runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2006-11-08:
Jeg tror simpelt hen, at de fleste i befolkningen i dag må være enige med hr. Allan Niebuhr fra Det Konservative Folkeparti, der sagde: Det her er afgørelser, som jeg ikke selv forstår.
Først var det ikke pressens skyld, at sagen blev lavet om.
Men ministeren anerkender, at det jo selvfølgelig var pressen, der gjorde FN opmærksom på det, hvilket førte til, at sagen blev lavet om.
Og vi forstår, at der er den samme praksis, som der har været længe, men samtidig sagde ministeren i Berlinske Tidende den 2. november 2006, at »der indgår rigtig mange elementer, som kan skabe grundlag for vurderingen i den enkelte sag.
Vi har med mennesker og deres skæbner at gøre, og de er jo lige så forskellige som alle andres.
Det kan ikke puttes ind i formler«.
Derfor står vi jo i en situation, hvor ministeren må tage ansvaret for de afgørelser, der træffes, uden at kunne sige, at nøjagtig den samme afgørelse ville blive truffet i 1990'erne.
Det er en søforklaring.
Ministeren må tage ansvaret for det her forløb, og der synes jeg, det er beskæmmende, at beskeden er: Ja, vi er nødt til at have underskriftsindsamlinger; ja, pressen er nødt til at tage det op; og ja, FN er nødt til at blande sig for at sikre, at en 15-årig uledsaget dreng ikke ender som andre – ifølge Dansk Flygtningehjælp – mindreårige, der bliver sendt alene tilbage til en nødsituation.
Det er beskæmmende og stærkt utilfredsstillende.
M013s08560926tojo.fm Page 883 Friday, January 5, 2007 12:54 PM
Rikke Hvilshøj (V), 2006-11-08:
Jeg synes, det er meget fortegnet, fordi vi tager jo ikke udgangspunkt i journalisters vurdering.
Både hvad angår medarbejderne i Integrationsministeriet og i Udlændingeservice, er mit klare indtryk, at de er godt oplyste.
Men nej, det er ikke journalisters vurderinger, der ligger til grund, det er vurderinger fra vores eget Udenrigsministerium; det er vurderinger fra en række internationale organisationer og ngo'er, som ligger til grund, og som løbende bliver indhentet og tilsendt og bliver brugt i vurderingerne.
Anne Baastrup (SF), 2006-11-08:
Faktum er i den her sag, at hvis UNHCR ikke havde set, at der havde været den omtale af den her dreng, så var den dreng blevet sendt hjem, sendt tilbage via politiet.
Det er faktum.
Ministeriet bruger tilsyneladende slet ikke tiden på at læse internationale aviser og danske aviser om forholdene på Sri Lanka eller andre steder, hvor der er mennesker, der står foran en akut udrejse.
Skal jeg forstå ministeren sådan, at hun ikke oplever, at det danske Integrationsministerium er forpligtet til selv at oplyse den virkelighed, der er grundlaget for en konkret forvaltningsafgørelse?
For så hører alt jo op hvis man kan sidde på sine hænder og vente på, at UNHCR måske om en måned kommer med en rapport, der er ødelæggende for en forvaltningsafgørelse, man har truffet omkring et konkret barn en måned forinden – og han er så sendt hjem.
Er det den måde, man forvalter på i Integrationsministeriet?
Rikke Hvilshøj (V), 2006-11-08:
Der bliver indhentet oplysninger, og der ligger jo forskellige materialer, der ligger forskellige vurderinger i de her sager om situationer rundtomkring i hele verden, som altid ligger til grund for afgørelser i sager både i Flygtningenævnet, som jeg jo ikke har indflydelse på, og i de her sager.
Og det er klart, det er oplysninger, som vi indhenter ud fra den aktuelle viden, der er.
Når det gælder de nye vurderinger fra UNHCR, er situationen jo faktisk, at de ikke er skrevet endnu, vi har ikke modtaget dem endnu, så de ligger der ikke endnu.
Vi har fået et varsel om, at der er ændrede anbefalinger på vej, som har en karakter, der har gjort, at Flygtningenævnet har besluttet at lave et midlertidigt udsendelsesstop, som så også har haft konkret indflydelse på den konkrete sag.
Anne Baastrup (SF), 2006-11-08:
Jeg kommer lige fra en seance med Folketingets Ombudsmand, hvor vi gennemgik hans beretning.
