runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thor Pedersen (V), 2002-11-06:
Jeg vil bare sige her både til hr. Jens Peter Vernersen og hr. Ole Stavad, at der ikke er rejst én problematik, som vi ikke sidder og arbejder med.
Det er lovforslag, der fremsættes, som Folketinget kommer til at behandle og udvalgsbehandle, hvor alle spørgsmålene kan stilles.
Der er ikke tale om, at pensionister skal bede om noget som helst.
Det er et beløb, der automatisk udbetales til den beregnede gruppe af pensionister, ca. 124.000.
Er der korrektioner i forhold til den oplysning, som man har i ligningsmyndigheden, finder den korrektion sted efterfølgende.
Der er ikke nogen pensionister, der begår nogen fejl ved at være glade for at få det beløb, som tilkommer dem som de pensionister, der har mindst.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ole Stavad (S), 2002-11-06:
Det, jeg gerne vil spørge finansministeren om, er i forhold til den finanslovaftale, man har indgået med Dansk Folkeparti, hvori der jo er et meget omtalt element med hensyn til folkepensionister.
De kriterier, man har indføjet, betyder, at man her foretager en 100-pct.-beskatning af de svagest stillede pensionister.
Derudover, vil jeg gerne sige til finansminister, er det også en forudsætning for at komme i betragtning, at man ikke har en likvid formue på over 53.100 kr.
Det, jeg godt ville høre om, er: Har det ikke som konsekvens, at hver eneste pensionist, der skal komme i betragtning her, skal indlevere en selvstændig ansøgning med en selvstændig dokumentation med hensyn til likvid formue?
Er det ikke et stort bureaukrati i forhold til nogle pensionister, man her er i gang med at rulle op?
Lene Espersen (KF), 2002-11-06:
Alle henvendelser fra Interpol skal naturligvis tages alvorligt.
Som det fremgår af redegørelsen, der blev oversendt i fredags, er det også klart, at man påhæfter de forskellige henvendelser fra Interpol en betegnelse, alt efter hvor hastende karakter den har.
Den kan have påtegningen »urgent«, hvis det er en vigtig sag, og den kan have påtegningen »normal«, hvis det er en sag, der er af mindre væsentlig
betydning
For så vidt angår spørgsmålet om den henvendelse, der kom den 25. oktober 2001, skete der altså det, som fru Elisabeth Arnold også spørger til.
Der kommer en henvendelse, som blot bliver lagt til side og ikke kommer ind i politiets registre, og som det også fremgår meget klart af redegørelsen, skyldtes det, at der manglede forskellige oplysninger.
Den var simpelt hen mangelfuld, og derfor blev den ikke indført.
Derudover stod der også i henvendelsen, at der ville komme yderligere oplysninger på et senere tidspunkt.
Vi har tjekket med myndighederne i Sverige, Norge og Tyskland, der gør præcis det samme som de danske myndigheder.
Når man modtager mangelfulde henvendelser, indfører man dem ikke i registrene.
Til gengæld sker der jo så det, at der indløber en »normal«-meddelelse kl. 15.19 den 25. oktober 2002.
Det er efterlysningen af Akhmed Sakajev. Den henvendelse bliver meget beklageligt heller ikke ekspederet af Københavns Politi på trods af, at den nu ikke længere er mangelfuld, men indeholder alt om fødselstidspunkt osv. osv. og et foto af Sakajev.
Den bliver desværre først behandlet om mandagen, og det er der kun grund til at kritisere.
Jeg har noteret mig, at rigspolitichefen er kommet med en forklaring på, hvorfor
den har ligget weekenden over, og også siger, at man har tænkt sig at stramme op på procedurerne.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-11-06:
Det vil altså sige, at på trods af, at det er langt større beløb, end vi f.eks. så, da man solgte ud oppe i Farum Kommune, så har man altså ikke nogen planer om deponering, og regeringen finder også, det er helt acceptabelt, at det er ganske vilkårligt, hvem disse store salg kommer til gavn, hvilken del af borgerne der får gavn af det, og også hvilke store dele af borgerne som ikke får gavn af det.
Er det her dybest set et udtryk for den rene liberalisme: Sådan fungerer det; lad bare dem tage, som har mulighed for det, og lad de andre betale.
Er det det, det her rent faktisk går ud på?
