runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-12-12:
Jeg kan bekræfte, at der naturligvis vil finde en sådan kritisk gennemgang sted, der leder frem til et finanslovforslag for 2002, hvoraf regeringens forslag til besparelse på 1,5 mia. kr. vil fremgå.
Men jeg tør da ikke udelukke, og jeg tror næsten, jeg kan forudse det, at der også derefter vil skulle fortsættes en kritisk gennemgang af den danske udviklingsbistand.
Hvilke planer regeringen så har for finansåret 2003 og frem, ja, det vil fremgå af finanslovforslaget for 2003, som fremsættes i august måned næste år.
Jann Sjursen (KRF), 2001-12-12:
Jeg må sige, at også jeg er lidt forundret over, at statsministeren ikke i dag her i spørgetiden kan være mere præcis i forhold til, hvor lang tid den såkaldte kritiske gennemgang af udviklingsbistanden vil tage, og hvordan man skal forstå regeringsprogrammets ord om, at der er tale om en midlertidig fastfrysning af ulandsbistanden på 1999-niveau.
Jeg må så høre om det, som jeg efterhånden uddrager af de svar, som statsministeren er kommet med her i Folketingssalen i dag: Er det ret forstået sådan, at den kritiske gennemgang af udviklingsbistanden forløber sådan for alvor fra nu af og så en måneds tid frem, og så kommer regeringen med sit finanslovforslag, og så ser man ellers på tingene hen ad vejen?
Margrete Auken (SF), 2001-12-12:
Under valgkampen fremhævede regeringen mange gange, hvor gode vi var i forhold til Sverige, og det er også fuldstændig rigtigt.
Sverige står i en meget dårlig situation.
Sverige skar nemlig for nogle år siden voldsomt i sin bistand.
Dengang lovede man, at det var en midlertidig beskæring.
Men man har altså ikke haft kræfter til at få den op igen.
Så de står i den for Sverige ufatteligt skamfulde position, som jeg kan forstå, at også vores nuværende regering synes er en flov situation for Sverige, altså at de har en så dårlig bistand.
Derfor er det vigtigt for os at få bekræftet, at det, der er blevet sagt mange gange og også er blevet sagt i forløbet omkring regeringsdannelsen osv., holder, nemlig at det er en midlertidig besparelse, indtil man har fået det her igennem.
At det er noget, vi ikke skal være meget ulykkelige over sker, men faktisk kan sige: Jamen vi kan godt gå aktivt med ind i en proces og så se, hvad det er for noget, der arbejdes med.
Så det mindste, vi kan bede regeringen om, er at bekræfte, at den har det som en midlertidig foreteelse, og at den forestiller sig, at det vil tage nogenlunde den og den tid, så vi ikke havner i Sveriges skamfulde position.
Jørn Jespersen (SF), 2001-12-12:
Det er klart, at den aktuelle besparelse på 1,5 mia. kr. fremgår af regeringens finanslovforslag.
Det er forstået.
Det er den del af besparelsen, der ikke er nogen saglig baggrund for, og som ikke hviler på nye oplysninger, og som i virkeligheden bare er grebet ud af luften.
Det er med Venstres ordførers formulering en tilfældig besparelse, som passede meget godt ind i budgettet.
Det er forstået.
Den anden del af det, som er den kritiske gennemgang, som man har lagt op til, må jo have et starttidspunkt og et sluttidspunkt, sådan at man på et tidspunkt kan drage nogle konklusioner og have en politisk debat om, hvordan de konklusioner skal være. Derfor vil jeg endnu en gang bede statsministeren om at meddele, hvornår den kritiske gennemgang er afsluttet, og hvis ikke han kan svare på det i dag så fortælle, hvornår statsministeren kan svare på, hvornår den kritiske gennemgang er afsluttet.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-12-12:
Regeringens grundlag er det, der står i regeringsprogrammet.
Nu sker der altså det, at regeringen så søger Folketingets tilslutning til at gennemføre den del af det, der hedder en besparelse på 1,5 mia. kr. med virkning på finanslovforslag
for 2002
Hvorledes det så forholder sig for finanslov 2003 og frem vil fremgå, når regeringen fremsætter sit finanslovforslag for 2003 i august næste år.