Og noget af det, som Ombudsmanden lægger meget vægt på, er offentlige myndigheders forpligtelse til selv at oplyse sagen.
Så slår M013s08560926tojo.fm Page 882
Friday, January 5, 2007 12:54 PM
det mig, at ministeren, på trods af at samtlige aviser har skrevet om de forfærdelige ting, der sker og skete på Sri Lanka under hele det her forløb, ikke via sine embedsmænd sørger for at oplyse sagen selv, men lader den bero på, at UNHCR sender en ny rapport om de faktiske forhold
Skal jeg forstå det sådan, at ministeriet ikke selv oplyser sagerne?
Rikke Hvilshøj (V), 2006-11-08:
Jeg diskuterer de konservative synspunkter med Det Konservative Folkeparti og de konservative ordførere.
Jeg har en rigtig god dialog med dem, og jeg synes ikke rigtig, det giver nogen mening at diskutere det med Det Radikale Venstre.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-11-08:
Lige meget hvordan ministeren vender og drejer denne sag, er sandheden jo den, at havde der ikke været opmærksomhed fra pressens side, havde der været en 15-årig dreng, der havde fået en meget ulykkelig skæbne, i forhold til hvad der var påtænkt.
Men der blev jo i virkeligheden slet ikke svaret på det spørgsmål, som jeg stillede.
Gør det overhovedet noget indtryk på ministeren, at ministerens eget regeringsfælleparti, Det Konservative Folkeparti, har været ude at kritisere den praksis, der er, for at være for stram og for at være for umenneskelig?
Jeg kan sagtens forstå den kritik, der er kommet fra Det Konservative Folkepartis side; Dansk Flygtningehjælp kan sagtens forstå den kritik, der er kommet fra Det Konservative Folkepartis side; jeg tror sagtens, befolkningen kan forstå den kritik, der er kommet fra Det Konservative Folkepartis side, men spørgsmålet er: Betyder det noget som helst for ministeren, hvad der bliver sagt fra konservative ordføreres side, eller det bare sådan lidt krusninger, altså, de får lov til at gå rundt og sige de her ting, fordi de Konservative også skal have en profil, i stedet for at der kommer konkrete indrømmelser fra ministerens side?
Så svar udbedes: Gør det noget indtryk?
Rikke Hvilshøj (V), 2006-11-08:
Der ligger bl.a. vurderingen af situationen i det pågældende land; der ligger de oplysninger, som den enkelte selv har oplyst om sin egen situation, og, når det gælder uledsagede mindreårige, oplysninger om netværk.
I mange andre sammenhænge indgår også helbredsoplysninger.
Der indgår rigtig mange oplysninger.
UNHCR's vurderinger af situationen i et konkret land er en del af de oplysninger, som indgår i den samlede vurdering af den enkelte persons situation.
Så der er jo mange ting, der spiller ind.
UNHCR's vurderinger er en af dem.
Jeg er sikker på, at der bliver foretaget meget grundige vurderinger af de enkelte sager.
Uledsagede mindreårige har en særlig ekstra beskyttelse og har mulighed for at få en særlig vurdering, selv om der ikke umiddelbart er grundlag for asyl.
Den beskyttelse ligger der.
Der ligger en beretning tilbage fra 1993, som stadig væk er rammen for, hvem det er, der kan få opholdstilladelse på grundlag af de bestemmelser, og hvem der ikke kan.
Jeg takker ministeren for besvarelsen.
Vil ministeren nu give en ny chance til de personer, der kan risikere at blive udvist?
Vil man lave sådan en undersøgelse, og kan vi få nogle tal på, hvor mange der er udvist eller skal udvises?
Har man nogle tal på det?
Hr. Hüseyin Arac er altid velkommen til at henvende sig og stille spørgsmål og få konkrete tal og oplysninger.
Jeg tror også, at hr. Hüseyin Arac ved, at jeg til udvalget, hvor vi også arbejder, leverer en lind strøm af statistiske oplysninger.
Der er også mulighed for at slå en hel masse op på nettet.
Den afgørelse, der er truffet her, er en helt konkret afgørelse, og det handler om udsendelse til det nordlige og østlige Sri Lanka.
Uden at jeg har nogen tal, kan jeg sige, at vi ikke har så mange i Danmark over og under 18 år, som står til udsendelse til Sri Lanka.
Men hr. Hüseyin Arac er altid velkommen til at stille et skriftligt spørgsmål, hvis der er tal, han ønsker oplyst, og hvis han ikke selv umiddelbart kan finde dem på nettet, hvor der ligger rigtig mange oplysninger allerede.
