runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-12-02:
Det er bl.a. derfor, jeg synes, det er vigtigt, at vi i udvalgsarbejdet får belyst, hvad der er de præcise grunde til det, der ligger i den her lov om kollektiv trafik, i forhold til hvad det er, der ligger i serviceloven, for med hensyn til eksempelvis aldersgrænsen på de 15 år er vurderingen, at serviceloven faktisk giver de 15- til og med 17-årige bedre muligheder for at få handicaptransport, end man ville give dem med det her lovforslag.
Morten Homann (SF), 2004-12-02:
Jeg forstår ministeren og nu altså også Venstres ordfører derhen, at man sådan set har intentioner om, at ordninger om individuel handicapkørsel i så vidt omfang som muligt faktisk imødekommer handicappedes behov, og at det er noget af det, der er intentionen bag lovforslaget.
I det lys vil jeg så spørge: Hvilket indtryk gør det på Venstres ordfører, at man i de høringssvar, som kommer fra handicaporganisationerne, over en bred front er meget kritiske over for det forslag, som ligger?
Man synes, at det på en række punkter er utilstrækkeligt, og at det også på en række punkter er en forringelse af den retstilstand, som gælder nu.
Hvis Venstre har de gode intentioner, gør det så ikke noget indtryk, at de handicappede, som skulle have glæde af det her, siger nej tak?
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-12-02:
Lovforslaget her indeholder to dele.
Den første del er en præcisering af, hvilke minimumskrav der kan stilles til individuel handicapkørsel for svært bevægelseshæmmede, og den anden del er bestemmelser om kommerciel anvendelse af det elektroniske rejsekort og rejseplanen.
Der har dog længe været behov for en præcisering af minimumskravene ved individuel handicapkørsel for svært bevægelseshæmmede.
Jeg vil også sige, at de foreslåede præciseringer i lovforslaget har rejst nogle spørgsmål, hvilket bl.a. fremgår af høringssvarene: Hvad vil det sige at være ligestillet med hensyn til anvendelse af den kollektive trafik?
Hvorfor er der en aldersgrænse på 18 år?
Hvordan definerer man, at man er svært bevægelseshæmmet?
Det er spørgsmål, som jeg finder det er naturligt at få belyst i udvalgsarbejdet, idet jeg er sikker på, at der findes fornuftige argumenter for de valgte præciseringer.
Bl.a. vil det være meget naturligt at få belyst de præcise grænser mellem denne lov og serviceloven.
Hvad angår den anden del af lovforslaget vedrørende rejsekortet, mener vi i Venstre, at det er en naturlig forlængelse af ønsket om et landsdækkende elektronisk billetsystem, at vi også giver hjemmel til, at de selskaber, der samarbejder om at udvikle rejsekortet, kan indgå aftale om kommerciel anvendelse af adgangen til systemet samt kan udbetale udbytte til parterne i samarbejdet.
I forbindelse med ønsket om kommercialisering vil jeg i øvrigt blot nævne, at vi i Venstre mener, at det er ærgerligt, at private trafikvirksomheder ikke allerede nu kan være aktionærer i Rejsekort A/S.
Så alt i alt – med lidt opklaring med hensyn til handicapdelen – kan Venstre støtte lovforslaget.
Ida Jørgensen (RV), 2004-12-02:
Jeg skal hilse fra fru Tove Videbæk, der er ordfører for Kristendemokraterne, og sige, at de støtter forslaget.
Det gør Det Radikale Venstre også.
Vi mener, at det er godt, at man vil forsøge at få noget mere viden og skabe noget innovation i det byggeri, der bygges for staten.
Med hensyn til offentlig-private partnerskaber er vi også enige i, at det da er en mulighed, som man kan bruge, og vi støtter derfor samlet set forslaget.
Det er rigtigt, som flere af ordførerne har sagt, at der er behov for en udvikling af vores byggeri.
Og så må jeg nok også give hr. Claus Larsen-Jensen ret i, at havde der stået lovforslag om innovation af statsligt byggeri, havde det nok været lidt mere mundret.
Men som sagt: Det er et lovforslag, som gør, at vi får udviklet dansk byggeri, Der er også bemærkninger om offentlig-privat partnerskab, og der må jeg sige til hr. Morten Homann, at det er et nyt produkt, som nu prøves af og så udvikles – der er gode erfaringer med det, og der er dårlige erfaringer.
