runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2000-05-02:
Der er mange ting, som jeg ved at fru Kirsten Jacobsen har meget forstand på, men jeg er nødt til at sige, at i det seneste indlæg var rækken af misforståelser altså overordentlig lang.
Det er ikke korrekt, at kommunerne ikke bruger anvisningsretten, eller at det overhovedet ikke er sådan, at den bliver brugt, men den bliver ikke brugt godt nok, og det er et problem, og det må vi drøfte, for vi skal sikre en bedre tildeling af boliger til dem, som har brug for det, og dermed også en solidaritet ude i alle afdelinger og i det private byggeri, i pensionskasselejlighederne osv.
Så der er et stykke arbejde, der skal gøres, men igen var det ikke helt korrekt, hvad fru Kirsten Jacobsen sagde.
Og der er noget rigtigt i, at der har været en centralisme i almene boligselskaber, som der også var en heftig kritik af, og som jeg også deltog i en kritik af, men fru Kirsten Jacobsen glemmer jo det helt afgørende, nemlig at der også er et beboerdemokrati, og det beboerdemokrati hænger sammen med, at vi alle ...
Kirsten Jacobsen (FRI), 2000-05-02:
De almennyttige boligselskaber har aldrig har været til gavn for noget som helst andet end sig selv, aldrig nogen sinde.
Og må jeg ikke gerne lige sige, at de, der har hævet boligstandarden, jo ikke er selskaberne, det er jo det her Folketing, som har vedtaget nogle regler.
Selskaberne er jo ikke noget som helst i sig selv andet end i og for sig administrationsselskaber.
De har ingen penge selv, de har
Så det, de har, er nogle stillinger og nogle bestyrelseshonorarer og andet og nogle job, de i øvrigt ikke passer, somme tider ikke engang i overensstemmelse med lovgivningen.
Må jeg bare lige nævne Lejerbo og en masse andre.
Så vil jeg godt lige sige, at det jo ikke er de almennyttige boligselskaber, som løser de boligsociale problemer ved at tildele nogle lejligheder.
Næ, det er en ret, kommunerne har.
Og jeg er faktisk enig med hr. Keld Albrechtsen i, at vi selvfølgelig skal brokke os til de kommuner, som ikke bruger den. Men jeg tror, hr. Keld Albrechtsen ikke vil argumentere imod det, jeg siger, nemlig at den regel aldrig - næsten aldrig - er blevet brugt og i hvert fald ikke dér, hvor man kunne have opnået gode boliger til rigtig lave priser.
Og hvorfor ikke det?
Fordi det politiske flertal i de kommuner som regel er lig med det politiske flertal, der skalter og valter med de almennyttige boligselskaber.
Carsten Hansen (S), 2000-05-02:
Det var jo som altid spændende at høre fru Kirsten Jacobsen på talerstolen, men det er vel uomtvisteligt - og det vil jeg spørge fru Kirsten Jacobsen om - at den almene boligsektor har været med til at hæve boligstandarden i Danmark.
Og dengang individet, dengang den enkelte husejer, selv bestemte, var det baggårde, og det var tredje sal inde i tredje baggård, og det var derfor, vi fik en ordentlig almennyttig boligsektor, som kunne være med til at løse de boligsociale problemer, der var i samtlige af de store byer.
Det er vel ikke 1950'ernes, 1940'ernes og 1930'ernes - hvad kaldte vi dem? - boligspekulanter, fru Kirsten Jacobsen vil tilbage til, og derfor må man jo spørge, om ikke fru Kirsten Jacobsen kom til at sige forkert, da hun mente, at den almennyttige boligsektor ikke var med til at løse de boligsociale problemer.
Det er jo, som hr. Keld Albrechtsen sagde, sådan, at enhver kommune jo kan bruge de offentligt støttede byggerier, herunder de boligsociale, til at løse de boligsociale problemer - blot for at korrigere fru Kirsten Jacobsen en lille smule.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-05-02:
Der var desværre en temmelig lang opremsning af urimeligheder i det indlæg, som fru Kirsten Jacobsen kom med, så jeg kan jo ikke nå at korrigere det alt sammen.
Med hensyn til lejlighedstildeling og socialt ansvar, så er det jo altså sådan, at der er en regel, der sikrer, at man kan tildele lejligheder til folk, som har socialt behov, i alle afdelinger; det kan kommunalbestyrelsen gøre.
