runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-04-12:
Mener hr. Morten Homann, at udvikling af uddannelser, inspiration og idérigdom fostres bedst ved, at man tvinger institutionerne ind i en fusion med det samme, eller fostres den bedst ved, at man har tid til at tænke sig om, tid til at tage diskussionerne, tid til at finde frem til lige netop den bedste løsning?
Er det mest idérigt, at man fusionerer, at man tvinger institutionerne ind i en fusion med det samme, eller skal man give dem lov til at tænke sig om?
Morten Homann (SF), 2002-04-12:
I SF er vi også tilhængere af, at man tænker sig om.
Vi er faktisk så meget tilhængere af, at man tænker sig om, at vi synes, at man skal have 5 år til at tænke sig om i.
Vi synes, at det er meget svært at forestille sig, hvad det er for problemer, som ikke - hvis man nu endelig skal tage sig sammen - kan løses på 5 år, men som kræver, at man skal bruge 11 år på tovtrækkerier.
Det har jeg meget svært ved at se.
Hvis der er problemer, som får lov til at løbe i 11 år, så har jeg meget, meget svært ved at forestille mig, at det ikke går ud over friheden for de studerende.
Louise Frevert (DF), 2002-04-12:
Umiddelbart ser lovforslaget jo meget tilforladeligt ud og til at være lige til at gå til, men ved nærmere læsning er Dansk Folkeparti ikke længere helt så begejstret som ved første øjekast.
Vi har en fornemmelse af, at dette lovforslag er blevet sneget ind ad bagdøren som en forlængelse af regeringens plan
om en ny udlændingepolitik
Det har så været meningen, at man i løbet af året skulle komme med konkrete initiativer for styrkelse af målrettet integration på arbejdsmarkedet.
Så langt så godt.
Nu er det jo sådan, at Dansk Folkeparti bliver lidt loren ved en del af det resterende indhold i lovforslaget.
»... at udlændinge på en hurtig og relevant måde kan få vurderet deres medbragte kvalifikationer.«
Menes der hermed, at flygtninge skal ud på arbejdsmarkedet med det samme?
Dansk Folkeparti har den principielle holdning, at asylansøgere skal tilbage til deres hjemland så hurtigt, det kan lade sig gøre.
Desuden må man gå ud fra, at tilgangen af udlændinge, der kommer til Danmark uden at skulle arbejde, vil blive formindsket i fremtiden.
Et andet sted står der: »... om den enkeltes medbragte kvalifikationer har et niveau og en anvendelighed, der sætter den pågældende i stand til at bestride et givet job eller få godkendt sine kvalifikationer som led i et uddannelsesforløb i Danmark, og ikke om de nye borgere har gennemført præcis de samme uddannelsesforløb, som kendes i Danmark.
Hvem taler vi om her?
Jeg er sikker på, at man har lavet en ordmæssig lapsus ved at sige, at udlændinge på en hurtig måde etc. i stedet for at bruge ordet indvandrere.
Vi har i Danmark en del højt uddannede indvandrere, bl.a. ingeniører, som ikke kan få anerkendt deres uddannelse.
Hvis det bl.a. er dem, der menes i lovforslaget, er det yderst relevant, men man må så lave ordlyden i lovforslaget om.
En positiv ting ved dette forslag er, at danskere, der har taget en uddannelse i udlandet, kan få vurderet deres uddannelse i CVUU og dermed få den konverteret til danske forhold.
Dette lovforslag er Dansk Folkeparti ikke udelt begejstret for, men vi vil selvfølgelig gerne deltage positivt i udvalgsarbejdet og ser frem til at få disse sprogforviklinger afklaret.
Helle Sjelle (KF), 2002-04-12:
Med det her lovforslag kan man jo sige, at der nu er lagt op til, at det skal være lettere, dvs. mindre administrativt tungt, at komme med udenlandske uddannelseskvalifikationer og få dem godkendt.
Det sker bl.a. ved, at CVUU med det her forslag får styrket sine beføjelser, og at centerets vurderinger derudover skal lægges til grund for optagelse på uddannelsesinstitutioner, i arbejdsløshedskasser og myndigheders afgørelser om ansættelse.
På nogle fagområder har der været en vis form for langsommelighed med hensyn til anerkendelsen af udenlandske kvalifikationer.