Lise von Seelen (S), 2006-11-08:
Det er jo rigtigt, vi har en kommunal selvbestemmelse, og de foranstaltninger, vi taler om her, er jo typisk foranstaltninger, som vedrører den sociale servicelov.
I den lov opererer man ikke med et begreb, der hedder lukkedage i forbindelse med de dagforanstaltninger, der er til børnene.
Og derfor kender vi nok alle sammen eksempler på, at der er børn, som får tilbudt en nødpasning et andet sted.
Nu talte ministeren før om en undersøgelse, som ministeren ville tage initiativ til.
Der vil jeg gerne spørge ministeren, om han i tilknytning til den undersøgelse vil finde ud af, hvad det er for typer nødtilbud, man laver til børnene, når de ikke kan blive passet i deres egne vante omgivelser.
Og hvilket kvalitetsniveau har de nødforanstaltninger?
M013s08560926tojo.fm Page 879
Jeg tror simpelt hen, det er helt almindelige daginstitutioner, der har åbent på dage, hvor nogle andre daginstitutioner så har lukket.
Men det er altså ganske få dage om året, vi taler om; det kan f.eks. være juleaftensdag.
Det er jo de færreste, som har brug for at få børnene på daginstitution juleaftensdag.
Det kan for så vidt også være grundlovsdag, hvor nogle vælger at holde lukket.
Derfor er det bl.a., at jeg har valgt at sige, at vi nu må lave en undersøgelse, der fokuserer på, hvor mange åbningsdage der er, for så kan vi bedre regne den anden vej og se, hvor mange dage der så er lukket.
Det er så muligt, at det skal suppleres med at se på, hvad det er for nogle tilbud børnene får, men jeg tror nu, at det er helt almindelige, ordentlige pasningstilbud, som kommunerne tilbyder.
Som sagt er det jo i sidste ende kommunerne selv, der fastlægger serviceniveauet; det er jo ikke regeringen eller Folketinget, der skal bestemme i alle detaljer, hvordan kommunerne skal indrette sig.
Helge Sander (V), 2006-11-08:
Uanset OECD-mødets karakter mener jeg overhovedet ikke, at der kan være usikkerhed om regeringens linje.
Og jeg vil gerne sige, at der ikke er tradition for, at vi ministre indbyrdes indskærper over for hinanden, hvordan og hvorledes vi håndterer forskellige debatter.
I øvrigt er det jo således, at hr. Rasmus Prehn har fået en meget klar tilkendegivelse bl.a. i går i B.T., hvor der i et læserbrev fra undervisningsministeren står, at hr. Rasmus Prehn helt kan spare sig sin mistænkeliggørelse, eftersom der ingen ændringer er i regeringens politik.
Så jeg ved ikke, hvad det er, hr. Rasmus Prehn efterlyser.
Jeg synes, det er blevet signaleret meget, meget klart ikke bare i dag, men også tidligere, og undervisningsministeren har jo også ved besvarelser af spørgsmål her i Folketinget klart tilkendegivet, hvad der er regeringens holdning.
Rasmus Prehn (S), 2006-11-08:
Jeg forstår, at det her møde ikke var uofficielt.
Jeg ved godt, at regeringen efterfølgende har prøvet at udlægge det, som om det var et uofficielt møde, men formanden for Magisterforeningen, som deltog i mødet, oplevede det som et meget officielt møde og oplevede også, at undervisningsministeren sådan set gav udtryk for det her med klar overbevisning, og derfor bliver der jo unægtelig en usikkerhed om det her.
Så jeg forstår ikke, at videnskabsministeren kan sige, at der ikke er usikkerhed om det her.
Det kan da give en vis usikkerhed med hensyn til, hvad der er regeringens linje på det her område.
Har videnskabsministeren tænkt sig på nogen måde at indskærpe over for undervisningsministeren, hvad det er, der er regeringens politik på det her område, så vi ikke fremover oplever en undervisningsminister rende rundt til officielle møder i udlandet og udlægge teksten på et område, han slet ikke har ansvaret for?
Helge Sander (V), 2006-11-08:
Jeg mener overhovedet ikke, at der kan være tvivl om regeringens politik på det her område, og derfor synes jeg, at Socialdemokraterne inklusive hr. Rasmus Prehn skal glæde sig over de meget klare meldinger, der er kommet, også her i dag fra mig.
