runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Gjellerup (S), 2006-10-11:
Se, hvis det var så klart, er det mærkeligt, at der er så usædvanlig mange, også de meget kloge embedsmænd, som indenrigsministeren refererer til der er i kommunerne, der har opfattet det på en anden måde.
Jeg må også sige, at når man ser på lovforslagets bemærkninger om, hvad det er, der fremgår af dette bilag til lovforslaget, som omhandler, hvad kommunerne faktisk er stillet i udsigt enten som en gevinst ved udligningsreformen eller det modsatte, så er der ikke et eneste forbehold.
Der er heller ikke det forbehold, som indenrigsministeren sådan prøvede at læne sig op ad i nogle af sine tidligere besvarelser, nemlig at der så er lidt mere i puljen til særlig vanskeligt stillede kommuner, det er sådan lidt det slør, der kan være.
Det står heller ikke i lovforslaget.
Der står, at puljen er forhøjet i lighed med, hvad den var i 2006.
I 2006 var der jo ikke noget slør, der var ikke lavet en udligningsreform ....
Ja, embedsmændene i Århus forstår, at der sker forskydninger, men det skulle embedsmændene i Indenrigsministeriet da have skrevet, hvis det var noget, man skulle forstå på forhånd.
Man kan konstatere, at det ikke står i det lovforslag, hvor de pågældende tal står.
Vi kan konstatere, at en lang, lang række kommunale repræsentanter og folkevalgte har lagt til grund for deres vurdering af økonomiaftalen og for deres stemmeafgivning i forhold til økonomiaftalen, at der lige kort forinden var vedtaget en udligningsreform, der ville give dem en økonomisk udvikling, som de kunne se var en tand mere tilfredsstillende.
Og de har kunnet se, at i det efterfølgende lovforslag, som blev vedtaget nogle minutter efter det lovforslag, vi taler om her, nemlig forslaget om at fastlåse eller rettere tilrettelægge skatteprocenterne og grundskyldpromillerne, er det bilagets tal, der uden noget forbehold er lagt til grund.
Det kan ikke undre, at der er mange, der har følt sig overordentlig dårligt orienteret, for ikke at sige vildført.
Så må jeg jo selv finde ud af, hvad jeg vil svare på.
Det, jeg så vil sige her, er, at alt, hvad der er gjort i denne sag fra opgaveflytningen til kortlægningen af, hvad den økonomiske byrde er for hver enkelt kommune, og til opstillingen af forskellige modeller for, hvordan man så supplerende kan lave finansieringsreformer, er sket fuldstændig åbent, fuldstændig oplyst og i øvrigt i et entydigt konsensusmiljø mellem regeringen, Amtsrådsforeningen og KL.
Oven i det tager regeringen så det politiske ansvar for at have lavet en reform sammen med Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti, som har en bestemt byrdemæssig profil, der kan aflæses ud af lovforslaget, hvoraf det også klart fremgår, at de byrdemæssige fordelingsregnestykker baserer sig på 2005-regnskabstal.
det er der jo ikke noget hverken chokerende eller overraskende ved.
Det kan selvfølgelig betyde, at den konkret udmeldte skatteprocent ikke lige passer fuldstændig på mål, at der enten er for højt til loftet eller for lavt til loftet, og det er sådan set baggrunden for, og sådan er det også motiveret, at der er afsat en særlig tilskudspulje på 150 mio. kr. i 2007.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-10-11:
Man tager udgangspunkt i at få den gevinst, og det, det ender med, er, at man faktisk kommer til at skylde i stedet for.
Det er det, som ministeren har ansvaret for.
Det er jo ikke kun én kommune, det drejer sig om.
Der har været mange kommuner i kommunaludvalget, der har rejst det problem – af forskellig størrelse, men problemet er der.
Det burde ministeren kunne forstå.
Og ministeren burde være kommunerne behjælpelig med at løse de problemer, som de er løbet ind i.
nerne altså have mindre, fordi de skal levere mindre fremover, og at man så ikke vil bøje sig overhovedet – for det er jo det, der er tilfældet her.
Det synes jeg ministeren skulle tænke lidt over.
Ellers må vi måske stille nye spørgsmål senere, den mulighed har vi.
Det her er ikke en god sag for ministeren.
Det håber jeg ministeren også er klar over.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-10-12:
Hvis man havde lyttet til debatten her, ville man være ganske klar over, at Dansk Folkeparti synes, der skal ske justeringer af lovforslaget, som ligger her, sådan at der er flere byer, der kan få lov til at etablere miljøzoner.
