runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (FP), 1998-04-14:
Der er ingen tvivl om, at dyrevelfærd er en ganske vigtig og en ganske alvorlig sag, og selvfølgelig skal vi konstant påse, at dyrevelfærden er i højsædet, så vi er sikre på, at vi ikke bare får nogle sunde fødevarer, men også at dyrene har haft en ordentlig opvækst.
Nu er velfærd jo mange ting, og på et tidspunkt - det er ikke så længe siden - mente et af Venstres nuværende folketingsmedlemmer, at grisene både skulle have hula-hoopringe og andet legetøj; men det forslag er vistnok blevet trukket tilbage.
Jeg vil sige, at jeg tror egentlig, ministeren er landet meget heldigt med dette forslag.
Vi er i Fremskridtspartiet ganske enige i, at vi er nødt til at have nogle kriterier for, hvordan man skal indrette sine stalde osv., ikke blot når der som her er tale om drægtige søer og gylte, men for så vidt også når der er tale om andre svin.
Jeg kan forstå, at man vil arbejde videre med sagen, og at der kommer flere forslag, som ligesom skal udbygge forslaget her, så vi får dem alle sammen med, og det er vi tilfredse med i Fremskridtspartiet.
Det er jo i virkeligheden kun en del af svinene i Danmark, der tales om her.
Vi kan ikke i Fremskridtspartiet på stående fod sige, om lige præcis det antal kvadratmeter, ministeren har lagt sig fast på, også er det rigtige.
Her må vi henholde os til, hvad organisationerne siger, for de har jo mere forstand på det.
De, der går op og ned ad dyrene hver dag, ved jo meget mere om tingene, end jeg gør i min profession, og derfor har jeg også set meget nøje på de høringssvar, der er indkommet
Spørgsmålet er, hvorfor det er nødvendigt, at vi nu får endnu en ny lov.
Ministerens bekendtgørelse, som er udmøntet på basis af dyreværnsloven, er ikke længere tilstrækkelig, men kunne man så ikke have lavet en ændring af dyreværnsloven?
Det er et konkret spørgsmål, som jeg håber ministeren kan svare på.
Det bør vel være sådan, at man som landmand eller lignende ikke behøver at have hele Karnov stående for at finde rundt i tingene, men har én lov, hvor det hele er med.
Jeg vil også godt sige, at med hensyn til den 15-års-grænse, der er sat for, hvornår den absolut sidste landmand skal have omstillet sin drift, så disse drægtige søer og gylte kan komme i løsdrift, er den grænse en væsentlig forudsætning for, at Fremskridtspartiet kan støtte forslaget.
Derfor håber jeg ikke, ministeren lader sig trække alt for meget rundt af de små øf-øf, der har været for at sætte tidsfristen længere ned, for så begynder det at knibe lidt med, at Fremskridtspartiet kan støtte forslaget, i hvert fald 100 pct.
Men vi synes, det er et godt og afbalanceret forslag, ministeren er kommet med, og vi støtter det.
Ole M. Nielsen (KRF), 1998-04-14:
Kristeligt Folkeparti er positivt over for forslaget, for vi synes, at det er vigtigt og godt at gøre noget ved dyrevelfærden, selv om det ikke er så enkelt.
Vi tror også, der er nogle detaljer, vi skal have kigget på.
Så vil jeg godt sige lidt polemisk, at vi synes da, det er positivt, at man fra regeringens side bekymrer sig om dyrene; men vi synes måske, det var mere væsentligt, om man bekymrede sig lidt mere om børnene og også indførte et minimumantal kvadratmeter for børn og hævede antallet lidt i børnehaver osv.
Men lad det nu være, det må vi ordne på et andet tidspunkt.
Hvis vi mener noget med dyrevelfærd, kan vi heller ikke afvente, at der bliver indført EU-regler på området.
Det er ligesom med miljøet: hvis vi mener noget med det, må vi gøre noget ved det.
Det skulle man sikkert have været noget før, og det er forbrugermagt i en god sags tjeneste.
Det har det muligvis været i nogle tilfælde, men vi er ikke sikre på, at det har været det i alle tilfælde.
Det har måske ikke været så slemt, men vi ved det ikke, og det er grunden til, at vi går ind for forslaget, for vi mener på det her område ligesom på miljøområdet, at tvivlen må komme dyrene til gode.
Men som jeg indledte med at sige, er der nok nogle detaljer, som der skal kigges på, f.eks. den detalje - som jeg tror dyrlægerne i deres høringssvar gør opmærksom på - at der skal være flugtstier eller noget i den retning.