Jørn Jespersen (SF), 2001-12-12:
Det er rigtigt, at det er mange penge, der bliver brugt på udviklingsbistand.
Det kunne være interessant at se, om regeringen lige så aktivt ville lave en kritisk gennemgang af effekter og konsekvenser af landbrugsstøtten.
Den vil vi også gerne medvirke til en kritisk gennemgang af.
Men det, der er afgørende i denne her sammenhæng, er jo, at der i regeringsgrundlaget står, at man vil have en midlertidig fastfrysning af niveauet på 1999-niveau.
Derfor skylder regeringen et svar på, hvor lang tid den gennemgang vil tage.
Jeg synes, at det er stærkt utilfredsstillende, hvis statsministeren på den ene side i sit regeringsgrundlag skriver, at det er en midlertidig fastfrysning, og bagefter i Folketinget siger, at der er tale om en løbende proces, som i virkeligheden aldrig afsluttes.
Enten er det en midlertidig eller en permanent beskæring, og det må regeringen kunne oplyse.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-12-12:
Første skridt er en gennemførelse af regeringens forslag om en besparelse på 1,5 mia. kr.
Den vil fremgå af forslag til finanslov, og den vil træde i kraft, når finansloven bliver vedtaget.
Den kritiske gennemgang er jo i virkeligheden en løbende proces.
Naturligvis vil regeringen også gerne inddrage Folketinget i overvejelserne om en sådan langsigtet strategi, men jeg synes, at det er en forpligtelse, der hviler på os som politikere, hele tiden at påse, at pengene bruges fornuftigt.
Når vi er oppe i et beløb i udviklingsbistand i størrelsesordenen 16.000-18.000 kr. pr. familie, så tror jeg, at alle må være enige om, at så skal man hele tiden se til, at pengene bliver brugt fornuftigt.
Hr. Jørn Jespersen siger jo også, at det er hr. Jørn Jespersen enig i, og at det endda er så banalt, at det kan ingen være uenig i.
Men hvis det er rigtigt, at det er så banalt, så må man jo sige, at det er forbløffende, at det kan afstedkomme så megen opstandelse, som de mange spørgsmål i dag tyder på.
Jørn Jespersen (SF), 2001-12-12:
Statsministeren har gentagne gange i dag sagt, at regeringen gerne vil sikre, at pengene går til dem, som det er meningen, at de skal gå til, og at pengene bliver udnyttet effektivt.
Det tror jeg er et synspunkt, der er så banalt, at det næppe vil være muligt at finde nogen, der er uenig i det.
På den anden side kan vi jo altid gøre tingene endnu bedre, end vi gør.
Derfor er vi også fra SF's side indstillet på at medvirke konstruktivt i en kritisk gennemgang, som vi også har været det i fortiden, af, hvordan vi bruger vores midler for at se, om vi kan bruge dem endnu bedre, end vi har gjort hidtil.
Så kommer der muligvis en politisk diskussion
efterfølgende, om man skal hente en eventuel besparelse ind til andre formål, eller man skal bruge den på andre udviklingsindsatser, som er effektive.
Men for at kunne få den politiske diskussion, er det jo vigtigt at vide, hvornår regeringen planlægger at have gennemført den såkaldt kritiske gennemgang, og på hvilken måde man agter at gennemføre den.
Jeg tænker her på inddragelse af Folketingets partier.
»Vil statsministeren oplyse, hvor lang tid
regeringens gennemgang af den danske udviklingsbistand vil tage, og hvornår den varslede omlægning kan træde i kraft?«
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2001-12-12:
Det er vel altid en fordel i spørgsmål og svar, at man prøver at forstå, hvad hinanden siger.
Så jeg vil godt spørge endnu en gang: Kan statsministeren bekræfte, at de danske projekter i Burkina Faso alle sammen er fattigdomsorienterede? Hermed sluttede spørgsmålet.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-12-12:
Jeg kan i besvarelsen i det hele henholde mig til, hvad jeg har sagt nu gentagne gange under de tidligere spørgsmål, og til fru Anne Grete Holmsgaard og til fru Margrete Auken vil jeg blot sige, at jeg godt forstår, at det kan være svært at vente, men spørgerne må altså have tålmodighed.
