runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Hansen (KF), 2003-04-30:
Den sidste del af spørgsmålet omkring ansvaret er jo det, som jeg har svaret på direkte til Folketinget, hvilket hr. Jens Peter Vernersen sagde flere gange.
Derfor er det selvfølgelig det svar, der gælder, at Arriva har erkendt, at der var større problemer, end de havde mulighed for at forudse.
Det er korrekt, og det svar har jeg også givet Folketingets Trafikudvalg.
Så er der hr. Keld Albrechtsen.
Han stiller et spørgsmål, som jeg ikke fik besvaret i første omgang, og det er faktisk et godt spørgsmål - ja, undskyld at jeg kommer til at rose hr. Keld Albrechtsen.
Det er, om vi tager ved lære af de erfaringer, vi har her.
Der har jeg jo sagt i Folketingets Trafikudvalg, og jeg tror også, at jeg i salen flere gange har sagt, at vi selvfølgelig tager ved lære af det.
Det er første gang, man har lavet et sådant udbud, og de, der har været med til at lave det, må jo vide, hvilket kolossalt omfang det har.
Det er jo nogle udbudskontrakter, som er på adskillige hundrede sider.
Det er klart, at når man laver en første udlicitering, kan man formentlig ikke ramme det perfekte.
Det bebrejder jeg ikke nogen.
Men vi lærer af det, og når vi fortsætter med udlicitering, hvad vi jo gør, vil vi selvfølgelig tage ved lære af de fejl, der har været i den her kontrakt.
Det er jeg selvfølgelig indstillet på.
Jeg må dog anholde den påstand, hr. Keld Albrechtsen har, om, at der er dårlige løn- og arbejdsvilkår hos Arriva.
Det er ikke min opfattelse.
Det har jeg heller ikke hørt.
Der har været mange problemer.
Det tager tid at køre sådan noget her ind, og der har måske også været en ledelse på direktørniveau, som var uerfaren med hensyn til drift af toge.
Det må jeg gå ud fra, når man har taget konsekvensen i Arrivas bestyrelse.
Alle de ting vil man selvfølgelig tage højde for fremover.
Vi lærer jo alle sammen, hver gang vi foretager os noget nyt.
Til hr. Ole Vagn Christensen kan jeg sige, at disse underskrifter meget gerne må afleveres til mig.
Jeg skal nok tage mig godt af dem.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-04-30:
»Vil ministeren oplyse, hvornår de ønsker, der er fremsat af de registrerede revisorer om onlinekommunikation, kan imødekommes, så unødigt bureaukrati undgås, og hvad der er baggrunden for, at der ikke kan gives elektronisk adgang til at trække klienters R 75-kontroloplysninger?«
Skriftlig begrundelse
Spørgsmålet stilles for at få afklaret, dels hvornår den sidste del af onlinekommunikationen kan iværksættes, dels for at få afklaret forskelsbehandlingen i forhold til landbrugets regnskabscentre, der åbenbart kan trække oplysninger elektronisk vedrørende R 75, idet manglende elektronisk kommunikation med skattevæsenet er bureaukratisk og generende for revisionsvirksomhederne.
Men det, som de registrerede revisorer ankede over, var, at man fortsat havde problemer med nogle få elementer, hvor der åbenbart var store besværligheder med at komme over på online.
Det var specielt spørgsmålet om klienters kontroloplysninger, noget, der i tekniksproget hedder R 75.
Men disse kontroloplysninger kan man åbenbart ikke få ind på et onlinesystem, på trods af at f.eks. landbrugets regnskabskontorer allerede på nuværende tidspunkt har det.
Da der samtidig er en kæmpefortjeneste også for staten ved at gøre det, vil jeg godt høre, hvorfor ministeren indtager den meget bureaukratiske holdning over for disse registrerede revisorer, som kommer her med deres andragender.
Svend Erik Hovmand (V), 2003-04-30:
Told- og Skattestyrelsen har i længere tid arbejdet med flere løsningsforslag om elektronisk adgang til de såkaldte R
75-kontroloplysninger
Derfor har Told og Skat i begyndelsen af dette år spurgt revisorerne og Advokatsamfundet, om de ville være med til at betale for adgangen til oplysningerne, bl.a. fordi de jo selv har meget, meget store økonomiske fordele af en sådan ordning.
Det har de afvist.
