runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kamal Qureshi (SF), 2002-01-16:
Man kan sige, at spørgsmålet på et eller andet plan er blevet mere virkeligt med tiden.
Men det, mit spørgsmål helt konkret går ud på,
er: Dansk Folkeparti har jo klart tilkendegivet, at man af politiske grunde, jeg understreger, af politiske grunde, ønsker at nedlægge organisationer, som har været kritiske mod den førte udlændingepolitik, og har her anført Dokumentations- og rådgivningscenteret om racediskrimination og Menneskerettighedscentret som to af de organisationer.
Så mit spørgsmål går helt klart ud på: Har regeringen af hensyn til Dansk Folkeparti valgt eller været nødtvunget til at fjerne støtten til de her organisationer?
»Hvilken vægt vil regeringen tillægge organisationer som DRC's og Menneskerettighedscentrets rolle i europæiske og internationale netværk?«
Bertel Haarder (V), 2002-01-16:
Regeringen har i denne sag som i andre valgt at leve op til sine egne løfter, og på dette punkt lå der meget klare løfter før og under valgkampen, som gik ud på, at regeringen ville spare omkring 0,5 mia. kr. på årsbasis på råd, nævn og puljer osv.
På længere sigt bliver beløbet antagelig betydeligt større, og de penge vil vi bruge til at styrke velfærden.
Da vi gik i gang og så hvor mange råd, nævn og puljer, der i virkeligheden var, blev vi om ikke overraskede, så i hvert fald bekræftet i, at der virkelig var noget at komme efter.
Så jeg bliver nødt til at sige til hr. Kamal Qureshi, at denne tanke om at luge ud i råd og nævn er født i regeringens egen have, der har den spiret, og der vil den nu bære frugt til gavn for velfærden i Danmark.
Så vil jeg oplyse, at der altså bliver en hel del råd, nævn og puljer tilbage, sådan at der fortsat vil være flere, end der var for 20 år siden, så vidt jeg ved.
Søren Søndergaard (EL), 2002-01-16:
Nu troede jeg egentlig, at ideen om at nedlægge forskellige råd og nævn var hugget fra den tidligere regering, men der er åbenbart flere om fadderskabet dér.
Men det, som undrede mig lidt ved ministerens svar, og som så får mig til at stille spørgsmål, var det, ministeren sagde om, hvad man gik til valg på.
Jeg husker det ikke præcis, men det er muligt, jeg kan få bekræftet af ministeren, at Venstre og Det Konservative Folkeparti faktisk gik til valg på, at Center for Menneskerettigheder skulle nedlægges.
Bertel Haarder (V), 2002-01-16:
Hr. Kamal Qureshi spørger, om det er kritik af arbejdet, som har ligget bag denne liste over udvalg, råd og nævn og puljer, der reduceres eller fjernes.
Nej, regeringen har vurderet de pågældende funktioner, altså om funktionen var nødvendig, eller om den kunne varetages på anden måde eller slet ikke behøvede at blive varetaget eller kunne varetages privat.
Derudover har vi vurderet, om bevillingen var nødvendig i det omfang, den hidtil har haft.
Det er de to kriterier: Om funktionen var nødvendig, og om bevillingens størrelse var nødvendig. Og til hr. Søren Søndergaard: Jeg ved ikke, om nogen før regeringsdannelsen har nævnt Center for Menneskerettigheder. Det tror jeg ikke.
Vi har nævnt, at vi ville sanere den stærkt voksende mængde af råd og nævn og puljer, som har været hos staten.
Det er det, vi har gjort.
Og så vil jeg i øvrigt gøre opmærksom på, at netop når det gælder menneskerettigheder, er der i høj grad planer for, hvorledes den funktion, der er tale om, kan blive varetaget også i fremtiden.
Til hr. Thulesen Dahl
: Jeg kan huske, at jeg selv har sagt til ét af disse råd og nævn, at jeg synes, de råbte »ulven kommer« for tit, og derved synes jeg, de svækkede deres autoritet.
Men det er ikke den slags kriterier, der har været lagt, da vi skulle vælge, hvad der skulle nedlægges, og regeringen har ikke noget imod at blive kritiseret.
