runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2001-04-19:
Vi må jo konstatere, at hr. Nødgaard ikke kan forklare, hvad der skal ske med de mennesker, som han vil fratage deres statsborgerskab.
Hr. Nødgaard har ikke meddelt, hvilke lande der skal have pligten til at modtage de mennesker, hr. Nødgaard vil fratage statsborgerskabet.
Derfor må den logiske konsekvens af hr. Nødgaards forslag være, at man ender i den samme model, som man har brugt i Rusland gennem århundrederne, hvor man deporterer folk til Sibirien eller noget lignende.
Det er konsekvensen af hr. Nødgaards forslag.
I virkeligheden ligger det jo udarbejdet fra den franske højeekstremist Le Pens hånd.
Han udarbejdede rent faktisk forslag om, at franske borgere af algerisk oprindelse skulle samles i lejre med henblik på at blive smidt ud af Frankrig.
Det er formentlig dér, hr. Nødgaard har sin inspiration fra.
Jeg mener, at vi har krav på en fuldstændig forklaring fra Dansk Folkepartis side på, hvad det er, man i praksis forestiller sig.
Jeg mener, at hr. Nødgaard skylder at komme med det konkrete forslag, så befolkningen kan se, hvad det er for en afskyelig idé, der er opstået i hr. Nødgaards hoved.
Arne Melchior (CD), 2001-04-19:
Hr. Nødgaard definerede demokrati ved at sige, at inden for demokratiet er det tilladt at have forskellig mening.
Ja, det siger sig selv.
Så var hr. Nødgaard vred over, at nogle tog afstand fra en ytret mening, men det hører vel også med til demokratiet.
Man kan endda tage skarpt afstand.
Ja, jeg mener, at man forsømmer sin pligt i visse tilfælde, hvis man undlader at tage skarpt afstand.
Hr. Nødgaard harcelerede også over, at fingrene røg i vejret.
Det er vel også demokrati.
Hr. Nødgaard talte direkte usandt, når han gik ud fra, at der er nogle i Folketinget, der ønsker listerne over nye statsborgere så lange så muligt - jo flere, jo bedre, sagde
Det er noget, der lever i hr. Nødgaards beklagelige fantasi, men det er ikke noget, han har nogen viden om.
Desuden mener jeg som andre ordførere, at hr. Nødgaard gør det danske folk aldeles uret.
Hvis man lavede en folkeafstemning om, hvorvidt der skulle gælde to slags statsborgerskab her i landet, er det klart, at det ville blive et dundrende nej.
Når hr. Nødgaard kommer med sit forslag, vil jeg godt komme med en spådom om, hvordan det falder ud.
Jeg tager dybt afstand fra, at man ønsker sig selv privilegier opnået ved fødsel.
Det er noget, der hører til
før Den Franske Revolution.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-04-19:
Jeg takker for det delvise svar, men jeg fik ikke svar på, om Dansk Folkeparti med åbne øjne vil gøre folk statsløse, for det er konsekvensen.
De fleste, der får dansk statsborgerskab, skal opfylde den betingelse, at de frasiger deres gamle statsborgerskab.
Det vil sige, at hvis vi fratager dem det danske statsborgerskab, har de ikke noget statsborgerskab, og så er de retsløse i det store samfund.
Er Dansk Folkeparti villig til at tage den konsekvens? Så vil jeg sige omkring unge, som er danske statsborgere, som har fået tildelt dansk statsborgerskab, som begår forbrydelser, at det er unge, som er vokset op i Danmark, som stort set har levet hele deres liv i Danmark, som føler Danmark som deres hjemland, og som i virkeligheden har Danmark som deres hjemland i langt højere grad, end de har andre lande som deres hjemland.
Det ville være fuldkommen urimeligt, hvis vi ikke tager os af dem og vil udvise dem. Det vil ikke høre nogen steder hjemme, at vi skulle til at gøre det.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-04-19:
Jeg vil blot kvittere for det forholdsvis klare svar.
Jeg forventer så, at Dansk Folkeparti i den tilstundende valgkamp vil komme med det forslag, de agter at fremsætte i det kommende Folketing, så vi kan se, hvad det egentlig er for en glidebane, Dansk Folkeparti er ude på, hvor vi vil bringe os i en fuldstændig unik situation i hele det europæiske selskab, vi i øvrigt er i, hvor vi kæmper for retten til at få et statsborgerskab.
