Claus Larsen-Jensen (S), 2000-11-21:
Det er et nyt Europa, vi er en del af.
Meget er i dag anderledes end i det Europa og det EF, Danmark blev medlem af i 1972.
Mange flere lande er med.
De, der for 25 år siden var diktaturlande i Sydeuropa, er i dag velfungerende demokratier med økonomier i stærk vækst.
Forskellen er ved at blive udlignet mellem nord og syd i Vesteuropa, om end der stadig er en bid vej.
De fattige lande er blevet rigere, men de rige lande er ikke blevet fattigere.
Vi trækker hinanden opad og fremad politisk, økonomisk og socialt, fordi der er en vilje og evne til at samarbejde.
Nye værdier er tilføjet EU-samarbejdet, nu er det ikke kun hensyn til handel og økonomi og indre marked, der tæller, en ny dagsorden er sat for fuld beskæftigelse, mod social udstødelse og fattigdom, for et bæredygtigt miljø, forbrugerrettigheder, arbejdstagerrettigheder, bekæmpelse af grænseoverskridende kriminalitet, udvikling af videnssamfundet, hvor menneskelige ressourcer, rettigheder og muligheder, velstand og velfærd kommer i front på hele det europæiske kontinent som en del af Traktaten og nu også charteret som et politisk dokument.
Europa i dag er fundamentalt anderledes end i 1989.
De har et mål, en vision, et perspektiv for deres ønske
Den historiske betydning af denne udvikling kan ikke overdrives, det er en historisk chance, som ikke må tabes på gulvet.
Det er nye tider i Europa.
Det stiller også andre folk og stater i Europa over for helt nye udfordringer, og det stiller samtidig nye krav til os om at tænke nyt og se nye muligheder frem for at stirre os blinde på problemer, der måske hører gårsdagen til, og nogle af problemerne er måske også selvvalgte, fordi vi ikke ser, hvordan det ser ud hos de andre.
Euroafstemningen den 28. september medfører, at de danske EU-forbehold består i de kommende år som et udgangspunkt for dansk europapolitik.
Men det ændrer jo ikke ved, at Danmark deltager og skal deltage meget aktivt i EU-samarbejdet på alle de øvrige områder, fordi EU-medlemskabet og udviklingen på alle disse områder er af vital betydning for Danmark. Udvidelsen af EU med de nu 10 øst- og centraleuropæiske lande samt Malta og Cypern har for Socialdemokratiet førsteprioritet i dansk europapolitik i de kommende år.
Med hensyn til den endelige Nicetraktat, hvor vi jo har et forhandlingsmandat til regeringen, og hvor alt følges meget tæt i forhold til hele forhandlingsforløbet efter normal procedure, er det vigtigt, at vi sikrer, at udvidelsen i henhold til de kriterier, der gælder, kan komme i gang, og at man også ser positivt på overgangsordninger for de nye lande, ligesom man har gjort ved tidligere udvidelser.
EU-udvidelsen er efter vores opfattelse det største demokrati-, solidaritets- og fredsprojekt i Europas historie.
Danmark skal deltage aktivt i at løfte denne opgave.
Tænk engang et perspektiv, at et kontinent, der to gange i det 20. århundrede blev lagt øde af verdenskrige, som delte Europa, nu kan forenes i et civiliseret, demokratisk samarbejde, som til fælles gavn kan øge befolkningernes velstand og velfærd og sikre fred og frihed.
Borgerkrigene på Balkan har givet dette mere konkret betydning.
Med udvidelsen og alt det andet, der er på EU's dagsordener, som skal vise sig i konkrete og synlige resultater i forhold til landenes befolkninger, har EU sådan set ganske meget, måske oven i købet rigeligt, på dagsordenen i de kommende år.
Alligevel foregår der en vedvarende udvikling både på alle de områder, hvor Danmark er med, og på de områder, hvor Danmark ikke er med.
