runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Langballe (DF), 2003-10-10:
Hvor er det socialdemokratiske ...
Ja, det er de her danske socialdemokratiske værdier, som konventet nu har skrevet af og gjort til noget fælleseuropæisk.
Jeg synes nu egentlig ikke, at hr. Henrik Dam Kristensen ligefrem behøver at skilte med, at han overhovedet ikke har noget forhold til europæisk åndshistorie, især ikke i et krampagtigt forsøg på at være morsom.
Fornuften er - Grundtvig kaldte denne franske fornuft for et utyske - et teoretisk spøgelse, hvormed man kan forklare hele verden og sidde ved et skrivebord og indrette alting.
Og det passer glimrende til den nye EU-forfatning.
For det andet ...
Søren Søndergaard (EL), 2003-10-10:
Jeg spurgte hr. Henrik Dam Kristensen, om det er socialdemokratisk politik, at EU-staten skal have et fælles forsvar, om det er socialdemokratisk politik, at landene forpligter sig til at øge deres militærudgifter.
Hr. Henrik Dam Kristensen svarer ikke, men kommer med et modspørgsmål om, hvad jeg har imod alle de her gode socialdemokratiske mærkesager om at være god mod børn og dyr, og hvad ved jeg.
Jamen altså problemet er jo, at det er fuldstændig ligegyldigt, hvad der står.
Det interessante er, hvad der bliver gennemført.
Vejen til helvede er som bekendt brolagt med gyldne løfter.
Har jeg fuldstændig misforstået Socialdemokratiets kritik af den nye regering, vi har i Danmark, omkring arbejdsløshedsspørgsmålet?
Det er jo meget interessant, at den slags ting er fuldstændig uforpligtende.
Det interessante er: Hvad gør man i praksis?
Det skal man kigge på, det er interessant, og det burde hr. Henrik Dam Kristensen gøre.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-10-10:
Hr. Henrik Dam Kristensen sagde, at den tirsdag for 3 uger siden måtte Socialdemokratiet jo påtage sig et ansvar.
Ja, naturligvis.
Men hvorfor faldt det ansvar ud til fordel for regeringens linje, der er en indadvendt, nationalistisk linje?
Socialdemokratiet sad i en nøgleposition.
Det er en drømmeposition.
Hvorfor brugte Socialdemokratiet ikke den position til at sige, at de ikke vil acceptere, at der nu indføjes, hvad jeg så vil kalde et særligt flygtningeforbehold, som der - javel - så i givet fald skal stemmes om på et senere tidspunkt?
Det er det ene.
Det andet er: Hvis nu det går sådan, at det bliver ændret, så vi har et flygtningeforbehold, er den linje så i overensstemmelse med Socialdemokratiets tankegods og Socialdemokratiets politik?
Er det en del af Socialdemokratiets inderste sjæl, at vi skal have åbne grænser, men at vi herhjemme i Danmark skal sidde for os selv og kunne pille a la carte i, hvad vi gerne vil have eller ikke gerne vil have af det?
Er det solidaritet?
Charlotte Antonsen (V), 2003-10-10:
I EU-politikken plejer jeg at være enig med statsministeren, jeg har ikke hørt nogen i Venstre, der er uenig i den linje, vi følger i øjeblikket.
Hr. Anders Samuelsen spørger, om jeg er enig i det, der blev læst op.
Ja, det er jeg.
Det er klart, at hvis man sidder med ved bordet, har man indflydelse på, hvad der sker.
Det kan godt være, vi i EU i dag havde haft en mere fornuftig indvandrerpolitik, hvis Danmark havde siddet med ved bordet.
Vores politiske vurdering er, at det vil være halsløs gerning at kalde til folkeafstemning om EU, hvis det samtidig indebærer, at man skal stemme ja til en slap udlændingepolitik.
Det er en politisk vurdering. Vi er uenige med Det Radikale Venstre, kan jeg forstå.
Vi mener, at vi med den model, vi lægger op til, kan komme med i 95 pct. af det område, vi i dag er uden for.
Vi mener, det er bedre at være med i 95 pct. end at være uden for det hele.
Det er baggrunden for vores forslag, og det er et ærligt og et reelt valg - til fru Jelved - som vi lægger op til for danskerne.
Vi fik de danske undtagelser.
De danske undtagelser indebærer på det retlige område, at det er Kommissionen, der bestemmer, hvor Danmark kan være med.