Jeg har tidligere over for Skatteudvalget i spørgsmål nr. 119 oplyst, at en løsning koster et par millioner kroner i Told- og Skattestyrelsen, og styrelsen er i øjeblikket i færd med at analysere det helt præcise beløb.
Derfor er det nødvendigt, at den pågældende skatteyder på forhånd har afgivet fuldmagt til, at revisor eller advokat kan modtage oplysningerne.
Jeg forventer, at et system vil være klar i løbet af efteråret.
Ordningen vil derefter kunne fungere med fuld styrke fra og med næste års selvangivelse.
Med hensyn til landbrugets regnskabscentre, som allerede i dag har elektronisk adgang til R 75-oplysningerne, vil jeg oplyse, at der i november 2000, altså under den tidligere regering, blev indgået en aftale med Landbrugets Rådgivningscenter om elektronisk udveksling af oplysninger.
Aftalen går ud på, at disse R 75-oplysninger sendes elektronisk til Landbrugets Rådgivningscenter, som kvitterer med, at selvangivelse og årsregnskab indgives elektronisk til skattemyndighederne.
Det fungerer på den måde, at oplysningerne udvikles for alle landmænd på én gang fra en samlet edb-central ...
Jeg synes, det er på tide at rette en misforståelse.
Hr. Jens Peter Vernersen og jeg har jo samme mål i den her sag.
Denne sag var en af de allerførste sager, jeg pegede på burde løses.
Den var forsøgt løst under den tidligere regering med en tilsvarende ordning, som man har med landbruget.
Jeg er fuldstændig enig i, at det her da er en vigtig sag at få løst hurtigst muligt, og derfor siger jeg: Vi har nu haft nogle forhandlinger med revisorerne.
Vi er ved at være færdige med teknikken, og nu regner jeg med, at efter sommerferien kører det her bare.
Det skal køre, og det er vigtigt, at det kommer til at køre, ingen problemer i det.
Så er der spørgsmålet om nogle kommuner, der ikke vil.
De har allerede fået meddelelse om, at det skal de.
Der er ikke noget med, at kommunerne kan melde sig ud af det her system.
Der er nogle oplysningsforpligtelser, hvor man skal stå til rådighed, og det har vi allerede meddelt.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-04-30:
Jeg vil bare sige til skatteministeren, at vi jo ikke selv i Folketinget formulerer svarene på de spørgsmål, der bliver stillet.
De svar, vi fik, er givet af skatteministeren, og de indeholdt oplysning om, at de løsninger, der har været fremlagt, ikke er fremkommelige, og nu må man se.
Altså jeg har meget respekt for disse revisorer, når de selv møder op, og vi sagde til dem, at vi selvfølgelig vil bistå dem med at løse dette problem.
Og som jeg også siger, går jeg heller ikke ud fra, at det skal være den måde, vi skal gøre det på, at vi skal lave et beslutningsforslag, for at man kan klare det her.
Ud over det er der jo altså også regnskabet, som kan gå ind over internettet, og her er der åbenbart en besparelse på 100 mio. kr.
Det er muligt, at de kommer til det, men i hvert fald peger de på, at dér er en besparelse på 100 mio. kr.
Og da regeringen jo søger råderum, er det da meget godt, at oppositionen kan hjælpe lidt med at pege på disse muligheder.
Ole Stavad (S), 2003-04-30:
Jeg vil godt spørge, hvordan ministeren har det med, at man skal om ad Folketingets Skatteudvalg, fordi man ikke kan trænge igennem med en løsning, der giver gevinster til alle.
Først når man gør det, reagerer ministeren, og det på et område, hvor vel ingen har været mere højprofileret end den nuværende skatteminister, før han blev skatteminister, og siger, at hele problemet i den her sammenhæng har været nogle småpenge.
Hvordan harmonerer det med alt det, ministeren hidtil har sagt at han står for?
Svend Erik Hovmand (V), 2003-04-30:
Ja, jeg må jo nok sige, at man kan gøre en stor sag ud af et lille problem.
Altså det er vigtigt for mig at understrege, at første gang, jeg hører om denne sag, tager jeg selv fat om den.
Det var faktisk før revisorer eller andre, og det førte til forhandlinger mellem Told og Skat og revisorerne og advokaterne.
Disse forhandlinger, jamen der var nogle problemer i dem, det skal jeg da ikke lægge skjul på, men det kan ikke køre i evighed, og nu skærer vi så igennem, og det har vi faktisk gjort. Også den tidligere regering havde jo denne problemstilling.