Det vil vi gerne råde bod på, og derfor støtter vi i modsætning til Dansk Folkeparti - vi deler ikke helt synspunkter på det her område - forslaget både af hensyn til integrationen og internationaliseringen.
Morten Homann (SF), 2002-04-12:
Danmark har nogle af verdens bedst uddannede grønthandlere, taxachauffører og buschauffører, og det kan selvfølgelig i og for sig være meget godt, men hvis det er et udtryk for, at der er nogle mennesker, der har en uddannelse, som man ikke er i stand til at få det fulde udbytte af, så er der grund til bekymring.
og synes, at det retter op på nogle problemer, som i et stykke tid har trængt til, at der blev rettet op på dem.
Først og fremmest gælder det om at få lavet en vurdering
af selve uddannelserne fra udlandet, både af dele og af hele uddannelsen, og få skabt nogle ankemuligheder
Hvis der er uddannelsesinstitutioner, som enten på grund af manglende kendskab til udenlandske uddannelser eller af andre grunde ikke får udenlandske uddannelser godkendt og meritoverført på et tilstrækkelig rimeligt grundlag, betyder en ankemulighed, at man kan få nogle eksterne øjne på og få en ekstern prøvelse af, om denne vurdering også er foretaget korrekt.
Det synes vi er meget positivt, ja, faktisk synes vi, at det er så positivt, at man måske burde gå skridtet videre og spørge: Den her eksterne adgang til at få anket afgørelser om meritoverførsler burde den i virkeligheden ikke også gælde rent danske overførsler af merit mellem rent danske uddannelser, sådan at man kan sige, at uanset om man har taget sin uddannelse på en udenlandsk uddannelsesinstitution eller på en dansk, har man mulighed for at få en ekstern prøvelse af vurderingen af, om en meritoverførsel er foretaget korrekt? Som udgangspunkt er vi utrolig positive over for det her forslag. Det kan være, at der er nogle ting, som skal afklares i forbindelse med udvalgsarbejdet, bl.a. spørgsmålet om brugerbetaling, men der er tale om et forslag, der er god brug for, som vi vil gå meget positivt ind til.
Marianne Jelved (RV), 2002-04-12:
Det Radikale Venstre vil meget gerne støtte både hensigten med lovforslaget og lovforslaget som sådan.
Jeg skal ikke gennemgå indholdet af lovforslaget, som andre ordførere har gjort det, men henvise til dem.
Jeg skal bare pege på ét dilemma, som er til stede i et eller andet omfang.
Det er sådan, at uddannelsesinstitutionerne, f.eks. et universitet, et sygeplejeuddannelsessted, har ansvaret for det faglige indhold og for kvaliteten af det faglige indhold, og når man så fra en institution udenfor beslutter, hvordan man kan kvittere, om jeg så må sige, for en uddannelse taget i et andet land, og uddannelsesinstitutionen skal lægge det til grund, hvordan løser man så dilemmaet med, at uddannelsesinstitutionen jo i sidste ende har ansvaret for resultatet, der kommer ud?
Altså vi er helt åbne og parate, vi mener, det er et lidt svært spørgsmål, og måske er det bedste svar i virkeligheden, at ministeren tilkendegiver, at vi følger det meget tæt her fra Folketinget og prøver at gøre nogle erfaringer for at se, hvordan det i givet fald kommer til at fungere.
Det er der, hvor jeg kan se, at der er et dilemma og måske kan være et problem.
Men helt overordnet støtter vi både hensigten og forslaget og vil gerne kvittere for det over for ministeren.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-04-12:
Ja, det er ikke helt let sådan nærmest principielt at være enig i målet med en del af regeringens udlændingepolitik, det er godt nok ikke nemt, men det er lykkedes at finde et hjørne.
I Enhedslisten synes vi, at det er meget, meget vigtigt, at mennesker med udenlandske uddannelser kan få en reel og kvalificeret vurdering af deres uddannelse, ikke mindst en vurdering af deres uddannelse i forhold til den tilsvarende danske uddannelse.
Vi opfatter det som vigtigt og nødvendigt, både for personerne selv og selvfølgelig også for det danske samfund, at alle får mulighed for at bruge deres uddannelse og deres kvalifikationer til samfundets bedste, både på arbejdsmarkedet og i uddannelsessystemet.
