runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Hindrup Andersen (EL), 1998-02-19:
Hvis man nu skulle tage Socialdemokratiet på ordet, skulle man starte med at forbyde dyrkningen af raps.
Det er dér, hvor det allerstørste gødningsforbrug er, og det er dér, hvor den allerstørste spekulation i EU's støtteordninger er.
Jeg er enig i, at det er EU's støtteordninger, der skævvrider det danske landbrug, men hvis man skulle tage det for pålydende, at Socialdemokratiet virkelig vil gøre noget ved EU's støtteordninger, skulle man starte dér.
Det gør man ikke.
Det er dér, man har brugt allerflest pesticider, det er dér, den allerstørste forurening er, og det er dér, hvor bønderne kan komme af med allermest gylle.
Det gør man ikke.
Når der er tale om en plante som hamp, er der utrolig mange gode grunde til at genoptage produktionen.
Hamp kan på lang sigt, når både produktion, dyrkning og forædling bliver tilstrækkelig veludviklet, være med til at erstatte bomuldsproduktionen.
Bomuldsproduktionen er den produktion i verden, der bruger de fleste pesticider.
40 pct. af samtlige pesticider på verdensplan bruges i bomuldsproduktionen, ja, Aarhus Universitet lever af det pesticidforbrug, fordi de er medejere af Cheminova, der producerer metylparathion, som man sælger til bønderne i Sydamerika, fordi det er forbudt herhjemme.
Jeg kalder det en utrolig dobbeltmoral fra regeringens side, og der er slet ingen sammenhængende argumentation.
Når man ser på bomulden, skal man også bruge en utrolig mængde petrokemiske og klorkemiske stoffer, som også efterlader en forurenet jord, og det påvirker mange mennesker med bl.a. allergifremkaldende stoffer.
Fra Socialdemokratiets side har man nægtet at stoppe eksporten af metylparathion til Sydamerika.
Det ville man ikke være med til i det danske
Folketing
Det vil sige, at man her vil være med til at sikre, at man får bomuld, som er allergifremkaldende, til den danske befolkning.
Det har man været meget aktiv i.
Når der nu er et massivt folketingsflertal, som for en gangs skyld vil tage et skridt i retning af at fremme en produktion af disse meget vigtige fibre uden brug af pesticider og kunstgødning, synes jeg, det viser, hvor man har regeringen henne.
Jeg fatter ikke, hvad den egentlige begrundelse er.
Jeg vil meget gerne høre, om den argumentation, som regeringen fremfører her, betyder, at man, hvis nu SF og Enhedslisten sammen fremsatte et forslag om, at nu måtte man ikke sprøjte og gøde rapsen, ville være med til det eller til at reducere tilskuddet til rapsen, et tilskud, som er dybt forkasteligt, som der spekuleres i, og som er ødelæggende for ethvert sundt sædskifte.
Jeg fatter ikke den argumentation.
Erling Christensen (S), 1998-02-19:
Jeg må sige, at hr. Bent Hindrup Andersen kommer langt omkring i den her sag om bomuld, som han for øvrigt selv går i, kan jeg se her fra talerstolen.
Det, der er interessant i dette forslag - og vi afgav betænkning i udvalget, inden EU-Kommissionen vedtog prisforslaget for markedsåret 1998-99 og nedsatte hektarpræmien med 25 pct. fra ca. 5.400 kr. til ca. 4.000 kr. - er jo netop, som det er blevet nævnt her, at det er den høje EU-hektarstøtte, der har været hovedårsagen til ønsket om at få tilladelse til hampedyrkning i Danmark. Nu er EU-støtten altså nedsat.
Har det så været ulejligheden værd at bruge tid på det her beslutningsforslag? Vil muligheden for hampdyrkning overhovedet blive benyttet af landbruget?
Og når det er sagt, så synes jeg også, at det skal fremhæves, at dyrkning jo kun er interessant på grund af støtten, ikke fordi man kan få en afsætning.
Desto større er min overraskelse, når jeg ser
flertallets betænkningsbidrag og deres understregning af, at kontrollen af, at hampen ikke misbruges utilsigtet, skal betales af skatteyderne.
Skatteyderne skal altså betale for, at hampdyrkerne kan få EU-tilskud.
Og det mener ikke alene Enhedslisten, men også Venstre og De Konservative samt Fremskridtspartiet og andre EU-modstanderpartier.
Og lad så være med at blande bomuld og andre afgrøder, som vi ikke kan dyrke i Danmark, ind i det her.
