runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2006-02-01:
Nu skal det ikke blive en lang diskussion om, hvad der regulerer vores drifter.
Jeg tror, at de fleste drifter et eller andet sted er reguleret af lovgivningen i den yderste konsekvens.
Men den afgørende pointe her er, at når det handler om at forhindre, at der bliver et for stort jagttryk, så siger jeg, at det kan reguleres på flere måder.
Det kan også reguleres ved, at man faktisk laver yderligere reguleringer af muligheden for at drive jagt.
Jeg takker selvfølgelig for alle de gode ideer, ministeren har til forslag, der kunne fremsættes i de kommende folketingssamlinger.
Jeg tror, at nogle af dem næppe bliver fremsat inden for den årrække, jeg får lov til at sidde her i Folketinget, altså at vi ikke når til dem, for der er også selv for mig en bagatelgrænse.
Men jeg vil bare sige, at der ikke i det her forslag ligger nogen modvilje mod jagt.
Jeg synes, at jagt er en udmærket ting og faktisk på mange måder medvirker til at regulere naturen, så det har jeg meget respekt for.
Det er ikke det, der er tale om.
Der er tale om at fjerne en del af jagten, som jeg ikke bryder mig om.
Mette Gjerskov (S), 2006-02-01:
Nu synes jeg altså, at Enhedslistens ordfører strammer mine udtalelser meget, meget, meget.
Vi Socialdemokrater har ikke brug for at legitimere vores holdning på nogen som helst måde, hverken over for Dansk Landbrug eller nogen som helst andre.
Men vi er altså åbne for saglige forslag, og vores erfaring er, at Vildtforvaltningsrådet faktisk godt kan komme med nogle saglige input til debatten.
Det er det, der gør, at vi vil vente med at drage vores konklusion, og det synes jeg sådan set er både sagligt og i orden.
Per Clausen (EL), 2006-02-01:
Så kan jeg vel konstatere, at Socialdemokraterne håber, at den argumentation, der bliver fremlagt af Vildtforvaltningsrådet, er af en sådan karakter, at den kan legitimere, at Socialdemokraterne ender med ikke at stemme for forslaget, fordi man ikke ønsker at genere Landbrugsraadet og andre erhvervsinteresser på området.
Det må være pointen.
Mette Gjerskov (S), 2006-02-01:
Nu ved jeg ikke, hvad det er for nogle medier, ordføreren henviser til, men jeg prøvede at sige, at vi meget nødig vil drage en konklusion, før vi har fået alle argumenter og forslag på bordet, for det er det, der er det væsentlige.
Jeg sagde også, at i forbindelse med den praksis med udsætning af fugle, og opdrættet af dem ikke at forglemme, er det meget vigtigt, at vi tager hensyn til både miljøet og dyrevelfærden.
Jeg synes, jeg har prøvet at problematisere en række af de områder, hvor vi kan se, der er nogle problemer, men det kunne jo være, at Vildtforvaltningsrådet kom med nogle geniale løsninger, og det vil vi altså ikke udelukke.
Per Clausen (EL), 2006-02-01:
Fru Mette Gjerskov vil vente på rapporten, inden der tages endelig stilling, og det er også o.k.
Men jeg må indrømme, at jeg synes, jeg hørte den socialdemokratiske ordfører udtrykke sig på en sådan måde, at der nok næsten ikke er noget, der kan overbevise hende om, at man skal stoppe det her.
Sådan synes jeg konklusionen var, og det er jo lidt i modsætning til det, der har været fremme i medierne.
Men man skal jo ikke tro på alt, hvad man læser i avisen, så den glæde havde vi kun kort.
Men har jeg forstået fru Mette Gjerskov rigtigt: Vil Socialdemokraterne ikke være med til at forbyde den form for jagt?
Mette Gjerskov (S), 2006-02-01:
Nu skal jeg jo ikke begynde at blande mig i, hvor ordføreren går ud og finder den eneste ene, om det er i skoven eller andre steder.
Min historie om fasanerne på vejene var et eksempel, som jeg tror vi alle sammen kender, og det er netop derfor, det er vigtigt, at vi får noget saglighed ind i debatten.
Det er også derfor, vi gerne vil høre, hvad Vildtforvaltningsrådet siger.
Jeg er fuldstændig opmærksom på, at der netop er kommet nye regler for opdræt, og jeg mener faktisk også, at jeg anerkendte i min ordførertale, at der er blevet strammet op på området.
