runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Jensen (S), 2004-10-07:
Jeg tror, det er et synspunkt, som SF deler med Socialdemokratiet.
Derfor er vi altså nødt til at se på forholdet mellem kontanthjælpsniveau og arbejdsløshedsunderstøttelsesniveau.
Vi har altså også i Socialdemokratiet set eksempler på, at der er familier på kontanthjælp, som har meget store huslejer.
Efter at den aftale, som Socialdemokratiet medvirkede i i forbindelse med at lægge et loft over den maksimale kontanthjælp, blev indgået, har vi set, at de familier ikke bare har haft mulighed for at tilpasse deres huslejeomkostninger til en lavere kontanthjælp.
Derfor er Socialdemokratiet af den opfattelse, at vi er nødt til at have en mulighed for at slå hul i det kontanthjælpsniveau.
Det vil Socialdemokratiet ikke medvirke til, og derfor vil vi fremsætte forslag i Folketinget om at give kommunerne adgang til at kunne dispensere fra det maksimale kontanthjælpsloft, når en kommune ikke kan anvise en billigere bolig til en familie.
Villy Søvndal (SF), 2004-10-07:
Det er jo en kendt sag, tror jeg, at Socialdemokratiet og SF deler opfattelse i det grundlæggende synspunkt, at Danmark bliver trukket skævt i de her år under den nuværende regering.
Hvis man er i tvivl om det, kan man senest læse det i årsrapporten 2004 fra Rådet for Socialt Udsatte, hvor de skriver: »Nedskæringerne af kontanthjælpen med i alt 750 mio. kr. på årsbasis har derfor efter Rådets vurdering på ingen måde karakter af et konstruktivt bidrag til forbedring af socialt udsattes situation, men virker alene som en omfordeling fra dem, der har mindst, til dem, der har mere.«
Jeg vil derfor spørge hr. Frank Jensen: Fortryder Socialdemokraterne i dag at have stemt for forringelserne i kontanthjælpen og boligstøtten?
Jeg spørger, for det er jo kendt, at man nogle gange kan komme i dårligt selskab.
Er det ikke det, der er sket i denne sag?
Frank Jensen (S), 2004-10-07:
Jeg tror, at fru Gitte Lillelund Bech er enig med mig i, at det afhænger af, hvor man tager udgangspunktet.
Dette udgangspunkt er ikke 2004 eller 2005, men 2001.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-10-07:
Jeg vil starte med at konstatere, at jeg synes, det er sundt, at vi giver flere timer i matematik i folkeskolen.
Det kunne også godt være, at det skulle have været sådan, da hr. Frank Jensen gik i skole, for når jeg nu igen fortæller, at der i år er 615.000 børn i folkeskolen og i år 2008 628.000 børn, er det en forskel på 13.000 og ikke på 30.000.
Derfor må jeg spørge hr. Frank Jensen, når hr. Frank Jensen nu stædigt holder fast i 30.000:
Hvor er differencen på de 17.000 børn?
Hvor er de henne?
De må jo være født, de må jo være et eller andet sted.
Kan hr. Frank Jensen løfte sløret for det?
Frank Jensen (S), 2004-10-07:
Frem til 2008 kommer der med de børn, der er født, 30.000 flere børn i skole.
Det var også det, der var forudsætningen.
De her børn er jo født, så de kommer i skole frem til 2008.
Det, som vi beklager i Socialdemokratiet, er, at det svar, som finansministeren gav på det tal, var: Jamen det gør ikke noget, at der kommer nogle flere børn i klasserne, for de har godt af at få nogle flere legekammerater.
Der er vi uenige med finansministeren og regeringen.
Vi mener ikke, at vi kan sørge for kvaliteten i undervisningen ved bare at sætte flere børn ind i de samme klasser.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-10-07:
Jeg har også et spørgsmål til hr. Frank Jensen, som vedrører børn.
Det har til gengæld noget at gøre med, at vi ifølge hr. Frank Jensens ordførertale lever i en tid, hvor 30.000 flere elever melder sig på landets skoler.
Der må jeg sige, at hvis vi siger, at det er nu, de melder sig på landets skoler, vil jeg jo også formode, at de børn er født.
Nu står jeg med et svar til hr. Thomas Adelskov, som er partifælle til hr. Frank Jensen, og det svar er givet af undervisningsministeren, og det er svar på et spørgsmål om elevtallet i folkeskolen fra nu og frem til 2012.