Hvad undervisningsministeren har deltaget i af drøftelser på et uformelt møde i OECD, vil jeg ikke påtage mig at udlægge.
Der må hr. Rasmus Prehn spørge undervisningsministeren selv.
Rasmus Prehn (S), 2006-11-08:
Ministeren har ret i, at det har været fremme før.
Jeg står her med en artikel fra Magisterbladet fra den 18. august af Ingrid Stage, der er formand for Dansk Magisterforening.
Hun var også til stede på det OECD-møde, og hun oplevede som øjenvidne undervisningsministeren give udtryk for de her ting, og hun er naturligvis rystet over dem.
Vi er fra Socialdemokraternes side glade for at få sat på plads, at det ikke er regeringens politik.
Men kan videnskabsministeren som ansvarlig for det her område leve med at have en undervisningsminister, der rejser til et officielt møde i OECD og taler for en helt anden kurs?
Og er videnskabsministeren slet ikke nervøs for, at der kan blive tvivl om, hvad det er, der er landets kurs på det her område?
Og kan ministeren på nogen måde forklare, hvad det er, der sker for en undervisningsminister, der lige pludselig finder på at tale om den her slags forslag?
Det kunne jeg godt tænke mig at få videnskabsministeren til at uddybe.
Helge Sander (V), 2006-11-08:
Denne sag har jo været oppe tidligere, og den udspringer, som det ganske rigtigt er beskrevet, af undervisningsministerens deltagelse i en OECD-konference, hvor mulige modeller for fremtidens videregående uddannelser blev drøftet uformelt.
M013s08560926tojo.fm Page 867
Friday, January 5, 2007 12:54 PM
Det er så blevet udlagt, som om regeringen skulle have præsenteret et kursskifte i sin politik.
Lad mig derfor slå fast endnu en gang: Regeringen går ikke ind for deltagerbetaling for danske studerende på ordinære universitetsuddannelser.
Uddannelse af vore unge er ikke en mulig indtægtskilde, men i stedet en investering i Danmarks fremtid.
Det er en samfundsopgave.
Det er en opgave, som regeringen tager alvorligt.
Den aftale afspejler meget klart regeringens visioner på universitetsområdet.
Så lad os derfor i stedet bruge vores energi på at føre dem ud i livet.
Rasmus Prehn (S), 2006-11-08:
Ud over betalingsuddannelser på danske universiteter giver undervisningsministeren også udtryk for, at han ønsker en adskillelse af forskning og uddannelse, hvor forskerne ikke underviser, og hvor underviserne ikke forsker.
Det er simpelt hen det scenario, undervisningsministeren lægger an til vi skal fremme i Danmark.
Det er vi naturligvis fra socialdemokratisk side meget rystede over.
Vi er så også glade for, at statsministeren efterfølgende mere eller mindre har irettesat undervisningsministeren og sagt, at det ikke er regeringens politik.
Men man bliver jo lidt usikker.
Først har man en undervisningsminister, der på et meget officielt møde i OECD giver udtryk for, at det er målet.
Dernæst har man en statsminister, der siger det modsatte.
Derfor vil vi gerne have den minister, der er ansvarlig for området, nemlig videnskabsministeren, til at give et svar på, hvad regeringens officielle politik er.
Ønsker regeringen at indføre brugerbetaling på universiteterne?
Rikke Hvilshøj (V), 2006-11-08:
Enkeltsager gør altid indtryk på mig, og menneskeskæbner gør altid indtryk på mig, præcis som de gør på alle andre.
Men jeg vil blot lige sige, at den praksis, der ligger til grund for afgørelser i de her konkrete sager, er altså en beretning, som har været uændret siden 1993.
Der er ikke sket nogen stramninger fra denne regerings side med hensyn til mulighederne for at få opholdstilladelse på det grundlag, som er tilfældet i den konkrete sag.
Det er som
sagt efterhånden en mangeårig praksis, som vi ikke har strammet op på; tværtimod har denne regering faktisk sikret og øget retssikkerheden for de uledsagede mindreårige, ved at de er sikret en personlig værge til at varetage deres sag, og ved at man sætter et arbejde i gang for at se, om man kan opsøge eventuelle forældre, hvis der er problemstillinger, hvor de har mistet kontakten med forældrene.
Det har vi faktisk sikret.
Der er ikke sket nogen opstramninger på det her punkt.
