runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Jensen (S), 2000-02-03:
Der er ingen forskel på den opfattelse, jeg har givet udtryk for tidligere, og det, jeg har givet udtryk for på skrift, når det drejer sig om anvendelsen af rockerloven mod andre grupper end rockere.
Hr. Skaarup skal lægge mærke til, at da regeringen konstaterede, at nu var rockerkrigen en realitet i Danmark, og mange borgere følte sig utrygge ved, at rockerne havde taget ophold i beboelsesejendomme i kvarterer, hvor der bor andre mennesker, gennemførte vi en lovgivning, som politimestrene kunne bruge. Den blev også brugt, og rockerborgene er nedlagt de steder, hvor de udgør den utryghedsfaktor.
Det skete hurtigt, det skete effektivt, og det var en konsekvent reaktion, for vi vil ikke acceptere, at borgerne føler sig utrygge, og at nogle gensidigt rivaliserende grupper bruger ganske farlige våben mod hinanden, som også kan komme til at skade sagesløse.
Med hensyn til naziborgene i Nørresundby sagde jeg efter en voldsom demonstration vendt mod nazisterne, hvor man også anvendte ganske alvorlige redskaber mod politiet: Hvis det her udvikler sig, og der kommer den gensidighed, kan politimesteren i Aalborg bruge den lovgivning, som er vedtaget af Folketinget og gjort permanent, og den kan man i øvrigt anvende mod alle grupper.
Der er ingen forskel på, om det er rockere eller ideologisk, politisk baserede grupperinger, hvis der er tale om gensidig rivalisering.
Det synspunkt gjorde jeg gældende dengang, og det står jeg
selvfølgelig ved.
Dorte Bennedsen (S), 2000-02-03:
Jeg beklager, må jeg sige til hr. Peter Skaarup
; et menneskesyn og et retssyn som det, der kommer til udtryk i dette forslag, får aldrig Socialdemokratiets støtte.
Peter Skaarup (DF), 2000-02-03:
Når regeringen kommer med forslag, skal vi gerne være konstruktive og ikke bare afvise.
Det er vi normalt altid, og det synes jeg også fru Dorte Bennedsen burde have været i forhold til det her forslag.
Må jeg så ikke bare lige gentage, for det nåede jeg ikke at skære fuldstændig ud i pap, at det er nøjagtig den samme diskussion, fru Dorte Bennedsen kommer ind i om kort tid, for nøjagtig de samme principper bruges i forbindelse med maskeringsforbudsforslaget, nemlig at det vil komme an på politiets vurdering af den enkelte situation.
Det er også det, regeringen lægger op til med det forslag, og derfor kan jeg ikke forstå den mistillid, der her næres til politiet.
Endelig vil jeg sige, at faktisk skete der det, da fru Dorte Bennedsen læste op fra bemærkningerne, som var så forfærdelige, at fru Dorte Bennedsen lige netop udelod den del af bemærkningerne, hvor der står, at politiet i lighed med, hvad der er intentionerne bag et maskeringsforbud, må have mulighed for at vurdere bredt.
Lige netop det dér med maskeringsforbudet udelod fru Dorte Bennedsen, måske fordi det ikke rigtig passede i hendes kram.
Men det er nøjagtig de samme principper, der er gældende her.
Frank Jensen (S), 2000-02-03:
Det kan man ikke, må jeg sige til hr. Skaarup, men når hr. Skaarup får vores lovforslag om maskeringsforbud til behandling, så vil hr. Skaarup forstå, hvori forskellen består.
Efter dette beslutningsforslag pålægges regeringen at skabe en lov, der gør det muligt at straffe folk, der har kendskab til og har omgang med personer.
Vores maskeringsforbud er et forbud mod, at man skjuler sin identitet i forbindelse med, at man planlægger at gå i gang med at lave hærværk, begå kriminalitet, som vi har set det på Nørrebro og andre steder, hvor man ønsker at komme i konfrontation med politiet.
Det er noget helt andet.
Hr. Skaarup må forstå, at hr. Skaarup ikke kan begynde at bruge andres lovforslag til at gøre sit eget legitimt.
Det er udtryk både for en retsopfattelse og i øvrigt også for et menneskesyn, som på ingen måde kan belaste andre, heller ikke mit forslag om at indføre maskeringsforbud.
