runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Svend Auken (S), 2001-01-11:
Jeg er overbevist om, at hvis EU vedtog at indføre rulleskøjter, så ville hr. Keld Albrechtsen voldsomt modsætte sig anvendelse af rulleskøjter i Danmark. Uanset hvad der kommer fra det europæiske samarbejde, så er hr. Keld Albrechtsen imod.
Det er jo ikke GMO, det er ikke den teknologi, han modsætter sig, det er EU.
Og det til trods for at det internationale samarbejde - og det her er jo internationale problemer, der selvfølgelig skal løses internationalt - der faktisk har gjort noget ved det her problem, er det europæiske samarbejde.
Det er ikke nok, vi presser på i Danmark for, at vi skal gøre meget mere, end vi hidtil har gjort.
Men i alle internationale forhandlinger knytter miljøorganisationer og forbrugere osv. deres håb til de europæiske lande.
Det er dér, det sker, og tingene rykker sig hele tiden.
Det er ikke sådan nu, hvor vi har et forbedret udsætningsdirektiv, at vi så er tilfredse.
F.eks. ansvarsreglerne. Vi skal have ansvarsreglerne ind i de generelle miljøproduktansvarsregler, der skal de være specificeret.
Spørgsmålet om sporbarhed og mærkning skal være på plads.
Vi har ikke fra dansk side og de andre landes side sagt, at vi vil ophæve moratoriet, før det her er på plads.
Vi har sagt, at vi skal have en helhed, der ser fornuftig ud.
Vi vil gerne være med til at lægge pres på Kommissionen, og Kommissionen har i øvrigt ikke anmeldt et eneste ønske om at indføre produkter til afgørelse på nuværende tidspunkt.
Så det virkelighedsbillede, der bliver givet her fra hr. Keld Albrechtsen side, er fuldstændig misvisende.
Den danske regering, det store danske korps af organisationer og embedsmænd osv. har kæmpet en flot kamp i det internationale samarbejde, i begyndelsen meget alene, efterhånden med bredere og bredere opbakning, og den kamp ser ud til at lykkes - ikke hundrede procent og ikke perfekt, men den ser ud til at lykkes.
Det synes jeg man skal glæde sig over.
Jeg tror, at hvis man spurgte Greenpeace, hvem der er deres stærkeste allierede i alle de her spørgsmål, så er det os.
Men det er jo ikke det samme, som at vi siger, at målet er, at man aldrig kan anvende en ny teknologi, som vi mennesker nu har fået kendskab til.
Det mål kan vi aldrig skrive under på.
Men det, vi er indstillet på at fastholde til det sidste, er, at den teknologi ikke bare ud fra en kortsigtet, men også ud fra en langsigtet vurdering skal være i orden, og at levende genmodificerede organismer skal være sporbare hele vejen igennem, og at der skal være et effektivt valg for forbrugerne.
Og de synspunkter står vi fast ved, og det har da også været med til at præge udviklingen i fantastisk grad.
Altså, jeg er nødt til at sige til hr. Keld Albrechtsen
, at han altså må finde et andet område at drive sin anti-EU-agitation på end det her.
Det her er et af de flotteste eksempler på, at nogen gør noget, og at det virker, men at det selvfølgelig tager tid, inden man får flyttet alle de økonomiske interesser osv., det drejer sig om i denne her sag.
Men jeg tror nok, det vil komme noget bag på nogle, at nogen i Danmark kan have den opfattelse, at det har været Danmark, der har svigtet i denne her sag.
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-01-11:
Ja, hr. Keld Albrechtsen talte før med meget høj stemme, og det gør ikke det, man siger, mere rigtigt, at man råber højt, men det kan nogle gange skræmme nogle mennesker.
Det har nu ikke skræmt mig fra at gå op og sige til hr. Keld Albrechtsen, at Greenpeace i går gav os ret i, at uanset om man er kommet til at give gensplejset foder til køerne, så kan det ikke spores i mælken med det måleapparatur, vi har teknologisk i dag.
Jamen hvorfor så stå heroppe og råbe og skrige og skræmme forbrugerne fra vid og sans, så de ikke tror, de kan gå ned og købe en liter mælk, uden de får en hel masse gensplejset i sig?
Nu har vi stillet spørgsmålet i går i udvalget til ministeren, om hun, fru Ritt Bjerregaard, vil være venlig at svare på, om det er korrekt, at man med det apparatur, der er til rådighed i dag, kan spore, om en ko har fået et dagligt måltid med gensplejset foder i.
