runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-12-15:
Nu var der et enkelt ord, jeg faldt over, nemlig illusionen om, at arbejde er noget, man tager, for der findes jo masser af arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere, som søger arbejde, som deltager i aktivering, som gør, hvad de kan, for at komme tættere på arbejdsmarkedet, men ikke får et arbejde, fordi det nu engang er arbejdsgiverne, der leder og fordeler arbejdet og dermed også ansætter folk.
Hvad med disse mennesker?
Jesper Langballe (DF), 2005-12-15:
Jeg vil godt rode lidt mere i historikken i det her.
Det kan måske siges at være en sær fornøjelse, men der går jo efterhånden lidt sport i at prøve at finde ud af, hvad Socialdemokratiet har ment på et givent tidspunkt.
Nu er vi så tilbage, ikke til oktober, men til da aftalen blev sluttet lige inden sommerferien.
Jeg vil understrege, at jeg ikke var med der, fordi regeringen jo førte det som parallelforhandlinger med Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti.
Det vil jeg gerne vide.
Thomas Adelskov (S), 2005-12-15:
Der var sådan set ret mange bilag og ret mange notater, der cirkulerede.
Jeg kan også huske bilag og notater, ifølge hvilke der på et tidspunkt var tale om, at man skulle stille krav om 400 timers arbejde.
Jeg har også set bilag, hvori regeringen mente, at man skulle trække borgerne i børnechecken, når børnene var så udsatte, at de jo rent faktisk burde have været tvangsfjernet.
Der lå mange bilag.
Vi havde masser af bilag i de der forhandlinger.
Det er den aftale, der danner baggrund for de videre forhandlinger og udmøntningen af selve integrationsaftalen fra juni måned.
Og af den fremgår det tydeligt, at personer, hvis arbejdsevne er så begrænset, at de ikke kan opnå ordinær beskæftigelse, ikke er omfattet af regler om bortfald af kontanthjælpen.
Det er forholdsvis enkelt at forholde sig til.
Og hvis hr. Jesper Langballe er i tvivl om, hvad det nu er, der ligger til grund for det, så kan han jo gå ind på Beskæftigelsesministeriets hjemmeside.
Sidst jeg så den, lå der tre bilag, som jeg i øvrigt ikke har set i forhandlingerne, men som lå til aftaleteksten.
Der ligger ikke de der andre sidebilag, som cirkulerede, som var en del af forhandlingerne og en del af diskussionen.
Jesper Langballe (DF), 2005-12-15:
Det var dog et besynderligt svar, at det har fløjet sådan om ørerne på forhandlingsparterne med papirstumper, at det ikke var til at finde ud af.
Det lyder næsten, som om man har siddet og skudt med papirflyvere.
Jeg stillede et ganske enkelt spørgsmål, og vi taler om den aftale, der foreligger, som man ganske rigtigt kan gå ind og se på ministeriets hjemmeside.
Der er et bilag, som blev til under forhandlingerne, som ganske klart siger – og det bilag hører med til aftalen – at matchgruppe 1-4 er omfattet.
Så er det, jeg spørger hr. Thomas Adelskov, om han har glemt det.
Eller hvordan hænger det sammen?
I sin tid, da vi til sidst i forhandlingerne mødtes alle tre parter, regeringen, Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet, var vi enige om at sige ja til det her, inklusive det bilag.
Jeg fatter ikke noget af det.
Thomas Adelskov (S), 2005-12-15:
Nu tager vi det sådan set meget alvorligt, når vi laver integrationspolitik, og vi tager det meget mere alvorligt end at sidde og kaste med papirflyvere, når vi forholder os til, om der er anledfttm032.fm Page 2290
Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM ninger, der gør, at vi skal tage kontanthjælpen og eksistensgrundlaget væk fra danske familier.
Vi indgik en aftale.
