-27:
Når man endelig markerer, vil man jo nødig overses.
Det var bare til Det Radikale Venstre, for jeg synes, det er nogle spændende tanker om både pædagoguddannelsen og læreruddannelsen med den 2-årige tilknytning.
Kunne fru Margrethe Vestager uddybe lidt, hvad der ligger i det?
Er det årsværk, er det modulisering, eller hvad er det, at Det Radikale Venstre forestiller sig med de her tanker?
Og hvem skal stå for den her overbygning, der skal være på både pædagoguddannelsen og læreruddannelsen?