runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2000-12-13:
En finanslov og dens ændringsforslag er selvfølgelig en god lejlighed til at markere, at der er forskel på oppositionen og dem, der f.eks. ønsker et Velfærdsdanmark, og vi har med en del af de ændringsforslag, der er stillet, været med til at markere, at der er forskel på det, højrefløjen og venstresiden i Folketingssalen vil.
Men når Venstre foreslår mere udlicitering, hører man alligevel den socialdemokratiske ordfører argumentere imod det ved at sige, at det har Socialdemokratiet gjort, og når Venstre så siger, at det skal gøres mere effektivt, er Socialdemokratiets svar, at det er også blevet gjort, og det er jo netop det, der er problemet: På langt, langt de fleste områder er det stadig ikke tydeligt for befolkningen, at der er stor forskel på, hvad regeringen står for, og hvad Venstre står for, og så får vi en debat om det og ikke om nogle mere substantielle ting.
Derfor er mit spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører: Mon ikke Socialdemokratiet alligevel skulle prøve i lidt højere grad at få skåret ud i pap for befolkningen, hvad der er den egentlige forskel på Socialdemokratiet og f.eks. Venstre?
Thor Pedersen (V), 2000-12-13:
er en meget nyttig oplysning.
Jeg går ud fra, at så ved hr. Jan Petersen, hvordan Venstre vil stemme til de forskellige forslag, for ellers kan han jo ikke sige det.
Jeg ved til gengæld, regeringen har været meget i tvivl.
For første gang i de 16 år, jeg har været i Folketinget, oplever jeg nemlig en regering, der bringer den største del af sine egne ændringsforslag til afstemning, og det tolker jeg sådan, at man har tvivlens nådegave og forbeholder sig retten til at ændre standpunkt.
Men jeg vil godt spørge hr. Jan Petersen: Hvad er det, vi stemmer for i Venstre, som vi ikke finansierer?
Kan jeg ikke få det at vide helt konkret, når man nu bringer den påstand til torvs?
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-12-13:
Nu var det jo forholdsvis svært at finde ud af, hvad Socialdemokratiet mener, og hvad Socialdemokratiet står for, da man hørte den socialdemokratiske ordfører.
Den socialdemokratiske ordfører brugte jo det meste af sin tid på at spørge, hvor Venstre står, men det tror jeg nok kan blive klargjort lidt senere i dag.
Jeg vil spørge helt konkret, hvor Socialdemokratiet står, for af finanslovaftalerne kan jeg forstå, at der skal sættes fokus på IT-nettet inden for erhvervsområdet.
Hvordan kan det være, at Socialdemokratiet ikke står for det samme, når det drejer sig om uddannelsesområdet, når det f.eks. drejer sig om IT inden for universitetssektoren?
Jan Petersen (S), 2000-12-13:
Til hr. Hans Christian Schmidt og hr. Jens Kirk: Jeg synes, det er glimrende med læhegn, og jeg brugte det for så vidt kun som eksempel på, at på den ene side foreslår man, at der skal spares på statslige tilskudsordninger, men når der så kommer en på bordet, og man skal forholde sig konkret til den, får man problemer.
Finanslovaftalen
Jeg synes, det er en meget ubehagelig sammenkædning, for det betyder, at man beder befolkningen gøre et valg: Skal vi give penge til vaccinationsprogrammer i ulandene, eller skal vi give penge til hospitalsbehandling herhjemme?
Der eksisterer andre valgmuligheder, hvor fru Lene Espersen og andre kan prioritere det, vi beholder herhjemme af de mange flere midler, end de har i de lande, vi samarbejder med, og jeg synes ikke, det giver noget politisk konstruktivt billede af vores ulandsbistand at stille det danske sundhedsvæsen op på den ene side og vores ulandsbistand op på den anden side.
Man kunne stille lige så mange andre relevante konti på statsbudgettet op og prioritere dem og lade det gå ud over denne verdens fattigste mennesker.