Det er jo nemlig med søer ligesom med mennesker, at de ikke er så gode mod hinanden, som de burde være.
Det er også et af forsvarene for den måde, man har opstaldet søer på indtil nu, og det har også noget at gøre med det, som hr. Keld Albrechtsen var inde på: at det er vigtigt, at forholdene i det her system virkelig bliver bedre, og at det ikke bare er noget, man indfører, fordi de engelske kunder altså nu forlanger det, så der er penge i at gøre det på den måde.
Men det må vi altså kigge nærmere på under udvalgsbehandlingen.
Vi er i hvert fald positive over for lovforslaget.
Margot Torp (S), 1998-04-14:
Lovforslaget sigter mod at skabe bedre forhold for drægtige søer og gylte, der holdes indendørs med landbrugsmæssigt formål for øje, og der sættes ind på tre områder: en forbedring af dyrenes mulighed for at bevæge sig frit og på fast underlag, en forbedring af dyrenes mulighed for at rode og føle sig mætte og en forbedring af dyrenes mulighed for at regulere kropstemperaturen.
Socialdemokratiet hilser det velkommen, at drægtige søer og gylte efter lovforslaget fremover skal holdes i løsdrift det meste af drægtighedsperioden.
Det er dog sådan, at man af forskellige grunde fortsat kan holde drægtige søer og gylte i bokse i mere end en fjerdedel af drægtighedsperioden.
Derfor er Socialdemokratiet godt tilfreds med, at der nu stilles minimumskrav til indretningen af enkeltdyrsbokse, men vi havde hellere set, at der allerede var udviklet stisystemer til løsdrift i forbindelse med faring og i diegivningsperioden, som var både etisk og økonomisk forsvarlige.
Socialdemokratiet er glad for lovforslagets bestemmelse om fastgulvsarealer, fordi det gør det muligt at give dyrene strøelse til at ligge i og til at rode med, så de kan få afløb for deres naturlige fødesøgningsadfærd og en bedre mæthedsfornemmelse, uden at de bliver usundt overvægtige.
Drægtige søer og gylte i løsdriftssystemer skal efter lovforslaget have installeret overbrusningsanlæg eller tilsvarende anordninger, der kan regulere dyrenes kropstemperatur.
Svinene har ikke svedkirtler på kroppen og kan derfor ikke regulere kropstemperaturen ved at svede som vi andre.
I naturen klarer de det f.eks. ved at mudderbade, når temperaturen bliver for høj.
Det kan svin ikke gøre i moderne stisystemer, så hvis vi vil sikre søer og gylte optimale og tidssvarende levevilkår, er overbrusningsanlæg ikke et luksustiltag.
Socialdemokratiet anser indkøringsperioden for temmelig lang, og vi forventer egentlig, at forbrugerønsker, ikke mindst i England, vil tilskynde landmænd til at overgå til løsdriftssystemer, længe før de er forpligtet til det.
Vi mener, at dansk landbrug i det lange løb er økonomisk bedst tjent med at være på forkant med udviklingen af teknologi og metoder, der sikrer høje standarder med hensyn til miljø og dyreetiske aspekter.
Socialdemokratiet er godt tilfreds med, at dette lovforberedende arbejde også indirekte bidrager til den forestående revidering af EU-reglerne på dette område, og vi ser frem til, at der arbejdes videre med at forbedre levevilkårene for andre husdyr.
Svin generelt står lige for, og det gør hele fjerkræbranchen også.
Frank Jensen (S), 1998-04-14:
Nu er hr. Albrechtsen og jeg altså enige om, at der ikke er noget grundlag for at give Europol eksekutive beføjelser, altså egentlig politimyndighed, som de kan udfolde på medlemslandenes territorium.
Så spørger hr. Albrechtsen, om det også betyder, at regeringen vil afvise, at medarbejdere hos Europol kan komme til f.eks. Danmark, hvis dansk politi er i gang med en stor efterforskning f.eks. inden for narkotikakriminalitet, og hvor man i samarbejde med en række andre lande forsøger at lave det, man kalder en kontrolleret leverance, altså
hvor man både rammer dem, der er leverandører af narkotikaen her til landet, og dem, der står som aftagere og distributører af det her i Danmark
Nej, det ville vi ikke afvise, men det bliver ikke Europolmedarbejdere, der skal ud og foretage arrestationer.
