runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Stavad (S), 2003-11-12:
Det er rigtigt, som socialministeren er inde på, at hun jo også repræsenterer Danmark som ligestillingsminister, og når hun selv bringer det op, går jeg ud fra, det går an, at jeg også spørger om det.
Jeg glæder mig selvfølgelig over, at socialministeren i sin egenskab af ligestillingsminister har besluttet at deltage i ligestillingsministerådsmødet i den nærmeste fremtid, men kan ministeren ikke bekræfte, at det også er første gang, siden hun tiltrådte, at hun deltager i et nordisk ligestillingsministerrådsmøde?
Hvis det er et resultat af den diskussion, vi har haft, så er vi nået et stykke vej i forhold til det, jeg gerne vil nå med debatten.
Mit formål er ikke at få et skænderi om det nordiske, mit formål er, at vi i fællesskab bruger det nordiske til noget af alt det, det kan bruges til.
Forudsætningen for, at det sker, er, at vi viser et engagement og kommer et indhold i, og det har socialministeren, hvad enten det er som socialminister eller ligestillingsminister, også et ansvar for.
Det kan hun kun, hvis hun også er til stede.
Henriette Kjær (KF), 2003-11-12:
Jamen jeg behøver ikke at give tilsagn om, at jeg vil engagere mig.
Jeg er allerede meget engageret, hvad jeg også har givet udtryk for i mine svar her til både fru Line
Barfod og hr. Ole Stavad.
Jeg bliver nødt til at fastholde, at når man skal planlægge sin kalender, bliver man nødt til at afveje og prioritere, og jeg skal allerede i næste uge deltage i et ligestillingsministerrådsmøde, hvad jeg synes er meget vigtigt.
Her har vi vigtige sager på dagsordenen.
Jesper Langballe (DF), 2003-11-12:
Ministeren bedyrer, at han ikke har gjort noget i sagen.
Jeg må minde ministeren om, at en ministerudtalelse i offentligheden er altså ikke en udtalelse af hvem som helst.
Når man siger noget som minister og opfordrer nogen til noget, så gør man noget.
Ministeren har mere end nogen oplevet, hvordan den politiske korrekthed, især når den cirkulerer i pressen, kan komme fuldstændig ud af kontrol, så stemningen bliver betændt og hadsk og sagligheden forsvinder.
Det er mærkeligt, at ministeren ikke kan forstå, at det lige præcis er det, ministeren opnår med sine ukloge og forhastede - vælger jeg at tro - udtalelser om minitaxafirmaet i Odense.
Flemming Hansen (KF), 2003-11-12:
Hr. Stavad vover den fuldstændig urimelige påstand, at denne regering ikke gør noget for den regionale udvikling.
Det synes jeg på ingen måde er rigtigt, og det vil jeg meget gerne tage en diskussion om her i Folketinget en anden dag.
Men det er ikke det, spørgsmålet her går på.
Jeg gentager, hvad jeg allerede har sagt: Det er rigtigt, at senest for et halvt år siden var der en diskussion om det, og nu er Banestyrelsen fremkommet med et oplæg til, hvordan sagen kan løses.
Dette oplæg kommer allerede i denne måned, og derefter er jeg indstillet på, at vi får løst problemet - først ved, at parterne forhandler sig til rette, og dernæst ved, at jeg på baggrund af det, de når frem til, fremsætter et lovforslag.
Det kan faktisk ikke gøres ret meget hurtigere.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ole Stavad (S), 2003-11-12:
Men det, der så undrer mig, er, at der jo er tre økonomiske ministre, der kunne repræsentere Danmark i de sammenhænge: finansministeren, økonomi- og erhvervsministeren og skatteministeren.
Alle tre ressortområder har sager på dagsordenen.
Det nytter jo nok ikke at sende denne sag videre til økonomi- og erhvervsministeren, som er en endnu større synder end finansministeren.
Men skatteministeren har faktisk sin nordiske sjæl i behold, og jeg mener at vide, at skatteministeren med stor glæde ville repræsentere regeringen på ministerniveau ved disse møder.
Eksempelvis deltog skatteministeren senest under sessionen i Oslo i sessionens arbejde og kunne helt uden problemer have repræsenteret regeringen.
