runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-27:
Jeg vil spørge Venstres ordfører, hvor i finansloven der var noget som helst positivt i forhold til regionerne.
Venstres ordfører siger, at det er en del af regeringsgrundlaget.
Ja, det skal nok passe.
Men det er også det eneste sted, det står.
Man har haft meget travlt med at udmønte det der 100-dages-program osv., men der er ikke udmøntet noget som helst, som fremmer regionerne, så vidt jeg ved.
Det er sådan set bare mit spørgsmål.
Marianne Pedersen (V), 2002-05-27:
Først til hr. Ole Vagn Christensen, der udtaler, at Danmark er blevet skævere: Med hensyn til Told og Skat er det jo den tidligere regering, der her har startet en proces.
Det var den tidligere regering, der ville have lagt selskabsskatten ind under den samlede store Told- og Skattestyrelse.
Så jeg tror ikke, at denne her regering har problemer i den sammenhæng.
Dér kommer vi nok til at se lidt tilbage i tiden.
Til hr. Kristen Touborg, som siger frihed til at skære ned: Det kan jeg ikke forstå at hr. Kristen Touborg siger, for jeg er ganske overbevist om, at der er mange kommuner, der har nogle gode ideer, og de kan se, at de har fået en frihed til noget andet end til at nedskære.
Jeg er ikke sikker på, at borgmestrene har den samme negative holdning til frihedsbrevet. Til spørgsmålet om Beredskabscenteret på Bornholm kan jeg sige, at hele beredskabsproblematikken er sendt ud i høring, og at svarene først kommer tilbage i slutningen af dette år.
Så skal man så først se på, hvordan man fra regeringens side vil forholde sig til det samlede beredskab.
Der er ingen grund til at udtale sig p.t., så længe selve arbejdet om beredskabet ikke er gået i gang.
Hr. Ole M. Nielsen spørger om den samlede finanspolitik set i forhold til regionernes ageren.
Jeg vil sige, at planloven har i hvert fald været en af de lovgivninger, der har hjulpet meget ude i regionerne, i og med at det er blevet muligt at bygge mindre boliger til eksisterende landbrug.
Det vil i hvert fald også være med til at give en vis befolkningstilvækst i de yderste områder, at man nu får mulighed for at bygge en bolig til en eksisterende virksomhed, gård eller ejendom.
Arne Toft (S), 2002-05-27:
Fru Marianne Pedersen svarede på mit spørgsmål, at man bare skal få flere mennesker i arbejde i de svage kommuner, og jeg troede egentlig også, at det, debatten her skulle gå på, var, hvordan regeringen hjalp til med, at der kommer flere arbejdspladser ud til de svageste kommuner. Men det er jo ikke det, der sker.
Sammenlægningen af uddannelsesinstitutionerne medfører, at der bliver en centralisering, og angående nedlæggelse af daghøjskoler og næste gang produktionsskoler siger man
, at det kan kommunerne selv betale for.
Men kommunerne har ikke noget at betale med, især ikke de svageste kommuner.
Jeg vil godt spørge fru Marianne Pedersen vedrørende det nye miljøinstitut, som foreløbig er placeret i København: Vil fru Marianne Pedersen og Venstre være med til at arbejde for, at det bliver lagt ud i et af de svage områder?
Det er jo noget nyt, men mig bekendt er der kun én kommune, der har ønsket at få det.
Klaus Hækkerup (S), 2002-05-27:
Jeg vil gerne tilbage til sagen om Stålvalseværket og sige, at jeg synes egentlig, det er et for ringe svar, Venstre kommer med, når man siger, at det bare skal henvises til et embedsmandsudvalg.
Er det embedsmændene, der former Venstres politik, eller er det politikerne, der former Venstres politik?
Har Venstre en politik på området?
Så vil jeg også godt sige, at jeg snakkede ikke om, at vi skulle give Stålvalseværket støtte, som fru Marianne Pedersen synes at have opfattet det.
Jeg snakkede om, at vi kunne gøre det samme, som da Svendborg Skibsværft gik ned, hvor vi ydede støtte til Svendborgområdet, for at de kunne få andre arbejdspladser i gang og komme over det meget alvorlige slag, det var for Svendborg.
Er Venstre indstillet på at gribe ind på samme måde og hjælpe Frederiksværk-Hundestedområdet til at komme over det tab, det måtte være?
Er Venstre indstillet på det, eller er Venstre ikke?