Regeringen vil fremsætte de konkrete forslag i finanslovforslaget i januar måned, og der bliver rig lejlighed til at diskutere alle detaljer også dér.
Jann Sjursen (KRF), 2001-12-12:
Jeg forstår nu statsministeren sådan, at der ikke er noget, der kan udelukkes, hvad angår kritisk gennemgang fremover.
Det er måske også fornuftigt nok at være på den sikre side,
hvad det angår.
Men det, at der nu foretages en kritisk gennemgang af udviklingsbistanden med henblik på regeringens finanslovforslag, som fremsættes i januar måned, og som skal inkludere en besparelse på 1,5 mia. kr. på området, fører mig til at spørge, om statsministeren i det hele taget synes, at det er en god idé, at vores samlede udviklingsbistand, omfanget af programsamarbejdslande, omfanget af projekter, hvor gode eller hvor dårlige de er, skal op til behandling hvert eneste år, når vi skal gennemføre en finanslov.
Med andre ord: Mener statsministeren, mener regeringen, at det optimale for at få en så effektiv udnyttelse af vores udviklingsbistand som overhovedet muligt er, at vi hvert år, når vi skal forhandle finanslov, skal gennemgå samtlige programsamarbejdslande, samtlige projekter osv.?
Margrete Auken (SF), 2001-12-12:
I forlængelse af det vil jeg spørge igen.
Man siger, at man ikke hverken direkte eller indirekte må komme til at kunne støtte et regime, der har alvorlige problemer. Kan vi så være sikre på, at det ikke betyder noget, fordi man f.eks. er inde at støtte et sundhedsprojekt
For dermed kan man selvfølgelig sige, at så aflaster man regeringen fra at støtte et sundhedsprojekt eller et skoleprojekt, og dermed kunne man selvfølgelig indirekte komme til at støtte en regering. Ikke fordi vi tror, at regeringen selv ville have betalt til hverken det sundhedsprojekt eller det skoleprojekt, men det kan jo altid af én, der gerne vil ud og spare, blive sagt: Jamen det er jo i virkeligheden en indirekte aflastning af den regering, at vi betaler til disse fattigdomsorienterede projekter.
Kan vi her få statsministerens garanti
for, at så lusket vil man ikke gå til det.
Det er klart, at vi ikke vil give støtte til steder, hvor vi ved, at den løber direkte i lommen på de forkerte, eller at den bliver brugt åbenlyst indirekte.
Men at man støtter projekter, som selvfølgelig også, i og med at de overhovedet får støtte, er med til at hjælpe et land, er forhåbentlig ikke nok til, at man så tager støtten fra det, for så rammer vi igen de mindste.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-12-12:
Jeg tror faktisk ikke, at det er muligt at føje meget til det, som jeg allerede har svaret.
Til fru Anne Grete Holmsgaard vil jeg blot gentage, at regeringen ikke på nuværende tidspunkt har truffet beslutning om, hvorledes regeringen vil forholde sig med den fortsatte støtte til Burkina Faso.
Til hr. Jacob Buksti vil jeg svare, at regeringen sigter på at fremsætte et finanslovforslag, hvor de besparelser, regeringen lægger op til, fremgår klart og tydeligt.
Hvis hr. Jacob Buksti, når finanslovforslaget kommer, mener, at det ikke er klart og tydeligt, så må hr. Jacob Buksti jo spørge til det for at få klare svar.
Jørn Jespersen (SF), 2001-12-12:
Jeg er med på, at regeringen ikke har lagt sig fast på, hvor den vil skære, men kun at den vil skære 1,5 mia. kr.
Men jeg synes, at statsministerens formuleringer om demokrati og menneskerettigheder som en forudsætning for at yde udviklingsstøtten bliver mere og mere mystiske.
Nu hedder det sig, at man selvfølgelig ikke skal leve op til et fuldt udfoldet demokrati, men at man skal leve op til nogle fundamentale principper om udvikling af menneskerettigheder og demokrati og sikre, at man ikke ad skjulte kanaler kommer til indirekte at understøtte.
Kunne det blive en lille smule mere konkret?