Jeg synes, det er en dårlig sag for forslagsstillerne.
Jeg synes også, det sætter landbruget i et alt for dårligt lys, og det fortjener dansk landbrug altså ikke på den her lille sag.
Jeg håber, at ministeren, som skal administrere det her, kan finde muligheder for, at den kontrol, der skal være, kommer til at gå på normale kontrolgebyrer.
Poul Qvist Jørgensen (S), 1998-02-19:
Jeg synes, det er påfaldende, at retsordførerne for henholdsvis V og K enten bliver siddende eller overhovedet ikke er til stede i salen - i hvert fald reagerer de ikke på indtil flere opfordringer til at prøve at forklare os, der spørger, og jeg er én af dem, hvorfor og hvordan de vil håndtere den vanskelige situation, som de må komme i, og som jeg egentlig synes at vi andre urimeligt bliver bragt i.
Hvorfor bliver I siddende med hænderne under lårene?
Jeg har helt forståelse for, at forretningsordenen naturligvis tilsiger, at I kan blive siddende, hvor I sidder, men kan I også blive siddende i forhold til befolkningen?
Vi skal have kontrol, og vi skal have det ene og det andet og det tredje i det danske samfund, og politiet skal have gode arbejdsvilkår, og hvad gør I?
I tier stille - er det rimeligt?
Peter Hansen-Nord (V), 1998-02-19:
Det er muligt, at jeg ikke kan erstatte de retspolitiske ordførere, men jeg vil gerne både til fru Dorte Bennedsen og hr. Qvist Jørgensen sige, at det er en utrolig negativ indgangsvinkel, man har til denne sag.
Det er jo også ganske ejendommeligt, at en række andre EU-lande kan håndtere den her problematik. Jeg synes også, at begge de nævnte talere, når man har læst betænkningen, kan læse sig frem til, at forslagsstillerne til den for så vidt berettigede kritik omkring kontrolmulighederne, der blev rejst ved førstebehandlingen, har gjort, hvad vi overhovedet kan, for at der ikke skal lægges nogen hindringer i vejen, når regeringen tager disse initiativer og laver disse bekendtgørelser.
Der er lagt op til, at man kan kontrollere både udsæden, markerne og alt det, man måtte have lyst til at kontrollere, og alt det, man har lyst til at registrere i den her forbindelse.
Der er ikke noget, som forslagsstillerne mindre ønsker sig end misbrug.
Det er den negative indgangsvinkel, men alle andre kan løse det.
Den positive del, som debatten ikke har været præget så meget af, er, som jeg nævnte tidligere, dette potentiale, disse muligheder, som denne plante frembyder.
Det er den del, som vi ønsker Danmark skal deltage i, det er den del, vi ønsker dansk industri skal interessere sig for og efterfølgende naturligvis også primærproducenterne, nemlig landmændene.
Så enkel er historien.
Jeg er sikker på, at når det har kunnet lykkes i andre lande, vil det også efterfølgende kunne lykkes i Danmark.
Skulle der opstå nogle helt aparte problemer, så lad os tage dem op, lad os kigge på dem.
Det, forslagsstillerne er imod, er, at danske landmænd i den her forbindelse stilles anderledes end andre EU-landmænd.
Bent Hindrup Andersen (EL), 1998-02-19:
Til hr. Erling Christensen omkring gebyret: Hvis jeg forstår hr. Erling Christensen rigtigt, er hr. Erling Christensen modstander af, at vi i forbindelse med anvendelsen af provenuet fra pesticidafgifterne yderligere sikrede en friholdelse af økologerne for at betale et gebyr på 1 mio. kr.
Det, der er min pointe i denne sag, er, at det er en utrolig vigtig og nødvendig produktion, som i sig selv rummer en økologisk produktion: Der er ingen, der kan finde på at sprøjte den.
Den har så skrap en lugt i sig selv, at den holder insekter og skadedyrene væk.
Det, der er tale om her - sagt til hr. Erling Christensen - er, at man for en gangs skyld kan begynde at genetablere muligheden for, at man kan få en fornuftig økologisk plante ind i sit sædskifte, og dér vil vi gerne være med til at friholde det for gebyr.
Vi vil også gerne være med til at støtte, at der kommer
en industri op at stå, for det er jo rigtigt, at der i dag er nogle ganske få fabrikker.
Det er især Rumænien, disse er koncentreret om, og det vil nok også være sådan, at det er dem, der i starten kan lave de fleste ting.