Har Venstre en politik, eller har Venstre det ikke?
Er det embedsmændene, der bestemmer Venstres politik, eller er det politikerne?
Margrethe Vestager (RV), 2002-05-27:
Nu er mine spørgsmål til Venstres ordfører om Stålvalseværket ikke ment som en afhøring om det konkrete, for det ville være urimeligt af mig at forvente svar på det.
Men jeg synes, det er mærkeligt, at Venstres politik kan sammenfattes i ordene »vent og se«, for netop når vi diskuterer statslige arbejdspladser, må man sige, at Stålvalseværket principielt er interessant, fordi staten ejer en så stor del af Stålvalseværket.
Her har staten faktisk direkte adgang til at forholde sig til, hvordan arbejdspladser, som staten via sit ejerskab har været med til at opretholde i en ganske lang periode, skal videreføres, eller hvad der i givet fald skal ske i regionen.
Derfor spørger jeg ikke så meget til, hvad Venstre mener konkret her og nu om Stålvalseværket, men mere om statens rolle som ejer.
Når staten har en ejerrolle, hvad har den så af forpligtelser, når der i udkantsområder er arbejdspladser, som staten har en kraftig medindflydelse på, og som har brug
for hjælp
Alt det generelle dit og dat om, at mere vækst også er godt for regionerne, er fint nok, men hvad er Venstres konkrete forventninger til finansloven for 2003, når det handler om direkte regionalpolitik, medfinansiering af jysk-fynsk samarbejde, medfinansiering af initiativer på Bornholm, i Storstrøms Amt og i Vestsjælland og så fremdeles?
Altså ikke det generelle, men det specifikke, hvor regionerne selv viser kraft og mod til netop selvhjælp.
Marianne Pedersen (V), 2002-05-27:
Med hensyn til daghøjskolerne, der nu er lagt ind under kommunernes beslutningskompetence og ikke lever deres eget selvstændige liv, vil jeg sige, at de enkelte kommuner jo har mulighed for at bibeholde og fortsætte daghøjskolerne.
Samtidig talte hr. Arne Toft om, at der har fundet en centralisering sted på uddannelsesområdet.
Til det vil jeg sige, at også under den tidligere regering startede en proces med hensyn til de videregående uddannelser osv., osv.
Men der ligger jo ikke i det, og så vidt jeg ved mente den tidligere regering det heller ikke, at man skal nedlægge nogen uddannelsesområder, men alene samle den øverste vidensmængde i nogle større sammenhænge og beholde institutionerne dér, hvor de er i dag. Både til hr. Klaus Hækkerup og fru Margrethe Vestager med hensyn til Stålvalseværket: Jamen det er da en selvfølge, at Venstre vil gøre, hvad vi kan, og presse på, også over for regeringen, for at Stålvalseværket kan få en ordentlig økonomi og bevare de arbejdspladser, der findes på det.
Men skulle det værste ske, altså at man ikke kan bevare de arbejdspladser, er embedsmændene pålagt at være forudseende, og hvis der sker nogle uheldige regionalpolitiske ting, skal de komme med nogle udtalelser og nogle forslag.
Men Socialdemokratiet har aldrig bevist, at det kunne sætte de penge af.
Jeppe Kofod (S), 2002-05-27:
Jeg vil gerne takke fru Marianne Pedersen for svaret.
Nu er det ikke sådan, at jeg ønsker at føre en bornholmerdebat heroppefra, men fru Marianne Pedersen nævner, at jeg har stillet spørgsmål til statsministeren, og det skyldes, at der blev sendt et brev til statsministeren fra et samlet Bornholm.
Det vil jeg gerne bruge som et eksempel på, hvor det bliver svært for Venstre at levere en konkret regionalpolitik.
Allerede i december sendte et samlet Bornholm et brev
til statsministeren, underskrevet af Venstres amtsborgmester Knud Andersen.
Der kom ikke noget svar i januar, der kom ikke noget svar i februar, der kom ikke noget svar i marts, og der kom ikke noget svar i april.
Der kom først svar i maj, og det eneste, der er blevet leveret - her var fru Marianne Pedersen korrekt - er en midlertidig fragtstøtteordning, indtil BornholmsTrafikken skal udliciteres.
Men hvad med alle de andre områder, der betyder noget for vækst for regionen?
Hvad med medfinansiering af de mange initiativer, man har arbejdet med siden 1999, hvor den daværende statsminister nedsatte en tværministeriel arbejdsgruppe?