Kamal Qureshi (SF), 2002-01-16:
Så vil jeg gerne spørge ministeren direkte i forlængelse af hr. Thulesen Dahls spørgsmål
: Er det efter ministerens mening et problem, hvis en privat organisation udtaler sig i en form eller med et indhold, som er politisk i forhold til deres holdninger, at de giver udtryk for deres holdninger?
Jeg går ud fra, at den her organisation jo ikke er pålagt at være en eller anden form for statens oplysningskampagne-organisation.
Det er jo en organisation, der varetager en helt konkret opgave.
Søren Søndergaard (EL), 2002-01-16:
Det var altså ikke rigtigt, hvad ministeren sagde, at man i valgkampen klart havde sagt, hvad man ville gøre efter valget.
Man havde f.eks. ikke sagt, at man ville nedlægge Center for Menneskerettigheder, og det synes jeg da var ærgerligt.
Jeg er sikker på, vi kunne have fået en masse spændende diskussioner rundtomkring på alle mulige former for møder, hvis ministerens parti klart og tydeligt havde sagt: Vi vil selvfølgelig nedlægge Center for Menneskerettigheder, og så vil vi i stedet lægge det ind under Udenrigsministeriet, hvor man jo har så gode erfaringer med uafhængig forskning.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge: Hvorfor sagde
man det ikke direkte, når det nu er så oplagt?
Hvorfor sagde man det ikke, så vi kunne have fået den debat i valgkampen?
Nu skal vi tage det
sådan lidt posthumt i næste valgkamp, men det havde da været sjovere, hvis vi kunne have taget det, før valget blev afholdt.
Aage Frandsen (SF), 2002-01-16:
Nu spørges der jo i spørgsmålet om to ting, nemlig om Dokumentationscentret og om Menneskerettighedscentret.
Så må det jo betyde, at man mener, at det er ligegyldigt, eller hvordan skal det forstås?
Det andet, jeg godt ville høre angående Menneskerettighedscentret, er: Det er vel også regeringens opfattelse, at det er en fordel i et samfund som det danske, i et pluralistisk samfund, at man har forskellige synsvinkler, forskningsmæssige, holdningsmæssige.
At skelne mellem, om noget er ikkepolitisk, og noget er politisk med disse forskningscentre kan man vel ikke gøre, så på den måde må det vel være ud fra en betragtning af, at denne, skal vi sige, kritiske stemme, mener regeringen enten skal være der, eller ikke skal være der. Og der vil jeg godt spørge: Forventer man, at den kritiske stemme under alle omstændigheder er der?
Det må da trods alt for enhver regering være en fordel, at der er nogen, der holder den i ørene.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-01-16:
Jeg synes, det er dejligt, at der er mange, der deltager i udlændingedebatten, både for og imod et bestemt synspunkt, men det, der er det afgørende her, er selvfølgelig, i hvor stort et omfang staten skal betale nogle for at have en specielt kritisk indstilling til det, der foregår og diskuteres rent politisk.
Og der har jeg forstået det sådan - og det kan være, at regeringen og vi er uenige på det punkt - at det, det her drejede sig om, også var en øvelse om at komme smagsdommere, som var statsbetalte, til livs, og at man i højere grad sørgede for, at den enkeltes valg kunne træffes ud fra egne overvejelser og de kilder, man selv ønskede at berige sig med, og at smagsdommerne, man skulle til livs, var på alle områder og ikke kun inden for madområdet.
Bertel Haarder (V), 2002-01-16:
Hvis jeg må tage det sidste først, mens jeg kan huske det:
Jeg har hørt statsministeren understrege flere gange, at han ikke har noget imod, at regeringen bliver kritiseret, men at han synes, der er for mange eksperter, som vil give borgerne gode råd om, hvordan de skal leve, og det var dét, der var hans pointe.
Så vil jeg sige til hr. Kamal Qureshi, som jeg også sluttede med i sidste runde: Regeringen har ikke noget imod at blive kritiseret.
Og jeg vil sige til hr. Søren Søndergaard: Mener hr. Søren Søndergaard virkelig, at vi skulle have nævnt alle 100 punkter?