Det er en del af den europæiske menneskerettighedssammenslutning, som vi alle sammen er medlem af, at man skal have ret til at have et statsborgerskab.
Hvis man fratager folk et statsborgerskab, giver man i virkeligheden fuldstændig den samme retsstilling til folk, som man gjorde før demokratiets indførelse i Danmark, hvor man deporterede folk, som opførte sig grimt i forhold til magthaverne.
Man sendte dem ud af landet fuldstændig uden retsstilling.
Det vil være at bombe Danmark tilbage fra før vores udmærkede grundlovs tilblivelse.
Det ønsker Det Radikale Venstre i hvert fald ikke at være med til.
Poul Nødgaard (DF), 2001-04-19:
Må jeg lige sige til hr. Knud Erik Hansens spørgsmål - og det kan jeg besvare helt præcist -
at når vi taler om at fratage et dansk statsborgerskab, er det naturligvis de personer, der har fået tildelt et dansk statsborgerskab ved lov her i Folketinget.
Det skal der ikke herske nogen tvivl om.
Og så mener jeg, at jeg har besvaret det helt præcist.
Jeg blev spurgt, om vi har planer om at fremsætte et lovforslag, og det er noget, vi har drøftet.
Jeg er så enig med hr. Albrechtsen i, at hvis et sådant forslag skal fremsættes, skal det være et meget detaljeret forslag, og det skal nok også blive sablet ned af de partier, der nu sabler os ned.
Men tanken er mig ikke fjern, for når man taler med folk ude i landet, og det håber jeg også de ærede ordførere gør indimellem, så er der i hvert fald den opfattelse, at vi skal kunne foretage os et eller andet.
Jeg vil gerne sige: I det øjeblik folk får et dansk statsborgerskab, når der er trykket på knapperne her, så kunne det jo godt være, at de pågældende passede lidt mere på ikke at gå ud i grove lovovertrædelser.
Når jeg taler om grove lovovertrædelser, er det altså ikke den med cykellygten.
Den vil jeg ikke høre én gang til.
Der er virkelig tale om det, der hedder borgerbrud, der giver fængselsstraf af en vis længde, f.eks. voldtægt, som jo er en af de mest afskyelige forbrydelser, vi har i Danmark.
Jeg mener dermed, at jeg har besvaret de spørgsmål.
Vi har ikke lavet et konkret forslag, men der kommer jo et nyt folketingsår til oktober, så kan vi tænke over tingene.
Men det er klart, at det bliver et meget detaljeret forslag, hvis det kommer.
Arne Melchior (CD), 2001-04-19:
Jeg skal bare vende mig imod hr. Nødgaards sidste indlæg, som talte om, at der var nogle og efter hans formening ret mange, der ønsker at ændre grundloven med hensyn til, at statsborgerskab i princippet tildeles ved lov.
Det gælder ikke CD.
Jeg har deltaget i mange konferencer og mange møder og læst alenlange bøger og kronikker.
Jeg har aldrig stødt på det forslag.
Det er igen hr. Nødgaards fantasi, den er gal med.
Jeg kan anbefale en psykiater eller en anden form for lægelig behandling, for det, hr. Nødgaard gang på gang forsøger at skyde kollegaer i skoene uden ringeste grundlag, har altså ikke noget med virkeligheden at gøre.
Jette Gottlieb (EL), 2001-04-19:
Jeg vil da også sige, at man måske kunne blive benovet over Venstres kommentar om, at den offentlige sektor er det område, der har de største arbejdsmiljøproblemer.
Hvad er baggrunden for, at man netop, da det kom til det konkrete, overhovedet ikke ville være med til nogen af de ting?
Det ville jeg da gerne have et svar på.
Jens Vibjerg (V), 2001-04-19:
Til fru Pernille Blach Hansen: Jeg har ikke sagt, at vi først kan forlænge efter år 2006.
Jeg har bare sagt, at den binding, der ligger i SF's forslag, kan vi ikke binde os til på nuværende tidspunkt. Med hensyn til artiklen i Kristeligt Dagblad tror jeg, hr. Bjarne Laustsen ved af erfaring, at skal man citere korrekt, skal man citere det, de pågældende siger.
Overskrifter er sat af redaktionen, ikke af den, der bliver interviewet, og derfor har jeg ikke på noget tidspunkt lovet et færdigt projekt inden sommerferien.
Vi arbejder i et udvalg med projektet, og det skal jo både igennem Venstres folketingsgruppe og ud og diskuteres i vores bagland, inden det bliver til et endeligt forslag.