Det nye, vi lægger op til nu, er, at vi laver en undtagelse ligesom Storbritannien og Irland, hvor det fremover bliver op til Danmark, til det danske Folketing, at bestemme, hvor vi er med, og hvor vi ikke er med.
Så begge ordninger - kan man sige -
er jo mellemløsninger, men vi foretrækker langt det forslag, som indebærer den store indflydelse til Danmark.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-10-10:
Det har i den sidste uges tid generet mig voldsomt, at hver gang statsministeren skulle beskrive, hvad det var, vi skulle stemme om, så startede han med at sige: Det hele er i virkeligheden meget enkelt.
Så kunne man være helt sikker på, at så fulgte der en meget lang forklaring, som efterlod seere, lyttere og tilhørere i den største forvirring. Hr. Henrik Dam Kristensen kom muligheden for en klargøring meget nærmere for et øjeblik siden, da han sagde, at vi ville få muligheden for enten at bevare det, vi har nu, eller for at afskaffe det, vi har nu, eller for at få den nye model. Det vil altså sige, at der vil komme en afstemning vedrørende det retlige og indre anliggender-forbehold, der bedder: Bevare det, afskaffe det eller ændre det.
Så enkelt kan det siges.
Jeg vil gerne spørge, om Socialdemokratiet kan garantere befolkningen, at sådan en afstemning vil vi få.
Henrik Dam Kristensen (S), 2003-10-10:
Må jeg sige til alle de tre, der har været oppe, som alle har været inde på det retlige forbehold, at der er sagen den, at vi i dag har det forbehold.
Det forbehold, vi har i dag, skal stå uantastet, når vi kommer hjem fra regeringskonferencen.
Det skylder vi befolkningen.
Vi har ikke haft en folkeafstemning om det.
Det er det, vi har givet regeringen mandat til at undersøge, om man kan, nemlig få en mulighed for at ændre det danske retsforbehold, så det bliver noget, der i øvrigt er velkendt i EU-systemet, opt in-modellen, som vi kender fra UK og Irland.
Når vi så er færdig med regeringskonferencen, og hvis det er lykkedes, så er det jo, vi skal vurdere, hvordan vi så skal håndtere det her.
Så skal vi vurdere, hvornår og hvordan vi skal stemme om selve forfatningstraktaten.
Hvornår ønsker vi eventuelt at sætte nogle af forbeholdene til afstemning?
Det er der ikke truffet nogen beslutning på nuværende
tidspunkt
Det kan man vel ikke med rette vurdere
hundrede procent, førend regeringskonferencen er færdig.
Så er der vel nogen, der sætter sig sammen og finder ud af, hvordan man bedst kan håndtere den situation.
Jeg har ikke nogen problemer med nogen ligtorne overhovedet.
Og den diskussion omkring kommissærerne den har ligget klar hele tiden.
Vi har hele tiden været enige om, at for Danmark var det afgørende, at vi havde fuld adgang til Kommissionen, at der var ligelig repræsentation og rotation i tingene.
Vi har hele tiden været enige om i de forhandlinger, der har været med regeringen, at Kommissionen er en af krumtapperne.
Det ønsker vi at fastholde og dermed også en dansk indflydelse på det.
Så der er sådan set ikke nogen problemer overhovedet i det.
Søren Søndergaard (EL), 2003-10-10:
Der var jo noget tryllekunstner over hr. Henrik Dam Kristensen, det var jo utroligt at få præsenteret EU-forfatningen, altså unionsgrundloven, nærmest som sådan et socialdemokratisk projekt, hvor alle Socialdemokratiets mærkesager var indskrevet: beskæftigelsen, at være gode ved børn og ved dyr og hvad som helst.
Der manglede kun lige navnet, altså Europas Forenede Socialdemokratiske Stater, så havde det hele været i orden.
Gud ved, hvad statsministeren siger til den beskrivelse af det, der er lagt frem.
Det er også underligt, og det må hr. Henrik Dam Kristensen da også synes, at det er et kæmpe flertal af borgerlige regeringer, der gennemfører Socialdemokratiets politik.
Hvordan kan det dog hænge sammen?
Det er jo fuldstændig latterligt.
Der er ingen mennesker, der tror på det.
Det er bare snak. Hvorfor kom hr. Henrik Dam Kristensen ikke ind på nogle
af de seriøse ting i det her, f.eks. at der er en målsætning om et fælles forsvar?
Det er slået fast i forfatningen.