Jacob Buksti (S), 2001-12-12:
Jeg vil bare høre statsministeren, om statsministeren kan garantere, at det, når regeringen fremsætter sit finanslovforslag i begyndelsen af januar, da fremgår projekt for projekt, program for program, hvor besparelserne er, og at de summer op til 1,5 mia. kr., så vi ikke har at gøre med en uspecificeret budgetreguleringskonto, som man så kan snakke om hen ad vejen.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2001-12-12:
Kan statsministeren bekræfte, at de projekter, der støttes gennem den danske bistandshjælp til Burkina Faso, alle sammen er fattigdomsorienterede?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-12-12:
Fru Anne Grete Holmsgaard spørger, hvilke aktiviteter i Burkina Faso regeringen agter at beskære, og dér må jeg henholde mig til de besvarelser, jeg har givet under de tidligere spørgsmål, nemlig at det har regeringen ikke truffet beslutning om nu.
Det vil fremgå af det finanslovforslag, regeringen fremsætter i januar.
Til fru Margrete Auken blot dette svar: Ja, støtten gives til de formål, hvor det er fornuftigt, og hvor der er brug for det.
Det, regeringen vil se kritisk på, er, om der i samarbejde med programsamarbejdslandene sker en kanalisering af støtten, hvor den kan siges direkte eller indirekte at understøtte et regime, som ikke lever op til fundamentale krav til overholdelse af menneskerettigheder og udvikling af demokrati.
Til hr. Jann Sjursen blot dette: Jeg synes, at det er en helt igennem forsvarlig proces, at regeringen fremsætter et finanslovforslag, hvor regeringens besparelser på 1,5 mia. kr. vil fremgå, og der bliver jo rig lejlighed til under forhandlingerne om finanslovforslaget at drøfte dette, og alle partier bliver indbudt til forhandlinger og får lejlighed til at gøre deres synspunkter gældende.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jann Sjursen (KRF), 2001-12-12:
Jeg må sige, at jeg simpelt hen ikke forstår statsministerens svar fra tidligere om, at det både er forsvarligt og seriøst osv. at finde 1,5 mia. kr. i besparelser på ulandsbistanden med virkning fra den finanslov, som fremsættes i januar måned.
Når jeg siger, at det er komplet uforståeligt for mig, er det, fordi jeg kender statsministeren som en i øvrigt seriøs mand, der undersøger tingene grundigt, også når der f.eks. skal formuleres et regeringsgrundlag.
Men når det gælder udviklingsbistanden og hvilke programsamarbejdslande, der eventuelt skal stryges på listen, eller hvilke projekter, Danmark ikke længere skal yde støtte til, så vælger statsministeren at se bort fra de principper, han ellers i øvrigt hylder, og sige: Så svinger vi kniven! Derfor må jeg spørge: Er det seriøst med den procedure, som regeringen lægger op til, som jo simpelt hen betyder, at regeringen lægger et forslag på bordet, før den i videre omfang kan høre både organisationer i ulandsmiljøet, og også på anstændig vis kan nå at høre Folketinget om dets mening om sagen, før den reelt har lagt forslaget på bordet?
Margrete Auken (SF), 2001-12-12:
Jeg vil gerne takke statsministeren for - det får vi endelig lejlighed til, og det var dog herligt - at det nu blev slået fast, at man ikke vil fjerne kriteriet om demokrati og menneskerettigheder.
Og så vil jeg bede statsministeren bekræfte, at en sådan bistand giver man til lande, hvor man har brug for den.
Anne Grethe Holmsgaard (SF), 2001-12-12:
Jeg vil gerne sige tak for den del af svaret, der gik til mig.
Jeg tager det som et udtryk for, at statsministeren har en dårlig smag i munden med den meget ubehagelige finke, der kom til at ryge af panden for Venstres formand under valgkampen, om, at man skærer arme og ben af børn i Burkina Faso.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-12-12:
Fru Anne Grethe Holmsgaard spørger, om situationen i Burkina Faso kan siges at være værre end i andre lande.
Det tør jeg ikke udtale mig om, men blot fastslå, at vi netop heller ikke har taget definitiv stilling til, hvorledes regeringen vil forholde sig med støtten til Burkina Faso i fremtiden
, men jeg vil bekræfte, at Burkina Faso naturligvis i lyset af de rapporter, der er om menneskerettighedssituationen, er på listen over programsamarbejdslande, der skal gennemgås kritisk. Jeg kan bekræfte over for fru Margrete Auken, at regeringen naturligvis er meget indstillet på netop at give støtte til udvikling af demokrati og sikring af menneskerettigheder.
