runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-02-28:
Det er korrekt, at jeg bestræber mig på at være kort og præcis, og det skal jeg også gerne være nu.
Jeg kan henvise til det, vi lige har diskuteret.
Derudover kan jeg sige, at spørgeren henviser til Højesterets afgørelse i Maastrichtsagen, og her kan det vel være på sin plads at erindre om, at Højesteret i denne sag netop fastslog, at danske domstole i almindelighed kan lægge til grund, at EF-Domstolens afgørelse ligger inden for den suverænitetsafgørelse som følge af traktaterne og tiltrædelsesloven.
Tingene er under kontrol, også på det her felt, som hr. Keld Albrechtsen interesserer sig for.
Per Kaalund (S), 2001-02-28:
Jeg er helt enig med statsministeren i, at der er redegjort adskillige gange for forholdene omkring Schengenaftalen, og der kommer i øvrigt også en debat i Folketinget i morgen på baggrund af et forslag fremsat af Dansk Folkeparti.
Men kan statsministeren ikke ganske kort bekræfte, at et af hovedformålene med Schengenaftalen - der er det, at vi alle sammen slipper for at skulle vise pas, når vi passerer en grænse - helt klart er bekæmpelse af internationalt organiseret grænseoverskridende kriminalitet, og at der vil ske en styrkelse af politiindsatsen både på dansk side og på tysk side?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-02-28:
Nu ved man jo, at når statsministeren er i spørgetiden, er det hele meget kort, og derfor er det klogt altid at have to spørgsmål, fordi det spørgsmål, som man så ønsker at stille, får man i det mindste en ekstra chance for at få besvaret.
Og nu er det så heldigt, at det ligger lige nøjagtigt inden for det spørgsmål, som står her, således at vi får mulighed for at få afklaret det, jeg nu har spurgt om et par gange.
Jeg er glad for, at statsministeren selvfølgelig giver et tilsagn om, at Danmark vil nedlægge veto, hvis der kommer et forslag til en EU-lov om harmonisering af pensionsbeskatningen.
Det, jeg så gerne vil bede statsministeren om at uddybe, er: Mener statsministeren, at EF-Domstolen, hvis Kommissionen anlægger sagen ved EF-Domstolen, så kan gå ind og påstå, at det område er omfattet af Traktaten, og at Danmark derfor kan dømmes, eller mener den danske regering, at det ligger uden for Traktaten, og at vi derfor kan være sikre på, at Danmark ikke kan blive dømt?
Det er faktisk et ret afgørende spørgsmål al den stund, at Europa-Kommissionen jo rent faktisk forbereder en sådan retssag mod Danmark.
Hvis statsministeren ikke rigtig vil gå ind i det, så får jeg jo den bekymring, at det her er noget, regeringen tager meget afslappet på.
Det ville være et meget stort problem, hvis det var tilfældet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-02-28:
Én gang til til hr. Keld Albrechtsen: Spørgsmålet går på, om man kan gennemtvinge noget i EU mod en enkelt medlemsstats vilje ved at bruge artikel 94 på skatteområdet.
Og der er svaret, at det kan man ikke, fordi artikel 94 forudsætter enstemmighed.
Det er det centrale.
Man kan altså ikke med artikel 94 komme og sige til en bestemt medlemsstat, at de skal gøre sådan og sådan og sådan, for det kræver enstemmighed.
Derfor er vi ikke i nogen risikozone, som hr. Keld Albrechtsen måske er bekymret for, og det er mit svar.
Hr. Keld Albrechtsen kan her som på mange, mange andre områder inden for EU være ganske, ganske tryg. Jeg har ikke mere at tilføje.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-02-28:
Ja, det, der jo ligger i spørgsmålet, er, om det område, som artikel 94 dækker, dvs. det indre marked, efter regeringens opfattelse omfatter sådanne ting som rentefradrag i forbindelse med pensionsbeskatning.
Det gør det efter Kommissionens opfattelse, men det gør det forhåbentlig ikke efter den danske regerings opfattelse.
Det er bare det, jeg håber, at statsministeren vil fastslå.
Det er ikke for at gå ind i en diskussion om artikelnumre og sådan noget, men det er bare for at få skåret ud i pap, at det skal EU ikke blande sig i.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-02-28:
Ja, hr. Keld Albrechtsen, lad os være helt præcise.
