Mikkel Dencker (DF), 2002-04-16:
Da Dansk Folkepartis erhvervsordfører, fru Colette Brix, ikke kan være til stede i salen på dette tidspunkt, skal jeg fremføre følgende: Dansk Folkeparti kan støtte dette lovforslag, men har dog et par enkelte kommentarer. Sidste år besluttede et flertal i Folketinget inklusive Dansk Folkeparti, at dialogen mellem erhvervslivet og erhvervsministeren skulle styrkes gennem oprettelse af fire nye råd, som kunne rådgive ministeren i erhvervsfremmespørgsmål. Meningen med L 163 vedtaget den 22. maj 2001 var at erstatte de utidssvarende erhvervsudviklingsråd med fire nye råd, og det er Rådet for Internationale Erhvervsvilkår, Rådet for Innovation, Rådet for Teknologisk Service og Rådet for Regional Erhvervsudvikling.
Dansk Folkeparti kunne fuldt ud støtte tanken om at optimere erhvervsfremmesystemet i et tæt samarbejde med erhvervslivets organisationer.
Der var flere forslag fremme til, hvordan dette kunne gøres.
Dansk Folkeparti arbejdede bl.a. for at øge antallet af pladser i de enkelte råd, således at flere relevante erhvervsorganisationer kunne blive taget med på råd.
Men alt i alt kunne Dansk Folkeparti støtte det skridt, man her tog med en ny erhvervsudviklingslov.
Den nye erhvervsudviklingslov skulle egentlig træde i kraft her i begyndelsen af 2002, men den nye regering har flyttet nogle af rådenes planlagte arbejdsopgaver over i Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling. Da vi nu igen skal til at diskutere, hvordan strukturen i rådene så skal være, er det oplagt at spørge sig selv, om ikke nogle af opgaverne måske kunne løses på en mere enkel og effektiv måde.
Regeringen foreslår helt konkret, at erhvervsfremmeopgaverne, som bliver tilbage i Økonomi- og Erhvervsministeriet, fremover skal samles i kun ét udvalg med navnet Danmarks Erhvervsråd.
Danmarks Erhvervsråd får til opgave at rådgive om tilrettelæggelsen og udviklingen af indsatsen for at forberede og udbygge rammevilkårene for virksomhedernes vækst, internationalt samarbejde og samhandel og at fremme tilpasningen i erhvervsstrukturen til konkurrenceforhold, miljøforhold og den samfundsmæssige udvikling i øvrigt, samt at fremme den regionale erhvervsudvikling.
Rådet vil få i alt 13 medlemmer; heraf udpeges 11 af ministeren efter indstilling fra de relevante erhvervsorganisationer.
Dansk Folkeparti kan støtte denne konstruktion, men det vigtigste er i sidste ende, at det er kompetente personer, der kommer til at sidde i rådet.
Dansk Folkeparti lægger især stor vægt på, at den opdeling, der sker af opgaverne i to forskellige ministerier, ikke må føre til en mangel på sammenhæng i erhvervsfremmepolitikken.
Det er derfor vigtigt, at ministerierne taler sammen og koordinerer erhvervsfremmeindsatsen.
Lovforslagets øvrige elementer er en udskillelse af akkrediteringsordningen DANAK, som er en officiel anerkendelse af, at en virksomhed arbejder i overensstemmelse med et dokumenteret kvalitetsstyringssystem, og metrologiadministrationen, som sikrer industrien en nem adgang til nødvendig måleteknisk prøvning, rådgivning og anerkendelse fra Erhvervs- og Boligstyrelsen til en uafhængig, privat organisation.
Dansk Folkeparti ser det som et fornuftigt skridt, som vi også ser i udlandet, hvor akkreditering i stadig højere grad er et alternativ til myndighedskontrol.
Lovforslaget vil derudover nedlægge Bevillingsudvalget.
Det bliver fremover Danmarks Erhvervsråd, der skal tage sig af bevillingssagerne, og Dansk Folkeparti håber, at man ved at samle kræfterne på relativt få hænder på denne måde kan sikre, at ressourcerne bruges bedst muligt.