Vi havde - sådan har jeg i hvert fald fået det oplyst - et forsøg på at overføre den samme ordning, som gælder for landbruget, på andre områder også.
Men det kom man altså ikke igennem med.
Jeg har den grundlæggende opfattelse, at vi selvfølgelig skal bruge den nye teknik så meget, som vi overhovedet kan,
og vi skal nyttiggøre de muligheder, som den nye teknik giver os.
Det skulle da bare mangle andet.
Og jeg er i hvert fald den første til at presse på for at sikre en udvikling, som kan være til gavn for brugerne på det her område.
Så der er overhovedet ingen diskussion om det.
Det er klart, at der så er nogle udgifter, som skal finansieres, o.k., men der er altså, undskyld jeg siger det, også en meget, meget flot besparelse for en advokat og for en revisor ved at hente et skema, som er udarbejdet af Told og Skat og kommunerne.
Bare ved at trykke på en knap kan man altså få oplysninger, som ellers ville have kostet den pågældende revisor eller i hvert fald hans kunde ganske mange penge.
Derfor er det vel ikke helt urimeligt, at man tager et eller andet lille gebyr, ligesom vi jo gør det på mange andre områder.
Vi har lige for nogle dage siden vedtaget klar besked-ordningen, og her er der ikke tale om et gebyr på 300 kr.
Altså nu skal vi heller ikke gøre for meget ud af det.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-04-30:
Ja, når man sådan hører skatteministeren her i Folketinget, er der måske en forskel på det, der bliver sagt her, og så det, der bliver skrevet i svarene til os.
For jeg vil sige, at både svarene til Folketingets Skatteudvalg og det, at Foreningen af Registrerede Revisorer møder op her, tyder jo på, der har været et problem.
For det er noget, der kan løses.
Jeg føler også, det er fuldstændig absurd, at et beløb på mellem 1 og 2 mio. kr. skal sætte så meget bureaukrati i gang. Jeg synes altså, der er meget, der tyder på, at den velvilje, som bliver udtalt af skatteministeren, skulle der have været gjort brug af på et tidligere tidspunkt.
Allerede da man lavede svar til Skatteudvalget, kunne man have skrevet: Vi løser det her problem.
Det er jo netop det, man ikke har gjort.
Hvis det havde stået i svaret, havde vi ikke stået her.
Ole Stavad (S), 2003-04-30:
Det kan godt være, skatteministeren synes, det er et lille problem, at han på grund af sine besparelser over for Told og Skat har bragt sig selv og sine myndigheder i en situation, hvor man ikke kan gennemføre fornuftige rationaliseringer.
For når ministeren siger, han selv har taget fat om det, så er det altså ikke mere end 3 uger siden, vi havde den pågældende deputation siddende i Skatteudvalget, og hvor vi fik det svar fra ministeren, at der ikke var fundet løsninger.
Det er ikke mere end 3 uger siden, at de pågældende i Folketingets Skatteudvalg sagde, at når de henvendte sig til Folketinget, var det, fordi de ikke kunne komme i snak med ministeren. Jeg vil godt sige, at den tidligere regering brugte snesevis af millioner kroner på at skabe grundlaget for, at den nuværende minister kan sørge for, at der bliver noget administrativt bøvl, der bliver fjernet fra virksomhederne.
Det, at revisorerne sparer penge, er jo ikke udtryk for, at revisorerne sparer penge, men som ministeren også selv fik med, det er jo kunderne, der betaler, det er jo virksomhederne, der betaler.
Derfor er det fuldstændig uacceptabelt, at regeringen træder vande i en sag af den her karakter, og som skulle have været løst for længst.
Svend Erik Hovmand (V), 2003-04-30:
Det er jo fuldstændig grebet ud af luften.
De har så forhandlet med revisorerne.
De plejer jo deres interesser; det er der ikke noget at sige til.
Vi har nøjagtig samme syn på denne sag.
Det er derfor, jeg ikke forstår, at hr. Ole Stavad og hr. Vernersen blæser sig sådan op, for vi har samme syn, og vi har samme mål.
Vi arbejder ihærdigt på at nå det mål, og sagen vil være færdig, så vi kan bruge det nye system i forbindelse med de kommende selvangivelser.