Når jeg nu fortæller hr. Frank Jensen, at vi i 2004 har 615.000 elever i folkeskolen, i 2008 628.000 elever og i 2012 622.000 elever, må jeg bare spørge hr. Frank Jensen: Hvordan er 13.000 flere elever blevet til 30.000 flere elever?
Frank Jensen (S), 2004-10-07:
Jeg glæder mig over hver eneste praktikplads, der kan komme i det danske erhvervsliv.
Det er godt, og jeg tror, at de tekniske skoler og handelsskolerne har gjort en ekstraordinær indsats på grund af de nye tilskud, som de har fået for at lave opsøgende virksomhed.
Ingen kritik af det.
Men derfra og til at sige, at man med virkning allerede fra næste år skal gå fra at have knap 7.000 skolepraktikpladser til kun at have 1.200, er der jo meget langt.
Jeg forstår ganske enkelt ikke, at man ikke siger, at vi fortsat har en dårlig konjunktursituation, så lad os dog holde fast i skolepraktikken, fordi vi ved, at hovedparten af dem, der går i skolepraktik, slutter deres lærlingeforløb ude i det private erhvervsliv.
Så kan det godt ske, at der er nogle virksomheder, der spekulerer i, at de kan få lidt billig arbejdskraft i slutningen af elevernes skoletid, men – havde jeg nær sagt – så op i rygsækken med det, for det hjælper nogle unge mennesker til at få en uddannelse, og det er de unge mennesker, som vi ellers har meget svært ved at få ind på arbejdsmarkedet ad anden vej.
Så jeg opfordrer virkelig de forligspartier, der er i den her sag, til at tænke det igennem.
Tina Nedergaard (V), 2004-10-07:
Nu er det jo sådan, at vi faktisk ikke fjerner skolepraktikken, men blot reducerer den.
Frank Jensen (S), 2004-10-07:
Jeg har det som fru Tina Nedergaard, at jeg glæder mig også på det her felt over en lille fremgang.
Det skal der ikke herske tvivl om.
Men derfra og så til at glæde sig over, at vi fra den 1. januar siger nej til 5.000 unge mennesker, der skulle have haft mulighed for at gøre deres uddannelse færdig, synes jeg, der er langt at gå.
Er man udstyret sådan som Venstremand, at man kan glæde sig over, at der er 1.000, der får, mens der er 5.000, man siger nej tak til?
Vi glæder os da over det, hvis vi kan få en eneste ekstraordinær praktikplads ude i det private erhvervsliv, men derfra og til at sige, at vi skal fjerne skolepraktikken for 5.000!
Det er dem, der har svært ved at komme ind på grund af konjunkturerne, men det er også dem, der har ekstraordinært svært ved det på grund af fremmedklingende efternavn.
Jeg hørte statsministeren holde en åbningstale, hvor han sagde, at nu skal der gøres noget for de unge og indvandrerne.
Nu skulle de virkelig integreres.
Hvorfor fjerner man så skolepraktikken for 5.000 elever fra den 1. januar?
Det har vi ingen forståelse for.
Tina Nedergaard (V), 2004-10-07:
Nu har Socialdemokraterne jo et ganske særligt forhold til tal i øjeblikket.
Jeg må så ikke spørge mere til dagpasning.
Jeg kan bare konstatere, at jeg undrer mig over, at jeg i sidste uge personligt ville have tjent 6.000 kr. om året og i denne her uge ville have tjent 13.000 kr.
Men lad nu det ligge.
Jeg vil spørge hr. Frank Jensen, om Socialdemokraterne betragter det som nedskæringer, når der er skabt 1.000 nye praktikpladser i det danske samfund.
Frank Jensen (S), 2004-10-07:
Jeg tror ikke, at hr. Flemming Damgaard Larsen helt har set det for sig.
Når flerårsaftalen om kriminalforsorgen og politiforliget udløber, vil man kunne se i finansloven, at de efterfølgende budgetoverslagstal falder.
Det vil jo være en tåbelig debat at føre, for det har jeg aldrig nogen sinde forestillet mig skulle være regeringens målsætning.
Det samme gør sig gældende på forskningsbevillingsområdet.
Den tidligere regering havde en række programmer på forskningsområdet, og de udløb.
Derfor faldt bevillingerne i budgetoverslagstallene, og dem skal man så rette op.