Peter Skaarup (DF), 2000-02-03:
Jeg kan altså ikke forstå forskellen på forslaget om, at politiet skal vurdere, om der er tale om maskering til brug for en voldelig handling, voldelig demonstration, eller der er tale om, at vi i det her forslag siger, at man opholder sig på det pågældende sted i den pågældende naziborg eller ved den pågældende voldelige handling, der foregår ude på Nørrebrogade.
Forskellen på det kan jeg ikke forstå, for begge steder er der ikke nødvendigvis begået noget kriminelt på det tidspunkt, hvor politiet bliver opmærksom på, at der kan være et problem.
I regeringens forslag er det op til politiets vurdering at se, her har han maske på, her skal vi gribe ind.
I Dansk Folkepartis forslag opholder han sig oppe på naziborgen, her skal politiet gribe ind.
Forskellen kan jeg ikke se, og derfor er det det samme princip.
Peter Skaarup (DF), 2000-02-03:
Jeg vil først lige sige til justitsministeren, at af de svar, vi har fået i Folketinget, dels på skriftlige spørgsmål og dels i samråd med justitsministeren, fremgår det, at justitsministeren i hvert fald er nået frem til - efter at justitsministeren selv på et tidspunkt sagde i tv, at man kunne bruge rockerloven over for den naziborg i Nørresundby - at det vil man ikke kunne gøre i situationen på Langeland, fordi der ikke er tale om indbyrdes rivaliserende grupper.
Men jeg har forstået, at det har der heller aldrig været tale om i Nørresundby, og på den baggrund var det, vi sagde til os selv i Dansk Folkeparti: Jamen når nu ikke rockerloven kan bruges hverken i Nørresundby eller på Langeland, er der brug for, at vi herinde på Christiansborg fremkommer med et forslag, der afgørende kan følge op på grundlovens § 78, og det blev altså forslaget her.
Men det, jeg efterlyser, er: Hvilke forslag vil justitsministeren komme med, når det nu er konstateret, at rockerloven ikke kan bruges?
Så må justitsministeren qua sine egne udtalelser komme med et forslag til, hvad man så kan gøre, og noget skal der gøres efter vores opfattelse.
Tom Behnke (FRI), 2000-02-03:
Ja, så er debatten jo vendt derhen, hvor den ikke længere bare kan tages som udtryk for, at det er et sjovt forslag.
Nu er det jo til at græde over, når hr. Peter Skaarup så argumentresistent og virkelighedsfjernt benægter enhver forhistorie i dette parlament.
Det er til at græde over.
Hr. Peter Skaarup beskyldte mig og andre ordførere for, at vi aldrig kom med nogle bud på: Hvad gør vi så?
Det er simpelt hen direkte løgn.
Man kan bare kigge i Folketingets forhandlinger, men det behøver hr. Peter Skaarup ikke, for hr. Peter Skaarup har haft sin gang i dette hus i mange, mange år.
Hr. Peter Skaarup ved, at jeg ikke kun tidligere på Fremskridtspartiets vegne, men også for Frihed 2000 har stillet det ene forslag efter det andet til, hvordan man tager fat på de problemer, og andre partier har på samme måde stillet det ene forslag efter det andet til, hvordan man tager fat på problemerne.
Dér, hvor uenigheden ligger, er, om det skal være så altomfattende som forslaget her, så enhver borger kan idømmes 2 års fængsel, hvis forslaget bliver vedtaget, og det er det, vi modsætter os.
Vi har stillet forslag om maskeforbud for 10 år siden, og nu bliver det gennemført, bare for at tage ét eksempel.
Hr. Skaarup
kan ikke benægte virkeligheden.
Peter Skaarup (DF), 2000-02-03:
Lige så vel som i det forslag om indførelse af et maskeforbud, justitsministeren kommer med nu, er det op til politiet at vurdere i den enkelte sag, om man mener, at der her er en gruppe af personer, der begår grov vold eller hærværk, som samfundet ikke kan acceptere, ganske enkelt.
Det er simpelt hen en opfølgning af grundlovens § 78, der siger meget klart, at vi ikke kan have grupperinger eller foreninger i Danmark, der virker ved vold.
Og vi har jo alle sammen her i Folketinget skrevet under på, at vi vil overholde grundloven, og derfor er der da grund til at følge det op, helt klart.
