Ida Jørgensen (RV), 2005-01-13:
Der er selvfølgelig stor forskel på at lede en virksomhed som A.P. Møller og at sidde og lave sociallovgivning, men en ting kunne man måske tage med sig fra A.P. Møller, og det er deres slogan om, at det, der er værd at gøre, er værd at gøre godt, eller sagt på en anden måde: Det, som vi laver af sociallovgivning, skal være så godt, at M040S33983504KAJE.FM.FM Page 3428 Monday, February 14, 2005
12:41 PM
det kan holde til en ekstra bedømmelse.
Det gælder sådan set i alle led.
Det er her, hvor jeg kommer ind på det, som jeg synes er vigtigt med retssikkerheden, nemlig at vores sociallovgivning og den praksis, der er omkring det, skal kunne holde til at blive bedømt af andre fagligt vidende personer.
Jeg har, da jeg stillede spørgsmål, været inde på at sammenligne med, hvordan man på det sociale område ikke har samme mulighed for at få sin sag bedømt, som hvis det drejer sig om en overtrædelse af straffeloven.
Hvis man overtræder straffeloven, så får man sin sag bedømt af en byretsdommer.
Fru Pia Kristensen spurgte mig, om jeg ikke havde tillid til medarbejderne ude i kommunerne og i de nuværende amter, som jo også kommer ind under kommunerne, og jo, jeg har stor tillid til dem, jeg har stor respekt for deres faglige arbejde, men det har jeg altså også for byretsdommernes faglige arbejde.
Og det hænder altså en gang imellem, at en af de afgørelser, der er afsagt ved byretten, bliver ændret ved landsretten.
Det, der er mit budskab, er, at nogle af de afgørelser, som bliver truffet på det sociale område, kan have en lige så stor og måske langt mere indgribende indvirkning på vores liv, end hvis vi har overtrådt straffeloven og har fået vores sag bedømt i en byret.
Det, jeg meget gerne ville frem til, eller det, som vi diskuterede, er jo det, som vi kommer til at diskutere nu her under strukturforhandlingerne, nemlig om borgerne får mulighed for selv at henvende sig til VISO for at få deres sag bedømt igen, for at det er kvalificerede mennesker, for at det er mennesker, der virkelig har en dyb indsigt i dette specielle tilfælde, som måtte opstå, som får mulighed for at tage stilling til det.
Og i de her tilfælde er jeg ikke overbevist om, at det, at det er kommunen, der skal sende en henvisning til VISO, er nok til at understøtte borgernes retssikkerhed, for det er jo netop, hvis man er gået hen og blevet uenig med kommunen, at man har brug for at kunne henvende sig til et andet sted for at få en ny vurdering af ens sag.
Det andet spørgsmål, som har været oppe at vende, og som optager os meget også i forbindelse med strukturreformen, er det med kassetænkning.
Det er blevet fremført, at når kommunerne bliver større, så er der færre muligheder for kassetænkning.
Men vi ændrer jo også på grundtakstfinansieringen, eller vi fjerner den og sætter noget andet i stedet for, som i hvert fald ikke har helt samme virkning som grundtakstfinansieringen.
Det er altså to modsatrettede tendenser: kommunerne bliver større, men den solidariske medfinansiering bliver mindre.
Hvad betyder det så i virkeligheden?
Hvad vil det her betyde for de større kommuner?
Det er jo et af de spørgsmål, som Det Radikale Venstre har stillet, dengang vi stadig væk deltog i forhandlingerne om kommunalreformen.
Vi ville meget gerne have været inde at få lavet nogle beregninger over, hvad det betød for kommunerne, at vi lavede de her strukturreformer, for – tilbage til retssikkerheden – det er da klart, at kassetænkning kan gå hen og underminere borgernes retssikkerhed.
Men jeg vil herfra give et tilsagn om, at Det Radikale Venstre vil forfølge spørgsmålet om kommunernes økonomi, også fordi det er et spørgsmål om borgernes retssikkerhed.
Vi er glade for Ankestyrelsens undersøgelser af praksis.
Vi synes, de er fine, men er de nok?
Kan det gøres bedre?
Nogle sager finder vej til Ombudsmanden, og så kan vi læse, at man ikke kan stille krav til borgerne om, at tingene skal foreligge skriftligt.
Men det kunne jo ske, at man gør det i mange andre sammenhænge, og for nogle borgere kan det altså være meget væsentligt, at man afskærer dem fra deres muligheder ved simpelt hen bare at sige, at tingene skal foreligge skriftligt.
Det kan være uoverkommeligt for dem, for det er altså ikke alle, der modtager sociale ydelser, som har gennemgået en universitetsuddannelse, og det er en gang imellem nødvendigt for at forstå det, som kommer fra kommunen.
Derfor synes vi, det kunne være godt at få afdækket, om der er nogle steder inden for det sociale område, hvor tingene kan gøres bedre.
Derfor støtter vi varmt vedtagelsen, og vi ser gerne, at der bliver nedsat en retssikkerhedskommission.