runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Erik Christensen (RV), 2006-03-30:
Indledningsvis vil jeg sige tak til SF for fremsættelsen af dette beslutningsforslag, der sætter fokus på en af de allerstørste uligheder i regeringens og Dansk Folkepartis skattestop, nemlig ejendomsværdibeskatningen.
Netop den manglende regulering af ejendomsværdibeskatningen giver en skæv fordeling af værdien af boligerne; både skævt mellem befolkningsgrupper og i særdeleshed i forhold til den geografiske placering af ejerboligen.
Derfor var dette element også en del af det fælles skatteoplæg ved valget i 2005 fra Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet.
Regeringen og Dansk Folkeparti giver befolkningen den opfattelse, at skattestoppet kommer den samlede befolkning til gode.
Rigtigt er det derimod, at man ikke har samme fordel af fastfrysningen af ejendomsværdibeskatningen over hele landet.
Der er en verden til forskel i den lettelse, der med skattestoppet gives til ejere af godt placerede boliger i Københavnsområdet og i de større danske byer i forhold til de lettelser, der gives til ejere af små boliger i landområderne eller i de mindre byer, hvor udviklingen i ejendomspriserne ikke tordner frem.
Netop den løbende ejendomsbeskatning er bedste begrundelse for ikke at indføre en beskatning af fortjenester ved salg af ejerboliger.
Med regeringens stop for en naturlig stigning i ejendomsværdibeskatningen pådrager man sig et ansvar for de meget store stigninger i ejendomspriserne.
Også Velfærdskommissionen påpeger, at ejendomsværdibeskatningen skal være en del af finansieringen på løsningen af et af det danske samfunds allerstørste hindringer for at blive det mest innovative samfund i verden, nemlig beskatningen af arbejdsindkomsterne.
Der er flere elementer i beslutningsforslaget, som Det Radikale Venstre kan tilslutte sig, således også forslaget om et større personfradrag.
Det er et godt incitament til at blive en del af arbejdsmarkedet, hvis man også er blandt de lavest lønnede.
Den økonomiske sammenhæng i forslaget har jeg ikke vurderet, ligesom omfanget og sammenhængen og placeringen af skattelettelserne bør justeres for at kunne få en radikal tilslutning til det samlede forslag.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2006-03-30:
Jeg forstår udmærket godt hr. Morten Homanns tanke med det her, for den kan umiddelbart virke rigtig.
Når den ikke er det, så er det, fordi mursten jo ikke kaster penge af sig, før de bliver solgt.
Men hr. Morten Homann vil alligevel have, at der skal betales skat af de mursten.
De penge, som man skal betale i skat, kan kun komme et sted fra, nemlig fra de penge, man har tjent i løn.
Derved bliver det en ekstra skat på den lønindtægt, man har; på det at have et hus, som man i øvrigt har købt og betalt.
Jeg synes ikke, det kan være rimeligt, at man ikke kan vide, hvad det er, man har; her har jeg min bolig, og den har jeg lagt et budget for, og så kan jeg også regne med, at jeg kan blive siddende der uden at skulle blive mødt med en hel masse uheldige skatter, som jeg likviditetsmæssigt kan komme til at få det svært med.
For det er netop ikke indtægten, man beskatter ifølge hr. Morten Homanns forslag, men murstenene.
Morten Homann (SF), 2006-03-30:
Nu skal jeg lige sige til hr. Jakob Axel Nielsens oplysning, at der ikke er noget i det her forslag, som handler om beskatninger af gevinster ved boligsalg.
Det kan vi godt diskutere, men det ligger ikke i det her forslag.
Kan hr. Jakob Axel Nielsen ikke godt se paradokset i, at vi beskatter en ekstra indsats på arbejdsmarkedet, men vi beskatter ikke de store gevinster og prisstigninger, der er på boligmarkedet, bortset fra for unge og helt nye boligejere?
Skulle vi ikke få lidt mere rimelighed ved at fjerne særreglerne og rabatterne for de ældre og etablerede boligejere og så bruge dem på at nedsætte skatten på arbejde?
Poul Erik Christensen (RV), 2006-03-30:
Nu vil jeg sige, at der jo ikke er tale om en yderligere beskatning.
