runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thor Pedersen (V), 2005-09-06:
Det er rigtigt, at det ikke altid er let at styre kommunerne, men sådan er samspillet, at vi indgår aftaler.
Og så er spørgsmålet: Indgår man aftaler, der er inden for den ramme, der er lagt, altså tilstræber man fuldstændig at følge den linje, der er lagt?
Det gør regeringen.
Vi har lavet aftaler med kommunerne, der flugter, men det er rigtigt, at i 2004 brugte de flere penge, end de skulle.
Det anerkendte de også selv.
Sådan er det.
Men det har også afstedkommet, at vi er enige om, at i fremtiden skal vi have en mekanisme, der sikrer bedre overensstemmelse mellem det, der er aftalt, og det, der rent faktisk så gennemføres.
Hvis de budgetter, der ligger for i år, for 2005, udfyldes sammen med den finanslov, der gælder for 2005, så har vi den forudsætning, der oprindelig var, på 0,5 pct. vækst.
Men det er klart, at den bliver mindre.
Den er gjort op til 0,3 pct., fordi udgangspunktet i 2004 er højere.
Derfor er det 0,3 i 2003, det er 2 pct. i 2004, det er forventeligt 0,3 pct. i 2005, og med de aftaler, vi nu har indgået med kommunerne, passer det fuldstændig med, at det er 0,5 pct. i 2006.
Det vil sige, at det finanslovforslag, vi her behandler, sammen med de kommuneaftaler, vi har, ligger fuldstændig inden for rammen på 0,5 pct.
Og vi kan ikke gøre andet med kommunerne end at indgå aftalerne, og hvis ikke man overholder dem, må vi alvorligt sige: Jamen hvad er det så, der skal til?
Jeg glæder mig over, at kommunerne har den samme ansvarlighed og anerkender, at vi er nødt til at sikre, at de aftaler, der indgås, også overholdes.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-09-06:
Socialdemokratiet har udtalt, at de vil bruge penge fra satspuljen til førtidspensionisterne, det vil sige, at man vil tage penge fra den pulje, vi normalt bruger til de mest udsatte grupper i Danmark, de handicappede, de demente, de psykisk syge osv., og bruge dem på førtidspensionisterne.
Og i forsøget på at sige, at der er et eller andet, der er bedre eller værre end andet, siger man så, at det er odiøst, at Dansk Folkeparti gerne vil sætte ulandsbistanden ned til 0,7 pct. og dermed frigøre 1,7 mia. kr.
Jeg skal bare sige: Vi har hvert år foreslået, at ulandsbistanden er på 0,7 pct.
Det er ikke noget nyt.
Det har vi foreslået de tidligere år, vi også har lavet finanslovbidrag, så det er ikke noget nyt.
Og det er klart, at det frigør et eller andet antal kroner, som man nu lægger over i finanslovforslaget, og for næste år er det altså 1,7 mia. kr., der frigøres.
Dem samler vi så ind, og så har vi en række områder, vi ønsker at bruge flere penge på, altså herunder førtidspensionisterne.
Så kan man selvfølgelig godt sige, at det jo så betyder, at man tager derfra og derover til, og det er i et eller andet omfang selvfølgelig også rigtigt, for vi finder mange af de penge, vi vil gøre godt med i Danmark, ved at sige, at det er fint, at vi giver 11 mia. kr. næste år i ulandsbistand og ikke mere.
Thor Pedersen (V), 2005-09-06:
Hvad er det, de får.
Jamen ellers giver det ingen mening.
Vi leverer et beløb på 600 mio. kr. til nye initiativer på folkeskoleområdet.
Det er det, regeringen bidrager med over finansloven, og det er det, man kommer til at opleve ude i kommunerne, når det gælder folkeskolen.
De øvrige penge i folkeskolen cirkulerer jo ude i det kommunale system.
Vi har jo ikke nedskæringer på folkeskolen.
Det er jo en kommunal udgift.
Så når vi indgår kommuneaftaler, er der ikke nedskæringer i folkeskolen.
Der vil i givet fald stå »uændret niveau« eller måske endda et mål som det, der var under den socialdemokratiske regering, at når der kom en elev mere, kunne det være marginalomkostningen var lavere.
Men oven i de penge, som i forvejen cirkulerer i kommunerne, kommer der finansiering af ekstra initiativer, som så bliver afholdt over de kommunale budgetter, men de kommer ind over de statslige tilskud til kommunerne.