Under behandling af det lovforslag, der etablerede Center for Vurdering af Udenlandske Uddannelser,
sagde den daværende ordfører for Enhedslisten, Søren Kolstrup, bl.a.: Jeg skal ikke lægge skjul på, at vi har drøftet, om centeret nu har den rette kompetence.
I hvert fald vil vi gerne være med til at drøfte, om man kunne tænke sig, at det kunne få en videregående beføjelse.
Det er meget positivt. Det har givet anledning til en del kritik fra de uddannelsesinstitutioner, der får deres selvstyre beskåret,
specielt universiteterne, og selv om vi i Enhedslisten er betænkelige ved at pille ved universiteternes selvstyre og derfor har været meget opmærksomme på denne her kritik, er det så vigtigt for os at sikre ordentlig og ensartet vurdering af udenlandske uddannelseskvalifikationer, at vi som udgangspunkt er positive over for også den del af forslaget.
I bemærkningerne til forslaget henviser ministeren til en vis træghed med at anerkende udenlandske uddannelseskvalifikationer, og det ville være rart om ikke andet så under udvalgsarbejdet at få nogle konkrete eksempler på denne her træghed.
Vi vil kort sagt gerne have sandsynliggjort, at centerets øgede beføjelser faktisk betyder en forskel ude i virkelighedens verden.
Regeringen vil indføre, at f.eks. kommunerne kan indhente vurderinger af enkeltpersoner uden personens samtykke, og så vidt jeg kan se, uden at man behøver oplyse personen om, at det er det, man gør, og det synes vi er et klart tilbageskridt i forhold til den eksisterende lov, hvori det klart fremgår, at en vurdering kræver samtykke fra den person, hvis kvalifikationer skal vurderes, og det synes vi altså er vigtigt retssikkerhedsmæssigt.
For Enhedslisten er det afgørende, at de her små skønhedspletter fjernes, ellers får vi nok lidt svært ved at vurdere forslaget som et samlet fremskridt, men altså, umiddelbart er Enhedslisten enig i intentionerne bag det her og håber, at vi kan få rettet de småting.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-04-12:
Vi er også meget enige i og positive over for det forslag, der ligger her, for, som det allerede er blevet sagt, er det jo vigtigt, at alle, der kommer til Danmark med nogle kvalifikationer, også får den hurtigste samt lettest mulige adgang til at få brugt disse kvalifikationer på det danske arbejdsmarked både til gavn for dem selv og til gavn for samfundet.
Vi finder det også positivt, at kommuner og andre myndigheder, der har ansvar for integration af udlændinge, i fremtiden får et centralt sted, hvor de kan indhente rådgivning om vurdering af de udenlandske uddannelseskvalifikationer, i den udstrækning de har behov og brug for det.
Der er nogle enkelte småting, som også andre ordførere har været inde på, og det er bl.a. om gebyr for vurdering af kvalifikationerne, men det er noget, vi vil komme ind på i det videre arbejde.
Så vi er meget positive og kan støtte det her.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-04-12:
Nu er det Venstres indtryk, og det var det også, da vi forhandlede for 2 år siden, at det, der er væsentligt her, er at sætte fokus på uddannelsens kvalitet og udviklingen af uddannelsernes kvalitet.
Det, der sker i øjeblikket i sektoren, er i høj grad, at de institutioner, som har valgt at gå ind i et Center for Videregående Uddannelse, som er ubetinget, har koncentreret alt sit krudt om at skulle fusionere.
Man har ikke koncentreret sit krudt om at udvikle uddannelserne.
Tilsvarende vil jo gøre sig gældende for dem, som er i et ubetinget center.
De skal altså fusionere inden for maksimalt 5 år, og det vil sige, at de kommer til at bruge en masse krudt på fusionsdelen og ikke på udvikling af uddannelserne.
Derfor er det her faktisk et lovforslag, hvor vi skyder bureaukratiet og alt det, der ligger i at skulle fusionere, meget langt ud, fordi vi ønsker, at institutionerne har mulighed for og tid til, at de udvikler uddannelserne frem for at udvikle bureaukratiet ved en fusion.
Louise Frevert (DF), 2002-04-12:
Dette er et ganske udmærket lovforslag, hvor man er ude på at forenkle indholdet af de eksisterende lovgivninger som så meget andet, regeringen foretager sig i øjeblikket.