Så spørges der, om der ikke også skal gives en fast procentdel til sundhedsvæsenet eller til andre opgaver.
Vi har 1 pct. som målsætning i Danmark, fordi vi gerne vil give et signal til verdenssamfundet om, at det niveau må alle være med på.
Det er selvfølgelig Socialdemokratiets indstilling, men det er også en indstilling, der deles af et stort flertal her i Folketinget inklusive Kristeligt Folkeparti og CD.
Jeg synes faktisk, det er interessant, at såvel Det Konservative Folkeparti som Venstre foreslår noget, der i den grad bringer dem i konfrontation med partier, de i øvrigt mener at kunne samarbejde med.
Jens Kirk (V), 2000-12-13:
Nu er det ikke, fordi undertegnede mener, at vi skal plante alt for mange læhegn mellem partierne, men det er lige lovlig meget, når hr. Jan Petersen siger, at vi vil vel stemme imod,
og spørger, hvorfor vi ikke vil være med.
Hr. Jan Petersen glemte jo at sige, at for det første udnytter vi ikke EU-tilskuddet og har selv indbetalt nogle penge, og for det andet er det sådan, at der bagefter kun kan plantes fem rækker og ikke mere, og det vil sige, at antallet af læhegn vil blive reduceret til i hvert fald under en fjerdedel.
Fuglene og fiskene skal ikke forsvinde, siger man, men jeg vil i hvert fald sige, at nu bliver fuglene væk.
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-12-13:
Jeg husker også, da vi havde debatten sidst.
Jeg tror, det var afslutningsdebatten, hvor vi også diskuterede
radikal skattepolitik.
På det tidspunkt havde Venstre en formand for Skatteudvalget, der også havde været fremme med nogle tanker
omkring indretningen af fremtidens skattesystem, hvilket indebar, at han måtte trække sig fra Skatteudvalget.
Måske en forskel i forhold til Det Radikale Venstre, hvor vi godt kan diskutere alting meget åbent uden nødvendigvis at drage den form for håndfaste konklusioner, som skete på det tidspunkt for Venstres formand for Skatteudvalget.
Lad mig gentage, hvad den radikale skatteordfører har sagt, i og med han ikke er blevet citeret for at sige, at topskatten skal væk, han er ikke blevet citeret for det.
Jeg ved godt, at man, når man læser aviserne, kunne få indtryk af, at det skulle være radikal politik, at topskatten skal væk nu her, men vis mig det citat, hvor det står.
Han er altså ikke blevet citeret for det, og han er til stede i Salen i dag, det kan man forvisse sig om med sikkerhed.
Dermed også være sagt, at så stor en prioritet har det altså heller ikke, og ifald vi skal diskutere det, skal det være fuldt finansieret.
Hans Christian Schmidt (V), 2000-12-13:
Den socialdemokratiske ordfører berørte emnet læplantning, og nu er det jo sådan, at første gang vi diskuterede det, var den socialdemokratiske ordfører fuldstændig fast i stemmen og sagde som svar på et af de spørgsmål, jeg stillede, at tilskud til læplantning kunne der ikke blive tale om at genindføre, og at det var rimeligt, at det ikke var en statsordning. Jeg spørger: Er Socialdemokratiet blevet sat under miljøpres, ligesom Venstre sætter regeringen under miljøpres, når vi siger: I skal lave noget læplantning, I skal gøre noget til gavn for fauna og flora osv.?
Eller hvad er det, der har gjort, at den socialdemokratiske ordfører pludselig har fået en anden opfattelse af tingene?
Jeg vil godt bede hr. Jan Petersen om at bekræfte eller afkræfte det, han sagde her fra talerstolen om, at Venstre ville stemme imod læplantning.