Der ligger ikke noget bilag på nogen af ministeriernes hjemmesider, som hr. Jesper Langballe omtaler.
Så skal det være lagt efter efterårsferien.
Det har i hvert fald ikke ligget tidligere.
Der lå den konkrete aftale, som partierne underskrev, og som indeholder den sætning, som vi har forsøgt at forfægte i forhandlingerne, men hvor regeringen og Dansk Folkeparti har insisteret på, at man skal tage penge væk fra nogle af de allersvageste grupper i det danske samfund.
Irene Simonsen (V), 2005-12-15:
Der er nogle ting, jeg er nødt til at skitsere lidt.
Før vi sådan kom i gang med forhandlinger om det her, kom Socialdemokratiet med en udmelding, der hed, at man godt kan gå på to ben.
Det forholdt vi os da til.
Men nu har jeg lige siddet og talt, og efterhånden er jeg oppe på ti ben, der har været inde under det her.
Nogle har været med i noget, andre har været med i noget andet.
Man må jo så sige, at det har et specielt forløb, fordi man så også vælger af forskellige årsager, som jeg jo ikke kan vurdere, at der skal skiftes hovedordfører på området i det her, og at der pludselig skal andre ind over osv.
Jeg kan bare konkludere.
Og så vidt jeg husker, sad de to ben, der tilhører hr. Thomas Adelskov, med, den dag vi indgik aftalen og fik lavet notatet om de fem matchkategorier, hvori det tydeligt fremgår, at folk i de fire har en evne rettet mod arbejdsmarkedet.
Thomas Adelskov (S), 2005-12-15:
Nu giver det mig jo god lejlighed til at hive fat i noget af det svar, som fru Irene Simonsen gav, da jeg stillede spørgsmål tidligere, hvor fru Irene Simonsen sagde, at dem i matchgruppe 4 er arbejdsmarkedsparate.
Nej, det er de ikke.
Jeg har noget materiale her, som vi har fået udleveret fra forligskredsen bag »Flere i arbejde«, hvor der står, at en matchvurdering i lav grad – det er matchgruppe 4 – eller ingen match er ensbetydende med en så væsentlig begrænsning af arbejdsevnen, at den ledige ikke kan stå til rådighed på almindelige vilkår, det vil sige, at den ledige ikke tilmeldes AF.
Det er det, der kaldes ikke at være arbejdsmarkedsparat.
Det er forholdsvis enkelt at forstå, at personer, som ikke er arbejdsmarkedsparate, er så dårlige og så svage, at de sådan set ikke skal pålægges nogen krav om at finde 300 timers arbejde, for de kan ikke honorere dem.
Det er at tage penge væk fra mennesker, som ikke har mulighed for at honorere de krav, vi stiller til dem, og det medvirker Socialdemokraterne ikke til.
Vi mener sådan set, at det er muligt, at man kan finde noget arbejde.
Hvis man er arbejdsmarkedsparat, så er det også muligt at finde noget arbejde.
Jeg hørte jo i øvrigt, at Venstres ordfører, fru Irene Simonsen, havde adskillige jobtilbud på hånden, som straks kunne formidles videre til de her kontanthjælpsmodtagere.
Vi mener sådan set, det er rimeligt, at der også er et beskæftigelseskrav.
Vi mener ikke, at man skal kunne sige nej til et rengøringsjob, fordi man føler sig for fin til det.
Vi mener heller ikke, som Venstres ordfører i sin ordførertale talte om, at det er rigtigt, hvis indvandrerkvinder af hensyn til deres religion eller etnicitet ikke vil arbejde på hoteller, fordi der arbejder mænd.
Det er ikke et holdbart argument.
Man skal tage et arbejde, hvis man er arbejdsmarkedsparat.
Irene Simonsen (V), 2005-12-15:
Det var godt forsøgt at komme uden om det, jeg netop spurgte om.