Spørgsmålet går på, om artikel 94 kan bruges til at gennemtvinge ændringer af danske skatteregler, som vi er imod.
Og svaret er, at det kan artikel 94 ikke.
Rådet træffer efter artikel 94 afgørelse med enstemmighed - med enstemmighed - og derfor kan artiklen ikke bruges til at gennemtvinge noget mod en medlemsstats vilje.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-02-28:
Baggrunden for spørgsmålet er den ganske alvorlige situation, at hvis de retssager, som Europa-Kommissionen i øjeblikket forbereder imod Danmark, ender med, at Danmark bliver dømt, så kan det blive umuligt at opretholde vores realrenteafgift, og det kan altså medføre et milliardproblem for den danske statskasse, og også bilafgifterne kan komme i farezonen.
Derfor håber jeg, at statsministeren i dag kan bekræfte, at det ligger uden for Traktaten at gennemføre sådanne ting fra EU's side.
»Kan statsministeren med sikkerhed fastslå, at Amsterdamtraktaten, herunder Traktatens art. 94, ikke kan bruges af EU til at gennemtvinge ændringer af danske regler om fradrag for pensionsindbetalinger eller dansk bilbeskatning?« Skriftlig begrundelse
Forud for vedtagelsen af Nicetraktaten begik den danske regering en grim brøler i et forsøg på at hjælpe det daværende franske EU-formandskab igennem med et forslag om en ændring af Amsterdamtraktatens art. 94, således at den også kunne bruges til harmonisering af direkte skatter.
Den danske regering hævdede den gang, at art. 94 allerede nu giver EU mulighed for at harmonisere direkte skatter.
Derfor risikerer vi, at Kommissionen ved en kommende retssag mod Danmark kan påberåbe sig Danmarks egen fortolkning af Amsterdamtraktaten og hævde, at Danmark selv har accepteret, at den kan bruges på direkte skatter, hvorunder jo også hører spørgsmålet om fradragsregler.
Den danske regerings udprægede taktiske forhold til juraen kan altså komme til at koste os dyrt, fordi en ændring af fradragsreglerne i forbindelse med pensionsopsparing, således at fradrag ikke længere kan begrænses til danske indbetalinger, vil betyde, at danske pensionsopsparinger vil fosse ud af landet, og at Danmark dermed drænes for kapital.
Derfor må der hurtigt og kontant ryddes op i dette juridiske morads.
Lotte Bundsgaard (S), 2001-02-28:
Jeg vil godt starte med at sige som et svar, som nok dækker lidt flere af spørgerne, at i dag er det kommunernes ansvar
at bygge almene boliger, så der er almene boliger nok til borgerne i kommunen.
Der har været nogle problemer med likviditeten i kommunekassen, derfor har vi i regeringen indført fri lånefinansiering til alment byggeri.
Det håber jeg at man lever op til i alle kommuner.
Derfor deler jeg da fru Lissa Mathiasens bekymring.
Det bliver jeg selvfølgelig bekymret over.
Så vil jeg sige til hr. Jens Hald Madsen, at hr. Jens Hald Madsens hukommelse må være forholdsvis kort.
For ganske få uger siden diskuterede vi her i Folketinget et beslutningsforslag om, at vi skulle se på at fjerne noget afkastbeskatning for pensionskasserne, når de bygger udlejningsejendomme.
Til det beslutningsforslag sagde jeg, at vi var indstillet i regeringen på at drøfte dette forslag, vi var indstillet på at drøfte med pensionskasserne, hvordan de kan bygge noget mere privat udlejningsbyggeri.
Jeg har nu indkaldt pensionskasserne til en diskussion
Det håber jeg kan give nogle flere private udlejningsejendomme og nogle flere lejligheder også på det private boligmarked, for i regeringen ønsker vi et varieret boligmarked, der består både af almene boliger, af udlejningsejendomme og af private boliger.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-02-28:
»Kan statsministeren bekræfte, at Danmark vil nægte at acceptere en eventuel dom ved EF-Domstolen, som griber ind i danske regler om fradrag for pensionsindbetalinger eller bilskatter, og bekræfte, at et sådant indgreb må formodes at ligge inden for det område, hvor Højesteret har fastslået, at danske domstole kan tilsidesætte EU-retten?«
Skriftlig begrundelse
Der henvises til begrundelsen for spørgsmål nr. S 1701.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-02-28:
Udviklingsministeren kom i fredags med de efterhånden kendte udtalelser om, at man skulle lukke op, så også fattigdomsflygtninge kunne komme til Danmark og til EU.