Og så vil jeg godt sige til hr. Keld Albrechtsen, at det er meget sjovt at stå heroppe og tale om atomkraften og alt det dér.
Jeg husker godt skilte i Albertslund og i mange kommuner med teksten: Atomfrie zoner.
Hvis russerne var kommet med en bombe over Danmark, så skulle der bare én til, og så havde Danmark været strøget af landkortet og lidt af Norge og Sverige også.
Så havde man ikke taget hensyn til alle de skilte med atomfrie zoner.
Det er ikke det, vi skal diskutere i dag, men det er Keld Albrechtsen selv, der lavede sammenligningen, og jeg vil gerne have et svar på, hvorfor I skræmmer forbrugerne, som I gør, unødigt, når vi forventer et svar fra ministeren.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-01-11:
Jamen jeg vil blot svare fru Annie Lunde Hansen, at i Sverige har man en kontrolordning hos virksomhederne, der sikrer, at der ikke er GMO i foderet, men det er rimeligvis nok korrekt, at det skal kontrolleres i foderet og ikke i det færdige produkt.
Det tror jeg fru Annie Lunde Hansen har ret i.
Det kan man sagtens, det gør man i Sverige, og der kan forbrugerne være sikre.
Det kan de altså ikke i Danmark, fordi Arla er et skruppelløst selskab på det her område, altså den danske del.
Så vil jeg bare sige til ministeren, at jeg simpelt hen ikke forstår, hvad ministeren kan mene, når han siger, at man står fast på mærkningsregler.
Jeg har forstået meldingen sådan, at man har indgået et forlig om at stemme for dette her udsætningsdirektiv.
Hvis debatten nu har medført, at Danmark vil stå fast på nogle ting som forudsætning for at være med til at godkende det her, så skulle det glæde mig overordentlig meget, men det var jo nok desværre heller ikke det, der lå i ministerens melding.
Han følte sig muligvis en lille smule presset, men jeg vil da godt bede ham uddybe, hvad han egentlig mente med ordene »stå fast på«, for de lød jo meget stærke og flotte.
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-01-11:
Hr. Keld Albrechtsen
: Jeg vil godt spørge én gang til: Er det væsentligt, at man kan måle det i foderet?
Er det ikke mere væsentligt for forbrugerne, at der ikke er noget i den mælk, som forbrugerne skal drikke, og i det kød, de skal spise?
Det er da en fordrejning, for det er da ikke forbrugeren, der skal spise det foder, der er gensplejset.
Det er trods alt de dyr, som vi skal have, og hvis ikke der findes noget i den danske mælk, som Arla leverer, så lad dog være med at stå og skræmme og hænge virksomheder ud heroppefra, uden at vi har den konkrete besked, som vi har spurgt om.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-01-11:
Ja, jeg skal gentage over for fru Annie Lunde Hansen, at problemet er, at man hos de store selskaber i Danmark tillader anvendelsen af foder med gensplejsede organismer, og forbrugerne kan ikke se, når de køber det, om det er i mælken, eller det ikke er i mælken.
De vil gerne have, at de selv kan vælge det fra i butikken.
Det kan de i Sverige.
Det sikrer de samme fødevareselskaber i Sverige, som ikke vil sikre det i Danmark.
Og derfor vil jeg altså tillade mig, det må jeg sige, at kritisere de danske ledelser i Danish Crown og Arla meget, meget skarpt, fordi de på den måde ikke vil sikre et frit forbrugsvalg i Danmark, men godt vil gøre det i Sverige. Jeg må indrømme, jeg ikke kan forstå, at fru Annie Lunde Hansen ikke vil deltage i den kritik og dermed være med til at sikre danske forbrugere et frit forbrugsvalg, ligesom de svenske forbrugere har.
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå,
især ikke når CD hævder at gå ind for et frit forbrugsvalg.
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-01-11:
Det er ikke sådan, at vi holder på, at den danske industri ikke skal have en over nakken, hvis de laver noget forkert, men jeg synes ikke, det her er fair, og jeg opgiver at sige mere til hr. Keld Albrechtsen om det i dag.
Jeg vil meget gerne også sige, at selvfølgelig går vi da ind for mærkning, hvis der f.eks. er mere i nogle af de produkter, der kun må have 1 pct.
Så skal der da stå på pakken, at der er GMO i varen, det går vi da ind for.
Vi går ind for alle de forbedringer, der kan laves, og Enhedslisten har for øvrigt fået svar fra ministeren om, at der er en mærkningsstrategi på vej.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-01-11:
Nu dæmrer det for mig, hvad det er, CD mener.