Regeringens holdning er, at vi skal lære af de gode erfaringer og spare skatteborgernes penge ad den vej.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Morten Homann (SF), 2004-12-02:
I SF ser vi positivt på, at man giver mulighed for at lave et innovationsorgan for at styrke innovationen i byggeriet.
Det synes vi der er behov for, og det ser vi positivt på.
Vi deler derimod ikke den fuldstændig ubegrænsede begejstring for modellen med offentlig-privat partnerskab, men det er selvfølgelig fornuftigt, at det kan bruges i en række sammenhænge, og skal det bruges, er det klart, at så skal lovgrundlaget også være på plads, og derfor er vi også positive over for det andet element i forslaget.
Samlet set er det to elementer, som vi synes er nødvendige og rigtige, og vi vil derfor støtte forslaget.
Jeg skal også sige på vegne af Enhedslisten, at de også er positive over for forslaget.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2004-12-02:
Da den konservative ordfører, fru Carina Christensen, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne fremføre følgende: Vi har alt for længe vidst, at produktiviteten i den danske byggesektor desværre ikke er på højde med udviklingen i samme sektor i andre lande eller med andre erhverv i Danmark.
Resultatet af det er desværre, at vi danskere generelt betaler alt for meget for vores byggeri og dermed i sidste ende også en for høj husleje.
Det er selvfølgelig langtfra optimalt, og derfor hilser vi det meget velkommen, at regeringen har sat sig for at øge produktiviteten i dansk byggeri.
Offentlig-privat samarbejde kan være et godt redskab til at øge produktiviteten, og vi ser da også frem til, at staten i fremtiden vil lave flere store byggerier i et offentlig-privat samarbejde.
Det er klart, at der selvfølgelig også her skal være samme høje krav til eksempelvis kunstnerisk udsmykning og kvalitet, som der stilles til det statslige byggeri, og det er netop det, vi sikrer med det her lovforslag.
Vi hilser det velkommen, at der nu etableres et egentligt organ for innovation i byggeriet, som skal koordinere forskningen i, hvordan produktiviteten kan øges.
Byggebranchen er kendetegnet ved at bestå af mange små og mellemstore virksomheder, og det er klart, at det kan være svært for den enkelte virksomhed at løfte en forskningsopgave alene.
Det er kun rimeligt, at branchen selv bidrager til at betale for denne innovationsindsats, og med dette lovforslag åbner vi nu også op for, at statslige bygherrer frivilligt kan bidrage til innovation på lige fod med private bygherrer.
Peder Sass (S), 2004-12-02:
Socialdemokraterne kan overordnet støtte dette lovforslag.
Lovforslaget prøver at tydeliggøre, hvilke kørselsydelser trafikselskaberne skal stille til rådighed for de handicappede.
I bemærkningerne vedkender regeringen sig, at den nuværende lov og de gældende bestemmelser ikke har sikret de svært bevægelseshandicappede i tilstrækkelig grad med hensyn til muligheder for at kunne blive transporteret.
Men får vi med lovforslaget sikret andet end et minimumskrav på 104 enkeltture?
Det spørgsmål må stilles til ministeren.
Ved en gennemlæsning af høringssvarene fra en række organisationer, herunder også De Samvirkende Invalideorganisationer, får man det indtryk, at de fremsatte ændringer i lovforslaget ikke er tilstrækkelige.
Jeg vil gerne give udtryk for, at vi i Socialdemokratiet har stor forståelse for DSI's og andre organisationers undren over, at lovforslaget fortsat diskriminerer en række handicapgrupper.
Jeg er også enig med en række handicaporganisationer i, at unge handicappede under 18 år også har behov for en offentlig transport efter denne lov.
Dette fremgår i øvrigt også af Trafikministeriets egen analyse fra marts 1998, hvor ministeriet selv peger på en 15-års-grænse som aldersgrænse.
Hvorfor har ministeren ikke taget dette med ind i lovforslaget, må man spørge.
Endvidere mener jeg, at vi i udvalget har behov for at få defineret begrebet dør til dør-princippet.
Hovedstadens Udviklingsråd og nogle amter tilbyder i deres høringssvar dør til dørservice.