Vi har altså det problem, at der er nogle kommunalbestyrelser, der er veget tilbage for det.
Det er kommunalbestyrelserne og regeringen, der har svigtet dér, og det arbejdes der i øvrigt med i øjeblikket, kan jeg sige til fru Kirsten Jacobsen.
Og så taler fru Kirsten Jacobsen, som om det her handlede om at give lejerne nogle rettigheder.
Nej, lejerne skal naturligvis have øgede rettigheder; det har vi jo også diskuteret, f.eks. er der blevet indført øget klageadgang i forbindelse med forskellige afgørelser i boligforeningerne.
Det er den rigtige retning at øge beboerdemokrati i, men det er nu engang sådan, at frihed kun kan opnås gennem fællesskab.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-05-02:
Jeg mener, at man naturligt kan stille spørgsmål, når man læser dette beslutningsforslag: Er det værdifuldt, at folk får mulighed for at eje deres egen bolig?
Er det et godt princip for dem, der har lyst til at investere penge, tid og kræfter i deres egen bolig?
Eller må vi modarbejde det, så folk ikke får mulighed for at eje deres egen bolig?
Jeg mener, det er et godt princip, at folk får den mulighed.
Har vi brug for at have en almennyttig boligsektor i Danmark?
Er der så en konflikt mellem, at vi naturligt skal have og fortsat kan udbygge den almennyttige sektor, og at beboere i den almennyttige sektor får mulighed for at overtage deres egen bolig?
Jeg synes, det var meget spændende at høre hr. Keld Albrechtsens engagement; det var jo sjældne højder, det nåede.
Men jeg synes, det var en meget ensidig måde at betragte tilværelsen på, at så snart folk får mulighed for at eje deres egen bolig, kommer al landsens ulykker, og så vil det partout totalt ødelægge den almennyttige sektor.
Hvorfor ikke se det sådan, at man selv kan investere i sin lejlighed og overtage den, frem for at man skal flytte ud af lejligheden, hvis man kunne tænke sig at bo i en ejerbolig?
Ønsket er jo netop, at der også er nogle ressourcestærke personer, som bliver i området, så hvorfor ikke give den mulighed?
Det betyder jo ikke, at den almennyttige sektor vil forsvinde, men det vil skabe en større fleksibilitet.
Sådan har jeg læst forslaget, men det var jo interessant med disse vældige ideologiske under- og overtoner, og jeg forstod, at hr. Keld Albrechtsen også begyndte at opfatte ministeren som en slem revisionist, så det var jo sådan virkelig i trinrækkefølge, man hørte det her.
Jeg tager meget pragmatisk på det.
Jeg synes, vi har brug for begge dele, og det er med de briller på, jeg synes det her kunne være et frisk initiativ, hvis det blev gennemført.
Hvor meget det så ville afstedkomme, er svært at vide.
Jeg tror ikke, at det ville være det, der ville revolutionere verden, men det ville være en lille, praktisk mulighed, et meget jordnært forslag.
Lad det da komme an på en prøve!
Keld Albrechtsen (EL), 2000-05-02:
Hr. Henning Grove vil nu fortælle os, at det, man kæmpede for, var en forenkling!
Jeg husker nu tydeligt de diskussioner, vi havde.
Det, Det Konservative Folkeparti først og fremmest kæmpede for, var at få afskaffet Københavns adgang til at offentliggøre sammenlignende mål og resultater inden for restaurationsområdet.
Det var jo det, der i den grad havde skabt ophidselse i konservative restauratørkredse og ført til den indsats, som så desværre fik så stor indflydelse på lovgivningen.
har vel i dag i realiteten konkluderet, at det regelsæt, som man fik lavet, ikke var godt nok, og så må vi jo om nødvendigt prøve at finde nogle nye regler uden om hr. Grove.
Det er jo nok den eneste vej frem, sådan som jeg kan konstatere at landet ligger.
Erling Christensen (S), 2000-05-02:
Jeg var glad for at høre ministerens tale.