Det synes jeg at man er sluppet vældig godt fra med dette lovforslag,
selve grundtanken med et Center for Videregående Uddannelse ikke er blevet rørt, men man har derimod øget friheden til, hvordan man sammensætter udviklingsråd og rådgivende råd i de selvejende institutioner.
Det er i et af høringssvarene foreslået, at man måske kunne være endnu mere rationel og slå udviklingsråd og rådgivende råd sammen, noget, vi kunne tage op under udvalgsarbejdet.
Desuden finder Dansk Folkeparti det positivt, at man ophæver lov om Danmarks Forvaltningshøjskole og lov om Skovskolen, samtidig med at man lader skolerne bevare deres egenart, ligesom de fortsat kan drive regional undervisning.
Alt i alt gøres det nemmere, og der er mindre bureaukrati.
Sammenlægningen af institutioner under eksempelvis et kerne-CVU er jo ikke ensbetydende med, at man centraliserer tingene.
Tværtimod oplever jeg, at man giver institutionerne flere valgmuligheder og større selvstændighed, samtidig med at der er bedre mulighed for at udbyde bedre uddannelse samt give samtlige uddannelser et kvalitetsløft ved et tættere samarbejde.
Dansk Folkeparti kan støtte dette lovforslag.
Morten Homann (SF), 2002-04-12:
Det kan jeg absolut ikke bekræfte.
Det, der hele tiden gennem forløbet har været målet for SF, er at sørge for, at man fik nogle bedre uddannelser for de studerende.
Det er netop også derfor, at vi afviser forslaget, som det ligger.
For det drejer sig ikke om bedre uddannelser for studerende, men det drejer sig om at lave frihed for institutionerne.
Helle Sjelle (KF), 2002-04-12:
Forenkling og frihed er elementer, som vi i Det Konservative Folkeparti er store tilhængere af, og derfor er vi også positive over for det her lovforslag.
Det indebærer bl.a., at der bliver større frihed til at danne CVU'er, og at der bliver bedre mulighed for at forlænge perioden som CVU'er.
Derudover forenkles reglerne for sammensætning af de råd, som CVU'erne kan nedsætte, og parterne i CVU'erne kan selv bestemme, om de vil oprette et fælles råd.
Alle er det elementer, vi er positive over for.
Vi synes også, det virker fornuftigt, at Danmarks Forvaltningshøjskole og Skovskolen, efter at de er blevet overført til Undervisningsministeriet, bliver selvejende samt tilpasset og omfattet af Undervisningsministeriets regler.
Så vi støtter lovforslaget.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-04-12:
Jeg har sådan set bare et enkelt spørgsmål til hr. Morten Homann: Præcis hvordan bliver en studerende kastebold mellem institutioner, for selv inden for de Centre for Videregående Uddannelse, som har fusioneret, går den studerende jo på enten en læreruddannelse eller en pædagoguddannelse osv., så præcis hvordan kastes den studerende rundt mellem de forskellige institutioner på baggrund af det her lovforslag?
Morten Homann (SF), 2002-04-12:
Der er jo ingen tvivl om, at når man har adskillige forskellige institutioner, som skal indgå i det her samarbejde, er der mange tvivlsspørgsmål, som skal afklares, og det er også noget, som kan komme til at betyde noget for den enkelte studerende.
Det kan godt være, at det måske endda kan lykkes at skabe klarhed omkring lige den snævre del, som drejer sig om lige netop læreruddannelsen.
Men afklaringen af en række af de udenomsforhold, som også gælder for uddannelsen, kan man da forestille sig i virkeligheden vil kunne trække ud i hele den 11-års-periode, der er lagt op til.
Så der er nogle svære opgaver, der skal løses, når man skal fusionere.
5 år burde være en rimelig frist til at få løst de svære problemer.
Hvis man trækker det ud til 11 år, risikerer man altså, at sikkerheden og ufriheden får lov til at florere dobbelt så længe.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-04-16:
Som jeg tidligere har sagt, ønsker Det Konservative Folkeparti skattelettelser.
Havde Det Konservative Folkeparti 90 mandater, havde vi formentlig fået skattelettelser, men det har Det Konservative Folkeparti ikke.
Vi har en målsætning, der hedder skattelettelser fra 1. januar 2004.
Jeg skal gerne love, at jeg vil gøre alt, hvad der står i min magt, for at vi også får skattelettelser i 2004.
