Aage Frandsen (SF), 1999-01-28:
Fru Birthe Rønn Hornbech sagde igen det, som hun har sagt før: Grundloven er god nok.
Vi lovgiver bare imod ånd og bogstav.
Det kan man kun gøre, fordi grundloven ikke er klar nok.
Jeg ved, at på nogle punkter vil vi gå i hver vores retning, når vi skal skrive grundloven, men på andre punkter kunne det godt være, vi ville gå i samme retning.
Man skal jo netop præcisere det sådan, at lovgivningsmagten ikke kan bryde grundloven.
Jeg vil godt tage et eksempel: Det er ytringsfriheden, som oprindelig startede med trykkefriheden, så blev det ytringsfrihed, og vi er helt enige i, at det også skal omhandle informationsfrihed.
Der er ikke noget i grundloven, der er i modstrid med det, men lovgiverne kan lade være.
Pointen i de ting, som er i grundloven, er jo netop, at lovgiverne kan ikke lade være.
Det gælder også, hvis man skal have nogle præciseringer omkring husfreden.
Hvis man vil være mere præcis der, så er man nødt til at skrive det i grundloven, for ellers kan lovgiverne lade være, så er det det til ethver tid siddende flertal, der kan bestemme det. Det, der er ideen med grundloven, er, at deri er noget af det almengyldige, som et folketingsflertal ikke kan gå uden om.
Jeg vil godt spørge hr. Buksti, om ikke Socialdemokratiet er enig i, at hvis man skal tage det her en lille smule alvorligt, uanset hvad man ender med som konklusion, om man skal have en ny grundlov eller ej, så forudsætter det, ud over at man åbner op for, at Folketinget via Præsidiet arrangerer høringer, at vi så også får diskussioner ude blandt folket.
Det vil sige: Er Socialdemokratiet indstillet på, at i den her proces, som i hvert fald skal prøves af, deltager hr. Buksti og jeg ligesom tidligere fru Birthe Rønn Hornbech og jeg i diskussioner ude på højskoler og forskellige steder for at få afprøvet, hvilken interesse der er for grundlovsændringer, og netop også nok for at få folk gjort opmærksomme på, hvad der står og ikke står i grundloven?
Det må jo være en del af den dér proces, for hvis det kun er to høringer i Folketinget, hvor man beder nogle jurister om at komme, så er der jo ikke meget folkelighed i det.
Så jeg håber, Socialdemokratiet er indstillet på, at det er en proces, som nogle af os jo har været igennem, og derfor synes jeg, vi er kommet et stykke.
Vi mangler at få hr. Buksti med, og det regner jeg med at vi får.
Jeg er meget enig med hr. Duetoft i, at det ikke er grundloven som sådan, der laver verden om og gør os til bedre mennesker, og derfor vil jeg også godt spørge hr. Duetoft, om ikke hr. Duetoft har været opmærksom på, at der ikke er en paragraf eller noget, der lægger op til en paragraf, der siger, at menneskene skal være søde ved hinanden.
For det er ikke noget, man lovgiver om, det er noget, vi er eller ikke er.
Så vil jeg også godt spørge hr. Duetoft, om han ikke har været opmærksom på, at vi omkring folkeafstemningen lægger megen vægt på debatten, og at vi er meget søgende i det, netop fordi det ikke er noget med at lave en paragraf.
For os er debatten i forbindelse med folkeafstemningen helt, helt afgørende for, om man kan sige, at folkeafstemninger er bedre end et repræsentativt demokrati i forhold til det demokratiske folkestyre.
Og så til det allersidste, det med racediskriminationen
: Synes hr. Duetoft ikke, når vi skal lave grundloven om, at det, vi har stående i § 70, hvor det kun er diskrimination omkring trosretning og afstamning, er for begrænset?