runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2003-04-22:
Det var da rart at høre ministerens svar på hr. Bjarne Laustsens spørgsmål.
Men er der i forbindelse med analysen foretaget en undersøgelse af, hvad arbejdsgiverne kunne tænke sig ved de her sygedage?
Der står, at efter 8 ugers sygdom skal man kigge på det.
Men det er allerede i dag sådan, at hvis virksomhederne har interesse i det, har de mulighed for at aftale med lønmodtagerne, at de kan passe deres arbejde, hvis nu de f.eks. har brækket en ben og der er et job på kontoret.
Men i andre sammenhænge har ministeren jo sagt, at man ikke kan pålægge arbejdsgiveren noget.
Det lyder på ministeren, som om man i det her tilfælde godt kan pålægge arbejdsgiverne at tage et ansvar for de syge, men i forbindelse med ældre på arbejdsmarkedet kan man ikke pålægge arbejdsgiverne at tage et ansvar.
Der er noget, der ikke rigtig hænger sammen dér.
Og i den forbindelse: Hvor meget kan virksomhederne i forvejen udnytte reglerne om at få folk, der er syge, på arbejde uden lovgivning?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-04-22:
Jeg forstår da godt, at hr. Bjarne Laustsen er meget utålmodig efter at have repræsenteret et parti, der har siddet ved regeringsmagten i 9 år og ruget over de her ting.
Så er det selvfølgelig klart, at det presser sig på med et forslag på området.
Det er sådan, at en meget voldsom andel af mennesker, der har været syge i et år, fuldstændig glider ud og mister kontakten til arbejdsmarkedet.
Derfor har jeg gerne villet prøve, at vi greb det an på den måde ved at sige: Se, det er de alvorlige kendsgerninger, vi står over for.
Så har vi også herhjemme, synes jeg, haft en tendens til altid at operere med enten-eller.
Enten er man rask, eller også er man syg.
Enten er man fuldt på arbejdsmarkedet, eller også er man ikke på arbejdsmarkedet.
Her tror jeg, at det vil være nyttigt, at vi får nogle diskussioner med bl.a. lægerne om: Er det nu helt rigtigt, at der ikke findes mellemformer mellem at være syg og være rask?
Når vi ved, at når mennesker i længere tid har været væk fra arbejdsmarkedet, er der en risiko for, at de aldrig kommer tilbage, burde vi så ikke kunne være enige om, at arbejdsgiverne skulle have nogle forpligtelser til at prøve at finde et andet job, eller at lægen kunne definere to halve dage om ugen, så man kunne bevare en tilknytning?
Det er nogle af de problemstillinger, som vi gerne vil tage op.
Bjarne Laustsen (S), 2003-04-22:
Jeg takker for svaret, men er alligevel ikke helt tilfreds, for det analysearbejde, som ministeren redegjorde for i sit svar her, er jeg fuldt ud klar over, og det er der god grund til at kigge på.
Det, der er interessant, er, hvad regeringen og ministeren vil gøre ved det.
Når man erklærer, at det er et problem, og når man sætter et udvalgsarbejde i gang, og når man refererer til dagspressen, synes jeg, det er rimeligt over for Folketinget at sige, hvad det er for nogle ting, man har i tankerne, og jeg kunne måske godt motivere ministeren til at komme med et par udmeldinger. Man kan i hvert fald sige, at det private erhvervsliv er meget interesseret i at vide, hvordan reglerne for refusion af sygedagpenge er.
Jeg tror bestemt også, at kommunerne er det samme, for det fremgår jo af dagens aviser, at kommunerne kan påse, at der bliver indført regler, der gør, at hvis de ikke har handlet efter en bestemt plan, som ministeren vil have gennemført, får de ingen refusion.
Det er det, jeg gerne vil have lidt mere konkret viden om.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-04-22:
Igennem det sidste halve år har der i Beskæftigelsesministeriet været arbejdet med spørgsmålet om at analysere sygefraværets årsager, sygefraværets omfang osv., og vi er ved at være ved vejs ende med det analysemateriale.
I det materiale ser man dels på virksomhederne, dels på kommunerne og dels på, hvilke andre spørgsmål der kan tages op.
Der stilles forslag til emner, der kan blive taget op, men det er som sagt i form af et debatoplæg, som er meget inspireret af den måde, vi greb processen med »Flere i arbejde« an på, hvor der var et debatoplæg og et analysemateriale.