Thor Pedersen (V), 2002-11-06:
Jamen jeg går ud fra, at Euratom har den vision at efterleve de retningslinjer, der er givet af Rådet.
Og retningslinjerne omfatter forbedret sikkerhed eller nedbrydning af eksisterende anlæg.
Jeg føler mig fuldstændig tryg ved, at det er teknikere, der vurderer sikkerhed på eksisterende anlæg, og at det er teknikere, der vurderer, hvordan man bedst nedbryder eksisterende anlæg.
Det er jeg meget tryg ved, og det synes
jeg er et godt bidrag til den demokratiske proces.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-11-06:
Jeg ved ikke, om det er, fordi ministeren ikke vil, eller det er, fordi han ikke kan lide spørgsmålet.
Men det handler stadig væk om, hvorvidt ministeren finder, at det er demokratisk forsvarligt i et fællesskab, hvor der bliver lagt vægt på demokrati og åbenhed, og hvor den danske regering aktivt har arbejdet for øget åbenhed, at fastholde en konstruktion, hvor man overlader det til en separat organisation at bruge 4 mia. euro - muligvis, hvis de får held til det, 6 mia. euro - af skattebetalte penge blandt EU-borgere til at give lån til, ikke som ministeren siger »dekommissionering«, men investering i a-kraft.
Thor Pedersen (V), 2002-11-06:
Jeg vil sige, at jeg synes, det er en fremragende rollefordeling, at politikerne beskriver formålet, hvordan man kan bruge pengene.
Så kan spørgeren sige: Jamen det er ikke til at nedbryde eksisterende anlæg.
Det er til dem, der er der.
Jamen der er formålet at forbedre sikkerheden.
Jeg synes også, det er godt for os alle sammen, hvis man forbedrer sikkerheden på anlæg, der aldrig skulle have været opført.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-11-06:
Kan jeg konkludere, at ministeren synes, det er fremragende med a-kraft i Østeuropa, bare vi ikke skal have det her?
Altså at ministeren i virkeligheden kunne have været ghostwriter på Niels Hausgaards gamle sang om, at det skidt skal vi ikke have her, men det er godt nok derude på Sjælland, dvs. måske i Bulgarien eller på Fyn, måske i Rumænien eller bare der østerude i Ukraine eller et andet sted, det er helt glimrende, det vil vi gerne være med til at betale fra EU's side?
Thor Pedersen (V), 2002-11-06:
Det er en ren national beslutning, om et medlemsland ønsker at bevare et anlæg eller ikke vil have et anlæg, eller om et nærliggende land til EU ønsker at bevare et anlæg eller ikke vil have det.
Det er en national beslutning, som man kan forholde sig til.
Men jeg synes, det er fremragende, at vi er i stand til at finde penge til at forbedre sikkerheden på de elendige konstruktioner, som man opførte under det tidligere sovjetregime.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jan Trøjborg (S), 2002-11-06:
Jeg er helt enig i det, justitsministeren har sagt tidligere i dag i spørgetiden, at Akhmed Sakajev-sagen naturligvis skal køre efter reglerne, helt efter bogen.
Det er en juridisk afgørelse, og det er heller ikke det, der optager mig i det spørgsmål, jeg gerne vil stille til ministeren.
Imidlertid er vi jo i en situation, hvor vi må antage, at der kan komme flere af den slags situationer og vanskelige sager, som vi skal håndtere, og som justitsministeren nu er i fuld gang med at håndtere.
Derfor vil jeg ihukommende den tidligere opposition - herunder også Det Konservative Folkeparti og Venstre, der var meget ihærdige i diskussioner med den daværende regering om procedurerne, var de nu helt trygge, var de nu helt sikre, har vi fået strammet procedurerne op - gerne stille spørgsmålet til ministeren om myndighedernes arbejde forud for den tjetjenske kongres.
Lene Espersen (KF), 2002-11-06:
Ja tak.
Jeg kan starte med at komme med en lille reklame for den redegørelse, som jeg oversendte den 1. november, og som fortæller om hændelsesforløbet i forbindelse med sagen om Akhmed Sakajev.
Men jeg vil godt fremhæve det, der er centralt i forhold til besvarelsen af hr. Jan Trøjborgs spørgsmål.
Politiets Efterretningstjeneste blev den 8. oktober 2002 opmærksom på, at der skulle afholdes en tjetjensk verdenskongres i København, og at der var tale om en begivenhed, som kunne have efterretningsmæssig interesse.