Det er ikke verdens bedste kvalitet, men det er en udmærket kvalitet til at erstatte skjorter og andre ting til allergikere, som ikke har andre muligheder. Det andet er: Hvorfor skal Danmark halte bagefter, når Vesttyskland og Forbundsdagen dernede nu har tilladt hampdyrkning, også i det tidligere Østtyskland, hvor det har været forbudt?
Hvis man skal være helt spidsfindig, så kan man sige, at det egentlig er kommunismens fald i Østeuropa, der har muliggjort, at de kunne genoptage hampdyrkningen netop i Berlinområdet, for det er dér, det har haft den traditionelle udbredelse, netop fordi det er sumpede områder.
Så hvis det endelig er, kan man i hvert fald sige, at der har været noget godt i det, der er sket.
Når man så taler om anvendelsen af det, så har hr. Peter Hansen-Nord jo helt ret.
Der er mange andre produkter, det kan bruges i, og det vil nok også være dér, den får den største udbredelse.
Selv i Tyskland, hvor man nu har hævet forbudet, skønner man, at der vil blive tilplantet 800 ha og næste år igen 2.000 ha.
Det bliver ikke det voldsomme
Det er en meget fornuftig ting.
Eva Fatum (S), 1998-02-19:
Jeg ser det som ren støttetænkning og tænkning i, hvordan man kan få flest mulig penge ud af systemet, for det kan da ikke være, fordi der er muligheder for afsætning.
Den undersøgelse, man har lavet, viser jo netop, at der ikke er mulighed for afsætning af hampen.
Så det er ren økonomisk tænkning.
Det, vi også ser, er jo EU's udvidelse, hvor vi netop snakker om, at vi skal nedsætte hektarstøtten til landbruget, når vi skal have flere lande med i EU.
Det hænger overhovedet ikke sammen med den politik, som man i hvert fald lige for øjeblikket fører fra Venstres side.
Erling Christensen (S), 1998-02-19:
Når jeg hører hr. Bent Hindrup Andersen og hr. Hansen-Nord, så kommer jeg til at tænke på en nulevende dansk forfatter, som jeg desværre ikke kan huske navnet på, men han sagde i indledningen af en bog, at i begyndelsen var ordet, og nu er det kun ord og ord og ord.
Jeg vil tilføje ordskvalder - og det fra hr. Bent Hindrup Andersen.
Fornuftigt at dyrke hamp - siger hr. Bent Hindrup
Andersen.
Men til hvad?
Der er jo ingen produktion.
Man ved ikke, hvad man skal bruge det til.
Det er jo også det, der fremgår af forslaget.
Det er det, der fremgår af det svar, som er kommet til udvalget.
Det, jeg mangler svar på, for jeg har ikke været inde på økologi og sådan nogle ting, og det, jeg har talt om, er kontrol og kontrolgebyret, også gebyret for politiets kontrol.
Hr. Hansen-Nord siger, at når andre EU-lande kan håndtere problemet, så kan vi også.
Vi har ikke hørt om, hvordan andre EU-lande har håndteret problemet, men det kunne være, at hr. Hansen-Nord kan fortælle os, hvordan andre EU-lande betaler for kontrollen på det her område.
Ole Donner (DF), 1998-02-19:
Jeg vil gerne starte med at takke ministeren for svaret.
Det fremgik jo tydeligt af ministerens svar, at der har været aktiviteter fra både ministerens og Trafikministeriets side, og det er jeg selvfølgelig meget glad for.
Det fremgik
også af ministerens svar, at det ikke er en sag, man bare løser med et fingerknips.
Det havde været rart, hvis der havde været lidt længere tid til at få en bedre oversigt over det fremtidige trafikmønster, for som ministeren sagde, sker der
forskellige ting, som vil få indvirkning på, hvordan det fremtidige trafikmønster vil blive - dels når Øresundsforbindelsen bliver en realitet, og dels når det taxfree salg ophører.
Der er jo ikke nogen, der kommer med en løsning, som bare siger: Sådan vil vi gerne gøre det.
Der er forskellige muligheder.
For få dage siden havde vi en deputation i Trafikudvalget, som repræsenterede det bornholmske erhvervsliv.
De talte meget om og ønskede meget, at der kom flere fragtfærger, specielt færgeforbindelser til kontinentet, så det blev lettere at eksportere varerne fra Bornholm.
Det er fuldt forståeligt, at man har de ønsker, for det er klart, at når man bor på en ø som Bornholm har man mange omkostninger, både til at få transporteret råvarerne over og til bagefter at få færdigvarerne af sted.