Jeg vil godt spørge finansministeren: Vil han være indstillet på sammen med sine kolleger at finde en løsning, når han har tilstrækkelig god begrundelse for ikke selv at kunne deltage, så regeringen er repræsenteret på ministerniveau, som det stort set konsekvent er tilfældet for de øvrige nordiske regeringer?
Flemming Hansen (KF), 2003-11-12:
Jeg har forståelse for medarbejdernes situation, men som det også fremgår af Banestyrelsens interne undersøgelse, er der sket udbetaling af skattefri godtgørelse i strid med skattereglerne.
De eventuelle skattemæssige konsekvenser for de enkelte medarbejdere må herefter bero på ligningsmyndighedernes og eventuelt klagesystemets afgørelse, og regeringen har ingen kompetence til at gribe ind i dette forløb. Med hensyn til på anden vis at holde medarbejderne skadesløse er det efter min opfattelse et civilretligt spørgsmål, der som på arbejdsmarkedet i øvrigt må afgøres
parterne imellem, dvs. mellem Banestyrelsen og den enkelte medarbejder.
Jeg er i den forbindelse opmærksom på, at de berørte medarbejdere i Banestyrelsen kan være i en vanskelig situation, hvor deres privatøkonomiske forhold er uafklarede.
Det er imidlertid først, når nogle sager er endeligt afgjort, det kan vurderes, om der er medarbejdere, der skal holdes
økonomisk skadesløse, og det er derfor for tidligt at tage stilling til, hvordan regeringen konkret vil forholde sig til de medarbejdere, der uforvarende og i god tro er blevet berørt af sagen
Jeg skal tilføje, at min besvarelse måske kan virke bekendt for visse af de tilstedeværende, men det skyldes, at hr. Jacob Buksti i sidste uge stillede skatteministeren et spørgsmål, der i sit indhold svarede nøje til det spørgsmål, hr. Arne Toft har stillet mig skriftligt, og som jeg netop har besvaret mundtligt.
Der er ikke i den forløbne uge sket noget nyt i sagen, der har ændret regeringens holdning, og jeg kan derfor henholde mig til skatteministerens tidligere bemærkninger.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-12:
Jeg ved så ikke, om ministeren vil svare på det under det her spørgsmål eller under det næste.
Men jeg vil så bare spørge, om det har sammenhængen med, at ministeren har indgået en aftale med A.P. Møller, som forhindrer os i at indføre en sådan afgift.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-12:
Der er allerede regler for udledning af vand fra olieboreplatformene.
De eksisterende regler bygger bl.a. på vores internationale forpligtelser om beskyttelse af Nordsøen.
Kravene til rensning af vandet fra olieplatformene til et olieindhold på maksimalt 40 milligram pr. liter overholdes i dag, ligesom kravet på 30 milligram olie pr. liter, som kommer til at gælde for 2006, også kan overholdes i de fleste tilfælde.
Der er derfor ingen aktuelle planer om at indføre en miljøafgift på udledning af spildevand fra platformene i Nordsøen.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-12:
Det er jo sådan, at der ledes spildevand ud fra boreplatforme.
Jeg har forstået det sådan, at i Norge har man indført en spildevandsafledningsafgift med henblik på at reducere forureningen fra boreplatformene.
Der kommer nogle giftige kulbrinter, hedder det vist, ud i det spildevand.
Det er da en god idé, synes jeg, hvis vi her i Danmark indførte en sådan afgift på boreplatformene, således at vi kunne få nedbragt eller i hvert fald få en interesse i at få nedbragt forureningen.
Så jeg vil godt spørge ministeren, om det ikke er en god idé at indføre en sådan afgift.
»Vil ministeren være med til at indføre en miljøafgift på udledning af spildevand fra boreplatforme?«
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-12:
Nu er det sådan, at hr. Keld Albrechtsens konklusioner på mine vegne vil jeg godt frabede mig.
Det, jeg har tilkendegivet, er jo netop, at vi vil drøfte den her forsøgsordning med Dansk Folkeparti.
Det er så det, der er udgangspunktet for det videre arbejde med at lave nogle forsøgsordninger, hvor et antal lejere i kommunerne - vi ved jo ikke, hvor mange det kan komme til at dreje sig om - får mulighed for at kunne overtage deres egen bolig. Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-12:
Jamen så vil jeg bare sige, for at der ikke skal være nogen som helst misforståelser, at jeg synes, det er aldeles godt, hvis ministeren vil tage sig tid til at drøfte det med alle, der er involveret i det her, bl.a. Boligselskabernes Landsforening, for det har det jo knebet med i det hidtidige forløb.