Jeg tror, det er ret almindeligt, at man i en valgkamp går til valg på 10, 20, 25 punkter, men da ikke går til valg på detaljer som dem, vi taler om her.
Og når hr. Aage Frandsen spørger: Er arbejdet da ikke nødvendigt, det arbejde, der udføres af Racismecentret, så er svaret: Jo, men det vil jo også blive udført.
Det er jo en privat institution, som kører videre. Det statslige tilskud fjernes, og dermed kan denne institution så betragte sig selv som endnu mere fri og uafhængig til at kritisere regeringen, hvad den er hjertelig velkommen til.
Kamal Qureshi (SF), 2002-01-16:
Jeg vil så gerne spørge ministeren i forlængelse af ministerens sidste indlæg: Mener ministeren, at det er sådan, at det ikke er en demokratisk stats opgave også at være finansierende for de organisationer, som er kritiske over for statens opgaver?
Mener ministeren, det er sådan, at kritikken af statslige instanser og statslige organisationer skal udføres af fuldstændig økonomisk uafhængige organisationer, som ikke skal have bevillinger fra offentlige midler?
Det kunne være Patientklagenævnet, og det kunne være andre instanser, som netop har til opgave at holde øje med statslige institutioner.
Aage Frandsen (SF), 2002-01-16:
Man kan godt anlægge den betragtning, at man er mere fri og uafhængig, hvis ikke man får en krone fra staten.
Men hvis det skulle gælde hele vejen rundt, var der jo mange, vi måtte sige ikke er særlig frie og uafhængige.
Friskoler ville ikke eksistere, hvis ikke de fik penge fra staten.
Derfor må man vel sige, at en uafhængighed ikke er et spørgsmål om, hvorvidt man får statstilskud eller ej.
Det er et spørgsmål, om statstilskuddet betyder, at man retter sig efter staten.
Men hvis man bruger statstilskuddet til netop at kunne overleve, så man kan kritisere også staten og også andre, er det vel trods alt det, som dikterer, om det er en fri og uafhængig institution.
Bertel Haarder (V), 2002-01-16:
Jeg kan bekræfte, at vi i Danmark har en gammel og stolt tradition for, at staten giver støtte uden at styre.
Og det er jo den, jeg her har bekræftet, når jeg gang på gang siger, at der er et meget, meget stort antal tilbageværende råd og nævn, et antal, som er større, end det var for 20 år siden, da hr. Aage Frandsen og jeg sidst krydsede klinger her i salen.
Det er jo netop, fordi denne tradition opretholdes også under den nuværende regering.
Dermed har jeg vist også svaret hr. Kamal Qureshi.
Men jeg tvivler ikke på, at han vil stille flere spørgsmål.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-01-16:
Jeg skal bare lige spørge ministeren, om ikke han er enig i, at der på udlændingeområdet er organisationer, som har virket meget politiske.
Inden for områder, hvor man f.eks. har fortolkningsmuligheder i forhold til internationale konventioner, har nogle af organisationerne virket særdeles politiske og derfor måske mindre oplysende om faktuelle forhold og mere politiske som aktører og deltagere i den almindelige politiske debat.
Regeringens bestræbelse på at komme smagsdommere til livs skal vel også på udlændingeområdet ses som et udtryk for, at man vil prøve at begrænse statsstøtten til organisationer, der virker mere politiske end egentlig oplysende om faktuelle forhold.
Kamal Qureshi (SF), 2002-01-16:
Så vil jeg gerne stille ministeren et helt konkret spørgsmål.
Ministeren sagde, at de opgaver, som tidligere blev varetaget af Det Danske Center for Menneskerettigheder og Dokumentations- og rådgivningscenteret om racediskrimination, vil blive varetaget på anden måde. Har ministeren i det udsagn lagt op til, at regeringen har en intention om at oprette et klageorgan, der skal behandle de diskriminationssager, som Dokumentations- og rådgivningscenteret bl.a. har taget sig af? Er det sådan, at regeringen lægger op til, at den vil implementere EU-direktivet om, at Danmark skal oprette et klageorgan, som kan tage sig af diskrimination på bl.a. arbejdsmarkedet?