Derudover vil jeg sige, at der sådan set ikke er noget problem, hvis ejendomspriserne falder, for så falder ejendomsværdibeskatningen også, idet den jo er en del af ejendommens værdi.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2006-03-30:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Morten Homann i, at det er meget paradoksalt, at vi straffer det at gå på arbejde så hårdt og brandskatter det på den måde.
Men en af forudsætningerne for at have et godt arbejdsmarked er også, at vi har mobilitet på arbejdsmarkedet, og det sikrer en høj mobilitet på arbejdsmarkedet, at folk kan sælge og købe huse, uden at de skal involvere skattevæsenet hele tiden.
For flytter man fra et hus, har man jo behov for nogle penge til at komme over i et andet hus.
Derfor ville hr. Morten Homanns forslag betyde, at alt for mange ville vælge at takke nej til et arbejde i Esbjerg, hvis de nu bor i København, fordi de ikke ville kunne vide, om de kan komme ind i det nye hus, for de ikke ved, hvilke penge de har med.
Da den konservative ordfører, fru Charlotte Dyremose, ikke kan være til stede, har jeg lovet at læse hendes tale op.
SF lægger med sit forslag op til en langt mindre retfærdig beskatning af ejerboliger.
Må jeg minde SF om, at en bolig er et sted, hvor man bor, og at man er afhængig af at have et sted at bo for at få sin hverdag til at hænge sammen.
Danske boligejere brandskattes i dén grad.
Heldigvis har skattestoppet sat en bremse på denne beskatning, en bremse, som SF ønsker at fjerne.
Det vil sætte mange, mange, mange familier i en situation, hvor de må overveje, om de med stigende skatter overhovedet vil have råd til at blive boende i deres hjem.
Det finder vi Konservative ikke rimeligt.
Desuden skal familier i egen bolig nu have ophævet den sikkerhedsventil fra den tidligere regering, en regering, som SF i øvrigt altid støttede.
Igen: Vi Konservative ønsker ikke at kaste os ud i pludselige og nye udfordringer med at danskerne skal betale endnu mere i skat til deres bolig.
Boligskatterne i Danmark er i forvejen for høje.
Så vil SF også sænke skatten, og som Konservative kan vi kun glæde os over, at selv Folkesocialisterne har indset, at det er nødvendigt, altså hvad angår indkomstskatten.
Men SF's model sikrer bare ikke, at der bliver råd til fremtidens velfærd.
Vi Konservative ønsker målrettede, intelligente skattelettelser.
Det skal kunne betale sig at gøre en ekstra indsats på arbejdsmarkedet.
Vi Konservative ønsker ikke at blande os i, hvordan mennesker indretter sig, men har man overskud og kræfter til at gøre en ekstra indsats til glæde og gavn for samfundet, så skal vi være taknemlige for den indsats, ikke straffe den med alt for høje skatter.
Derfor ønsker vi Konservative at sænke skatten, så ingen i dette land betaler mere end 50 pct. af den sidst tjente krone.
En sådan ændring vil betyde, at vi kan tiltrække og fastholde kvalificeret arbejdskraft i Danmark, og at det vil kunne betale sig at gøre en indsats på arbejdsmarkedet.
Det er det, der skal til, hvis vi også i fremtiden ønsker at bevare et sundt velfærdssamfund, hvor der er ressourcer til at tage sig ordentligt af samfundets svageste.
Mikkel Dencker (DF), 2006-03-30:
Jeg har i mit indlæg, jeg skal i gang med nu, valgt at lægge vægt på B 75, det forslag, som SF har fremsat.
SF vil med dette beslutningsforslag ophæve skattestoppet, for så vidt angår ejendomsværdiskatten.
At SF vil fjerne skattestoppet, er ikke nogen overraskelse for mig.
Det har vi hørt SF sige rigtig mange gange før.
I Dansk Folkeparti støtter vi skattestoppet.
Det gør vi bl.a., fordi det giver almindelige mennesker en sikkerhed for og en tryghed for, at deres skattebetaling ikke pludselig stiger, og at de forudsætninger, der ligger til grund for deres økonomiske dispositioner, ikke styrter i grus.
