runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eyvind Vesselbo (V), 2003-05-12:
Tværtimod vil vi gerne have flere med, også hr. Keld Albrechtsen og Enhedslisten.
Det har jeg sagt her fra talerstolen flere gange og inviteret hr. Keld Albrechtsen og Enhedslisten, hr. Jørn Dohrmann og Dansk Folkeparti og Kristeligt Folkeparti med i samarbejdet.
Vi ønsker heller ikke, at Socialdemokratiet forlader forhandlingerne.
Så vi er meget bredt favnende i vores samarbejde om Vandmiljøplan III.
Det er altså vennerne på venstrefløjen, som åbenbart ikke vil sige klart ja eller nej til, om hr. Keld Albrechtsen og de andre må komme med.
Så jeg vil godt spørge hr. Keld Albrechtsen: Har hr. Keld Albrechtsen henvendt sig til Socialdemokratiet?
Ellers kunne hr. Keld Albrechtsen jo spørge fru Pernille Blach Hansen her over bænken eller spørge hr. Jørn Jespersen eller fru Elsebeth Gerner Nielsen, om Enhedslisten vil blive lukket ind i vandmiljøforhandlingerne sammen med Dansk Folkeparti og Kristeligt Folkeparti.
Torben Hansen (S), 2003-05-12:
Jeg vil starte med at gøre Venstres ordfører opmærksom på, at forslaget her betyder jo netop, at for folk, der selv har forurenet - uanset om det er et vandværk, eller om det er folks egen private boring - er der ikke noget at hente her.
Der står klart og tydeligt »uforskyldt forurening af sprøjtemidler« i forslaget.
Det kan være naboen, der sprøjter, men en selv, der bliver ramt, og hvem skal betale den regning?
Spørgsmål nummer to er lidt specielt.
Jeg står her med en udskrift af Folketingets forhandlinger den 11. marts 2002, hvor Venstres miljøordfører, hr. Eyvind Vesselbo, bl.a. siger: »... men jeg vil godt love her fra talerstolen, at Venstre vil drøfte problemerne omkring de forurenede enkeltboringer endnu en gang.
Vi er indstillet på at drøfte, om der er områder, hvor vi centralt kan gå ind og støtte i de tilfælde, hvor ejeren af enkelte boringer ikke selv er skyld i en eventuel forurening af sin vandboring.
Jeg har fået mange henvendelser i denne sag, som har vist, at det er vigtigt at få denne sag drøftet igen ...«.
Hvad er det, der har ændret sig i Venstres optik fra den 11. marts 2002 til den 12. maj 2003?
Jørn Dohrmann (DF), 2003-05-12:
Det er bare ganske kort til fru Gudrun Laub: Jeg tror næsten, jeg har fået det bekræftet, er det ikke sådan, at den enkelte egentlig selv skal kunne bestemme, om han vil prøve at bore efter noget nyt vand eller koble sig direkte på vandværket?
Jeg tror, Venstre går ind for, at personen stadig kan prøve at bore, hvis det er det, han har lyst til at bruge sine penge på, men at han også kan koble sig direkte på vandværket.
Er det korrekt forstået?
Inger Støjberg (V), 2003-05-12:
Det er jeg meget glad for at høre, men jeg må jo indrømme, at jeg stiller mig lidt tvivlende over for, hvor stor opbakningen egentlig er i hr. Torben Hansens sind. De her naboorienteringer finder selvfølgelig sted, for amterne er da naturligvis interesserede i at orientere naboerne ved sådan nogle udvidelser som det her.
Jeg kan slet ikke forstå, at man vil sætte spørgsmålstegn ved det. I øvrigt er det jo altså kun ca. 5 pct. af alle godkendelser, der falder inden for det her »tipskupon«-system.
Alle de store udvidelser kræver netop en VVM-undersøgelse, og en VVM-undersøgelse er ganske, ganske omfattende, skulle jeg hilse og sige.
Det husker jeg tydeligt fra min tid som amtsrådsmedlem.
Torben Hansen (S), 2003-05-12:
Man kan godt sige, at det er ved at være hen under aften.
har været i gang siden klokken 10 i formiddags, men jeg vil da starte med at sige tak til dem, der har støttet forslaget, altså medforslagsstillerne.
Det er da meget rart, at de i hvert fald er med.
Jeg synes til gengæld, det er lidt pinligt at høre Venstre.