Så demokratiske er vi altså i Venstre, og det var der måske nogle andre der kunne lære lidt af.
Men jeg synes altså, man må respektere, at det er den måde, vi arbejder på.
Bjarne Laustsen (S), 2001-04-19:
Jeg har tre spørgsmål til hr. Lars Løkke Rasmussen.
I slutningen af 1980'erne er det da korrekt, at Venstre, som var i regering på det tidspunkt, var med til at stoppe arbejdsmiljøovervågningen og fjerne den?
Det er den, vi er i gang med at genoprette nu.
Dernæst vil jeg gerne spørge efter samme parole: Hvad vil Venstre egentlig?
Når man har været oppe og sige, at man kan støtte hovedparten af det forslag til vedtagelse, som foreligger, er det så slet ikke gået op for Venstre, at der faktisk allerede i dag ligger lovforslag i Folketingssalen med elementer, som indgår i det forslag til vedtagelse, som de fire partier har fremsat?
Det må så forpligte Venstre og Venstres næstformand til at stemme for de arbejdsmiljøforslag, der ligger.
Men inden hr. Lars Løkke Rasmussen når at svare, er jeg nødt til også at minde om, at det, vi har set fra partiet Venstre i indeværende samling, jo har været det stik modsatte.
Det har jo været, at arbejdsmiljøregler skulle gælde i mindre omfang for bl.a. distance- og hjemmearbejdspladser, og bl.a. har man også fremsat forslag om, at BST ikke skal være obligatorisk, men være en slags frivillig ordning.
Ole Sohn (SF), 2001-04-19:
Jeg vil gerne kvittere for hr. Lars Løkke Rasmussens indlæg.
Det vidner om, at Venstre også på dette punkt er i gang med en forvandlingsproces, som generelt er på alle de politiske områder, hvor man afskriver sig sine principprogrammer og ændrer politik punkt for punkt for netop at være klar til den valgkamp, som kommer.
Dog vil jeg sige til hr. Lars Løkke Rasmussen, at når han siger, at der ikke har været diskuteret arbejdsmiljø i den her samling, og at der ikke har været taget fat med arbejdstøjet på, vidner det om, at hr. Lars Løkke Rasmussen ikke kommer jævnligt i Folketinget, for vi har faktisk diskuteret lovforslag i december og hele foråret.
Jeg synes også, der er en væsentlig forskel - og jeg håber da, at det er noget, der kan udmønte sig i konkret handling - på det, hr. Lars Løkke Rasmussen har sagt, når han har kommenteret statsministerens nytårstale i tv-debatter umiddelbart efter, altså i januar måned, og så den her mere runde profil, han nu forsøger at skabe.
Men jeg glæder mig til at se, om der kommer handling bag det.
Det kan vi jo se, når det viser sig, om Venstre vil stemme for de konkrete arbejdsmiljølovgivningsforslag, der ligger til behandling i salen.
Bjarne Laustsen (S), 2001-04-19:
Jeg kan til fulde bekræfte hr. Ole Sohns bemærkninger om, at de konstruktive ideer kommer fra de fire partier, som har fremsat et forslag til vedtagelse, som også statsministeren var inde på det.
Jeg forstår ikke helt hr. Knud Erik Kirkegaards bemærkninger.
Hvis man ikke i Det Konservative Folkeparti har gjort op med sig selv, om der er en gevinst ved at udlicitere, så kunne spørgsmålet yderligere være: Hvorfor vil man så i det hele taget udlicitere?
Er det så bare ideologi, som en tidligere statsminister sagde var noget bras?
Jeg vil også gerne sige med hensyn til Det Konservative Folkepartis synspunkter vedrørende arbejdsmiljø, at jeg husker et tidspunkt, hvor Det Konservative Folkeparti var i regering, og hvor man fremsatte forslag om nogle erhvervszoner - det var åbenbart det nye dyr i åbenbaringen - men der skulle arbejdsmiljøloven så ikke gælde, ferieloven skulle ikke gælde osv.; det var de konstruktive ideer, som Det Konservative Folkeparti kunne svinge sig op til.
Jeg kan ikke på stående fod huske mit partis stillingtagen til de spørgsmål omkring EGA, som hr. Knud Erik Kirkegaard nævner.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-04-19:
Jeg skal sige til hr. Bjarne Laustsen omkring spareprovenu ved udliciteringer, at vi ikke i Det Konservative Folkeparti har gjort nogle udregninger over, hvor stort et beløb der kan være tale om.
