runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-04-05:
I Det Konservative Folkeparti ser vi et stærkt fremadrettet perspektiv i ideen om at skabe et nyt, slagkraftigt center for internationale studier og menneskerettigheder.
I et land på Danmarks størrelse er der behov for at sikre nogle stærke faglige miljøer, hvor forskningsindsatsen kan drage nytte af en synergieffekt.
Ved at sammenlægge Dansk Udenrigspolitisk Institut, Center for Udviklingsforskning, Dansk Center for Holocaust- og Folkedrabsstudier, Center for Freds- og Konfliktforskning og Det Danske Center for Menneskerettigheder til én institution får man netop denne effektiviseringsgevinst, som samtidig kan styrke forskningen.
Det nye Center for Internationale Studier og Menneskerettigheder bliver en selvejende og uafhængig institution og kommer til at bestå af to institutter: Institut for Internationale Studier og Institut for Menneskerettigheder med hver deres bestyrelse og hver deres direktør.
Når fem institutioner med fem direktørstillinger omstruktureres på en måde, hvor der fremover kun bliver behov for tre direktører, er det kun naturligt, at stillingerne opslås.
Det afgørende er, at uafhængigheden sikres ved, at det alene er den uafhængige bestyrelse, der træffer beslutning om personspørgsmål.
Og det er det, der sker.
Kontinuitet og identitet sikres gennem en overgangsordning, der sikrer, at den nuværende bestyrelse i Det Danske Center for Menneskerettigheder fortsætter deres arbejde i den valgperiode, de er valgt for.
I forbindelse med regeringens udspil tager man også højde for EU's ligebehandlingsdirektiv, som lægger op til, at ligebehandling uanset race eller etnisk oprindelse kan varetages af en institution, der beskæftiger sig med beskyttelse af menneskerettighederne.
Lovforslag herom
kommer i den nye folketingssamling på baggrund af Eva Smidt-udvalgets arbejde.
Alt i alt er der altså lagt op til en løsning, der imødekommer formålet, og som lever op til FN-resolutionen fra 1993.
Løsningen dokumenterer, hvad vi hele tiden har sagt fra konservativ side, nemlig at Danmark naturligvis fortsat vil leve op til internationale aftaler, og at vi naturligvis vil respektere Parisprincipperne fuldt ud ved, at der bliver tale om uafhængighed, for så vidt angår menneskerettighedsfunktionen.
Det står tilbage sammen med en løsning, der styrker den udenrigspolitiske forskning.
Vi kan anbefale forslaget, men vil dog gerne leve op til det ønske, som Socialdemokratiet annoncerede her fra talerstolen, nemlig et grundigt udvalgsarbejde, hvor vi kan kigge på høringssvarene og de tekniske detaljer.
Peter Skaarup (DF), 2002-04-05:
Jeg synes nok, debatten begynder at køre lidt i ring.
Der har været et par spørgsmål om de internationale konventioner, og selvfølgelig vil alle her i Folketinget overholde de internationale konventioner, bare rolig.
Det tror jeg at alle folketingsmedlemmer vil.
Hr. Søren Søndergaard spørger, hvordan vi sætter en stopper for politiseringen.
Jeg tror, at alene den debat, der har været om det forum, vil gøre, at en ny direktør og talspersonerne for et center i den form, vi ser det, fremover vil være opmærksomme på, at man ikke skal politisere.
Der bliver jo et helt nyt grundlag for centeret.
Der har været en kritik af den forskningsmæssige indsats, hvor man fra en række eksperters side har ment, at ikke forskningen, men politiseringen har været i højsædet.
Med hensyn til enhver stramning: Jeg tror, at hr. Søren Søndergaard vil give mig ret i, at når vi ser, hvad der er kommet af udtalelser fra centerdirektøren, har det aldrig været »jamen det her det er i orden, den stramning kan vi godt lave« eller »denne stramning er egentlig rimelig, fordi vi også skal beskytte danske statsborgeres menneskerettigheder: Danske pensionister, der har brug for hjemmehjælp, danskere, der skal på sygehus og ikke stå på venteliste«.
Vi har fået indflydelse, og vi sørger nu for, at Centeret for Etnisk Ligestilling bliver nedlagt som et led i aftalen.
Vi mener - og det tror jeg egentlig også de selv synes -
at personer af anden etnisk oprindelse end dansk har det allerbedst ved på deres egen vis at tilkæmpe sig en arbejdsplads, et skrivebord, et sted, hvor de kan blive integreret i det danske samfund.