Så vil jeg spørge ganske enkelt: Sad hr. Thomas Adelskov med på det møde, hvor vi fik den endelige tekst færdig, og der blev vedlagt notatet med beskrivelse af de fem matchkategorier, og at det var matchkategori 14, som vi var enige om der skulle arbejdes videre med?
De skulle have en evne rettet mod arbejdsmarkedet og dermed være med i denne her indsats.
Ganske kort – ja eller nej? – så jeg kan få opklaret, hvilke af benene der deltog i det her møde, om hr. Thomas Adelskov sad med i det møde, eller om hr. Thomas Adelskov måske blot sad og ikke kunne overskue dyngen af papir.
Jesper Langballe (DF), 2005-12-15:
Jeg er glad i dag.
Jeg må nu sige, at det kan slå nogle skår i min glæde at være vidne til hr. Villy Søvndals kvalmende moraliserende hælden vand ud af ørerne og sådan appelleren til anstændigheden.
Det er ikke til at holde ud at være vidne til.
Med hensyn til det med torturofre kan jeg forstå, at hr. Villy Søvndal er hoppet på den der fuldstændig tåbelige misinformation, der er gået igennem dagbladet Politiken i de seneste dage.
Jeg kan simpelt hen ikke se sammenhængen.
John Dyrby (S), 2005-12-15:
Jeg ved ikke, om jeg skal sige tak for det første alfaderlige råd, men i givet fald: Tak for det.
Så vil jeg sige til det andet, at jeg sådan set ikke kan sige andet end det, jeg har sagt: Den socialdemokratiske folketingsgruppe har ikke nikket ja til det her.
Og så er den sådan set ikke så meget længere.
Jamen jeg bidrager altid gerne til at oplyse Venstrefolk om, hvordan tingene hænger sammen.
Og nu skal jeg sige det hele en gang til: Med hensyn til L 93 står vi ved den aftale, der er lavet i juni.
I den aftale, der blev lavet i juni, kan man gå tilbage og se, at der står syv-otte linjer om erklæringen om aktivt medborgerskab.
Det er sådan set meget enkelt, og det står vi selvfølgelig ved.
Britta Schall Holberg (V), 2005-12-15:
Så vidt jeg forstår, er det med de formuleringer på de otte linjer jo ikke rigtigt, for de formuleringer, der er her, er jo de formuleringer, som var i den aftale.
Hvordan kan ordføreren sige noget andet?
John Dyrby (S), 2005-12-15:
Jeg kan jo ikke svare andet, end at det kan jeg – altså sige noget andet – for det er ikke det, der er indeholdt i aftalen fra juni.
Altså, jeg kan jo kun opfordre til at gå tilbage og se i aftalen, hvad det er, der står om erklæring om aktivt medborgerskab, og der vil man se, at jeg har ret i det, jeg har sagt.
Jens Vibjerg (V), 2005-12-15:
Er det ikke korrekt, at Socialdemokratiet sad med i forhandlingerne i oktober måned om de her ting og har nikket ja til erklæringen, inden man forlod forhandlingerne?
Er det ikke korrekt?
John Dyrby (S), 2005-12-15:
Jeg tør ikke sige, om det er korrekt.
Det har jeg jo ikke selv været med til.
Det, jeg kan, er at sige, hvad Socialdemokratiets holdning er, og henvise til den aftale fra juni, som vi var enige om.
Jens Vibjerg (V), 2005-12-15:
Så er spørgsmålet: Hvad er det, der gør, at man så i sidste ende ikke vil stemme for det her forslag?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-12-15:
Nu forstod jeg før, at den socialdemokratiske gruppe ikke havde givet forhandlingsmandat eller havde nikket o.k. til det her, men hvad med forhandleren?
Havde forhandleren ikke opbakning til at forhandle noget hjem?
John Dyrby (S), 2005-12-15:
Nu bliver jeg nødt til at gøre det meget klart.