Dette må kunne implementeres i loven for at vi kan undgå, at den handicappede bliver afhængig af hjemmehjælp, naboer m.v. Lovforslagets
tekst om, at kørslen skal foregå så tæt til gadedøren som muligt, kan fortolkes på vidt forskellige måder.
Jeg vil gerne sige til trafikministeren, at vi ikke kan være bekendt at have en så svag formulering i loven.
I det hele taget er der i lovforslaget en række områder, hvor læsning af høringssvarene rejser tvivl om, hvorvidt det er godt nok.
Jeg mener, at vi i udvalgsarbejdet – hvilket jeg også hørte den tidligere ordfører give udtryk for – må sikre os, at denne gruppe af samfundsborgere tilbydes en kollektiv transport, som så vidt muligt ligestiller dem med den øvrige del af befolkningen, hvilket vel også dybest set er befolkningens intentioner på det her område.
Så meget om det.
Til den anden del af lovgivningen, der handler om spørgsmålet om at give lovhjemmel til kommerciel adgang til systemerne ved indførelse af rejsekort og rejseplaner, har vi i Socialdemokratiet ingen indvendinger imod, at man gennemfører det.
Så i det store hele støtter vi lovforslaget.
Poul Fischer (DF), 2004-12-02:
Dette lovforslag præciserer de nuværende regler for amternes tilrettelæggelse af handicapkørsel for svært bevægelseshæmmede.
Kravet om denne præcisering er kommet fra Ombudsmanden, og Ombudsmanden blev i forbindelse med vedtagelse af et beslutningsforslag om ligestilling og ligebehandling mellem handicappede og andre borgere bedt om at følge udviklingen og eventuelt meddele påtale.
Det har Ombudsmanden nu gjort, idet han ikke mener, at ligebehandlingsprincippet er blevet tilgodeset.
Derfor dette lovforslag, som vi i Dansk Folkeparti hilser velkommen, hvor de berørte parter til enhver tid kan se, hvilke rettigheder de har.
Lovgivningen udstikker minimumsrettigheder, og det er amterne, der administrerer ordningen og fastlægger serviceniveauet, der dog aldrig må blive lavere end denne lovs minimumskrav.
Når kommunalreformen bliver vedtaget, vil det være de nye trafikselskaber, der administrerer ordningen.
Lovforslaget har været i høring, og høringssvaret fra De Samvirkende Invalideorganisationer giver anledning til mere ris end ros, man når til den konklusion, at lovforslaget skal gå om igen.
Indsigelserne fra DSI kan være meget relevante at diskutere og tage en debat om, det er bare ikke det, der er meningen med dette lovforslag.
Skal DSI's ønsker indarbejdes i ny lovgivning, er det finanslovstof, da amterne eller de nye trafikselskaber selvfølgelig vil kræve udligning, hvis lovgivningen skærpes.
Dansk Folkeparti er åben for en dialog med DSI om elementerne i høringssvaret til kommende finanslovforhandlinger.
Lovforslaget medtager også et forslag om, at Rejsekort A/S og Rejseplanen A/S kan indgå aftaler om kommerciel udnyttelse af deres systemer og betale udbytte til ejerkredsen.
Da staten garanterer for lånene til de to selskaber, er det en overvejelse værd, om udbyttebetaling skal indstilles, indtil gælden er afviklet.
Dansk Folkeparti kan tilslutte sig lovforslaget.
Flemming Hansen (KF), 2004-12-02:
Forholdet er jo det, at det gøres i en del af trafikselskaberne.
Det gøres bl.a. i HUR, og det fortjener HUR stor anerkendelse for.
Men det gøres jo ikke i alle trafikselskaber, og derfor kommer DUT-princippet ind, og det er derfor, vi må diskutere det i forbindelse med en finanslovforhandling.
Peder Sass (S), 2004-12-02:
Det må da glæde ministeren, at ministeren nu har mulighed for at præcisere reglerne klart og tydeligt i den periode, hvor den nuværende minister sidder.
Netop ved at lave den ændring, jeg omtalte lige før, vil ministeren jo fjerne den usikkerhed, som findes hos brugerne.
Når vi kigger på den gældende formulering i den eksisterende lovgivning, ved vi jo, at en lang række amter og også HUR-området allerede har gennemført dør til dør-princippet.