I både det, jeg læste op fra Jyllands-Posten, og det, jeg læste op fra Folketingets forhandlinger,
gav man enkeltindvindingerne og de små private vandværker garanti for, at man gerne ville hjælpe, men når det kommer til handling, sker der absolut ingenting.
Det var bare ord, ord, ord og ikke noget som helst andet.
Det synes jeg er pinligt, og jeg håber da, der bliver mulighed for at rette op på det en anden gang.
Med hensyn til Dansk Folkeparti synes jeg, det er lidt sørgeligt, at Dansk Folkeparti ikke kan unde dem, der bor ude på landet, noget.
Det er primært et problem på landet, det kan vi også se af fordelingsstatistikken fra den nu hedengangne Vandfond.
Der er selvfølgelig ikke nogen, der siger, at det bliver ved med at være det samme, men det var jo i Nordjyllands, Viborg, Århus, Vejle og til dels Sønderjyllands Amter, folk fik stor glæde af den.
Men det vil man simpelt hen ikke unde dem, man vil overhovedet ikke hjælpe de mennesker. Så taler man meget om, at det bliver for centraliseret, og at det skal være decentraliseret.
Men næh, nej, det vil man heller ikke.
Så er det lige pludselig nogle helt andre undskyldninger, der kommer på banen.
Hvorfor ikke bare sige det, som det er?
Man vil simpelt hen ikke være med til det her.
Man har solgt de mennesker, som er så uheldige at bo lige dér på den åbne mark, hvor gødskningen måske har været rigelig, og hvor pesticiderne har lettere ved at sive ned i brønden.
Det er jo det, det hele drejer sig om.
Man vil simpelt hen ikke hjælpe dem.
Det har været spil for galleriet.
Vi må konstatere, at det bare har været ord, ord og ord, og jeg synes, man skal gå hjem og sige det til de små vandværker og ved de generalforsamlinger, hvor man må opgive ævred, fordi hver enkelt skal af med 40.000, 50.000, 60.000 kr.
Det er der mange som ikke kan, og det kan jeg så sandelig også godt forstå.
Det er trist, at man ikke vil være med til det her.
Man hiver nogle fortidige argumenter frem mod et forslag, som tænker ind i fremtiden og ikke har noget at gøre med det, som er sket tidligere.
Vi må desværre konstatere, at endnu en gang lod regeringspartierne og deres automatiske støtteparti sig drive frem af vanetænkning.
Det må vi jo tage ad notam, men det bliver nok ikke sidste gang, vi skal diskutere, hvordan de mennesker kan få hjælp i deres dagligdag.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-05-12:
Nu er nogle af ordførerne gået hjem, og det er dem vel undt, men tidligere drøftede vi, hvor mange vandboringer der er lukket inden for de sidste 10 år, og det er faktisk 16 pct.
Det er rigtig mange, og det går selvfølgelig ud over nogle borgere, som lige pludselig står i den situation, at de må konstatere, at deres vand er forurenet med pesticider.
For en helt almindelig familie kan det indebære, at man kommer til at betale et sted mellem 80.000 kr. og 120.000 kr. for at få rent vand, og det kan godt være mange penge.
Jeg erkender, at hvis man bor ude på landet, har man måske ikke givet så meget for sit hus, men det er under alle omstændigheder mange penge, hvis man ikke har indkalkuleret det i sit budget.
For et lille vandværk, som måske har et par hundrede familier tilknyttet, og som får konstateret pesticider i vandet, er det også en ret stor investering, der skal til, inden man har lavet en ny vandboring.
I og med at hverken den tidligere regering eller den nuværende regering har taget så mange initiativer, at vi ikke får pesticider i vores drikkevand, bliver vi altså nødt til at helbrede.
Jeg ville meget, meget hellere bruge pengene på at forebygge, men det kan vi bare ikke være bekendt over for de borgere, som rent faktisk kommer i klemme takket være den mangel på politisk indsats, som både den tidligere og den nuværende regering har gjort sig skyldig i.
Det er baggrunden for, at Det Radikale Venstre støtter forslaget, som vi er medforslagsstillere til, så det kan vel ikke undre nogen, at vi støtter forslaget fuldt og helt.
Nina Berrig (KF), 2003-05-12:
Lad det være sagt med det samme: Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte, at der udarbejdes en lov om oprettelse af en vandfond, for vi finder ikke anledning til at gå sammen med forslagsstillerne om at bryde det grundlæggende princip, at forureneren skal betale.