CD mener, at hvis ikke man kan spore GMO'erne i det endelige produkt, gør det ikke noget, at det er indgået i foderet.
Det må åbenbart være det, der er ræsonnementet: Hvis vi ikke kan se det, når vi indtager det, skal vi glemme alt om, at det har været i foderet.
Sådan må det jo åbenbart forstås.
Jeg håber, at CD vil være med til at støtte, at også de danske afdelinger af Arla og Danish Crown skal sikre, at forbrugerne har en kontrolordning, så der ikke anvendes GMO i foderet.
Det er bare et spørgsmål om vilje til at indføre de nødvendige kontrolordninger i selskaberne.
Jeg kan ikke forstå, der skal være så stor mystik omkring det, og jeg kan slet ikke forstå, at et parti som CD, der går ind for frit forbrugsvalg, ikke vil være med til at kæmpe lige netop den kamp.
Det er simpelt hen ubegribeligt.
Svend Aage Fauerholdt (DF), 2001-01-11:
Det står helt klart, at også Enhedslisten kan læse sig frem til de harmonikrav, der nu stilles til dansk landbrug, f.eks. om, hvor mange dyreenheder man må have pr. hektar.
Selvfølgelig skal de krav overholdes, uanset om det er i Vestsjællands Amt, eller det er på Bornholm, eller det er i Viborg Amt.
Husdyrtætheden skal passe til de harmonikrav, og så kan vi jo sådan set ikke komme ret meget længere, for når der er lavet et regelsæt for det, slutter vi selvfølgelig også op om det. Så snakkede hr. Søren Kolstrup om eventuelle svinefarme
i landsbyerne.
Her kan det jo godt ske, hvis vi får den rigtige debat, at vi kommer endnu mere på linje og får åbnet
for det åbne land
Hvis zonelovgivningen bliver ændret, er det meget tænkeligt, at vi kan blive enige om en udflytning.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-01-11:
Enhedslistens indstilling og indsats på det område her tror jeg er under overskriften: Stop verden, jeg vil af!
Jeg kan ikke huske, om det er titlen på en film fra gamle dage, eller hvad det nu var, men det er lidt det, Enhedslisten giver udtryk for her.
Men jeg tror bare ikke, den holder heller i den sag her.
Jeg har før prøvet at sammenligne Enhedslistens holdning med, at hvis nu Folketinget havde været etableret, dengang ilden blev opfundet, så er jeg helt sikker på, at så ville Enhedslisten også have stemt imod udviklingen og brugen af ild, ikke sandt?
Det er farligt, det skidt, men der er også meget fornøjelse ved det.
Det tror jeg gælder det område her.
Jeg er glad for, at Enhedslisten tager emnet op igen, for det giver mig anledning til at være positiv.
Det er et af de områder, hvor jeg tror, at der er fuldstændig sammenfaldende holdninger mellem ministeren og Kristeligt Folkeparti.
Jeg tror, at vores interesser varetages fuldstændig så godt, som de kan, af ministeren, og i øvrigt er jeg enig også i SF's holdning på det område her.
Vi er også bekymrede for det, men vi tror, der ligger nogle muligheder i den her teknik, og at vi, selv om vi kunne, eller selv om vi ville, så kan vi altså ikke sige nej til teknologien her.
Så ville det område, vi har indflydelse på her nationalt eller gennem EU, alligevel blive oversvømmet af teknologien.
Og vi tror på, at det arbejde, der bliver gjort med at udforme Kommissionens direktiv for udsætning, er så godt og forsvarligt, som det kan blive.
Så vi kan ikke støtte forslaget her.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-01-11:
Jeg er glad for, at ministeren kom med en forholdsvis omfattende besvarelse.
Det skal jeg vende tilbage til.
Men på nuværende tidspunkt vil jeg gerne gøre opmærksom på, at det beslutningsforslag, der ligger her, altså er et nyt beslutningsforslag, som Folketinget ikke i sit indhold tidligere har behandlet.
hvilket efter min opfattelse er en meget, meget alvorlig negativ konsekvens af vedtagelsen af det nye udsætningsdirektiv. Det er det, Enhedslisten med det her forslag ønsker en debat om i dag i Folketinget, og derfor vil jeg bare appellere til de ordførere, der nu får ordet, at de ikke tror, at det er en genfremsættelse af et tidligere fremsat forslag.
Det er det altså ikke.