Det er den finanslovøvelse, der finder sted hver eneste gang, og den kender finansministeren til hudløshed.
Det kan skabe problemer nogle steder, hvor man i en aftale er kommet ret højt op, med et budgetoverslagstal, som er langt nede, når aftalen udløber.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2004-10-07:
Det vil sige, at jeg kan konstatere, at hr. Frank Jensen indrømmer, at der i det finanslovforslag, der lå for 2002 fra SR-regeringens side af, altså i 2001, var et brat fald i forskningsbevillingerne for 2002.
Frank Jensen (S), 2004-10-07:
Jeg skal sige til hr. Flemming Damgaard Larsen, at når man som jeg både har været i Forskningsministeriet og Justitsministeriet, ved man, at når man har flerårsaftaler, der udløber, eller når man har finanslovaftaler om en bevilling, der udløber, er det den siddende regerings ansvar at sikre, at de kan videreføres i en ny finanslovaftale.
Sådan var det, da der blev indgået politiforlig.
Når det politiforlig, der nu er indgået, udløber, jamen så er det sådan, at bevillingen falder i Finansministeriets budgetoverslagsår.
Sådan var det også med forskningsbevillingerne, da regeringen tog over.
Der var en lang række forskningsbevillinger og projekter, der udløb.
Så skal man selvfølgelig sørge for i den efterfølgende finanslov at løfte det op på det niveau, det var i de foregående år, medmindre man ønsker, at det skal falde.
Her er det altså pinligt at se, at den nuværende regering bliver ved med at forsøge at skabe et indtryk af, at det var den tidligere SR-regerings ønske, at de skulle falde til det niveau.
Det har aldrig været forudsætninger, og hvis vores finanslov for 2002 havde set dagens lys, var vi aldrig kommet ned på det niveau, som hr. Flemming Damgaard Larsen nu bruger som udgangspunkt.
Socialdemokratiet ønsker i høj grad at fastholde en forøgelse af forskningsbevillingerne, sådan at Danmark kan leve op til vores ønske om at være på Barcelonaniveau.
Jeg tror altså, at regeringen med den indsats, den gør i øjeblikket, får meget svært ved at nå det i 2010.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2004-10-07:
Så stiller jeg et andet spørgsmål, og det er omkring forskningspolitikken.
Det er jo således, at da SR-regeringen ophørte, var der et stort gab, et stort hul i forskningsbevillingerne.
Her har den nuværende regering, altså VK-regeringen, tilført 8,1 mia. kr., plus at man nu over en årrække laver den nye forskningsfond med 16 mia. kr., altså et kraftigt løft i forhold til det, Socialdemokratiet efterlod.
I modsætning til det har Socialdemokratiet nu indrømmet i en pressemeddelelse, at bevillingen, som Socialdemokratiet har foreslået, på 7,2 mia. kr. mere til nye forskere ikke er finansieret.
Synes hr. Frank Jensen ikke, at den forskel er pinlig?
Men jeg har ikke stillet det her spørgsmål før.
Det kan godt være, at det er trættende for hr. Frank Jensen at høre på endnu en gang, at vi afslører, at Socialdemokratiets politik over for børnefamilierne helt har spillet fallit.
Men jeg bliver nødt til at læse op – jeg har fået det af en familie i Roskilde, det er ikke noget, der er fabrikeret nogen steder: Far og mor og to børn, en, der går i børnehave, og en, der går ...
Frank Jensen (S), 2004-10-07:
Jeg tror, at den nye miljøminister har sagt det meget præcist, at der altså er nødt til at være et armslængdeprincip i forhold til miljøbeskyttelse og naturbeskyttelse.
Hvis man lægger det ud i det yderste led, så ved vi godt, at der ofte er andre hensyn end de natur- og miljømæssige hensyn.
Enhver, der har været involveret i kommunalpolitik eller følger med i den lokale debat, kender til, om man nu skal sige ja til den virksomhed eller man nu skal sige ja til den udstykning, fordi der kan være nogle økonomiske gevinster for kommunekassen i det.
Det er derfor, at vi er lodret imod den indretning af kommunalreformen, som er gennemført.
Det er den ene side af det.
Den anden side af det er så, at man sprænger den her faglige kompetence.
Hvad tror spørgeren selv, at det fører til af mangel på koordination på vandløbsområdet, f.eks. for Gudenåens vedkommende, at vi fra at have to amter, der har ansvaret, får 27 kommuner?
