runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristen Touborg (SF), 2002-11-05:
Krisetider er reformtider.
Det gælder ikke mindst for hele det fiskerierhverv, der i disse år befinder sig midt i en dyb krise.
Gennem flere årtier er havet effektivt blevet tømt for fisk.
Antallet af gydemodne fisk er faldet år for år.
Den svenske regering har allerede besluttet et stop for torskefiskeriet i Østersøen.
Rådene fra ICES er sket på baggrund af de anbefalinger om bæredygtighed, som er vedtaget i FN, og for få måneder siden blev det bekræftet i Johannesburg med vedtagelsen om, at alt fiskeri skal være bæredygtigt senest i år 2010.
På den baggrund er SF meget optaget af, om den danske regering og ikke mindst fødevareministeren har tænkt sig at lytte til de kraftige advarsler fra Det Internationale Havundersøgelsesråd, og hvordan man vil omsætte dette til en ny, langsigtet og miljømæssigt bæredygtig europæisk fiskeripolitik. Valget står mellem kortsigtede gevinster ved at se igennem fingre med, at rovdriften mere eller mindre fortsætter, eller en langsigtet miljømæssigt bæredygtig strategi for genopretning af basisbestandene.
Det sidste gør ondt på kort sigt, men på bare lidt længere sigt er der udsigt til forbedringer og øgede fangster år for år.
Kort sagt: Støtter regeringen EU's fiskerikommissær Franz Fischler i hans bestræbelser på at skabe en langsigtet fiskeripolitik, hvor der højst er plads til en beskeden bifangst af torsk, eller støtter regeringen dem, der mener, at havbiologerne igen tager fejl, og at torskebestanden nok skal rette sig af sig selv, hvis fiskeriet efter torsk på lidt ændrede vilkår får lov at fortsætte?
Jeg ser med forventning frem til debatten her i dag.
Besvarelse
Christian H. Hansen (DF), 2002-11-05:
Jeg kan jo sige, at jeg kan være glad for, at fru Ritt Bjerregaard kan konkludere, hvad svaret er, men jeg vil nu gerne have, at vi får det mere præcist.
Det var sådan, at hr. Ole Vagn Christensen jo stillede et spørgsmål under de korte bemærkninger før.
Til det kunne ordføreren svare klart ja, og så var der egentlig ikke mere i det.
Så er der stillet et andet spørgsmål, som går ud på det her om satellitovervågning, og der må jo kunne svares lige så klart ja eller nej.
Jens Christian Larsen (V), 2002-11-05:
Fiskeriet har i århundreder haft væsentlig betydning for Danmark.
I dag er fiskeriet stadig af stor betydning for vores egne og andre EU-borgeres forsyning af sunde fødevarer.
Værdien af den landede fisk ligger vel et sted mellem 3 og 4 mia. kr., og efter forædling og bearbejdning har vi en eksportindtægt på mellem 17 og 20 mia. kr.
Fiskeriet har desuden stor regional betydning, idet erhvervet i overvejende grad geografisk er knyttet til mange yderområder i landet, som i disse år er trængt af en stigende erhvervsmæssig centralisering.
Venstre vil derfor arbejde aktivt for at sikre fiskeriet en fortsat position i en fremtidig politik både nationalt og på EU-plan.
Det ligger i sagens natur, at ethvert fiskeri skal være bæredygtigt for at have en fremtid.
Det har den fælles EU-fiskeripolitik hidtil ikke sikret tilstrækkeligt.
Det viser en væsentlig tilbagegang i flere arters bestande med al tydelighed.
Venstre ser derfor også med positive forventninger frem til, at den nye EU-reform af fiskeripolitikken kommer til at bygge på en fremtidig bæredygtighed i fiskeriet.
Jeg vil fremdrage nogle af de elementer i reformforslaget, som efter Venstres opfattelse ville kunne skabe et bæredygtigt fiskeri.
og ikke mindst at sikre en effektiv og ensartet fiskerikontrol med hårdere sanktioner over for overtrædelser.
På det nationale plan er der mulighed for at fremme bæredygtigt fiskeri gennem en strukturtilpasning, som omfatter støtteordninger og ophugning, ved at sikre fornyelse og tilpasning af den danske fiskerflåde, ved at udvikle vores reguleringssystem og sidst ved at sikre tekniske bevaringsforanstaltninger med hensyn til anvendelse af bestemte fangstmetoder.