Det bliver ikke Europolmedarbejdere, der får de eksekutive beføjelser; det er alene dansk politi.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-04-14:
Lad mig sige til fru Elisabeth Arnold for at forebygge eventuelle misforståelser - også i debatten frem til den 28. maj - at Dansk Folkeparti har for så vidt ikke noget imod, at der også indføres grænsekontrol til de øvrige nordiske lande.
Det er vildt overdrevet, når man i den danske debat gør det til et meget, meget stort problem, hvorvidt der kunne komme en sådan grænsekontrol, for det er det ikke for os at se.
Man skal også huske på, at selv om Schengenkonventionen får virkning, så grænsekontrollen afskaffes, skal danskerne jo stadig have passet med, når de rejser syd for den dansk-tyske grænse.
Det er også en myte, nogle har forsøgt at skabe: Nu kan man nærmest smide passet ud af vinduet, når man kører ned gennem Jylland, men det er jo ikke sandt.
Lad mig så bare sige, at bekymringen fra vores side er langt større, når det handler om de sydeuropæiske lande, end når det drejer sig om de nordiske lande; men det er selvfølgelig, fordi der er helt andre samfundskulturer i de nordiske lande end i de sydeuropæiske.
Det er et helt andet antal illegale immigranter, og der er helt andre måder at håndtere tingene på, når spørgsmålet er, hvorvidt en person har lovligt ophold i landet eller ej.
Det er nogle helt andre problemstillinger, Danmark skal tage stilling til, når spørgsmålet er, om vi skal åbne grænserne mod syd, end når vi har åbnet grænserne til eksempelvis Norge og Sverige, og det er selvfølgelig en af hovedbaggrundene for, at vi ikke har udtrykt særlig stor bekymring for det nordiske samarbejde.
Det har for os at se ikke været et særlig stort problem.
Men jeg skal bare sige for en ordens skyld, at hvis løsningen til sidst måtte blive, at der skulle indføres grænsekontrol til eksempelvis Norge og Sverige, har vi ikke det store problem med det.
Margrete Auken (SF), 1998-04-14:
Som det vil være en del herinde og også udenfor bekendt, er der jo nogle af SF's medlemmer, der vil stemme ja til Amsterdamtraktaten.
Det betyder så, at de ikke er bag det forslag til vedtagelse, som SF er medforslagsstiller af.
Men vi kan ikke stemme for regeringens forslag til vedtagelse, fordi Schengensamarbejdet er indarbejdet i selve teksten, og det er grunden til, at vi sammen med den øvrige gruppe også stemmer imod regeringens forslag til vedtagelse.
Anne Baastrup (SF), 1998-04-14:
Jeg må så orientere hr. Klaus Hækkerup om, at den protokol eller erklæring, jeg henviser til, er den spanske erklæring.
Danmark tog ikke forbehold for, at man skulle være omfattet af den erklæring.
Og den betyder konkret, at mennesker, der flygter internt i EU, ikke er berettiget til at få en asylsagsbehandling.
Denne konstatering i noget, som man i og for sig godt kunne kalde en grundlov for de her lande, der i øvrigt er medlem af EU, vil naturligvis få afsmittende virkning på, hvordan man i de afrikanske lande vil betragte den fundamentale ret at få behandlet sin asylsag.
Finder Socialdemokratiet ikke, at det er pinligt, at vi andre kan tale med folk fra Flygtningehøjkommissariatet i FN, og at de siger, det er et problem, at man i de afrikanske lande begynder at henvise til, at de ikke ønsker at overholde de her konventioner.
Jeg finder simpelt hen, at det er pinligt.
Keld Albrechtsen (EL), 1998-04-14:
Må jeg konstatere, at hr. Hækkerup ikke er villig til at forklare os andre og den danske befolkning, hvad der skal forstås ved passende foranstaltninger, og hvordan sådan en konflikt mellem de andre lande og Danmark i givet fald skal løses. Så vil jeg godt spørge hr. Klaus Hækkerup, om han er opmærksom på, at den spanske højesteret har idømt en lang række medlemmer af et politisk partis hovedbestyrelse syv års fængsel, fordi de har vist nogle bestemte scener i en valgkampsfilm.
Finder hr. Klaus Hækkerup, at det er berettiget at kalde et sådan samfund, der idømmer folk syv års fængsel for at bruge deres ytringsfrihed for et retssamfund?
Og finder hr. Klaus Hækkerup, at det vil være berettiget at give asyl til mennesker, som puttes syv år i fængsel for at bruge deres ytringsfrihed?