Med hensyn til kommende regeringsdannelser tror jeg, det er svært at vurdere, hvad vælgerne går og mener, men det er klart, at det her forslag står vi selvfølgelig ved, og vi mener faktisk, at De Radikale også burde støtte det, hvis de ville et ordentligt samfund her i Danmark.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-02-03:
Politiet har allerede efter gældende lov muligheder for at skride ind over for grupperinger, der virker ved vold, som det oven i købet står i vores grundlov.
Her drejer det sig om personer med tilhørsforhold, eller som hænger rundt - »har omgang med« står der oven i købet i bemærkningerne - og det betyder altså, at blot man er nabo til eller måske har gået i klasse med eller er penneven med en, der har begået vold, er man også hjemfalden til straf.
Det er helt uantageligt.
Peter Skaarup (DF), 2000-02-03:
Det er selvfølgelig klart, at fordi man er i familie med en, der udøver vold, betyder det ikke, at man på nogen måde bliver ramt af den her lov.
Det, det handler om, er, at en gruppering af personer, f.eks. en nazistisk, voldelig gruppe eller en autonom, voldelig gruppe, selvfølgelig ikke skal have lov til at udøve deres ting, og det skal samfundet gøre noget ved, og det er det, beslutningsforslaget handler om.
Og må jeg så ikke sige til fru Elisabeth Arnold, at et af de problemer, der var, da man fra det udvalg, der skulle se på, om rockergrupper kunne gøres ulovlige her i landet på grund af rockerkrigen og de personer, der blev ramt af den, ja, det var jo, at man havde svært ved at vurdere, om det var en decideret forening, og derfor var det, at man på et tidspunkt droppede at gå videre med sagen, også fordi der blev en form for fred i miljøet.
Men hvis det her forslag bliver vedtaget, er det vores vurdering, at det i høj grad vil kunne bruges til at sige, at også foreninger, der virker ved vold eller hærværk, kan forbydes, altså at politiet i den konkrete situation kan gå ind og gøre noget ved situationen.
Vi fik så en rockerlov, der også virkede - den har i hvert fald virket her på kort sigt, men det er ikke sikkert, den virker på lang sigt - og derfor mener vi altså, at man skal have noget lignende, bare ikke når det gælder rockere, for dér har vi en lov, men vi har brug for noget lignende, når det gælder andre voldelige grupper som f.eks. autonome.
Jamen her tror jeg egentlig, at den helt afgørende forskel på Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti er, at fru Elisabeth Arnold ikke har tillid til, at hvis man giver politiet den her mulighed eller giver politiet muligheden for at bruge et maskeforbud, så kan politiet administrere det, som borgerne gerne vil have det, som de lovlydige borgere gerne vil have det.
Det har fru Elisabeth Arnold ikke tillid til.
Det har vi i Dansk Folkeparti.
Vi har tillid til, at politiet vil bruge dem, som det er rimeligt, hvor Det Radikale Venstre grundlæggende har mistillid til politiet inspireret af Bjørn Elmquist og andre, som gang på gang har sat spørgsmålstegn ved politiets effektivitet og arbejde.
Derfor er det, at Det Radikale Venstre nok ikke vil støtte forslaget.
Men det er faktisk et meget godt forslag, så man skulle tænke over det.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-02-03:
Jeg har såmænd rimelig god tillid til politiet, men jeg vil blot gentage, hvad den konservative ordfører sagde om samme problemstilling.
Den konservative ordfører har jeg den største tillid til, hans dømmekraft og hans ønske om at komme efter forbryderne, og han sagde, at selv han ville komme alvorligt i tvivl om, hvordan han skulle håndhæve en sådan lovgivning her.
Så tror jeg også det ville være svært for politiet.
Søren Søndergaard (EL), 2000-02-03:
Vi har jo i strafferetten den grundsætning, at der skal være forsæt til at begå kriminalitet.
Man skal altså være klar over, at det, man foretager sig, er kriminelt, eller at det er overvejende sandsynligt, at det, man gør, vil føre til en kriminel handling. I det foreliggende forslag gøres det kriminelt at have omgang med folk, der begår kriminalitet.
Man skal kunne straffes med op til 2 års fængsel, ikke for at begå noget kriminelt, men for at være sammen med nogle, som begår noget kriminelt.
Det er jo en ganske betragtelig udvidelse af forsætbegrebet, der som konsekvens - som der også er blevet gjort opmærksom på - vil føre til en fuldstændig vilkårlig retspleje og straffelove, der minder om dem, man havde i Tyskland fra midten af 1930'erne til 1945.