I Dansk Folkeparti er vi også uenige med SF om, at en større del af skatteindtægterne burde stamme fra ejendomsbeskatning.
Det skyldes, at vi mener, at ejendomsskatter i sin grundtanke er et uvæsen, fordi det er en beskatning, som ikke modsvares af en indtægt hos skatteyderne.
Derfor er boligbeskatningen socialt uretfærdig, fordi man sagtens kan have en beskeden indkomst, samtidig med at man mødes med høje krav om betaling af ejendomsskat.
I beslutningsforslaget har SF opstillet eksempler på, hvordan forskellige familietyper rammes af SF's forslag.
Meget behændigt har SF undladt at opstille et regnestykke for netop den type familie, der rammes allerhårdest af forslaget.
Det kan jeg godt forstå, for så havde SF selv afsløret, hvor asocialt forslaget egentlig er.
Den familietype, der mangler, er nemlig et pensionistægtepar i en ejerbolig.
Et sådant par ville kun få en meget lille lettelse i indkomstskatten, men til gengæld få en meget stor stigning i ejendomsværdiskatten, især hvis de bor i hovedstadsområdet.
Uden at have regnet grundigt på det vil jeg anslå, at et pensionistægtepar ville miste op mod 500 kr. om måneden med SF's forslag, selv efter at pensionistrabatten på ejendomsværdiskatten er regnet med.
Jeg vil sige, at det ikke klæder SF at forsøge at tilsløre den sociale slagside, som forslaget har.
I Dansk Folkeparti kan vi naturligvis ikke støtte det her forslag med den profil, og det kan vi slet ikke, da det samtidig er et brud på skattestoppet.
På den baggrund skal jeg sige, at Dansk Folkeparti afviser beslutningsforslaget.
Henrik Sass Larsen (S), 2006-03-30:
Jeg kan godt forstå, hvad Venstres ordfører vil her.
Venstres ordfører vil det samme som alle de andre gange.
Det er at sige: Nå, vi ovre hos Venstre og regeringen har ikke nogen politik.
Men hvis de nu for Socialdemokraternes vedkommende fremlægger deres forslag til en skattereform, så kan vi bruge al tiden på at hagle den ned, og så kan vi rende rundt og glæde os over det.
Så har vi sagt: Ved I hvad, det kommer ikke til at gå sådan.
Det er slut med det nu.
Vi ønsker principielt at få nedsat skatten på arbejde, vi ønsker, at det, vi gør, skal være fuldt ud finansieret, og vi ønsker, at det skal være socialt retfærdigt.
Og så indbyder vi til et bredt samarbejde om det, så alle de ansvarlige partier i Folketinget kan sætte sig ned og aftale det her på ordentlig vis.
Det tror vi er den bedste metode til, at vi nogen sinde får en skattereform, og det er også en invitation til partiet Venstre.
Så det har været vores mission i forhold til det her frem for at få det ødelagt af, at ikke mindst folk fra Venstre skal være på forkant og skyde det hele ned.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-03-30:
Nu tilkommer det ikke mig fra min plads at svare på hr. Henrik Sass Larsens spørgsmål, men jeg forstår, at ambitionsniveauet er langt højere, men at man overhovedet ikke vil løfte sløret for, hvor hr. Henrik Sass Larsen ser de her mange milliarder, som hr. Henrik Sass Larsen nu åbenbart allerede har kastet op i luften og begynder at spekulere på hvordan kan fordeles.
Vi fik før en henvisning til tidligere socialdemokratiske skatteudspil som værende et godt inspirationsmateriale.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge til de beløbsstørrelser, som Hr. Henrik Sass Larsen nu nærmest bringer i forventning.
Hvilke elementer i de mange tidligere forslag skal bruges til at løfte den finansiering, når det nu ikke er ejendomsmarkedet, i hvert fald ikke i forhold til den model, som SF foreslår, der skal tilvejebringe det, som Socialdemokratiet her står og lover?
Henrik Sass Larsen (S), 2006-03-30:
Det uambitiøse synes jeg består i, at hvis vi endelig skal lave en skattereform, og vi for alvor skal have nedsat skatten på arbejde, så skal vi tage grundigere fat end at flytte rundt med 5-6 mia. kr.