Disse regnestykker har vi simpelt hen ikke udført.
Men så vil jeg godt lige vende tilbage til det, der
ligesom ligger i luften, at der er nogle partier her i Folketinget, der er gode, og så er der nogle, der er onde. Jeg vil godt spørge til et enkelt punkt i forslaget til vedtagelse, nemlig det om det ensidige, gentagne arbejde.
Kan hr. Bjarne Laustsen bekræfte, at startskuddet til indsatsen mod det ensidige, gentagne arbejde kom i form af et forslag til vedtagelse her i Folketingssalen, dengang hed det en dagsorden, af den daværende regering og så SF, og at Socialdemokratiet stemte imod?
Ole Sohn (SF), 2001-04-19:
Kan hr. Bjarne Laustsen bekræfte, at der er en vis logik i statsministerens udtalelse indledningsvis, hvor statsministeren gjorde opmærksom på, at arbejdsmiljølovgivningen må tage sit udgangspunkt i de partier, der står bag forslaget til vedtagelse, i og med at det er sjældent, at man ser Det Konservative Folkeparti som initiativtager eller støtte til den konkrete arbejdsmiljølovgivning, som har været til behandling her i Tinget?
Bjarne Laustsen (S), 2001-04-19:
Hr. Ole M. Nielsen spørger med hensyn til arbejdsmiljø om, hvordan vores syn er på Kristeligt Folkeparti i forbindelse med spørgsmål omkring arbejdsmiljø, og der kan jeg bekræfte - og det vil jeg gerne kvittere for - de positive meldinger, der kom ved førstebehandlingen af den nye arbejdsmiljølov, de justeringer, der ligger deri, at Kristeligt Folkeparti og hr. Ole M. Nielsen tilkendegav, at man ville stemme for.
Det kvitterer vi meget for, og det betyder jo bare, at man, når der er nogle fremskridt og man så også er konstruktiv, også kan være med til at få indflydelse på tingene.
Dernæst er det sådan, at i spørgsmålet om, hvorvidt det er socialdemokratiske eller Venstrekommuner, der udliciterer, er det sådan, at det er der ikke den store forskel på.
Men det, der er vigtigt at sige, er, at i masser af de tilfælde, hvor man har udliciteret, er det gået galt; der har lønmodtagerne fået dårligere arbejdsforhold.
Det er jo det, vi gerne vil forsøge at rette op på.
Hr. Knud Erik Kirkegaard vil jeg gerne have lov at stille et modspørgsmål til, for hvis nu vilkårene er nøjagtig de samme, kan Det Konservative Folkeparti så også spare 26 mia. kr., som Venstre påstår man kan?
Så vil jeg gerne sige, at jeg ikke husker alle detaljerne i satspuljeaftalerne, men jeg tror, hr. Knud Erik Kirkegaard har meget ret i, at vi også har aftalt penge til nogle arbejdsmiljøforanstaltninger i forbindelse med satspuljen.
Til hr. Fransgaard, der fremstiller det sådan, at danskerne ikke er glade for at gå på arbejde, vil jeg sige, at de danske lønmodtagere er de mest arbejdsomme folk i verden, dem, der arbejder mest i tid, når man både kigger på mænd og kvinder, så der er bestemt også arbejdsglæde i Danmark.
Thorkild B. Fransgaard (UP), 2001-04-19:
Hr. Bjarne Laustsen nævnte miljøet og nedslidning som et vigtigt element til, at man ikke har så stor en arbejdsglæde.
Jeg synes, hr. Bjarne Laustsen har glemt det allervigtigste, i hvert fald noget, der er lige så vigtigt som de to førnævnte ting, nemlig at de, der arbejder fra morgen til aften, føler, at de får noget ud af at gå på arbejde.
Jeg håber, hr. Bjarne Laustsen er enig med mig i det, og derfor vil jeg fremsætte følgende forslag til vedtagelse, for at medarbejderne virkelig kan komme til at føle, at de får noget for deres arbejde, og for at sikre en større arbejdsglæde:
Forslag til vedtagelse
»Folketinget erkender, at en vigtig forudsætning for, at medarbejderen føler arbejdsglæde, er, at medarbejderen bliver belønnet for sin indsats.
Folketinget opfordrer derfor regeringen til hurtigst muligt at fremsætte de nødvendige lovforslag, som sikrer en betydelig nedsættelse af skatten på arbejdsindkomst for alle indkomstgrupper.«
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-04-19:
Jeg vil gerne kvittere for hr. Bjarne Laustsens udtalelse om sin holdning til begrebet udlicitering.