En del af tingene mener jeg består i at skærpe opmærksomheden om sygefraværets årsager.
I det omfang man går ind og ser på regler, der fastsætter, hvornår kommuner og andre skal gribe ind, vil der selvfølgelig kunne være lovgivningsspørgsmål, der skal tages op.
Det er min agt at indlede drøftelser med Folketingets partier, når rapporten fremkommer.
Bjarne Laustsen (S), 2003-04-22:
Jeg vil gerne sige til ministeren, at jeg ikke synes, at den der med at klandre den tidligere regering går.
Det er selvfølgelig irriterende for ministeren, at han har svært ved at svare på konkrete spørgsmål. Det kan man så godt forstå, men man behøver ikke at være hoven. Jeg vil gerne gøre opmærksom på, at den tidligere regering jo havde gennemført en arbejdsmiljøpakke, som ministeren og den nuværende regering har afskaffet.
Det er vi selvfølgelig lodret imod, for der findes rapporter, der dokumenterer, at en tredjedel af sygefraværet skyldes et dårligt arbejdsmiljø.
Derfor er det jo tudetosset, synes vi, at man har afskaffet den arbejdsmiljøpakke, inden man fandt ud af, hvordan den virkede.
Når man presser ministeren lidt, så kommer der to ting.
Den ene er, at nu skal syge presses til at gå på arbejde, og den anden, som vi har hørt tidligere, er, at de arbejdsgivere, der har et meget højt sygefravær, kan blive hængt ud.
Jeg synes, begge dele er lige dårlige.
Nogle af de andre elementer, som ministeren var fremme med, kan vi sagtens sætte os til forhandlingsbordet og finde
ud af, for det drejer sig om at nedbringe sygefraværet generelt set og også det længerevarende sygefravær.
Det tror jeg vi bliver enige om, men de andre ting vil jeg godt tage afstand fra.
Jeg har et spørgsmål til beskæftigelsesministeren, da ministeren jo har fået det ansvar, som er et tungt åg, at nedbringe sygefraværet.
Vi har set i Jyllands-Posten i dag, hvor der er samme tema, at man er i stand til at nedbringe sygefraværet.
Så kommer spørgsmålet:
Hvordan har ministeren tænkt sig, at det skulle kunne lade sig gøre, og hvilke initiativer vil ministeren tage for at nedbringe sygefraværet?
Er det noget, der kræver ændring af nogle love, f.eks. sygedagpengeloven?
Er det noget, som ministeren påtænker at indgå forhandlinger om med Folketingets partier?
Disse spørgsmål er meget interessante, fordi ministeren selv siger, at det koster en storebæltsbro om året, at vi har så stort et sygefravær i Danmark.
Lene Jensen (S), 2003-04-22:
Jeg har fuld respekt for, at ministeren ikke har lyst til at kommentere en rapport, som ikke er frigivet til offentligheden.
Så det, jeg vil spørge om, er sådan set den mere ideologiske side af sagen, de politiske prioriteringer.
Når man læser regeringsgrundlaget, står det ret klart, at man ønsker at liberalisere det marked, men der står jo ikke så meget om, hvad det er for nogle elementer, der er i spil, og derfor tilspørger jeg ministeren direkte: Er det en politisk prioritering at få frigivet midlerne fra ATP?
Er det en politisk prioritering at gennemføre tvungen valgfrihed i forhold til arbejdsmarkedspensionerne?
Er det regeringens politiske prioriteringer eller ej?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-22:
Jeg ved ikke, om vi kommer det ret meget nærmere end det, jeg allerede har svaret på de foregående spørgsmål.
Hvis man f.eks. flytter masser af kapital ud af LD, der har placeret mange af deres midler i unoterede danske aktier, er det klart, at så kan der blive noget at diskutere på det område.
Nu er ATP og de øvrige pensionsinstitutter ret komplicerede, når vi laver denne øvelse, og derfor beder jeg egentlig spørgerne om, at vi venter på, at Bremerudvalgets rapport ligger på bordet, så vi kan tage stilling til de konkrete elementer, der ligger i den rapport, og også de elementer, som fru Lene Jensen har gjort opmærksom på i dag.
Vi er i regeringen fuldstændig bekendte med, at det er nogle problemstillinger, der skal undersøges.