En ændring af fiskeripolitikken hen imod et varigt bæredygtigt og friere fiskeri kræver en indsats både på kort og på længere sigt.
De tanker, der har været fremsat om et øget samarbejde mellem fiskerierhvervet og biologerne, hilser
vi i Venstre meget velkommen.
Der bliver behov for samarbejde på mange felter, så fiskerierhvervet i fremtiden igen kan blive et frit, stolt og selvstændigt erhverv, der kan drives i respekt og harmoni med de naturgivne muligheder.
»Folketinget opfordrer regeringen til i forbindelse med reformen af den fælles fiskeripolitik at arbejde for - genopbygning og flerårig forvaltning af alle relevante fiskebestande under hensyntagen til forsigtighedsprincippet, - tilpasning af EU's fiskerflåde, så der opnås balance i forhold til fiskerimulighederne, - gennemførelse af en mere effektiv og ensartet fiskerikontrol og hårdere restriktioner over for medlemslande, som ikke overholder aftalerne om tilpasning af den europæiske fiskerflåde, samt inden for rammerne af den nationale fiskeriforvaltning - at fremme bæredygtigt og skånsomt fiskeri som grundlag for en levedygtig, alsidig og dynamisk fiskerisektor,
- at sikre fornyelse og tilpasning af den danske fiskerflåde og fortsat udvikling af det nationale reguleringssystem.«
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-05:
Jeg vil gerne spørge hr. Jens Christian Larsen, hvad der egentlig skal forstås ved de sidste punkter om en national regulering.
Nu tales der om bæredygtighed, men situationen er jo, at man har indført omsættelige sildekvoter, et system med koncentration, et system, der vil føre til udrustning af nogle få kæmpemæssige støvsugere, som i nogle få træk kan opsamle alt, hvad der er tilbage af fisk i havet, og det skulle så være bæredygtigt.
Så snakker man om, at man vil samarbejde med fiskerierhvervet om det.
Så vidt jeg har forstået, er det ikke lykkedes at få en aftale om de omsættelige kvoter med Danmarks Fiskeriforening.
Så jeg synes, at der er utrolig meget, der står hen i det uvisse efter at have hørt de formuleringer, der var i regeringens forslag til vedtagelse.
Jeg håber, det kan uddybes lidt nærmere, hvad man egentlig forstår ved bæredygtighed i forhold til det, man rent faktisk går og laver.
Henrik Dam Kristensen (S), 2002-11-05:
Det er en kovending, som vil noget.
Så mit spørgsmål er til hr. Jens Christian Larsen: Dækker denne udtalelse fra ministeren også Venstres folketingsgruppe?
Og med blikket på hr. Heiselberg spørger jeg: Gælder den i givet fald hele folketingsgruppen?
Kristen Touborg (SF), 2002-11-05:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, om man i Venstre er enig i, at EU-subsidier, der gives fremover, målrettes mod et bæredygtigt og skånsomt fiskeri, og at der jo dermed altså ikke gives subsidier til det ikkebæredygtige fiskeri.
Jens Christian Larsen (V), 2002-11-05:
Hr. Keld Albrechtsen, der spørger til den nationale regulering i forhold til bl.a. det, der er indført omkring sildekvoterne, vil jeg minde om, at formålet med sildekvoterne jo i høj grad netop er at fremme bæredygtigheden på den måde, at sildekvoterne skal fremme fiskeriet af konsumsild, hvilket også er et rigtigt princip at få indført.
Med hensyn til det at samarbejde mellem fiskerierhvervet og ICES om grundlaget for fiskeriet vil jeg henvise til, hvad andre også hørte på Nordisk Råds møder, at hvis man på Færøerne skulle have lyttet udelukkende til ICES, så havde der ikke været noget fiskeri på Færøerne i dag.
I dag er der et godt fiskeri på Færøerne, idet bestanden er kommet tilbage, og derfor er det vigtigt, at der sker et godt og fornuftigt samarbejde imellem disse to vidensbanker.
Den vurdering, jeg kan give udtryk for, er, at det naturligvis forudsætter, at indførelse af satellitter befrier fiskeriet for andre restriktioner, og det mener jeg kunne være en løsning, som også kunne være en fordel for fiskeriet.
Jeg vil gerne bede hr. Kristen Touborg om at få spørgsmålet en gang mere, for jeg fik det ikke noteret.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-11-05:
Jeg vil godt stille et spørgsmål til hr. Jens Christian Larsen om de tekniske bevaringsforanstaltninger: Er hr. Jens Christian Larsen enig med mig i, at skal vi nå det fulde her, er det nødvendigt, at vi får styrket forskningsindsatsen, når det drejer sig om at finde disse løsninger?
