Christian H. Hansen (DF), 1999-01-27:
Dansk Folkeparti ser i hovedtrækkene positivt på ministerens forslag til ny landbrugslov.
Vi har i dag brug for en helt ny landbrugspolitik, der opfylder nutidens krav som f.eks. dyrevelfærd og miljø uden at sætte vores landbrugsstruktur helt i stå.
Dansk Folkeparti vil være med til at bane vejen for en fornuftig udvikling i landbruget, et landbrug, der er domineret af familieejet landbrug.
Lovforslaget indeholder bl.a. en udvidelse af kredsen af jordbrugere, der kan gøre krav på fortrinsstilling, idet afstandsgrænsen i § 13, stk. 3, udvides fra 1 km til 2 km. Her synes vi i Dansk Folkeparti, at der mangler noget konkret dokumentation for, at det nu også er nødvendigt.
Men der er så i dag her i salen lagt op til, at det er noget, vi kan snakke om i de kommende forhandlinger. Derimod hilser vi velkommen, at en nabo, som ønsker fortrinsstilling, ikke længere skal fremkomme med et pristilbud i forbindelse med en naboerklæring, hvor der fremsættes et ønske om suppleringsjord. Ligeledes stilles der krav om, at en nabo, som ønsker fortrinsstilling, skal kunne dokumentere et vist praktisk kendskab til landbrug.
Dette krav har længe manglet.
Arealgrænsen på 300 ha er nok velvalgt.
Dog ser jeg ingen umiddelbar grund til, at man lægger sig fast på, at det skal være 100 ha pr. ejendom.
Det kan lige så vel være 150 ha på den første ejendom og så noget mindre på de to efterfølgende.
Dette kunne efter Dansk Folkepartis opfattelse løse op for mange af de problemer, der har været fremme i debatten om landbrugsloven her på det seneste.
Det vil give mere luft og mere elastik uden at ødelægge noget.
I Dansk Folkeparti ved vi godt, at der er nogle, der er fortalere for storbrug og selskaber, og det vil vi så lade dem om.
Det er nok for markant at tro, at man helt kan afskaffe selskabserhvervelsen og selskabsformen i landbruget.
Men det har jo helt klart vist sig, at den lovændring, der blev lavet i 1994, har behov for en opstramning, som nu kommer.
Det er, at hvis man frastykker landbrugsarealer med beboelsesbygninger, så burde der i loven være en regel om, at der skulle følge noget jord med.
Det ville højne kvaliteten af livet på landet, og en jordparcel af passende størrelse ville øge sikkerheden for, at de tomme bygninger ikke får lov til at forfalde eller blive brugt til mindre heldige formål.
Jeg har nævnt nogle ting, som jeg overordnet synes kunne være anderledes, men jeg vil samtidig gerne sige, at regeringens udspil efter Dansk Folkepartis opfattelse lægger op til, at udviklingen inden for landbruget fortsat skal være dynamisk.
Der er indlagt hensyn til kommende generationer af nye unge landmænd.
Flere kan være med i udviklingen, fordi nogle få ikke sætter sig på al jord.
Nogle har kaldt forslaget til den nye landbrugslov for en ren katastrofe.
Når man ser overordnet på det danske landbrugserhverv
, er det ganske få landmænd, som vil komme i klemme på grund af de nye grænser for, hvor meget jord og hvor mange dyr de danske landmænd i fremtiden må have.
Efter hvad jeg har erfaret, er det få af de danske landmænd, der i øjeblikket har mere end 300 ha jord, og få, der har flere end 750 dyrenheder på landbrugsbedrifter.
Lovforslaget lægger da også op til, at de få landbrugsbedrifter, som er for store til at opfylde betingelserne i den nye landbrugslov, bliver tilbudt nogle lempelige overgangsordninger.
Helt afgørende for Dansk Folkeparti er det også, at den nye landbrugslov kan blive lettere at administrere end den gældende.
Og den skal helst gælde i en lang periode, for landbruget trænger til ro og tryghed af hensyn til de ofte enorme investeringer, som bindes i tidssvarende produktionsapparat.
Lad os vise landbruget, at vi har ansvarspligt over for erhvervet.
Dansk Folkeparti vil vise det.
Vi vil gå aktivt, konstruktivt og positivt ind i de kommende forhandlinger om den nye landbrugslov.