Men hvorfor skal vi begrænse denne nyskabelse fra Dansk Folkeparti til visse politiske, autonome, multietniske og lignende grupper, der virker ved vold?
Hvorfor ikke generelt kriminalisere personer, som har kontakt med, har omgang med, andre personer, der begår noget kriminelt, f.eks. inden for uformelle strukturer, som virker ved hjælp af skatteunddragelser, momssvig eller bedrageri?
I Danmark har vi jo et kongerige, og det er ikke helt gennemsigtigt, hvilke strukturer og uformelle strukturer der er i det her kongerige, men jeg har personlig ved omfattende studier af danske ugeblade gennem årene kunnet se medlemmer af kongehuset sammen med folk, som enten er flygtet fra en retssag, som er dømt for lovovertrædelser, eller som står tiltalt i større straffesager.
skal det ikke have konsekvenser for kongehuset?
Vi har i danmark et erhvervsliv, som i en række formelle og uformelle strukturer er samlet, loger, VL-grupper osv.
Fra tid til anden er der en fra en af disse VL-grupper eller loger, der må betale enorme skattebøder og erstatninger, ja endog afsone hæftestraffe, noget, vi snart får afskaffet.
Mon det ikke planlægges i de her grupper?
Skal vi i det mindste ikke følge nyskabelsen fra Dansk Folkeparti og kriminalisere alle andre i de her VL-grupper, der har tilknytning til folk, der begår noget kriminalitet, herunder jo også flere departementschefer til nogle af de ministre, der sidder derovre?
Jeg synes, hr. Skaarup skulle overveje det.
Det var en idé til det næste forslag.
Problemet er bare, om hr. Skaarup tør det?
Eller er det her forslag blot endnu et led i kampagnen mod indvandrere og flygtninge og deres børn og børnebørn?
Peter Skaarup (DF), 2000-02-03:
Det var da i hvert fald et meget humoristisk ordførerindlæg, hr. Søren Søndergaard kom med.
Nu har jeg vist flere gange sagt her under debatten, at det, det handler om, er vold og hærværk, hvor vi mener, at der skal gøres en særlig indsats.
Men jeg vil overlade det til hr. Søren Søndergaard at bruge vores gode idé, vores gode forslag, til måske selv at fremsætte det over for nogle af de grupper, hvor Enhedslisten mener det er meget vigtigt.
Og så kan jeg trøste eller bedrøve - afhængigt af, hvordan man tager det - hr. Søren Søndergaard med, at Dansk Folkeparti såmænd ikke får store tilskud fra bunkevis af organisationer eller fra erhvervslivet.
Det vil vi gerne have, men det får vi faktisk ikke.
Så det er bare ærgerligt.
Den holder ikke rigtig.
Endelig vil jeg så sige til hr. Søren Søndergaard, at det jo egentlig er bedrøveligt, at Enhedslisten på den måde stiller sig op som de kriminelles beskytter, og at Enhedslisten ikke vil følge det initiativ op, som f.eks. hr. Jesper Kiel, som var inde som stedfortræder for Enhedslisten i Folketinget, kom med, nemlig at man skulle prøve at gøre noget ved de her grupperinger, f.eks. den her naziborg på Langeland.
Derfor synes jeg egentlig, at Enhedslisten burde tænke sig om og, hvis man ikke vil støtte det her forslag, så i hvert fald fremkomme med noget andet, der kan gøre op med, at vi har sådan nogle borge, der på den måde undergraver demokratiet og virker ved vold, som det også er sagt af Svendborgs politimester at de gjorde.
Så mon ikke Enhedslisten skal komme med et ændringsforslag eller et selvstændigt forslag, der kan gøre op med de her grupper, for vi har brug for, at man ikke bare kritiserer, men selv kommer med noget andet i stedet.
Søren Søndergaard (EL), 2000-02-03:
Enhedslisten er aldrig kommet med og vil aldrig komme med forslag, som betyder, at folk, der ikke har gjort noget som helst ulovligt, skal dømmes og kriminaliseres.
Det overlader vi til Dansk Folkeparti.
Så enkelt er det.
Der er ikke noget ulovligt i at pleje omgang med folk, der er i uformelle strukturer, og derfor har vi altså den opfattelse, at hverken dronningen eller de folk, der har siddet i VL-grupperne sammen med forskellige selskabstømmere osv., bl.a. en række departementschefer, skal dømmes.