Og det er baggrunden for spørgsmålet.
Ministeren må vel have gjort sig nogle tanker, i det mindste nogle løse tanker, om, hvor mange mennesker der i givet fald ville komme til Danmark og til Vesteuropa, hvis man fulgte ministerens tanke om at åbne op for fattigdomsflygtninge.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-02-28:
Jo, det kan jeg, som jeg har gjort det mange, mange gange før i Folketinget, og som justitsministeren har gjort det mange gange og meget udførligt.
Man kan sige det sådan, og hr. Kristian Thulesen Dahl ved det jo godt, at disse spørgsmål her i onsdagsspørgetiden jo slet ikke handler om at få tingene på det rene.
Det er en helt anden dagsorden, hr. Kristian Thulesen Dahl og hans parti har, nemlig at skabe usikkerhed.
Schengenaftalen har den klare dagsorden, at man vil sætte hårdere ind mod de kriminelle grænsegængere og de illegale indvandrere, og det kan man gøre, fordi man i stedet for at bruge ressourcer på at efterkontrollere, om lovlydige borgere nu har husket deres pas, kan koncentrere al sin kraft i politiet om at få fat på de illegale indvandrere og de kriminelle, og det gør man både på den danske side og på den tyske side.
Jeg ser med stor, stor fortrøstning frem til, at den effektive aftale, som Schengenaftalen er udtryk for, og som hr. Per Kaalund jo også bekræftede, nu vil vise sig at effektivisere den målrettede kriminalitetsbekæmpelse i hele grænseområdet.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-02-28:
Statsministeren rettede i sin besvarelse henvendelse til de tre store borgerlige partier - nu er der jo ikke nogen repræsentant til stede for Det Konservative Folkeparti, det er der i øvrigt sjældent i denne sal.
Men der kom ikke noget svar på mit spørgsmål, for udviklingsministeren har sagt, at
man må forholde sig til spørgsmålet, når en fattigdomsflygtning står og banker på vores dør.
Hvad gør vi så?
Og hun vil have ret til at sige sin mening.
Det er uklart, hvad meningen er: om ministeren ønsker, at de skal lukkes ind, når de står og banker på døren, eller de ikke skal.
Hvad er regeringens politik rent faktisk?
Hvis man kommer og banker på døren og siger: Jeg er fattig, jeg er elendig, jeg er syg, kan jeg få dispensation, kan jeg komme ind?
Hvad er regeringens politik?
Skal man være sympatisk og lukke dem ind, og gør man det i dag i et vist omfang?
Eller skal man sige: Nej, det er kun politisk forfulgte, religiøst forfulgte, etnisk forfulgte, der kommer ind, andre må hjælpes i hjemlandet.
Hvad er regeringens politik?
Peter Skaarup (DF), 2001-02-28:
Jeg synes jo, vi kom det lidt nærmere.
Det er altså med statsministerens gode vilje, at der nu bliver nedsat en gruppe eller en konference, som skal diskutere de problemer, vi har med fattigdomsflygtninge.
Jeg må sige, at vi i Dansk Folkeparti ikke har brug for flere konferencer til at vurdere, at det er meget vigtigt, at vi har en effektiv grænsekontrol, og det var det, som regeringen burde lægge sig på sinde i stedet for at fjerne den her den 25. marts; det er så, hvad det er.
Men jeg vil da godt spørge statsministeren i forlængelse af den debat, der var i går, om statsministeren er enig i, at det synspunkt, som ministeren godt nok kan se i bakspejlet måske ikke var så fornuftigt, om, at Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti måske i virkeligheden håber på, at fattigdomsflygtninge drukner på vejen mellem Afrika og Europa, bør betragtes med stor opmærksomhed.
Og vil statsministeren tage afstand fra den udtalelse? Så vil jeg godt lige til slut spørge i forbindelse med Weekendavisen i fredags, hvor der jo kom flere udtalelser fra udviklingsministeren, bl.a. mente udviklingsministeren, at man skulle sammenlægge Erhvervsministeriets og Udviklingsministeriets indsats i forhold til fattigdomsflygtninge, det fremgår meget klart af Weekendavisen: Er det også regeringens politik, eller er det udviklingsministerens egen politik?