Bjarne Laustsen (S), 2003-04-22:
Vi ved, at ATP og andre af de finansielle investorer har placeret betydelige midler i danske virksomheder og har været med til at skabe et godt og billigt kapitalgrundlag for danske virksomheder.
I det øjeblik man liberaliserer, er risikoen til stede.
Er det ikke korrekt?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-22:
Jeg tror, debatten bliver meget mere kvalificeret, når vi har mulighed for at se, hvad der kommer fra Bremerudvalget.
Det er korrekt, at Bremerudvalget sidder i Økonomi- og Erhvervsministeriet.
De har noget kompetence på området, de er i færd med at lave rapporten, og når den kommer på bordet, lad os så tage diskussionen derfra, frem for at vi står og diskuterer noget, som vi ikke er klædt på til.
Jeg er helt bekendt med de problemstillinger, som er nævnt fra spørgerens side, og som også beskæftigelsesministeren har givet udtryk for.
Den diskussion tager vi, når rapporten foreligger.
Lene Jensen (S), 2003-04-22:
Når nu vi er enige om, at der kan være de her uacceptable effekter ved liberaliseringer, og vi også er enige om, at aftaleretten f.eks. skal respekterets, vil jeg høre, om det kan tages som et udtryk for, at ministeren f.eks. ikke presser på i forhold til valgfriheden, når det gælder arbejdsmarkedspensionsordningerne.
Og hvis det ikke er arbejdsmarkedspensionsordningerne, hvad er det så? Hvor er det så, man ser det her meget presserende behov for en øget liberalisering, når nu vi er enige om, at der kan være endog også ganske voldsomme ulighedseffekter af det?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-22:
Jeg vil gerne sige, at der ikke er så meget ideologi i det
Frihed for den enkelte betyder meget for regeringen og er et gennemgående element i meget af regeringens politik.
Det gør vi ikke fra den ene dag til den anden.
Det gør vi bl.a. ved at få undersøgt området godt, inden vi træffer beslutningen.
Jeg er enig med spørgerne i, at det rejser mange spørgsmål, som vi er nødt til at vurdere.
Så det der med, at det skulle være et ideologisk felttog ... Det er et spørgsmål om frihed for den enkelte til at placere sin pensionsopsparing.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jeg er da glad for at få mulighed for at afkræfte, at der overhovedet skulle være uenighed i regeringen.
Vi er enige om, at der skal skabes en større valgfrihed inden for pensionsopsparingen, men jeg har jo også klart tilkendegivet, som også beskæftigelsesministeren har gjort opmærksom på, at der kan være svage grupper, personer med dårligt helbred.
Samtidig har jeg også tilkendegivet i svaret
til fru Lene Jensen, at der er noget, der hedder aftaleret, som skal overholdes, og at der er noget, der hedder indgåede kontrakter, som skal overholdes.
Jeg vil gerne sige, at denne sag er der ingen politisk uenighed om i regeringen.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-04-22:
Jeg tror ikke, vi kan blive meget voldsomt uenige om det her, for selvfølgelig skal vi bringe sygefraværet ned, selvfølgelig skal vi forhindre, at folk risikerer at miste fodfæste på arbejdsmarkedet, fordi kommunen, arbejdsgiverne eller andre er for dårlige til at følge op på sygdom.
Så jeg tror faktisk ikke, der er de store skillelinjer i det.
Jeg tror bare, vi er nødt til at få debatten i gang.
Mit udgangspunkt er, at jeg tror, at hovedparten af lønmodtagerne og hovedparten af virksomhederne ikke selv er klar over, om de er gode eller dårlige til at bekæmpe sygefravær.
Jeg tror ikke, det er noget, der ligger højt i bevidstheden i virksomhederne.
Jeg ville gerne branche for branche kunne opgive, hvad de bedst kan gøre for at nedbringe sygefraværet, i håb om at andre virksomheder så kunne sige: Jamen kan det lade sig gøre hos dem, kan det selvfølgelig også lade sig gøre hos os.
Som sagt kommer debatoplægget, og når det debatoplæg er fremlagt, håber jeg, at vi får en god og konstruktiv debat sommeren over, sådan at vi kan sætte os sammen efter sommerferien og spørge: Er der nogen af de her forslag, der bærer, som vi kan arbejde med her i Folketinget?