Sådan vil det være.
Så det er et løft på folkeskolen.
Det er jo fuldstændig uafhængigt af, hvordan statskassen selv finansierer rundt på sit eget budget.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Christine Antorini (S), 2005-09-06:
Derfor er det jo også altid interessant at se på, ikke bare hvad der bliver givet til nye initiativer, men også hvor finansieringen kommer fra.
Derfor vil jeg bare bede finansministeren om at svare på, om det er korrekt forstået, at der netto afsættes 10 mio. kr. til uddannelse lige fra folkeskolen til de videregående uddannelser – netto!
Det er sådan, jeg læser det i finansloven.
Det er sådan, som vi har fået gennemgået det ved den tekniske gennemgang.
10 mio. kr.
Kan finansministeren bekræfte det – ja eller nej?
Thor Pedersen (V), 2005-09-06:
Jeg vil starte med at konstatere, at den samlede uddannelse i dag har et udgiftsniveau, der er 4,5 mia. kr. større, end den vi overtog.
Det, jeg bare siger, er altså, at alt i alt er der flere midler lagt over på uddannelserne nu.
Allerede før finanslovforslaget her bliver vedtaget,
er området løftet med 4,5 mia. kr. Så er det jo sådan, at de initiativer, der ligger for folkeskolen, finansieres af statskassen, og det vil sige, at når vi siger, der skal være flere timer i dansk, så betaler vi for flere timer i dansk.
Det er kommunerne, der får pengene.
Når vi siger, at M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5092 Thursday, November 10, 2005 10:44 AM der skal være penge til lærernes efteruddannelse, så er det noget, vi er med til at finansiere.
Så de krav, vi stiller til folkeskolen fremover med hensyn til kvalitetsløft, finansieres af statskassen.
Og der er til nye initiativer i alt jo over perioden sat 680 mio. kr. af.
De dækker efteruddannelse med 175 mio. kr.; flere timer i dansk: 372 mio. kr.; plan for læsning: 105 mio. kr.; styrket evaluering: 28 mio. kr.
Det er altså midler, som vi kommer til at aflevere til kommunerne, for det er dem, der står for det.
De er skoleejerne, og det er også dem, der er ansvarlige for hele udgiftsniveauet på folkeskolen.
Så det er midler, vi kommer til at levere.
Det er en del af finansloven.
På den enkelte skole kommer man til at opleve, at der bliver flere timer.
Og det skal vi sikre.
Det finansieres over statskassen.
Så man er nødt til at træde tilbage og sige: Hvad betyder det for folkeskolen?
Christine Antorini (S), 2005-09-06:
Det lød han lidt overrasket over.
Men nu vil jeg så spørge, om finansministeren kan bekræfte, at netto er det 10 mio. kr., der er den massive uddannelsesindsats, som regeringen ønsker at prioritere i forhold til vidensøkonomien.
Thor Pedersen (V), 2005-09-06:
Jamen al investering er jo i mennesker.
Der er ikke nogen investeringer, der ikke har til formål at gøre det bedre for menneskene, det kan være direkte i menneskene, eller det kan være i deres omgivelser.
Det dækker vel begrebet at investere i mennesker.
Det er så en balancegang: Hvor meget er der, punkt 1, plads til i vækst, når vi samtidig skal nedbringe gælden?
Og punkt 2: Hvad kan markedet overhovedet bære?
Hvad er der plads til?
Er der mulighed for, at man kan føre en ekspansiv finanspolitik?
Svaret lige nu er nej.
Hvis man går ind i den økonomiske verden, så er der jo ikke nogen, der dér vil sige: Jamen det, der er brug for nu, er en ekspansiv finanspolitik.
Og derfor er det bevidst, at der føres en finanspolitik, som stort set er neutral.
Så det er det første krav at stille til os selv, at vi ønsker ikke at køre dansk økonomi af sporet ved overophedning.
Så derfor er det meget flot timet, hvor meget der er plads til i vækst, og hvordan vi sikrer, at vi ikke alene kan holde økonomien på sporet, men at vi også kan komme med de elementer, der øger beskæftigelsen, så vi sikrer, at der til stadighed er den nødvendige arbejdskraft til rådighed for at kunne få en udvikling, hvor vi til stadighed har en lav rente og en lav inflation.
Så det er altså ikke bare et spørgsmål om at sige, at man investerer i mennesker, for det gør vi alle sammen.