Den socialdemokratiske folketingsgruppe har ikke nikket ja til det, der her foreligger.
Punktum, færdigt arbejde.
Det bliver jo noget svært at svare på et spørgsmål, når man tager tre ting frem, som de fleste af os i virkeligheden kan være enige om, og så siger osv. osv. osv. Så vil jeg sige meget klart, at det er de der osv. osv. osv., i hvert fald nogle af dem, jeg er meget klart uenig i.
Per Dalgaard (DF), 2005-12-15:
O.k., så går jeg ned til osv. osv., for så kan vi måske få noget konkret ud af det: at udlændinge respekterer det enkelte menneskes frihed og personlige integritet; at udlændinge erkender, at man skal have lige respekt for og at der skal være lige udfoldelsesmuligheder for alle børn, både drenge og piger; at udlændinge kender betingelserne for at bevare en tidsubegrænset opholdstilladelse.
Og så er det slut.
Hvad er det så, der er så forfærdeligt set fra Socialdemokratiets side, at man ikke kan stemme for L 93?
John Dyrby (S), 2005-12-15:
Det, som jeg sagde i min ordførertale, og det, der er kernen, er de her formuleringer om pligt til dette og hint.
Nogle af dem kan sådan set være fornuftige nok, men der er jo pligter, som vi ikke engang – os her i denne sal – har, og det er jo det, der giver hele problemet.
Dem er der i øvrigt flere af i erklæringen.
Og så er der altså det med den generelle tone i det her, som nærmest lyder sådan købsaftaleagtigt, og det er altså ikke godt nok.
Jesper Langballe (DF), 2005-12-15:
Jeg synes virkelig, det er ved at blive pinligt, og det er ikke hr. John Dyrby, der har et forklaringsproblem, men den eller de partifæller, der har orienteret hr. John Dyrby om, hvad det var, der foregik under forhandlingerne.
Forholdet er jo det, at da vi mødtes igen i oktober, var der sket nogle småændringer i erklæringen.
Socialdemokraterne forlangte én pind taget ud – én pind taget ud, som de ikke kunne lide.
Vi andre sagde: Det er fint.
Den blev fjernet.
Socialdemokraterne sagde blankt ja til resten i den erklæring, som hr. John Dyrby nu siger ikke er god nok.
Det er simpelt hen pinligt.
Jeg har deltaget i hele forløbet, så i modsætning til hr. John Dyrby ved jeg det.
John Dyrby (S), 2005-12-15:
Jeg må jo bare endnu en gang sige helt klart: Det, vi forholder os til, er aftalen fra juni, og det er det udkast, der foreligger.
Den socialdemokratiske folketingsgruppe har ikke på noget tidspunkt overhovedet nikket til det, der foreligger.
Jesper Langballe (DF), 2005-12-15:
Jeg synes ikke, hr. John Dyrby skulle vikle sig ind i mere sniksnak om det, men tage en snak med dem, der har fejlorienteret ham.
Det er klart, at aftalen blev sluttet, lige før vi gik på sommerferie.
I oktober mødtes vi igen, og der blev vi så alle sammen præsenteret for en ny erklæring – eller rettere ikke en ny erklæring, men en let ændret erklæring, som Socialdemokraterne sagde ja til efter at have fået fjernet en enkelt pind.
Jeg mener, så er det det, der er aftalen – så er det aftalen!
Lad være med at komme med flere bortforklaringer.
Først er Socialdemokraterne vendt hundrede og firs grader rundt ved forhandlingsbordet, og nu vil de ikke være ved, hvad det egentlig er, der er blevet aftalt.
Per Dalgaard (DF), 2005-12-15:
Jeg vil gerne spørge specifikt til de ting, der nu står i den her erklæring, som Socialdemokraterfttm032.fm Page 2286 Wednesday, March 8, 2006
1:51 PM
ne åbenbart i sin tid ikke har været med til, ud over syv-otte linjer.