Dertil vil jeg oplyse, at vi også sammen med Finansministeriet for tiden undersøger mulighederne for at udveksle regnskabsoplysninger elektronisk.
Tanken er, at de regnskabssystemer, som virksomhederne og revisorerne benytter sig af, skal indrettes sådan, at de kan kommunikere regnskabsoplysninger digitalt til og fra Told og Skat.
I første omgang drejer det sig om indgivelse af årsregnskaber for selskaber, men på sigt er det tanken, at det også skal gælde personlige erhvervsdrivende.
Så altså vi har skam absolut ikke tøvet i denne sag.
Tværtimod, vi gør alt, hvad vi kan, for at sikre en hurtig udvikling.
At der så er nogle forhandlinger, der trækker lidt ud, o.k., men altså kom ikke og sig, at Foreningen af Registrerede Revisorer ikke har kontakt med Skatteministeriet.
Tværtimod har jeg som noget af det første inviteret dem til at være med i et udvalgsarbejde.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-04-30:
Ja, jeg må altså minde skatteministeren om, at i skatteministerens eget svar står, at man vil etablere en brugerfinansieret ordning, og det er selvfølgelig, fordi skatteministeren ikke kan få lov at give den service til borgerne, som har været givet før.
Det står i svaret her: Der kan etableres en brugerfinansieret ordning.
også brugerfinansieres.
Det kan jo hænge sammen med så meget andet i regeringens politik.
Så peger man på tre forskellige løsninger, som blev afvist.
Det er det, Foreningen af Registrerede Revisorer kommer i Skatteudvalget og fremlægger, og de spørger: Kan udvalget så ikke gøre noget ved det?
Som jeg så siger, jamen det må vi jo spørge ministeren om, for det her er fuldstændig uacceptabelt, og det er ufatteligt, at det er ministeren, der vil stille sig i spidsen for sådan et bureaukrati, som det her udløser, nemlig at man fortsat skal have papirmodeller, man skal rende op på kommunen osv., osv. Og som jeg også har sagt til disse revisorer, jamen hvis ikke ministeren vil bringe orden i disse ting, så må vi jo fremsætte et beslutningsforslag, når vi vender tilbage til oktober, indeholdende det, som de registrerede revisorer ønsker.
Svend Erik Hovmand (V), 2003-04-30:
Nu har hr. Vernersen jo rimelig god erfaring med, hvad der foregår både i dette hus og uden for dette hus.
Og jeg tror ikke, det er nogen overraskelse for hr. Vernersen, at en interesseorganisation gerne vil slippe for at betale nogle omkostninger.
Altså det kan ikke komme som nogen stor overraskelse.
At de så forsøger at bruge gode venner og bekendte og Folketinget og alle mulige andre til at presse på for at undgå, at man kommer i en situation, hvor man skal betale for en ydelse, ja, ja, o.k., men altså hør lige her: Det er jo ikke første gang, vi har oplevet en situation, hvor nogle gerne vil slippe for en omkostning.
Vi taler altså her om en omkostning på det niveau, hvor den enkelte revisor jo i virkeligheden spares for ganske meget arbejde og hans kunder
for mange omkostninger til revisorlønninger.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bortfaldne spørgsmål
Lotte Bundsgaard (S), 2003-04-30:
»Hvad vil ministeren gøre for at få Fyns Amt til at overholde behandlingsgarantien for narkomaner på maksimalt 14 dage?«
Skriftlig begrundelse
Fyns Amt har - ifølge indslag i TV 2/Fyn onsdag 23. april - i dag en ventetid på 56 dage mod de maksimalt 14 dage, som blev indført 1. januar 2003.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2003-04-30:
Venstre hilser det meget velkommen, at Motorring 3 fra Holbækmotorvejen til Jægersborg nu kan blive udbygget fra fire til seks spor.
På mange måder har det været hårdt tiltrængt igennem mange år.
Daglig må mange bilister holde i kø på Motorring 3 på grund af den meget dårlige fremkommelighed, daglig bliver mange mennesker, der bor langs vejen, støjplaget på grund af manglende eller forringet støjbekæmpelse eller for ringe støjafskærmning.
Det kan vi i et moderne samfund ikke være bekendt, men nu gør vi noget ved det.
Motorring 3 har en hverdagsdøgnstrafik på 68.000-76.000 biler i 2000-tal.
Det er meget for en firsporet motorvej.