Ole Stavad (S), 2005-09-06:
Skulle vi nu ikke tale om mennesker?
Det er investering i de mennesker, som sidder yderligt med hensyn til at være med på arbejdsmarkedet, eller som venter på at komme ind på arbejdsmarkedet, og der skal investeres, så vi når mulighederne for bedre beskæftigelse, bedre fremtidssikring osv.
Jeg lyttede mig til, at der var en lille åbning fra finansministeren i hans oprindelige besvarelse, og det var, at finansministeren var indstillet på at være fleksibel med hensyn til redskaberne, hvis vi når målet.
Det er lige nøjagtig det mål, som vi efter vores egen opfattelse leverer redskabet til.
Vil finansministeren være indstillet på at sætte sig sammen med os andre omkring et forhandlingsbord og forhandle om at investere i mennesker, så det giver en bedre mulighed, en bedre tilværelse, i det hele taget et bedre liv for de mennesker, det handler om, men også et stærkt bidrag til, at de kan blive et aktiv i vores samfund og dermed være en del af løsningen for fremtiden?
Thor Pedersen (V), 2005-09-06:
For at nå det strukturelle overskud gælder fra nu af og frem de vilkår, at der er en ramme for vækst i det offentlige forbrug på 0,5 pct., og der er omvendt en målsætning om at øge beskæftigelsen op til 2010.
De to ting hænger jo sammen.
Ellers er der jo ikke noget med hverken skatteloft eller skattestop.
Det er værktøjer hver for sig, men det er jo værktøjer, man gerne skulle bruge.
Der er jo en grund til, at man har sagt, at det, man kan styre, er væksten i de offentlige udgifM055S49805080KAJE.FM.FM Page 5091
Thursday, November 10, 2005 10:44 AM ter, og det er et mål for, hvor meget man kan supplere den samlede beskæftigelse, så det regnestykke, som er et makroøkonomisk regnestykke, viser, at det i 2010 er muligt at halvere gælden, og det, vi dokumenterer, er, at vi får halveret gælden.
Ole Stavad (S), 2005-09-06:
Jeg lyttede jo selvfølgelig intenst til finansministerens besvarelse efter den lange debat.
Der glædede jeg mig da over, at finansministeren var enig i, at det, der er grundfundamentet for den gode situation, vi har i dag, er en forholdsvis lav ledighed og en høj beskæftigelsesgrad.
Når finansministeren så lægger det til grund som fundamentet, så ligger der også deri, at finansministeren erkender, at det har han fået forærende fra den tidligere regering, for der er jo ikke en lavere ledighed i dag, end der var ved regeringsskiftet.
Der er heller ikke en højere beskæftigelsesgrad.
Men det, jeg specielt hæftede mig ved, var den nye fleksibilitet, som finansministeren lagde op til, når vi ser på 2010.
Jeg synes egentlig, det lød klogt, for finansministeren sagde, at det der med alle de mange forskellige mellemregninger jo kun er et redskab, og at der kun er én målestok, der virkelig gælder, og det er en halvering af gælden i 2010.
Det måtte jeg så også tolke sådan, at hvis vi sætter os ved finansforhandlingsbordet sammen og overholder den målsætning, så er finansministeren også parat til at være fleksibel i forhold til de forslag, Socialdemokratiet har stillet.
Morten Østergaard (RV), 2005-09-06:
Det sidste kan man i hvert fald bekræfte, idet al økonomi i forbindelse med kommunalreformen og udligningsreformen jo fuldstændig er blevet udskudt, og derfor kan man sige, at kommunerne opererer i et fuldstændig ukendt farvand, når de skal skue bare en lille smule fremad.
Men det er altså den her specielle udlægning af økonomisk ansvarlighed.
Men må jeg ikke godt sige omkring integrationsindsatsen, at jeg tror, at de ledige flygtninge/indvandrere meget gerne vil have, at regeringen holder op med at tage initiativer, for det er jo sådan, at siden 2002 er ledigheden kvartal for kvartal blandt flygtninge/indvandrere steget, således at vi i dag – der er sket et lille fald her i foråret – er tilbage på 1998-niveau.
Så hvis nu regeringen ville blive enig med sig selv om at stoppe med de initiativer såsom starthjælp og andre ting, som har forringet det, som har skabt den modsatte udvikling af det, man ønskede, så kunne det være, vi ville komme fremad.