Jan Petersen (S), 2000-12-13:
Må jeg sige til hr. Flemming Kofod-Svendsen, at jeg burde have nuanceret mit indlæg. Kristeligt Folkeparti er faktisk undtagelsen, når jeg taler om partierne uden for de aftaler, regeringen har indgået, fordi Kristeligt Folkeparti hundrede procent finansierer det, man foreslår.
Man vedstår, at man både vil spare og lave om på noget og også skaffe øgede indtægter.
Jeg vil også gerne kvittere for, at jeg har fået information om, at man også vil støtte sodavandsafgiften, og jeg kan også se, at der er afgiftsforslag om reklamer osv., som før har været undersøgt i regeringen, og som Kristeligt Folkeparti insisterer på. Derfor vil jeg gerne kvittere over for hr. Kofod-Svendsen for den omhu og den soberhed, der er i Kristeligt Folkepartis samlede fremstilling af forslag og deres finansiering.
Hr. Kristian Jensen mente, at der ikke fandtes reserver.
Jeg må bare konstatere, at hvis de ikke havde eksisteret i år, skulle vi have fundet et andet sted til finansiering af indsatsen over for de utilpassede unge.
Det var en lille klump på lidt over 100 mio. kr., om jeg husker ret, og hvis den konto ikke findes, hvis der ikke er en konto, der tager højde for den slags ting, skal man formentlig finde pengene inden for de givne rammer, hvis det overhovedet kan lade sig gøre.
Men vi har altså valgt at have en reserve, dvs. køre en hård effektivisering og en ansvarlig driftsstyring af statens udgifter og så have en reserve til den slags aktiviteter.
Jeg har ikke nogen planer om nye skatter og afgifter for de kommende år.
Jeg er enig i det, skatteministeren har sagt om, at vi bør fastholde skattetrykket dér, hvor det er, men det kræver en vis vedligeholdelse af indtægtsgrundlaget, og det kræver selvfølgelig også driftsbesparelser, og dem gennemfører vi.
Men jeg har ikke nogen nye planer liggende i skuffen om nye skatter og afgifter de kommende år.
Det interessante er i øvrigt: Hvor er det, skatterne stiger?
Det er i amterne og kommunerne, hvoraf halvdelen jo ledes af partiet Venstres borgmestre og amtsborgmestre.
Jens Hald Madsen (V), 2000-12-13:
Man kan jo spørge sig selv, hvad det egentlig er for et menneskesyn og en bistandspolitik, Socialdemokratiet har.
Er det baseret på, at man bare skal kunne prale med, at her bruger vi mange penge, vi er det land i verden, der bruger allermest?
I Venstre spørger vi: Skal bistandspolitik baseres på kvalitet eller kvantitet?
Hvis bare man bruger penge nok, er det så udtryk for, at så er man meget, meget dygtig, og så har man et meget, meget flot menneskesyn?
Det, vores kritik går på, er: Er det korrekt, at der fortsat skal gives støtte til Zimbabwe?
Zimbabwe er ikke droppet som programsamarbejdsland, men skal vi overhovedet samarbejde med en diktator, som i den grad krænker menneskerettighederne?
Skal vi overhovedet samarbejde med Vietnam, som overhovedet ikke accepterer andre politiske partier end det kommunistiske?
Skal vi overhovedet samarbejde med lande, som bruger pengene til soldater som f.eks. i Congokrigen?
Kristian Jensen (V), 2000-12-13:
Den socialdemokratiske ordfører var inde på, at det skulle være uretfærdigt at fjerne reserverne fra budgettet, og at man ikke kunne overskue, hvad der ville ske, hvis man fjernede reserverne fra statens budget.
Jeg vil bare spørge, om Socialdemokratiet ikke kender til budgetter, hvor man, hvis udgifterne stiger, skal finde besparelser inden for samme budget og er nødt til at køre med en buffer til alle ekstraudgifterne, fordi man ellers ikke kan få et fornuftigt budget med de besparelser, der skal til.