Der er flere steder, hvor man skal ind og se på, om det er de rigtige prioriteringer, man har lagt til grund, når man skal beslutte, om det kun er lastbiler, der skal have de her partikelfiltre, eller om man skal gå ind og se på, hvordan strukturen udvikler sig inden for transport.
Hvis man belaster store lastbiler, får vi så mange flere små lastbiler?
Hvorfor er der ikke flere, der skal have partikelfiltre på?
Som jeg ser det, skal der derfor ske en ret stor tilpasning, så der er en fleksibilitet i forslaget, og dermed kan jeg ikke svare ja eller nej til, at det bare bliver det, som Københavns Kommune ønsker, for så skal man jo vide helt nøjagtig, hvad det er for et forslag, Københavns Kommune har lagt frem.
Torben Hansen (S), 2006-10-12:
Nu har jeg hørt hr. Jørn Dohrmanns ordførertale og svaret på de spørgsmål her.
Kort og godt: Vil Dansk Folkeparti være med til, at det lovforslag, der ligger her, bliver strammet op, således at det kommer op på det niveau, som Københavns Kommune så inderligt beder Folketinget om?
Vil Dansk Folkeparti være med til at stramme lovforslaget op?
Det kan besvares med ja eller nej.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-10-12:
Det er jo igen et klart bevis på, at hr. Steen Gade ikke lytter.
Jeg sagde, at det ikke var der, man skulle starte med at kræve partikelfiltrene sat på.
Jeg sagde i min ordførertale, at på andre områder siger man om de gamle køretøjer, som har absolut flest partikler i deres udstødning, at der må gå 7 år, inden de får partikelfiltre på.
De nyeste køretøjer, som er blevet solgt helt frem til i sidste måned, vil man så forlange at der skal være partikelfiltre på i 2010.
Jeg siger bare: Det er forkert prioritering, som jeg ser det.
I andre lande har man prioriteret anderledes, og der er det i 2012, man forlanger EURO IIInormerne opfyldt.
Det synes jeg er mere afbalanceret, og det er bare det, jeg hentyder til.
Jeg har ikke sagt, at vi helt skulle undgå at få partikelfiltre på de køretøjer.
Det er helt forkert, hvis hr. Steen Gade vil påstå, at det skulle være noget, jeg har sagt, for det har jeg aldrig sagt.
Jeg vil gerne have partikelfiltre sat på bilerne, men jeg vil også gerne opprioritere de områder, hvor vi har absolut størst partikeludslip.
Det er der, vi hurtigst skal sætte ind.
Steen Gade (SF), 2006-10-12:
Det, jeg reagerede på, var, at hr. Jørn Dohrmann sagde, at hvis de opfyldte EURO III-normerne, skulle der ikke partikelfiltre på.
Det er jo sådan set det samme som at sige, at vi ikke skal gøre det, som vi ved vi kan gøre.
Han sagde, at hvis en mand havde købt en ny lastbil, skulle han ikke risikere at komme til at sætte partikelfiltre på.
Hvis hr. Dohrmann har det synspunkt, er det jo fordi, hr. Dohrmann ikke mener, at vi skal gøre det så effektivt, som vi kan.
Det er jo ikke nyt, at hr. Jørn Dohrmann egentlig ikke rigtig ønsker nogen skrap regulering her, men gør det ikke indtryk på hr. Jørn Dohrmann, at al dokumentation viser, at partikler er enormt sundhedsskadelige, og at vi får mange tidligere dødsfald, end vi ellers ville have fået?
Gør det ikke indtryk på hr. Jørn Dohrmann – hvis vi tager NO2, som er det næstfarligste stof i forbindelse med luftforurening, og som giver bronkitis og skader lungefunktionen – at det kunne løses ved at lave meget skrappere krav omkring partikelfiltre og NOx-rensning?
Jytte Wittrock (S), 2006-10-12:
Jeg har ikke juridisk overblik over det, men jeg læner mig op ad nogle oplysninger, som jeg kan forstå andre ikke tager for gode varer.
Torben Hansen (S), 2006-10-12:
Jeg kan forstå på Dansk Folkepartis ordfører, at der er tale om justeringer, men jeg kan reelt ikke finde ud af, om der menes justeringer op eller ned.