Også hr. Lars Kramer Mikkelsen må kunne forstå, at det er ikke ved lovgivning, det er ved frivillighed, man skal gennemføre det.
Søren Søndergaard (EL), 2002-04-05:
Det er jo interessant at konstatere, hvordan hr. Skaarup ved at ændre sit udsagn her fra Folketingets talerstol går væk fra noget, som er en fuldstændig oplagt løgn, nemlig at Det Danske Center for Menneskerettigheder i alle de høringssvar, der er givet om stramninger af udlændingeloven, har sagt, at det kunne man ikke anbefale, og det var man imod, og går over til at sige »en række«.
En række kan jo defineres, ikke sandt?
Det kan være 10 pct., eller det kan være 20 pct., og på den måde er hr. Skaarup selvfølgelig kommet fra løgnens område til sandhedens område.
O.k., det kan vi jo så være tilfredse med.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Skaarup: Hvordan kan man være upartisk i et høringssvar, som er bestilt med det formål at give svar på, om en given lov er i overensstemmelse med internationale konventioner?
Hvordan kan man være upartisk her?
Formålet med at indkalde et høringssvar for at få at vide, om en lov er i overensstemmelse med international lovgivning, er vel at få et svar, der eller hedder ja, eller et svar, der hedder nej, og hvordan kan et ja eller et nej være upartisk?
Villy Søvndal (SF), 2002-04-05:
Jeg er ikke voldsomt uenig med hr. Søren Søndergaard i hans synspunkt.
Det er klart, at vi selvfølgelig skal spille den rolle, at vi skal bruge det danske Folketing til at formulere positioner.
Det er jo det, vi gør.
Men når vi har gjort det, er det til gengæld helt afgørende, at vi også prøver at gøre nogle af de standpunkter til europæiske standpunkter, bl.a. fordi Europa i forhold til USA på alle - stort set - afgørende store sikkerhedspolitiske spørgsmål i øjeblikket har en anden tilgang til det, end USA har, og vi har voldsomt brug for af hensyn til verdensfreden, tror jeg, at sikre en modvægt mod den kolossale amerikanske dominans, vi ser i øjeblikket.
Søren Søndergaard (EL), 2002-04-05:
Til hr. Søvndal: Jeg synes, det er vigtigt, at der bliver klarhed over forskellen mellem en opfordring til, at man bruger noget fornuftigt, og så måske en forventning om, at det vil ske på kort sigt.
Og der vil jeg godt bede hr. Søvndal bekræfte, at vi er meget langt fra en situation, hvor man kan forestille sig, at EU-landene sammen vedtager nogle fornuftige perspektiver på det her område
, bl.a. fordi der, som hr. Helveg Petersen gør opmærksom på, også blandt EU-landene jo er en række lande, som har deponeret deres opfattelse i NATO.
Og det er ikke så frygtelig anderledes på det her område som på en lang række andre områder, som EU beskæftiger sig med.
Derfor er der absolut ikke noget grundlag, for at vi ligesom skal vente på, at EU går i gang med det arbejde og forholder sig til det arbejde.
Der er al mulig grund til, at også den danske regering her og nu spiller en aktiv rolle.
Niels Helveg Petersen (RV), 2002-04-05:
Problemet er jo ikke den almindelige fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, som den udfolder sig i EU.
Det er jo ikke det, vi diskuterer.
Der er jeg bestemt også tilhænger af, at det samarbejde skal drives og drives langt, og Europa skal gøre sig store anstrengelser i forhold til at tale med én stemme for at blive hørt bl.a. i Mellemøsten.
Men det, vi her taler om, er altså i og for sig en dagsorden, der drejer sig om ABM-traktat, som drejer sig om missilskjold, at man der skulle forestille sig fra SF's side, at dette skulle optages på dagsordenen i EU's ministerrådsmøde.
Det er et interessant synspunkt, fordi det er udtryk for at udvide den kreds af emner, man skal beskæftige sig med inden for EU.
Jeg kan sige, at jeg ikke er tilhænger af det.
Jeg mener, at en sådan diskussion hører hjemme i NATO, og det er der en række andre medlemslande der mener.
Men det er for mig overraskende, at SF forestiller sig at udvide EU's arbejdsfelt med så store militære og strategiske spørgsmål, som der her er tale om.