Det er jo noget, som allerede er gennemført i trafikselskaberne, så ministeren kan altså forbedre en lovgivning, som måske ikke er fyldestgørende.
Men det tager jo ofte tid.
Flemming Hansen (KF), 2004-12-02:
Vi præciserer i lovforslaget, hvilke rettigheder man har, og det er de samme som i dag.
Jeg har egentlig længe undret mig over, hvorfor Socialdemokratiet i de 8-9 år, de sad ved magten og var stærkt optaget af dette her, ikke selv valgte at præcisere, hvordan kravene er, for hvis Socialdemokratiet havde et så inderligt ønske om at forbedre forholdene, er det da mærkeligt, at de ikke gjorde det.
Peder Sass (S), 2004-12-02:
Mener ministeren virkelig, at forslaget er så præcist, når der står i selve lovforslaget, at de handicappede kan hentes så tæt på gadedøren som muligt – så tæt på gadedøren som muligt?
Man kunne jo meget let ændre teksten til, at det er dør til dør-service, der er tale om, og dermed kunne man forbedre de handicappedes muligheder for at bruge den service, der gives.
Med andre ord: Vil ministeren prøve at få den præcisering ind i forslaget?
Flemming Hansen (KF), 2004-12-02:
Det kan aldrig blive en forringelse.
Hvis man ønsker noget bedre, er Folketingets partier jo altid velkomne til at komme med forslag på området til finansloven og også til at komme med forslag til finansiering.
Morten Homann (SF), 2004-12-02:
Det anerkender jeg fuldt ud, og jeg synes selvfølgelig, det er værdifuldt i sig selv, hvis man kan få skabt den klarhed.
Men grunden til, at jeg synes, det er interessant at diskutere forslagets indhold, er for det første, at hele raden rundt har partierne påpeget, at der er nogle områder, hvor man med rimelighed kunne lave nogle forbedringer.
Den anden grund til, at jeg vil diskutere indholdet, er, at handicaporganisationerne i deres høringssvar jo har peget på en række områder, hvor de frygter, der vil ske forværringer af retstilstanden med det foreliggende lovforslag, så mit spørgsmål til ministeren er sådan set kun: Er ministeren enig i, at når vi diskuterer indholdet, er målestokken for, om det er en succes eller ej, ikke, om vi føler det ene eller det andet for det, men om det i sidste ende rent faktisk skaber forbedringer eller forringelser for de handicappede?
Flemming Hansen (KF), 2004-12-02:
Jeg vil starte med det sidste, hr. Homann sagde.
Hr. Homann taler om forbedringer, og jeg må gentage, hvad jeg sagde indledningsvis: Forslaget er et velment forsøg på at sige til de handicappede, at vi gerne vil fortælle dem helt præcist, hvor i loven tingene står, og hvilke rettigheder de har.
Det er jo mærkeligt, at man ikke gjorde det under den socialdemokratisk-radikale regering.
Reglerne går tilbage til 1993 – det ved vi alle sammen, og det står også i bemærkningerne til lovforslaget – og jeg har altså haft et intenst ønske om at præcisere dem, så vi på den måde kan sige, at vi virkelig forbedrer vilkårene for de handicappede.
Nu kan de gå til amtet eller kommunen og sige: Vi stiller altså dette krav, for vi har den rettighed, og det står i den og den paragraf.
Det synes jeg er det allervigtigste ved forslaget, og det er den gode intention.
Morten Homann (SF), 2004-12-02:
Tak til ministeren for det, jeg hører som en åben invitation til at forbedre og diskutere forslaget i udvalgsarbejdet.
Ministeren sagde, at lovforslaget alene er tænkt som en præcisering af gældende ret, men jeg forstod samtidig, at forudsat at man bliver enige om at anvise en eventuel nødvendig merfinansiering, er det også muligt at diskutere det rent indholdsmæssige i udvalgsarbejdet.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Men jeg vil bare stilfærdigt spørge ministeren, om vi ikke kan være enige om, at det, der er målestokken for vores succes i arbejdet med at forbedre forslaget, er, om de handicappede i den sidste ende selv oplever det som en forbedring.
Dermed være nødvendigvis ikke sagt, at alle krav skal indfries, for det tror jeg vil blive svært, men målestokken må vel være, om de handicappede selv oplever, at der sker forbedringer og i hvert fald ingen forværringer med forslaget.