Intet konkret har vi fået at vide af Venstre, intet andet end flotte hensigtserklæringer, og det er lidt skuffende, må man altså forstå.
Samtidig skriver man i den regionalpolitiske redegørelse, at finansloven samlet set har en positiv regional virkning.
Men det kan vi bare ikke genkende ude i regionerne, det er uforståeligt, og derfor må man levere noget mere fra Venstres side.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-05-27:
Jeg forstod på fru Marianne Pedersens svar til mig angående forskningsinstitutionen i Sydthy, at her gælder det ikke, at der kan gives hjælp til selvhjælp for området, men at man må vente på, at der kommer nogle støtteforanstaltninger.
Jeg har faktisk forstået det sådan, at det slet ikke er det, der er Venstres politik, men at den netop er, at man skal være selvhjulpen.
Men sådan kan der jo være så meget, når man skal til at omsætte de fine ord i handling.
Jeg forstod bemærkningen om lokaliseringen af Told og Skat i dens nye struktur sådan, at det selvfølgelig er den tidligere regering, der er skyld i, hvordan den nye regering skal tilrettelægge denne struktur.
Jeg har lidt svært ved at se, at det skulle være nødvendigt for Venstre og De Konservative og regeringen, hvis den virkelig vil tage regionalpolitiske hensyn, så derfor var det et lidt flot svar.
Jeg kunne også have taget Arbejdstilsynet, som man vil samle i fire centre og flytte dem til nogle virkelige knudepunkter i stedet for at lade det ligge lokalt ude i regionerne, men jeg håber altså, at vi kan få lidt mere konkret at vide om, hvad Venstres politik i virkeligheden er.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-27:
Jeg fik et svar fra fru Marianne Pedersen på mit spørgsmål, om der var nogen som helst positive regionalpolitiske tiltag i finansloven, og det bekræftede, at det var der ikke.
Jeg fik en snak om planloven, men den har ikke noget som helst med finansloven at gøre, og den har heller ikke noget med regional udvikling at gøre.
Det er da rigtigt, at den letter landdistrikternes betingelser, men landdistrikter har man i både udkantområder og centrale vækstområder, så den har ikke nogen som helst ting med regionalpolitik at gøre.
Fru Marianne Pedersen nævnte også de generelle lettelser
De kommer erhvervsvirksomheder over hele landet til gode, men de forbedrer ikke regionernes vilkår i forhold til de centrale områders.
Så vil jeg spørge i mit sidste indlæg i denne omgang, om fru Marianne Pedersen i sin gruppe vil tage vare på og være talsmand for, at Venstre gør noget ved det problem, jeg nævnte om Finanstilsynets aktivitet med at stramme op på vurderingen, altså give lavere lån i udkantområder, fordi man alene skal vurdere efter handelsværdi. Vil fru Marianne Pedersen tage det ganske katastrofale udsagn fra Finanstilsynet op i sin gruppe?
Marianne Pedersen (V), 2002-05-27:
Først til hr. Jeppe Kofod: Jeg kan line de ting op, der er foretaget fra den siddende regerings side for at gøre virkeligheden nemmere for bornholmerne.
Der er en færgefart, som jeg nævnte tidligere, der er takstnedsættelser, der er nogle naturgenopretningsprojekter, der er nogle naturbeskyttelsesprojekter, der er opgradering af TV 2 på Bornholm, hvor der er givet en del til it, og der er forskningscentre.
Den tidligere regering havde ikke gjort nogen af de ting.
Den havde udtrykt velvilje, men det er helt konkrete tiltag, der er gjort fra denne regerings side.
Så vil jeg sige til hr. Ole Vagn Christensen med hensyn til vurderingen af Sydthyprojektet: Jeg formoder, at der er sket en vurdering af bæredygtigheden i projektet, og man skal vel ikke blot fortsætte med at give tilskud til noget, der ikke er mere bæredygtigt end så meget andet, hvis man vurderer, at de økonomiske midler kan bruges bedre alle andre steder.
Til hr. Ole Vagn Nielsen vil jeg sige, at med hensyn til...
Kristen Touborg (SF), 2002-05-27:
Jeg håber, at Venstres ordfører både kan tale med ministeren og høre mit spørgsmål på én gang.
Jeg kan forstå, at der ingen samlet opgørelse er over råd, nævn og finanslov.