Det er sådan, at der i høringsmaterialet ligger syv eller otte sider fra Københavns Kommune, hvor de gør tindrende klart, hvad det er, de mener der er nødvendigt i forhold til beskyttelsen af deres borgere.
For Københavns Kommune er det mere end 1 million borgere.
Og så er der også alle de andre byer.
Det, jeg beder Dansk Folkepartis ordfører om at forholde sig til, er ikke, om det er justeringer.
Det er: Vil Dansk Folkeparti være med til en stramning af det her lovforslag efter de forslag, der ligger fra Københavns Kommune?
Det er det spørgsmål, jeg gerne vil have svar på.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-10-12:
Hvis man vil begynde forberedelsen af miljøzoner i 2007 og man vil, at det skal træde i kraft den 1. juli 2008, vil jeg anbefale, at man følger regeringens forslag, for det er, hvad vi kan gennemføre hurtigst muligt.
Jeg spørger jo også direkte ministeren, hvordan det er med de SCR-filtre, og om vi skulle prøve at få kigget på det, for det mener jeg er et åbenstående spørgsmål.
Jeg håber, at det er noget, vi kan høre mere om senere.
Så synes jeg, at det at sætte en dato for varebiler er et spørgsmål om – hvad skal man sige – kejserens nye klæder.
Det står jo som en hensigt, at det senere skal gælde varebiler, og jeg er sikker på, at hr. Steen Gade vil holde regeringen til ilden og sikre, at vi diskuterer det på en måde, så det bliver gennemført hurtigst muligt.
Per Clausen (EL), 2006-10-12:
Jeg vil prøve at stille et spørgsmål for at være helt sikker på, at jeg forstår det her rigtigt.
Altså, hr. Jørn Dohrmann er sådan set indstillet på, at det ville være en god idé at se på, om man får varevogne og mindre lastbiler med under den her ordning, også for at undgå, at man laver en uhensigtsmæssig omlægning af transporten, som måske har nogle andre dårlige bivirkninger.
Det synes jeg lyder udmærket.
Med hensyn til det tidspunkt, man starter det her på, betyder det så, at hr. Dohrmann er indstillet på, at det kunne man godt rykke frem, og at man så kan vende tilbage til det med de nyere lastbiler?
Jeg spørger, bare for at være sikker på, at der faktisk er nogle klare udtalelser fra hr. Dohrmann om, at der på de her områder er en vilje til at gøre det, som jeg vil kalde at stramme lovforslaget op.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-10-12:
Det er jo netop derfor, jeg mener, at vi bl.a. har førstebehandlingen og udvalgsarbejdet; det er for at få klarlagt: Hvad er det, der kan lade sig gøre?
Hvis der ikke er noget til hinder for at sætte det i gang før, hvorfor skal man så ikke gøre det?
For Dansk Folkeparti gælder det om at få de partikler udryddet så hurtigt som overhovedet muligt, men der skal bare være proportion i det, med hensyn til hvornår man laver indsatsen.
Er det de nyeste biler, som vi har solgt indtil sidste måned – her gælder altså EURO III-normer – vi skal starte med at prioritere og bruge en masse energi og midler på, altså kroner og øre, eller er det ved de ældste biler, vi skal starte?
Jeg så gerne, at vi fik varebilerne med.
Hvorfor skal de gå fri af det her?
Hvorfor skal personbilerne egentlig gå fri?
Det synes jeg egentlig er et væsentligt spørgsmål.
Men det er jo nok, fordi man rammer for mange vælgergrupper, hvis man lader personbilerne høre med her.
Jeg synes bare, det er vigtigt, at vi får partiklerne ud af byen så hurtigt som overhovedet muligt.
FTTM006.fm Page 414 Thursday, November 16, 2006 9:51 AM
Per Clausen (EL), 2006-10-12:
Det skal da ikke skorte på støtte fra Enhedslisten, hvis hr. Jørn Dohrmann vil gå så vidt som til at kræve stærkere indgreb over for bilkørsel i Danmark.
Jeg tror bare, at vi i den her sammenhæng nok skal passe på, at vi sørger for at holde os der, hvor der stadig væk kan være en slags flertal for det, der kommer ud af det i sidste ende.
Det synes jeg er en vigtig pointe.
Men jeg vil så bare stille hr. Jørn Dohrmann et spørgsmål mere, og det er om de nye biler.
