Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-05-22:
Jeg er af S, SF, De Radikale og Enhedslisten blevet bedt om at redegøre for, hvad regeringen vil gøre for at effektivisere og forbedre arbejdsmiljøindsatsen, så der inden 2005 kan ske en reduktion af fire arbejdsmiljøproblemer, nemlig arbejdsulykker, psykosociale risikofaktorer, ensidigt gentaget arbejde og tunge løft.
Jeg vil gerne takke for forespørgslen og dermed for lejligheden til at redegøre for alle de initiativer, som netop nu er i gang på arbejdsmiljøområdet.
For lige at opsummere så er de fire førnævnte arbejdsmiljøproblemer dem, som et enigt Arbejdsmiljøråd har udpeget som højtprioriterede indtil udgangen af 2005.
Forhistorien er den, at jeg, kort tid efter at jeg var blevet beskæftigelsesminister, bad arbejdsmarkedets parter om at foretage en prioritering af arbejdsmiljøindsatsen, så de alvorligste problemer blev løst først.
Vi kan ikke gøre alting på én gang, og derfor er det nødvendigt med en prioritering, så de ressourcer, vi har, bruges bedst muligt.
At undlade at prioritere er efter min mening at løbe fra sit ansvar.
Udpegningen af fire højtprioriterede områder er sket inden for rammerne af de syv visioner, som er indeholdt i handlingsprogrammet »Rent arbejdsmiljø år 2005«.
Handlingsprogrammet er fra 1996 og udstikker fortsat de overordnede rammer for arbejdsmiljøindsatsen.
Det er fint, at der er en faldende tendens, men nærmere analyser har vist store forskelle mellem brancher.
Så mens ulykkerne falder i nogle brancher, f.eks. i hjemmeplejen, stiger de i andre, f.eks. i landbruget.
har der i perioden 1993-2000 været en statistisk sikker faldende tendens frem til 1999, hvorefter tallet har været uændret.
Det er udmærket, men ikke godt nok.
Derfor er tunge løft ligesom arbejdsulykker udpeget som et af de fire højtprioriterede områder.
Antallet af lidelser, som skyldes ensidigt gentaget arbejde, ligger i gennemsnit på ca. 3.800 om året.
Tallet faldt efter en stigning i sidste halvdel af 1990'erne, men har ligget konstant i de seneste år.
Om det er et holdbart fald, er endnu for tidligt at sige.
I nogle brancher, f.eks. på slagterierne, er der en massiv udsættelse for ensidigt gentaget arbejde, så selv om vi måske er på vej til et fald, er der stadig mange, som er udsatte.
Med hensyn til psykisk arbejdsmiljø ved vi, at arbejde, der på én gang er præget af høje krav, lav kontrol over eget arbejde og dårligt socialt fællesskab på arbejdspladsen, fordobler risikoen for hjerte-kar-sygdomme. Udviklingen fra 1995 til 2000 i forhold til de psykiske belastninger er ikke entydig.
Kravene til opmærksomhed og koncentration i arbejdet har været stigende.
6 ud af 10 oplever, at de næsten hele arbejdstiden skal være opmærksomme og koncentrerede.
Til gengæld er der flere, der oplever, at arbejdet er afvekslende, og at de har indflydelse på eget arbejde.
Med hensyn til de psykiske arbejdsmiljøproblemer er det derfor ikke muligt entydigt at konkludere, om det er blevet værre eller bedre de seneste år.
På dette område har vi enten ikke tilstrækkelig gode datakilder til at kunne sige
noget håndfast om udviklingen, eller udsvingene er for små til, at man kan konkludere noget præcist.
Der kan også på dette område fortsat være behov for yderligere viden om sammenhængen mellem arbejdsmiljø og sygdom. Derfor er der blevet igangsat yderligere aktiviteter for at forbedre overvågningen af arbejdsmiljøindsatsen.