Det er, bliver og har altid været konservativ politik, og derfor vil vi også arbejde hårdt og målrettet mod netop at få skattelettelser.
Aage Frandsen (SF), 2002-04-16:
Dette lovforslag indeholder en række småting.
Det kan godt være, at det er store ting for den pågældende person, men det er en række småting, som vi godt kunne have overvejet at stemme for, men det indgår jo i en samlet lovpakke, som har som hovedsigte at lave et skattestop og dermed prioritere, hvordan skattebyrden skal være på bil- og motorcykelområdet.
Vi synes, det havde været fornuftigere, hvis man havde haft de 265 mio. kr., som det koster i år at lave
dette skattestop, så at se på, hvis nu vi ville bruge dem til noget, hvad vi så skulle skulle bruge dem til.
Vi synes ikke, det er fornuftigt at bruge dem til dette.
Hvis man så endelig ville have kigget på det og sagt, at det her vil vi gerne have neutralt - det kunne vi godt tilslutte os sådan set som udgangspunkt, at man skulle have haft, at det her skulle være neutralt - så ville vi jo hæve afgiften nogle steder og sænke den andre steder i forhold til nogle overordnede målsætninger.
Og de overordnede målsætninger er her, at miljøet er i orden, at folk køber de biler, der er fornuftige at købe, at de har en adfærd i forhold til, om de bruger biler eller ikke bruger biler, der er fornuftig ud fra nogle samlede samfundsmæssige og miljømæssige betragtninger.
Men det her følger bare Venstres politik, at der skal være skattestop, og så lægger man loft over skatten på ét område, og det koster så en kvart milliard kroner, og det, vi får ud af det, er i og for sig ingenting.
Også andre ordførere har været inde på det, nemlig nogle af de problemer, som vi ved ligger forude i forhold til de ændringer, som vi forventer EU kommer med, og som bliver gennemført.
Netop fordi de bliver vedtaget i EU, eller fordi det bliver besluttet, at vi ikke har lov til at opretholde nogle af de regler, som vi har, så var det jo rart at have nogle muligheder for at ændre i vores system, i stedet for at bruge 265 mio. kr., alene fordi Venstre har sagt, at vi skal have et skattestop.
De har også lovet nogle skattelettelser, som vi sandelig ikke vil være med til, helt sikkert.
Her er altså noget, der bliver gennemført af Folketinget, ikke fordi der dybest set er flertal i Folketinget for det, men fordi Venstre lovede det før valget.
Jeg har ikke indtryk af, at Dansk Folkeparti synes, at det er fornuftigt at bruge de her penge til det formål, der ligger i lovforslaget.
Jeg har heller ikke indtryk af, at Det Konservative Folkeparti synes, at det er det allerbedste, men selvfølgelig er man loyal.
Når man skriver under på en aftale, er det selvfølgelig sådan, det er.
Det er altså, fordi Venstre har lovet et skattestop, og det lider vi så under.
Det gør vi også i forhold til en række andre love, hvor vi bruger pengene på en meget uhensigtsmæssig måde.
Det andet, der ligger i det, er, at vi får nogle strukturer, som heller ikke er hensigtsmæssige.
Derfor afviser vi forslaget, selv om der er enkelte elementer, som det kan være fornuftigt at se på.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-04-16:
Til hr. Jacob Buksti kan jeg sige, at jeg forestiller mig, at det kun kan være til glæde for miljøet, at man køber en mere miljøvenlig motorcykel.
Jo flere, der køber en miljøvenlig motorcykel i stedet for en ikkemiljøvenlig motorcykel, jo flere hjælper miljøet.
Jeg står også ved skattelettelser, og vi har altså valgt at prioritere.
For at skabe større økonomisk råderum i det her land og for at skabe en større samfundsmæssig gevinst
har vi valgt at prioritere og ønsker derfor nu at gå efter skattelettelser, lettelser af skatten på arbejde.
Det mener vi er førsteprioriteten.
Derfor den prioritering
, og derfor er vi nu ved i samarbejde med vores regeringspartner at skabe det nødvendige økonomiske råderum, så vi på ansvarsbevidst vis kan sætte skatterne på arbejde ned.
Anders Samuelsen (RV), 2002-04-16:
Nu siger fru Charlotte Dyremose så: Vi er stolte af, at vi er gået i gang med at gennemføre Venstres politik, nemlig et skattestop.