Jeg tror, at det vil interessere alle de byrådsmedlemmer, der sidder rundtomkring og skal bøvle med nogle budgetter, der er meget, meget vanskelige at få til at hænge sammen, fordi regeringen siger »frihed«, men realiteterne er, at det er frihed til at skære ned.
Når der så samtidig er skattestop, er det en næsten umulig opgave.
Jeg vil godt spørge Venstres ordfører om Beredskabscenteret på Bornholm.
Der er 60 statslige arbejdspladser på Bornholm.
Jeg synes, at bornholmerne har ret til her forud for valget at få at vide, hvad der er regeringens politik på det område.
Vil regeringen gå ud og sikre, at man ikke nedlægger de 60 statslige arbejdspladser og samtidig gør beredskabssituationen på Bornholm meget, meget problematisk?
Marianne Pedersen (V), 2002-05-27:
Nej, undskyld, det var til hr. Ole M. Nielsen her til sidst.
Med hensyn til de vanskelige forhold, der findes i nogle regioner, vil jeg sige, at der sker en voldsom udligning i Danmark kommunerne imellem.
De rigeste kommuner føler nok, at de betaler en del til de fattige kommuner, men det er ikke sikkert, det er godt nok, og det er også derfor, man er gået i gang med at lave en ny udligningsreform.
Den gamle reform har på nogle områder måske ikke virket hensigtsmæssigt nok.
Jeg forestiller mig i hvert fald, at det ville være en meget vanskelig proces for Folketinget at komme med nogen udmelding på det område.
Line Barfod (EL), 2002-05-27:
Jeg kan forstå på fru Marianne Pedersen, at der kommer ikke flere penge nogen steder.
Tværtimod kommer der bare nedskæringer og nedskæringer.
Som fru Sandy Brinck siger, har kommunerne og amterne frihed til at gøre, hvad de vil.
Men de har bare ikke nogen penge at gøre det for, og så er det åbenbart erhvervslivet, der skal klare det hele med de frihedsgrader, erhvervslivet har.
Så ville jeg gerne høre i forbindelse med noget, der konkret har betydning mange steder rundtom i landet, nemlig fødevareproduktionen, hvor der i dag er nogle monopoler, der i den grad har sat sig på markedet, både på mejeriområdet og slagteriområdet osv., så andre ikke har en chance: Vil Venstre være med til at gøre noget ved den konkurrencesituation, således at andre får mulighed for at drive mejerier, således at andre får mulighed for at drive slagterier, så man får en større spredning af fødevareproduktionen, frem for at det er nogle ganske få monopoler, der sætter sig på det hele, og som bruger meget ubehagelige metoder, hvis andre forsøger at komme ind på markedet?
Vil Venstre være med til at skabe et reelt frit marked inden for landbrugsproduktionen?
Kristen Touborg (SF), 2002-05-27:
: Jeg synes, det er o.k., at Venstre gerne vil have en høring om sagen, og jeg vil endda anbefale, at man tog en noget længere høring end det, man har lagt op til.
Men det ændrer jo ikke ved, at Venstre godt kunne fortælle Folketinget og befolkningen på Bornholm, hvad der er Venstres holdning nu.
Det er klart, at en høring kan ændre på tingene, sådan at Venstre får en anden holdning i fremtiden, det er fair nok.
Men Venstre må vel vide, hvad de mener nu.
Det skulle jo ikke være helt urimeligt, om befolkningen på Bornholm fik det at vide, inden de skal til valg.
Jeg synes, der er utrolig lidt konkret i det, Venstre siger.
Jeg tror ikke, at byrådene i f.eks. Nakskov og Sydthy kan finde ret meget hjælp til deres problemer med budgetlægningen i det, vi hører her i dag.
Alt for lidt konkret.
Jeg skal lige til sidst gentage hr. Ole M. Nielsens spørgsmål omkring realkreditvurderingen.
Sagen er jo, at staten blander sig nu, så Venstres ordførers svar var ret luftigt.
Problemet er i virkeligheden, at staten blander sig på nuværende tidspunkt.
Marianne Pedersen (V), 2002-05-27:
Til fru Sandy Brinck vil jeg i første omgang sige: Til det jysk-fynske samarbejde er der afsat 175 mio. kr. over den næste 4-årige periode og ikke mere, og det forventer jeg at de jysk-fynske partnere er klar over.
Derudover er der sat 20 mio. kr. af i en 4-årig periode via erhvervskonkurrencepakken, som man kan søge ind på, dersom man har nogle konkrete projekter, man ønsker at få tilskud til.