Er hr. Jørn Dohrmann indstillet på, at vi også f.eks. kigger på det partikeludslip, der er fra EURO IV-niveauet – hvor man jo godt nok siger, at det kun er 10 pct. af det, der er fra EURO III-niveauet og sådan noget, og det samme, som hvis der er partikelfiltre – hvis de undersøgelser viser sig at være rigtige, som tyder på, at der faktisk er et problem med EURO IV-niveauet, som kan løses?
Så er jeg helt med på, at hr. Jørn Dohrmann selvfølgelig har en eller anden form for pointe, når han siger, at vi starter med de ældste biler først, men det ligger vel også i lovforslaget.
Det er mest sådan tempoet, man kan diskutere.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-10-12:
Jo, men der er det jo så, jeg mener kæden hopper af for mange, når de siger, at de gamle biler kan være 7 år gamle, inden man begynder at gøre en indsats over for dem.
I forbindelse med de nyeste biler går der kun 3-4 år, før man gør en indsats.
Jeg mener også helt klart, at man skal gå ind og se på, om der er andre områder, hvor vi vil få lige så meget effekt ud af at gøre en indsats.
Med hensyn til det der med at gå efter EURO IV-normer, altså de helt nye biler, vil jeg sige, at det er klart, at det kommer på et eller andet tidspunkt, hvor vi også skal reducere deres udslip af partikler.
Men det er ikke dem, der står øverst på min liste, når man skal lave indsatsen – så er det altså der, hvor vi har det største udslip.
Det kan godt være, at når vi får reduceret det for lastbilernes vedkommende, så kommer varebilerne – der, hvor der er det største udslip.
Så mener jeg helt klart, det er der, man skal prioritere sin indsats, fordi det er der, man har den største miljøeffekt.
Det er der, man hjælper flest folk i byerne, i stedet for kun at tage en lille gruppe, som man lige pludselig vil jagte.
Nu er det så chaufførerne, lastbilejerne, man jagter, og senere er det måske gulpladebilejerne, man jagter, og sådan fortsætter Enhedslisten og Socialdemokratiet med at jagte bestemte grupper.
Det er ikke det, jeg bryder mig om.
Jeg synes, vi skal have en afbalanceret miljøpolitik, hvor vi får partiklerne ud af byen så hurtigt som muligt.
Steen Gade (SF), 2006-10-12:
Jeg synes, det var heroisk, at hr. Christian Wedell-Neergaard ville forsvare regeringens forslag, når nu Venstre ikke ville – megen ros for det!
Men jeg vil så spørge hr. Christian WedellNeergaard, om det ikke ville være lige så let og lige så dejligt at forsvare et forslag, som førte til, at der var flere lastbiler, hvor man krævede rensning med partikelfiltre; at der også blev renset for NOx, hvor vi i tilgift kunne få et demonstrationsprojekt i hvert fald i de store byer i Danmark, hvor der ville være et stort eksportpotentiale for netop de der SCR-katalysatorer; og at der var en dato for, hvornår varevognene, som jo bidrager med 44 pct. mere end lastbilerne i partikelforurening, blev omfattet.
Ville det egentlig ikke være lidt bedre end at forsvare et forslag, som er ved at falde sammen?
Jytte Wittrock (S), 2006-10-12:
Der er to udsagn, jeg gerne vil have en kommentar til.
For det første siger hr. Christian WedellNeergaard, at hvis det er hensigtsmæssigt, kan man sætte ind over for varebiler.
Så spørger jeg: Er det ikke hensigtsmæssigt, hvis det virker?
Det mener jeg er dokumenteret at det gør.
Så undrer jeg mig over, at det bliver benævnt som kejserens nye klæder her til sidst, for kejserens nye klæder er for mig noget, som der intet indhold er i, og jeg synes, der er masser af indhold i det her.
Så jeg forstår det slet ikke.
Hvad er det for en forhindring, der er for, at man kan tage de der varebiler med noget før?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-10-12:
Har fru Jytte Wittrock overblik over hele erstatningsspørgsmålet – altså om, hvorvidt der opstår ekspropriation af rettigheder i forbindelse med, at man forkorter fristerne?
Her er der jo lagt op til en totrinsraket, hvor man først har de meget forurenende biler, de ældste, og så de lidt yngre biler og derved gradvis får gennemført en miljøzone, sådan som forslaget foreligger.
Har fru Jytte Wittrock overblik over det?