Derfor rekvirerede efterretningstjenesten en deltagerliste
for konferencen.
Denne liste blev løbende revideret, og en endelig fortegnelse forelå først mandag den 28. oktober om aftenen.
Ingen af de personer, der efter efterretningstjenestens kendskab deltog i konferencen, var efterlyst i politiets registre.
Det var endvidere efterretningstjenestens vurdering, at der ikke forelå trusler i relation til konferencen eller i øvrigt sikkerhedsmæssige problemer.
Mandag den 28. oktober 2002 om morgenen modtog efterretningstjenesten fra kommunikationscenteret en liste med 78 personer, der var efterlyst af de russiske myndigheder.
Det kommunikationscenter, jeg taler om, er rigspolitiets kommunikationscenter. Listen blev gennemgået af efterretningstjenesten med henblik på at sammenholde den med personerne på deltagerlisten fra konferencen.
Uanset forskellig stavemåde fandt efterretningstjenesten at kunne konstatere, at Akhmed Sakajev var opført på begge lister.
Det var et citat fra redegørelsen.
Jeg vil gerne henholde mig til det, for det mener jeg er det centrale.
Med andre ord tjekkede
Politiets Efterretningstjeneste løbende denne her liste netop for at have en sikkerhed for, at der ikke var personer på den liste, som man skulle udvise mere end almindelig interesse for - her underforstået i politimæssig henseende. Men der dukkede ikke nogen navne op, som havde særlig interesse i forhold til registrene.
Det skete altså først mandag eftermiddag.
Jan Trøjborg (S), 2002-11-06:
Ja, jeg accepterer helt, at ministeren har givet en lang række beklagelser til offentligheden om fejl, der er begået, og vi kan komme tilbage til spørgsmålet om, hvad der skal strammes op.
Imidlertid er der en enkelt ting, jeg hæfter mig ved, og det er regeringens udtalelser til både Folketinget og offentligheden.
Det var naturligvis udenrigsministeren, der udtalte sig på regeringens vegne.
Udenrigsministeren har udtalt sig mange gange, og han har udtalt sig netop om det spørgsmål, om der skulle være nogen, der var mistænkt for terror her i landet.
Der har udenrigsministeren jo været fantastisk skråsikker i sine udtalelser.
Han har givet udtryk for, hvad jeg synes var meget betryggende, at der ligefrem var foregået en granskning.
Det kan man godt forstå i lyset af, at det var så omtalt et spørgsmål i en usikker verden og netop på baggrund af den meget ulykkelige hændelse i Moskva.
Havde der været det, ja, så var de pågældende jo slet ikke kommet ind i landet. Derfor vil jeg gerne spørge ministeren: Hvad synes ministeren egentlig om, at udenrigsministeren kan komme så galt af sted efter at have givet indtryk af, at alt er fuldstændig klaret, der kommer ingen problemer, og så kommer han i en situation, hvor man ikke aner, hvem der deltager i kongressen, før den er startet, og må så skride til anholdelse en dag senere?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-11-06:
Det er jo ikke en teknisk detaljeret diskussion, der er lagt over i Euratom.
Det er simpelt hen hele beslutningen om, hvem der skal have lån fra Euratom, der er lagt derover, uden at sagerne på nogen som helst måde hverken går til høring i Europa-Parlamentet eller går til en konfirmering eller en diskussion i Ministerrådet.
Det er politikken, man har placeret ovre i Euratom sammen med teknikken.
Så jeg vil gerne endnu en gang bede ministeren om at forholde sig til substansen i spørgsmålet og svare mig på, om der er andre områder i EU, hvor man har noget, der er så udemokratisk.
Og hvis ministeren mener, at der er det, kan han så virkelig gå ind for, at man fortsat i 2002 har den type dinosaurer inden for EU, der mig bekendt har nogle helt andre visioner.
Frank Jensen (S), 2002-11-06:
Jeg forstår på ministeren, at deltagerlisten på verdenskongresssen udvikler sig helt frem til mandagen, men hvornår kommer Sakajev på listen?
Hvornår ved Politiets Efterretningstjeneste, at Sakajev kommer til Danmark?
Hvornår er man vidende om det? Man kan gå ud fra, at Politiets Efterretningstjeneste
også ser tv.