Jesper Langballe (DF), 2003-10-10:
Ja, det er lidt i samme spor, et socialdemokratisk projekt, der er blevet lavet nede i Europa.
Hr. Henrik Dam Kristensen begyndte med at sige, at nu var med dette forfatningsudkast de bureaukratiske rammer lagt - måske et lidt uheldigt udtryk, det kan være, at jeg ville havde valgt et andet.
Senere hen
så kom det, at der egentlig også var nogle værdier og målsætninger, og det var jo så vidunderligt, at de passede fuldstændigt med, hvad der altid har været Socialdemokratiets værdier og målsætninger.
I præamblen til forfatningsudkastet står der, hvad det er for værdier og målsætninger: Frihed, lighed, så stod der i det oprindelige udkast »og solidaritet«, det vil altså sige, at det var den franske revolutions frihed, lighed og broderskab, den blodige begivenhed, som indførte totalitarismen i Europa.
Men nu er »solidaritet« strøget, så der nu i stedet er kommet til at stå »respekt for fornuften«, altså et rigtig fransk foretagende.
Respekt for fornuften, det er jo taget ud af trosbekendelsen fra den franske oplysningstid, da man anbragte en skuespillerinde i hvide gevandter i Notre Dame-kirken og hyldede hende som fornuftens gudinde.
Hvor har Socialdemokratiet sat sit fingeraftryk her?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-10-10:
Hr. Henrik Dam Kristensen stod nærmest og konstaterede ligesom lidt beklagende, at Socialdemokratiet havde givet regeringen fripas til at kunne gå ned og lave et flygtningeforbehold.
Det, jeg ikke forstår, er, hvorfor Socialdemokratiet med hele sit ideologiske grundlag ikke går i offensiven.
Hvorfor gik Socialdemokratiet ikke i offensiven over for regeringen og sagde klart: Vi vil ikke have nogen fiflerier med forbeholdene?
Vi vil ikke acceptere det.
Vi vil have en ren model, og så vil vi i øvrigt bruge vores krudt på at stille nogle få, men vigtige og relevante krav til forhandlingsprocessen under regeringskonferencen.
Kan vi ikke godt få et klart svar på det?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-10-10:
Jeg kunne godt mærke på det svar, hr. Henrik Dam Kristensen gav heroppefra, at jeg havde ramt en ligtorn.
Det beklager jeg meget at have trukket frem her under debatten.
Men det var jo et mærkeligt forløb, og det ved hr. Henrik Dam Kristensen.
Det var jo lidt pinligt for Socialdemokratiet, at man i den grad kom til at fremstå udadtil som forsvarer af noget, man følte sig nødsaget til at aftale med regeringen, men som regeringen så selv forsøgte at vikle sig ud af, da man fandt ud af, at andre ville kæmpe kampen om lighed mellem kommissærerne.
Så står man jo der fuldstændig klædt af, og det er selvfølgelig en dybt pinlig sag.
Men ikke mere om det.
Lad mig bare spørge hr. Dam Kristensen om netop det retlige forbehold, som efter statsministerens model skal laves om.
Hvis det bliver sådan, at det er Folketinget, der så vælger, hvornår EU skal have kompetencen inden for det retlige område, herunder også udlændingepolitikken, er det så hr. Henrik Dam Kristensens overbevisning, som det jo var med fru Charlotte Antonsen, at så er det kun et spørgsmål om tid, inden EU har kompetencen?
Altså at det så kun er et spørgsmål om, hvornår det er opportunt at give kompetencen også på udlændingeområdet, som jo er det eneste sted, hvor man ellers siger, at man vil fastholde det som dansk kompetence.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-10:
Hr. Henrik Dam Kristensen siger, at der er tre muligheder: Enten det, man kalder big bang, hvor man tager traktaten og samtidig afskaffer alle undtagelserne, eller at man har traktaten med de nuværende undtagelser rent, og så er der den tredje model, som er umulig at forstå, og som er den, hr. Henrik Dam Kristensen har aftalt med statsministeren.
Big bang er der jo ikke flertal for i Folketinget; det ønskede regeringen ikke, og det er der andre, der heller ikke ønsker.
Derfor er der reelt kun to muligheder, enten at vi har traktaten med undtagelserne rent - det er til at forstå, det kan befolkningen tage stilling til - eller også den besynderlige model, man har aftalt med statsministeren.