Det er og bliver en forkert vej at gå.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2004-10-07:
Af dagens tekst fremgår det jo, at de miljømæssige kompetencer bliver sprængt, og det er jeg naturligvis ikke enig i.
Man overfører jo en del af miljøkompetencen til kommunerne, hvor der allerede er to tredjedele af den miljømæssige administration, og derudover får man 500 nye medarbejdere i Miljøministeriet.
I øvrigt udskriver regionerne jo ikke skat, det gør kommunerne, og de har dermed en reel mulighed for at prioritere miljøet.
Vil Socialdemokratiet samarbejde med regeringen om at skabe gode løsninger i forbindelse med kommunalreformen, når vi når så langt?
Frank Jensen (S), 2004-10-07:
Det er en voldsom nedskæring, der har fundet sted, en dramatisk nedskæring, der har fundet sted på Miljøministeriets konto.
Jeg ved godt, at der er forsøgt at skabe det indtryk hos mange, at der nok var noget fedt, at det var den tidligere miljø- og energiminister, der nok havde fået skrabet mange ressourcer til sig.
Enhver analyse, der er lavet efterfølgende, viser jo, at sådan forholder det sig slet ikke.
Miljøministeriet har ikke været bedre polstret end så mange andre af centraladministrationens ministerier, og der ved enhver, også regeringen, at de er hårdt presset.
Derfor: Det her koster, og det koster for Danmarks naturbeskyttelse, og det koster for Danmarks miljø, og det koster for vores miljømæssige indsats ude i verden med den miljøstøtte, som Danmark giver.
Vi synes, det er brandærgerligt, at vi har fået en regering med så kort et syn med hensyn til at bevare mulighederne for, at også de kommende generationer kan nyde et ordentligt, sundt og godt miljø samt have rent drikkevand.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2004-10-07:
Jeg vil godt starte med at spørge: I hr. Frank Jensens tale blev det nævnt, at der er sparet 3,7 mia. kr. på miljøet.
De 3,7 mia. kr. er jo en bevidstløs fremskrivning af det tal, som var gældende under den socialdemokratiske regering.
Skal Miljøministeriet ikke effektiviseres ligesom alle andre ministerier med henblik på at yde bedre og billigere service?
Hr. Frank Jensen siger, at regeringen er kortsigtet i sit miljøsyn.
Er det ikke rigtigt, at der gennemføres en række projekter, herunder vand- og miljøprojekter, som er til gavn for miljøet?
Kan hr. Frank Jensen ikke pege på nogle projekter, som vil gavne miljøet?
Det er jo sådan, at der er en mindre besparelse på budgettet i 2005, men det er jo projekterne, der tæller.
Kristen Touborg (SF), 2004-10-07:
Hvordan mener Dansk Folkeparti at det kan sikre nærdemokratiet i de fremtidige store kommuner med forholdsvis få valgte repræsentanter, som det bliver tilfældet eksempelvis i Vestjylland?
Bliver det ikke meget svært at sikre repræsentanter fra landdistrikterne og mindretal fra små politiske partier som f.eks. Dansk Folkeparti?
Og i forlængelse af det: Hvordan vil Dansk Folkeparti sikre repræsentation fra mindretal i de kommende trafikselskaber, som kommer til at bestå af indirekte valgte repræsentanter fra kommuner og regioner?
Bliver der ikke bare tale om borgmesterklubber med repræsentanter fra Venstre og Socialdemokratiet?
Ester Larsen (V), 2004-10-07:
Men det arbejde bliver jo useriøst, hvis debatten forurenes af manipulation og uvederhæftige tal.
En anstændig debat forudsætter reelle fakta.
Det er et faktum, at der er udført 70.434 ekstra operationer siden regeringsskiftet.
Det er et faktum, at 37.000 patienter har forkortet ventetiden ved at bruge privathospital.
Benægter Socialdemokratiet disse fakta?
Det er et faktum, at halvdelen af midlerne i Løkkeposen i 2002 er brugt på medicinske afdelinger, og at mere end halvdelen, nemlig 57 pct., i 2003 er brugt på medicinske afdelinger.
Benægter Socialdemokratiet disse fakta?
Der er udskrevet 17.000 flere patienter fra medicinske afdelinger siden regeringsskiftet.
Benægter Socialdemokratiet dette faktum?