Jeg forstod det på den måde, at Socialdemokratiet ikke havde noget imod udliciteringer, blot de blev gennemført klogt.
Jeg kan hertil sige: Det er vi i Det Konservative Folkeparti fuldstændig enige i.
Det er det ene.
Det andet er så de initiativer, som kommer fra satspuljereguleringsforhandlingerne, og hvor man nu forsøger at skabe det indtryk, at alt det, der er om arbejdsmiljøet, er fremsat af et af de fire partier, som står bag det første forslag til vedtagelse.
Kan hr. Bjarne Laustsen bekræfte, at der er initiativer omkring arbejdsmiljøet fra satspuljeforliget, som ikke er fremsat af nogen af de fire partier?
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-04-19:
Statsministeren sagde tydeligt i sit indlæg, at de her tiltag på arbejdsmiljøområdet skulle foretages med partier til venstre for midten.
Det blev jeg lidt skuffet over.
Nu stiller vi jo store krav til den socialdemokratiske ordførers baggrundsviden, for jeg vil gerne høre hr. Bjarne Laustsen, om han kan sige, hvilke arbejdsmiljøtiltag
Kristeligt Folkeparti har stemt imod
Bjarne Laustsen (S), 2001-04-19:
Til hr. Knud Erik Kirkegaard: Hvis man havde hørt en lille bitte smule efter, hvad jeg sagde i min indledning, fremgik
det jo klart og tydeligt, at vi ikke har noget imod udlicitering.
Vi mener bare, at man skal bruge redskabet klogt, og det har i en lang række udliciteringer ikke været tilfældet.
Jeg har gjort nogle bemærkninger om, at det er meget vigtigt at sikre lønmodtagerne nogle ordentlige vilkår, hvis man udliciterer.
Det er jo klart, at både landets regler, som vi har her, og EU's udbudsregler osv. skal overholdes.
Så kan jeg bekræfte den del af det, der drejer sig om satspuljen vedrørende f.eks. forbedring af fleksjobbene og en ny førtidspensionsaftale, det, som jeg henviste til i forbindelse med det rummelige arbejdsmarked; der har vi aftaler bl.a. også med Det Konservative Folkeparti.
Dernæst var hr. Thorkild Fransgaard inde på spørgsmålet
om, hvordan vi forbedrer arbejdsglæden
Der har vi masser af synspunkter til det, og det har vi jo også angivet ved at sige, at hvis man får et bedre arbejdsmiljø, hvis man undgår nedslidning, er det med til at fremme arbejdsglæden.
Det at man, når uheldet har været ude - som jeg gav udtryk for - kan vende tilbage, selv om man ikke er hundrede procent arbejdsdygtig, må bestemt også være med til at give tryghed og arbejdsglæde.
Ole Sohn (SF), 2001-04-19:
Jeg vil gerne spørge hr. Bjarne Laustsen, om han kan bekræfte, at alle de arbejdsmiljøinitiativer, som er nævnt her fra talerstolen i dag, og som hr. Knud Erik Kirkegaard bekræftede er kommet frem under satspuljeforhandlingerne, er kommet ind i forhandlingerne på initiativ af et af de fire partier bag forslaget til vedtagelse?
Thorkild B. Fransgaard (UP), 2001-04-19:
Jeg har et enkelt spørgsmål til hr. Bjarne Laustsen.
Hr. Bjarne Laustsen refererede til alt, hvad der var gjort for arbejdsmiljøet, og hvad der skal gøres.
Hr. Bjarne Laustsen kom også ind på arbejdsglæde, for det går forespørgslen også på: Hvad skal vi gøre for at sikre arbejdsglæden?
Men det var, ligesom hr. Bjarne Laustsen smøg uden om.
Jeg vil gerne høre, om han har noget konkret bud på, hvad man skal gøre for at højne arbejdsglæden.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-04-19:
Det havde unægtelig været formålstjenligt, hvis de fire partier, der står bag det første forslag til vedtagelse, havde orienteret de andre partier om indholdet.
Det viser sig nu, at vi er næsten enige om formuleringen.
Og jeg er overbevist om, at vi kunne være blevet fuldstændig enige om formuleringen, hvis vi havde haft en drøftelse på forhånd.
Det beklager jeg meget at vi ikke har haft.