Derfor er jeg glad for den aftale, vi indgik ved de seneste satspuljeforhandlinger, som sikrer, at der over de næste 4 år afsættes 82 mio. kr. i en pulje til arbejdsmiljøforskning.
Alle tallene og dataene er blevet vejet og vendt i forbindelse med udpegningen af de fire højt prioriterede områder og før fastsættelsen af de effektmål, der som noget nyt og epokegørende er opstillet for hvert af de fire områder.
Det er samtidig blevet vurderet, om det vil være muligt at sætte ind med forebyggelse i forhold til arbejdsmiljøproblemerne.
Hvad vil regeringen så gøre for at effektivisere og forbedre arbejdsmiljøindsatsen, så målene på de fire prioriterede områder kan indfris?
Der, hvor jeg umiddelbart har kunnet gøre noget, nemlig i mit eget system, Arbejdstilsynet, er der allerede sat en række initiativer i gang.
Arbejdstilsynet har som konsekvens af prioriteringsudvalgets anbefalinger fra 1. januar 2003 ændret prioriteringskriterierne for kredsenes tilsynsfunktion, sådan at de afspejler anbefalingerne.
Det betyder, at ressourcerne nu primært anvendes på de brancher og virksomheder, der er særligt belastet i forhold til de fire højt prioriterede arbejdsmiljøproblemer, og hvor indsatsen samtidig vil have størst mulig forebyggende effekt.
Udvælgelsen af virksomheder sker samtidig på en sådan måde, at tilsynene rettes mod de dårligste virksomheder.
I 2003 skal 60 pct. af tilsynstimerne bruges på de fire højt prioriterede områder.
Fra 1. januar 2003 gennemfører Arbejdstilsynet tilsyn i brancherne jord, beton og belægning, sten, ler og glas, konserves og drikkevarer, mejeriprodukter og margarine og hjemmepleje og døgninstitutioner m.v. for voksne.
Alle disse brancher er særligt belastet af de fire arbejdsmiljøproblemer, og den tilsynsform, der anvendes, er det tilpassede tilsyn.
Over for de virksomheder, der falder i den dårligste kategori, bliver der fulgt op med nye tilsynsbesøg.
Mange af virksomhederne havde ved årsskiftet 2002-2003 endnu ikke haft tilpasset tilsyn, f.eks. var der kun gennemført meget tilpassede tilsyn på virksomheder inden for branchen jord, beton og belægning.
Også her søger Arbejdstilsynet i videst muligt omfang at føre tilsyn på de virksomheder, der har det dårligste arbejdsmiljø.
Om det er virksomheder med dårligt arbejdsmiljø, vurderes ud fra erfaringer fra tidligere tilsyn, branchekendskab, anmeldelser af arbejdsskader og lokalt kendskab.
Over halvdelen af de virksomheder inden for jord, beton og belægning, hvor Arbejdstilsynet har gennemført tilpasset tilsyn i første kvartal 2003, har vist sig at falde
i den dårligste kategori
Gennemsnitlig falder en tredjedel
af virksomhederne, som er blevet niveauplaceret,
i den dårligste kategori
, så den nye prioritering ser ud til at give gevinst i retning af at få fat i de dårligste.
En anden branche, som vil kunne mærke, at der bliver strammet op fra Arbejdstilsynets side, er slagteribranchen, en branche, der er belastet af ensidigt gentaget arbejde.
I bygge- og anlægsbranchen vil tilsynspraksis blive skærpet over for montering af stilladser, gipsplader og vinduer, hvor der normalt løftes og bæres mange og tunge byrder.
De ansatte i branchen har i dag en betydelig risiko
for akutte skader.
For at styrke tilsynet på de prioriterede områder har Arbejdstilsynet sat forskellige initiativer i gang.
Det drejer sig både om initiativer, der skal sikre, at der er de nødvendige kompetencer til stede i kredsene og initiativer, der kan lette kredsenes administrative arbejde i forbindelse med tilsynsarbejdet.