Aage Frandsen (SF), 2002-01-16:
Jeg tror da, at ministeren kan have en del ret i, at vi ligger pænt i Danmark, men det gør vel ikke noget, at vi fortsat ligger pænt med hensyn til, at vi anvender statslige midler til at understøtte kritiske institutioner i det civile samfund osv., osv.
Det er en del af en dansk tradition, som jeg også ved at ministeren ligesom jeg selv hylder. Men derfor synes jeg alligevel, at ministeren godt kunne svare på mit spørgsmål, om ikke det er sådan, at et uafhængigt center har en større frihedsgrad, også i sin egen selvforståelse, i forhold til et center, der ligger under et ministerium.
Bertel Haarder (V), 2002-01-16:
Det glæder mig, at hr. Aage Frandsen bekræfter, at hr. Søren Søndergaards eksempel var dårligt.
Så vil jeg sige til hr. Søren Søndergaard: Var det ikke en idé at bede min kollega, videnskabsministeren, om at lave en beregning på, hvilket land i verden som har flest uafhængige statsansatte på universiteter og i råd og nævn til frit at kritisere deres lands regering.
Det mener jeg helt bestemt at kunne huske.
Og pr. indbygger tror jeg også, at vi har noget nær rekord
med hensyn til uafhængige råd og nævn, som kan kritisere regeringen, så meget de vil.
Så skulle vi ikke få den debat ned i et mere realistisk leje?
Nu kan jeg se, at hr. Kamal Qureshi har bedt om ordet
igen, men jeg synes, at han skulle tælle, hvor mange gange han beder om ordet.
Og hvis det er så ligegyldigt som det, han ville sige sidst, behøver jeg vist ikke at svare på det: Jeg kom til at sige center i stedet for råd.
Undskyld, kunne vi ikke bruge tiden til noget mere fornuftigt?
Aage Frandsen (SF), 2002-01-16:
Vurderer ministeren det ikke sådan, at et selvstændigt center, som er center for sig selv, som vi har i øjeblikket, vil være mere uafhængigt, end hvis det lægges ind i Udenrigsministeriet?
Det kan godt være, at man alligevel, som man kender det i forvejen, vil have en vis frihed, men alligevel.
Er det ikke sådan?
Må man ikke forvente, at det er sådan?
Dernæst vil jeg til ministerens orientering oplyse, at så vidt jeg husker, var det sådan, at formanden for Menneskerettighedscenteret på det tidspunkt var den person, som vi fra SF's side bad lave et responsum omkring det juridisk holdbare i Tvindloven. Så det var også en uafhængig person, men Centeret udtalte sig ikke i denne forbindelse, det er korrekt.
Men man skal ikke sige, at man af den grund skal nedlægge et center, fordi det ikke udtalte sig ved den lejlighed.
Det var der så andre, der gjorde, og den pågældende, som på det tidspunkt var formand, var ham, vi tilfældigvis brugte.
Kamal Qureshi (SF), 2002-01-16:
Det Center for Etniske Minoriteter, som ministeren henviser til, er det et center, der eksisterer?
For mig bekendt er der ikke et center, der hedder Centeret for Etniske Minoriteter i dag i det danske samfund.
Det eksisterer ikke.
Så jeg ved ikke, om det er et center, som regeringen planlægger at oprette, og som skal varetage den opgave, nemlig behandling af diskriminationssager for de etniske minoriteter, eller er det en fejl?
Bertel Haarder (V), 2002-01-16:
Det er ikke regeringens opgave at sige, hvad Racismecenteret skal gøre.
for Etniske Minoriteter, som jo i meget høj grad også holder øje med, om der diskrimineres imod etniske minoriterer.
Vi vil bede dette center om at varetage en funktion, som vi med glæde ser varetaget i forbindelse med en aftale i EU og et deraf følgende direktiv.
Så vi vil ikke blande os i, hvad Racismecenteret skal gøre.
Men måske står vi netop her med et eksempel på overlapning og med et eksempel på, at det kan være fornuftigt at standse op og se på tegningen: Kan vi forenkle strukturen?