Men jeg sagde også, at vi gerne vil følge udviklingen nøje.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-02-01:
Det en altså en grov undervurdering af fasanjagt at beskrive den som disse dumme fasaner, der står ude på vejen.
Jeg kan fortælle fru Mette Gjerskov, at sådan en januardag i skoven, hvor man går og leder efter den eneste ene, kan være både lang og spændende.
Fru Mette Gjerskov rejser to problemer, og det ene er velfærd under opdræt.
I forbindelse med velfærd under opdræt er der lige kommet nye regler, og kan fru Mette Gjerskov ikke anerkende, at de regler giver bedre vilkår for opdræt af mere dyrevelfærdsmæssig karakter?
Det andet problem, fru Mette Gjerskov rejser, er spørgsmålet om, hvor mange fugle der kan udsættes, og kunne det ikke præciseres lidt nærmere?
Mette Gjerskov (S), 2006-02-01:
Jeg mener sådan set ikke, at jeg har kritiseret proceduren.
Det var vist Venstres ordfører, der kritiserede den.
Jeg har sagt, at vi er meget åbne over for at tage diskussionen, men vi er bare ikke interesserede i at drage en konklusion, før vi har alle facts på bordet.
Jeg har ingen problemer, jeg diskuterer gerne med både hr. Steen Gade og de andre ordførere på området, som jo faktisk er vigtigt, og som faktisk optager rigtig mange danskere.
Connie Hedegaard (KF), 2006-02-01:
Det ved jeg nu ikke om vi har med alle de naturlige drifter.
Men vi taler jo ikke om et totalt ureguleret område.
Hr. Per Clausen får det til at lyde, som om der ikke er regulering på det her område.
Det er der, og det skal der være.
Jeg mener bestemt, det er vigtigt, at det foregår på en etisk forsvarlig måde.
Det, der lå i det sidste, jeg sagde, har baggrund i hr. Steen Gades udtalelser fra i går, det ligger også lidt i måden, hr. Per Clausen udtrykker sig på, nemlig det her med et stort behov for at skyde osv.
Der ligger jo en total afstandtagen fra jagt overhovedet.
Jeg siger bare, at så kan forslagsstillerne få nok at gøre, for så skal man altså også modsætte sig put and take-søer.
Så skal man også modsætte sig udsætning af lakseyngel eller ørred, eller hvad det nu kan være.
Så skal man også modsætte sig hjortevildt i landets dyrehaver eller krebseopdræt, som sådan set bare sker, for at vi mennesker kan få noget at fornøje os ved.
Steen Gade (SF), 2006-02-01:
Det er igen angående spørgsmålet om at afvente Vildtforvaltningsrådets svar.
Så kommer der nogle konklusioner fra Vildtforvaltningsrådet, og så kommer der en anden behandling i Folketinget, hvor vi tager endelig stilling.
Der er jo ingen, der har bedt at Socialdemokratiet om at tage endelig stilling i dag, så jeg vil spørge fru Mette Gjerskov: Er det rent faktisk ikke en god procedure, vi har fået fastlagt i dag?
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-02-01:
Jeg takker for svaret.
Det er jeg da glad for at høre, for det er jo lige præcis måden at vise andre på, at det her er noget, der kan lade sig gøre, og at det er et område, hvor det også kan betale sig.
Så det er et område, vi kan blive rigtig enige om.
Det er rart at høre, at ministeren udtaler sig så positivt, men hvis der nu skulle komme, skal vi sige lidt mere handling bag, vil ministeren så være parat til at gå foran med energibesparelser i eksisterende offentlige bygninger?
Det er, fordi jeg har en begrænset kapacitet.
Men jeg mener faktisk, at vi med den energispareplan, vi har lavet, for første gang har stillet krav til offentlige bygninger om, hvor meget de skal spare.
Det er første gang, så vidt jeg ved, at det er sket, og det er en ganske stor besparelse.
Jeg mener også, der skal føres bevis for, hvor meget man har sparet.
Jeg kigger ned i hjørnet på mine embedsmænd, og de nikker til mig, så jeg kan konstatere, at på det område havde jeg altså kapacitet nok.
Per Clausen (EL), 2006-02-01:
Jeg ved godt, at regeringen tror på markedskræfterne – mennesker tror jo på forskellige ting, og det bliver vi også gjort opmærksom på i de her dage – men jeg mener dog at kende ministeren så godt, at jeg kan sige om ham, at han ikke vil lade ideologisk blændværk lukke af for at lære af sine erfaringer.
