Eva Kjer Hansen (V), 2001-05-29:
Ja, efter den omgang, vi lige har været igennem, er jeg næsten ked af at skulle sige til arbejdsministeren, at jeg er om muligt endnu mere forvirret omkring det her lovforslag.
Og jeg synes efterhånden, det er svært at genkende det oprindelige lovforslag, som vi havde til første behandling, for hver gang, der bliver afgivet svar på et spørgsmål, er der nogle ting, der er ændret i forhold til den oprindelige tekst. Jeg vil så glæde mig over, at vi endelig her til morgen har fået svaret fra fokuspanelet, hvor vi så kan se, at fokuspanelets testvirksomheder siger, at de forventer at få mere administrativt bøvl, økonomiske udgifter, og billedet er, at virksomhederne opfatter lovforslaget som overvejende negativt.
Det er jo godt, at vi har fået det afdækket, og jeg synes klart, at det er skuffende, at ministeren ikke af egen drift ville spørge virksomhederne om, hvilke konsekvenser det her havde.
Det, vi har fået afdækket nu, er jo, at undersøgelsen viser, at der klart er modstrid med lovforslagets bemærkninger om, at der blot er tale om mindre administrative konsekvenser.
Det, der så undrer mig, er, at ministeren i sine kommentarer til fokuspanelets undersøgelse nu siger, at der er tale om et såkaldt maksimumsskøn.
Det kommer ministeren til at uddybe.
Umiddelbart kan jeg læse ud af ministerens bemærkninger, at det er, fordi virksomhederne jo bare kan tilmelde sig LetLøn, så har de jo nogle til at løse opgaven for sig.
Jamen så må jeg spørge ministeren: Var det ikke meningen, at LetLøn skulle være en frivillig ordning?
Betyder ministerens bemærkninger
, at regeringen nu vil tvinge virksomhederne til at tilslutte sig ordningen, fordi det er den eneste måde, hvorpå de kan slippe ud af det administrative bøvl, som nu skal indføres?
Det skal vel ikke være sådan, at den gode idé med LetLøn nu bliver en nem undskyldning for regeringen til at finde på alle mulige administrative byrder, som man bare kan negligere, fordi man kan sige, at man kan få andre til at udføre de administrative byrder.
Er det det, der er ministerens nye argumentation?
Og spørgsmålet er jo, om testpanelet egentlig har fået alle de rigtige spørgsmål, for i forhold til udvalgsbehandlingen er det jo nu blevet afdækket, at tingene slet ikke er så enkle, sådan som spørgsmålene blev stillet over for testpanelet.
Dér vil jeg gerne fremhæve nogle ændringer i forhold til lovforslaget, som jeg synes er dybt betænkelige.
Det værste er først og fremmest spørgsmålet om lønbegrebet.
I lovforslaget står der udtrykkeligt, at udgangspunktet for denne her ligelønsstatistik er EU's lønbegreb, og så bliver der brugt en hel del plads på at forklare, hvad der er indbefattet i EU's lønbegreb.
Men efterhånden som der har været stillet nogle spørgsmål, så kan jeg forstå, at nu er ministerens holdning, at der er frit valg på alle hylder.
Det bliver den enkelte virksomhed, der frit må vælge og frit må definere, hvad for et lønbegreb man vil bruge.
Man må helt selv finde ud af det, og så er det, at det er relevant at spørge: Hvad skal vi så bruge lønstatistikken til?
Og det er jo interessant, at ministeren i et spørgsmål om EU's lønbegreb stadig væk i svaret siger, og jeg vil gerne citere: »Udgangspunktet for vurderingen af, om ligelønsloven er overholdt, er EF-traktatens lønbegreb.
Begrebet bliver derfor rigtig aktuelt, når der rejses en konkret ligelønssag.«
Skal det forstås derhen, at den lønstatistik, der bliver udarbejdet, faktisk ikke er til noget som helst, for når der kører en ligelønssag, så er det EU's lønbegreb, man skal bruge?
Hvorfor er det så ikke også den, man bruger i forbindelse med udarbejdelse af statistikken?
Men jeg kan også forstå, at hvor det oprindelig var opfattelsen, i hvert fald jf. lovforslagets bemærkninger, at statistikken skulle bruges netop til ligelønssager, så er det nu blevet ændret til, at det kun er et indledende redskab.
Et indledende redskab, hvor man så kan starte en egentlig statistik, hvor man bruger de korrekte opgørelsesmetoder. Og kan ministeren bekræfte, at det her er noget helt nyt?
I alle andre statistiske sammenhænge bruger man netop EU's lønbegreb, dér har man en klar definition af, hvad det er for et lønbegreb, og det her er så noget, som er opfundet til lejligheden, hvor man giver frit valg på alle hylder.
Så er der også sket en interessant ændring.
Under førstebehandlingen sagde arbejdsministeren nemlig, at Danmarks Statistik overhovedet ikke kunne levere denne her vare.
Hvad er det, der er ændret, så det pludselig er blevet muligt? Jeg vil også gerne have lov til, selv om det bliver lidt teknisk, at trætte med nogle flere detaljer, for som sagt hver gang jeg får et svar på et spørgsmål, så bliver det mere uforståeligt, hvad lovforslaget egentlig går ud på.
Det har hidtil været sagen, at det var virksomheder med 10 ansatte, jf. den måde man normalt definerer 10 ansatte på, nemlig 10 fuldtidsansatte.
Men det kan jeg forstå at ministeren også er løbet fra.
Hvad betyder det så i forhold til antallet af virksomheder, der kan komme til at opgøre en lønstatistik?
Hvad bliver nu egentlig antallet af virksomheder, som bliver omfattet af kravet om at skulle udarbejde lønstatistik?
Og endelig: Det sidste, jeg vil rejse, er så bare nogle af de eksempler, jeg synes, det var væsentligt at fremhæve for at tydeliggøre, hvordan der er sket en ændring af dette lovforslag i forhold til de oprindelige bemærkninger.
Det er spørgsmålet om anonymitet, og vi har været meget optaget af, at vi skal beskytte den enkelte lønmodtagers anonymitet. Der har jeg stillet et spørgsmål til ministeren, hvor ministeren svarer, at anonymitetskravet i lovforslaget betyder, at der ikke må vises lønoplysninger fra grupper på mindre end fem, og at dette krav i videst muligt omfang sikrer, at den enkelte lønmodtager er beskyttet.
Hvad betyder i videst muligt omfang?
Altså er den enkelte lønmodtager beskyttet, eller er den enkelte lønmodtager ikke beskyttet? Jeg synes, det er vigtigt at gøre opmærksom på de her ting, for jeg har svært ved at forstå, at de øvrige partier her i Folketinget kan bakke op om lovforslaget, sådan som det nu foreligger.
Jeg ved ikke, om kollegerne er bedre til at forstå besvarelser, men for mig at se er der sket så voldsomme ændringer af det her lovforslag, som burde få selv SF og Enhedslisten til at interessere sig for, hvad det rent faktisk er, de nu er med til at vedtage.
Endelig skal jeg sige, at der er en fejl i betænkningen, som vedrører ændringsforslag nr. 4, som er stillet af CD.
Fra Venstres side ønsker vi at undlade at stemme til det ændringsforslag.