Jeg ved det ikke, men jeg tror, at hr. Søren Søndergaard kom med et ualmindelig dårligt eksempel, for hvis ikke jeg husker meget galt, var det en stærk Venstrekvinde, fru Birthe Rønn Hornbech, som advarede mod Tvindloven.
Mig bekendt advarede Menneskerettighedscenteret ikke imod den.
Men det kan være, at jeg tager fejl.
Søren Søndergaard (EL), 2002-01-16:
Det er måske nok her, vi har en af baggrundene
Og så viste det sig, at det, vi vedtog herinde, var hamrende i modstrid med grundloven.
Der var nogle uafhængige institutioner, som ikke var underlagt den politiske kontrol, som fik lidt penge fra staten, og som kom med nogle gode råd, som vi skulle have lyttet lidt mere til.
Hvordan vil ministeren sikre, at vi fremover har den slags institutioner og ikke bare har de forkerte råd fra ministerierne?
Jeg kan fuldt ud bekræfte for ministeren, at der var et par stovte Venstrepolitikere, der sammen med bl.a. Enhedslistens folk og enkelte andre havde den opfattelse, at grundloven skulle overholdes.
Men en af grundene til, at vi jo kunne have den holdning og stå fast på den holdning, var jo bl.a., at der var nogle eksperter, som netop ikke var i ministerierne, og som kunne fremlægge nogle argumenter, vi kunne basere os på og forholde os til.
Det, at der er nogle folk, som har nogle ressourcer til at fremlægge nogle ting på baggrund af en ekspertviden, er helt afgørende, også for at det her Ting kan undgå at tage forkerte beslutninger, altså ikke politisk forkerte, for det skal Tinget have lov til, men beslutninger, der er i strid med grundloven.
Problemet er, netop når vi snakker om Centeret for Menneskerettigheder, at det, ministeren lægger op til, er, at det fremover skal køre i Udenrigsministeriet.
Det vil sige, at vi ene og alene bliver afhængige af den rådgivning, vi får fra et ministerium, hvor vi har erfaring med, at det ikke er særlig hensigtsmæssigt.
Synes ministeren ikke, at det er et problem?
Kamal Qureshi (SF), 2002-01-16:
Jeg forstod på ministeren før, at ministeren mente, at den del, der handlede om behandling af racediskrimination i det danske samfund, er noget, det pågældende Dokumentations- og rådgivningscenter om racediskrimination stadig væk skal varetage.
Det er således, at det her center har modtaget 1,8 mio. kr. på årsbasis.
Det er det hele.
Resten er EU-bevilling.
Det betyder nu, at centerets personale er nedsat fra 4 fuldtidsansatte til 1 fuldtidsansat, og det betyder reelt set for centeret, at det ikke er i stand til at varetage den sagsbehandling, det hidtil har taget sig af.
Så jeg vil meget gerne spørge ministeren, om ministeren mener, at den opgave stadig væk skal varetages af den her organisation uden statslige midler - organisationens styrke reduceres nu til en fjerdedel af den tidligere - eller om det er noget, som ministeren mener kan varetages andre steder, eventuelt med offentlige midler.
Bertel Haarder (V), 2002-01-16:
Så må jeg gentage - for dette har jeg jo svaret på til fulde - at de to kriterier er, om der er behov for den pågældende funktion, eller om den kan løses på anden måde, om der er overlapning, og for det andet, om der er brug for bevillingen i det omfang, den hidtil har haft.
Det er de to kriterier.
Kamal Qureshi (SF), 2002-01-16:
Jeg vil gerne i forlængelse af ministerens tidligere indlæg spørge, hvilke kriterier ministeren i denne her sammenhæng har lagt til grund i vurderingen af - det er selvfølgelig regeringen, der har gjort det, men så vidt jeg har forstået, har ressortministeren jo også været med til at udpege de råd og nævn og organisationer, som man ikke mener skulle have offentlig støtte - hvorvidt et råd eller et nævn eller en organisation skulle have frataget sine midler.