Så hvis den melding, der nu er, er, at man indfører en ny stil, hvor man taler med dem, det handler om, synes jeg da, det er fremragende. Så vil jeg bare sige til ministeren, at regeringen bør tage sig overordentlig god tid - 1 år for den sags skyld eller hele resten af den her valgperiode.
Ministeren skulle ikke lægge det i mit spørgsmål.
Jeg var bare interesseret i at høre ministerens tidsplan, og jeg er godt tilfreds med, at det er en rummelig tidsplan, som giver mulighed for, at man kan nå at drøfte det alle mulige steder, hvor folk har med det at gøre.
Så tak for det svar.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-12:
Ministeren kunne ikke drømme om at tromle hen over nogen.
Jeg vil sige til hr. Keld Albrechtsen, at det skræmmebillede, som man har forsøgt at male gentagne gange, af, at regeringen vil sælge ud, er jo ikke det, det drejer sig om.
Det, det drejer sig om, er, at vi mener, at den enkelte lejer skal have mulighed for at købe sin bolig.
Det, vi kan sige i den sag, er, at nu kommer der en forsøgsordning, nu må vi undersøge mulighederne, og nu vil vi sammen med Dansk Folkeparti aftale de nærmere regler, der skal gælde på området.
Selv om hr. Keld Albrechtsen gerne vil have det så hurtigt som muligt, lige før var det en lov, der skulle igennem inden jul, må jeg sige, at det her jo ikke er en sag, der haster over alle bjergene.
Nu forbereder vi det, så får
vi den aftale igennem, og så skal hr. Keld Albrechtsen, når det kommer så langt, få mulighed for at stille masser af spørgsmål til en kommende forsøgsordning.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-12:
Jeg vil gerne sige tak for svaret.
Det er jo et krystalklart svar: Ejerforeningen kan ikke trække penge ud af dispositionsfonden.
Jeg går ud fra, at det så på tilsvarende vis også gælder for Landsbyggefondens fonde.
Så vil jeg bare spørge ministeren, da jeg kan forstå, at der åbenbart er uafklarede punkter i den aftale, regeringen har indgået med Dansk Folkeparti: Hvornår vil man afklare det spørgsmål?
For det vil jo formentlig være afgørende for, hvordan boligselskaberne stiller sig til hele sagen, altså spørgsmålet om, hvorvidt det her kan gennemføres hen over hovedet på boligselskaberne.
Jeg forstod det sådan, at ministeren sådan set stadig væk var indstillet på, og det skuffer mig faktisk at høre, at det skulle tromles hen over hovedet på boligselskaberne.
Har jeg forstået det rigtigt?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-12:
Nu vil jeg sige, at hr. Erik Mortensen er ved at bevæge sig ind på det, hr. Keld Albrechtsen har spurgt om i dag.
Så blev der spurgt: Hvad nu, hvis der ligger nogle penge i nogle fonde, og der bliver forskelligt ejerskab?
Her vil jeg bare sige, at der er holdningerne altså helt klare.
Jeg mener ikke - til beroligelse for hr. Keld Albrechtsen - og det er igen ikke sigtet fra regeringens side, at der skal være mulighed for, at denne ejerforening kan trække penge ud af dispositionsfonden.
Det er jo det, spørgsmålet kører på i dag, og det er jo et helt klart svar.
Det mener vi ikke at der skal være mulighed for.
De penge tilhører lejerne.
Og det er også et svar til hr. Erik Mortensen.
Erik Mortensen (S), 2003-11-12:
Det er klart, at der opstår mange spørgsmål i forbindelse med det, der måtte ske her.
Man kunne formentlig også forestille sig et delsalg, hvor man i et boligkompleks måske vil opleve, at 25 pct., eller et andet procenttal, ønsker at købe; tilbage sidder så nogle, som ikke ønsker at købe, og det vil sige, at de kan fortsætte som lejere.
Kan man forestille sig, at ejerne trækker deres del ud, og at man så på en eller anden måde må organisere sig sådan, at de alligevel skal sørge for, at der er henlæggelser til de resterende lejere?