Og det er Socialdemokratiet, der bestemmer, hvilken af de to modeller, vi skal have. Hvis Socialdemokratiet siger, at der skal være en afstemning med undtagelserne rent, så er der flertal for det i Folketinget.
Hvis Socialdemokratiet siger, at det skal være statsministerens mærkværdige model, jamen så er der flertal for den, så det er Socialdemokratiets ansvar, og det er Socialdemokratiet, der bestemmer, hvilket tema den folkeafstemning får.
Jeg synes, at man skylder befolkningen den rene model, der er til at forstå.
Henrik Dam Kristensen (S), 2003-10-10:
Vi har den mulighed, at vi kan lade det forbehold stå, som vi kender i dag med den fulde, hele konsekvens; vi vil have muligheden for at afskaffe forbeholdet helt og totalt; og så får vi en tredje mulighed, hvis vi ønsker at benytte os af den og vi får den forhandlet igennem, som betyder, at vi kan få den engelsk-irske opt in-model.
Det er det, der konkret kommer til at ske.
Så bliver jeg bare nødt til at sige til fru Anne Grete
Holmsgaard: En tirsdag for en 3 uger siden var vi pludselig i den situation, at der ikke var flertal for nogen EU-politik i Danmark overhovedet, og da var vi nogle, der syntes, at vi måtte ind og påtage os et ansvar. Så vil jeg gerne spørge hr. Søren Søndergaard: Hvor med hensyn til værdierne er det, at Enhedslisten ikke er enige?
Er det, når det gælder ligestilling, menneskelig værdighed, frihed, demokrati eller retsstaten?
Eller hvor er det i målsætningerne, Enhedslisten er uenige?
Er det, når det gælder bæredygtighed, social markedsøkonomi, fuld beskæftigelse, et højt niveau for beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten?
Det var måske interessant at få at vide, om det er de ting, Enhedslisten er uenig i, når hr. Søren Søndergaard var så meget imod målene og værdierne.
Freddy Dam (V), 2003-10-21:
Jeg synes da, at bilaget vedrørende besvarelsen fra fokuspanelet er overordentlig interessant.
Det fremgår nemlig af bilaget, at de spurgte virksomheder, 500 i alt, er af den opfattelse, at der er tale om voldsomme administrative lettelser ude hos virksomhederne.
Det fremgår i øvrigt, at på besparelsessiden vil det på samfundsniveau være sådan, at 19.000 virksomheder vil opnå en løbende lettelse på mellem 24.000 og 158.000 timer om året.
Og når vi taler penge, så mener virksomhederne, at på samfundsniveau svarer det til, at 78.000 virksomheder vil opnå løbende besparelser på ekstern assistance på mellem 18 mio. kr. og 120 mio. kr. om året.
Jeg skal også sige, at det jo er rigtigt, at virksomhederne, der bruger revisorer, i forvejen udarbejder kapitalforklaringer og udarbejder kapitalafstemninger, så for dem har det ikke den store betydning.
Men for de mange virksomheder, der ikke bruger revisorer, er det en klar administrativ lettelse og økonomisk besparelse.
Jacob Buksti (S), 2003-10-21:
Jeg synes da, det er positivt, at der er noget, der gør indtryk på Venstres ordfører, for så vil jeg spørge videre, om følgende gør indtryk på Venstres ordfører, nemlig konklusionerne fra det fokuspanel, testpanel, som har været anvendt af Økonomi- og Erhvervsministeriet, hvori der står, og det er bilag 2 til L 29: »Flere af virksomhederne i fokuspanelet har kommenteret, at lovforslaget ikke vil ændre på deres procedurer, da de alligevel vil lave kapitalforklaringen i tilfælde af stikprøvekontrol.« Videre siges det, at hvis man skal give oplysninger flere år tilbage, vil det i virkeligheden være lettere for virksomheden at lave kapitalforklaring år for år, i stedet for at skulle finde frem til det med tilbagevirkende kraft.
Er det så ikke, som om meningen med det hele bliver væk?
Hvorfor vil man afskaffe kapitalforklaring der, hvor den allerede foreligger?
Freddy Dam (V), 2003-10-21:
Til hr. Jacob Buksti skal jeg sige: Jo, det gør indtryk, når der indløber høringssvar, der er interessante.
Jeg synes måske, at det bedste svar til skatterevisorerne og til Foreningen af Registrerede Revisorer er, at det ser ud, som om Foreningen af Statsautoriserede Revisorer har en helt anden opfattelse.