Vi har sådan set den samme opfattelse, når det gælder høj som lav, men vi kan konstatere, at det har Dansk Folkeparti ikke, og derfor vil Dansk Folkeparti jo mere og mere hente sin opbakning, også finansielt, fra dem, der er højt på strå, med start ved A.P. Møller-koncernen, og det vil selvfølgelig brede sig til andre på samme niveau.
Peter Skaarup (DF), 2000-02-03:
Ganske kort: Jeg tror godt, at hr. Søren Søndergaard ved, at det her ikke har noget at gøre med høj og lav.
Det har noget
at gøre med, at vi har nogle kriminelle grupperinger her i landet.
Det viser statistikkerne med al ønskelig tydelighed.
Volden er stigende, og derfor er der grund til, at vi her fra Folketinget klart markerer, at det vil vi ikke have med at gøre, og at vi vil sørge for, at det bliver der gjort noget ved, og at politiet har nogle virkemidler over for dem, der
ikke er på den lovlydige side af billedet.
Grundlæggende er det jo igen her sådan, at Enhedslisten ikke har tillid til, at politiet kan foretage de her vurderinger.
Enhedslisten vil bare være imod, at politiet får flere muligheder for at gøre noget ved kriminaliteten, og derfor vil man jo heller ikke støtte et forslag fra regeringen om maskeforbud, man vil ikke støtte en nedsættelse af den kriminelle lavalder, og man vil ikke støtte, at kriminelle udlændinge skal udvises.
Alle de ting, der er brug for, vil Enhedslisten ikke støtte, men vælger bare at gøre nar af forslaget og sige, at det har noget at gøre med høj og lav.
Det har ingenting med det at gøre.
Det har noget med vold og hærværk at gøre, og det er det, der står i forslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2000-02-03:
Nej, det har ikke noget med vold og hærværk at gøre.
Det har noget at gøre med folk, der plejer omgang med folk, der øver vold og hærværk.
Det har ikke noget med kriminelle at gøre.
Det har noget at gøre med folk, der plejer omgang med folk, der begår kriminalitet, og den omgang er oven i købet defineret, som det er læst op heroppefra, som noget med uformelle og spontane grupper, der samles tilfældigt.
Det er ikke sammenhængende, og den slags forslag stiller Dansk Folkeparti kun, når det er i forhold til den lave del af befolkningen.
Den slags forslag vil Dansk Folkeparti aldrig stille i forhold til den del af Danmark, den del af Overdanmark, som har en større og større respekt for Dansk Folkeparti.
Tove Videbæk (KRF), 2000-02-03:
Da Kristeligt Folkepartis ordfører på området, hr. Jann Sjursen, ikke kan være til stede, skal jeg på partiets vegne fremføre følgende: Kristeligt Folkeparti kan ikke støtte forslaget fra Dansk Folkeparti om retsforfølgelse af personer med tilhørsforhold til diverse grupperinger og gadebander, der virker ved vold og hærværk.
Vi deler naturligvis ønsket om, at personer, der øver vold og hærværk, bliver retsforfulgt, men det hjemler straffeloven også klare muligheder for. Når Dansk Folkeparti i sit beslutningsforslag skriver, at gruppering anvendes som betegnelse for alle løse, uformelle, ustrukturerede, autonome samlinger af personer, ja, så har partiet også på det nærmeste selv fremført argumenterne imod forslaget.
At retsforfølge personer med uformel tilknytning til sådanne grupperinger, uanset om de i et eller andet omfang øver vold og hærværk, er simpelt hen for løst et grundlag.
Kristeligt Folkeparti mener, at vold og kriminalitet absolut skal bekæmpes, også gennem retsforfølgelse, men det er forbryderne, der skal straffes, og som politiet skal koncentrere sig om i stedet for at holde styr på, hvem der er løst tilknyttet disse grupperinger.
Peter Skaarup (DF), 2000-02-03:
Nu kan jeg forstå, at fru Tove Videbæk taler på vegne af ordføreren, hr. Jann Sjursen, men jeg vil alligevel lige spørge Kristeligt Folkeparti: Når det er sådan, at man er så kritisk over for det her forslag, som jo prøver at gøre noget ved f.eks. Nørrebrourolighederne, hvor der er meget få anholdte og meget få fængslede på det her tidspunkt, hvad er det så, Kristeligt Folkeparti vil sætte i stedet?