Derfor vil jeg godt spørge: Kan det virkelig være rigtigt, at den udvikling, som man ser med regeringens finanslovoplæg, er, at man skærer ned på forskningen?
Og hvad er det, man givetvis mener, man sådan set kan undvære i denne her meget beklemte situation, som fiskeriet er i?
Kristen Touborg (SF), 2002-11-05:
Jeg vil gerne sige tak for debatten.
Jeg synes, at man kan sammenfatte den med, at situationens alvor efterhånden helt klart er gået op for os politikere.
Jeg synes, at det har været et gennemgående træk i debatten, at ingen partier siger, at det går nok, at det nok bare er overspillet.
Det er nok bare rådgivningen, det er galt med, for der er vel fisk nok, og vi kan bare fiske videre.
Jeg synes, at det tjener partierne til ære, at man er nået dertil, at man ikke bare synger med på den sang.
Problemet er jo, at der er for mange og for dygtige fiskere og for få fisk.
Det er der ingen tvivl om.
Men spørgsmålet er jo, hvordan man så når frem til den regulering, som er nødvendig. Vi mener jo, at det ville være godt at se mere på fangstmetoder, se mere på, hvad det er for en maskinkraft, man må benytte, og det er da også noget af det, debatten har drejet sig om her i dag.
Jeg har til såvel Venstre som Dansk Folkeparti stillet spørgsmålet, om man er indstillet på, at ICES, udover at give anbefalinger i forbindelse med regulering af kvoter, også skulle have mulighed for at give anbefalinger til, hvilke redskaber fiskerne bør benytte.
Når jeg drager det frem her i afslutningen på forespørgslen, skyldes det naturligvis, at hvis man gav ICES den mulighed for rådgivning, ville man kunne nå et langt stykke hen mod noget mere bæredygtigt fiskeri, i og med at man dermed virkelig kunne tage fat om ondets rod.
en udvidelse af samme
Jeg er meget glad for ministerens tiltag i retning af, at man nu har erkendt, at det er nødvendigt som et element i kontrollen, at vi anvender satellitovervågningen mere.
Det får mig jo til sådan at tænke på: Er det en udvikling i frihedsrettighederne, som har ændret sig, eller hvordan er det nu lige, det er?
Det skal jeg på nuværende tidspunkt lade stå hen i det uvisse.
Ministeren var inde på, at der har været interne drøftelser i Danmarks Fiskeriforening i forbindelse med de individuelle omsættelige kvoter, ikke en diskussion om, hvorvidt man skulle indføre det system i resten af fiskeriet, men en diskussion om at indføre uomsættelige kvoter.
Det er en sag, som SF har talt varmt for i mange år, og derfor er vi selvfølgelig glade for den debat, der kommer.
Når ministeren siger, at det vist ikke kan nås i indeværende år, vil jeg jo ikke sige, at ministeren er helt forkert på den med den tanke.
Men jeg vil alligevel godt opkaste denne tanke: Selv om det ikke kan nås til nytår, kunne det måske nås til februar eller til marts, og så var det jo også en mulighed.
Så jeg vil godt slutte debatten med at opfordre ministeren til at overveje, om det måske kan nås
en måned eller to senere
Det tror jeg trods alt også vil tilfredsstille mange fiskere og Danmarks Fiskeriforening.
Tak for debatten.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-05:
forleden, hvor det i forbindelse med optagelsesforhandlingerne blev vedtaget, at der indføres et loft for landbrugsstøtten i EU, men et loft, der i realiteten tillader, at de nuværende landbrugsstøtteordninger kan videreføres med ganske ubetydelige reduktioner helt frem til år 2013, altså mere end 10 år frem i tiden, og derefter muligvis endda endnu længere frem i tiden
Vi står altså i en situation, hvor vi risikerer, at det, der var en hovedbestræbelse, nemlig at man skulle åbne for, at ulandene kunne få mulighed for at producere og eksportere landbrugsvarer, få mulighed for at få deres økonomi i gang, er blevet udsat på ubestemt tid, og det kan få meget store negative konsekvenser globalt set.