Jeg vil tillade mig at citere fra høringssvaret: »Forslaget imødekommer et større antal udtrykte ønsker om regelforenkling. For de fleste hovedaktionærer og typer af erhvervsvirksomheder med begrænset omfang er der tale om en velkommen lempelse.
Der er fortsat tilstrækkelige muligheder for at indhente yderligere formueoplysninger
kontrolopgaven fortsat kan varetages fuldt tilfredsstillende.«
Det gør jo i særklasse indtryk på mig.
Jacob Buksti (S), 2003-10-21:
Jeg vil da gerne spørge Venstres ordfører, om det ikke gør indtryk på ham, når Skatterevisorforeningen og Foreningen af Registrerede Revisorer i en fælles skrivelse til Skatteudvalget dateret 17. oktober bl.a. skriver: »Det paradoksale ved afskaffelsen af kapitalforklaringen er først og fremmest, at der ikke skabes administrative lettelser for de mange virksomheder, der har orden i sagerne.«
Og videre: »Derimod betyder forslaget, at de virksomheder, som ikke har helt orden i sagerne, og hvor kontrolbehovet er størst, pr. automatik fritages for udarbejdelse af kapitalorklaringer.«
Og videre: »Det vil blive sværere for kommunerne at opdage sort arbejde og økonomisk kriminalitet.
Kapitalforklaringen gør, at disse aktiviteter er svære at skjule, når der skal være sammenhæng mellem privatforbrug og erhvervsmæssig indtjening.« Er det ikke noget, der gør indtryk på Venstres ordfører?
Freddy Dam (V), 2003-10-21:
Det foreliggende lovforslag går ud på, at erhvervsdrivende, der driver virksomhed i personligt regi, og hovedaktionærer ikke længere skal være forpligtet til at aflevere en kapitalforklaring til skattemyndighederne, inden fristen for indlevering af selvangivelsen er udløbet.
Afskaffelsen af kapitalforklaringen betyder ikke, at skattemyndighederne fremover mister muligheden for at kigge skatteyderne i kortene.
For det første har skattemyndighederne i forvejen en række af de nødvendige oplysninger.
For det andet indeholder lovforslaget en ændringsregel, hvorefter skattemyndighederne kan indhente supplerende formueoplysninger hos alle skatteydere, hvor skattemyndighederne, dvs. de kommunale skattemyndigheder, helt konkret skønner, at der er behov for det.
For det tredje vil skattemyndighedernes mulighed for at indhente yderligere oplysninger vel afholde de fleste fra at indsende ukorrekte regnskaber eller selvangivelser.
I Venstre synes vi, som det fremgår, at der er tale om et rigtig godt lovforslag.
Det indebærer et mål af forenkling, der gavner overordentlig mange skatteydere: De, der udarbejder regnskaber uden revisorbistand, slipper for en del besvær, de, der bruger revisorbistand, slipper for udgiften til konvertering af den sædvanlige kapitalafstemning til kapitalforklaring, og hovedaktionærer, der indtil nu har skullet aflevere en udvidet selvangivelse, kan efter forslaget slippe med en fortrykt selvangivelse. Med forslaget skabes der således store administrative og økonomiske lettelser for borgerne uden yderligere besvær eller omkostninger for skattemyndighederne, og uden at statskassen påregnes at lide noget tab.
I Venstre synes vi i det hele taget godt om den tanke, at udgangspunktet må være, at hovedparten af borgerne faktisk holder sig loven efterrettelig, og at myndighederne derfor ikke skal belaste alle borgerne, blot fordi nogle få lægger en uhæderlig adfærd for dagen.
Derfor kan Venstre støtte forslaget.
Svend Erik Hovmand (V), 2003-10-21:
At der er nogle borgmestre repræsenterende kommuner, som ikke får så meget glæde af det, som ikke er så begejstret for det, er der vel ikke noget at sige til.
Til gengæld er der jo en række andre borgmestre, som repræsenterer nogle kommuner, som får meget glæde af det, som er glade for det.
Så spørger hr. Samuelsen, hvordan forslaget vil virke i en beslutningsproces for en virksomhed, som overvejer at flytte ud.
Jeg vil sige til hr. Samuelsen, at her nærmer vi os faktisk kernen i problemstillingen.