Det er i sig selv også et juridisk spørgsmål, som kunne blive temmelig aktuelt.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-12:
Det må jo være muligt også på basis af en forsøgsordning at kunne tage stilling til, om et sådan forsøg indebærer, hvis der nu skulle være en boligorganisation - det tvivler jeg nu på - der måtte ønske at iværksætte forsøget, at der fra en ejerforenings side kan trækkes på de midler, som ligger i f.eks. boligorganisationens dispositionsfond, som jo er opsparet gennem bidrag fra bl.a. lejerne i den pågældende boligafdeling, hvor eksperimentet skal foregå.
Når nu ministeren bruger den formulering, så synes jeg, det var en formulering, der tydede på, at det er boligselskabet, altså repræsentantskabet i boligselskabet, der skal træffe en sådan beslutning.
Hvis jeg hørte rigtigt, er det jo en gunstig udvikling i forhold til, hvad der tidligere er indgået i diskussionen, hvor det var sådan, at ministeren forestillede sig, at det kunne vedtages på et beboermøde i den enkelte afdeling.
Jeg vil blot spørge, om jeg hørte rigtigt.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-12:
På landet er der alene grønne afgifter på udledning af spildevand, hvor der udledes næringsstoffer.
Industriudledninger i øvrigt er ikke belagt med afgifter, og fra platformene i Nordsøen udledes kun ubetydelige mængder næringsstoffer.
Den eksisterende regulering stiller krav om, at spildevandet skal renses, før det udledes til havet.
Udledning af spildevand kan kun ske efter godkendelse fra Miljøstyrelsen, og udfordringen de kommende år bliver at leve op til den internationale aftale om at begrænse totalindholdet af olie i udledningen af produceret vand, og det har intet med den kompensationsaftale at gøre.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jeg vil gerne svare hr. Keld Albrechtsen, selv om det ikke er det, der er spørgsmålet.
Der er indgået aftale om en forsøgsordning.
Den forsøgsordning er ikke udmøntet på nuværende tidspunkt.
Jeg har mange gange her om onsdagene besvaret en række spørgsmål fra hr. Keld Albrechtsen om, hvad regeringen ønskede med hensyn til det med, at lejerne skulle have mulighed for at købe deres egen bolig.
Nu er vi så inde på, at der er en tekst i finansloven om lejernes mulighed for i en forsøgsordning at få lov til at købe deres egen bolig.
Der er ingen lovforslag, der er intet udfærdiget på nuværende tidspunkt, og jeg er nødt til at henholde mig til, at regeringen selvfølgelig ønsker at få gennemført sin politik.
Vi opererer så nu med en forsøgsordning, hvor en boligorganisation kan få mulighed for at lade sine medlemmer købe.
Vi taler om, at der kunne være nogle kommuneforsøg, men de specifikke regler er ikke aftalt.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-12:
»Kan ministeren oplyse, om en ejerforening, som er etableret i forbindelse med bortsalg af almene boliger,
vil kunne trække på midlerne i boligorganisationernes opsparede fonde eller i Landsbyggefondens fonde?«
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-12:
Hvis det er sådan, at vi skal have lige gyldige transaktioner indenlands som på tværs, så kan vi risikere, at transaktionerne her i Danmark vil blive dyrere.
Vi har troet på, at markedskræfterne kunne regulere det her.
Jeg vil blot tilkendegive, at jeg her ikke kan sige, at Danmark ændrer holdning på det område, men jeg vil selvfølgelig overveje, hvilke muligheder der er for fremtiden.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ole Stavad (S), 2003-11-12:
Jeg går ud fra, at når økonomi- og erhvervsministeren bringer den konkrete sag frem, må jeg også spørge til den.
Jeg står her med hr. Poul Schlüters fyldige rapport til Nordisk Råds session her for en lille måned siden, og hr. Poul Schlüter understreger jo i den helt klart, at Danmark er en undtagelse, at Danmark har valgt ikke at ville være med.
Jeg har spurgt den socialdemokratiske forhandler på området omkring dankort, som jeg godt har hørt nogle bruger som undskyldning for ikke at ville foretage sig noget som helst, og den socialdemokratiske forhandler, hr. Jan Trøjborg, har over for mig bedyret, at han ikke har noget som helst kendskab til, at Danmark skulle være forhindret i at finde en bedre løsning.