Især disse to forhold bevirker, at fremkommeligheden er utrolig dårlig, i hvert fald i myldretiden.
Daglige kødannelser opstår med enormt tidsspilde
til følge, ligesom de holdende biler udstøder store mængder CO2, uden at der er nogen grund dertil.
Udbygningen til de seks spor og moderniseringen af tilkørselsanlæggene vil markant ændre disse forhold til det bedre.
Hertil kommer, at den meget store sivetrafik, der i dag er på andre veje i lokalområdet, hvor bilerne siver hen frem for at bruge Motorring 3, vil søge tilbage til Motorring 3 og dermed ikke give den trafikalt og miljømæssigt meget uheldige belastning af lokalområdet, som er tilfældet i dag.
Alle disse forhold vil naturligvis blive endnu værre uden en udbygning af Motorring 3 i takt med stigningen i Odsherredtrafikken frem til 2010, hvor hverdagsdøgnstrafikken vil stige til 82.000-88.000 biler.
Hertil kommer sivetrafikken.
Motorring 3 lider også af meget dårlig trafiksikkerhed, der især skyldes køkørslen.
Mange uheld opstår, heraf mange med personskade, hvor antallet af både dræbte og alvorligt tilskadekomnes er højt.
Det skal denne udbygning også reducere.
Motorring 3 er en motorvej, der løber gennem bymæssig bebyggelse, og er vel i det hele taget den motorvej i Danmark, der har den største nærkontakt med menneskeboliger.
Med de tiltag, der ligger i forslaget med støjafskærmning, støjsvag vejbelægning og øvrige moderniseringer af vejen, vil antallet af støjbelastede boliger på grund af trafikken på Motorring 3 blive reduceret betydeligt.
Det hilser Venstre meget velkomment.
Antallet af boliger med støjbelastning over 55 dB vil falde fra 6.300 til cirka 2.200, og antallet af boliger med støjbelastning på over 60 dB vil falde fra 1.300 til blot 150 boliger.
Det er en meget betydelig forbedring, som det er værd at bifalde.
Men Venstre vil gerne slå et slag for, at der ses på, om der kan iværksættes yderligere støjreducerende tiltag for de resterende boliger.
For god ordens skyld skal jeg oplyse, at jeg også på Det Konservative Folkepartis vegne anbefaler lovforslaget.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-30:
Jamen det må jo være en Heiselberg.
Men jeg vil gerne sige tak for oplysningen om, at ministeren nu indbyder alle partierne til en mulighed for at drøfte investeringsplanen, og at vi i den forbindelse kan diskutere spørgsmålet om togforbindelsen til Hamburg.
Med hensyn til metroringen vil jeg tillade mig at vende tilbage til det under behandlingen af det næste forslag, for det hænger sammen med det.
Her vil jeg blot sige, at det, jeg sagde, ikke skulle forstås sådan, at Enhedslisten har taget en endegyldig stilling til metroringen.
Det var bare en konstatering af, at hvis man ender med at bygge metroringen, så er det altså gevaldig mange penge.
Der er nogle, der har sagt til Enhedslisten i dag, at vi var indstillet på at bruge rigtig mange penge, og det kan jeg ikke løbe fra.
Det er vi, men de, der måtte ende med at stemme ja til en metroring, har altså også dermed grebet ganske godt i kassen.
Men nu forstår jeg så efter at have hørt fru Gitte Lillelund Bech, hvad det er, man gør for at få denne debat afsporet fra starten.
Man udlægger forslaget, som om Enhedslisten foreslår, at århusianere, der skal til København, skal transporteres med tog til Billund for derefter at tage flyet fra Billund til København. Ærlig talt, at benytte en sådan argumentation imod et forslag synes jeg simpelt hen er for groft.
Én ting er, at man måske i virkeligheden er ved at lægge op til at støtte ideerne om at bygge en ny lufthavn ved Århus, og det må jo være det, der er den egentlige baggrund for, at man afviser forslaget - jeg håber det ikke, men man kunne få den mistanke - men at bruge en så plat argumentation, som på ingen tænkelig måde kan udledes at beslutningsforslaget, synes jeg simpelt hen er for groft.
Margrete Auken (SF), 2003-04-30:
Det sidste er i hvert fald rigtigt.
Det vil overgå alt, hvad man har fundet på, næsten selv Femern Bælt, hvis man laver den metroring.
Det er virkelig at betale rigtig, rigtig meget for nærmest ingen verdens ting.