Faktum er jo, når vi nu snakker om finansloven her, at man vil investere 100 mio. kr. – det er rigtigt – og har fået Socialdemokratiet med på det, men når man så med den anden hånd tager 350 mio. kr. fra Integrationsministeriets konti, så er det altså minus 250 mio. kr. til integrationen.
Det tror jeg kun giver de samme resultater, som vi har set hidtil, nemlig flere og flere ledige flygtninge/indvandrere, og det bringer os ikke tættere på 2010-målene.
Thor Pedersen (V), 2005-09-06:
Jamen vi tager løbende initiativer, og vi havde jo også gerne set, at Det Radikale Venstre var med.
Men man bakkede jo ud, man var jo ikke med til at sikre, at der kom flere indvandrere i arbejde, at folk, der var på passiv forsørgelse, kunne få en chance for at komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Man bakkede jo ud.
Man kan være helt tryg ved, at vi nok skal komme med løbende initiativer, som vi har gjort det lige siden november 2001.
Vi er meget flot på målet, også når det gælder udviklingen i beskæftigelse, den indsats, der rent faktisk gøres.
Det er altså ikke et mål, at der i 2005 og 2006 skal være 60.000 flere i beskæftigelse.
Det er noget, der skal besluttes, således at det indfases op mod 2010.
Sådan vil det være.
Må jeg sige om kommunerne: De byråd, der sidder nu og lægger budgetter, skal koncentrere sig om 2006.
Det gælder for dem alle sammen, at de skal være omhyggelige, ikke sætte noget i værk i forbindelse med en kommende kommunesammenlægning eller den fremtid, der i øvrigt tegner sig; altså at anvende året 2006 til at konsolidere, ikke til at træffe beslutninger, hvis rækkevidde der måske ikke er grobund for i en ny kommunestruktur.
Så derfor er det helt korrekt opfattet: Man skal koncentrere sig om 2006, for man ved ikke M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5090 Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
ret meget om de efterfølgende år, før man får en melding om, hvordan hele den statslige tilskudspulje til kommunerne fordeles.
Morten Østergaard (RV), 2005-09-06:
Finansministeren har jo gjort det til sådan et selvpåtaget varemærke med den økonomiske ansvarlighed.
Og på den måde emmede det jo en lille smule af science fiction i løbet af sommeren, da finansministeren var undervejs med at sætte landets næststørste kommune under administration.
I den forbindelse tror jeg nok at finansministeren udtalte, at nu skulle kommunerne koncentrere sig om at lægge budget for 2006 og så ikke bekymre sig så meget om 2007, 2008, og 2009.
Og det er jo en noget speciel udlægning af begrebet økonomisk ansvarlighed og rettidig omhu.
Derfor kan det måske heller ikke undre finansministeren, at Det Radikale Venstre er meget optaget af, når man nu kun har skaffet 4.000 arbejdspladser, hvordan man så har planlagt at skaffe de næste 56.000, som skal med, for at man lever op til 2010-planen.
Ellers må finansministeren jo på et eller andet tidspunkt overveje at sætte sig selv under administration, hvis han ikke lever op til løfterne.
Derfor må vi spørge: Er der konkrete initiativer, eller vil finansministeren bare tage det næste år med og se, hvordan det går?
Thor Pedersen (V), 2005-09-06:
Tværtimod, det, der er sagen, er for en gangs skyld også at få et samlet overblik og sige: Hvordan bruger vi pengene optimalt?
Hvad er udfordringen, og hvordan når vi de mål, der sættes op?
Det er jo nyt, når vi taler om forskning, at vi har introduceret: fra forskning til faktura, altså at målet er at finde områder med beskæftigelse og vækst – det gælder også energiområdet – at agere fornuftigt, at udnytte mulighederne, at bruge den teknik, der er for at udvinde olien også i indre danske farvande, i Nordsøen, altså de muligheder, der eksisterer.
Det er jo også meget andet end vind, når vi taler om energi.
For det er da ikke noget, man nødvendigvis ved i dag.
Torben Hansen (S), 2005-09-06:
Det var sådan set et fint svar fra finansministeren.
Det var bare ikke et svar på det spørgsmål, som jeg stillede.
Det, der er fuldstændig essentielt i det her, er, at om 20-25 år har Danmark ikke mere olie.
Regeringen siger både i sit regeringsgrundlag og i det, som Venstre har lovet i valgkampen, det står klart og tydeligt i de syv mærkesager: Forstærket og forøget satsning på vedvarende energi og forskning deri.