Jeg har ikke meget at tilføje, for vi havde jo den drøftelse med hensyn til kontrol sidste år, og vi foretog en vedtagelse her i Folketinget, som gjorde, nøjagtigt som ministeren sagde: at der skulle foretages en evaluering af kontrollen her i juli, og så ville man tage stilling til de erfaringer, der er høstet. Så med de bemærkninger vil jeg gøre ministerens ord til mine og til Socialdemokratiets: Lad os bruge det her som inspiration og lad os se på, når vi får materialet fra ministeriet, hvordan fremtiden kommer til at se ud på kontrolområdet.
Ritt Bjerregaard (S), 2000-05-02:
Siden jeg tiltrådte som fødevareminister, har jeg talt for en ændring af den strategi, som Fødevaredirektoratet i dag offentliggør kontrolresultater efter.
Jeg synes, der er behov for en mere offensiv og forbrugerrettet strategi på dette område.
Målet må være, at de resultater, der offentliggøres, umiddelbart skal kunne hjælpe forbrugerne med at træffe kvalificerede, frie valg.
Befolkningens kendskab og tillid til fødevarekontrollen må være vores pejlemærke.
Vi skal så i dag førstebehandle to forslag om offentliggørelse af kontrolresultater fra henholdsvis Enhedslisten og Socialistisk Folkeparti.
For begge forslagene er begrundede i et ønske om at bedre forbrugernes mulighed for at til- og fravælge virksomheder, der ikke lever op til de krav, vi stiller til fødevareproduktionen.
Som bekendt er der en politisk aftale om at lade den nuværende model fungere indtil juli måned 2000, og ifølge aftalen er det planen, at modellen skal evalueres herefter.
Evalueringen er på nuværende tidspunkt igangsat i Fødevaredirektoratet, og jeg har samtidig bedt direktoratet om at undersøge de praktiske muligheder for at få etableret en mere forbrugerrettet offentliggørelsesstrategi.
Denne plan må sammen med evalueringen indgå i de kommende, mere detaljerede drøftelser med Folketinget.
Jeg synes, at evalueringen og den videre proces bør afventes, og jeg vil derfor anbefale, at vi bruger de to forslag om offentliggørelse af kontrolresultater som inspiration til de politiske drøftelser, vi skal have på et senere tidspunkt, sammen med de bemærkninger, der kommer fra partierne under behandlingen her i dag.
Med de bemærkninger skal jeg på nuværende tidspunkt lade være med at gå ind i en vurdering af de konkrete forslag, der
er fremsat.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2000-05-02:
Det er jo et lovforslag om udskydelse af en revision, og årsagen til, at man udskyder revisionen, er jo, at man gerne vil vurdere Seruminstituttets fremtidige mulighed for en øget omsætning ved udvikling af nye produkter og så få afklaret forholdet til EU-retten i den sag, der blev anlagt mod Sundhedsministeriet allerede i 1998. Dér vil jeg da gerne benytte lejligheden til at understrege, at CD ønsker, at Seruminstituttet tilføres midler, hvis der i den omstillingsperiode, der er tale om, indtil ny produktion kan påbegyndes, bliver problemer for Seruminstituttet.
Derudover er det også væsentligt for CD at fastholde sikkerheden i de danske blodprodukter, og at der ikke uden forhandling med de frivillige bloddonorer påbegyndes en kommercialisering af den gave, som det jo hedder, de giver ganske gratis.
Så vi kan godt støtte, at man får lejlighed til at gå ned i det.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-05-02:
Bortset fra de positive bemærkninger fra SF og delvis jo også fra CD kan man ikke sige, at det her lovforslag har fået den helt store medvind under behandlingen. Det er jeg lidt ked af, for jeg tror, at mange ordførere forestiller sig, at her slet ikke er noget problem, men vi må jo så have belyst i udvalget, hvor stort det er.
Som jeg har fået oplysninger om det - men de kan være forkerte, det må vi så have undersøgt - er der altså ganske mange, som i dag bor i sådanne ejendomme, fordi udviklingen i landbruget har gjort, at der er blevet frigjort ejendomme i takt med den strukturudvikling, der har været i landbruget.
Og selv om hr. Christian H. Hansen meget morsomt udmaler, hvordan en gennemførelse af Enhedslistens program om økologi osv. ville medføre et større behov for boliger på landet, så ville det jo nok mere være f.eks. andelsboligforeninger, som ville blive etableret i forbindelse med f.eks. andelsjordrentebrug og den slags ting, som så kunne komme på tale.