Det måtte fremgå af alt, hvad jeg har sagt i dag, at det netop er noget helt, helt centralt for regeringen.
Endelig til hr. Sjursen
: Ja, regeringen mener, det er helt forsvarligt.
I lyset af den, må vi nok sige, massive stigning, der har været i den danske udviklingsbistand i de senere år, er det klart regeringens opfattelse, at det er forsvarligt og realistisk at gennemføre en besparelse på 1,5 mia. kr. og også at sætte det ind på det finanslovforslag, som regeringen vil fremsætte i januar.
Anne Grethe Holmsgaard (SF), 2001-12-12:
Der er jo ikke ligefrem nogen nyhed i, at der er bred enighed i Folketinget om, at man naturligvis ikke ønsker, at der skal kanaliseres midler til korruption eller til illegal våbenhandel, eller at der skal kanaliseres midler til en regering, der begår grove overtrædelser af menneskerettighederne.
Men når statsministeren fremhæver Burkina Faso og en ham velbekendt, meget fremtrædende partileder i valgkampen særlig fremhævede Burkina Faso som et land, der havde et, må man sige, meget ubehageligt styre, for anderledes kan det vel ikke være, når man selv siger, at der bliver skåret arme og ben af små børn, må der vel være noget mere at have det i end det at sige, at der har været nogle anklager, og at der har været påpeget nogle ting. Jeg vil i hvert tilfælde gerne spørge statsministeren: Er de ting, der er påpeget som kritisable i Burkina Faso, af en karakter, der er værre end det, der er påpeget i andre programsamarbejdslande - og her medtager jeg ikke Zimbabwe?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2001-12-12:
Jeg forstod sådan set udmærket, at der ikke var truffet beslutning om, hvor der skulle skæres.
Jørn Jespersen (SF), 2001-12-12:
»Kan statsministeren bekræfte, at det er regeringens politik at ophæve fastfrysningen af udviklingsbistanden, når gennemgangen af dens effektivitet er afsluttet?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-12-12:
Spørgsmålet lyder, om statsministeren kan bekræfte, at det er regeringens politik at ophæve fastfrysningen af udviklingsbistanden, når gennemgangen af dens effektivitet er afsluttet.
Svaret er: Ja.
Jeg vil gerne understrege, at regeringen vil anstrenge sig til det yderste for at betjene Folketinget på en god måde, og jeg må fastslå, at i den her sag har regeringen fuldstændig fulgt den normale procedure.
Justitsministeren har på et møde med Folketingets partier den 30. november orienteret om de sager, der var på justitsministrenes rådsmøde.
Det er helt i overensstemmelse
med sædvanlig praksis
, fordi Folketinget på det tidspunkt endnu ikke havde konstitueret sig
Der var altså ikke folketingsudvalg nedsat på det tidspunkt, som ministeren kunne give møde i, og i overensstemmelse med sædvanlig praksis blev der derfor afholdt et møde i Statsministeriet, hvor justitsministeren orienterede repræsentanter for alle Folketingets partier om de sager, der var på rådsmødets dagsorden
Så har jeg forstået på justitsministeren, at når der ikke fra justitsministerens side blev givet tilsagn om et møde i Folketingets Retsudvalg den 5. december, var det, fordi der ikke var noget nyt at meddele på det tidspunkt i forhold til de oplysninger, der allerede var givet den 30. november.
Og det svar kan jeg henholde mig til.
Anne Baastrup (SF), 2001-12-12:
Det er jo sådan, at da statsministeren tiltrådte, forlød det i hvert fald i pressen, at de forskellige ministre skulle arbejde fra dag ét.
Da jeg så startede som formand for Retsudvalget og skulle tilrettelægge vores første møde, nemlig forberedelsen af justitsministermødet omkring terrorpakken, var min overraskelse faktisk ret stor, da det var fuldstændig umuligt at få presset et helt almindeligt retsudvalgsmøde ind i god tid, inden justitsministermødet fandt sted. Derfor vil jeg godt spørge statsministeren, om man dermed kan se, at det er den fremtidige regerings samarbejdsform med Folketinget, eller hvordan vurderer statsministeren i øvrigt den her situation?