Derfor er det vores forhåbning, at ministeren her i forespørgselsdebatten vil give et klart tilsagn om, at Danmark umiddelbart efter Københavnstopmødet i en situation, hvor Danmark ikke længere er EU-formandsland og derfor kan fremlægge sin egen politik klart og entydigt, vil lægge forslag frem om en afvikling af de eksisterende landbrugsstøtteordninger, f.eks. over en periode på 5 år, således at vi kan komme ulandene i møde i de forhandlinger, der bl.a. skal startes i WTO, om afvikling af de protektionistiske landbrugsordninger i Japan, EU og USA.
Besvarelse
Mariann Fischer Boel (V), 2002-11-05:
Nu ved jeg ikke rigtig, om den bedste af alle verdener kun findes i hr. Keld Albrechtsens, jeg vil ikke engang sige fantasi, men så begrebsverden.
For det er klart, at skulle man have lavet den bedste af alle verdener, så kunne det godt være, at modellen var kommet til at se anderledes ud; det vil jeg ikke afvise.
Men nu er det jo sådan, at der er 15 medlemslande i EU, der i et samarbejde beslutter, hvordan modellerne skal se ud, og nu har man truffet en beslutning om denne model, som jeg synes dog i hvert fald viser, at man er på vej.
Det kan godt være, det tager længere tid, end hvad der passer til hr. Keld Albrechtsens temperament, men ud over den reelle nedskrivning af værdien af den direkte støtte ligger der også hele diskussionen om spillet, vægtningen mellem euro og dollar.
Det er klart, at en stærk euro vil gøre det vanskeligere og i realiteten vil mindske værdien af den direkte støtte.
Så der er mange elementer, som hverken hr. Keld Albrechtsen eller jeg vil få nogen indflydelse på, men som klart også vil være medvirkende.
Vi har diskussionerne i WTO-regi, som jeg også tror på sigt vil trække den vej, som jeg er overbevist om at vi begge to har en målsætning om.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-05:
Ministeren forsøger at overbevise mig og måske også lidt sig selv om, at det dog trods alt går en lille smule nedad med støtten gennem årene.
Men jeg håber da, ministeren for det første vil bekræfte over for mig, at en sådan meget, meget langsom nedtrapning ikke er godt nok set fra den danske regerings synspunkt. For det andet vil jeg godt bede ministeren kommentere det problem, at efterhånden som landmændene i Polen, Tjekkiet og Ungarn bygger hektarstøtte og andre støtteordninger op, kommer med i prisstøtteordningen, bliver gjort afhængige, deres jordpriser stiger, de får en gæld, der baserer sig på stigende jordpriser - alle de problemer, vi har oplevet her i Danmark - og det fortsætter helt frem til 2013, jamen så står vi med det problem, at det, efter at man først har gjort dem afhængige af støtten, vil blive sværere og sværere at overbevise også Polen om, at nu skal vi til at nedtrappe.
... mellem Danmark og Polen.
Mariann Fischer Boel (V), 2002-11-05:
Jeg vil gerne sige til hr. Keld Albrechtsen: Nu er der truffet en beslutning på topmødet i Bruxelles, og jeg er overbevist om, eller jeg ved jo, at den ramme, der er skabt, ikke blokerer - det står der i aftalen - for, at man kan foretage ændringer af landbrugspolitikken, og der mener jeg, midtvejsevaluering er et af de elementer, som vi kan bruge i den fremtidige diskussion af, hvordan vi skal indrette vores landbrugspolitik.
Jeg synes, der er mange gode elementer i midtvejsevalueringen.
Der er jo bl.a. også nedsættelse af interventionspriserne på korn, en fortsættelse af den diskussion, man havde i Berlin, altså en yderligere nedfasning, yderligere 5 pct.s nedsættelse, der er et forslag om total fjernelse af referencepriserne på rug, og der ligger fire forskellige optioner fra Kommissionen på mælkeområdet.
Så jeg synes ikke, hr. Keld Albrechtsen har ret, når han siger, at der ikke sker noget, og jeg vil garantere for, at fra dansk side vil vi bidrage til, at der kommer til at ske noget, for det mener jeg vi har et ønske om også i relation til nødvendigheden af en afkobling af vores system, når vi skal snakke WTO.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-05:
Når ministeren nu siger, at der ikke er lukket for nye forslag - det er jeg glad for at ministeren siger - og at Danmark også vil gøre noget, så var det bare, jeg havde håbet,
at en sådan debat som den her i Folketinget i dag ville have været en god anledning til at delagtiggøre offentligheden og Folketinget i, hvad det så mere konkret er, regeringen rent faktisk har tænkt sig at gøre.