Men det, jeg godt lige vil sige til hr. Keld Albrechtsen, er - bare for at vi slår det fast - at når vi snakker om 5.-6. spor, og når vi snakker om problemerne på Hovedbanegården i den her sammenhæng, så er det ikke Københavns problemer. S-toget fungerer godt og sådan noget.
Det er landsproblemer.
Den mistanke, jeg har haft, er, at hr. Keld Albrechtsen slet ikke er blevet klar over, hvad hele den her diskussion København-Ringsted går på.
Det er de kapacitetsproblemer, der er først og fremmest ind til København, som ikke har noget at gøre med Københavns vanskeligheder.
Det har noget at gøre med, at når man kommer fra Jylland eller skal til Jylland, også med gods, er der nogle meget, meget påtrængende flaskehalsproblemer, som dels opstår inde omkring Hovedbanen, dels ligger på strækningen imellem dér.
Når vi siger, at det er det, der skal prioriteres allerallerførst, hvis vi skal lave noget, der har kapacitet til at klare den øgning af godstrafikken, der måske måtte komme, så generer det mig altså, at Enhedslisten ikke snakker om det.
Nu tror jeg, forklaringen er, at man tror, det har noget at gøre med Københavns problemer.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-30:
Nej, men jeg vil såmænd gerne præcisere.
Jeg tror, jeg sagde - det var i hvert fald det, jeg ville have sagt - at vi naturligvis er enige med SF i, at det flaskehalsproblem, der er i Københavnsområdet, også skal løses.
Jeg har da selv oplevet, jeg tror endda så sent som i tirsdags, at jeg ikke kunne komme ud af Odense, fordi der var flaskehalsproblemer i København.
Så jeg vil da gerne medgive fru Margrete Auken, at det er rigtigt, og hvis det, jeg har sagt, kunne misforstås derhen, at det tog vi let på i Enhedslisten,
så vil jeg gerne understrege, at det gør vi ikke.
Flemming Hansen (KF), 2003-04-30:
Med dette beslutningsforslag er vi nu kommet til lokaltrafikken.
Enhedslisten vil gentage undersøgelser af kollektive trafikløsninger i København.
Sådanne undersøgelser er gennemført eller er ved at blive gennemført.
Ellers kommer forslaget rundt omkring Store Magleby.
Vi får en tur med havnebussen i København og skal etablere sporvognslinjer i Århus langs Grenåvej, og andre store byer opfordres til at gøre det samme.
Vi får enkelte projekter præsenteret, som regeringen har omtalt positivt i sin investeringsplan, nemlig dobbeltsporet på Nordvestbanen.
Det er godt nok.
Man går også ind for en ny bane til Køge, en sådan kan man ifølge forslaget pudsigt nok ikke bruge til at sikre hurtig transport til Køge og ud over Sjælland, den skal bruges som en regional toglinje med begrænset hastighed.
Og så har vi ellers hørt i beslutningsforslag nr. B 111, at man gerne så hurtige togforbindelser mellem København og Århus.
Så jeg må sige, at tingene ikke hænger sammen, og alene af den grund må regeringen afvise det.
Men der er selvfølgelig også, som flere ordførere har sagt før, temmelig meget økonomi i det, men vi skal undlade at forholde os til det.
Gitte Lillelund Bech (V), 2003-04-30:
For mig at se, og jeg må sige, at også her taler jeg på vegne af både Venstre og Det Konservative Folkeparti,
er vi nu kommet til kapitel tre i den store skinneinvesteringsplan.
I dag er det i al fald det sidste kapitel, og det er jeg da yderst tilfreds med.
Også det her forslag, beslutningsforslag nr. B 113, lider under den totale mangel på vurdering af omkostningsniveauet, og der er ingen vurdering af de samfundsøkonomiske konsekvenser af forslaget.
En del af de øvrige forslag er meget lokale, og for Venstre ønsker vi som princip ikke at kaste os ind i lokale planlægningsproblematikker og lovgivning om lokale planlægningsproblematikker på så løst et grundlag, som vi faktisk finder beslutningsforslaget er. Så frem for at gå ind i de enkelte dele af beslutningsforslaget vil jeg blot med henvisning til det meget, meget, meget løse grundlag, som beslutningsforslaget bygger på, sige, at vi fra Venstres og også Det Konservative Folkepartis side ikke kan støtte forslaget.