Det, der skurrer i ørerne på Socialdemokratiet, er, at udlændinge skal have kendskab til det danske samfund, at mænd og kvinder har lige ret, at udlændinge skal arbejde for at blive selvforsørgende osv.
osv. Er det de der krav, som Socialdemokratiet synes er fuldstændig uhyrlige at stille til en udlænding?
Britta Schall Holberg (V), 2005-12-15:
Ordføreren må altså meget undskylde, men jeg forstår ikke en lyd af det, jeg sidder og hører her.
Ordføreren siger: Vi står ved den aftale, vi lavede i juni.
Det var det, jeg hørte.
Og så vidt jeg ved, så har man selv været med til at lave formuleringerne i det, ordføreren nu angriber.
Thomas Adelskov (S), 2005-12-15:
Nu kan jeg forstå, at fru Irene Simonsen er mere interesseret i, hvor mine ben var henne, end hvor mit hjerte og mit hoved var henne.
Jeg bliver nødt til at sige til fru Irene Simonsen, at vi på et tidspunkt i forhandlingerne fik udleveret det der omtalte papir.
Det var en del af en masse andre papirer.
Det var bl.a. også en del af de papirer, der indeholdt forslag om de 400 timer.
Der lå også alle mulige andre forslag på bordet, og der var alle mulige andre diskussioner i forhandlingerne.
Det, vi enedes om den sidste dag og skrev under på i fællesskab, var den aftale, som ligger, og som klart præciserer, at det her ikke skal omfatte mennesker, som ikke kan honorere det arbejdsmæssige krav, og derfor har vi henholdt os til den aftale.
Det er den, fttm032.fm Page 2291 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM der ligger til grund, og det ved fru Irene Simonsen også.
Jeg ved ikke, om jeg kan formulere mig inden for forretningsordenens rammer og sige, at der må være nogle erindringsforskydninger, for den historiske kendsgerning er rent faktisk, at vi fik et ultimatum om, at vi skulle nikke ja til et lovforslag.
På baggrund af de mange og lange drøftelser, vi havde haft om lige nøjagtig problemet med de 300 timer og de krav, der skulle stilles til personer i matchgruppe 4, sagde vi til regeringen: I Socialdemokratiet er vi meget uenige i det her, og vi er meget usikre på, om det vil få nogle fuldstændig utilsigtede konsekvenser for nogle af samfundets svageste borgere.
Vi tilbød, at man kunne sende forslaget i høring, og at vi så ville genoptage drøftelserne, hvis vi fik ret i vores bekymringer.
Men det sagde regeringen nej til.
Jesper Langballe (DF), 2005-12-15:
Ja, men det var da pudsigt.
Nu har fru Irene Simonsen i et væk skullet svare på spørgsmål om, hvad hr. Søren Krarup har sagt.
Nu overtager jeg da gerne rollen; jeg er måske også lidt nærmere til det.
Altså, det er sandt, som hr. Søren Krarup har gjort rede for, at han og også jeg i sin tid, da fru Lone Dybkjær var korsridder for afskaffelse af revselsesretten, dvs. afskaffelse af forældrenes opdragelsesmandat, så staten skulle tage over, kæmpede imod det.
Men derfor har vi da ikke noget imod, at der i en erklæring, hvor man skriver under på, at man er orienteret om danske forhold, står den konstaterbare oplysning, at det i Danmark er forbudt, at folk slår deres børn, for det er det rent faktisk.
I øvrigt var vi dengang enige med fru Irene Simonsens partifælle fru Birthe Rønn Hornbech, der også var stærkt imod, at staten skulle overtage børneopdragelsen, men vi kan da konstatere, at sådan er retstilstanden i Danmark i dag, og at det står i erklæringen, har vi ikke noget problem med.