»Finder statsministeren, at det er i overensstemmelse med regeringens politik om at inddrage Folketinget bredt, at justitsministeren ikke kunne få tid til at orientere det netop nedsatte Retsudvalg om regeringens holdning forud for justitsministermødet den 6. og 7. december om blandt andet den såkaldte terrorpakke?« Skriftlig
begrundelse
Under valgkampen var terror en meget væsentlig del af debatten.
Spørgeren står derfor helt uforstående over for, at der fra justitsministerens side ikke var villighed til at indpasse en forelæggelse af justitsministermødet i sin kalender forud for det helt centrale møde om terrorpakken, og hvor alle vidste, at det vigtigste møde ville finde sted den 6. og 7. december.
Spørgeren er opmærksom på, at sagen blev forelagt det uformelle møde med EU-ordførerne, men havde ikke i sin vildeste fantasi forestillet sig, at denne mere overordnede forelæggelse skulle opfattes som en erstatning for den mere principielle debat i et samråd i Folketingets Retsudvalg.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-12-12:
Jeg er nødt til at fastholde, at det bestemt er hr. Keld Albrechtsen, der er på en helt forbløffende slingrekurs i den her sag.
Regeringen gemmer sig aldeles ikke bag den retlige undtagelse, tværtimod.
Regeringens holdning er meget klar.
Hr. Keld Albrechtsen må da give mig ret i, at hvis Danmark var med ved det bord, hvor beslutningerne kun kan træffes i enstemmighed, ja, så kunne Danmark være med til afgørende at påvirke indholdet i de pågældende dokumenter og sige ja til dem, hvis det var fornuftigt, og nej til dem, hvis det ikke var fornuftigt.
Det ville da være en stor fordel. Hermed sluttede spørgsmålet.
Det undrer mig, at hr. Keld Albrechtsen ikke er villig til at anlægge samme holdning, men det vil altså være regeringens indstilling.
Hele debatten her viser jo kun, at det ud fra enhver betragtning ville være en kolossal fordel for Danmark ikke at have den retlige undtagelse, for i så tilfælde ville Danmark sidde med ved det bord, hvor man træffer beslutning om EF-direktivet om familiesammenføringer og om ændringen af forordningen vedrørende indvandrere og sociale rettigheder.
Da begge de pågældende dokumenter skal vedtages med enstemmighed i EU, ville Danmark altså ved at sidde med ved bordet afgørende kunne påvirke indholdet og sige ja til det, hvis det tjente danske interesser.
Ved at have undtagelsen er Danmark uden for, så kan Danmark ikke påvirke det.
Så er Danmark altså nødt til at tage stilling til det, som andre har siddet og besluttet, og der har jeg forstået, at hr. Keld Albrechtsen er villig til allerede på forhånd at skrive en blankocheck og sige, at uanset hvad de andre vedtager, skal Danmark bare følge det.
Det overrasker mig meget.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-12-12:
Hvis statsministeren havde fulgt med i den foregående folketingsvalgperiode, ville statsministeren vide, at jeg da gentagne gange havde opfordret Nyrupregeringen til netop med de her to spørgsmål at gå i forhandling med EU for at få en aftale med EU.
Så det er der ikke noget nyt i.
Det burde i og for sig ikke undre statsministeren, hvis han havde fulgt lidt med.
Men så vil jeg godt stille et spørgsmål til det andet forslag, de sociale rettigheder til tredjelandes statsborgere, altså til indvandrere, som har lovligt ophold i EU, altså en indvandrer, der f.eks. bor i Tyskland og kommer til Danmark; der har regeringen ikke kunnet svare på, om man også her i Danmark vil sikre, at de får de samme sociale rettigheder som andre, der lovligt opholder sig i Danmark, f.eks. danske statsborgere.
Det er det, Kommissionen foreslår, og det er da et simpelt, fornuftigt forslag at gennemføre for at undgå, at vi får en opdeling i befolkningen i nogle, der har sociale rettigheder, og nogle, der ikke har sociale rettigheder.
Og hvorfor har regeringen heller ikke kunnet tage stilling til det?