Når man så kigger på finansloven, er der absolut intet nyt.
Tværtimod har man afsat under halvdelen af, hvad man afsatte i 2001.
Og man er altså ved at misse og forpasse en historisk chance.
Alene i 2004 blev der kun opsat fem vindmøller herhjemme.
Synes regeringen og finansministeren, at det er smukt?
Og synes regeringen og finansministeren ikke, at det, der ligger i den her finanslov, er et eklatant brud både på regeringsgrundlaget og på de valgløfter, som man havde, der skulle sikre Danmarks fremtid om 20-25 år?
Thor Pedersen (V), 2005-09-06:
Vi har ikke nedprioriteret nogen vedvarende energi.
Vi lægger i virkeligheden op til, at det er energiformen og energimulighederne, der skal styre, hvor bevillingerne egentlig går hen.
Det er ikke lagt fast, hvor meget der skal bruges af forskningsmidler til den ene energiform frem for den anden.
Hvad enten vi taler om vedvarende energi, om det er vind, om vi taler om bioætanol, eller hvad det er, så ønsker vi i virkeligheden, at vi styrker forskningen, men det er en del af de projekter, der så kommer op under midlerne.
Og det vil sige, at det er noget af det, man kommer til at diskutere: Hvordan fordeler vi fremtidens forskningsmidler, så de løser nogle umiddelbare og klare mål for det danske samfund?
Hvordan skaffer vi beskæftigelse?
Hvad skal man forske i i naturvidenskab?
Hvor meget er der til humanistisk forskning osv.?
Hele den diskussion udestår.
Så det er ikke et spørgsmål om at bruge pengene, det er et spørgsmål om at bruge dem korrekt.
Og i det perspektiv ligger jo også forskning i andre energikilder.
Så det kommer man til at se.
Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
Torben Hansen (S), 2005-09-06:
Tak hr. formand.
Nu kunne jeg forstå på ministerens tale, at det er vigtigt, at der bliver lagt spor for de kommende 40 år.
Det tror jeg alle er enige i.
Problemet er bare, at mange af regeringens spor er slæbespor.
Lad os eksempelvis tage hele energiområdet.
Vi har Nordsøen.
Det danske samfund får et væsentligt overskud i dag ud af det, men alle er klar over, at det slipper op om 25 år, og det er regeringen også.
Både i Venstres valgprogram og i regeringsgrundlaget står der, at man vil forstærke og styrke forskningen og udviklingen i vedvarende energi og grøn teknologi.
Men når man så tager den finanslov, vi behandler i dag, kan man se, at der ikke er afsat en eneste ekstra krone til at fremtidssikre Danmark, den dag olien ikke længere er der.
Kan finansministeren ikke kort her over for Folketinget forklare, hvorfor regeringen har valgt fuldstændig at nedprioritere den vedvarende energi?
Thor Pedersen (V), 2005-09-06:
Jeg er ikke enig i, at man skærer ned for at begrænse en positiv udvikling i arbejdsmiljø.
På statens område påtager vi os opgaven som arbejdsgiver ved at drøfte med personalegrupper, hvordan man på decentrale områder får det optimale arbejdsmiljø.
Der er decentral ledelse, og det er det ansvar, der ligger i en decentral ledelse, at sikre det lokale arbejdsmiljø.
Sådan må det også være i en kommune, at det er kommunen, der har ansvaret for, hvordan miljøet er for dem, der er ansat.
Der vil det være sådan, at det er kommunen, der har et ansvar som arbejdsgiver, det er de nye regioner, der får et ansvar som arbejdsgivere, det er staten, der har et ansvar som arbejdsgiver.
I virkeligheden er det de enkelte styrelser, ledelsen i direktorater m.v., der har det ansvar og skal løfte det ansvar.
Sådan er det, og sådan skal det også være.
Bjarne Laustsen (S), 2005-09-06:
Jeg vil gerne stille følgende spørgsmål til finansministeren vedrørende offentligt ansattes arbejdsmiljø: Regeringen bryster sig meget af, hvor meget den har gjort osv., men jeg kan se, at når det drejer sig om arbejdsmiljø, så har man skåret ned.
Jeg tror også, regeringen bør se for sig, at det kan være fornuftigt på længere sigt at få de offentligt ansatte til at blive længere.
Man har endda talt om, at stopurstyranniet skulle væk, og man har skåret ned på forskellige områder inden for arbejdsmiljøet.