Et af ændringsforslagene, en af delaftalerne i finansloven har resulteret i, at vi nu ser en nyskabelse, nemlig en afgift på et skattefradrag, som pengeinstitutterne har, og samtidig hører vi departementschefen i Skatteministeriet klage over, at ministeriet mangler nye skatteideer.
Jeg vil spørge: Har Socialdemokratiet flere planer om nye afgifter på fradrag eller planer om andre ting, som skatteborgerne skal plages med i de kommende år?
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-12-13:
Den socialdemokratiske ordfører brugte jo en samlebetegnelse om oppositionen, som stillede uansvarlige ændringsforslag.
Der må jeg sige, at vi fra Kristeligt Folkepartis side i vores samlede ændringsforslagskatalog har været meget optaget af at bruge færre penge, end vi skaffer.
Også i vores stillingtagen, når vi skal stemme senere i dag, er der nogle forslag, som vi faktisk har sympati for, men som vi stemmer imod, fordi vi ikke har finansiering til det.
Når ordføreren udtrykkelig nævnte læhegn, så er vi da for de læhegn.
Og dér er vi da glade for, at regeringen selv er kommet med et ændringsforslag.
Så jeg synes, det var en helt generel beskyldning om uansvarlighed fra den samlede oppositions side.
Må jeg gerne bede om konkret dokumentation?
Mariann Fischer Boel (V), 2000-12-13:
Statsministeren plejer jo ved festlige lejligheder at slå ud med armene og sige, at erhvervslivet har topprioritet i regeringen, og det er jo klart, at det stemmer forventningerne højt i erhvervslivet.
Men hvad er det så, de bliver præsenteret for?
Jeg vil bare nævne ét eksempel i regeringens erhvervspakke, nemlig afkortning af kredittiderne
Så siger skatteministeren: Jamen det gælder kun for de store virksomheder, altså virksomheder med en omsætning over 10 mio. kr.
Jeg vil godt fortælle en lille historie fra Skatteudvalget.
Der kom en virksomhedsejer, som kun har seks ansatte, men de er effektive, så han har en omsætning på over 10 mio. kr.
Han bliver ramt af afkortningen af kredittiden, fordi han skal betale momsen, inden han får de penge, han tjener på virksomheden.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre hr. Jan Petersens kommentar til.
Jan Petersen (S), 2000-12-13:
Der er betydelig mere end blot afkortning af kredittider i regeringens erhvervspolitik, dk21 indeholder ganske mange fremadrettede tiltag.
Jeg kan selvfølgelig godt forstå, at det at få kredittider, der svarer til dem, man har i vore nabolande, i sig selv er et problem.
Jeg synes nu, det er meget rimeligt, at vi får kredittider, der svarer til andre landes, og kredittiderne var i øvrigt en idé, der mig bekendt allerede blev fostret og gennemført i sin første udgave under en borgerlig regering, så jeg har lidt svært ved at forstå, hvorfor man skulle være meget fornærmet over det forslag.
Så havde hr. Jens Rohde et indlæg om en krise.
Jeg ved ikke, hvad det er for et møde, der tales om, og jeg har ikke deltaget i noget krisemøde, hvor der skulle lægges en strategi om, at vi skulle tale mest om Venstre.
Jeg har derimod læst en annonce i dag, hvor der tales meget om, hvilket billede man vil forsøge at skabe af bl.a. Socialdemokratiet.
Der tales ikke ret meget om Venstres egen politik, så hvis man vil smide med sten, så pas på glasset i det hus, man selv bor i.
Til hr. Kristian Jensen: Ja, det er selvfølgelig muligt at fjerne reserven, og så må man jo finde pengene inden for rammerne.
hvis f.eks. vaskemaskinen ryger, er det meget godt ikke at skulle dække udgiften af dagligdagens budget, men at have lidt ved siden af til den slags plus en egentlig opsparing.