Jeg er ret sikker på, at en stor del af indsatsen simpelt hen vil være at inspirere kommuner og virksomheder til at gøre det bedre. Det kan de kun, hvis vi udbreder: Hvad er det, der gør de gode kommuner gode, hvad er det, der gør de gode virksomheder gode, og hvordan kan det omsættes til resten af samfundet?
Det er også en stor del af den manøvre, vi skal i gang med.
Men det er en vigtig sag, fordi sygefraværet koster altså mennesker tilknytning til arbejdsmarkedet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jette Jespersen (DF), 2003-04-22:
Vi mener, det er nødvendigt at tage sagen tilbage, da vi først har fået de sidste oplysninger vedrørende sagen her til morgen.
Villy Søvndal (SF), 2003-04-22:
Det er lidt i forlængelse af det forrige spørgsmål.
Jeg må sige, at det undrer mig, for vi får jo sagen tilbage til udvalget, hvis vi beder om det, før tredje behandling.
Normalt giver vi adgang til, når man beder om det, at tage sager tilbage til udvalget.
Men er det ikke muligt bare at få en enkelt tilkendegivelse om, hvilke nye oplysninger der er kommet i sagen, som er Dansk Folkepartis ordfører ubekendte, for at kunne tage stilling til, om det er klogt at tage sagen tilbage?
Pia Gjellerup (S), 2003-04-22:
Det er ikke, fordi jeg har nogen stærke holdninger til det.
Jeg vil bare spørge forslagsstilleren, om det er nødvendigt at afbryde andenbehandlingen, eller om det ikke ville være tilstrækkeligt at få sagen tilbage til udvalget mellem anden og tredje behandling.
Jette Jespersen (DF), 2003-04-22:
Dansk Folkeparti vil meget gerne have forhandlingen om dette forslag, L 137, afbrudt.
Imellem første og anden behandling er der kommet nye oplysninger, som vi ønsker at drøfte under et fornyet udvalgsarbejde.
Bjarne Laustsen (S), 2003-04-22:
Ministeren har ret i, at debatten er i gang, og det vil vi sørge for at holde ministeren fast på og også finde konstruktive løsninger, for det, ministeren har været ude med indtil nu, er efter vores opfattelse ganske utilstrækkeligt.
Det, der er meget væsentligt på arbejdsmarkedet, er, at der er rummelighed, at der også er plads til dem, der ikke har 100 pct.s erhvervsevne.
Jeg er enig med de arbejdsgivere, der har sagt, at hvis der kommer sådan nogle generelle regler om at hænge virksomheder ud, der har et højt sygefravær, kan det gå ud over de gode virksomheder, som vi også har, der løser en stor samfundsmæssig opgave ved at tage folk ind, der ikke har 100 pct.s erhvervsevne.
Jeg vil godt høre, om ministeren ikke er enig i, at der skal andre ting til.
Og så har vi hørt, at kommuner, hvor man ikke opfylder planerne, ikke kan få nogen refusion.
Det kunne være spændende her til sidst at høre, om der kunne komme andre ting på banen, som kunne være et indspil, for den tidligere regering fik jo nedbragt ledigheden så meget, at den var under sygefraværet.
Det har den nuværende regering lavet om på. Der er stadig væk for stort et sygefravær i Danmark.
Så det skal vi have noget gjort ved.
Jeg synes bare, de initiativer, som regeringen har taget i den sag, ikke er tilstrækkelige.
Karen J. Klint (S), 2003-04-22:
Vi er med til at stemme for loven, også med de ændringer, den første evalueringsrapport har givet anledning til.
Men jeg synes alligevel, jeg godt her vil gentage den appel, som nogle faglige organisationer er kommet med, og som vi også som Socialdemokrater er kommet med i vores betænkningsbidrag.
Det ville være utrolig godt, hvis der fra nu af og til næste revision af loven var en tværfagligt sammensat evalueringsgruppe, en erfarings- og udvekslingsgruppe, som kunne tage hånd om: Hvad er det så, vi skal sætte fokus på som politikere, næste gang vi skal revidere loven?
Det kunne også være et godt fagligt forum til at drøfte de svære ting, som der skal tages hånd om, når mennesker med mange forskellige behov og problemer skal have omsorg under nogle gange vanskelige vilkår.
Det kan jo ikke undgås, når så mange mennesker skal mødes, at man så begår menneskelige fejl.
Der kan være systemfejl og lignende.