Så jeg tror såmænd ikke engang, at det ville ændre situationen på det her område.
Men jeg synes også, vi i udvalget skal prøve at få undersøgt de tanker, som har været rejst af SF og CD om skærpelser af bestemmelserne.
Fru Annie Lunde Hansen var inde på forskellige mere tekniske ting, som man kunne gå ind og kigge på i forbindelse med den formulering af lovforslaget, der er i øjeblikket, og jeg synes, vi skal gå ind og få undersøgt, om det er en mulighed, for det er jo ikke noget kardinalpunkt for Enhedslisten, at det nødvendigvis skal være i den lovtekniske form, som det ligger i her.
Jeg har den opfattelse - og det er så et svar til hr. Knud Erik Hansen - at lejeloven løser spørgsmålet om bopælspligten, men det må vi også have undersøgt og klarlagt i udvalget.
Det, der i hvert fald er afgørende, er, at vi finder en løsning, således at man ikke kan misbruge bestemmelserne i landbrugsloven til at presse lejerne til huslejestigninger, som ikke er sagligt begrundede.
Det er altså det, som bl.a. Århus Stiftstidende har beskrevet, nemlig at reglerne, som de er formulerede i øjeblikket, kan bruges til det.
Men på baggrund af debatten, hvor vi jo har lyttet til, hvad det sådan har hældet mest til fra partiernes side, vi ved godt, at vi ikke kan få lovforslaget igennem, som det ligger her, men så vil vi i hvert fald undersøge, om der skulle være mulighed for at få lavet en ændring af landbrugslovens § 12, stk. 3, således at det, som er sigtet med lovforslaget, nemlig at hindre, at den større frihed til at ændre lejevilkårene, som ejere af landbrugsejendomme har i forhold til lejeloven, ikke bliver misbrugt over for lejerne til at presse huslejestigninger igennem, som ikke burde være sket.
Så det må vi kigge på.
Thorkild B. Fransgaard (FRI), 2000-05-02:
Beboelsesejendomme i forbindelse med landbrugsbygninger er bygget, for at ejeren kan bo der, eller til nogle mennesker, der arbejder på ejendommen og nødvendigvis må bo der.
Derfor er det indbygget i landbrugsloven, at hvis huset midlertidigt lejes ud, kan vedkommende lejer siges op med 6 måneders varsel.
Det er selvfølgelig noget anderledes, end det er ifølge lejeloven ved almindelig udlejning, men der er helt specielle forhold ude på landet, for der er det jo sådan, at alle beboelsesbygninger jo er bygget til dem, der nødvendigvis må bo der.
Derfor er den bestemmelse indbygget, og det kan vi ikke ændre.
Hvad så, hvis der sker et skifte, hvis man har sat ejendommen til salg, og der kommer en ny ejer?
Ja, han får jo besked om, at han skal opfylde bopælspligten inden 6 måneder, og derfor skal den mulighed selvfølgelig være der.
Hvis det er udlejet i mellemtiden, ja, så skal lejeren kunne siges op.
De, der lejer sådan en ejendom ude på landet, er jo også bekendt med det her, og derfor kan vi ikke se, at det er muligt at ændre på det. I praksis vil det give nogle store problemer.
Jeg forstår igen godt Enhedslistens intention, men der er altså helt andre forhold for beboelsesejendommene i forbindelse med et landbrug.
Derfor vi kan ikke støtte det her, det vil give alt for mange problemer.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-05-02:
Jeg skal blot sige, at det er jo ikke et uheld, at landbrugsloven har sådan en § 12, stk. 3.
Det er jo, fordi landbrugsloven specielt har til formål at tilrettelægge forholdene omkring landbrugsbedrifter.
Jeg synes, at den er meget passende, som den er.
Hvis det havde været betingelserne på lejeboligmarkedet generelt set, så var det selvfølgelig fuldstændig utilfredsstillende, men det er trods alt en ganske begrænset del af lejeboligerne, det her handler om, og når man som lejer indgår en aftale om sådan en bolig, så kender man jo betingelserne, og det vil sandsynligvis også være en lejebolig, man får til alt andet lige en noget lavere leje end andre steder.
Der er altså på den måde en kompensation for de her lidt forringede betingelser.