Det var det, jeg havde håbet vi kunne få løftet sløret for i dag. Jeg skal nok presse på og minde ministeren om, at der er brug for et dansk forslag.
Men jeg havde faktisk håbet, at det ville komme her allerede i dag.
Jens Christian Larsen (V), 2002-11-05:
Nu kan jeg jo forstå, at der kommer to versioner af den socialdemokratiske tolkning.
Jeg kan så kun henholde mig til, at under konkrete omstændigheder er vi positive over for det. Til hr. Christian H. Hansen: Der fik jeg ikke fat i spørgsmålet på vej ned, så det må jeg gerne bede om en gang igen, hvis jeg skal svare på det.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-05:
Fiskeriet trues i dag først og fremmest af to faktorer.
Den ene er rovfiskeriet, at der ganske enkelt fiskes mere, end det er holdbart.
Det andet hovedproblem er forureningen, som vi jo desværre her i Danmark selv bidrager overordentlig kraftigt til, hvilket vi jo har set de meget ubehagelige virkninger af i form af fiskedøden i vores farvande her i sommer og hen over efteråret.
Så der er et dybt alvorligt grundlag for at indføre en ændret fiskeripolitik.
Jeg synes bare ikke, der ligesom er smæld i det forslag til vedtagelse, regeringspartierne har fremsat.
Der er nogle pæne ord, det vil jeg medgive, men når vi stiller spørgsmål, som jeg f.eks. gjorde det til Venstres ordfører, om, hvad man så konkret vil gøre for at ændre udviklingen i den udbygning af fiskerflåden med disse store støvsugere, som man har planlagt, får vi ingen svar, for realiteten er, at det har man ikke tænkt sig at gøre noget ved.
Grundlæggende mener vi i Enhedslisten, at vi skal helt bort fra det reguleringssystem, vi har haft i EU, og over til at styre igennem fangstmetoder og regler for fartøjer, der gør, at disse kommer i overensstemmelse med, hvad naturen kan klare.
Det er jo selvfølgelig et spørgsmål om fangstmetoderne, maskinstørrelserne i skibene og redskaberne, nettene, maskestørrelserne osv.
Det er dér, man skal ind og regulere, hvis man skal have en balance, og vi ser i Enhedslisten stadig væk gerne, at vi når frem til et blåt økologisk mærke, som kan bruges på de fisk, som fiskes dér, hvor man overholder de økologiske principper, som fiskes i balance med naturen - det vil vi fortsat arbejde på.
Jeg skal derfor på Enhedslistens vegne fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »Folketinget opfordrer regeringen til at sikre - at fornyelsen af fiskeflåden kun sker med fartøjer, der udfører et miljøvenligt, bæredygtigt fiskeri, med skånsomme, selektive fangstmetoder, med store maskestørrelser og små bifangster - at arbejde for et stop for fiskeri med bundslæbende redskaber over stengrund og på sigt et stop for alt bomtrawlfiskeri - at stoppe for udsmidning af fisk - at sætte mindstemålene for truede fiskearter op - at modarbejde forvaltningssystemer som f.eks. individuelle omsættelige kvoter, der kan kapitaliseres af den enkelte ejer, samt - at sikre kystfiskerne kompensation for fiskeflugt på grund af overgødskning«.
Mariann Fischer Boel (V), 2002-11-05:
Bare et par kommentarer til hr. Keld Albrechtsens indlæg.
Med den beslutning, der er truffet i Bruxelles om fastfrysning af rammerne for landbrugspolitikken frem til 2013, ligger der det, at samtidig med at man fastholder rammen, fremskriver man efter 2006 kun med 1 pct. om året.
Som et eksempel fra den virkelige verden nævnte jeg, at vi p.t. har en inflationsrate, der ligger omkring 2 pct.
Det har vi ikke nogen muligheder for at forudsige på nuværende tidspunkt, men under alle omstændigheder betyder den model, der er besluttet, at den reale værdi af den direkte støtte er faldende, fordi den direkte støtte aldrig har været pristalsreguleret.
Det er på den måde, man med en fast ramme for budgettet har mulighed for at indfase 10 nye ansøgerlande, som er i den situation, at de som udgangspunkt fra deres forhåbentlige medlemskab fra den 1. januar 2004 modtager 25 pct.
De indfases så med 25 pct. om året frem til 40 pct. og derefter med 10 pct. om året.