Derfor er der også meget sund husholdningsøkonomi i at have en reserve på finansloven.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-12-13:
Den socialdemokratiske ordfører har sagt om Venstres skattestop, at det betød et velfærdsstop, og derfor synes jeg, det vil være interessant at høre fra Socialdemokratiets side, hvad man mener om, at Det Radikale Venstres skatteordfører vil afvikle topskatten.
Er det også en afmontering af velfærdsstaten, eller hvordan skal jeg forstå dette forslag?
Når der nu er en skattedebat i aviserne, kunne det være rart, at vi også fik den her i Folketinget.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet går på erhvervsfremme inden for fiskerisektoren.
Der er forhandlet i EU, og der er udarbejdet et EU-strukturstøtteprogram til fiskeriet.
Mener den socialdemokratiske ordfører, det er klog politik at spare og dermed skabe problemer inden for fiskerisektoren, når vi har mulighed for at få den nødvendige strukturstøtte inden for EU?
En besparelse koster støtte fra EU, og er det klog politik ifølge Socialdemokratiet?
Jens Rohde (V), 2000-12-13:
Jeg kastede ikke med sten før.
Jeg refererede såmænd bare til hr. Jan Petersens egen tale og også til det dér møde, som hr. Jan Petersen så åbenbart ikke var med til.
Jeg skal så ikke blande mig i, hvorfor det ikke var tilfældet.
Men vi andre kunne i hvert fald følge det i radio og tv og i aviser, så der var da et møde, som man måske ikke vil erkende var et krisemøde, men der kom da i hvert fald nogle nye tiltag ud af det, hvor man bestemte sig for at kaste med sten efter Venstre.
Og må jeg så sige med hensyn til annoncen: Den beskriver jo bare fakta.
Der er jo ikke engang et lille polemisk garantistempel nede i hjørnet.
Den beskriver såmænd bare fakta og ikke andet.
Det er da ikke at kaste med sten.
Men jeg fik aldrig svar på, hvor Socialdemokratiets og regeringens ændringsforslag egentlig medvirker til, at man kan begrænse udviklingen i den offentlige sektor.
Må jeg så ikke sige med hensyn til det, at Venstres finansiering ikke holder: Så er det vel nærliggende at spørge, hvad det er for en regnemaskine, hr. Jan Petersen og Socialdemokratiet bruger.
Er det den samme regnemaskine, som hvert eneste år forregner sig i forhold til udviklingen i de offentlige udgifter, som jo stort set hvert år er dobbelt så store som det, man ud fra egne prognoser forudser?
Er det den samme regnemaskine?
Kan hr. Jan Petersen ikke bekræfte, at de offentlige udgifter i år stiger dobbelt så meget som det, regeringen havde regnet med?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-12-13:
Jeg hørte hele den socialdemokratiske ordførers tale - desværre, for jeg havde forventet at høre en tale, der sprudlede af energi og lyst til arbejdet. Mig bekendt
har regeringen - og dermed Socialdemokratiet - været med i alle aftaler om finansloven for 2001.
Og det er ændringsforslagene og dermed jo også de her aftaler, vi debatterer i dag.
Min tro er, at når hr. Jan Petersen vælger den strategi, er det, fordi hr. Jan Petersen godt er klar over, at de aftaler, der er indgået, ikke vil leve op til de forventninger, man har skabt gennem de folkehøringer, regeringen har holdt.
Det er derfor, man vælger den strategi, man har valgt.
Men så til det konkrete spørgsmål, jeg stillede, og som hr. Jan Petersen ikke ønskede at besvare før, men jeg vil give ham en chance mere: Hvis ulandsrammen nedsættes til de 0,8 pct., der ligger ændringsforslag om, kan hr. Jan Petersen så ikke bekræfte, at Danmark stadig vil være blandt de allerstørste givere i hele verden?
Vi får næsten det indtryk, at hvis vi skærer ned på den ramme og prioriterer midlerne til hjemlige ting, jamen så giver vi ingenting.