Vi kan altså ikke støtte Enhedslistens lovforslag.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-05-02:
Vi må sige til Enhedslisten, at der jo er en god grund til, at det her forhold er reguleret i landbrugslovgivningen og ikke i den almindelige lejelovgivning, og meningen med det er antagelig, at når der står, som der står her i § 12, stk. 3, så er det netop for at give en særlig mulighed for, at man kan anvende bygninger på ejendommen, som det nu er angivet i den her bestemmelse.
Det synes vi er en god idé.
Vi mener ikke, der er nogen grund til at lave om på det,
og vi kan ikke støtte lovforslaget.
Annie Lunde Hansen (CD), 2000-05-02:
Med dette lovforslag ønsker Enhedslisten at ophæve bestemmelsen i landbrugslovens § 12, stk. 3, som vedrører opsigelse af lejeforhold i landbrugsejendommes beboelsesbygninger.
Bestemmelsen ønskes ophævet, fordi den giver lejere i disse bygninger en dårligere retsstilling end andre lejere.
Desuden mener vi også, at der fortsat på et eller andet plan bør være mulighed for at indsætte lejere, som er beskæftiget med ejendommens drift.
I en tid med store strukturtilpasninger og sammenlægninger, hvorved flere og flere bygninger er blevet lejet ud til ikkelandbrugsmæssige formål, er der vist ingen tvivl om, at bestemmelsen i § 12, stk. 3, har fået større praktisk betydning, ja, det havde den jo faktisk allerede i 1995, hvor Peter Mortensen i Ugeskrift for Retsvæsen gennemgik nogle fortolkningsmæssige problemer i relation til bestemmelsen.
Så problemet er altså ikke nyt.
Konflikterne i forhold til lejelovgivningen går bl.a. på, hvem der kan opsiges til fordel for hvem, også på opsigelsesvarslernes længde.
Efter lejelovgivningen kan et lejemål alene opsiges, såfremt udlejer selv ønsker at overtage lejemålet til beboelse, og opsigelsesvarslet er i disse tilfælde 1 år til aftalt flyttedag.
Efter landbrugsloven er fristerne mindst 3 måneder og højst 6.
Med udgangspunkt i dette, og da det efter lejelovgivningen overhovedet ikke er muligt at opsige lejemål med henblik på at skaffe bolig til andre end sig selv, er der altså ikke tvivl om, at lejernes retsstilling er væsentligt forringet, når de har lejet sig ind i en beboelsesbygning på en landbrugsejendom.
Men som nævnt mener CD altså ikke, at det vil være hensigtsmæssigt bare at fjerne bestemmelsen i § 12, stk. 3.
Dels er 1 års opsigelse, som jo vil være konsekvensen efter lejeloven for opfyldelse af bopælskravet, for langt, dels kan der opstå helt legale behov for at tilknytte medarbejdere tæt til driften.
Der er altså nogle særlige hensyn, som skal varetages, når vi taler om landbrugsejendomme.
Det, som der derfor måske i højere grad er behov for, er nogle præciseringer eksempelvis af, hvad der skal forstås ved personer, der beskæftiges med ejendommens drift.
Juridisk antages det, at det blot er tilstrækkeligt, at den ny lejer beskæftiges med driften i et eller andet lille omfang.
Dette krav kunne man efter vores opfattelse uden de store problemer godt skærpe lidt.
En anden ting til at forbedre lejernes retsstilling kunne måske efter vores opfattelse være at ændre opsigelsesfristerne, når det gælder opsigelse på grund af, at boligen skal lejes ud til førnævnte personer, som beskæftiges med driften.
Men én ting er i hvert fald sikker: Vi kan ikke støtte Enhedslistens forslag, som helt er at hæve denne paragraf, som hedder § 12, stk. 3.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-05-02:
Det er klart, at hvis det viser sig, at vi har stemt for en lovgivning, som viste sig at blive brugt på en måde, som ikke var hensigten, så vil vi gerne se på det og rette det op. Dermed også sagt til spørgsmålet om, hvor mange vi kender, at jeg kender ikke så mange.
Derfor synes jeg også, jeg sagde åbent, at vi gerne vil se på problemet og få at vide, i hvilket omfang det foregår, for hvis det er et problem, så synes vi, der skal gøres noget ved det.
Det var mit udsagn.