Frank Jensen (S), 2004-10-07:
Nej, Socialdemokratiet er i den her sag optaget af den virkelighed, som er ude på vores sygehuse, ligesom jeg også kunne høre, at fru Ester Larsen var optaget af det samme.
Og der er virkeligheden jo den, at alle, der har indsigt i det her, siger, at man er nødt til i øjeblikket at overføre ressourcer fra det medicinske område til det område, hvor man kan få andel i de penge, der ligger i den såkaldte Løkkepose, eller der, hvor man løber en risiko for, at man skal betale for patienternes adgang til privathospitaler, eller der, hvor man skal betale for patienternes adgang til at kunne passere amtsgrænserne.
Nogle af de incitamenter, der ligger i finansieringsmodellen, er efter vores opfattelse rigtige nok, men der er også elementer, der skævvrider hele sundhedssektoren.
Og de, der betaler prisen – det er ikke noget, Socialdemokratiet siger, det er noget, DSI siger; det er dem, der er sat til selv at sidde og lave analyser af det – er de ældre patienter på de medicinske afdelinger.
Jeg tror, fru Ester Larsen ville være enig med mig i, at det patientforløb, man får, ikke er ligegyldigt.
Man kan jo køre nok så mange patienter igennem, hvis det er sådan, at ressourcerne til den enkelte patient samlet set tynder ud.
Derfor giver jeg ikke noget for de tal, fru Ester Larsen her trækker frem, intet.
For den virkelighed, som de, der står ude på de enkelte afdelinger på de enkelte sygehuse – det være sig sygeplejersker og læger og andet sundhedspersonale, sundhedsassistenter osv. – oplever, er, at der i øjeblikket sker en vridning til fordel for de operative afdelinger, fordi man her har mulighed for at få andel i de penge, man efter DRG-taksten får fra Løkkeposen, og det gør man ikke på de områder, der ikke er incitamentsstyrede herfra.
Enhver, der kender til sådan en økonomistyring, vil sige, at det fører flere ressourcer derover, hvor man lægger en ekstra gulerod.
Det betyder så, at der er en række patienter, der oplever et dårligere patientforløb igennem deres indlæggelse på hospital, specielt på de medicinske afdelinger.
Villy Søvndal (SF), 2004-10-07:
Det er jo lige præcis det, der er problemet, nemlig at Dansk Folkeparti gør en ekstremt aktiv indsats for at plyndre de her folk for penge.
Det er derfor, de er blevet fattige.
Det er, fordi fru Pia Kjærsgaard sammen med regeringen har lagt loft over kontanthjælp, har lagt loft over boligydelse.
Det er derfor, at de er blevet fattige.
Så jeg vil sådan set foretrække, at Dansk Folkeparti var lidt mindre aktiv på det her område og lod være med at plyndre de mest udsatte grupper, vi har.
Det tror jeg de udsatte grupper ville sætte ekstrem pris på.
Så siger hun, at ikke alt er, som det skal være.
Nej, det er heller ikke det, jeg bebrejder hende.
Jeg bebrejder hende, at Dansk Folkeparti bruger deres mandater til at plyndre nogle af de mest uforskyldte, udsatte grupper, vi overhovedet har.
Og det kan vi ikke lukke med satspuljen.
Dansk Folkeparti har gravet et hul på 750 mio. kr. ifølge rådet, men det kan vi da ikke lukke med de 157 mio. kr., vi skal fordele.
Hvad vil fru Pia Kjærsgaard gøre ved det?
Det er løftebrud af højeste karat over for nogle af de mest udsatte grupper, vi overhovedet har.
Ester Larsen (V), 2004-10-07:
Der er udskrevet 17.000 flere medicinske patienter, og det er jo ældre patienter.
Så der er en øget aktivitet.
Der er sket en forbedring.
Venstre ønsker flere forbedringer, og derfor er der afsat 260 mio. kr. til bedre behandlingsforløb.
I Venstre har vi med glæde noteret os, at antallet af færdigbehandlede patienter på sygehusene, der venter på et kommunalt tilbud, og det er jo ældre patienter, er faldet fra 700-800 patienter årligt i 1990’erne til nu 200-300 patienter årligt.
Det var et økonomisk nødlidende sundhedsvæsen, SR-regeringen efterlod sig.