Torsdag den 24. oktober indrejste Sakajev i Danmark, han optrådte i dansk tv.
Fredag den 25. oktober kommer der en Interpolmeddelelse til Rigspolitichefens kommunikationscenter, en efterlysning på Sakajev, kl. 15.19.
Men spørgsmålet er altså, set i lyset af at Sakajev optræder i dansk tv, han er på dansk territorium: Hvornår optræder Sakajev på den liste, som Politiets Efterretningstjeneste gennemgår i forhold til deltagerne på konferencen?
Jan Trøjborg (S), 2002-11-06:
Men finder ministeren ikke, at det er lidt problematisk, at kommunikationen mellem udenrigsministeren og Justitsministeriet er så mangelfuld, at udenrigsministeren kan udtale sig så skråsikkert, eller kan det skyldes, at udenrigsministeren ikke har været informeret tilstrækkeligt?
Vi ved jo fra den omtalte redegørelse, at udenrigsministeren i hvert fald på ét punkt bliver senere orienteret end Justitsministeriet og Statsministeriet.
Men hvis det er udtryk for en generel håndtering igennem forløbet, kan man da godt forstå, at udenrigsministeren kommer til at udtale sig så skråsikkert.
Men jeg synes, det er mærkeligt, at man kan have udtalelser fra regeringen autoritativt, der går ud på, at her er der foretaget en granskning, her er ikke noget at komme efter, og så kommer man i en situation, hvor der sker en anholdelse ganske, ganske kort tid efter.
Frank Jensen (S), 2002-11-06:
Jeg forstår, at Sakajev optræder på den liste, som man får fra de russiske myndigheder om mandagen.
Men hvornår optræder Sakajev på deltagerlisten for konferencen?
Det er det, der er spørgsmålet.
Man får om fredagen
den 25. oktober en efterlysning på ham sat i forbindelse med den konkrete gidseltagning, der forløber i teatret i Moskva
Hvornår bliver PET opmærksom på, at der er denne her sammenhæng?
Ja, det gør man altså først om mandagen.
Men hvornår har PET set hans navn optræde som deltager på konferencen? Så vil jeg også spørge: Nu har ministeren beklaget hændelsesforløbet om fredagen.
Det er vist første gang, vi ser det eller hører i offentligt rum, at der også er en beklagelse over det forløb.
Jeg har hørt Rigspolitichefen
alene beklage sig over det forløb, der er om søndagen, hvor listen ligger i 16 timer, inden den sendes til PET.
Men mener ministeren, at de 90 mio. kr., der blev bevilget under den tidligere regering til at styrke vores terrorberedskab, er anvendt på den rigtige måde, når vi nu oplever, at vores kommunikationscenter ikke er i stand til at kunne håndtere en sådan situation?
Sandy Brinck (S), 2002-11-06:
I forlængelse heraf er jo det, ministeren henviser til i sit andet svar her, den liste, som kommer fra de russiske myndigheder.
Og ministeren sagde udtrykkelig i sit første svar, at der var foregået en løbende undersøgelse og det, som udenrigsministeren altså kalder en granskning, af deltagerne på kongressen.
Jeg skal bare spørge ministeren, om ministeren synes, det er betryggende, at der foregår en sådan undersøgelse, en sådan granskning, hvor man ikke opdager en person, som rent faktisk er efterlyst, som man ved er i Danmark, og som man vel næppe kan forestille sig er i Danmark af anden grund, da han altså også optræder på pressekonferencer i forbindelse med hele opspillet til verdenskongressen.
Jeppe Kofod (S), 2002-11-06:
I forlængelse af det spørgsmål kan man se, at Udenrigsministeriet lige efter midnat søndag udsender en pressemeddelelse, hvori det fra Udenrigsministeriets side fremgår, at Rusland over for regeringen er fremkommet med oplysninger om, og jeg citerer fra pressemeddelelsen: »at personer med forbindelse til terroraktionen i Moskva muligvis vil deltage i Tjetjenien-konferencen i København.«
Den pressemeddelelse udsender Udenrigsministeriet altså umiddelbart omkring midnat søndag.
Det er jo en formulering, der i nogen grad minder om den henvendelse, der kommer kl. 15.20 fredag den 25. oktober til Rigspolitiet.