Alle andre lande er også stærkt optaget af, hvordan fremtidens Europa, det udvidede Europa, skal formes. For Danmark er det af afgørende betydning, at vi benytter de kommende år til en åben, udogmatisk diskussion i hele befolkningen om, hvor den europæiske udvikling er på vej hen.
Hvad vil de andre, hvad vil vi selv?
Mange forslag vil komme i spil.
Skal charteret indholdsmæssigt være en del af en ny, klarere, forenklet traktat?
Hvor skal magten ligge imellem EU-institutionerne?
Hvilken arbejdsdeling skal der være mellem EU og medlemslandene?
Hvilken rolle skal de nationale parlamenter have?
Hvordan kan nærheden og åbenheden udvikles?
Spørgsmålene er mange flere.
Vi skal også stille os selv spørgsmålet om, hvad der skal være Danmarks rolle og placering i fremtidens Europa, hvor 25 eller 35 lande vil være medlemmer af EU.
Efter hvilke mål og principper
Det, dansk europapolitik har brug for, er, at der skabes større sammenhæng, helhed, overblik og fremsyn, og at der sikres en større folkelig forankring af de visioner og perspektiver, vi skal sætte os i den fremtidige europapolitik.
Det er Socialdemokratiets holdning, at den danske EU- og Europadebat skal styrkes i Folketinget og i befolkningen, og vi vil derfor komme med forslag til, hvordan dette kan gøres.
Når det gælder hvidbogen, så kan bidraget fra regeringen på dette område skubbe gang i debatten, og vi kan jo også, som vi har gjort ved andre lejligheder, gennem Europaudvalget, gennem folk udefra og andet formentlig drøfte os frem til at finde nogle løsninger til at supplere med andre rapporter og andet, som kan bidrage til, at vi kan få en bred, nuanceret og åbenhjertig diskussion om, hvor Europa er på vej hen, og hvad vi egentlig gerne selv vil.
Europa skal vel heller ikke snydes for det bidrag, vi som danskere og som land kan yde et aktivt bidrag til.
Vi skal heller ikke snyde os selv for at få indflydelse på det, de andre former, for vi er jo alligevel stærkt afhængige af det, der kommer til at ske.
Debatten om fremtidens Europa deltager vi derfor særdeles gerne i, både i Danmark og med resten af Europa, men en eventuel konkretisering og eventuelle drøftelser om nye traktater osv. forudsætter vi skal ske i tæt samspil med nye medlemslande.
Nu handler det om Nicetraktaten, udvidelsen skal sikres og i gang, og når vi kender dette grundlag om få uger, deltager Socialdemokratiet meget gerne aktivt i en debat om fremtidens Europa og Danmarks rolle heri.
Dagens debat er derfor kun et startsignal til en fremtidig debat om Europa og vores egen rolle og placering.
Den europæiske udfordring skal efter vores opfattelse tages forfra i en åben debat uden for mange hellige køer.
Jeg skal på vegne af Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre, Det Konservative Folkeparti, Venstre og CD fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at Danmark har en afgørende interesse i at søge maksimal indflydelse på EU's udvikling og udformningen af Europas fremtid og noterer sig, - at regeringen arbejder for, at regeringskonferencen afsluttes i Nice med et resultat, der sikrer, at EU for sit vedkommende er klar til optagelse af nye medlemslande ved udgangen af 2002, - at udvidelsesforhandlingerne bør tilrettelægges, så de muliggør en hurtig og bred udvidelse, hvilket er helt afgørende for at skabe et helt og udelt Europa, - at samarbejdet i EU i de kommende år bør skabe synlige resultater for de europæiske befolkninger gennem opbygning af et bæredygtigt vidensamfund, der sikrer fuld beskæftigelse, velstand og velfærd, - at regeringen vil deltage aktivt i videreudviklingen af EU og bidrage til en klarere arbejdsdeling og et enklere traktatgrundlag i et åbent og demokratisk europæisk samarbejde, og - at regeringen vil arbejde for, at en eventuel ny regeringskonference også får deltagelse af de første nye medlemslande.«