Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-05-23:
I SF finder vi det vigtigt, at der er åbenhed i de politiske processer, og at der også er åbenhed om, hvem der påvirker politikerne, hvem de repræsenterer, og hvad det er for nogle interesseorganisationer de repræsenterer, hvad enten de selv er ansat i dem, eller de handler gennem tredje person.
Det mener jeg ligger lige for, og det er klart, at når man har et stort system, som EU-systemet selvfølgelig er, og som mange af os rent fysisk er på afstand af, er det endnu mere vigtigt, at man har den gennemsigtighed – både for at man kan følge processerne, se, hvem der har påvirket processerne, og have stor troværdighed om åbenheden i systemet, så det ikke bare er en åbenhed, der står på et stykke papir, men at man også i den egentlige verden oplever, at det er et åbent system.
Nu har Enhedslisten så fremsat et beslutningsforslag, som er sat op i tre punkter.
Det første siger, at der skal indføres en registrering af betalte lobbyisters virksomhed, og jeg vil godt stille Enhedslisten et spørgsmål: Hvad mener man med betalte lobbyisters virksomhed?
Jeg kan altså ikke se i bemærkningerne til forslaget, hvad det egentlig er, man mener med begrebet betalte lobbyister, men for mig er lobbyister folk, der kommer og påvirker andre.
Nogle af dem er betalt, og nogle af dem er ikke betalt.
Det kan være, Enhedslisten tænker på dem, der er på lønningslisten hos f.eks. en ngo, hvor der ofte vil være mange, der arbejder frivilligt, og nogle, der arbejder lønnet.
Men hvad så med dem, der arbejder frivilligt hos den pågældende ngo, er de ikke omfattet?
Efter min mening må det gælde alle typer lobbyister, og det synes jeg i hvert tilfælde skal afklares, inden vi kan sige, om vi mener, det er det rigtige snit, der bliver lagt her.
Det andet punkt, Enhedslisten foreslår, er, at der skal indføres lovgivning, der regulerer etiske retningslinjer for lobbyisters arbejde.
Ja, det mener jeg er rigtigt, det skal der være.
Jeg ved faktisk ikke, hvor meget de gør det eller ikke gør det, og jeg synes ikke, jeg kan se det ud af bemærkningerne, men jeg synes, det ville være vigtigt at undersøge det, for det kan jo dække over mange forskellige ting.
Det kan dække over, at man sidder med i en arbejdsgruppe, og det er klart, at hvis man samtidig er lobbyist, skal det fremgå meget klart.
Jeg mener også, at man skal adskille lobbyister og de eksperter, man indkalder til arbejdsgrupper.
Men hvis vi taler om sådan noget som standardiseringsorganerne, er det sådan i dag, at man i stor udstrækning simpelt hen kan melde sig til et standardiseringsorgan, og derfor er det helt store problem efter vores mening, at forbrugergrupper, forbrugerorganisationer og grønne organisationer har meget svært ved at være med i det arbejde, fordi de simpelt hen ikke har økonomi til det, og det betyder, at man får en meget skæv balance i den type organer.
Jeg ved ikke, om den type organer er med i det, Enhedslisten har fremlagt, for der står lovforberedende arbejde, og det kan man vel ikke sige er lovforberedende arbejde; man kan derimod sige, at det er forberedende arbejde til regeludstedelse.
Det synes jeg er meget vigtigt at få afklaret, for det er et af de steder, hvor vi har en meget skæv balance, men hvor man også må stille spørgsmålet: Jamen hvis en virksomhed på den ene side er medlem af en organisation, der driver lobbyvirksomhed, og på den anden side har en ekspertrolle i en sådan komité, skal den så udelukkes?
Jeg synes, der er ret mange punkter, der er uklare.
Man har fra Kommissionens side foreslået en frivillig registrering af lobbyister, men det tror jeg ikke på.
Det, der er lokkemaden i den frivillige registrering, er, at man automatisk får at vide – formentlig via internettet, det er nok det mest håndterlige – at nu er der noget, der interesserer en, så man kan være opmærksom på det.
Det kan måske godt være interessant for nogle lobbyister, men for de ressourcestærke lobbyister er det næppe det, der får dem til at gå med i en frivillig registrering, så jeg mener, vi bør stile efter, at det bliver en obligatorisk registrering, og umiddelbart ville mit bud være, at det skulle være en model, der enten ligner den, man har i den tyske Bundestag, eller den, man har i USA eller Canada.
Jeg synes faktisk, det ville være fornuftigt, at vi fik gennemgået de regler, de har i Bundestag.
Man får et adgangspas til Bundestag, så man kan komme ind,
og modydelsen for, at man får det, er, at man lader sig registrere som lobbyist.
Med andre ord: Det, som Europa-Kommissionen foreslår i det, de netop har sendt ud, mener jeg ikke er stærkt nok, og jeg mener, vi skal arbejde videre med det.
Europa-Kommissionen har jo varslet, at der er en høringsperiode nu.
Den startede den 3. maj, og så vidt jeg husker, udløber den i slutningen i september.
Vi ved af erfaring, at hvis vi gennemarbejder vores papirer, har vi rent faktisk mulighed for at påvirke den politiske proces, men hvis vi ikke gennemarbejder dem, svækker vi vores egne muligheder.
Jeg tror nemlig, vi får et dårligere politisk resultat ud af det og får mindre mulighed for rent faktisk at få en obligatorisk registrering af lobbyister i EU.