Hvad er i øvrigt en uforskyldt forurening, som man taler så meget om?
Det må da forudsættes, at man kender skyldneren og dermed betaleren.
Er det den ejer, som i årevis har haft
en billig vandindvinding?
Som tidligere talere også har sagt, er den tidligere vandfond ikke blevet brugt efter hensigten, men til at centralisere vandforsyningen.
Efter Det Konservative Folkepartis opfattelse bør det decentrale princip være det fremherskende på vandforsyningsområdet.
Den danske vandforsyningsstruktur er kendetegnet ved at være decentral, og vi går derfor ind for, at fortidens synder skal løses lokalt og i samarbejde med de lokale myndigheder, og at forurening også i fremtiden skal undgås ved et intensivt lokalt samarbejde.
I den forbindelse vil jeg ikke undlade at nævne, at vi fra Det Konservative Folkepartis side går varmt ind for skovrejsning som et godt middel til den fremtidige beskyttelse af grundvandet.
Det Konservative Folkeparti kan som sagt ikke anbefale forslaget.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-05-12:
Jeg mener, jeg har sagt, hvad det er, vi gerne vil.
Dansk Folkeparti har hele tiden sagt, at vi vil beholde de decentrale vandværker ude i det åbne land, og at vi ikke vil have det hele samlet på ét sted, men det er, som om det ikke er gået op for hr. Torben Hansen, at det er den vej, Dansk Folkeparti ønsker at gå. Man kan komme med lige så mange tilbud, man egentlig har lyst til, men det ændrer jo ikke ved, at fakta er, at man ikke opfyldte kravene, dengang man havde Vandfonden.
Vandfonden eksisterede fra 1996 til 2001, og man kunne ikke komme af med pengene.
90 pct. af de penge, man brugte, brugte man forkert.
Hvem kan man takke for, at Vandfonden er nedlagt?
Det kan kun være Socialdemokraterne sammen med SF og De Radikale.
De, der havde magten til at dele pengene ud, de, der havde magten til at udpege den bestyrelse, der skulle styre tingene, kunne ikke levere varen, og det var ikke det, vi stemte for dengang i 1996, da vi var med til at oprette Vandfonden.
Hvis man havde kørt videre med det, som vi sagde ja til dengang, hvis man altså havde ønsket at beholde de decentrale vandværker, havde man også haft muligheden for at hjælpe de anlæg i dag.
Men det ønskede den socialdemokratiske regering ikke på daværende tidspunkt, og man har kørt det hele i sænk.
Torben Hansen (S), 2003-05-12:
Jeg vil gerne give hr. Jørn Dohrmann et tilbud.
Vi kan til enhver tid lave et ændringsforslag til beslutningsforslag, så der også kommer til at stå til sidst, at man kan få tilskud til ekstraordinære udgifter i forbindelse med etablering af ny vandforsyning, hvis det er en decentral lokal vandforsyning.
Det vil vi gerne sætte ind.
Er Dansk Folkeparti med på det?
Det må man jo være efter den debat, vi lige har hørt.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-05-12:
Fru Pernille Blach Hansen kan lægge mine ord ud på mange måder og kan komme med mange påstande, som overhovedet ikke har nogen betydning.
Jeg vil bare sige, at det, vi kan forholde os til, er, at dengang vi havde en socialdemokratisk ledet regering, formåede den ikke at styre Vandfonden.
Den delte pengene ud til noget, de ikke var bestemt til, så man kan roligt sige, at det egentlig var Socialdemokratiet, der nedlagde Vandfonden, fordi man gav pengene til nogle formål, som overhovedet ikke var tiltænkt.
Det er den måde, man skal se sagen på.
Man laver nogle ting, som man ikke ønsker at køre videre med.
Man opfylder nogle krav og gør nogle ting, der ikke er tænkt på, og dermed er man med til at ødelægge noget, der egentlig er nogle gode intentioner bag, altså at beholde de gode, decentrale vandværker.
Det laver man fuldstændig om på, fordi man vil have nogle centrale vandværker i stedet for, men vi synes, det er en usmagelig måde at gøre det på.
Dermed er der måske også nogle folk, der har fået billigere grunde og billigere huse, idet de har dårligt vand og derfor får en rabat.