Det ville alt andet lige være bedre at drøfte sådanne fejltrin i et fagligt forum end kun i medierne.
Så, kære minister, lad os få den her gruppe.
Vi behøver ikke svaret i dag, men jeg tror, appellen er hørt, og vi vil gerne bidrage til, at der så også bliver sat fokus på næste revision ud fra nogle meget positive vinkler, hvis vi har en sådan gruppe.
Lene Jensen (S), 2003-04-22:
Jeg har noteret mig ministerens betragtninger omkring beton, men skal undlade at kvittere med, hvad man så kunne snakke om, at regeringen stod i halsen til. Jeg vil bare sige, at det jo er ret fantastisk at høre fra den ene minister, at det her ikke er et ideologisk område, og den anden minister påstå, at det simpelt hen er så ideologisk, at man kan karakterisere partier, som ikke er enige i det, som nogle, der er støbt i beton.
Derfor et meget direkte spørgsmål: Er liberalisering af pensionsmarkedet et ideologisk spørgsmål for regeringen eller ej?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-04-22:
Vi kan jo igen her konstatere, at så er der en forskel mellem Socialdemokratiet og LO, for LO og arbejdsmarkedspensionsselskaberne arbejder jo med større valgfrihed inden for deres arbejdsmarkedspensionsordninger med unit link-systemer osv.
Så alle er mig bekendt interesseret i at give borgerne den størst mulige valgfrihed.
Men jeg anerkender det solidariske element, der er i arbejdsmarkedspensionerne.
Det er meget nødvendigt.
Men der er ingen forskel i forhold til det, økonomi- og erhvervsministeren sagde, for ministeren sagde nøjagtig det samme.
Bjarne Laustsen (S), 2003-04-22:
Jeg vil gerne spørge beskæftigelsesministeren, om den beton, han taler så meget om, er den, som arbejdsmarkedets parter selv har skabt ved at lave arbejdsmarkedspensioner.
Jeg forstår ikke, at regeringen vil blande sig i det, som er indgået mellem to overenskomstparter, hvor man er blevet enig om, at der skal oprettes et selskab og indbetales nogle midler med henblik på at forbedre mulighederne for de folk, der har været medlem og arbejdet på de forskellige virksomheder.
Hvorfor vil man forhindre det?
Og så vil jeg godt spørge beskæftigelsesministeren, om den valgfrihed, den liberalisering, som ministeren lægger op til, ikke bare er et spørgsmål om retten til at gå konkurs for de midler, man selv har indbetalt.
Hvad er det, man har så meget imod solidariske ordninger?
Er det forslag ikke bare penge ud af landet, som jeg før spurgte økonomi- og erhvervsministeren om, at danske virksomheder kan komme til at mangle risikovillig kapital med henblik på at skabe og bevare nye arbejdspladser i Danmark?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-04-22:
Vi andre prøver at udforske, hvordan mennesker kan få større indflydelse på deres egen situation, deres eget liv, og hvordan de kan få lov at træffe nogle beslutninger. Hver gang ender denne diskussion med, at Socialdemokraterne står fast i betonen, erklærer, at valgfrihed ikke er ønskelig, at folk ikke skal have mulighed for at vælge selv.
Derfor kan man kalde det ideologisk eller ikkeideologisk.
I virkeligheden er det jo den store skillelinje, at det parti, fru Lene Jensen repræsenterer, står i betonen hver gang og går imod valgfrihed.
Lene Jensen (S), 2003-04-22:
Jeg takker for svaret.
Jeg sad og kom til at tænke på, at vi nu er blevet enige om, at det her er en vældig besværlig øvelse.
Derfor skal man selvfølgelig ikke nødvendigvis stå tilbage for den.
Vi er også blevet enige om, at der er nogle ulighedsperspektiver, som er så skræmmende, at man absolut må tage højde for dem, uanset hvordan vi ender det her.
Fra økonomi- og erhvervsministeren hørte vi endvidere, at det her sådan set ikke er et ideologisk spørgsmål.
Det er ikke et ideologisk projekt, vi er ude i.
Så er det, jeg spørger beskæftigelsesministeren: Hvad er det egentlig så for et projekt?
Hvad er det, der gør, at vi skal gå så gruelig meget galt igennem og se så gruelig meget på det her, som er så gruelig besværligt, hvis det hverken er ideologisk, og vi er enige om, at der er vældig mange problemer forbundet med det?
