Irene Simonsen (V), 2003-02-28:
her er jo et forslag om at få nogle klarere regler og bedre kontrol med brug af praktikanter fra tredjelande.
Først vil jeg lige tage udgangspunkt i forslagets indhold omkring klare regler.
Der er jo faktisk allerede klare regler på området.
Udlændingestyrelsen har siden 1998 gentagne gange strammet den her administrative praksis for bevilling af opholds- og arbejdstilladelser til udenlandske praktikanter.
Skærpelsen af kravene til dokumentation for ansøgerens uddannelse er allerede også til stede.
Ud over det skal arbejdsgiveren skrive under på en tro og love-erklæring, som gør det muligt at kontrollere, at løn- og ansættelsesforhold svarer til dem, der gælder for området.
Når jeg så har konkluderet her på Venstres og mine egne vegne, at hele regelsættet omkring det her er i orden, så vil jeg også gerne tale om det meget positive, der netop er omkring de her muligheder.
For Venstre er det meget magtpåliggende, at det her stadig væk er et godt instrument. Det er således, at hele ideen her jo bygger på, at vi skal have nogle udenlandske praktikanter i et arbejds- og uddannelsesforløb i Danmark.
Og det er en god ordning.
De har høstet erfaring og viden, som er et startskud til Baltikums videre udvikling.
Vi er nemlig med til at sende nogle unge mennesker hjem efter et ophold i Danmark, der kan bygge effektive og miljørigtige landbrug op derhjemme.
De bliver i stand til at gå i spidsen, når de kommer hjem, og hjælpe med videreudvikling af deres hjemlands muligheder i fremtiden.
Det er af meget stor vigtighed, at den her ordning får gode muligheder også i fremtiden, sådan at de unge generationer kan være med til at sætte skub på processen i udviklingen af deres eget land.
Loven tilsigter tydeligt, at der bygges på praktikophold, der giver gode praktiksteder, og at der er tale om et reelt uddannelsesophold.
Det beslutningsforslag, der er her,
Der er både registreringer af arbejdsgiver, og der er CPR-registrering, og ydermere indsættes der i praktikantens pas, hvilken arbejdsplads og bopælsadresse den pågældende er tilknyttet.
Forslaget beskriver også, at der skal foreligge dokumentation for uddannelse fra hjemlandet.
Det er også tilfældet allerede.
For at få godkendt praktik- og arbejdstilladelsen skal det i dag kunne dokumenteres, at det er som et led i uddannelse, at praktikanten kommer og skal have sin arbejdstilladelse.
Et praktikophold skal godkendes af det faglige fællesudvalg, siger forslaget også.
Alle arbejdsgivere og virksomheder skal godkendes som uddannelsessted, før de kan modtage praktikanter, og der skal leves op til de gældende løn- og arbejdsvilkår.
Det er faktisk sådan, at der på årsbasis kun starter omkring 100 unge på jordbrugsuddannelserne under det faglige fællesudvalg for jordbrug, mens ca. 800 begynder en traditionel landbrugsuddannelse under uddannelsesrådet.
Det er allerede et godt etableret godkendelsessystem, som er etableret af praktikudvalget under Landbrugsuddannelsesrådet, og som virker på baggrund af de regionale praktikpladsudvalg netop lavet af landbrugsøkonomiske ungdomskonsulenter.
Det fungerer godt i praksis, og der findes faktisk eksempler på afslag, fordi uddannelsesplaner eller arbejdsforhold ikke har været i orden.
Desuden ved jeg, at der fra praksis er opfølgning.
Ungdomskonsulenterne er løbende i dialog med praktikanterne og følger op på, at forholdene overholdes.
Der findes også eksempler på, at ungdomskonsulenterne har indberettet, at der ikke er orden på de her forhold, hvilket har ført til, at Udlændingestyrelsen har bedt om enten at få en hjemsendelse, eller man har dispenseret for at få et bedre uddannelsesforløb og praktikophold et andet sted.
Det er igen meget vigtigt, at vi er med til at løfte de her unge mennesker, og det foregår også, set i praksis fra de eksempler jeg kender, rimelig godt.
Men jeg skal også sige: Hvis der er problemer enkelte steder, så vil vi da meget gerne være med til at opfordre ministeren for området til at have en løbende kontrol med den praksis, der er, og sende kontrollen til udvalget.