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-02-28:
Jeg kan godt forstå hr. Keld Albrechtsens i og for sig meget sympatiske tanke, men at appellere til, at de borgerlige partier nu bringer ro, er jeg desværre mere i tvivl om hvorvidt vil have effekt.
Men vi kan da i hvert fald meget kort over for spørgerne fra de tre store borgerlige partier, Dansk Folkeparti, Venstre og De Konservative, bekræfte: Punkt 1: At det ikke er regeringens politik og heller ikke bliver det.
Punkt 2: At ministeren naturligvis har, det har enhver minister, lov til at igangsætte en konference.
Hr. Peter Skaarup vil da ikke forlange, at statsministeren skal begynde personlig at tage stilling til enkelte ministres ønske om at etablere en konference eller en debat; det er jo ikke seriøst.
EU prøver at gribe tingene an på to hovedfelter først og fremmest.
Det ene, som jeg godt ved at hr. Thulesen Dahl og hans parti ikke er meget for, er ulandsbistanden.
EU er jo den region i hele verden, der giver den mest omfattende ulandsbistand, og det er EU, der nu har introduceret »Anything but Arms« eller på dansk: at åbne markederne for de 48-49 fattigste lande for derigennem at bidrage til en ny fremgang i ulandene.
Dertil kommer
hele vores humanitære indsats, som Danmark jo heldigvis har en meget, meget flot sag at agere på, og som vi altid agerer på
Så jeg må sige afslutningsvis: Regeringens politik er fuldstændig klar, og der er ikke noget nyt at tilføje.
Jeg har heller ikke mere at tilføje.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-02-28:
Nu synes jeg jo, at det er, ligesom der begynder at tegne sig et billede af sådan en almindelig borgerlig hetz imod udviklingsministeren, og det synes jeg at statsministeren kunne håndtere ganske enkelt her i dag i spørgetiden ved selvfølgelig at bekræfte, at Danmark vil diskutere med de andre lande i Europa, hvordan der bliver en solidarisk ordentlig flygtningepolitik, og at det naturligvis er rimeligt og fornuftigt, at udviklingsministeren tager sådan en idé op.
Det skal ikke spoleres af, at en række borgerlige politikere nu forsøger at føre valgkamp på en måske lidt uheldig udtalelse, udviklingsministeren kom med, men som jo havde den rigtige sympatiske retning, og som kan omsættes i en god, fornuftig, konkret diskussion med de andre lande.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-02-28:
Statsministeren må altså tilgive Folketingets interesse for emnet.
Det er sådan set regeringen selv, der nu har sat en debat i gang om et emne, regeringen siger er meget vigtigt.
Så må det også tages som udgangspunkt for Folketinget, at når man så ønsker en debat med statsministeren for at få fuldstændig sikkerhed for, hvad regeringens politik egentlig er, så deltager statsministeren naturligvis også aktivt i den debat.
Alt andet ville da være fuldstændig selvmodsigende fra regeringens side.
Baggrunden, har jeg forstået, for udviklingsministerens udtalelser er en idé om, at der kommer 500.000 - vi er nok oppe i den størrelsesorden - illegalt til Europa hvert eneste år, som er fattigdomsvandrere, og som altså banker på Europas dør.
Udviklingsministeren havde så åbenbart en løs tanke om, hvad man så gjorde ved det, nemlig gav dem ret til at opholde sig i Europas lande herunder Danmark.
Det kan jeg forstå ikke er hensigten.
Derimod har jeg forstået, at regeringen ikke tror på grænsekontroller til løsning af problemet, og dermed er spørgsmålet: Hvordan sikrer statsministeren og regeringen så, at de mennesker ikke får ophold i Europa på falske forudsætninger, men at de bliver hjemme i de egne, de kommer fra?
Jeg vil også godt spørge statsministeren, om han virkelig tror, at den danske ulandsbistand kan løse det problem alene.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-02-28:
Regeringens udviklingsminister har jo sagt i debatten og senest i tv i går aftes, at der jo rent faktisk kommer fattigdomsflygtninge og banker på døren til de andre vesteuropæiske lande, og at det må vi forholde os til.