Villy Søvndal (SF), 2002-04-05:
Ja, det sidste var måske ikke så meget rettet mod mig.
Men jeg er lidt overrasket over hr. Niels Helveg Petersens overraskelse, for jeg mener faktisk, at jeg også som EU-ordfører har gjort meget ud af at skrive og sige og gøre opmærksom på, at det for os er vigtigt, at vi bruger det europæiske samarbejde til et forstærket udenrigspolitisk samarbejde som en modvægt mod den amerikanske dominans, der er på verdensscenen, som jeg finder dybt bekymrende, og som en modvægt mod amerikansk tendens til at gå enegang.
Jeg ved ikke, om vi i forhold til Det Radikale Venstre skiller på synspunktet om, hvor militariseret det samarbejde skal være.
Det er vi modstandere af.
Men vi er i udpræget grad tilhængere af et udenrigspolitisk samarbejde. Jeg mener, vi har opfordret i adskillige sammenhænge, også i forslag til vedtagelser her i Folketinget i forbindelse med Mellemøstenkonflikten, i forbindelse med andre store konflikter, til, at EU skulle spille en langt, langt, langt større rolle.
Så det er vores position, at det ønsker vi, og det overrasker mig, at det overrasker hr. Niels
Helveg Petersen,
Jeppe Kofod (S), 2002-04-05:
Jeg tager ordet med fare for endnu engang at blive kaldt klynkende, men jeg synes bestemt ikke, at man er klynkende, fordi man stiller nogle relevante spørgsmål til den her sag, som vi behandler for øjeblikket her i Folketinget.
Det må vel være tilladt, og jeg er bestemt ikke sur eller noget.
Jeg prøver at være konstruktiv og forstå, hvad Dansk Folkeparti mener, og hvordan de vil bidrage til behandlingen af det her lovforslag.
For det første ville det være rart, hvis vi kunne få svar på hr. Søren Søndergaards spørgsmål, for det er vigtigt.
Det andet er selvfølgelig, at hr. Peter Skaarup sagde for et øjeblik siden, at Danmark inklusive regeringen er enige i, at man skal overholde alle internationale konventioner.
Jeg vil bare spørge: Er Dansk Folkeparti også enig i det?
Er det ikke bare Danmark og regeringen, men også Dansk Folkeparti, der er enig i, at man skal overholde alle internationale konventioner?
Det er et vigtigt spørgsmål.
I den sammenhæng vil jeg også spørge, om Dansk Folkeparti er enig i alle Parisprincipperne, som jo er vedlagt lovforslaget?
Det er meget vigtigt at få at vide, for hvis Dansk Folkeparti er det, jamen så er der jo ikke så meget mere at diskutere.
Villy Søvndal (SF), 2002-04-05:
Men så er det jo fint, at vi har debatten, og udmærket, at det giver afklaring at have en debat nogle gange.
Vores ønske med EU er jo bl.a., at vi får et EU, der er udenrigspolitisk, fordi det forfægter nogle andre synspunkter, bl.a. er langt mere forpligtet på et aftalesystem, end USA er, og ikke i samme grad er villig til at gå enegang, og at vi får EU til at spille en langt, langt stærkere rolle.
Efter vores opfattelse er ABM-traktat-diskussionen en af de helt afgørende sikkerhedspolitiske diskussioner, og hvis det skal give mening at forsøge at formulere en fælles sikkerheds- og udenrigspolitik, så er det vel helt afgørende, at også EU-kredsen forholder sig til de afgørende temaer og ikke sender dem hen i et enkelt forum, nemlig NATO.
Så derfor er det ikke noget tilfælde, at vi har udtrykt det, som vi har, i form af et forslag til vedtagelse.
Vi ser meget gerne et forstærket udenrigspolitisk EU-samarbejde.
Søren Søndergaard (EL), 2002-04-05:
Det er klart, at det er vores opfattelse, at så længe EU eksisterer, skal EU, når man mødes, træffe nogle fornuftige beslutninger i stedet for nogle ufornuftige beslutninger.
Derfor kunne hr. Helveg Petersen jo også konstatere, hvordan vi i forbindelse med mandatgivning eller diskussionen op til det møde, der var forleden dag omkring situationen i Palæstina, havde alle mulige gode forslag til, hvordan EU kunne gøre noget fornuftigt og noget aktivt.