Ja, faktisk er det jo sådan, at alle de tilskud, som staten gav til kommunerne for at være med i bedriftssundhedstjenesten, simpelt hen bare er skåret væk.
Beskæftigelsesministeren siger, at det er meget, meget vigtigt, at kommunerne investerer i et godt arbejdsmiljø.
Hvordan kan det så være, at finansministeren skærer ned ved at skære de tilskud væk, som kommunerne før fik fra staten, således at kommunerne kunne have et godt og et ordentligt arbejdsmiljø?
Thor Pedersen (V), 2005-09-06:
Jeg må bare sige ganske klart, at der ikke foreligger en dagsorden eller et ønske om, at de aktiver, som Danmark gør brug af på Færøerne, ikke skal vedligeholdes på lige fod med alt andet i riget og under rigsfællesskabet.
Det er klart.
M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5083 Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
Høgni Hoydal (T), 2005-09-06:
Vi er jo enige om, at det også var det, jeg påviste i min tale, nemlig hvor meget vi egentlig har gjort for økonomisk at vise, at vi ikke agter at have selvstændighed for danske penge.
Men jeg ville spørge om noget langt mere konkret.
Det gælder de poster på finansloven, som ikke er del af bloktilskuddet til Færøerne, altså de udgifter, der er på finansloven til områder, som Danmark administrerer fuldt og helt på Færøerne, nemlig politiet, folkekirken, lufthavnen.
Jeg vil spørge, hvorfor man ikke har afsat penge til at opdatere og vedligeholde de anlæg og de boliger og andet, der knytter sig til disse områder.
Det har virket, som om man, siden selvstændighedsdebatten startede igen på Færøerne, har sagt: Nej, vi bruger ikke penge på at opdatere de danske anlæg på Færøerne, for Færøerne vil jo overtage dem engang.
Sådan virker det altså, når man ser på de penge, der sættes af til bl.a. præstegårde og til lufthavn osv.
Man har ikke i mange år brugt en krone på at holde dem i rimelig stand.
Jeg synes, det er urimeligt.
Vi ville gerne overtage disse ting, men vi må da kunne kræve, at de er i rimelig stand, når vi overtager dem, ligesom når man køber en brugt bil.
Så vil man gerne have, at den er synet og er i rimelig stand, når man overtager den.
Så vil finansministeren være lidt mere rundhåndet, når det gælder de danske anlæg på Færøerne, før vi overtager dem?
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-09-06:
Hr. Per Ørum Jørgensen vil kunne forsikre sig om, at det ikke er tilfældet ved at læse vores udspil til finanslov.
Lad mig så i øvrigt sige, at hvis man ønsker en reel reform af skattesystemet, der giver mulighed for at skaffe flere mennesker en tilknytning til arbejdsmarkedet, så kræver det, at vi får skatten ned på arbejdsindkomst.
Det kan ikke lade sig gøre reelt og ordentligt med det nuværende skattestop, der er det mest perspektivløse instrument i den økonomiske politik, man formentlig kunne forestille sig.
Det er en fastfrysning, som ikke giver mulighed for, at endnu flere får en mulighed på arbejdsmarkedet, desværre.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-09-06:
Jeg tror nu, at hr. Morten Helveg Petersen kan være helt rolig for, at vi vil være ret stålsatte i vores ønske om at få skattelettelser.
Det har vi også vist før, og det tror jeg også på vi kan komme igennem med igen.
Men når vi nu snakker om de her skatteomlægninger, har det jo tidligere været radikal politik at lægge ekstra afgifter på brændstof til vores biler osv. osv.
Det kan godt være, at det efterhånden kræver nogle nye standere rundtomkring i landet for at kunne få benzin- og dieselpriserne vist ordentligt, men er det stadig væk en del af De Radikales politik, at det skal være dyrere for bilisterne at tanke, end det reelt er i forvejen?
M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5064
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-09-06:
Vores udspil ligger jo i vores finanslovoplæg, så det er lige til at tage og føle på, hvordan vi har strikket vores forslag sammen.
Jeg ville så ønske, at De Konservative kom igennem med flere af deres ønsker i samarbejdet med Venstre og ikke mindst i forholdet til Dansk Folkeparti, end tilfældet er i øjeblikket.
Vi har lagt vores skattemodel frem i forbindelse med vores finanslovudspil, og der kan man læse alt om, hvad det går ud på.