Det er jo ikke sandt.
Kan hr. Jan Petersen bekræfte det?
Jan Petersen (S), 2000-12-13:
Jo, det kan godt være, at der kan fjernes nogle flere konti på finanslovforslaget.
Jeg kan ikke huske det.
Eksisterer det som et ændringsforslag?
Hr. Frank Aaen vil jeg selvfølgelig også gerne svare - og også gerne tydeliggøre, hvor forskellene er.
Jeg vil også gøre det i morgen i særdeleshed.
Jeg har valgt i dag at beskæftige mig med ændringsforslagene og derfor ikke valgt at præsentere, hvordan jeg ser dansk politik og dansk finanspolitik fremover.
Det har jeg valgt ikke at gøre i dag.
Men jeg vil gerne sige til fru Tove Fergo, som var noget højt oppe, og sagde, at jeg ikke kender noget til kræftsyge, at jeg ikke kender noget til noget som helst: Hvad ved fru Tove Fergo om, hvad jeg kender til?
Jeg har da også et liv.
Jeg har da også en familie.
Jeg har da også venner.
Jeg bor da også et sted.
Og jeg går da også ud og handler.
Jeg ved da meget om det her land, formentlig lige så meget som fru Tove Fergo.
Man behøver ikke at stille sig belærende op over for mig
og sige: Du ved ikke noget, jeg ved det hele.
Jeg har mit liv.
Jeg har min omgangskreds, og der sker også alle de ting, der sker for alle mulige andre danskere.
Jeg ved godt, hvad det her handler om.
Jeg ved også godt, hvad det handler om for kræftsyge.
Men jeg kan ikke tvinge en læge frem, der ikke er der.
Så bliver der sagt, at der bliver sparet og sparet.
Det her citat skal jeg bede mine kolleger om at notere sig kommer fra et Venstremedlem af Folketinget: »Der bliver sparet og sparet« - det er jo ellers det modsatte, jeg plejer at høre.
Og hvad går pengene så til?
På sundhedsområdet f.eks. går der en hel del flere penge til at få gennemført de meget flotte resultater, vi har på hjerteområdet, og som vi nu forsøger at gentage på kræftområdet.
Det går pengene til, flere patienter, der får bedre behandlinger og mere omfattende behandlinger. Og hvad går pengene derudover til?
Adskillig flere daginstitutionspladser, renovering af folkeskoler, udbygning af sygehuse, bygning af ældreboliger - ca. 10.000 er det blevet til - fælles faciliteter og ikke mindst afdrag på gæld.
Kim Behnke (FRI), 2000-12-13:
Hr. Jan Petersen efterlader det indtryk, at dansk ulandsbistand er vaccination af små spædbørn osv.
Hr. Jan Petersen sidder som medlem af Finansudvalget og ved fra de årlige afrapporteringer fra Rigsrevisionen og statsrevisorer, at dansk ulandsbistand altså også er et telefonbogtykt katalog over skandaler.
Og når en dansk patient ikke kan komme til behandling på et dansk sygehus, hvilken forståelse skal vedkommende så have for, at vi absolut skal plastre Tanzania til med motorveje og landeveje; at det er Danmarks opgave at lave den slags projekter?
Hvorfor skal det være sådan, at fordi nogle tilfældige amatører - embedsmænd i EU - beslutter sig for, at beregningsmetoden af ulandsbistand skal laves om, giver Danmark automatisk 1,5 mia. kr. ekstra uden nogen politisk beslutning i Folketinget, men som ren matematik?
De penge kunne have gjort gavn i Danmark.
De er nu helt oppe på at få 5,3 mio. kr. i tilskud om året.
De får årlig mellem 3 og 5 mio. kr., det har de fået i 40 år, og de har intet foretaget sig.
Er tiden ikke moden til at fjerne dem fra finansloven?