Det er derfor, jeg ikke kan forstå håndteringen af situationen i f.eks. Nordjylland.
Her hører vi, at mange af de ting, der er udviklet i forbindelse med bølgekraft i Danmark, nu bliver sat i produktion i England og andre steder, fordi man dér er villig til at give afregningspriser, så det er attraktivt at sætte det i gang, og man er også i en vis udstrækning villig til at give støtte.
Hvordan kan det være, at ministeren ikke sørger for, at de ting, som vi har udviklet i forbindelse med et bølgekraftprogram, forskning osv., også bliver muligt at videreudvikle i Danmark?
Men jeg vil godt tjekke det helt, inden jeg siger, at det er mur- og nagelfast.
Så er det klart, at det er markedskræfterne, der skal udvikle det.
Sådan må det være.
Jeg synes da, det er glimrende, hvis det også bliver udviklet i England.
Det giver ikke rigtig mening alene at tænke det i dansk regi, og specielt når jeg tænker på det spørgsmål, som danner baggrund for vores diskussion, og som hr. Jens Christian Lund rejste, er det overordentlig vigtigt, at vi behandler det i EU-regi.
Jeg kan love for, at der ikke vil være et energiministermøde i de kommende år, hvor det her ikke vil blive taget op.
Ministeren har jo ret i, at Danmark på en række områder står i spidsen, når det handler om vedvarende energi og miljørigtig teknologi, og derfor er det også så overraskende, at regeringen har valgt ensidigt at satse på nogle andre midler end dem, der gjorde, at vi var førende på vindmølleområdet.
For regeringen – og det generer jeg vel næppe ministeren ved at sige – satser jo entydigt på markedskræfterne som det, der skal drive udviklingen, hvor man vel nok må sige, at vindmøller blev en succes i Danmark på grundlag af en kombination af i hvert fald to ting – der var også andre elementer, men det var det, som staten var leveringsdygtig i – på den ene side nogle afregningspriser, som var attraktive, og på den anden side offentlig støtte, også til den del, der handler om at etablere anlæg og lave forsøg.
Så jeg vil gerne høre ministeren, hvorfor man ikke bruger de samme metoder på nogle af de nye områder.
Når jeg hører spørgsmålet, får det mig til at sige, at jeg var oppe til Ingeniørforeningens store kongres om energi her for en uge siden – en meget, meget vel tilrettelagt kongres – og der blev jeg kritiseret for, at vi ikke havde forsøgsanlæg nok til nye vindmøller.
Der gav jeg i øvrigt det tilsagn, at det vil vi have inden årets udgang; der vil den ting være på plads.
Vi bøvler – for at sige det ligeud – med amterne om at finde pladserne, men jeg har lovet, at vi vil have det på plads inden årets udgang, og det noterede jeg mig at vindmølleindustrien var meget, meget godt tilfreds med.
Jens Christian Lund (S), 2006-02-01:
Det er der, jeg synes, vi sammen skulle gøre det at sige, at det ikke bare er vindenergi i Danmark.
Danskernes kvalitet er, at vi har nogle gode hjerner, vi er gode til at udvikle, vi har en god forståelse for vedvarende energi.
Hvorfor udnytter vi ikke det, ved at vi på alle de andre områder også prøver at komme forrest?
Vi har med vindenergi bevist, at vi kan gøre det, og vi kan lave en masse med hensyn til miljø, vi kan lave en masse ting med hensyn til eksport.
Så jeg beder af hele mit hjerte om, at ministeren siger, at vi gerne vil være forrest på alle områder i forbindelse med vedvarende energi, og at vi gerne vil gøre os fri af behovet for fossile brændstoffer i Danmark snarest muligt.
Hr. Lund siger, at vi gerne vil være forrest på alle områder på energiområdet.
Det tror jeg altså vi skal passe på med.
Jeg tror, man er nødt til at vælge sine styrkepositioner.
Et land på 5 millioner mennesker kan umuligt være bedst på alle områder.
Vi er bedst, for så vidt angår vindmøller og måske også energibesparelse.
Vi er måske også bedst, for så vidt angår den teknologi, der fører til energibesparelse, og vi kan også blive bedst på flere andre områder.