Og så vidt jeg har kunnet forstå på tidligere svar, har justitsministeren afvist, at der har været nogen forbindelse, nogen kontakt
mellem Politiets Efterretningstjeneste og Udenrigsministeriet omkring den henvendelse.
Den eneste, der har været kontaktet, var en kontorchef i Justitsministeriet, som ikke gik videre med sagen.
Men når man læser de her formuleringer og pressemeddelelser, tyder noget jo på, at Udenrigsministeriet har kendt til henvendelsen kl. 15.20 fredag.
Der undrer det mig bare, og der vil jeg bare spørge justitsministeren: Er det særlig tilfredsstillende, at Udenrigsministeriet kender til henvendelsen kl. 15.20 fredag, og at justitsministeren ikke selv kender til henvendelsen?
Jan Trøjborg (S), 2002-11-06:
Jeg synes, at det er ret utroligt, at Udenrigsministeriet bliver meget sent informeret.
Nu ved jeg fra udenrigsministeren selv, at han var i en situation, hvor han ikke vidste ret meget om, hvad der foregik, indtil et meget, meget, meget sent tidspunkt forud for et møde i regeringens Sikkerhedsudvalg.
Det synes jeg virkelig er et problem, idet
det er udenrigsministeren, der udtaler sig om disse forhold til offentligheden og til Det Udenrigspolitiske Nævn også, på regeringens vegne.
Derfor ville jeg gerne spørge ministeren: Hvad vil ministeren gøre for at stramme op på kommunikationen mellem Justitsministeriet og Udenrigsministeriet?
Det er det ene spørgsmål.
Og det andet spørgsmål er: Hvad vil ministeren egentlig foretage sig for i fremtiden at undgå alle de fejl, som ministeren har beklaget så mange gange her i spørgetiden?
Sandy Brinck (S), 2002-11-06:
Så jo: Deltagerlisten er så sandelig væsentlig.
Så hæftede jeg mig ved, at ministeren sagde
: Hvis tingene var kørt efter bogen. Hvis tingene var kørt efter bogen, og man lægger det tidsforbrug til grund, som der så er medgået, da tingene begynder at blive behandlet reelt, er ministeren så enig i, at så ville anholdelsen af Sakajev have fundet sted lige op til verdenskongressens start?
Lene Espersen (KF), 2002-11-06:
Først til spørgsmålet om kommunikationen mellem Udenrigsministeriet og Justitsministeriet.
Jamen jeg mener da bestemt, at man skal have lov til at blive klogere, og jeg er da sikker på, at den her sag og dens håndtering vil give anledning til, at man prøver at se på, om man ikke kan sikre sig, at der er nogle klare kommunikationskanaler generelt, når der er den her slags sager.
Så jeg mener absolut, at man skal se med alvor på det og prøve at se, om ikke man kan lære noget af det forløb, som vi har været igennem.
Omkring de fejl, som jeg omtaler, så er den store fejl altså den, at terrorlisten ikke straks blev videreekspederet til Politiets Efterretningstjeneste, og selvfølgelig også det forhold, at man lader en efterlysning ligge og samle støv
i temmelig lang tid, weekenden over
De to fejl har jeg forstået Rigspolitichefen vil følge op på og sikre sig bliver rettet, og det har jeg tillid til at Rigspolitichefen vil gøre. Rigspolitichefen var jo ude på et meget tidligt tidspunkt og beklage det her forløb - det mener jeg foregik i torsdags - først og fremmest omkring listen, men selvfølgelig også, at den efterlysning, der var betegnet »normal«, ikke blev ekspederet så hurtigt igennem systemet.
Så er spørgsmålet, som fru Sandy Brinck stiller, jo et af de helt centrale, for uanset hvornår Sakajev havde optrådt på deltagerlisten, er det helt store problem i den her sag, at det først ville være kommet de relevante myndigheder til kendskab i det øjeblik, de enten punkt 1: modtog efterlysning på Sakajev, altså blev klar over, at dette er en interessant mand at følge, eller punkt 2, når man modtog listen fra de russiske myndigheder på de 78 terrormistænkte personer.
Begge de to informationer, som kunne have fået klokkerne til at ringe noget før hos myndighederne, kom først Politiets Efterretningstjeneste i hænde om mandagen, og det er det, der er det helt store problem i denne her sag.