Desværre gjorde EU det ikke.
Men det er helt generelt.
Det sker alt for sjældent, men vi vil godt være med til at opfordre dem til det.
Jeppe Kofod (S), 2002-04-05:
Når man hører hr. Peter Skaarup fra Dansk Folkeparti, bliver
Det er det første.
Det næste er selvfølgelig, at man igen hører Dansk Folkeparti gå ind og problematisere, at Det Danske Center for Menneskerettigheder passer det, de er sat i verden for.
Det synes jeg er mærkværdigt at vi skal bruge tid på her i dag, når der ligger sådan et vigtigt lovforslag.
Jeg hørte hr. Peter Skaarup sige, at Det Danske Center for Menneskerettigheder har kritiseret enhver stramning, der
Det sagde hr. Peter Skaarup i ordførertalen.
Det håber jeg hr. Peter Skaarup vil gøre nu.
Hvis han ikke kan gøre det nu, må han jo gøre det senere, men det er en udtalelse, som man må stå til regnskab for, når man siger det fra Folketingets talerstol.
Endelig kan vi have forskelligt syn på FN's børnekonvention.
I Socialdemokratiet mener vi, at det er vigtigt, at man har FN's børnekonvention, og også - hvis der er ting, der kan være i strid med denne konvention - at det selvfølgelig bliver påpeget.
Det er jo det, centret er sat i verden for.
Så man ved, at der er nogle ting her, der måske er på kanten af FN's børnekonvention, det er klart.
Det skal man da sige.
Jeg synes, det er meget mærkværdigt det indlæg, som ordføreren havde.
Søren Søndergaard (EL), 2002-04-05:
Enhedslisten var i opposition og havde ingen indflydelse før valget, og vi er i opposition nu og har heller ingen indflydelse, så vi er fuldstændig lige så glade, som vi altid har været.
Men det skal jo ikke forhindre hr. Skaarup i at svare på spørgsmålene.
To enkle spørgsmål.
Hr. Skaarup sagde, at Det Danske Center for Menneskerettigheder har fordømt enhver stramning af udlændingeloven. Vil hr. Peter Skaarup stå ved den udtalelse, eller vil han dementere den? For det andet: Hr. Skaarup sagde, at det her forslag ville sætte en stopper for den politisering, som bl.a. hr. Morten Kjærum åbenbart havde gjort sig skyld i ifølge hr. Peter Skaarup.
Spørgsmålet er meget enkelt: Konkret i hvilken paragraf står det, at det vil blive forhindret fremover, eller hvordan vil det her forslag forhindre det fremover?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-04-05:
Det er meget interessant, at når vi ønsker at debattere det, det nu er muligt at diskutere, får vi at vide, at rønnebærrene er sure, og at vi ikke har fået indflydelse, og at vi i øvrigt bare er sure over forslaget.
Vi er ikke helt tilfredse med forslaget, vores ordfører har glimrende givet udtryk for, hvad vi mener om det. Men jeg vil godt sige, at sådan som jeg husker det, så ønskede Dansk Folkeparti at få nedlagt Det Danske Center for Menneskerettigheder, det vil vi kunne læse i aviserne.
Da man så ikke kunne opnå det i forhandlinger med regeringen, sagde man, at så ville man have noget andet.
Så valgte man at pege på Nævnet for Etnisk Ligestilling.
Der har været, og der er fortsat, stor bevågenhed også offentligt og ude omkring i Europa over for det, der er sket i Danmark på det her felt, og det er da ikke så underligt, at menneskerettigheder og etnisk ligestilling og den slags ting optager folk ganske meget også i det danske samfund.
Nu kan jeg forstå på hr. Peter Skaarup, sådan som jeg hørte ham før her fra talerstolen, at hr. Peter Skaarup og Dansk Folkeparti i virkeligheden ønsker at styrke arbejdet for etnisk ligestilling i det danske samfund med det her.
Har jeg forstået det korrekt?
Peter Skaarup (DF), 2002-04-05:
Jeg synes stadig væk, at de tre partier virker lidt klynkende, og at man er ked af, at nogle partier, som man måske ikke sympatiserer så meget med, har haft indflydelse på det her.
Jeg tror faktisk, at der er mange - også socialdemokratiske vælgere - der vil give mig ret, når jeg siger, at centret i den form, vi kender det i dag, har haft en tendens til - når en journalist eller en organisation har villet tale med det pågældende center omkring vigtige emner inden for udlændingepolitikken - til enhver tid at være klar til at kritisere det, der foregår.