Det er helt uacceptabelt, at man kan komme op på gebyrer
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-12:
Jeg vil gerne give tilsagn om, at det nordiske samarbejde prioriteres højt også i fremtiden.
Når spørgeren siger, at tidligere statsminister, hr. Poul Schlüter, er noget indigneret over, at der også på mit område ikke kan findes nogen løsninger, så ved jeg godt, hvad spørgeren henviser til, nemlig finansielle transaktioner mellem de nordiske lande.
Der må jeg blot henvise til, at vi bl.a. har indgået en dankortaftale, der giver mulighed for meget, meget lave transaktioner på området.
Jeg vil blot sige, at vi har i Danmark et betalingssystem, og jeg har måttet meddele hr. Poul Schlüter, at sådan var tingenes tilstand i forhold til de priser, der er på transaktioner her i Danmark, så længe vi ikke er medlem af den fælles valuta.
Ole Stavad (S), 2003-11-12:
Jeg synes godt, at økonomi- og erhvervsministeren også som partileder i det andet regeringsparti kunne komme med en tilkendegivelse af, at vi vil se hans tilstedeværelse i større udstrækning - og det er ikke svært - fremover, for det er virkelig ved at blive et problem for Danmark.
Også en af økonomi- og erhvervsministerens forgængere som formand for Det Konservative Folkeparti, tidligere statsminister Poul Schlüter, har været særdeles kritisk over for den manglende danske vilje til konkret at finde løsninger, også inden for økonomi- og erhvervsministerens område.
Derfor er det altså nødvendigt, hvis det er sådan, vi skal nå frem til resultater, og hvis vi skal bruge det nordiske samarbejde til det, det er muligt at bruge det til, at økonomi- og erhvervsministeren både sender signalet til sine partifæller i regeringen og også selv går foran.
Det vil jeg godt høre om ikke ministeren vil give et klarere tilsagn om, end vi har fået hidtil.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-12:
Jeg har ikke mere at føje til det, jeg har tilkendegivet, nemlig at det nordiske samarbejde selvfølgelig vil blive prioriteret.
Ole Stavad (S), 2003-11-12:
Jeg skal sådan set først takke økonomi- og erhvervsministeren, fordi han mindede om, at jeg i min opremsning af de ministerråd, hvor han skal repræsentere Danmark og ikke har deltaget, glemte, at der også er rådet af forbrugerministre.
Jeg er lidt ked af, at ministeren et eller andet sted tilkendegiver en opfattelse af, at bare man mødes i nogle forskellige sammenhænge, eksempelvis i EU-sammenhæng, så er det godt nok, for når jeg ser, hvordan andre regeringer og ministre fra andre regeringer prioriterer, og jeg har listen over alle landenes repræsentanter til disse møder, så kan jeg jo se, at den svenske og den finske regering, som jo også er repræsenteret i EU, faktisk prioriterer at være til stede og deltage i møderne.
Når jeg så hører, hvad det er for et ry, Danmark er i gang med at skaffe sig i den nordiske sammenhæng, hvor det er opfattelsen bredt imellem landene, imellem partigrupperne, at Danmark er ved at melde sig ud afeller i hvert fald kraftigt nedprioritere nordisk samarbejde, så har vi altså behov for at gøre det bedre, også med en tilstedeværelse på ministerplan, når de vigtige diskussioner skal føres, og afgørelser skal træffes.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-12:
Jeg vil gerne sige, at der ligesom under den tidligere regering fortsat drøftes vigtige sager mellem ministrene i forbindelse med rådsmøderne i EU.
Alene i år har jeg deltaget i seks rådsmøder, og jeg forventer at deltage i to mere, inden året er omme.
Jeg har i den sammenhæng tæt kontakt til mine nordiske kolleger.
Jeg kan eksempelvis nævne, at jeg i forbindelse med sidste rådsmøde i mandags talte med den svenske forbrugerminister om det kommende forbrugerrådsmøde her i december.
Jeg vil også gerne gøre opmærksom på, at mine nordiske kolleger også er til stede på de uformelle EU-rådsmøder, f.eks. vores konkurrenceevnerådsmøde i Nyborg under det danske formandskab. Blot for at sige, at der er et tæt samarbejde.