Jørn Jespersen (SF), 2001-01-11:
Jamen så skal jeg gentage det: Det er mere langsigtede og bredere risicivurderinger, hvor det ikke bare er de umiddelbare, men også de indirekte konsekvenser for miljøet, der bliver taget i betragtning.
Det er en permanent overvågning af de ting, der bliver givet tilladelse til.
Det er tidsbegrænsede tilladelser, der automatisk bortfalder og skal fornys på basis af den viden, man på det tidspunkt måtte have.
Det er en udfasning af antibiotika som markør.
Det er bedre mærkningsbestemmelser, der er undervejs, og det er et systematisk arbejde for at sikre en troværdig sporbarhed.
Dét er alle fremskridtene. Om hr. Keld Albrechtsen kan forstå min linje eller ej, det er ikke et succeskriterium.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-01-11:
Jeg vil gerne stille fru Margot Torp et par spørgsmål om de problemer, vi står over for med hensyn til moratoriet, altså stoppet for nye gensplejsede produkter, som nu vil blive ophævet,
således at der altså, når det nye direktiv træder i kraft, vil ske stribevis af godkendelser af nye gensplejsede organismer, som så vil finde vej også til danske fødevarer.
Derfor vil jeg godt spørge: Er den danske regering indstillet på at sætte denne nye samlebåndsprocedure for godkendelse af nye gensplejsede organismer i værk, som kommissærerne er indstillet på at gøre, allerede inden den nye lov er trådt i kraft?
For jeg hører desværre fra den socialdemokratiske ordførers side, at det er man indstillet på - også selv om forbrugerne ikke har nogen sikkerhed for, at de kan vide, om disse organismer er i de fødevarer, der bliver købt, eller ej, for det sikrer mærkningsreglerne jo ikke.
Margot Torp (S), 2001-01-11:
Til hr. Keld Albrechtsen vil jeg sige, at nu er det jo ikke til at vide, om der vil komme stribevis af tilladelser, for der er jo faktisk sket en kraftig øgning af forsigtighedsprincippet.
Så spørgsmålet er, om en lang, lang stribe af ansøgninger bare kan godkendes.
Og så kan jeg sige, at vi i Socialdemokratiet i hvert fald vil presse på for at sikre, at regeringen fortsat arbejder på, at vi hurtigst muligt får forbedret vores mærkningsordninger.
Der er jo faktisk allerede i det her moratoriums tid sket et kraftig forarbejde for at få forbedret mærkningen, og vi vil selvfølgelig presse på over for regeringen.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-01-11:
Det er jo også derfor, industrien har fået presset det her igennem.
Det er jo ikke forbrugerne, man har ønsket at tilgodese i den her sag. Fru Margot Torp er vel bekendt med, at hovedelementet i det nye udsætningsdirektiv er denne samlebåndsprocedure, hvor nye gensplejsede produkter, som minder om allerede godkendte, kan godkendes på samlebånd efter en nemmere procedure, altså efter mindre forsigtighed.
Det vil da give anledning til, at hele den stak af ansøgninger, som de store selskaber har liggende klar, og som er hele baggrunden for, at det her er lavet, selvfølgelig vil blive iværksat.
Derfor vil jeg gerne gentage det spørgsmål, jeg stillede: Mener Socialdemokratiet, at tiden er inde til at sætte disse godkendelsesprocedurer i gang, også selv om der ikke er sikret en mærkning, så forbrugerne kan vide, om disse ting indgår i de varer, de køber, eller ej?
Margot Torp (S), 2001-01-11:
Der er altså faktisk den stramning, at selv tilladelser, der har været givet, kan revurderes.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-01-11:
Det, selskaberne er interesseret i, er jo at få åbnet for de nye gensplejsede produkter, således at de kan overtage landbrugsmarkedet.
Derfor vil de selvfølgelig komme.
Men ministeren kan jo uddybe det spørgsmål, jeg havde med hensyn til denne hurtige godkendelsesprocedure, som man vil indføre. Men jeg vil gerne spørge fru Margot Torp sådan helt principielt, om hun er enig med Torben Lunds bedømmelse, altså den socialdemokratiske forhandler i det forligsudvalg, der har lavet det her nede i EU.
Torben Lund sagde i Aktuelt den 6. januar 2001: »Personligt synes jeg, at det er en skidt udvikling, at vi overhovedet bruger gensplejsning, fordi ingen kan spå om de langsigtede virkninger på miljøet eller menneskers sundhed.