Eller finder hr. Klaus Hækkerup, at det ikke er et problem, som det danske Socialdemokrati behøver at tage højtideligt?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-04-14:
Hr. Klaus Hækkerup synes, det er nonsens at tale om, at der er en kløft mellem, hvad befolkningen ønsker omkring EU, og hvad et flertal i Folketinget ønsker.
Nej, det er bestemt ikke nonsens.
Det er velkendt, at der i befolkningen er langt flere, som er dybt skeptiske over for den stadige EU-integration, end der er her i Folketinget.
Det, der er frygten, og det, som jeg synes er en berettiget frygt efter at have hørt hr. Hækkerups ordførerindlæg her i dag, er, at konstruktionen omkring Schengen og det retlige samarbejde for Danmarks vedkommende er lavet, for at Folketingets EU-holdning kan gøre sig gældende, ved at Danmark bid for bid tilslutter sig det overstatslige samarbejde, som de andre så har på det retlige område, uden at man spørger befolkningen.
Men siden hr. Hækkerup nu forsøger at anfægte det, jeg siger, vil jeg gerne spørge, om hr. Hækkerups holdning betyder, at hr. Hækkerup og Socialdemokratiet er villige til at tage en særskilt folkeafstemning om Danmarks deltagelse i Schengensamarbejdet - eksempelvis den 28. maj samtidig med at vi stemmer om Amsterdamtraktaten - og mener hr. Hækkerup, at det i så fald er muligt for den danske befolkning at stemme ja til Amsterdamtraktaten og nej til Schengenkonventionen?
Søren Søndergaard (EL), 1998-04-14:
Jeg vil sådan set ikke anfægte den socialdemokratiske ordførers udgangspunkt: at den del af de europæiske lande, der er medlem af EU, det er jo et mindretal, er retssamfund.
O.k., lad os antage, at det er udgangspunktet.
Så siger hr. Klaus Hækkerup, at derfor skal enkelte fejltagelser ikke gøres til norm, og at enkelte fejltagelser ikke skal danne grundlag for reglerne.
Det forstår jeg ikke, for asyl skal vel ikke være normen.
Asyl skal vel netop være noget, man giver i de enkeltsituationer, hvor der er sket en fejl, hvor tingene ikke er gået, som tingene burde gå.
Er det ikke rigtigt? Men lige præcis fordi der er tale om retssamfund, lige præcis fordi det normalt foregår rigtigt, må man jo spørge, om Den Europæiske Union så ikke burde kunne rumme, at man i de få tilfælde, hvor der er fejl, har mulighed for at give asyl, indtil fejlen kan rettes.
Burde det ikke være sådan?
Klaus Hækkerup (S), 1998-04-14:
Fru Anne Baastrup spørger, om det er rimeligt, at mennesker, der flygter internt i EU, ikke kan betragtes som asylanter.
den fri bevægelighed for arbejdskraften og den fri bevægelighed for personer i EU med, at de skulle kunne søge ind i et naboland og påberåbe sig asyl, når de har begået ganske alvorlige forbrydelser, sådan som vi har set det med modstandsbevægelsen i Spanien.
Hr. Keld Albrechtsen spørger om, hvordan konflikten skal løses, og henviser til en dom, der skulle være afsagt i Spanien.
Jeg vil godt sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg ikke kan kommentere den dom, for jeg har ikke læst den, og jeg er ikke bekendt med forudsætningerne og grundlaget for, at den er afsagt. Hr. Thulesen Dahl påstår, at Schengen er lavet, for at Danmark kan afgive suverænitet inden for det politimæssige samarbejde.
Til det vil jeg sige, at man godt nok kan tilskrive Danmark stor indflydelse inden for EU, men så meget indflydelse har vi altså heller ikke.
Schengensamarbejdet er lavet for bl.a. at effektivisere kriminalitetsbekæmpelsen inden for EU, sådan som også justitsministeren redegjorde for.
Det er vigtigt, at vi har et politisamarbejde, og det er vigtigt, at vi kan udveksle oplysninger med politi i andre lande, selvfølgelig uden at de behøver at komme her, for det er kun på den måde, vi kan få ram på de forbrydere, der handler over grænserne, f.eks. med narkotika, med børneprostitution og på en række andre områder.