Tove Fergo (V), 2000-12-13:
.... der er ikke indtaget flere ...
Hr. Jan Petersen kendte ikke til eksemplet med den alvorligt kræftsyge, og det siger jo noget om Socialdemokratiet.
Det er åbenbart derfor, man må afholde borgerhøringer.
Og det kan befolkningen ikke forstå.
Måske kunne hr. Jan Petersen forklare os det her fra Folketingets talerstol.
193 mia. kr. ekstra er der kommet ind i de offentlige kasser siden 1993.
Hvad går alle de penge til?
Åbenbart ikke til behandlingen af de alvorligt kræftsyge.
Åbenbart ikke til de unge studerende på musikkonservatoriet, der snart ingen undervisning kan få mere, fordi der bliver sparet og sparet hvert eneste år på de penge, de skulle bruge til undervisning.
Var det muligt, at vi kunne få en forklaring her fra Folketingets talerstol, så vi kan finde ud af, hvad alle pengene går til?
Så siger hr. Jan Petersen: Jamen der er ikke personale.
Regeringen og sundhedsministeren, som nu har sat sig ved siden af hr. Jan Petersen, kan måske fortælle - bl.a. en personalegruppe som radiografer ...
Frank Aaen (EL), 2000-12-13:
Når man hører sådan en debat her, kan man spørge: Hvad er det så, regeringen har lagt frem som noget offensivt - delvis aftalt med Enhedslisten og SF?
Jo, det er en masse velfærdsløft, men det er jo ikke noget, der udfordrer højrefløjen.
Det støtter de jo også.
Så kommer der diskussionen om ulandsbistand og skatter og afgifter.
Er det det, man skal sige til befolkningen?
Hvor er en markering af afgørende forskelle på f.eks. arbejdsmarkedspolitikken, hvordan man behandler de arbejdsløse her i landet? Nå, nej, der er jo ingen forskelle, for den politik har man jo helt til fælles med højrefløjen.
Hvor er de afgørende forskelle på, hvordan man vil udvikle den offentlige sektor, det med at demokratisere den offentlige sektor, inddrage de ansatte?
Nå, nej, de forskelle er der heller ikke, for der er man enig med højrefløjen om, at det skal løses ved udlicitering og privatiseringer.
Det er det, jeg siger: Der mangler i det her sæt af ændringsforslag, hvor der er mange udmærkede ting, de ændringsforslag, der virkelig markerer, at her er en forskel
på, hvad højrefløjen i Danmark vil, og hvad en socialistisk orienteret politik er.
Jens Peter Vernersen (S), 2000-12-13:
Nu er det jo ikke sådan, at hr. Thor Pedersen er meget for at svare på noget som helst her fra Folketingets talerstol, selv om hr. Thor Pedersen bruger utrolig mange ord.
Jeg ville blot bede hr. Thor Pedersen bekræfte, at hvis man havde fastholdt de regler for boligbeskatning, der var gældende, da hr. Thor Pedersen sad i regering, så ville en boligejer efter det svar, der er givet her til Finansudvalget, nu have haft en udgift, der var betydeligt større, til lejeværdibeskatning, nu ejendomsværdibeskatning, ja, rent faktisk 50 pct. højere.
Og jeg vil også gerne bede hr. Thor Pedersen bekræfte det, der har været rejst både om tvangsauktioner og boligejernes større disponible indtægt, som jo altså er disse 24 pct. større.
Det må hr. Thor Pedersen dog kunne bekræfte.
Så må jeg sige til hr. Thor Pedersen - det har vi ikke hørt meget om - at jeg troede, at ud over de mange fornuftige ting, der er i finansloven, var det også en hovedopgave at betale den gæld, som staten har, og som er oparbejdet, også mens Venstre var i regering, sådan at vi ikke lader den gæld køre videre til de næste generationer, til vores børn og til vores børnebørn.
Det troede jeg var en hovedopgave.