Som partiformand har jeg også møder med mine nordiske partikolleger, og i det hele taget vil jeg gerne tilkendegive, at jeg vil prioritere det nordiske samarbejde.
Ole Stavad (S), 2003-11-12:
Jeg vil sådan set godt starte med at takke økonomi- og erhvervsministeren for den tone, han har brugt i svaret, og det siger jeg på baggrund af den debat, vi havde tidligere med finansministeren og socialministeren, der var stærkt og voldsomt fornærmet og oprørt over, at vi overhovedet beskæftiger os med deres repræsentation fra Danmark i nordisk sammenhæng.
Jeg er glad for at kunne konstatere, at økonomi- og erhvervsministeren ikke har et princip om ikke at deltage og også tilkendegiver et engagement i det nordiske.
Men kan ministeren ikke godt forstå, at hvis det er sådan, at vi nu lægger det til grund, at ministeren også synes, at det nordiske er vigtigt, og når vi så ser på den stribe ministerråd med møder placeret hen over året i en 2-års-periode, så kan det være svært at forstå, at ministeren ikke har syntes, det er vigtigt at prioritere. Jeg ved godt, at der også skal gives et meget stærkt signal til ens ministerium om, at det her er vigtigt at prioritere, men man kender jo som regel de her møder meget, meget lang tid i forvejen.
Derfor vil jeg godt spørge, om ministeren vil give et tilsagn om og også give et signal til sit system om, at det nordiske samarbejde har vi en fælles interesse i at opprioritere.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-12:
Det er ikke et princip, at jeg ikke har deltaget i nordiske ministerrådsmøder på henholdsvis bolig-, energi-, forbruger- samt konkurrenceevneområdet.
På baggrund af et sammenfald af uheldige omstændigheder har det ikke været muligt for mig at deltage i disse møder, bl.a. har jeg været forhindret på grund af Nordsøforhandlingerne.
Der har da også været finanslovforhandlinger, der har ligget skævt i forhold til møderne, og det sidste møde var faktisk op til en uge, hvor jeg som partiformand havde konservativt landsrådsmøde.
Vi har i ministeriet sendt en repræsentant på højt embedsmandsniveau, der har varetaget Danmarks interesser.
I hvert enkelt tilfælde er der udarbejdet koordinerede danske holdninger, som er blevet fremført på mine vegne.
Min manglende deltagelse i nordiske ministerrådsmøder er således ikke ensbetydende med, at det nordiske samarbejde ikke prioriteres højt.
Der er løbende kontakt om nordisk samarbejde på mange niveauer, og selv er jeg også løbende i kontakt med mine nordiske kolleger, ikke mindst på EPP-møder, hvor også Norge er til stede.
Der er også adskillige nordiske partiledermøder.
Blot for at sige til hr. Ole Stavad, at det ikke er et princip.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-12:
Jeg vil gerne i forlængelse af det her stillede spørgsmål understrege, at vi jo nu står i en ny situation, fordi ministeren åbenbart har indgået en aftale med Dansk Folkeparti vedrørende en forsøgsordning om salg af almene boliger. Jeg håber jo så, at det bliver en ordning, hvor der er mulighed for, at såvel kommunen som ejerne af boligen, altså det almene boligselskab, i givet fald kan nedlægge veto.
Hvis det er tilfældet, har vi jo en anden situation.
Derfor vil jeg naturligvis alligevel gerne bede ministeren om at besvare spørgsmålet.
Ole Stavad (S), 2003-11-12:
Når jeg har spurgt økonomi- og erhvervsministeren, som jeg har, så skyldes det jo, at økonomi- og erhvervsministeren har til opgave at repræsentere Danmark i en række ministerråd i nordisk sammenhæng.
Han startede som nordisk samarbejdsminister, altså den, der havde det overordnede ansvar, og var det indtil juni 2002.
Derudover er det boligministrene i nordisk sammenhæng, det er energiministrene, det er næringsministrene, der har afholdt en stribe møder, og derfor vil jeg da godt høre, om det er noget principielt, eller om ministeren vil være med til at vise et fortsat engagement i det nordiske samarbejde.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-12:
»Kan ministeren oplyse, om klausulen om skattekompensation i regeringens aftale med A.P. Møller - Mærsk vil forhindre indførelse af en spildevandsafgift på boreplatforme eller i hvert fald medføre udbetaling af kompensation til DUC?«