Derudover har regeringen i den sidste finanslov sat 19 mio. kr. af hvert år i en 4-årig periode, som turismeorganisationer kan søge at få tilskud fra.
Så til fru Line Barfod, der siger, at det hele er nedskæringer og nedskæringer: Det er det ikke.
Der er sat 0,5 mia. kr. af til hjemmeplejen; der er sat 1,5 mia. kr. af til sygehussektoren; det kan man i hvert fald ikke kalde nedskæringer, og det er for at afhjælpe nogle af de problematikker, der opstod under den tidligere regering
eksempelvis ventelister.
Med hensyn til monopol på markedet vedrørende fødevarer kan jeg ikke umiddelbart se, hvordan jeg skal svare på spørgsmålet.
Jeg er ikke helt klar over, i hvilken retning spørgsmålet går.
Til hr. Kristen Touborg med hensyn til budgetlægning i svage kommuner.
Der sker i dag en vældig udligning.
En milliard kroner af de penge, der bl.a. bliver udlignet, går til 135 kommuner i dag, som har en indtægtsmasse, der ligger 90 pct. under gennemsnittet.
Hvis man skulle gøre noget for de rigtig svage kommuner, kunne jeg forestille mig, at man indsnævrede begrebet svage kommuner, således at der ikke var 135 kommuner med i den ordning, men endnu færre, for at give de rigtig svage kommuner et bedre grundlag at arbejde ud fra.
Arne Toft (S), 2002-05-27:
Nu har vi hørt fra fru Marianne Pedersen, at regeringen og Venstre har fået et tredje ben.
De 1,5 mia. kr. til sygehusene og de 0,5 mia. til ældreplejen, dem har vi hørt om og det med, at når man nedlægger noget, så kan man selv betale. Det er jo også bluf.
Så vil jeg godt spørge fru Marianne Pedersen: Hvis man ikke får brugt de 1,5 mia. kr. i år - og det bliver jo et spørgsmål om kapacitet på sygehusene, om der er læger og personale nok - overgår de så til næste år?
Med hensyn til de 0,5 mia. kr. til plejesektoren så bliver der altså sparet betydeligt mere, kan jeg godt fortælle fru Marianne Pedersen, så det skal man i hvert fald ikke prale med. Så vil jeg spørge igen i forbindelse med det nye miljøinstitut, som indtil videre er blevet placeret i København, om Venstre vil være med til, at det bliver udlagt.
Jeppe Kofod (S), 2002-05-27:
Jeg vil gerne takke Venstres ordfører for bemærkningerne om, at man selvfølgelig havde leveret nogle ting, og jeg har også set her, at regner man tingene sammen, kan man gøre op, at regeringen har givet stort set, hvad den har taget på en række områder, til Bornholm.
Man kan sige, at det er fornuftigt nok, og det er nok også, fordi der er valgkamp derovre, men hvis der ikke havde været valgkamp, kunne jeg have frygtet, at man ikke havde givet så meget til Bornholm; så havde man bare taget fra Bornholm netto set.
Så nævner fru Marianne Pedersen et eksempel, som jeg gerne vil bruge her: forskningscenteret.
Det nedlægger man i råd og nævn-udspillet her i januar måned.
Så opretter man noget andet, et regionalt udviklingscenter, men de facto er det sådan, at forskningscenteret som et regional- og turismeforskningscenter, som en sektorforskningsinstitution i Danmark, er nedlagt.
En statslig arbejdsplads med et kæmpe netværk er nedlagt.
Så har man lavet noget andet.
Man har givet centeret nogle år til at finde en ny rolle, men det er ikke mere en sektorforskningsinstitution.
Hele problemet er, at argumentationen for at nedlægge det center var, at der jo ikke er plads til centre af den type ude i regionerne.
Vi har også set det andre steder i landet, hvor man har nedlagt centre, fordi der ikke er plads til den type udviklingsaktiviteter.
Det er det, der er fejlen ved Venstres regionalpolitik, og det er det, vi skal have lavet om på.
Sandy Brinck (S), 2002-05-27:
Fru Marianne Pedersen siger: 20 mio. kr. over 4 år til hele landet.
Er det den opløftende besked til den regionalpolitiske udvikling: 20 mio. kr. til hele landet?
Det kan da ikke undre Venstres ordfører, at man bl.a. ude i Vestsjællands Amt, som fru Marianne Pedersen jo kender så glimrende, bliver en smule bekymret.