Så man kan sige, at jeg forsøger ikke at underspille, at det, at der er en deltagerliste, der er blevet opdateret massevis af gange, ikke betyder noget som helst.
Jeg siger bare, at det har ikke nogen betydning for myndighedernes behandling af denne her sag, for der var ingen, der var klar over, at Sakajev skulle være en specielt interessant mand at beskæftige sig med.
Det bliver først klart i det øjeblik, man sammenholder listen over de 78 og så selvfølgelig også efterlysningen efterfølgende.
Nu er det jo ikke justitsministeren eller regeringen, der træffer beslutning om det, det er Københavns Politi, og derfor ville det være Københavns Politi, der ville have truffet beslutning om anholdelse på et tidspunkt. Men jeg tror bestemt, at denne her sag ville have haft et anderledes forløb, såfremt det havde vist sig, at man havde haft de oplysninger på et tidligere tidspunkt.
Sådan var forløbet desværre ikke, og det skal jeg være den første til at beklage.
Jeg håber, at man har lært noget af denne her sag og får rettet op på de fejl, der er blevet begået undervejs.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Sandy Brinck (S), 2002-11-06:
»Vil ministeren forholde sig til, at hun på sit pressemøde onsdag den 30. oktober 2002 redegjorde for, at politiets behandling af sagen vedrørende Akhmed Sakajev indledtes med et russisk krav om anholdelse og udlevering allerede fredag den 25. oktober 2002, når Rigspolitichefen senere har forklaret, at man overhovedet ikke behandlede denne henvendelse før mandag den 28. oktober 2002?«
Jeg har naturligvis læst justitsministerens redegørelse, men mener trods redegørelsen, at der stadig væk er efterladt nogen bekymring i forhold til hændelsesforløbet og også i forhold til episoder, som justitsministeren så først i dag beklager, nemlig hele hændelsesforløbet fredag.
I sin redegørelse betegner justitsministeren faktisk fredagens fejl som forståelig, og derfor glæder det mig da i første omgang, at ministeren nu beklager det.
Man får altså to henvendelser med 1 minuts mellemrum om fredagen, den ene en efterlysning på Sakajev med henvisning til gidseltagningen i Moskva, den anden en henvendelse
om den tjetjenske verdenskongres, hvor man oven i købet oplyser, at der kan være folk imellem, som i forvejen er efterlyst
De to henvendelser bliver ikke koblet sammen, og derfor sker der ingenting.
Lene Espersen (KF), 2002-11-06:
Først til hr. Jan Trøjborg, der spørger til udenrigsministeren og udenrigsministerens udtalelse
: Det er jeg ret sikker på, at udenrigsministeren selv kan besvare, såfremt man ønsker en diskussion af udenrigsministerens udtalelser.
Det, jeg kan henholde mig til, er, hvordan Politiets Efterretningstjeneste har tacklet denne her sag, og jeg må sige omkring hændelsesforløbet, at der er med stor alvor grund til at sige, at der er blevet begået fejl i denne her sag.
Men det er ikke Politiets Efterretningstjeneste, man skal rette skytset imod.
I Rigspolitiets kommunikationscenter er der blevet begået fejl og også fejlvurderinger undervejs.
Den første fejl, der blev begået, blev begået om fredagen, hvor der tikker denne her meddelelse ind om en efterlysning på Akhmed Sakajev, og hvor den altså beklageligvis ikke kommer ind i systemet, fordi den har betegnelsen »normal«.
Man betragter det ikke som værende nogen specielt vigtig ting.
Den kommer først ind i systemet i løbet af mandag formiddag - altså ind i registrene.
Det er der grund til at beklage.
Der er endnu mere grund til at beklage, at den liste på 78 formodede terroristnavne, der kommer fra de russiske myndigheder, og som hr. Frank Jensen også spørger til, modtages af rigspolitiet om søndagen ved aftenstid, men først bliver sendt videre 16 timer efter.
Det betyder altså, at Politiets Efterretningstjeneste ikke har kendskab til den her liste, før man når hen til mandag formiddag, og det er der virkelig grund til at beklage.
Det er ikke noget, regeringen ser let på.
Det er noget, vi ser på med meget stor alvor, for det er beklageligt, at der er sket de fejlvurderinger undervejs, men forhåbentlig er der blevet rettet op på det.
Det er i hvert fald det, jeg har noteret mig at Rigspolitichefen offentligt har givet udtryk for.