Når jeg siger hensigtsmæssigt, er det, fordi jeg ikke har noget overblik over, hvornår det kan lade sig gøre at tage varebilerne med.
Jeg kan ikke ligesom fru Jytte Wittrock stå heroppe og ekstemporere over, hvornår det vil være hensigtsmæssigt, og derfor bruger jeg ordet hensigtsmæssigt for at sige, at jeg ikke er uvillig, men at jeg ikke kan sætte en dato på.
Når jeg kalder det kejserens nye klæder, er det, fordi det fra min side ville være et udsagn uden indhold.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-10-12:
Jeg er sikker på, at når vi kigger det hele igennem, er der stramninger, som står på Københavns Kommunes ønskeliste, og som også vil kunne komme med i lovforslaget her, men vi kan jo bare ikke gå så vidt som til at sige, at nu tillader vi ekspropriation, bare fordi det er det, Københavns Kommune ønsker på området.
Det kan jo ikke lade sig gøre.
Men jeg kan jo spørge hr. Torben Hansen: Vil hr. Torben Hansen nu gå ud og sige til den danske befolkning, at man slet ikke må køre i bil mere, fordi det er det mest sikre, at man slet ikke kører i bil, for så får vi ingen partikler i luften?
Altså, der er jo mange måder at stille det her op på.
Jeg mener bare, vi skal have en seriøs debat om, hvor langt vi kan gå med de her forslag, og bl.a. diskutere, hvornår det er, vi skal sætte ind.
Er det over for de nyeste biler, hvor det er de færreste partikler, der ryger ud?
Er det der, vi skal prioritere den største indsats, eller er det i forbindelse med de ældste biler, hvor vi kan tvinge ejerne til at få partikelfiltre?
Der mener jeg helt klart, at det er Dansk Folkepartis linje, at vi tager de ældste biler, hvor det kan lade sig gøre, og hvor vi får størst effekt af de penge, vi investerer i bl.a. filtre og den slags ting.
Jytte Wittrock (S), 2006-10-12:
Jeg tror aldrig, at det er for sjov, at der arbejdes med sådan nogle ting, heller ikke i Justitsministeriet.
Jeg tror bare, at man godt kunne stramme det noget mere, og så tror jeg, at der kunne laves en hurtigere plan, selv med et begrundet hensyn til erhvervet, når det nu er kendt teknologi – og det er det.
Torben Hansen (S), 2006-10-12:
Man kan ikke sige andet, end at forvirringen på en eller anden måde breder sig.
Altså, man har ordføreren fra det største regeringsparti, der mere eller mindre trækker gulvtæppet væk under dele af forslaget, og så har man den konservative ordfører, som står fast.
Et eller andet sted synes jeg, man måske skylder Folketinget og den undrende befolkning at have en klar holdning til, hvad det er, der er regeringens udspil på det her område.
Det kan vi nok ikke finde ud af i dag, men så må vi bruge de kommende uger til at finde ud af det.
Eksempelvis har Trekantområdet i deres høringssvar bedt om at komme med i lovgivningen; de vil også gerne indføre miljøzoner, fordi de også har store problemer med partikelforurening i forhold til deres borgere.
Vil den konservative ordfører – jeg forstår, at det nu ikke længere er regeringen – være med til at indføre miljøzoner også de andre steder, hvor folk gerne vil have dem?
Per Clausen (EL), 2006-10-12:
I lighed med de øvrige ordførere, som har været oppe på talerstolen i forbindelse med denne sag, er vi meget enige i, at det, der er hovedsigtet med det her lovforslag, er at sikre, at myndighedsopgaver knyttes til den enkelte kommune og ikke flyttes væk fra det politiske ansvar i fælleskommunale organisationer og selskaber.
Når det er sagt, har jeg nogle enkelte bemærkninger til noget, hvor der måske kan være lidt problemer.
Det ene er, at KL, ud over at have en principiel afvisning af forslaget, hvad jeg ikke er enig med dem i, har nogle overvejelser om, hvordan man skal sikre sig, at det skel, der er mellem drift og myndighedsopgaver, kan beskrives mere præcist.
Og KL har nogle ønsker om, at man ikke sådan fra Folketingets og regeringens side bare kan sige, at det må de sådan set selv finde ud af i praksis; man vil gerne have hjælp til at sikre, at den opdeling kan blive foretaget fornuftigt og rigtigt.