Den enkelte tilsynskreds følger løbende op på, hvordan det går med at leve op til målsætningerne for tilsynsarbejdet.
over, hvor mange arbejdsmiljøproblemer der er konstateret inden for hvert af de fire områder, hvilke reaktionstyper der anvendes, og hvor mange tilsyn der er foretaget.
På den måde sikres mulighed for at reagere, hvis der ikke sker nok på områderne. Selv om den nye prioriteringsmåde som nævnt har givet gevinst i forhold til at finde frem til de mest belastede virksomheder, vil Arbejdstilsynet gerne blive endnu bedre til at udpege de dårligste virksomheder.
Tilsynet har derfor igangsat et udviklingsprojekt med dette formål.
Første trin i projektet er at finde en metode til at udvælge virksomheder til tilsyn, sådan at udvælgelsen sker ud fra faste og veldefinerede kriterier.
Dette system forventes at blive taget i brug inden for nogle få måneder.
Herefter skal der arbejdes videre med, hvordan andre datakilder end dem, tilsynet har til rådighed nu, kan inddrages.
Det kan f.eks. være oplysninger om sygefravær. I Arbejdstilsynet er der altid gjort meget for at geare organisationen til at bidrage til opfyldelsen af målene på de fire prioriterede områder.
Opfyldelsen af de ambitiøse mål for de fire arbejdsmiljøproblemer vil kræve samarbejde og koordinering mellem arbejdsmarkedets parter og myndighederne.
En kvalificeret koordinering er af stor betydning for at sikre, at ressourcerne anvendes mest effektivt, og alle ved, hvem der gør hvad.
Samarbejdet med parterne giver kun mening, hvis parterne er forpligtede, og de er indstillet på at leve op til denne forpligtigelse.
Der ligger derfor et stort ansvar hos parterne, som hvert år modtager 80 mio. kr. til information og vejledning om arbejdsmiljø.
Det er mange penge, og vi skal sikre os, at vi får noget for pengene, at disse penge også i vidt omfang målrettes mod de prioriterede områder, og at det hele ikke går til bureaukrati og administration.
Der ligger et stort ansvar hos arbejdsgiverne og arbejdstagerne.
Det kan ikke nytte noget, at man på den ene side taler om sikkerhed på arbejdspladsen, og man på den anden side forhandler akkorder hjem, som alle ved betyder flere ulykker og skader.
Med de ændringer og omprioriteringer, der er blevet foretaget i Arbejdstilsynet,
er vi kommet skridt videre på vejen mod opfyldelse af målene på de fire prioriterede områder.
Men der skal mere til.
Vi skal have set på hele strukturen i arbejdsmiljøsystemet.
Er der f.eks. de rigtige aktører, og laver de det rigtige?
For mig er det afgørende, at virksomheder og medarbejdere skal kunne se logikken i arbejdsmiljøindsatsen.
Arbejdsmiljøpolitikken skal kunne forstås, forklares og forsvares.
Jeg kan f.eks. ikke forstå, forklare og forsvare, hvorfor en virksomhed, der har et tiptop arbejdsmiljø, skal pålægges BST-pligt, bare fordi den tilhører en belastet branche, når nabovirksomheden, der har rod i arbejdsmiljøet, ikke skal pålægges en sådan pligt, bare fordi den tilhører en anden branche. Virksomhederne og deres medarbejdere skal kunne se en fordel i at opføre sig ordentligt og gøre en indsats.
Omvendt skal det også være sådan, at hammeren falder hårdt, hvis arbejdsmiljøet er dårligt.
Et sådant princip kan alle forstå.
Ressourcerne skal bruges
bedst muligt, og vi skal have de rigtige aktører, og de skal lave det, der gavner arbejdsmiljøet mest.
Det vil blive nogle af hovedoverskrifterne på et kommende udspil.
Jeg er overbevist om, at vi med disse ændringer nok skal nå målene for de fire højt prioriterede områder.
Forhandling