Det er så for mig stadig uklart, hvad udviklingsministeren egentlig mener, og derfor vil jeg spørge statsministeren i forbindelse med det her spørgsmål, hvad regeringens politik er.
Hvis folk kommer og siger, at de er fattige, de er elendige, de søger asyl, vil de så blive afvist?
Er det dansk politik, at de bliver afvist, eller bør de tages ind, bør der gives dispensation på en eller anden måde?
Hvad er regeringens politik?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-02-28:
Jeg forstår overhovedet ikke, hvorfor statsministeren skal være så vrissen.
Hvorfor er det så træls for statsministeren at skulle besvare spørgsmål om noget, der skal foregå den 25. marts?
Hvis statsministeren finder, han har så god en sag og har befolkningens opbakning til det, han foretager sig i det her spørgsmål, burde det da være dejligt, at statsministeren får mulighed for at forholde sig til det og diskutere det her i Folketinget nogle onsdage indtil den 25. marts.
Men når statsministeren er så vrissen og ikke vil have den her diskussion, tror jeg, det bunder i, at statsministeren godt er klar over, at en stigende del af den danske befolkning finder ud af, hvad der foregår, og er utilfreds med, at Danmark nedlægger sine grænser midnat mellem den 24. og den 25. marts.
Det er jo ikke rigtigt, når man siger, at hovedformålet med den her aftale er at bekæmpe international grænseoverskridende kriminalitet.
Det er hele hensigten. Som følge af det vil der ske en stigning i den grænseoverskridende kriminalitet, og derfor siger man så, at nu må vi sætte ind med baglandspatrulje og lignende for at forebygge den stigende grænseoverskridende kriminalitet, der vil komme. Sådan er det, og det ville klæde de mennesker, der kæmper for den her aftales indførelse i Danmark, hvis de fortalte det, som det var, i stedet for at forsøge at pådutte befolkningen, at man bekæmper grænseoverskridende international kriminalitet ved at afskaffe grænsekontrollen. Enhver kan jo se, det er en håbløs argumentation.
Peter Skaarup (DF), 2001-02-28:
Først vil jeg sige, at statsministeren jo ikke var i spørgetimen i går, så Folketinget har jo som sådan ikke fået det at vide, som statsministeren sagde, men vi kvitterer selvfølgelig for, at det ikke er regeringens politik.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-02-28:
Nej nej, den går ikke, må jeg sige til hr. Peter Skaarup.
om, at Danmark bør arbejde for at ændre flygtningekonventionen, så den også kommer til at dække dem, der flygter fra elendighed og underudvikling?« Der er mit svar meget kort: Det har aldrig været regeringens politik, og det bliver heller aldrig regeringens politik.
Det sagde jeg i går, det sagde udviklingsministeren
meget klart i går, og mere suppe kan der ikke koges på den sag. Jeg må skuffe hr. Peter Skaarup.
Der er ikke noget nyt, der er heller ikke noget nyt at bidrage med, sagen er fuldstændig klar, svaret er fuldstændig klart.
Peter Skaarup (DF), 2001-02-28:
Så må vi se, om vi kan få svar på spørgsmålet her.
Jeg har stillet spørgsmålet, fordi, som det jo nok er statsministeren bekendt, var statsministerens udviklingsminister på banen her i sidste uge med et forslag om, at vi skulle bruge vores mulighed i flygtningekonventionen for at modtage fattigdomsflygtninge.
Derfor er jeg lidt spændt på at høre statsministerens kommentar nu her.
Jeg går selvfølgelig ud fra, at statsministeren også mener, at forslaget er trukket tilbage, men der blev i forbindelse med spørgetimen jo givet en række løfter fra udviklingsministerens side, som jeg godt vil høre statsministerens kommentar til, hvordan man har tænkt sig at håndtere.
For det første ville sagen med de fattigdomsflygtninge, der kommer her til området, blive taget op i EU, og for det andet skulle der også holdes en konference efter opfordring fra SF's hr. Jørn Jespersen om hele problematikken. Jeg vil godt høre, hvordan statsministeren forholder sig til de to konkrete initiativer, som kom frem i spørgetimen i går.