En stor del af øens borgere taler om store, hurtiggående færger, måske endda katamaranfæger, så de hurtigt kan komme frem og tilbage mellem destinationerne København og Rønne og ligeledes hurtigt til Ystad i Sverige, og det er også forståeligt nok, at de gerne vil det.
Samtidig modtog vi flere hundrede underskrifter imod katamaranfærger, så det er der altså også nogle kredse der er meget imod.
Der er mange, der ønsker en behagelig sørejse og nogle gode køjefaciliteter, så man er udhvilet, når man når frem til sit bestemmelsessted.
Vi mener, at der måske i forbindelse med den fremtidige trafik skulle fastlægges nogle krav om udlicitering, så man sagde: Vi stiller krav om den og den tonnage, der skal være driftssikkerhed, og der skal være et passende antal afgange.
Så kunne man udbyde det hele i licitation, og den operatør, der kunne løse opgaven med mindst mulig statsstøtte, ville vinde en sådan licitation.
Der er altså mange spørgsmål at tage stilling til, men jeg mener, det er vigtigt, at vi her i Folketinget kan blive enige om, at vi er nødt til at træffe nogle beslutninger, inden Folketinget hjemsendes i maj.
Det vil nok blive nødvendigt at justere de beslutninger, efterhånden som trafikmønstret ændrer sig, og derfor er jeg glad for, at jeg i dag på hele Folketingets vegne - selvfølgelig først og fremmest Dansk Folkepartis vegne - kan fremsætte et forslag
til vedtagelse
De ønsker bare nogle nærmere afklaringer fra ministeren under debatten, og det kan meget nemt ske, at et enigt Folketing kan samles om dette forslag til vedtagelse, der lyder således:
Forslag til vedtagelse »Folketinget konstaterer, - at regeringen i samarbejde med Bornholms Amt arbejder videre med forskellige modeller for Bornholmstrafikkens tonnagesammensætning med henblik på at træffe beslutning i april 1998, og - at trafikministeren vil holde Trafikudvalget orienteret.«
Dorte Bennedsen (S), 1998-02-19:
Jeg vil gerne sige til hr. Peter Hansen-Nord, at jeg ikke har ytret mig om en positiv eller en negativ indgang til dette problem.
Jeg har i stilfærdighed spurgt hr. Per Stig
Møller, og jeg har spurgt De Konservatives tilstedeværende medlemmer af Retsudvalget, om de kunne forklare mig, hvorfor man her går stik imod politiets indstillinger og holdninger, når man ellers aldrig gør det.
Vi har fra Venstre fru Birthe Rønn Hornbech, og vi har hr. Svend Aage Jensby, som begge er medlemmer af politietaten.
Og så vil jeg se, om det er muligt at lokke dem op og forklare os helt stilfærdigt, hvorfor Venstre - hvis de også kunne svare på Det Konservative Folkepartis vegne, må de også gerne det - har taget denne stilling i denne sag, når man er altid, stort set undtagelsesfrit, siger til os andre, at når politiet kommer med en indstillng, så bør vi følge den.
Jeg synes, at det er et beskedent spørgsmål, som det er rimeligt at få svar på.
Erling Christensen (S), 1998-02-19:
Jeg synes, at det, jeg sagde tidligere om ordskvalder, er fuldstændig rigtigt, når jeg hører hr. Bent Hindrup Andersen gå på talerstolen og sige, at jeg har sagt, at der ikke er brug for hamp.
Sådan er det, vil jeg sige til hr. Bent Hindrup Andersen, men det kræver noget mellem ørerne.
Vibeke Peschardt (RV), 1998-02-19:
Jeg vil gerne svare direkte på et spørgsmål fra hr. Bent Hindrup Andersen om, hvorfor vi er imod det her lovforslag.
Det er vi, fordi vi mener, at dette er ren tilskudstænkning. Det er det første.
Dernæst mener vi, at det bliver utrolig vanskeligt at kontrollere det.
Dette forslag er hampert, for at sige det lige ud.
Ole Donner (DF), 1998-02-19:
Jeg har på Dansk Folkepartis vegne rejst denne forespørgsel i dag her i Folketinget for at få en debat om Bornholmstrafikken.
I december sidste år kom ministeren med en redegørelse
på baggrund af den rapport eller analyse, der er fremstillet om den fremtidige trafikbetjening af Bornholm.
Af ministerens redegørelse fremgik det, at regeringen overvejer forskellige alternative muligheder.