Men jeg tror nok, vi er nødt til at vælge våben, for nu at blive i en sprogbrug, som jeg er sikker på at hr. Jens Christian Lund forstår, så vi ikke bare siger, at vi er verdensmestre i alting, for det er 5 millioner mennesker ikke.
Jeg tror, vi skal vælge.
Så hører jeg hr. Jens Christian Lund omtale biomasse sådan lidt negativt, men det er jo ikke rigtigt at gøre, for vi er faktisk nogle af dem, der bruger vores biomasse bedst.
Vi putter den bare i kraftvarme-værker, for der udnytter vi den bedst.
Jeg synes, spørgsmålet har et negativt præg, og det er jeg ked af, for det går faktisk jublende godt.
Per Clausen (EL), 2006-02-01:
Jeg forstod på ministeren, at selv om hun selvfølgelig afventer, at der kommer den her rapport, og det ser nok ikke ud til, at det bliver nogen enig indstilling, der kommer, det har man ligesom lagt op til fra organisationernes side, så hælder ministeren nok mest til, at det her skal fortsætte.
Det bedste argument, ministeren har for det, er, at der ellers ville komme et for stort jagtpres på de eksisterende bestande.
Til det vil jeg bare sige, at man selvfølgelig godt kan løse det problem, at der er et stort behov for at skyde dyr, ved at udsætte nogle i naturen, det er klart, men der er også to andre måder, man kan regulere det på.
Den ene er naturpleje og udvikling af den.
Selv om ministeren nævner mange eksempler på, at man arbejder med det, så kunne det godt være, at man faktisk kunne bruge nogle flere ressourcer på det her område og også få frigjort flere private ressourcer.
Den anden er, at det også er muligt at regulere jagten på anden måde.
Jagt er muligvis en naturlig drift, men dem har vi jo i andre sammenhænge lovgivning og regler til at regulere.
Jens Christian Lund (S), 2006-02-01:
Jeg vil selvfølgelig sige tak til ministeren for svaret.
Jeg er sådan set heller ikke i tvivl om ministerens gode intentioner på området.
Men når man hører eksperter, industrien og alle mulige andre, så virker det på mig, som om man forventer, at regeringen gør noget mere.
Der er en række områder, hvor man ikke har forsket nok og ikke udnyttet dem fuldt ud.
Sol: Vi ved, at solen skinner mange gange mere end det energiforbrug, vi bruger overhovedet, så det er et område, vi kan udvikle bedre i Danmark.
Vi har lavet den energispareplan, som Socialdemokratiet har været en ganske aktiv spiller i, og så har vi fremlagt Energistrategi 2025, hvor vi har gode forhandlinger.
Så vi er altså inde i en proces.
Jeg synes måske, hr. Lund får det til at lyde en lille smule, som om der ikke sker noget.
Vi var jo sammen i Kina første uge af januar, og jeg tror, hr. Lund ligesom jeg var ekstremt imponeret over, hvor godt danske virksomheder klarer sig derude.
Jeg tror også, vi begge to konstaterede, at markedet er kolossalt, og det er jo i den forbindelse interessant at se, at danske virksomheder med energiteknologi og vindmøller har en årlig eksport på 35 mia. kr. Jeg nævner disse tal, for at det ikke må fremstå her i Folketinget, som om der intet sker, for der sker meget, og Danmark er klart på forkant.
Jeg kan love hr. Lund, at det også er min hensigt, og at det også er sådan, det vil være, altså at det vil vi stadig blive ved med at være.
»Er ministeren enig i, at det frem til 2015 vil være muligt at halvere energiforbruget i bygningerne?«
Nu er vi jo i gang med at takke hinanden, så jeg vil gerne takke for – sådan har jeg forstået ministeren – at vi tager det op også i forbindelse med de eksisterende boliger.
Jeg ved godt, at ministeren måske ikke sagde det hundrede procent klart, men jeg synes, at det var så positivt, at det vil jeg love ministeren at jeg i hvert fald vil arbejde meget for.
Der er arbejdspladser i det, der er knowhow i det til eksport, der er mulighed for at udvikle nogle materialer, som vi kan bruge til eksport, og det er godt for vores sikkerhed og for energiområdet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jeg beklager også, hvis ministeren ligesom vil skyde det til hjørne og sige, at vi ikke er gode nok i Danmark til andre områder end vind. Jeg synes, der er en række områder, som ligger lige til højrebenet specielt for danskerne, fordi vi, som jeg sagde før, har gode hjerner, vi har en fantastisk industri, vi har nogle fantastisk gode arbejdere, som kan udvikle det.