For hvis det er sådan, at et udkantsområde er affolket for folk i den arbejdsduelige alder, så er jeg i hvert fald ret overbevist om, at så har det en negativ indvirkning på virksomhedens beslutning om at flytte ud, for så er der ikke nogen arbejdskraft at flytte ud til. Med det her forslag sikrer vi, at der vil være en arbejdskraft, og hvis man er i den lykkelige situation, at der kommer en virksomhed, som kan løse det her problem, og man kan få et job lokalt, så tror jeg, at både hr. Samuelsen og regeringen og alle mulige andre og ikke mindst dem, det drejer sig om, vil være glade for det.
Så skal jeg i øvrigt sige, at det jo er en 5-års-ordning, vi her taler om, som jo så bliver revideret igen og igen.
Anders Samuelsen (RV), 2003-10-21:
Hvordan vil det virke for virksomheden i dens beslutning om, hvorvidt den skal flytte arbejdspladserne ud?
Vil det fremme beslutningen om at flytte arbejdspladser ud, eller vil det virke modsat?
For mig er der ingen tvivl om, at det vil virke modsat.
Så kan man sige: Ja, mere eller mindre.
Ja, men det er jo det samme, som skatteministeren har sagt hele vejen igennem om det her forslag - ja, mere eller mindre.
Med hensyn til de familier, som ministeren nævner,
vil jeg sige, at det jo ikke er det her, der gør forskellen, om man får 3.000 kr. mere eller mindre fra skattevæsenet.
Jacob Buksti (S), 2003-10-21:
Jeg kan godt læse resten af bilaget også.
Men der mangler noget, som ikke er med i det resultat, som hr. Freddy Dam henviser til, for det siger jo, hvem der svarer på, hvad de får af lettelser her og nu.
Det, der er det afgørende, er, hvis det er sådan, som det fremgår af lovforslaget, at myndighederne, når de mener, der er noget, kan bede om af få kapitalforklaring udarbejdet med tilbagevirkende kraft, at virksomhederne siger, at så er det sådan set lettere for dem at udarbejde det år for år i stedet for at slippe for det og så skulle gøre det bagefter.
Det er derfor, jeg kan ikke forstå, hvorfor det er afgørende for partiet Venstre at få afskaffet den kapitalforklaring, som allerede udarbejdes i henhold til god revisorskik for at sikre, at alle de mere eller mindre brodne kar, som ikke laver en, eller som har svært ved eller ikke ønsker at lave den, skal slippe lettere.
Jeg går ud fra, at ministeren vil medgive, at når man laver sådan nogle grænsedragninger, hvor man på den ene side får et forhøjet befordringsfradrag og på den anden side ikke får det, så er det dels udtryk for en forskelsbehandling, dels vil det kunne være et incitament til, at de, der ikke får det, flytter derover, hvor de får det.
Nu er det ikke, fordi Sydthy Kommune nødvendigvis er specielt interessant, men i det der regnestykke ser det ud, som om man er gået ud fra, at Sydthy Kommune nærmest hører til Thisted.
Anders Samuelsen (RV), 2003-10-21:
Jeg fik ikke svar på mit spørgsmål om, hvorvidt ministeren vidste, hvor mange af de her mennesker, som nu får den her fordel, der faktisk har planlagt at flytte fra området.
Det klandrer jeg sådan set ikke ministeren for, det ved
ministeren vel ikke, altså hvor skulle han også vide det fra, det er jo noget, der ligger ude i fremtiden.
Men det er jo bare helt oplagt, at man kommer til at give et fradrag til en hel masse personer, for hvem det ikke har nogen betydning, ud over at det er dejligt at få en skattelettelse, og det er jo fint nok.
Men de var altså alligevel blevet boende, så fred nu være med dét.
Jeg går egentlig ind for patchwork, især når jeg af min svigermor får et fantastisk flot sengetæppe, som klæder mit soveværelse på alle måder, men jeg gør det ikke, når det drejer sig om skattelovgivningen, og det er det, der er tale om her.
De eksempler, som er nævnt på side 6 i lovforslaget med frem og tilbage, og hvis man flytter, og den ene og den anden vej osv., illustrerer jo med al ønskelig tydelighed, at det ikke bliver nemmere at blive skatteyder i det her samfund. Derfor burde regeringen, og det skal være min afsluttende bemærkning, dog bruge kræfterne på at komme med ideer til, hvordan vi får sat skatten ned på arbejde og får forenklet vores skattesystem i stedet for at gøre det endnu mere kompliceret.
Lav et pænt blåt tæppe, eller hvad det nu kan være, ud af vores skattelovgivning, i stedet for at lave ...