Og jeg synes, det er direkte pinligt, at man nu forsøger at puste sig op, forsøger at nedgøre de markante forbedringer, VK-regeringen allerede har gennemført – forbedringer, som vil blive fulgt op af nye forbedringer, en ny kræfthandlingsplan, flere strålekanoner m.v. Benægter Socialdemokratiet, at der er sket en glædelig og mærkbar reduktion i antallet af færdigbehandlede patienter, der venter på et kommunalt tilbud?
Pia Kjærsgaard (DF), 2004-10-07:
Jeg siger jo ikke, at alt i dagens Danmark er, som Dansk Folkeparti gerne ser det skal være.
Absolut ikke.
Vi er meget, meget aktive, når det gælder om at indgå forlig og aftaler med regeringen.
Og vi erkender, at alt ikke er optimalt – absolut ikke.
Men nu er det jo sådan, at Dansk Folkeparti også er blevet en del af satspuljeforliget, hvor vi sidder sammen og kan være med til at udmønte nogle af de beløb, som netop er til gavn for de grupper.
Jeg skal også sige, at eksempelvis på narkoområdet er der foretaget en lang række initiativer, hvad hr. Villy Søvndal jo udmærket godt ved, og de er utrolig gavnlige.
Jeg synes, det er godt, at vi kan sidde ved det samme bord nu og være med til at udmønte områder til gavn for de svage grupper, som jeg tror både hr. Villy Søvndal og jeg og Dansk Folkeparti er meget interesserede i at gøre noget for.
Tværtimod synes jeg, at vi gør en yderst aktiv indsats netop for at prioritere de svage grupper, hver evig eneste gang vi har en afgørende stemme.
Villy Søvndal (SF), 2004-10-07:
Jeg vil godt dreje debatten lidt over på de hjemløse, misbrugerne, de sindslidende, altså nogle af de mest udsatte grupper, vi har.
Også der er det jo sådan, at Dansk Folkeparti har båret politikken igennem sammen med regeringen.
Hvis man læser årsrapporten fra 2004 fra det organ, regeringen selv har nedsat, nemlig Rådet for de Socialt Udsatte, står der – og nu vil jeg citere fire linjer fra side 22: »Faktisk er nogle af de ydelser, som de socialt udsatte nu er henvist til at leve af, så lave, at de enten er lavere end de almindelige takster for at bo på et forsorgshjem eller kun levner et meget beskedent beløb tilbage.«
Jeg siger det her, fordi Dansk Folkeparti jo har gjort forsøg på at udstyre sig med et socialt rygmærke.
Virkningen er altså, at nogle af de mest socialt udsatte grupper, vi har, har Dansk Folkeparti sammen med regeringen lænset, så de har mindre tilbage end folk, der bor på et forsorgshjem.
Holger K. Nielsen (SF), 2004-10-07:
Jamen realiteten er jo altså, at det er Dansk Folkeparti, der har lavet det her forlig.
Ville det være muligt for fru Pia Kjærsgaard måske at løfte lidt af sløret for, hvordan Dansk Folkeparti vil sikre det?
Hvilke ultimative krav der vil blive stillet fra Dansk Folkepartis side til regeringen, for at man undgår den privatisering, som regeringspartierne jo ønsker med det her?
Hvordan man undgår, at der bliver skabt yderligere utryghed hos de offentligt ansatte?
Jeg vil godt have lidt mere konkret om, hvilke ultimative krav fru Pia Kjærsgaard vil stille om det.
Pia Kjærsgaard (DF), 2004-10-07:
Jamen det kunne jeg da ikke drømme om at gøre.
Jeg tror, man har bemærket, at Dansk Folkeparti faktisk har været efter regeringen, da regeringen på et meget tidligt tidspunkt var ude at sige, at det her også skulle betragtes som en privatisering.
Det er ikke vores hensigt.
Og derfor er det jo meget, meget heldigt, at Dansk Folkeparti er en del af det her forlig.
Hvor andre partier nu har trukket sig ud, så er det jo egentlig fantastisk heldigt, at vi er med i udarbejdelsen af de 49 lovforslag, som kommer til behandling her i Folketinget i løbet af relativt kort tid i denne samling, og hvor hr. Holger K. Nielsen og andre også vil se, at det ikke er det, der kommer til udtryk overhovedet.
Men jeg synes da egentlig, det er fantastisk heldigt, at hr. Holger K. Nielsen og andre giver udtryk for, at Dansk Folkeparti er en del af forliget omkring strukturreformen.
Så man behøver altså ikke være angst på de offentligt ansattes vegne, som hr. Holger K. Nielsen udtrykker det.