Hvad vil man gøre ved, at befolkningen på Nørrebro er utryg ved, at der stadig finder uroligheder sted?
Hvad vil man gøre ved, at der er naziborge i Danmark, hvor der er personer, der måske ikke står med et gevær og skyder efter andre personer, men er med inde bag murene for at bakke dem op?
Hvad vil man gøre ved det?
Tove Videbæk (KRF), 2000-02-03:
Som jeg sagde i mit ordførerindlæg, deler vi naturligvis ønsket om, at personer, der øver vold og hærværk, bliver retsforfulgt.
Men det mener vi også at straffeloven hjemler.
Der er klare muligheder, der er klare regler i straffeloven for det.
Ud over det har politiet nu her med finansloven for i år fået bedre ressourcer.
Tom Behnke (FRI), 2000-02-03:
Jeg tror ikke - jeg kan i hvert fald ikke mindes det - at jeg i mine mere end 9 år i Folketinget nogen sinde fra noget parti har set et lignende forslag.
Det minder mig lidt om - uden nogen sammenligning i øvrigt, og uden at jeg er kritisk i øvrigt - når f.eks. Jens Jørgen Thorsen skal lave et maleri: Man tager nogle meget store spande med noget maling i, og så begynder man fra en ende af, og så klasker man med en meget stor pensel maling på lærredet, indtil man til sidst ruller sig rundt i malingen, og så lader man sig rulle hen over lærredet for sådan ligesom at få alt med på én gang.
Det hele skal være der.
Og det er vel egentlig her, det er gået galt.
Jeg tror egentlig, at Dansk Folkeparti har et oprigtigt ønske om at gøre et eller andet på det her område.
Men det er, som om tastaturet, da man satte sig til computeren og begyndte at skrive, er løbet for stærkt.
Alt er ligesom kommet med, men man har alligevel sat et punktum på et tidspunkt, hvor hr. Søren Søndergaard jo har fuldstændig ret i, at man så alligevel ikke tager alle med, og det er egentlig lidt synd.
Ja, det skal jeg lige love for.
Altså det er da ikke kun noget, der kan forlede folk til at tro det. Sådan er det, og det er et faktum, at det er sådan, så det er da ikke noget, der kan forlede.
Men hvad er dét?
Er der overhovedet tale om en gruppe, hvis den ikke er struktureret? Næh, det er der vel egentlig ikke. Det vil sige, at uanset om det er en gruppe eller det ikke er en gruppe, er alene det, at man er i nær kontakt med de pågældende personer, nok til, at man ifalders straf, endda en straf helt op til 2 års fængsel!
Det kan godt være, at der er nogle enkelte undtagelser, men jeg tror, at hovedparten af befolkningen efter en vedtagelse af dette forslag ville kunne anholdes, stilles for en dommer og idømmes fængsel i indtil 2 år.
Vi får et stort problem, for hvem skal så passe på disse fem millioner mennesker, når de sidder i fængsel?
Så mange fængselsbetjente har vi trods alt heller ikke her i landet.
Så der ligger et problem i gennemførelsen af forslaget her.
Så ligger der et andet stort problem, for der står jo
også: »Det et karakteristisk træk ved visse grupperinger, at de destabiliserer samfundet og ønsker at regere ... gennem frygt«.
Ja, det gør alle politiske partier f.eks. I enhver valgkamp hører vi jo politikerne, når de er til vælgermøder,
hvad enten det er på tv eller i forsamlingshusene, agitere for, at hvis folk stemmer på modparten, bliver det så og så slemt og så og så frygteligt; man er simpelt hen som borger i landet nødt til at stemme på deres parti, for ellers går det rivende galt. »Stauning eller kaos«, var det ikke at indgyde frygt i folk?
Var det ikke med ønsket om at lave et andet samfund?
Jo, det var det.
Så ethvert medlemstilhørsforhold eller i øvrigt omgang med politiske partier
ville herefter være strafbart og kunne straffes med indtil 2 års fængsel. Jeg har for mit eget vedkommende ikke tænkt mig at stille op ved næste folketingsvalg, men jeg synes, det vil være synd, hvis alle mine kolleger ikke har den mulighed.
Og derfor stemmer vi imod beslutningsforslaget.