Kaj Ikast (KF), 2004-12-02:
Jeg undskylder, at jeg ikke var til stede i salen, da jeg skulle tale.
Jeg kan sige, at Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget, som det ligger her.
Ombudsmanden har i flere omgange bedt om en præcisering af netop handicapkørslen.
Den gennemføres på vidt forskellige måder ude i landet, men her får vi en præcisering af, hvad der gøres i amter og trafikselskaber og i HUR, som administrerer på en anden måde end de øvrige.
Det synes jeg er en god præcisering, og den kommer netop samtidig med, at hele strukturreformen kommer til høring, så vi kan se, hvorledes de forskellige forhold er.
Endvidere indeholder forslaget to forslag, som vi meget stærkt ønsker fremmet.
Det ene er om det elektroniske rejsekort, med hvilket man kan betale for kollektiv trafik, og her håber jeg, at alle former kommer med i løbet af en periode.
Jeg synes, at det initiativ, der er taget, er meget flot, og jeg håber, det bliver en stor succes, sådan som det er sket i andre lande, der har gennemført noget lignende.
Indbygget i dette rejsekort er der en rejsetidsoversigt, og hvis man bruger den rigtigt, kan man lave en rejseplanlægning.
Vi er inde i en helt ny elektronisk tidsalder, når det bliver gennemført, og det glæder vi os meget til.
Tove Videbæk (KD), 2004-12-02:
Den nuværende lovgivning om handicapkørsel er ikke særlig præcis og også temmelig uklar, og det skulle dette lovforslag rette op på.
I lovforslaget er der præciseret nogle minimumskrav, der kan stilles til selve handicapkørslen, og forslaget skal også tydeliggøre, hvilken kørselsydelse amtskommuner, trafikselskaber og HUR som minimum skal stille til rådighed.
Minimumskravene er 104 enkeltture så tæt til gadedøren som muligt, kørslen skal foregå i egne køretøjer, og der skal være mulighed for kørsel til et tilstødende amt m.v. Men det præcise serviceniveau vil dog fortsat kunne være bedre i nogle amter end i andre, kravene er absolutte minimumskrav.
Angående lovforslaget vil jeg også sige, at Kristendemokraterne især har taget spørgsmålet om kørsel for blinde op.
Vi ved, at blinde og svagsynede har problemer med at finde til og fra de kollektive trafikmidler.
Mange blinde kan sagtens bruge den kollektive trafik og gør det også, men mange af dem har problemer med at nå hen til banegården eller stoppestedet, og derfor har vi under finanslovforhandlingerne taget spørgsmålet op.
Derfor vil der i det kommende år blive iværksat en undersøgelse og udarbejdet en redegørelse om problemet.
Der vil blive igangsat et udredningsarbejde på området, så vi næste år kan tage stilling til eventuelle yderligere tilbud til handicapkørsel for blinde og svagtseende.
Man er faktisk ikke klar over, hvor stort problemet er, og det er klart, at vi skal spørge de blinde og svagtseende selv, hvor problemerne ligger, og hvor store de er.
I Kristendemokraterne er vi glade for, at vi har været med til at få sat gang i det udredningsarbejde.
Ud over det indeholder lovforslaget et forslag om rejsekort, og det synes vi er et meget spændende forslag.
Vi tror, der kan komme mange spændende initiativer ud af det.
I går havde vi et møde med de folk, som arbejder med det, og jeg synes, vi fik mange oplysninger, som gør forslaget endnu mere spændende, end da jeg læste det.
Morten Homann (SF), 2004-12-02:
I SF hilser vi det velkommen, at man ser på dette område, og vi anerkender også, at der langt hen ad vejen ligger gode intentioner bag det foreliggende forslag.
Vi er dog en anelse bekymrede efter at have læst de ganske mange høringssvar og kommentarer, der er kommet til forslaget fra de handicappedes egne organisationer, for vores målestok må være, at uanset at vi kan have de rigtige intentioner herinde, er der noget galt, hvis det ikke munder ud i, at de forslag og de tiltag, vi laver, kan hjælpe de mennesker, de er tiltænkt.
Så er det os, der er noget galt med, og ikke virkeligheden.