Hver gang har det været noget med, at det enten er over kanten, eller også er det på kanten af konventionerne; men det har knebet med dokumentationen.
Alle er altså i dag enige om, at Danmark overholder alle internationale konventioner.
Regeringen har sat sig for, at det vil man gøre, så der er ikke noget, der tyder på, at det center har haft ret, men der er noget, der tyder på, at man har politiseret og har været i gang med at politisere i tide og utide.
Det er det jeg siger der har været problemet.
Det tror jeg i øvrigt også, at de pågældende ordførere udmærket godt er klar over, at det har været det, der har været problemet, og det har skadet Menneskerettighedscentrets sag.
Hvor Menneskerettighedscentret måske kunne udføre vigtige opgaver og også har gjort det, har det haft en skadelig virkning, at man har udtalt sig i tide og utide på et usagligt, politisk grundlag.
Det er jo det, Mads Bryde Andersen bl.a. har peget på foruden en række andre kritikpunkter, som jeg ikke har tid til at komme ind på lige her og nu, men som har været også sagligt vigtige. Så er der nogle af ordførerne her, der spørger: Hvorfor er Dansk Folkeparti med på det her, for visse ting i forslaget er meget fornuftige?
Én af de ting, vi har anset for at være fornuftig, er jo at nedlægge Nævnet for Etnisk Ligestilling, det er en af de ting, der er kommet ud af aftalen.
Vi synes igen her, der har været tale om et politiserende forum, som sagtens kan eksistere, men spørgsmålet er: Skal skatteyderne betale for eksistensen af et politiserende forum, eller skulle man lade nogle af dem, der er interesserede i at have et sådant forum, betale regningen?
Margrete Auken (SF), 2002-04-05:
Nu er vi jo ikke forvænte med, at hr. Peter Skaarup lader sig anfægte af, at tingene bliver dokumenteret lige op i synet på ham.
Det plejer ikke at genere ham, han fortsætter ufortrødent, uden at noget har flyttet noget som helst.
Det virker en gang imellem udmattende, hvis man tror, man kan diskutere med hr. Skaarup, for det er som at diskutere med et bornholmerur.
Lad os nu forudsætte, at hr. Skaarup har læst forslaget, vil han så ikke - jeg kan spørge i forlængelse af hr. Søren Søndergaard, så man kan tage det som et samlet spørgsmål - forklare, hvordan man kan leve op til følgende sætning, uden at gøre som Det Danske Center for Menneskerettigheder hidtil har gjort: »... i den forbindelse skal den nationale institution undersøge de gældende lov- og administrative bestemmelser samt lovforslag og forslag, og den skal foretage sådanne indstillinger, som den finder passende med henblik på at sikre, at disse bestemmelser er i overensstemmelse med de grundlæggende principper for menneskerettighederne.«
Det står der, og hvordan skal man kunne leve op til det, uden at gøre sådan som Det Danske Center for Menneskerettigheder har gjort hidtil?
Jeppe Kofod (S), 2002-04-05:
Det er ikke for at gøre Dansk Folkepartis ordfører ked af det, at vi kommer med de her spørgsmål til ordføreren.
Det er bare for at få afklaret nogle ting, og jeg mener rent faktisk, at når man ser på, hvad jeg sagde i min ordførertale, så var det yderst konstruktivt, og det anerkender ordføreren jo også. Men der er to ting. For det første vil jeg ligesom hr. Søren Søndergaard bede om dokumentation for den udtalelse, som Dansk Folkepartis ordfører fremsagde her, at Det Danske Center for Menneskerettigheder havde kritiseret enhver stramning af udlændingeloven. Sådan et udsagn kræver en dokumentation. For det andet sagde hr. Peter Skaarup, at med Dansk Folkepartis hjælp var modellen for det nye center blevet god. Jeg har en lidt anden opfattelse.
Derfor er jeg ikke enig i, at Dansk Folkeparti har gjort det her bedre.
De har snarere gjort det, der skulle være en effektiv institution, værre med hensyn til bureaukrati, i hvert fald som modellen er.
Peter Skaarup (DF), 2002-04-05:
Jeg synes, det er karakteristisk for de indlæg, der har været, at rønnebærrene er sure.