Her sidder man og arbejder seriøst på at få en erhvervspolitisk redegørelse ført ud i livet, og man er bekymret for, at det her bare bliver papirarbejde.
Det er der ingen, der har en interesse i.
Det mindste, man kan forvente, er da, at Venstres ordfører giver en positiv tilkendegivelse af, at regeringen og Venstre naturligvis vil være med til at føre de projekter ud i livet og også vil påtage sig en medfinansiering.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad fru Marianne Pedersen siger ude i sin egen valgkreds i Vestsjællands Amt, til de mange mennesker, som sidder derude og arbejder seriøst med tingene.
Inger Bierbaum (S), 2002-05-27:
Jeg vil gerne komme med en kommentar fra et andet udkantområde, nemlig Sønderjylland, hvor erhvervslivet råber
på højtuddannede mennesker.
Samtidig er der lige udarbejdet en kompetenceplan, som viser, at de unge mennesker i stor grad flytter fra os, og at vi har rigtig, rigtig mange kortuddannede.
Og for de kortuddannedes vedkommende kan man se, at den finanslov, som Venstre har været med til at vedtage her, går hårdt ud over de kortuddannede.
Derfor vil jeg gerne spørge: Når der nu ikke er flere penge i den regionalpolitiske pulje, vil Venstre så være med til at lave en fleksibel taksameterordning, altså en forhøjelse af taksameterordningerne for de svage områder, eksempelvis Sønderjylland, så man f.eks. gav en højere taksameterordning på erhvervsskoler, handelsskoler, Syddansk Universitet?
Marianne Pedersen (V), 2002-05-27:
Først til, jeg tror, det var, hr. Arne Toft, der spurgte, om man ville overføre de 1,5 mia. kr., dersom de ikke kunne blive brugt på sygehusområdet i indeværende periode: Jamen jeg forventer da bestemt, at den 1,5 mia. kr. vil blive brugt i indeværende år på at afskaffe ventelisterne. Jeg kan ikke forestille mig, hvorfor de ikke skulle være blevet brugt. Så spørgsmålet kan betragtes som ikke særlig interessant p.t. Til hr. Jeppe Kofod: Jeg opgiver at gå yderligere ind i debatten omkring Bornholm.
Tingene er sagt igen og igen, ikke alene her i dag, men også omkring udflytningen af statslige arbejdspladser, så jeg anser for umuligt, at jeg vil være i stand til at bibringe hr. Jeppe Kofod nogen ny viden.
Med hensyn til fru Sandy Brinck vil jeg have lov at sige: Der er mig bekendt ikke kommet nogen konkrete projekter fra Vestsjællands Amt endnu i forhold til erhvervssamarbejdet
mellem Vestsjællands og Storstrøms Amter, men når de kommer, så må man se på dem, og så må man jo gå ind og se på de muligheder, man har.
Så vil jeg ellers lige retlede fru Sandy Brinck: Der er også sat 20 mio. kr. hvert af de 4 år inden for turismen.
Det kunne også være projektet.
Det vil sige, det er 2 x 20 mio. kr. x 4 år, der er sat af.
Til fru Inger Bierbaum vil jeg sige, at man i debatten her i dag får det til at lyde, som om denne regering har siddet de sidste 10 år.
Sådan er det ikke.
Det er den socialdemokratiske regering, der tidligere har været i stand til at føre landet ud i den situation, vi er i i dag, med en meget skæv udvikling i regionerne.
Nu kan Socialdemokratiet med flere jo ikke forvente, at den borgerlige regering skal kunne rette op på det.
Vi har siddet et halvt år.
Et halvt år har den borgerlige regering siddet.
Lad os nu se, når vi har siddet i 8 år, om ikke vi har en mere udjævnet og større aktivitet i yderregionerne, både på det erhvervsmæssige og på det boligpolitiske område.
Yderligere vil jeg sige til fru Inger Bierbaum med hensyn til et højere taksameter: Der er jo lavet nogle initiativer, som den tidligere regering startede på, med hensyn til skoler osv. osv. - et af initiativerne er ganske vist kommet efterfølgende - hvor AMU-centrene sammen med de øvrige erhvervsskoler og landbrugsskoler skal indgå i den samme form for søgning af midler til undervisning, altså taksametermidler i stedet for efter den måde, som AMU tidligere fik deres økonomiske midler på.