Mange på Bornholm er gået op i det her og går op i det.
Ministeren har været på Bornholm, og flere folketingsmedlemmer har været ovre at besøge øen for at høre de forskellige ønsker omkring den kommende trafikbetjening, ligesom der har været flere deputationer i Trafikudvalget.
Derfor håber jeg, at vi i dag får en god debat om den fremtidige trafikbetjening af Bornholm.
Besvarelse
Erling Christensen (S), 1998-02-19:
Da jeg nu har fået at vide, hvorfra mit citat stammer, skylder jeg vel Tinget at sige, at det er Johannes Møllehave, der har brugt det, men jeg er også blevet oplyst om, at Johannes Møllehave kunne have taget det fra Johannes Evangeliet, kap. 1.
Lad mig sige til hr. Bent Hindrup Andersen, som taler om historien fra 1937 og 1938, at det synes jeg da er fint, og det kunne vi da have brugt lidt tid til i udvalget.
Det, jeg taler om, er i dag.
er, at vi skulle begynde i den rigtige rækkefølge, når vi nu snakker om dyrkning af hamp.
For jeg synes, det er ude i hampen at begynde at dyrke et produkt, som man ikke ved, om der er nogen, der overhovedet vil bruge til noget.
Det, jeg kort kan konstatere, er, at med det forslag her, som jeg synes er interessant, hvor også Fremskridtspartiet, Dansk Folkeparti og de borgerlige partier er med, partier, som snakker om skattetryk og skattetryk og skattetryk, vil man altså tillade dyrkning af et produkt, som der ikke er brug for, men samtidig vil man hæve skattetrykket for at dyrke den afgrøde, som ingen vil have.
Det synes jeg altså er interessant.
Eva Fatum (S), 1998-02-19:
Problemet med kontrollen, som forslagsstilleren i øvrigt mener at staten skal betale, at samfundet skal betale, er jo, at man ikke kan se forskel på hampen.
Man kan ikke se forskel på, om det er cannabinolfrit, eller om der er cannabinol i hampen, dér skal man bruge »den lille kemiker«, så det er altså ikke noget med, at man bare kan gå ud og se på markerne, hvad der er det ene, og hvad der er det andet.
Bent Hindrup Andersen (EL), 1998-02-19:
Hr. Erling Christensen taler om hamp, som om det er en ny idé, der er opstået, og siger, at man jo ikke har noget at bruge den til.
Det er jo ikke rigtigt, sådan er historien ikke.
Det har været det mest dominerende og vigtigste produkt i det forrige århundrede, i slutningen af det og også i begyndelsen af dette.
Det, der er tale om, er at begynde at gøre op med kemiindustriens dominans inden for også tekstilverdenen.
Jeg kan oplyse hr. Erling Christensen om, at i 1937 blev hampproduktionen i USA beskattet og fortrængt af de nye kunststoffer, især nylon, blandt andet gennem et voldsomt pres fra kemikoncernen Dupont. Baggrunden for, at gode naturmaterialer er trængt ud af produktionen, er blandt andet den petrokemiske industris pres på at få det beskattet og dermed umuliggøre en konkurrence. Så vil jeg gerne sige til hr. Erling Christensen, at der er utrolig mange ting, hvori hamp kan indgå som et værdifuldt fiber.
Det er ikke alene tekstiler; det er også papir og andre ting.
Det, der selvfølgelig vil ske, er, at der ikke vil være den voldsomt omgribende produktion fra start af.
Der vil garanteret også være mange problemer i at få etableret en sådan produktion.
Men det ændrer jo ikke ved, at vi nu skal gøre det muligt.
Peter Hansen-Nord (V), 1998-02-19:
Der er ingen, der på noget tidspunkt har afvist, at der er et problemsæt, og når forslagsstillerne er kommet til den beslutning, man er kommet til, så er det naturligvis en afvejning af, hvad der er positivt, og hvad der er negativt.
Der er jo et problemsæt i det, som fru Dorte Bennedsen siger; det er vi enige i.
Alle disse anbefalinger, som politiet er kommet med for at lette kontrolfunktionen, er taget med i betænkningen, så der er altså lagt op til, at når man skal implementere det her forslag, så kan man tage de ting i anvendelse.
Der er altså åbnet op for alle de kontrolmuligheder, man måtte ønske sig.
Det har vi så taget med for at fjerne den problematiske del af forslaget, og så er der alle de andre positive ting, som opvejer og overhaler dette lille problemsæt masser af gange, og det vil fru Dorte Bennedsen erfare ved selvsyn om ganske få år.