Kamal Qureshi (SF), 2005-12-15:
Man må jo sige, at det er klar tale af hr. Jesper Langballe, at man sådan set godt i erklæringen kan have stående, at det er forbudt at slå sine børn, samtidig med at hr. Søren Krarup, og jeg forstår også hr. Jesper Langballe, synes, at det er i orden at gøre det.
Det er i orden at bruge en lussing som opdragelsesmiddel og derved overfttm032.fm Page 2296 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM træde den danske lovgivnings forbud mod at slå sine børn.
Det mener hr. Jesper Langballe er i orden at gøre, samtidig med at noget, man skriver i en erklæring, som folk skal skrive under på, bare er en konstaterbarhed.
Altså, det er i orden, at vi skriver, at man ikke må slå ihjel, men man kan sådan set bare fortsætte med at gøre det.
Er det, hr. Jesper Langballe siger, at én ting er, hvad der står i en erklæring, en anden ting er, om man følger den?
Der er sådan set frit valg.
Man må godt overtræde lovgivningen, man må godt slå sine børn, man må godt give en lussing, man må også godt give et venligt spark bagi, som hr. Jesper Langballe nævnte.
Jesper Langballe (DF), 2005-12-15:
Må jeg begynde med at sige, at jeg synes, det er karakteristisk for den sådan underlige, giftige, sladderagtige måde at debattere på, at man skal rundt og spørge alle mulige om, hvad en eller anden fjerde part har sagt.
Altså, det er jo udtryk for, at den reelle diskussion om det emne, hr. Kamal Qureshi rejser, overhovedet ikke interesserer ham.
Men det, der interesserer ham, er sådan lidt sladder ...
Jeg sagde hr. Kamal Qureshi.
Ja, det tror jeg jeg gjorde.
Så vil jeg sige, at sammenligningen med at slå ihjel er jo også afslørende for en utrolig abstrakt tankegang.
Der er noget, der hedder den naturlige lov, et gammelt klassisk begreb, lex naturalis, og det betyder, at der er nogle ting, f.eks. det at slå et andet menneske ihjel, hvad enten de står i de trykte love eller ej, som alle mennesker er enige om er en modbydelig handling.
Men at man selv opdrager sine børn og selv finder ud af, hvordan man gør det, og at det ikke influeres særligt af, hvad der står i en eller anden lovparagraf, det turde være lige så indlysende, må jeg sige til hr. Kamal Qureshi.
Så hvis spørgsmålet går på, om jeg ændrede min børneopdragelse – nu var mine børn så store på det tidspunkt, at jeg nok skulle lade være med at vove at prøve at give dem en på kassen – fordi der blev vedtaget en ny lovparagraf, så er svaret da nej.
Kamal Qureshi (SF), 2005-12-15:
Jeg sad med nogle af kollegerne her fra Folketinget, og vi undrede os over, hvorfor Dansk Folkeparti har vedtaget den her erklæring om integration og aktivt medborgerskab i det danske samfund for udlændinge, der kommer hertil, for der er simpelt hen flere af de her elementer, som jeg ikke kan forestille mig at Dansk Folkepartis egne medlemmer kan være med på.
Jeg ved ikke rigtig, om et spark nogen sinde kan blive venligt, men det er muligt, det kan det.
Jeg vil gerne spørge hr. Jesper Langballe: Er hr. Jesper Langballe enig i sin kollega hr. Søren Krarups udtalelse til Politiken den 13. november om, at det er i orden at bruge en lussing som en del af opdragelsen af børn?
Er hr. Jesper Langballe enig i det udsagn?
Morten Østergaard (RV), 2005-12-15:
Jeg synes, hr. Jesper Langballe sådan set bevæger sig meget væk fra det, som var aftalen, og som jeg egentlig forstod var Dansk Folkepartis store sejr i forbindelse med integrationsaftalen, nemlig det, der står på side 4 under punkt 3.2, at som et led i integrationskontrakten skriver alle udlændinge under på en erklæring om, at de vil respektere samfundets grundlæggende værdier.