Men hvorfor skal den almindelige skatteborger være med til at betale for, at man kan få noget andet vand lagt ind? Det bør da være den, der ejer huset, som skal være med til at afholde de udgifter, der rent faktisk er ved det. Hvis det er sådan, at man kan finde nogle andre løsninger, ser vi gerne på det.
Men vi vil ikke genoprette Vandfonden, og grunden til det er, at man ikke kan styre den.
Man vil måske også stille krav om, at det skal være en socialdemokratisk borgmester, der skal sidde i ledelsen af en sådan vandfond, eller komme med andre betingelser, men det hverken kan eller vil vi overhovedet acceptere.
Pernille Blach Hansen (S), 2003-05-12:
Jeg vil bare nøjes med at konstatere, at det endnu en gang er blevet udstillet, at Dansk Folkeparti ikke ønsker at hjælpe de folk på landet, der har fået forurenet deres drikkevand.
Det mener Dansk Folkeparti sådan set ikke er en opgave for Christiansborg og i hvert fald ikke for Dansk Folkeparti.
Det er ærgerligt, men det er sandheden.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-05-12:
Nu skal hr. Torben Hansen jo ikke bekræfte noget, men jeg kan jo bare sige det, som det er.
Tanken var dengang, at fonden skulle hjælpe de decentrale vandværker.
Formålet var ikke, at man skulle tilkoble sig de store vandværker inde i byerne, eller hvor der var flere samlet.
Det var ikke det, der var tanken med Vandfonden, det var at beholde de decentrale vandværker, og det ved hr. Torben Hansen jo udmærket godt, hvis han går tilbage i historien og ser lidt på det.
Om man så kalder det Vandværksfonden eller Vandfonden eller kun fonden, er underordnet, for det er jo formålet med det beslutningsforslag, som er fremsat her, vi skal se på.
Vi ønsker stadig, at man bibeholder de decentrale vandværker.
Det sagde vi dengang, og det siger vi stadig.
Vi fastholder vores beslutning.
Vi ønsker selvfølgelig, at folk har rent drikkevand, men ikke at det skal ske på bekostning af eller imod den principbeslutning, vi tog dengang.
Torben Hansen (S), 2003-05-12:
Det kan jo godt ske, det bliver ubehageligt for hr. Jørn Dohrmann, men jeg er altså nødt til at rive hr. Jørn Dohrmann ud af den vildfarelse, at pengene er gået til de store vandværker.
Pengene er gået til mennesker, der enten havde deres egen brønd eller var tilkoblet små lokale vandværker, og som uforskyldt kom - jeg skal bruge et lidt ældre udtryk - i uføre.
Nogle tilkoblede sig et stort vandværk, andre lavede deres egen boring, og atter andre gjorde en helt tredje ting.
Men det er forkert at sige, at pengene er gået i de store vandværkers lommer.
Så lige én gang mere til hr. Jørn Dohrmann: Der er slet ikke tale om nogen vandfond her.
Jeg kan slet ikke se, at der står noget som helst om vandfond på forsiden af forslaget til folketingsbeslutning.
Der står bare, at vi gerne vil hjælpe de folk på landet, som får vand fra de små vandværker og bliver ramt af forurening, som de ikke selv er skyld i.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-05-12:
Jeg må sige, at denne fremstrakte hånd var vi også meget glade for, dengang vi var med til at oprette Vandfonden.
Men det viste sig jo, at dengang vi havde en socialdemokratisk ledet regering, kunne fonden ikke styre den tillid, vi viste den. Den brugte pengene forkert, den brugte ikke pengene på det, der var aftalt, at de skulle bruges til.
Det var aftalt, at pengene skulle bruges til de små vandværker, de små enkeltmandsboringer.
Men hvor gik pengene hen?
Det ved hr. Torben Hansen jo godt.
Hvis man kigger i papirerne og ser, hvor man brugte pengene, ser man, at 90 pct. af dem gik til de store vandværker, hvor flere værker var sluttet sammen, og det var ikke det, der var meningen.
Derfor er der heller ikke nogen fremstrakt hånd i det forslag, som er fremsat her.
Det er reelt et forslag om at genoprette Vandfonden, som vi var med til at nedlægge, og den beslutning har vi ikke fortrudt. Vi står ved den beslutning, vi tog dengang, og derfor har vi også afsat 3 mio. kr. for at finde ud af, hvordan man ellers kan løse problemerne.
Vi prøver at finde nogle holdbare løsninger på, hvordan problemerne kan klares i fremtiden.