Der er nogle partier, både SF og Socialdemokratiet, der åbenbart gerne ville have haft indflydelse på det her forslag.
Men det har man ikke haft, og nu er man sur.
I stedet for synes jeg, man skulle være konstruktiv, og fru Margrete Auken sagde egentlig, at der da var fornuftige ting i forslaget.
Hr. Jeppe Kofod har også været lidt inde på, at der måske er fornuftige initiativer i det.
Skulle man så ikke være lidt konstruktiv i stedet for at falde over en af de ordførere, som har været med til at sørge for, at vi har et relativt fornuftigt forslag på bordet?
Og til hr. Lars Kramer Mikkelsen: Bevæggrundene for, at Dansk Folkeparti har været med til at udarbejde det her forslag sammen med regeringen, er da ganske klart, at vi har villet sætte en stopper for den politisering, som vi har set. Jeg behøver ikke at komme med yderligere dokumentation, jeg kan bare sige, at centrets afgående direktør, Morten Kjærum, gang på gang, når en journalist har stukket mikrofonen frem, har været klar til at kritisere det ene forslag om stramninger på udlændingeområdet efter det andet.
Nogle gange har det været på en måde, som har stødt mange mennesker, på en måde så man har tænkt: Er det her videnskab, eller er det politik?
Vores opfattelse i Dansk Folkeparti, og en af bevæggrundene til, at vi har ønsket den her løsning, er, at Morten Kjærum og det center har været agerende i politik, og så skal man jo melde sig ind i Det Radikale Venstre eller SF eller Socialdemokratiet.
Det har ikke været videnskab, og det har vi påpeget, og derfor er vi tilfredse med den udformning, forslaget har fået.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-04-05:
Ja, det skal det sandelig også nok blive.
Det er sådan set meget rart at nå her til stregen.
I går, kan jeg huske, blev jeg skældt ud for at inddrage det her element i debatten.
Vi har læst om det her i avisen, og der er gået en måned, hvor vi sådan set ikke rigtig har kunnet finde ud af, hvad det handlede om.
Nu er det så blevet muligt, men så kan vi også se, at hr. Peter Skaarup egentlig heller ikke helt har fanget, hvad det går ud på.
Det er i hvert fald sådan, at holdningen er en anden hos Dansk Folkeparti end hos dem, de har indgået forlig med, så regeringens parlamentariske grundlag er ikke enig med regeringen, og det er jo en interessant situation.
Det er vanskeligt at forstå.
Det er også vanskeligt for befolkningen at forstå, at hr. Peter Skaarup kan stå på talerstolen og fortælle, hvad det her lovforslag indeholder.
Jeg vil godt spørge: Er Dansk Folkepartis bevæggrund for at indgå i det her at hæmme arbejdet for etnisk ligestilling, at hæmme arbejdet for menneskerettigheder i Danmark?
Eller er det at styrke arbejdet, som regeringen påstår, de gør?
Hvad er Dansk Folkepartis bevæggrund for at indgå aftale med regeringen på det her felt?
Margrete Auken (SF), 2002-04-05:
Allerførst lige en bemærkning om Mads Bryde Andersens artikel, som jeg har læst siden hen, og som jeg simpelt hen mener er underlig.
Der blev nævnt et fuldstændig vidtløftigt og alt for stort beløb, og der var andre ting i det.
Men jeg synes, han får sin straf nu ved at blive rost så meget af Dansk Folkeparti, så jeg vil ikke gøre mere ud af det.
Den kan han koge på selv et andet sted, Mads Bryde Andersen mener jeg.
Så vil jeg godt i forlængelse af hr. Jeppe Kofods indlæg spørge, om hr. Peter Skaarup har læst forslaget og har læst Parisprincipperne.
Det er jo ikke så ringe, trods alt; vi kan være kritiske over for det, men så ringe er forslaget jo heller ikke, som hr. Peter Skaarup gør det til.
Det fremgår jo tydeligt, at man vil følge Parisprincipperne, og ifølge Parisprincipperne er det dette centers - eller hvad det kommer til at hedde - helt klare opgave at være smagsdommer og ekspert for nu at bruge det udtryk.
De skal ind og give retningslinjer.
De skal komme med forslag til, hvordan man kan forbedre det.
Nu lyser den røde lampe, så jeg vil nøjes med at henvise til side 13 i forslaget, og i den spalte, der er på dansk, står det så tydeligt.