Jeg forstod det nærmest sådan, at det, hr. Søren Søndergaard spurgte om, var, om vi i Danmark skulle kunne tilsidesætte en dom afsagt i et andet EU-land ved en domstol efter almindelige procesretlige garantier og sige, at den, der er dømt som forbryder dér, skal have lov til at flygte til Danmark og søge om asyl i Danmark.
Det mener jeg bestemt ikke at vi kan gøre, og det mener jeg slet ikke at EU-samarbejdet skal bruges til.
Klaus Hækkerup (S), 1998-04-14:
Først til hr. Thulesen Dahl, som mener, at der er en kløft mellem det, befolkningen ønsker, og det, et EU-flertal, som han kalder det, her i Folketinget ønsker.
Det mener jeg ikke der er.
Jeg mener, at befolkningen meget klart har tilkendegivet, at den ønsker, at der er grænser for, hvor langt Danmark skal afgive kompetence på det her område, og at den vil spørges, inden der bliver afgivet yderligere kompetence, og det agter vi at respektere.
At påstå, at der skulle være en sådan kløft, er jo det rene nonsens for at sige det ligeud.
Vi har en aftale med befolkningen, og den agter vi at holde.
Hr. Keld Albrechtsen spørger til, når der skal indføres nye Schengenregler om grænsekontrol, og nævner Kastrup Lufthavn.
Her spørger han: Hvad så, når der afholdes et møde, hvor der skal træffes passende foranstaltninger?
Men de skal ikke træffes på et møde.
Det skal mellem de interesserede parter drøftes, hvad der kunne være passende foranstaltninger, hvor store problemerne er i realiteten.
Og Danmark må i givet fald selvfølgelig sige nej, hvis vi ikke ønsker at følge de regler, som de andre lande i Schengen eller i EU har ønsket at fastsætte ved flertalsafgørelse. Fru Anne Baastrup spørger om asylsagsbehandlingen, og om vi virkelig kan støtte et system, hvor folk ikke er berettiget til asylsagsbehandling i EU.
Men det er forkert, for borgere er berettiget til asyl.
Flygtninge, der kommer til et land som asylsøgere, er berettiget til asylsagsbehandling efter reglerne i det pågældende land.
Det, vi har ønsket at undgå, er, at asylsøgere kommer i klemme, ved at reglerne er forskellige fra det ene land til det andet.
Hvis reglerne i et land f.eks. siger, at der er lang ventetid, eller at man skal melde sig som asylsøger kort tid efter, man er flygtet, så skal man ikke komme i klemme i forhold til et andet land, hvor reglerne er anderledes, bare fordi man tilfældigt søger det første land.
Der er flere eksempler på, at asylsøgere på den måde er kommet bagud.
Hr. Søren Søndergaard spørger, om man nu også kan lægge til grund, at det er retssamfund inden for Schengensamarbejdet.
Dér vil jeg sige til hr. Søren Søndergaard, at det kan man, og det kan man, fordi de grundlæggende menneskerettigheder er blevet en del af Amsterdamtraktaten.
Det er en meget, meget vigtig forudsætning at gøre sig klart.
Det er et retssamfund, vi er ved at bygge op.
Der bliver selvfølgelig begået fejl - det gør der i ethvert retssamfund -
men at gøre fejlen til normen, og at tage udgangspunkt i en fejlbehandling som grundlag for at lave normer i et samfund er da forkert.
Søren Søndergaard (EL), 1998-04-14:
Jeg forstår, at fru Charlotte Antonsen mener, at spørgsmålet om, at folk i Europa får årtiers fængsel for ting, de ikke har gjort, og ikke kan få asylsagsbehandlet deres sag i et andet land, er ligegyldige detaljer.
Det er en fuldstændig ligegyldig detalje, at der i et land er angreb på ytringsfriheden, hvor man får lange straffe for at vise klip af en video.
Det kan man altså heller ikke flygte fra til et andet land.
Fru Charlotte Antonsen synes også, det er ligegyldige detaljer, at EU med denne traktat er med til at legitimere, at man f.eks. i Afrika kan lave en aftale om, at man heller ikke dér har lov til at flygte til et andet land i Afrika, eller at man i Latinamerika laver en aftale om, at man heller ikke dér har ret til at flygte til et andet land i Latinamerika og få asylsagsbehandlet sin ansøgning, for det laver man bare en intern aftale om.
Fru Charlotte Antonsen synes altså ikke, det er noget særlig stort problem.
Hun synes faktisk, det er ligegyldigt, at flygtningekonventionen sættes ud af kraft.
Dér må vi bare sige: Vi er uenige med fru Charlotte Antonsen.