Jeg har to spørgsmål til hr. Bjarne Laustsen.
Det synes jeg da er meget interessant at få at vide.
For nu forstår jeg, at der er meget stor enighed mellem den gruppe af partier her.
Er der også enighed omkring det her?
Det andet spørgsmål til hr. Bjarne Laustsen relaterer sig til statsministerens udtalelse om, at det kun er de partier, der kan gøre noget ved det her: Vil hr. Bjarne Laustsen erkende, at nogle af de initiativer, der blev nævnt i ministrenes redegørelse, stammer fra vores forlig om satsreguleringspuljen for 2001?
Bjarne Laustsen (S), 2001-04-19:
Jeg vil gerne takke forslagsstillerne for initiativet til dagens debat.
Og jeg vil også gerne takke de tre ministre, som alle i deres indlæg gav udtryk for, at regeringen er stærkt optaget af at sikre lønmodtagerne gode vilkår, når og hvis der udliciteres.
Det er også Socialdemokratiets holdning, at man ikke skal konkurrere på dårlige løn- og arbejdsforhold samt dårligt arbejdsmiljø.
Derfor er vi også meget tilfredse med den nye incitamentspakke, hvori der bl.a. er elementer af udbyderansvar og muligheder for at få et endnu bedre arbejdsmiljø, og også med det forslag, som erhvervsministeren talte om, forslaget omkring ABS - almindelige betingelser for levering af serviceydelser.
Vi mener også, at vores vision om et rummeligt arbejdsmarked kan lykkes med de initiativer, som regeringen har taget.
Her er det bl.a. vigtigt at sige noget om servicejob og fleksjob.
De er jo med til at give tryghed og arbejdsglæde.
Hvis uheldet har været ude og man er kommet til skade på sit arbejde, er det meget vigtigt at vide, at man kan komme tilbage til arbejdsmarkedet, selv om arbejdsevnen måske ikke er hundrede procent.
Vi er ikke modstandere af at udlicitere, men tager afstand, når redskabet udelukkende bruges som et instrument til at skabe utryghed og et opskruet tempo med nedslidning til følge, som koster samfundet milliarder af kroner efterfølgende, bare for at opnå et kortsigtet sparemål.
Vi tager også afstand fra, at især partiet Venstre angiver, at man kan spare op imod 26 mia. kr. ved at udlicitere offentlige opgaver.
Derfor støtter vi det forslag til vedtagelse, som de fire partier har fremsat.
For det er meget vigtigt, at vi følger den udvikling, der har været i gang inden for de senere år med henblik på at opsamle viden og information om, hvad der sker, når man udliciterer.
Derfor er der fuld opbakning til det forslag til vedtagelse.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2001-04-19:
Ja, jeg får jo senere lejlighed til at gå dybere ind i debatten, men jeg vil gerne kvittere for det forslag til vedtagelse, der er fremsat, og som efter vores - det er Venstres, De Konservatives, Kristeligt Folkepartis og CD's - opfattelse indeholder mange gode tiltag, som det kan være nødvendigt at iværksætte for at sikre et bedre arbejdsmiljø.
Det, der imidlertid er helt centralt, er jo, at vi skal have for øje, at vi skal skabe et bedre arbejdsmiljø ikke bare for de medarbejdere, der har været offentligt ansatte, og hvor arbejdet nu udbydes, men jo også for dem, der fortsat skal være ansat i den offentlige sektor.
Og på den baggrund vil jeg på de fire partiers vegne gerne fremsætte følgende, lidt forandrede: Forslag til vedtagelse
»Folketinget opfordrer regeringen til at igangsætte initiativer, der kan sikre et godt arbejdsmiljø for ansatte på offentlige serviceområder, hvad enten arbejdet udføres i internt eller eksternt regi.
Det kan for eksempel være: -
Opsamling af viden og analyse om arbejdsmiljøforhold i forbindelse med offentlig omstilling til udbudsprocesser inden for de offentlige serviceområder, herunder ved udlicitering.
- En vurdering af konsekvenserne ved de eksisterende og kommende aktiviteter/initiativer, som regulerer området for udbud og udlicitering.
Der lægges vægt på at udvikle inddragelsen af medarbejderne ved omlægning af de offentlige driftsformer, således at medarbejderne er sikret reel indflydelse på planlægningen og gennemførelsen af ændringer i arbejdet og driftsformen.
- Opfølgning af den vedtagne indsats med udviklingen i arbejdsmiljøforhold og sygefravær. -