Det er jo fint nok, at Det Konservative Folkeparti er stolte af det, men problemet er jo netop med det her lovforslag, at man ikke gennemfører skattestoppet, for så havde man gjort noget ved det her knæk, som hr. Jacob Buksti netop har omtalt, og det gør man jo ikke.
Der er ikke noget skattestop på det her område, og man bryder skattestoppet, så hvordan synes man selv, det går på nuværende tidspunkt?
Man kan altså ikke engang leve op til skattestoppet.
Hvorfor er der så nogen som helst, der skulle tro på, at Det Konservative Folkeparti en dag får held til at få gennemført at få sat skatten på arbejde ned i samarbejde med de partier, man i øjeblikket har valgt at være i stue sammen med?
Anders Samuelsen (RV), 2002-04-16:
Lovforslaget er udtryk for en skatteomlægning, som Det Radikale Venstre ikke kan støtte, og det er der to grunde til: For det første er fastfrysning af vægtafgiften med til at påføre det offentlige et skatteprovenutab, der alternativt kunne have været anvendt til at sænke indkomstskatterne.
Det Radikale Venstre har svært ved at forstå den prioritering.
Det altoverskyggende problem for den danske samfundsøkonomi er en faldende arbejdsstyrke.
Det ville derfor være naturligt, hvis regeringens skatteomlægninger sigtede på at gøre det mere attraktivt for danskerne at arbejde ved at sænke indkomstskatten i stedet for at give afgiftslettelser. Skatteministeren har således selv så sent som i sidste uge bekræftet, at flere danskere ville komme i arbejde ved at sænke skatten på arbejde end ved afgiftslettelser.
Erhvervsministeren bekræftede ved samme lejlighed, at forholdet er cirka 1:4.
Man har en fire gange så stor effekt
i forhold til arbejdsudbuddet ved at bruge pengene på at sænke skatten på arbejde i stedet for at bruge dem på at sænke afgifter.
Regeringen har simpelt hen valgt det ringeste værktøj af de to, den har til sin rådighed, og det beklager Det Radikale Venstre.
For det andet er lovforslaget også, hvad angår miljøområdet, uambitiøst.
Det er altså alene brændstofforbruget, som vi mener er det væsentlige, og ikke produktionsprisen i forholdet til registreringsafgiften.
Samlet er der derfor, som vi ser det, tale om et uambitiøst forslag.
Regeringen kunne få både flere i beskæftigelse og et bedre miljø uden at miste skatteindtægter, hvis den i stedet for fulgte den radikale linje.
Det Radikale Venstre kan derfor ikke støtte forslaget, som det foreligger her.
Jacob Buksti (S), 2002-04-16:
Jeg tror, at fru Charlotte Dyremose må erkende, at hvis man altid går i skyggen af de store, kommer det efterhånden til at se sort ud.
Det er udmærket, at fru Charlotte Dyremose siger, at jo flere, der køber de her miljøvenlige motorcykler, jo bedre er det for miljøet, men det fremgår altså af forslaget, og jeg vil gerne citere fra bemærkningerne: »Da det fortsat er muligt at registrere motorcykler, der ikke opfylder de skærpede krav, er det dog usikkert, i hvor høj grad dette vil slå igennem på luftkvaliteten.« Jeg vil gerne spørge fru Charlotte Dyremose
, når det nu er sådan, at vi har med et forslag her at gøre, som er direkte imod det, som De Konservative er gået til valg på, om ikke fru Charlotte Dyremose synes, at det er noget underligt noget, at vi skal vedtage det allerede nu, når det er sådan, at det først får virkning fra den 1. januar 2003, og
når det er sådan, at vi ved, at til efteråret kommer vi til at diskutere de mere fremadrettede spørgsmål om, hvordan vi tilpasser bilafgiftssystemet til de EU-regler, som vi kommer til at leve under.
Hvordan kan det så være, at vi ikke gemmer den diskussion til den tid og så koncentrerer os om de miljøvenlige motorcykler og køreskolebusserne og de der ting?
Hvordan kan det være, at vi skal vedtage et skattestop her og nu?
Er det, fordi regeringen kan gå ud og sige, at nu har de vedtaget et skattestop?
Men det har jo først konsekvenser den 1. januar 2003.