Men jeg vil godt bede Venstres ordfører forklare en ting, og det var hendes anvendelse af udtrykket »ulovlige flygtninge«.
Kan vi ikke få en definition fra fru Charlotte
Antonsen på, hvad ulovlige flygtninge er?
Charlotte Antonsen (V), 1998-04-14:
Det er muligt, jeg har et andet syn på menneskerettigheder, end hr. Søren Søndergaard har.
I hvert fald ved jeg, at hr. Søren Søndergaard har en anden baggrund for at sidde her i dag, end jeg har.
Jeg vil godt på Venstres vegne sige det sådan, at vi ønsker ikke i Venstre at se gennem fingre med overtrædelse af menneskerettigheder.
Derfor er det for mig at se meget centralt, at man har skrevet menneskerettighederne ind i traktaten.
traktaten
Der kan så ske fejl, og det nævner hr. Søren Søndergaard et eksempel på at der skete i Storbritannien, men det var altså forud for Amsterdam og alt muligt andet.
Selvfølgelig kan der ske fejl, hvor der er mennesker, men det nye og stærke med Amsterdamtraktaten er, at man indskriver de demokratiske rettigheder.
Det er nyt, og jeg kan ikke forestille mig andet, end der vil gå nogle år, før man gør det i Afrika.
I øvrigt vil jeg godt svare på spørgsmålet med hensyn til ulovlige flygtninge.
Jeg mener, at de flygtninge, som rejser fra det ene land til det andet, ikke er reelt forfulgte flygtninge, og så mener jeg, at de er ulovlige flygtninge.
Det er det, jeg lægger i det ord.
Til hr. Thulesen Dahl: Det er korrekt, at hvis man har mistanke om international kriminalitet, uanset om det foregår ved den dansk-svenske grænse eller den dansk-tyske grænse, kan man selvfølgelig sætte ind for at forsøge at fange forbryderne.
Det er der ikke noget problem i.
Det, der er ejendommeligt i diskussionen om den internationale kriminalitet, er jo, at partier som Dansk Folkeparti og Fremskridtspartiet ikke ønsker at gøre noget for at bekæmpe den internationale kriminalitet.
Det er jo disse partier, der har et forklaringsproblem.
Fra EU's side forsøger vi faktisk at dæmme op for international kriminalitet.
Det er det, det hele drejer sig om.
Så jeg synes, det er en lidt søgt argumentation.
Keld Albrechtsen (EL), 1998-04-14:
Nu vil jeg godt spørge fru Charlotte Antonsen, som siger, at ved at man skriver menneskerettighederne ind i traktaten, skulle problemerne være løst, og vi kan være sikre på, at menneskerettigehederne pr. definition er overholdt: Er fru Charlotte Antonsen ikke opmærksom på, at vi har haft nøjagtig den samme diskussion i forhold til en række lande, som EU har associeringsaftaler med, og de lande, som er ved at blive optaget i EU?
I f.eks. Letland og Estland sker betydelige krænkelser af menneskerettighederne, f.eks. indgreb mod den russiske befolknings demonstrationsfrihed.
Men hvad er konsekvensen af, at man har menneskerettighederne stående i de aftaler?
Sådan vil det da også blive blandt EU-landene.
De vil bare henvise til, at de overholder menneskerettighederne, for det står jo i Amsterdamtraktaten.
Det vil i praksis få den modsatte virkning, nemlig at blåstemple de forhold, der er i forvejen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-04-14:
Nu ved jeg godt, at et angreb kan være det bedste forsvar, men faktum er vel, at fru Charlotte Antonsen ved at formulere et modspørgsmål forsøgte at undgå at svare på de to endda meget, meget klare spørgsmål, jeg stillede.
Jeg vil gerne gentage dem, så fru Charlotte Antonsen får endnu en chance til at svare på dem.
Det første spørgsmål drejede sig om, hvad der lå i, at Venstre i sine valgannoncer op til folketingsvalget så sent som her i marts måned proklamerede, at man ville have styrket grænsekontrollen.
Hvad lå der i det?
Var det andet end et bluffnummer, fordi der var valgkamp?
Så spurgte jeg meget konkret: Hvad skal der til?
Hvor sikre skal de være?
Hvad er det, man skal lave f.eks. ved Italiens 8.000 km lange kyststrækning, for at den er tilstrækkelig sikker til, at Venstre kan acceptere, at grænsekontrollen mellem Danmark og Tyskland eksempelvis ophæves?