Og vi vil i hvert fald meget gerne medvirke til at kigge på under udvalgsarbejdet, om man ikke kunne gøre det på en måde, hvor kommunerne kunne få bedre arbejdsbetingelser med hensyn til at foretage den konkrete afvejning af, om det nu var lovligt eller ikke lovligt.
En enkelt ting, som ikke er nævnt i lovgivningen, er spørgsmålet om konsekvenserne for de ansatte.
Det synes vi ville være en fornuftig ting at gøre for at sikre sig, at medarbejderne også oplever det her som en fornuftig proces.
Så vil jeg bare til sidst sige, at selvfølgelig skal man kigge ordentligt efter, når ministre skal have yderligere bemyndigelser, men jeg vil da i hvert fald ved den her lejlighed undlade at gå ind i en debat om, hvorvidt den store fusionsproces på Videnskabsministeriets område er en fornuftig ting.
Jeg vil nøjes med at sige, at vi selvfølgelig vil kigge kritisk på de ønsker, ministeren har dér.
Men vores udgangspunkt er, at vi er positive over for dette forslag.
FTTM006.fm Page 405
Thursday, November 16, 2006 9:51 AM
Eyvind Vesselbo (V), 2006-10-12:
Partikelforureningen er en af de værste miljøsyndere, vi har her i Danmark.
Partiklerne fra dieselbilerne påvirker vores sundhed, partiklerne sætter sig i vores lunger og gør stor skade.
Det skal der gøres noget ved, og derfor afsatte regeringen i 2004 30 mio. kr. til påsætning af partikelfiltre på tunge køretøjer, specielt de biler, som skulle køre ind i eventuelle miljøzoner.
Pengene blev bl.a. afsat med det formål at stimulere til oprettelse af miljøzoner, men ingen miljøzoner er blevet oprettet, og meget få af de 30 mio. kr. er indtil nu blevet udbetalt.
Det er en stor skam; det var jo ikke meningen, at de mange millioner skulle ligge og samle støv på hylderne.
Men nu skal der altså ske noget.
Med det her lovforslag bliver det nu muligt at oprette miljøzoner.
De kommuner, som ønsker at oprette miljøzoner, skal herefter ikke ansøge om tilladelse.
Lovforslaget bestemmer, at i de etablerede miljøzoner må dieseldrevne lastbiler og busser, som er ældre end 7 år, kun anvendes efter den 1. juli 2008, hvis de har fået eftermonteret filtre.
Det drejer sig om at opnå den maksimale reduktion af partikeludslippet, samtidig med at der tages hensyn til de økonomiske konsekvenser for vognmændene.
For at kunne dokumentere, at man har eftermonteret partikelfiltre på sin bil, skal den, når den skal ind i miljøzonen, have et miljøzonemærke synligt monteret på bilen.
Det er vigtigt, at offentligheden inddrages i udpegningen af miljøzonerne og i de kriterier for udledning, som skal tillades, og det er vigtigt, at ministeren i forbindelse med den her lov får fastsat nogle regler, således at borgerne kan inddrages i dette arbejde.
Arbejdet med at oprette miljøzoner skal ifølge lovforslaget starte i 2007, men det kan først træde i kraft pr. 1. juli 2008.
Der er som nævnt ingen tvivl om, at oprettelsen af miljøzoner vil få en stor betydning for nedbringelsen af den sundhedsskadelige partikelforurening i de byer, hvor der oprettes sådanne miljøzoner.
Der vil ske færre dødsfald på grund af partikelforurening.
Dette skridt, der tages her, kan ses som et skridt mere i arbejdet med at sætte ind mod forureningen fra transportsektoren i Danmark, og der vil komme flere initiativer.
I samarbejde med EU vil der komme nye grænseværdier for forurenende stoffer, og der vil blive stillet flere krav om, at nye biler skal forurene mindre.
Det er vigtigt, at vi fortsat sætter fokus på den påvirkning, som miljøet har på det enkelte menneske.
Vi må have bremset den forurening, som er med til at gøre mennesker syge.
Derfor kan vi støtte forslaget.
Det er jo sådan, at forslaget nu kommer til behandling i udvalget, og der vil vi selvfølgelig arbejde på at få det gennemført, men jeg er også sikker på, at i de drøftelser, der kommer, vil der komme nogle input – også fra Venstre – til eventuelle justeringer af lovgivningen, sådan som den ligger i øjeblikket.
Venstre kan støtte, at arbejdet med lovforslaget kører.