Rasmus Prehn (S), 2006-11-08:
»Vil ministeren oplyse, hvilken politik regeringen har i spørgsmålet om brugerbetaling på universiteterne, herunder om regeringen ønsker, som undervisningsministeren har tilkendegivet på et møde i OECD, at arbejde i retning af brugerbetaling på landets universiteter, eller om det er statsministerens afvisning af undervisningsministerens tilkendegivelse i spørgsmålet, der er gældende for regeringens politik på området?«
Morten Østergaard (RV), 2006-11-08:
Jeg synes, at vi om ikke andet vel kan få et point for et godt forsøg på at finde den røde tråd i det, der er foregået i den her sag.
Ministeren vil gerne gøre det til noget meget komplekst og med utrolig mange regler og ting, der indgår i vurderingen, og som ikke kan sættes på formel.
Omvendt kan man heller ikke tale om, at der er nogen elastik, så man eventuelt kunne sætte et menneskeligt ansigt på afgørelserne.
Men i virkeligheden er det ikke så komplekst.
I sagen om Sri Lanka har UNHCR jo direkte sagt, at her skal man ikke tvangshjemsende folk til, uanset om de har asylgrundlag eller ej, og så er vurderingen jo ikke så svær i en sag som f.eks. den om den mindreårige uledsagede flygtning.
Men vi forstår altså signalet i dag: Alt er gået efter bogen, her er ingen fejl, ingen behov for ændringer, ingen ny status for FN's vurderinger, heller ikke selv om man f.eks. i Libanon er i direkte modstrid med, hvad FN siger.
Rikke Hvilshøj (V), 2006-11-08:
Nu skal vi også lige passe på med ikke at forsimple det her alt for meget.
Det, det handler om, er tvangshjemsendelse, og ikke generelt, altså om der er nogen steder på kloden, hvor man slet ikke kan leve et liv.
UNHCR siger jo ikke, at man ikke kan leve et liv i Libanon, og at man ikke kan leve et liv på Sri Lanka, og derfor kan man ikke sammenligne det.
Det er også derfor, jeg siger, at det i de her sager, når vi taler om familiesammenføring, hvilket så er noget helt andet, er baseret på konkrete M013s08560926tojo.fm Page 886
Hvis der er grundlag for at vurdere, at familielivet ikke kan leves i det pågældende land med baggrund i oplysninger om situationen i landet, så indgår det også helt generelt.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-11-08:
Jeg er i hvert fald glad for, at ministeren siger, at UNHCR's vurderinger vil indgå.
Lad det nu være sagt, og vi tager den gode tråd op fra det svar, ministeren kom med.
Så vil jeg høre: Hvordan hænger det sammen med Danmarks politik i forhold til Libanon?
Der anbefaler UNHCR jo også – ligesom hvad angår det nordlige og østlige Sri Lanka – at man ikke sender folk dertil.
Men den danske regering har, vistnok i slutningen af august, ophævet det midlertidige stop, der var med hensyn til at sende folk til Libanon.
Kunne man i virkeligheden ikke drage en parallel med situationen i Sri Lanka og den situation, der er i Libanon, i hvert fald hvis man tager udgangspunkt i UNHCR's anbefalinger?
Rikke Hvilshøj (V), 2006-11-08:
Det vil altid være en helt konkret vurdering, og også her indgår UNHCR's vurderinger af situationen.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-11-08:
Nu synes jeg, vi skal lidt tilbage på sporet igen, for vores udgangspunkt fra radikal side er egentlig, at vi er meget glade for, at der er lyttet til UNHCR.
Hvad nu, hvis vi kører denne sag lidt over i spørgsmålet om f.eks. familiesammenføring?
Vil man stadig væk henvise danske statsborgere, der søger om familiesammenføring med folk fra det nordlige eller østlige Sri Lanka, til at skulle optage deres familieliv i Sri Lanka i stedet for i f.eks. Danmark?
Rikke Hvilshøj (V), 2006-11-08:
Jeg vil ikke blande mig i, hvad folk gør, og jeg kan godt forstå, at folk engagerer sig i mennesker, dem, man er tæt på.
Men nej, underskrifter er ikke afgørende for, om man kan få opholdstilladelse eller ej.
Jeg har et ansvar for at sikre, at uanset om man har 800 underskrifter i ryggen eller ej, så er det den konkrete situation, der gælder; om man kan opfylde de krav, som ligger i lovgivningen, som et flertal i Folketinget har besluttet; om man lever op til dem, underskrifter eller ej, presseomtale eller ej.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-11-08:
Nu har der jo været en generel kritik af denne sag.