Før vi kan gå ind i en diskussion om at støtte forslaget, er vi nødt til at få klarhed over en række ting i udvalgsarbejdet.
Vi er nødt til at få sikkerhed for, at der f.eks. er mulighed for at give folk ordentlige transportvilkår, ikke kun hvis de er svært bevægelseshæmmede, men også hvis de har andre handicap, som gør, at de har en alvorlig funktionsnedsættelse, der nødvendiggør, at de skal have tilbud om handicaptransport.
Der er en lang række forhold, som de handicappedes organisationer har peget på.
Dem vil vi spørge til under udvalgsarbejdet, for det er nødvendigt at få dem afklaret, før vi vil kunne afgøre, om vi kan støtte forslaget.
Vi vil gerne være med til at skabe forbedringer på området, men vi har brug for at få fuldstændig sikkerhed for, at det virkelig er forbedringer og ikke forringelser, der skabes, så på nuværende tidspunkt kan vi ikke meddele, om vi kan støtte forslaget.
Poul Fischer (DF), 2004-12-02:
Dansk Folkeparti mener, at også på dette område bør man skærpe lovgivningen og gøre vilkårene bedre.
Det er klart, at det er et centralt punkt, og derfor går vi i dialog om det.
Martin Lidegaard (RV), 2004-12-02:
Det her er et område, som vedrører, hvad vi mener borgerne principielt har ret til, det er det, vi taler om i dag.
Og så er det rigtig nok, at der er nogle finansielle aspekter, som skal forhandles i en finanslov.
Mit spørgsmål og det, der er temaet for dagens debat, er: Mener hr. Poul Fischer og Dansk Folkeparti, at ældre mennesker, der har store problemer med at gå, har krav på at kunne blive transporteret fra dør til dør og ikke bare til neden for trappen?
Det er et politisk spørgsmål, det er et valg, vi skal tage politisk, om man vil hjælpe ældre mennesker i den situation, eller om man siger, at det må vi bare overlade til amterne at beslutte.
Hvad mener Dansk Folkeparti?
Poul Fischer (DF), 2004-12-02:
Derfor vil det være finanslovstof.
Men det er da emner, der berører Dansk Folkeparti dybt, og derfor vil vi gerne, som jeg sagde, gå i dialog med DSI om de forhold, de nævner.
Martin Lidegaard (RV), 2004-12-02:
Jeg kan ikke helt forstå hr. Poul Fischers argumentation om, at diskussionen om, hvorvidt de, der ikke kan gå selv, og som har svære gåproblemer – mange pensionister især – skal kunne transporteres helt til dørs, ikke har noget med denne her lov at gøre, for denne her lov handler lige præcis om, hvorvidt de mennesker har et minimumskrav på det.
Jeg forstår godt, at Dansk Folkeparti nu har indgået finanslovaftale med regeringen, hvor man ikke tager højde for det her, og sådan er det, men hører jeg rigtigt, når hr. Poul Fischer siger, at han vil godt være med til at diskutere et minimumskrav om transport fra dør til dør, bare det først gælder fra 2006?
Freddie H. Madsen (DF), 2004-12-02:
De primære ændringsforslag i lovforslaget er for det første, at der indføres hjemmel til, at en statslig bygherre frivilligt kan bidrage til et innovationsorgan for byggeriet, og for det andet indførelse af bemyndigelse til at udstede regler for opførelse af statsligt byggeri i det offentlig-private partnerskab.
Desuden foretages ændringer i sammensætningen af Samordningsudvalget for den Statslige Ejendomsforvaltning, SEF-udvalget.
Dette lovforslag giver mulighed for at øge produktiviteten i byggeriet.
Dansk Folkeparti lægger vægt på, at staten deltager aktivt i dette arbejde.
Staten bygger årligt for ca. 3 mia. kr., og samtidig viser erfaringen, at samtlige initiativer på byggeområdet har en bred indflydelse på byggesektoren.
Derfor mener Dansk Folkeparti også, at L 96 er en god idé.
Dog er der den hage ved forslaget, at vi i Danmark ikke selv kan bestemme, hvem der skal lave lovene her i Danmark.
Man skal først spørge Europa-Kommissionen, og derfor kan forslaget ikke træde i kraft, før og kun hvis EU godkender forslaget.