Men vi må nok acceptere, at løbet er kørt ...«
Det var Torben Lunds bedømmelse af det her udsætningsdirektiv.
Er fru Margot Torp enig med Torben Lund?
Margot Torp (S), 2001-01-11:
Nu er det jo altid svært, når ting tages ud af en større sammenhæng.
Jeg har forstået, at vores førstemand i EU deler min meget store bekymring for hele genteknologien som sådan, men ikke for selve udsætningsdirektivet som sådan, og jeg synes, det er værd at holde fast i, at der er en række forbedringer i det udsætningsdirektiv, der er undervejs.
Men bortset fra det, så er der jo nogle procedurer, som nu kommer til at køre 6-8 uger.
Så må vi jo se, hvad der sker.
Hvis der sker noget, der kommer tættere på det, Danmark har ønsket, så kunne jeg da forestille mig, at vi støttede det.
Jens Kirk (V), 2001-01-11:
Jeg skal ikke helt kunne afgøre, om det er et nyt forslag fra Enhedslisten.
Det er godt nok på nyt papir, men ellers er skriften stort set den samme som for 1 år siden.
Men i Venstre tager vi gerne en debat om genteknologi og dens anvendelse og om den tænkepause, vi har haft.
Det er selvfølgelig nødvendigt med en dialog for at få
en nuanceret holdning til den fremtidige anvendelse af den teknologi her, og det er helt klart, at man nøje skal vurdere, hvad man anvender den til, og derigennem er det fortsat vigtigt, at der foretages risikovurdering i hvert enkelt tilfælde i officielt regi.
I Venstre erkender vi, at genteknologi er en realitet, og der er allerede dyrkede gensplejsede afgrøder i store dele af verden.
Det svarer til 12-16 gange det samlede dyrkede areal i Danmark.
I Venstre ser vi det som en større risiko ikke at anvende genteknologien end at udnytte den.
Plusserne er større end minusserne, og den debat, som bl.a. Enhedslisten fører, bærer jo ikke præg af, at Indiens indbyggertal nu har rundet 1 milliard, og at sult som realitet stort set er udryddet takket være anvendelse af genteknologi i Indien.
Jeg skal citere fra et udklip fra Jyllands-Posten den 21. december 2000, hvor overskriften er: »Verdens bønder som fremtidens helte« - det er jo sjældent, man ser dén overskrift.
Der siger to forskere fra Landbohøjskolen: »At sige at vi skal sikre fødevarer til alle uden brug af bioteknologi af principielle grunde, svarer til den katolske kirkes påstand om, at den kan begrænse befolkningstilvæksten i verden samtidig med, at den forbyder brug af prævention.« Men det gælder selvfølgelig om at have et velfungerende kontrolsystem, og med det, der lægges frem i EU, synes vi, at vi er godt på vej.
Vi erkender, at EU-politik på mange områder kan være de små skridts politik.
Vi får et velfungerende kontrolsystem
med klare regler for produktansvar, sådan som det f.eks. findes inden for medicinalindustrien.
Den forskning, der i dag benytter sig af den moderne teknologi til f.eks. at fremavle nye sorter af korn og proteinfodermidler, skal fortsat kunne ske.
Formålet med forædlingen er at øge udbyttet af næringsstoffer, stivelse, aminosyre og fosfor, og samtidig gøre dyrkningen mere miljøvenlig.
I Venstre er vi positivt skeptiske over for genteknologien.
Vi ser nogle nye muligheder i teknologien, som vi mener, det vil være forkert at afskære sig fra, specielt når man ser på det i lyset af den enorme udfordring, vi står over for i det 21. århundrede.
Med disse ord må vi sige: I Venstre kan vi ikke støtte det fremsatte beslutningsforslag.
John Vinther (KF), 2001-01-11:
Enhedslistens forslag minder jo på nogle punkter nærmest til forveksling om et tilsvarende forslag fra sidste folketingssamling.
Derfor kan det vel næppe heller undre, at også min ordførertale i al væsentlighed er en genbrugstale.
Det Konservative Folkeparti har en opfattelse, der er grundlæggende forskellig fra Enhedslistens, når det gælder spørgsmålet om genmodificerede organismer.
Modsat Enhedslisten lider vi ikke af teknologiangst, i hvert fald ikke i en sådan udstrækning, at vi helt vil afskære os muligheden for at bruge moderne forædlingsmetoder.
Vi siger ikke, at det ikke er uproblematisk, men vi er åbne over for, at genteknologien i en række tilfælde kan gavne miljøet og menneskers sundhed.