Ikke alene Dansk Flygtningehjælp har været ude at sige, at Danmark har en mere restriktiv praksis end resten af EU, men også ministerens konservative regeringspartner har jo været lidt på banen.
Når både Flygtningehjælpen og den konservative regeringspartner kommer med den her kritik, og konservative ordførere er ude at sige, at de ikke tror, at der er nogen som helst, der kan forstå den behandling, som ministeriet giver den her slags sager, gør det så slet ikke indtryk på ministeren?
Og gør det virkelig ikke ministeren opmærksom på, at der muligvis var nogle fejl i sagsbehandlingen, man skulle rette op på, eller nogle proceduremæssige ting, man skulle ændre på?
Morten Østergaard (RV), 2006-11-08:
Jeg tror, at de fleste fornemmer, at ministeren her er på tynd is.
Vi har en situation, hvor UNHCR er på vej med en ny vurdering.
Den vælger man så at gøre ministeriet opmærksom på, i forbindelse med at man gennem medierne bliver opmærksom på, at der er en konkret sag.
Det skal så ikke betragtes som indblanding i den konkrete sag, ud over at det får den konsekvens, at den konkrete sag bliver afgjort på en anden måde.
Jeg tror ligesom, at de fleste af os er stået af i den logiske rækkefølge, som ministeren her forsøger at lægge frem.
Nej, det, som er interessant, er jo, at UNHCR siger, at den her dreng uanset afgørelsen på asylspørgsmålet skulle have haft en humanitær opholdstilladelse på grund af forholdene i Sri Lanka.
Og der skylder ministeren os stadig væk et svar med hensyn til, at når ikke det alene er UNHCR's vurdering, der gøres gældende, hvem skulle så have tilvejebragt de oplysninger?
Hvor er det gået galt, siden det ikke indgik i den vurdering, som blev bragt i afgørelsen af sagen om den 15-årige dreng?
Jens Peter Vernersen (S), 2006-11-08:
»Kan ministeren bekræfte, at kommunernes ligningsprovenu ved maj-afregningen i 2006 for indkomståret 2004 er faldet betydeligt i forhold til maj-afregningen i 2005 for indkomståret 2003?«
Det er jo dybest set et spørgsmål, som går i samme retning, for det, der åbenbart også sker, efter at inddrivelsen er overgået til staten, er, at gælden til det offentlige skyder i vejret med raketfart, bl.a. fordi man åbenbart fravælger at inddrive mindre beløb op til størrelsesordenen 250.000 kr., i hvert fald efter hvad der skulle foreligge oplyst.
Derfor har jeg stillet spørgsmålet til skatteministeren.
»Kan ministeren bekræfte, at en af årsagerne til, at danskernes gæld til det offentlige skyder i vejret med raketfart og nu er på det højeste nogen sinde, som anført i dagbladet Børsen tirsdag den 31. oktober 2006, er, at SKAT ikke har fået tilført nok ressourcer, efter at SKAT overtog inddrivelsen fra kommunerne i november 2005?«
Kristian Jensen (V), 2006-11-08:
Allerførst vil jeg gerne gentage, at spørgsmålet er stillet på et klart fejlagtigt grundlag vedrørende en afregning for 2004, som ikke kommer til at finde sted, og derfor passer hr. Jens Peter Vernersens talmateriale ganske enkelt ikke.
Hr. Jens Peter Vernersen stiller spørgsmål vedrørende en afregning, som ikke kommer til at finde sted, så det er måske ikke så uforståeligt, at hr. Jens Peter Vernersen ikke kan få tallene til at passe.
Hans udgangspunkt er nemlig forkert.
Det næste, der er at sige til det, er, at jeg klart mener, at på såvel skatteområdet som mange andre områder er det langt bedre at forebygge end M013s08560926tojo.fm Page 874 Friday, January 5, 2007 12:54 PM
at helbrede
Derfor skal SKATs indsatsstrategi gå på både at sikre en så korrekt betaling af skat som muligt i første omgang og derefter på at bruge de ressourcer, vi har, på dem, der bevidst har unddraget sig beskatning.
Derfor går vi også over til en ny strategi, hvor vi ikke kan sammenligne antallet af reguleringer og antallet af kontroller med tidligere tal, fordi vi skal være mere målrettede, men til gengæld sikre, at der kommer langt flere penge ind, fordi folk efterlever reglerne fra starten.
Hermed sluttede spørgsmålet.