»Vil ministeren redegøre for, hvilke kriterier regeringen vil bruge ved vurderingen af, om en organisation eller et nævn eller lignende er overflødigt?«
Bertel Haarder (V), 2002-01-16:
Det sidste vil jeg drøfte med Centeret for Etniske Minoriteter, der som bekendt ikke nedlægges, men beskæres.
Tanken er, at den resterende del af dette center netop skal løse den opgave, som vi ifølge en EU-aftale og deraf følgende EU-direktiv med glæde forpligter os til at opfylde.
Så kan jeg bare oplyse, hvis ikke jeg fik det sagt, at der som bekendt er fire institutioner, som nu samles i en fælles institution for udenrigspolitisk forskning.
Deri indgår Det Danske Center for Menneskerettigheder delvis, og på samme måde vil en anden del af Det Danske Center for Menneskerettigheder blive overført til en menneskerettighedsenhed i Udenrigsministeriet, som skal bidrage til at styrke menneskerettighedsdimensionen i dansk udenrigspolitik, i vores udviklingspolitik, i vores EU-politik, osv. Hermed sluttede spørgsmålet.
Kamal Qureshi (SF), 2002-01-16:
Jeg beklager, hvis ministeren føler, at jeg stiller ligegyldige spørgsmål.
Det er på ingen måde min hensigt at bruge min taletid her i Tinget til ligegyldige spørgsmål.
Men man kan jo opfatte sagerne forskelligt. Jeg mener, at diskriminationssagerne i det danske samfund er dybt, dybt alvorlige.
Det er dybt alvorligt for de mennesker, det går ud over, som møder diskrimination, som får afvisning i forhold til arbejdsansøgninger, som får afvisning, når de søger banklån, som får afvisning, når de prøver at komme ind på et diskotek.
Det er dybt alvorligt for dem, at det her center bliver nedlagt, når det er det eneste center i det danske samfund, som i dag kan behandle uafhængige klager.
Det er et center, som har været med til, at dansk lovgivning op til flere gange er blevet ændret for at blive bedre til at tage sig af diskrimination.
Jeg beklager, hvis ministeren mener
, at det er ligegyldige spørgsmål.
Jeg vil bare gerne spørge, om ministeren har tænkt sig, at diskriminationsansøgningerne eller behandlingen af sager af den art skal lægges et andet sted, hvis Centeret ikke kan varetage dem.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-01-17:
Jeg risikerer at spørge om noget, jeg ikke kender svaret på, og det skal man jo selvfølgelig passe på med i politik.
Men jeg er i tvivl om begrebet miljøafgifter.
Spiritus- og tobaksafgifter, er de miljøafgifter?
Det plejer vi vel ikke at kalde dem.
De er giftskatter eller forbrugsafgifter, men er de miljøafgifter?
Så jeg er ikke helt klar over, om det er inkluderet i det, som finansministeren snakker om her.
Spørgsmålet, som jeg ikke fik svar på før, er vel også mere retteligt stillet til skatteministeren, så vi prøver igen: Vil regeringen arbejde for minimumsafgifter på tobak og alkohol i hele EU?
Det synes jeg da er et ret konkret spørgsmål, som også burde være til at svare på.
Jeg er sådan set rimelig tilfreds med det svar, som skatteministeren gav omkring det andet forhold med transfer priser osv.
Der tror jeg da også at regeringen er indstillet på og ivrig efter at prøve at få lavet det så godt som muligt.
Men det helt konkrete spørgsmål om folkesundhed, som det er for Danmark, men også om vores afgiftsgrundlag, er: Vil regeringen arbejde for minimumspriser på tobak og spiritus i EU?
Det synes jeg da man må kunne svare på.
Aage Frandsen (SF), 2002-01-17:
Det, mit spørgsmål går på, er det samme, som hr. Ole M. Nielsens, for jeg hørte jo helt tydeligt finansministeren tale om miljøafgifter.
Jeg er ikke i tvivl om, at selv om man kan tale om miljø i ordets bredeste betydning, så vil jeg nok sige, at afgift på spiritus, cigaretter, øl og vin ikke er miljøafgifter.
Er det ikke korrekt, at den del i hvert fald ikke er med, og at det heller ikke er noget, man har diskuteret.
Er det også korrekt?