Om vi vil åbne for landzoneloven?
Det vil vi ikke.
Det, jeg sagde, var klart, at jeg synes, vi godt kan diskutere, hvor nødvendigt det er i dag, hvor vi faktisk har en helt anden struktur, end vi havde måske for mange år siden, hvor man godt kan bo et andet sted og hurtigt komme til sin arbejdsplads, også på landet.
Hvor nødvendigt er det, og i hvilket omfang kan en udlejer egentlig ikke disponere reelt over sin udlejning, således at han også kan sikre sig sin fremtid?
Det tror jeg godt han kan, men det synes jeg vi kan se på i udvalget.
Christian H. Hansen (DF), 2000-05-02:
Jeg har to spørgsmål til hr. Knud Erik Hansen, og de går på: Når SF nu har forståelse for det her, skal det så forstås på den måde, at SF gerne vil være med til at lempe landzoneloven, sådan at hvis man kommer i den situation, at man skal bruge en medarbejderbolig, bliver det nemmere at få sådan en opført.
Så er SF's ordfører lidt inde på, at det her kan bruges til at tvinge nogle ud i huslejestigninger.
Erling Christensen (S), 2000-05-02:
Det er jo interessante modsatrettede hensyn, som SF's ordfører gør opmærksom på her, men jeg vil da godt blot spørge, om ikke de hensyn og de overvejelser også gjorde sig gældende, da SF stemte for landbrugsloven.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-05-02:
Nu er det jo ikke lejeloven, men det er alligevel noget, der regulerer et lejeforhold.
Når vi skal regulere et forhold mellem udlejer og lejer, er vi ofte ude i den situation, at de har modsatte interesser, og det er derfor, vi regulerer.
Udlejeren er som regel den stærke, lejeren den svage, og derfor har vi brug for nogle regler, der kan beskytte lejeren.
Det er klart, at udlejeren også har nogle interesser, som vi mange gange skal tage hensyn til, og det er jo så det, man har gjort med § 12, stk. 3, i landbrugsloven.
Der skal man så være opmærksom på, og det har man så taget hensyn til, at udlejer kan have nogle interesser i at skulle varetage en bopælspligt og også have personer ansat. Det, vi så skal være opmærksom på, er selvfølgelig, hvis nogle af disse regler, disse åbninger, disse rettigheder, man giver udlejeren, bliver misbrugt, hvis de kan bruges på en måde, som ikke er hensigten.
Der er mange uformelle måder at lægge pres på, og hvis man har reglen i § 12, stk. 3, jamen så kan man godt lægge et pres på en lejer, således at man kan fremtvinge en huslejeforhøjelse med en trussel om opsigelse.
Vi synes, det er uheldigt, hvis det foregår, så det vil vi gerne se nærmere på i udvalget med henblik på at få det rettet og også at sikre, at lejeren har en rettighed.
Men vi synes også, det er vigtigt i hvert fald med hensyn til bopælspligten samtidig at sikre, at udlejer har mulighed for at opfylde sin bopælspligt.
Det er jo en vigtig del af det at drive landbrugsejendomme
, så når vi går videre i udvalget, vil vi i hvert fald gerne se på, hvis vi ophæver den her paragraf, hvorledes vi så kan sikre, at udlejer også rent faktisk kan håndhæve sin bopælspligt. Vi kan også godt stille spørgsmål om retten til at opsige, fordi man godt vil have en ansat på gården til at bo der.
Vores fornemmelse er, at problemet i virkeligheden her er, at man kan bruge en måske løs trussel, en uformel, løs trussel til huslejestigninger, når man har en ret til, at man kan sige op, fordi man godt vil have en ansat på gården til at bo der.
Vi er ikke så nervøse for, at man bruger bopælskravet som en trussel, det er snarere det andet, der kan være problemet.
Så det vil vi gerne se nærmere på i
udvalget
Henning Grove (KF), 2000-05-02:
De Konservative kan heller ikke støtte lovforslaget.
Vi synes, ministeren gennemgik forslaget vældig godt.
Dels kører strukturudviklingen, dels er vi meget tilhængere af bopælspligten, dels er vi meget tilhængere af, at landbruget, hvis det har brug for det, også kan bruge sine boliger til medhjælpere.
Derfor kan vi ikke støtte lovforslaget.