Men det sker ikke ved bare at åbne en stor pengetank, så alle kan få.
Vi står ved den beslutning, vi lavede sammen med regeringen dengang.
Der skal ikke bare gives penge til, at man kan koble sig på de store vandværker, og at man kan flytte de store vandværkers ledninger, osv.
Det er ikke det, vi ønsker at give penge til.
Torben Hansen (S), 2003-05-12:
Forslaget er bestemt ikke udtryk for, at der er nogen, der har givet op.
Uanset hvor megen skov der bliver rejst nu, og uanset hvor mange vandindvindingsområder der bliver beskyttet, vil der stadig være nogle, der i de kommende år uforskyldt bliver ramt af udefrakommende forurening, og det er dem, vi snakker om i aften.
Det er ikke alt det andet, som hr. Jørn Dohrmann sovser det ind i, og jeg vil egentlig bede hr. Jørn Dohrmann om at læse beslutningsforslaget
endnu en gang.
Man begyndte med at relatere det til, at Vandfondens midler gik til nogle store vandværker og hist op og kom her ned.
Der står rent faktisk, og jeg starter halvvejs inde:
»... og som rammes af uforskyldt forurening af sprøjtemidler, nitrat m.m. i drikkevandet, kan få tilskud til ekstraudgifter i forbindelse med etablering af ny
vandforsyning
Der er lagt åbent op til, at bagefter kan man tage en diskussion om, hvilken slags vandforsyning det skal være.
Vi synes bare, det er synd og ærgerligt, at der er nogle, der bliver ramt, når de overhovedet ikke har en chance for at krybe uden om.
De må selv betale, selv om mange af dem rent faktisk ikke har råd til det, og vi troede, at også Dansk Folkeparti ville være med til den fremstrakte hånd.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-05-12:
Partierne bag forslaget ved udmærket godt, at Vandfonden ikke brugte sine midler til de formål, de var bestemt til, nemlig at hjælpe de små vandboringer.
I stedet gav man midlerne til store vandværksforeninger
, og det var overhovedet ikke tanken i Vandfondens bestemmelser.
Vi skal selvfølgelig gøre meget for at komme forureningen til livs, men hvorfor valgte Socialdemokratiet, SF, De Radikale og Enhedslisten at stå uden for det naturforlig, som Dansk Folkeparti og regeringen lavede i forbindelse med finansloven for 2003?
I finanslovaftalen blev vi enige om at give 50 mio. kr. til naturen, bl.a. for at kæmpe for, at forureningen af drikkevandsboringerne blev lavere, og der blev også lavet bynære skovrejsningsprojekter, som vi mener er meget vigtige.
Igen må vi konstatere, at det er varm luft, når der kommer et sådant forslag fra forslagsstillerne.
Vi vil lægge vore kræfter på de områder, hvor vi mener, det vil være godt for Danmark, og det kommer til at indgå i de kommmende finanslovforhandlinger.
Det er vigtigt, at vi også i fremtiden sikrer grundvandet, og det gør vi bl.a. ved at bibeholde så mange af de små vandboringer i det åbne land som overhovedet muligt og ikke altid, som mange gør, tvinge de små vandværker ind under de store vandværker med store udgifter til følge.
Det medfører også, at man skal hive mere vand ud af ét bestemt område og dermed måske forårsager, at vandet ikke får den fornødne tid til at blive renset.
Med det forslag, man har fremsat har, ønsker man ligesom at sige, at man har givet op over for forureningen, og det ønsker vi ikke at signalere fra Dansk Folkepartis side.
I sidste uge så vi, at man har brugt flere stråforkortere i den seneste tid, det er vi i hvert fald heller ikke tilfredse med, og samtidig hører vi, at vi ikke engang kan forbyde det på grund af EU.
Det ønsker vi at gøre noget ved i Dansk
Folkeparti.
Vi ønsker at stramme op over for de hormonforstyrrende stoffer og andre giftstoffer, som findes.
Dansk Folkeparti mener, det er vigtigt, at vi forebygger i stedet for at gøre noget, når skaden er sket.
Det næste bliver vel, at man siger fra forslagsstillernes side, at der skal et filter på vandboringerne, og derfor kan Dansk Folkeparti ikke støtte forslaget.
Gudrun Laub (V), 2003-05-12:
Vi har al mulig sympati for de små vandværker, og det er som
sagt meget magtpåliggende for Venstre, at der er mulighed for at få vand af god kvalitet overalt i landet.