Og jeg nævnte nogle eksempler, som jeg synes vi har gjort for lidt ved.
Jeg håber virkelig, at ministeren vil sige: Det, hr. Lund og andre siger her, er noget, der er rigtigt; det vil vi gøre noget ved, mere end vi gør; jeg anerkender, at vi har gjort meget, men vi kan gøre mere.
Og skulle jeg have udtrykt, at hr. Lund var negativ, så var det kun i forbindelse med det konkrete spørgsmål, for ellers synes jeg det på ingen måde.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-02-01:
Nu går vi over til et lidt andet emne, nemlig handicappedes muligheder, og jeg vil specielt prøve at sige noget om synshandicappedes muligheder.
Vi har i Trafikudvalget set på nogle alvorlige ulykker, hvor synshandicappede faktisk er faldet på perronen og er kommet meget slemt til skade.
Jeg mener også, der har været et dødsfald.
I den forbindelse har jeg selv været ude at kigge på stationerne, og der kunne jeg godt se, at det der kunne være besværligt.
Et forslag kunne være at udlægge ledelinjer.
Hvilken kommentar har ministeren til den mulighed, som vil være til gavn for de synshandicappede?
Et uheld for nylig endte, som hr. Hedeboe siger, med en tragisk dødsulykke på Valby Station, og den har naturligvis givet os anledning til overvejelser om, hvorvidt sikkerheden er tilstrækkelig.
Jeg kan oplyse, at der de senere år har været en årlig bevilling fra den såkaldte anlægspulje på mellem 25 og 30 mio. kr. til forbedringer af tilgængeligheden for handicappede til stationer.
Midlerne er primært blevet anvendt til elevatorer og perronforhøjelser med henblik på at forbedre tilgængeligheden til perronerne og lette påstigningen af tog.
Det har vi haft en meget lang diskussion om i Folketinget, og der sker rigtig meget på området.
Et af anlægspuljens projekter har været udviklingsprojektet om ledelinjer på Hellerup Station.
I 2004 blev der således afsat 2 mio. kr. til dette projekt alene.
Erfaringer fra Hellerup Station viser, at etablering af ledelinjer stiller betydelige krav til koordinering og styring af entreprenørarbejdet, som i vidt omfang skal foregå om natten.
Det er alt sammen meget tidkrævende og kostbart, og det involverer mange parter.
Ved sådanne anlægsarbejder vil etablering af ledelinjer kun være en meget lille del af det allerede igangværende anlægsarbejde, hvorfor omkostningerne vil være væsentlig lavere end i forbindelse med projektet på Hellerup Station.
»Vil regeringen tage initiativ til, at der bliver udlagt ledelinjer på alle landets togperroner, således at de ulykker, hvor blinde eller svagtseende falder ud over perronkanten, kan undgås i fremtiden?«
Thomas Krog (SF), 2006-02-01:
Skal jeg forstå det sådan, at den lovgivning, som ligger i dag, også med hensyn til trafikselskaberne, giver den økonomiske kompensation, som vel ligger i loven i øvrigt, til de mennesker, jeg snakker om, der er svært bevægelseshæmmede f.eks. på grund af alvorlige vejrtrækningsproblemer?
Det er en lægelig vurdering, der ligger til grund, hver eneste gang man ansøger om at komme i den gruppe, hvor man får den særlige hjælp.
Og det kan efter min mening kun lægerne vurdere.
Der er jo andre grupper, der er svært bevægelseshæmmede, hvor der er et problem i forhold til den ordning, vi snakker om her i dag.
Der er bl.a. folk med svære lungeproblemer, der simpelt hen ikke kan gå tilstrækkelig langt – en distance på 25 m – men som ikke har problemer med, vi kan sige bentøjet, sådan at de har behov for et ganghjælpemiddel.
Efter den gældende lovgivning, eller i hvert fald sådan som den bliver fortolket rundtomkring,
vil heller ikke den gruppe mennesker have mulighed for at deltage i den eventuelle handicapkørsel.
Er det noget, ministeren vil åbne op over for?
Jeg mener ikke, en minister eller et folketingsmedlem kan vurdere det bedre end lægerne.
Thomas Krog (SF), 2006-02-01:
Jeg vil spørge ministeren, om svaret på, hvor kostbart det er at lave de her ledelinjer på Hellerup Station, er det samme som en afvisning af, at det er noget, som ministeren og regeringen vil gå ind i.
