Kristian Jensen (V), 2003-05-08:
Jeg tror, at bortset fra bornholmertrafikken og fravænningsalderen for pattegrise kan næsten alt komme ind
under overskriften.
Det skal SF ikke have utak for, for jeg synes, det er en væsentlig debat at tage.
Jeg vil godt starte med, for ikke bare at gentage den debat, vi lige har haft i flere timer, at anerkende det, hr. Ole Sohn sagde i sin indledning her, nemlig at der også fortsat er plads til vækst i kommuner og amter.
Jeg synes, det er meget nyttigt, at også SF nu ser virkeligheden i øjnene og anerkender, at der vil være plads til vækst i den offentlige sektor.
Jeg tror, hr. Ole Sohn opgjorte væksten til 0,63 pct., og dermed er den myte om, at der er nedskæringer, ikke til stede.
Derfor forstod jeg ikke helt, at hr. Ole Sohn sagde, at der ikke fremover ville være de muligheder, der er i dag.
Jamen når der er vækst, så vil der ikke bare være de muligheder, der er i dag, så vil der da være endnu bedre mulighed for netop at give borgerne service og tage hånd om de mennesker, der er behov for, og for at der bliver givet en hjælpende hånd på ældreområdet, på sundhedsområdet, på dagpasningsområdet og alle de andre punkter, som SF har nævnt i deres forespørgsel.
En kort overgang lød det nærmest, som om hr. Ole Sohn og SF nu var blevet varme tilhængere af 2010-planen, men-men-men hr. Ole Sohn kom tilbage på plads
igen, da hr. Ole Sohn sluttede af med at kræve, at der var væsentligt højere vækstrammer i kommuner og amter, og dermed vendte den kendte politik fra SF om, at man ikke skal lade de økonomiske realiteter forstyrre den politik, man har, men bare lade det offentlige forbrug vokse, tilbage. Venstre tilsluttede sig i modsætning til SF allerede i opposition de sigtelinjer og målsætninger, der er i »Danmark år 2010«-planen.
og det er også det, der har været udgangspunktet, da vi lavede vores skattereform.
Strategien for dansk økonomi frem til år 2010 er en målsætning om, at den offentlige gæld cirka skal halveres fra år 2000 til år 2010.
Og for at nå det mål er der nogle kriterier, der skal være opfyldt.
Et af kriterierne er, at beskæftigelsen skal vokse med ca. 85.000, og et andet kriterium er, at man skal holde
en kontrolleret vækst i den offentlige sektor, så væksten ikke løber løbsk.
Vi tror i Venstre, at aftalen om lavere skat på arbejdsindkomst er en væsentlig brik i at få øget beskæftigelsen.
Det vil nemlig betyde, fordi vi har målrettet skattelettelserne til lav- og mellemindkomsterne, at det er den typiske LO-arbejder, der forholdsmæssigt får mest ud af skattereformen.
Hvis man sammentæller alle de initiativer, som både den tidligere og den nuværende regering har taget og er i gang med at gennemføre siden offentliggørelsen af »Danmark år 2010«, så er initiativerne med til at øge beskæftigelsen med ca. 40.000 personer.
Og dermed vil vi være omtrent halvvejs mod målet.
Hvis vi kigger på midlerne til finansiering af skattelettelserne, er de jo bl.a. fundet ved en marginal ændring af kravene om kontrolleret vækst i det offentlige forbrug.
Men som SF allerede har anerkendt, vil der fortsat være en vækst, og den vækst mener vi at det er vigtigt at få taget frem her i dag, fordi der har været mange myter og forkerte tal i debatten, bl.a. myten om, at man skærer ned på antallet af offentligt ansatte, og myten om, at der ikke er plads til vækst.
Begge er fejlagtige, og jeg er glad for, at SF trods alt har anerkendt, at den ene ikke længere passer, nemlig myten om, at der ikke skulle være plads til vækst.
Vi synes, at regeringen skal tage en snak med kommuner og amter om, hvad det er for områder, der skal prioriteres, men også en snak om, hvorledes både kommuner og amter og stat sørger for, at midlerne er faldende til de områder, hvor behovene er faldende, sådan at midlerne frigøres til, at vi dér, hvor der er stigende behov, kan gøre en ekstra indsats.
Det har vi set blive gjort i en række kommuner, der ud over den vækstramme, der har været til kommunerne, også har fundet flere penge til det, man kan kalde de bløde områder, ved at prioritere ned andre steder, hvor behovene var faldende.
Jeg tror ikke på, at jeg kan forlænge den meget gode, brede og, tror jeg også, effektive liste af tiltag, som beskæftigelsesministeren har været inde på.
Det skulle lige være at gentage, at helt nye beregninger fra Økonomi- og Erhvervsministeriet viser, at boligpakken fra sidste års finanslovaftale vil give 10.000 flere beskæftigede. Vi har også fået statsregnskabet for 2002, der viser et overraskende flot overskud på statens saldo.
Når man renser for engangsindtægter, så er overskuddet fra sidste år historisk stort.
Det er det største i nyere tid.
Og derfor er det et udtryk for en bomstærk økonomi med styr på udgifterne. Jeg har et forslag til vedtagelse, som jeg gerne vil fremsætte på vegne af Venstre, Dansk Folkeparti og Kristeligt Folkeparti.
Det går i al korthed ud på følgende:
Forslag til vedtagelse »Folketinget noterer med tilfredshed, at den økonomiske politik frem mod år 2010 giver mulighed for en øget service pr. bruger, også når der tages højde for udviklingen i befolkningssammensætningen i de kommende år.
Folketinget opfordrer regeringen til i samarbejde med Folketingets partier at sikre, at væksten i den offentlige sektor overvejende vil blive prioriteret til fortsat forbedring af den borgernære service.«