Men Vandfonden blev ikke brugt til det formål.
Pengene gik til nogle andre ting, derfor var det meningsløst at fortsætte med den, og når den nu blev afskaffet sidste år, og når der ikke er sket nogen ændringer i Folketingets flertal, synes jeg, det er ret meningsløst at komme frem med sagen igen.
Og at hr. Torben Hansen kalder det småperfiditeter, at man tager hensyn til, hvad man kan få gennemført politisk, finder jeg fuldstændig meningsløst.
Torben Hansen (S), 2003-05-12:
Hvis man regner fru Gudrun Laubs småperfiditeter fra og prøver at se på, hvad der egentlig er humlen i det her,
vil jeg også gøre opmærksom på, at i januar 2002 sagde hr. Eyvind Vesselbo til Jyllands-Posten: »Vi vil ikke lade de små vandværker i stikken.
Jeg nævnte før, at det fremgik helt klart af Folketingets forhandlinger den 11. marts 2002, at enkeltindvindinger havde Venstres opmærksomhed, hvis de uforskyldt blev udsat for forurening, og det eneste spørgsmål, jeg gerne vil have besvaret, er: Hvad er det, der gør, at Venstre har opgivet sin garanti, om man vil, til enkeltindvindingerne og de små vandværker?
Hvad er det, der har gjort det?
Argumentet om økonomien kan ikke bruges, for på det tidspunkt, det blev udtalt, havde man nemlig besluttet at nedlægge fonden, så vi må have nogle andre argumenter på bordet.
Gudrun Laub (V), 2003-05-12:
Jeg kan ikke uden videre sige ja til en ubetinget adgang til at bore hvor som helst, og det må hr. Jørn Dohrmann også kunne forstå.
Men inden for de rammer, der nu er for, hvor man kan tillade sig at bore privat efter vand, mener vi selvfølgelig, at det skal borgeren selv kunne gøre og ikke tvinges til at tilsluttes et centralt vandværk.
Det mener jeg er det væsentlige i spørgsmålet.
Til hr. Torben Hansen: Det har jo vist sig i den tid, Vandfonden har eksisteret, altså fra 1997 til 2002, at pengene rent faktisk ikke er gået til de situationer, der opregnes her som nogle ganske specielle tilfælde.
De tilfælde, som hr. Torben Hansen opregner, og som er med i beslutningsforslaget, er efter min mening så specielle, at en vandfond og dette beslutningsforslag ikke har nogen som helst praktisk anvendelsesmulighed.
Det er overflødigt, og jeg synes i virkeligheden, det er ret meningsløst at komme med et sådant forslag bare 1 år efter.
Så siger hr. Torben Hansen, at han kan se en ændring af Venstres opfattelse af situationen.
Det er jeg ikke enig i, for vi er selvfølgelig parate til at være opmærksomme på det, og der bliver foretaget undersøgelser af, hvordan vandsituationen er.
Det har vi jo hørt meget om tidligere på dagen, og der er sådan set ikke noget overraskende i, at der drages nogle konsekvenser.
Men beslutningsforslaget her mener jeg ærlig talt er meningsløst, og det er faktisk at spilde Tingets tid at komme med det på nuværende tidspunkt.
Inger Støjberg (V), 2003-05-12:
Ja, nu havde hr. Keld Albrechtsen og jeg jo sådan en lille diskussion under min ordførertale om videnskab, og hvad der egentlig var videnskab, og hvad der var videnskabeligt bevist og sådan noget.
Så med henvisning til den skriftlige fremsættelse, hvor hr. Keld Albrechtsen skriver, at videnskaben på det groveste har overvurderet sine evner, så vil jeg bare lige spørge hr. Keld Albrechtsen, om det er hr. Keld Albrechtsens egne videnskabelige undersøgelser eller Enhedslistens videnskabelige undersøgelser, der påviser det her.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-05-12:
Jeg vil godt lige spørge hr. Jørn Jespersen: Mener hr. Jørn Jespersen, at det er i orden at indføre større bedrifter, hvis man måler den direkte miljøbelastning og dermed måske investerer i et nyt, hvad kan man sige, ligesom gyllesepareringsanlæg, altså at man laver en bevidst handling for at få mindre miljøbelastning på det enkelte område? Hvis det kan vise sig at give en mindre miljøbelastning, er det så SF's opfattelse, at det er i orden at udvide de her bedrifter så?