Det kommer derfor næppe bag på forslagsstillerne, at Det Konservative Folkeparti er uenigt i, at Danmark skal stemme imod ændringerne til udsætningsdirektivet.
Tværtimod finder vi det vigtigt, at der kommer nogle forbedrede ensartede principper for godkendelse.
Et ønske om et gensplejsningsfrit landbrug karakteriserede den konservative ordfører ved behandlingen i sidste samling som værende urealistisk, og den karakteristik vil jeg gerne gentage. Genmodificerede organismer kan altså overføres med vinden, og jeg ved ikke rigtig, hvordan Enhedslisten sådan helt har forestillet sig at sætte en stopper for det.
Netop det forhold, at man kan få overført det her med vindretningen, understøtter jo i virkeligheden også behovet for, at der kommer nogle helt ensartede regler for godkendelse.
Det er endnu en god grund til, at vi ikke skal stemme imod ændringer.
Som sagt deler vi ikke Enhedslistens teknologiangst.
Vi tror faktisk, at genteknologi anvendt med omtanke kan være til gavn for verdens befolkning, ikke mindst i den tredje verden.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-01-11:
Hr. John Vinther har fat i en meget væsentlig pointe, nemlig den, at disse gensplejsede frø spredes med vinden.
Det er jo det, vi diskuterer i dag: Vil man risikere det eller ej?
Det er derfor, man i Toscana har hele regionen som gensplejsningsfrit område, for så er der trods alt en chance for, at man i hvert fald i midtområderne i Toscana kan bevare en økologisk mulighed.
Men det kan vi altså ikke i Danmark, hvis man vedtager det her.
Vi havde foreslået - det vil vi gerne arbejde videre med -
at en ø som Samsø f.eks. kunne erklære sig gensplejsningsfri.
Der er jo noget hav udenom, der kan hindre spredning.
Så kan vi i det mindste bevare nogle oprindelige afgrøder på nogle danske øer.
Jeg synes, det var en væsentlig pointe at få ind.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-01-11:
Desværre står vi jo i den situation, at vi har en helt grundlæggende uenighed på venstrefløjen om holdningen til gensplejsning i fødevarer.
Men jeg vil gerne spørge hr. Jørn Jespersen, om SF dog ikke i det mindste vil støtte det punkt i vores forslag, som går ud på, at Danmark skal kæmpe for at fastholde moratoriet, altså fastholde, at der ikke skal åbnes for godkendelse af nye gensplejsede organismer.
Og i hvert fald under ingen omstændigheder så længe, at der ikke eksisterer en mærkningsordning, som jeg kan forstå, at hr. Jørn Jespersen er helt enig i skal kunne sikre, at forbrugerne ved, om disse ting er i fødevarerne eller ej.
Det kan de jo ikke vide, når de går ind i en butik i dag.
Jeg synes, det er helt ubegribeligt, hvis vi er nået til den situation, hvor SF kan støtte, at man nu går i gang med at godkende nye gensplejsede organismer, men forbrugerne kan ikke vide, om de indgår i de fødevarer, de køber ude i butikkerne, eller ej.
Jørn Jespersen (SF), 2001-01-11:
Moratoriet er jo et midlertidigt stop, som skal gælde, indtil et nyt udsætningsdirektiv forhåbentlig på tilfredsstillende vis er vedtaget og trådt i kraft.
Derfor er spørgsmålet, hvornår man skal sige ja til et kompromis med hensyn til et nyt udsætningsdirektiv og dermed slippe moratoriet.
Det er et forhandlingsmæssigt spørgsmål.
Hvis ikke Danmark aktivt præger linjen her og hele tiden går ind og stiller krav om, på hvilke punkter direktivet skal forbedres, og selvfølgelig er parat til, når vi er kommet så langt, som vi overhovedet kan, at slippe moratoriet, så har vi ingen forhandlingskraft.
Så bliver vores stemmer ikke talt med.
Så derfor er det et forhandlingsmæssigt spørgsmål, og det vil vi tage stilling til hen ad vejen.
Men jeg vil godt vende spørgsmålet om og sige: Kunne Enhedslisten i det mindste ikke begynde at bruge sine stemmer aktivt og være med til at præge udviklingen i stedet for bare at være imod og lade det være op til andre politiske kræfter, der ikke deler vores fælles skepsis over for genteknologien, at bestemme reglerne?
Kunne Enhedslisten i det mindste ikke yde sine vælgere den tjeneste at bruge sine stemmer aktivt til at præge udviklingen?