Hvad er det så, der gør, at det er så magtpåliggende, at vi nu skal have en større omgang på det område?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-04-22:
Jeg har sådan set ikke ret meget at tilføje til det, som økonomi- og erhvervsminsteren redegjorde for.
Vi afventer stadig udvalgsbetænkningen.
Der er selvfølgelig forskellige elementer og forskellige pensioner.
En af de ting, som jeg tror at vi alle kan være optaget af, er den gennemsigtighed, der må være for den enkelte pensionsopsparer, og noget af det, som jeg har hæftet mig ved i debatten, er, hvor dyrt det er på pensionsområdet i visse tilfælde at flytte fra det ene forsikringsselskab til det andet. Nu bliver der fremlagt en redegørelse om alle de her problemer, og den debat må vi selvfølgelig tage på det grundlag.
Jeg er fuldstændig enig i det, som økonomi- og erhvervsministeren sagde, nemlig at der kan være personlige spørgsmål.
Der kan være spørgsmål om dårligt helbred.
Det er i det hele taget et meget vanskeligt område, vi arbejder med her, men det skal jo ikke afholde os fra at tage en debat, om man kan give mennesker større indflydelse på egen situation.
Lene Jensen (S), 2003-04-22:
Jeg vil gerne tilbage til pensionssporet fra før, og det vil jeg, fordi mange af de penge, vi snakker om her, jo er relateret til arbejdsmarkedet enten som overenskomstaftalte ordninger eller på anden vis.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre fra beskæftigelsesministeren, om også han er enig i, at en liberalisering af det her marked vil føre til ulighed blandt fremtidens pensionister, hvor kvinderne og de, som har helbredsproblemer, f.eks. invalidepensionister, kommer til at holde for.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre om ministeren er enig i.
Og hvis han er det, om han så også er enig i, at der også i fremtidens pensionssystemer skal være plads til solidaritet mellem mænd og kvinder og mellem gode og dårlige liv.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-04-22:
Jeg vil gerne svare med en konstatering.
At for Socialdemokratiet er det åbenbart ideologisk, at der ikke skal være valgfrihed for folk. Hermed sluttede spørgsmålet.
Morten Bødskov (S), 2003-04-22:
Jeg må indrømme, at jeg synes, denne sag er langt mere alvorlig, end økonomi- og erhvervsministeren lægger op til
Hvis der bliver tale om denne liberalisering på det område, vil der være meget, meget stor risiko for alvorlige uligheder mellem kønnene, når det handler om pension, og der ville være potentiel risiko for uligheder mellem generationerne, når det handler om den fremtidige pension.
Af Ritzau i går kunne man forstå, at der også internt i regeringen er uenighed om dette spørgsmål.
Kunne vi ikke få økonomi- og erhvervsministerens uddybning af, på hvilke områder det er, økonomi- og erhvervsministeren presser på for øget liberalisering på det her område?
Det kunne være meget rart at få det præciseret. I går fremgik der som sagt af Ritzau en ret, synes jeg, logisk bekymring fra beskæftigelsesministerens side på det her område for, om nogle af de hensyn, som fru Lene Jensen før omtalte, rent faktisk er i spil på det område, hvis økonomi- og erhvervsministeren får ret, hvilket han muligvis har.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-22:
Jeg tror, jeg allerede ved besvarelsen af det første spørgsmål klart tilkendegav, at der altså ikke bliver tale om, at der bliver gennemført noget, som branchen og parterne ikke bliver hørt om.
Lotte Bundsgaard (S), 2003-04-22:
Det svar er jeg glad for, men så vil jeg godt spørge ministeren, hvorfor regeringen tænker på at sælge ud af de almene udlejningsboliger, når ministeren nu er enig med statsministeren i, at vi har for få udlejningsboliger.
Er det så ikke flere lejligheder, vi har brug for, og ikke færre?
Mit næste spørgsmål er: Hvorfor tænker regeringen på at sælge ud af de almene boliger?
Erfaringerne fra England viser, at det er umuligt at få en lejlighed, der er til at betale, i London, samtidig med at der er ghettoer andre steder i England.
Er det de erfaringer, økonomi- og erhvervsministeren lægger til grund, når regeringen arbejder på at sælge ud af de almene boliger?
Jeg vil gerne høre, om økonomi- og erhvervsministeren er enig med statsministeren i det.