Så vil jeg også spørge, hvordan det hænger sammen med de overvejelser, ministeren startede med at give udtryk for, om, at de uheld, der har været, har givet grund til overvejelser om, hvorvidt sikkerheden er tilstrækkelig.
Jeg har taget kontakt til Trafikstyrelsen om det, og vi arbejder til stadighed med at forbedre forholdene.
Men det er altså noget, der kommer i mindre portioner.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-02-01:
Jeg vil være parat til at stille spørgsmålet om en tidsramme for ledelinjer, hvis det drejer sig om ombygning af stationer.
Jeg vil umiddelbart skønne, at det vil være en meget lang tidsramme, og at en rimelighedsbetragtning i forbindelse med at se på nogle meget befærdede stationer vil være, at det vil være urimeligt at vente på det.
Vil ministeren være parat til tage initiativ til sådan en vurdering og sige, at det her er et problem, som vi skal klare, og at vi ikke bare kan vente på den almindelige tidsramme?
Jeg er sikker på, at Banedanmark og Trafikstyrelsen ved, hvor problemerne er størst, og så vil det være rimeligt, at man tager det i første omgang.
Ole Glahn (RV), 2006-02-02:
Jeg sagde, at vi gerne vil have nogle begrundelser for, at netop denne paragraf er nødvendig.
Vi er tilhængere af, at de muligheder, som hr. Christian Wedell-Neergaard nævnte, skal være til stede.
Der skal være en fleksibilitet, så man også kan tilpasse sig i fremtiden.
Vi ved, at nogle kommuner vil blive meget små, og vi ved, at på det grundlag kører nogle af disse kommuner videre med nogle forpligtende kommunale samarbejder.
Der kan ske nogle forandringer, og det er vi åbne over for, men vi vil godt have nogle eksempler på, hvor det kan være nyttigt at bruge beføjelsen.
Poul Nødgaard (DF), 2006-02-02:
Det Radikale Venstre er jo med i den del af kommunalreformen, der vedrører den geografiske inddeling, men ikke i spor andet, og jeg synes, det er synd for Det Radikale Venstre, at de ikke er med hele vejen igennem.
Men lad det nu ligge i dag.
Hr. Ole Glahn plejer at være god til at læse lovforslagene.
Det, ministeren beder om bemyndigelse til, er f.eks. til at sammenlægge kommune X og kommune Y om 3-4 år, vel at mærke hvis begge kommuner ønsker det.
Der står jo udtrykkeligt i lovforslaget, at det skal være et kommunalt ønske.
Ministeren kan ikke bare diktere, at to kommuner skal sammenlægges, så der kan da ikke ske spor ved at give ministeren den bemyndigelse.
Hvis to kommuner henvender sig og siger: Vi har fundet ud af, at vores kommune med 17.000 indbyggere er for lille, så vi vil gerne lægges sammen med vores nabokommune, som har 40.000 indbyggere, så vi bliver én stor, bæredygtig kommune, skal ministeren da kunne gøre det.
I § 2, stk. 2, tales der om de grænsereguleringer, ministeren kan foretage, og det er jo det rene småtteri.
Det er jo helt nede i småtingsafdelingen, og lad os dog have tillid til, at uanset hvilken minister der sidder, kan han gennemføre det.
Det burde Det Radikale Venstre da være enig i.
Ole Glahn (RV), 2006-02-02:
Det, jeg er nervøs for, er, at det ikke fremgår tydeligt, hvilken form for bemyndigelse ministeren skal have til at opløse kommunale samarbejder.
Som jeg læser forslaget, er der mulighed for, at det kan ske, uden at den involverede kommunalbestyrelse er indforstået med det, altså en mulighed for tvang.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-02-02:
Jeg tror, at hr. Ole Glahn har været i det lidt kritiske hjørne i forberedelsen til i dag, men det er også helt i orden, det skal man også have lov til.
Jeg synes, der her foreligger et lovforslag, som er en naturlig følge af det foregående arbejde – forstået på den måde, at i implementeringsfasen frem til den 1. januar 2007 kan der ikke ske ændringer, men derefter får ministeren en bemyndigelse til at foretage ændringer, som dog skal været lokalt funderet.
Hvad er det egentlig, hr. Ole Glahn er nervøs for i den sammenhæng?