Samtidig forhandler man i øjeblikket om de enkelte ansøgerlandes referenceperioder og kvoter, og der har klart været en utilfredshed fra nogle af ansøgerlandene omkring kvoternes størrelse, og der håber jeg så, man kan nå til et fornuftigt resultat.
Med hensyn til indholdet i midtvejsevalueringen synes jeg, det er forkert, når hr. Keld Albrechtsen siger, at der ikke er sket noget inden for det område.
Det har aldrig været meningen, at de reelle forslag i midtvejsevalueringen skulle komme før efter en drøftelse.
For at gøre det fuldstændig klart: Det har aldrig nogen sinde været muligt med den tidsplan, der har været omkring midtvejsevalueringen, at det danske formandskab ville være i den situation, at vi kunne afslutte de forhandlinger.
Jeg vil godt lige knytte en kort bemærkning til det med tredjeverdenslandene.
"Everything but Arms" udelukker jo tre ret vigtige varegrupper for de ikkeudviklede lande, men der er jo truffet en beslutning om, at der i 2003 skal komme en rapport omkring sukker, ledsaget af det, de kalder passende forslag, og det bliver selvfølgelig spændende at se, hvad det kan føre frem til.
Men der er også truffet en beslutning om, at toldsatserne fra 2006 til 2009 skal gradvis udfases.
Så jeg mener, vil jeg gerne sige til hr. Keld Albrechtsen, at der er truffet foranstaltninger, bl.a. på det vitale område for udviklingslandene, nemlig på sukkerområdet.
Martin Lidegaard (RV), 2002-11-05:
Tak til SF for at rejse debatten om EU's fiskeripolitik.
Fiskerierhvervet står jo lidt i skyggen af landbrugspolitikken, men har i lige så høj grad behov for at blive set efter i sømmene med jævne mellemrum.
Fiskeripolitikken, som den fungerer i dag, er uholdbar.
Det gælder både i forhold til fiskene, fiskerne, ulandene og havmiljøet.
Endelig har EU's politik haft dramatiske konsekvenser for ulandene, hvor der ofte bliver overfisket til stor skade for de lokale fiskere.
Selv om EU har betalt for at fiske, får det nogle konsekvenser, som ingen kan leve med, der ønsker en bæredygtig udvikling for alle i verden.
Efter Det Radikale Venstres opfattelse er det faktisk lykkedes at fremsætte et godt forslag til en revision af den fælles fiskeripolitik.
Principperne er rigtige, men igen er det spørgsmålet, hvordan de konkrete forslag kommer til at se ud.
Der skal ske markante ændringer, ikke små finjusteringer af den eksisterende politik - det er der simpelt hen ikke tid til.
For hver dag, der går, ødelægger vi muligheden for at redde truede arter og sikre oceanernes bæredygtighed, som vi kender dem i dag.
Derfor er det helt afgørende, at der lægges et vedvarende og politisk pres på vores EU-venner for at sikre reelle reformer.
For Det Radikale Venstre er det afgørende, at reformen sikrer, at vi får en europæisk fiskerflåde, der ikke har større kapacitet end den, der skal til for at fange de mængder af fisk, vi kan tillade os at fange i forhold til at sikre bæredygtigheden; at ulandenes muligheder for at fiske ikke ødelægges, hverken ved overfiskeri eller markedsforvridende subsidier; at vi erkender, at vi ikke på sigt kan beskæftige så mange inden for fiskerierhvervet, som er beskæftiget der i dag; at vi sikrer, at en nedtrapning af støtten sker på en socialt ansvarlig måde, hvor fiskerne får hjælp til at søge over i andre erhverv; at subdsidierne i fremtiden tilrettelægges, så de primært prioriterer skånsomme og bæredygtige fiskeriordninger; at de fælles regler og lovgivningen på området implementeres og sikrer en ensartet kontrol.
Det hjælper ikke at vedtage en bæredygtig politik, hvis den ikke overholdes.
Med de bemærkninger har vi givet tilsagn om at støtte det brede forslag til vedtagelse, der er fremsat.
Vi er glade for, at også regeringspartierne kan bakke op om dette forslag, og vi forventer, at det betyder, at Danmark vil gå forrest for at få gennemført de reformer, som vi alle sammen er enige om er helt nødvendige.
Christian H. Hansen (DF), 2002-11-05:
Jo, men så vil jeg stille spørgsmålet på en anden måde, så er det måske også nemmere at svare på det