»Hvad kan ministeren oplyse om regeringens holdning til udtalelser fra ministeren for udviklingsbistand til Weekendavisen fredag den 23. februar 2001 om, at Danmark bør arbejde for at ændre flygtningekonventionen, så den også kommer til at dække dem, der flygter fra elendighed og underudvikling?«
Skriftlig begrundelse Ministeren for udviklingsbistand har udtalt til Weekendavisen
fredag den 23. februar 2001, at Danmark bør arbejde for at ændre flygtningekonventionen, så den også kommer til at dække dem, der flygter fra elendighed og underudvikling.
Spørgeren er interesseret i at få oplyst, hvordan regeringens holdning er til ministeren for udviklingsbistands udtalelser.
Jeg håber da, statsministeren vil svare på det her spørgsmål, for jeg tror, det er noget, der optager sindene meget, at vi den 25. marts ikke længere har paskontrol ved den danske grænse.
Jeg vil godt spørge statsministeren om en artikel, der var i JydskeVestkysten her i weekenden, hvor man gennemgik de forskellige foranstaltninger og de forskellige ændringer, der skal til for at opfylde målsætningerne, som også regeringen har med Schengensamarbejdet.
En af de ting, som skal ske, er, at man skal afklare, hvor mange grænseovergange der skal være fremover.
Man skal ikke have nogen kontrol, men der skal være et antal grænseovergange.
JydskeVestkysten kunne altså gennemgå en række tilfælde, hvor det viste sig, at man ikke havde styr over, hvad der skulle ske, eksempelvis over antallet af grænseovergange.
Der vil jeg godt spørge statsministeren, om statsministeren så ikke mener, det ville være rimeligt og i orden, at man udskød beslutningen om at fjerne grænsekontrollen her den 25. marts til et senere tidspunkt, indtil man havde styr på de her ting, hvilket man altså ikke har her mindre end 1 måned, før grænsekontrollen skal fjernes.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-02-28:
Jeg vil godt spørge statsministeren, om han ikke kan bekræfte, at det faktisk var en forkert udlægning, statsministeren kom med, da han sagde, at nu skulle man ikke længere bruge tiden på at efterkontrollere, om lovlydige borgere havde medbragt deres pas.
Det er jo lige nøjagtig, hvad man skal efter de nye regler, for så bliver vi tvunget til også at skulle have pas med til f.eks. Sverige, og så skal der dér, hvor vi overnatter, bruges en masse tid på at kontrollere, at vi nu også har vores pas med.
Så skal der tages en masse
stikprøvekontroller i baglandet netop af lovlydige borgere for at se, om de nu har et pas, kan legitimere sig og bevise, at de tilhører en bestemt nation. Så jeg synes, det var en noget forkert og misvisende oplysning, statsministeren kom med.
Der vil tværtimod blive brugt endnu mere tid på at kontrollere, om ganske almindelige lovlydige borgere har deres pas og papirer i orden, når de rejser rundt.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-02-28:
Jeg forstår ikke rigtig statsministerens svar til hr. Thulesen Dahl, for det, der sker om 26 dage, er jo, at personkontrollen ved grænsen falder væk, og dermed falder et instrument væk i kampen for at fange narkokriminelle og andre, som ikke har adgang til Danmark med deres varer eller smugleraktivitet.
Der kan være mange andre gode ting i Schengenaftalen, men hvorfor netop i en situation med store indvandrer- og flygtningestrømme lade et instrument falde væk, som vi har haft i mange, mange år, nemlig den nationale personkontrol ved grænsen?
Og hvordan kan statsministeren bagatellisere det, når en kriminalinspektør, som kender til forholdene, siger, at når personkontrollen ved grænsen falder væk, bliver det sværere at gøre disse narkofangster?
Jens Hald Madsen (V), 2001-02-28:
I går i Folketingssalen fremgik det fra udviklingsministeren, at det her var et spørgsmål om løse tanker for at skabe en debat, og udviklingsministeren fremførte også, at denne debat skulle fortsætte ved, at man ville tage et initiativ til at få en debat i EU.
Er det også en løs strøtanke fra udviklingsministerens side, eller er det en tanke, som regeringen også har?
Anita Bay Bundegaard (RV), 2001-02-28:
Tak for spørgsmålet.
Jeg ser ikke nogen grund til at bruge Folketingets tid på at diskutere et hypotetisk spørgsmål, og så vil jeg i øvrigt gerne tilføje, at der jo heller ikke er nogen grund
til at foregive, at der ikke var en dag i går
Jeg har i øvrigt ikke yderligere at tilføje til dette spørgsmål.