Bent Hindrup Andersen (EL), 1998-02-19:
Nu synes jeg egentlig, det begynder at blive en lidt interessant udmelding fra Socialdemokratiets side: Der er ikke brug for hamp.
Jeg vil gerne spørge Det Radikale Venstre, om det er sådan, at Det Radikale Venstre er enig i den opfattelse, at der ikke er brug for hamp, og at det er et naturprodukt, som man skal holde ude af det danske marked.
Det er et kontant spørgsmål.
Jeg kunne godt tænke mig, at De Radikale kommer op
og markerer, hvorfor de er enige med regeringen i det her.
Erik Larsen (V), 1998-03-26:
Idet jeg skal henvise til den omdelte betænkning og indstilling
kan jeg oplyse følgende om udvalgets arbejde: Arbejdet har som sædvanlig vedrørt tre spørgsmål: For det første spørgsmålet om gyldigheden af valghandlingen, herunder valgets forberedelse, stemmeafgivningen, optællingen af stemmesedler og vurderingen af dem samt valgbøgerne og disses førelse m.v., for det andet spørgsmålet om godkendelse af de af Indenrigsministeriet foretagne opgørelser og beregninger og for det tredje spørgsmålet om godkendelse af de kandidater, der har opnået valg. Om det første spørgsmål kan jeg sige, at udvalget har gennemgået Indenrigsministeriets redegørelse indeholdende de bemærkninger, som gennemgangen af valgbogsudskrifterne har givet ministeriet anledning til.
Der har endvidere for udvalget foreligget femten klager og henvendelser vedrørende valghandlingen.
Jeg skal her henvise til betænkningen, hvad angår den stilling, udvalget har taget til disse klager.
Med hensyn til det andet spørgsmål har udvalget behandlet godkendelsen af Indenrigsministeriets opgørelser og beregninger, der ikke har givet anledning til bemærkninger fra udvalget.
Poul Erik Dyrlund (S), 1998-03-27:
Jeg er egentlig lidt ked af, at jeg faktisk syntes at kunne spore en vis bitterhed i fru Pia Christmas-Møllers ordførertale, en bitterhed over, at man fra regeringens side ikke har kunnet indfri de forventninger og de forestillinger, som man har gjort sig i Det Konservative Folkeparti, bl.a. på arbejdsmarkedsområdet. Hvad er det så for forventninger?
Det kan man selvfølgelig gætte på.
Men hvis det handler om at skære dagpengeperioden ned til 3 år, hvis det handler om, at de 25-30-årige skal på halve dagpenge, hvis det handler om, at orlovsydelse, uddannelsesgodtgørelse osv. skal ned på 80 pct. af max-dagpengesatsen eller en sænkning på 2.300 kr. om måneden, hvis det handler om at stramme adgangskravet til arbejdsløshedskasserne, hvis det handler om, at feriedagpengene skal afskaffes, hvis det handler om en halvering af bevillinger til produktionsskoler og daghøjskoler, hvis det handler om, at uddannelsesorloven skal ændres, så den bliver næsten ubrugelig, hvis det handler om at indføre deltagerbetaling på voksen- og efteruddannelse og i øvrigt lave store begrænsninger på voksen- og efteruddannelsesområdet - alt i alt besparelser svarende til 8,5 mia. kr. - så må jeg sige til fru Pia Christmas-Møller: De forventninger kan vi ikke leve op til.
Villy Søvndal (SF), 1998-03-27:
Der var ét sted, hvor fru Pia Christmas-Møller var virkelig fast i kødet, om man så må sige: Det var hendes syn på forsvaret.
Det gør intet indtryk, at den kolde krig er afsluttet, og at Warszawapagten er opløst.
Der blev holdt fuldstændig den samme tale, som man gjorde under den kolde krig.
Det er ikke lykkedes.
Der holdes på trods af det en tale, der hedder, at det her område må man ikke røre ved.
Danmark er i øvrigt gået modsat samtlige andre europæiske lande, der har beskåret deres forsvarsbudgetter.
Det har Tyskland, det har Belgien, det har Holland.
Jeg vil bare spørge fru Pia Christmas-Møller om en enkelt ting: Synes fru Pia Christmas-Møller, der er brug for nye ubåde?
Og hvilken rolle skal de spille, efter at den kolde krig er afsluttet?
Hvad er det, man vil bruge pengene til i Det Konservative Folkeparti?