Der er jo ikke tale om sådan en retstilstand og juristeri og det ene og det andet, nej, der er tale om, at Dansk Folkeparti åbenbart, og hermed også hr. Jesper Langballe, har anerkendt, at det, at man ikke slår børn, er en af det danske samfunds grundlæggende værdier, og det synes vi er ganske udmærket.
Det næste, jeg så vil spørge om, er: Når hr. Jesper Langballe, jeg synes helt berettiget,
roser sin kone for en fin indsats som hjemmegående husmor, kan man så tage det som udtryk for, at hr. Jesper Langballe mener, at det er en grundlæggende værdi i det danske samfund, hvis familier kan få det til at fungere sådan, at den ene arbejder og den anden er hjemmegående, og at det har man lov til?
Det står med flammeskrift som punkt 3.2 i integrationsaftalen, at man skal underskrive en kontrakterklæring om at ville respektere samfundets grundlæggende værdier.
fttm032.fm Page 2297 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM klæring, der nu er bilag 1, hvoraf det fremgår, at man i Danmark, fordi det er en af vores grundlæggende værdier, ikke må slå sine børn.
Hr. Jesper Langballe står og lirer den ene værdi efter den anden af, som der ikke er dækning for i den erklæring, som skal underskrives som et led i, at nytilkomne udlændinge gør sig klart, at de skal overholde det her samfunds grundlæggende værdier.
Lad os tage et sidste eksempel.
Det gælder altså udlændinge, der kommer hertil, at de har ret til at deltage i demokratiske processer.
Ud over at det er faktuelt forkert, fordi de jo ikke har stemmeret, før der er gået noget tid, så har Dansk Folkeparti jo et forslag om, at den stemmeret skal fjernes fra udlændinge.
Er det således, at man også på det her punkt er imod samfundets grundlæggende værdier?
Jesper Langballe (DF), 2005-12-15:
Altså, alt det første synes jeg faktisk er at jagte mus med mortérgranater.
Det er ikke mig, der er musen, men det er alle de der fortolkningsfiksfakserier.
Så det vil jeg lade ligge og så koncentrere mig om det sidste spørgsmål, som jeg – undskyld – synes er utrolig ubegavet.
Det er rigtigt, at vi i forbindelse med den indfødsretsaftale, der nu er lavet med regeringen, har sagt – og der er det blevet vedtaget – at det at være torturoffer og lide af posttraumatisk stresssyndrom ikke er nogen kvalifikation til at få indfødsret.
Altså, det har hele tiden været sådan, at man har kunnet søge dispensation for sprogkravet til indfødsretten.
Margrethe Vestager (RV), 2005-12-15:
Det er måske så en meget god indgang til en anden del af den uddannelses-, social- og arbejdsmarkedsreform, vi behandler i dag under overskriften integration.
Det er nemlig spørgsmålet om at kunne læse en avis, for den forberedende voksenundervisning, som jo omfatter dansk og matematik på meget lavt niveau, altså netop det niveau, der giver adgang til at komme til at læse en avis, er ikke det, der er omfattet af uddannelsespligten.
Synes Dansk Folkepartis ordfører ikke, at det er mærkeligt, at de forberedende uddannelsesforløb, der netop giver adgang til at orientere sig i det danske samfund og gøre sig klar til at tage kompetencegivende uddannelser, ikke er en del af uddannelsespligten, men bare bliver bortskrevet som værende værdiløse i den her sammenhæng?
Jesper Langballe (DF), 2005-12-15:
Jeg har hørt, at fru Margrethe Vestager har stillet det spørgsmål før, og jeg må sige det rent ud, som det er: Jeg er ikke i stand til at svare på spørgsmålet.
Jeg er simpelt hen ikke godt nok inde i de sammenhænge til at kunne give et ordentligt svar, og så vil jeg hellere lade være med at prøve på det.