Så skal vi virkelig få lavet nogle grundige skattereformer, som får nedsat skatten på arbejde.
Der har vi sagt, at det, hvis det nogen sinde skal lykkes, og hvis vi virkelig skal nå det mål, kræver et bredt flertal i Folketinget.
Det er sådan set også en invitation til Venstre og til de borgerlige partier og regeringen.
Vi siger: Anytime er vi klar til at tage en drøftelse af, hvordan vi får lavet en skattereform og får nedsat skatten på arbejde.
Jeg mener, at der skal mere til end at nedsætte bundskatten med 1 procentpoint, hvis vi for alvor skal lave noget ambitiøst.
Det håber vi sådan set at få et samarbejde om; det håber vi sådan set at have muligheden for også at kunne samarbejde med Venstre om.
Hvad er egentlig dens mål for en skattereform
Morten Homann (SF), 2006-03-30:
Nu har jeg helt forståelse for, at hr. Jakob Axel Nielsen ikke er ordfører og derfor ikke kan gå ned i detaljerne, men jeg vil bare spørge helt overordnet, om ikke hr. Jakob Axel Nielsen kan se det paradoks, at vi har fået indrettet vores skattesystem sådan, at hvis man går på arbejde og knokler, så man får 1.000 kr. ekstra, vil man blive beskattet af hver eneste krone, mens man, hvis man sidder derhjemme og ikke laver noget som helst og bare venter på, at ens bolig stiger i værdi – så kan den stige 1, 2, 3 mio. kr. – overhovedet ikke bliver beskattet.
Er det ikke et paradoks?
Er det ikke et misforhold, at vi straffer folk for at arbejde, mens vi belønner, at man passivt bare lader sin bolig stige i værdi?
Kim Andersen (V), 2006-03-30:
Men hvis renterne stiger, ejendomsmarkedet falder og borgeren har indefrosset sine ejendomsskatter i boligen, så har borgeren et problem den dag, hvor markedet vender og ejendommen falder i pris.
Skal boligejeren da bare lades i stikken?
Eller kan Det Radikale Venstre her og nu give tilsagn om, at der så skal laves en kompensationsordning?
Poul Erik Christensen (RV), 2006-03-30:
Det er således, at man jo ikke kommer i klemme, fordi renterne stiger, hvis man har sørget for at få nogle fast forrentede lån, og spørgsmålet til erhvervsministeren er jo, om der efter hans opfattelse ikke bør gives lån til boliger, hvis man ikke også kan klare en eventuel rentestigning.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-03-30:
Som det allerede er blevet sagt flere gange, er dette beslutningsforslag blevet behandlet tidligere.
Der er kun sket en opdatering af bemærkningerne i forhold til tidligere.
Derfor kan jeg meddele forslagsstillerne, at Det Konservative Folkepartis holdning til indholdet i forslaget er den samme som sidst, vi behandlede temaet.
Vi har en opfattelse af, at kønnenes ligeværdighed er dogmatisk.
Vi vil kæmpe for ligestilling, for lige muligheder, det skal ingen være i tvivl om, men at parkere den slags temaer i et udvalg her i Folketinget mener vi er galt.
Vi mener faktisk, det vil betyde, at ligestillingen bliver parkeret i et hjørne og får dårligere muligheder for at blive indtænkt i det, der med et godt moderne udtryk bliver kaldt mainstream.
Hvis man ser på de temaer, som forslagsstillerne selv refererer til i bemærkningerne på side 3, så kan jeg ikke se et eneste eksempel på, at man ikke har haft ligestillingsvinklen med, da de forskellige emner er blevet behandlet i de respektive fagudvalg.
Det gælder lige fra tronfølgeloven over kønsopdelt lønstatistik til barseludligningsloven, nedsættelse af en forfatningskommission, fokus på køn i undervisning, barselorlov for fædre.
Alle de ting, som er refereret, som ville have været aktuelle for et særligt ligestillingsudvalg, men som er blevet behandlet andre steder i Folketinget i folketingsåret 200506, mener jeg har været behandlet også med ligestillingsvinklen.
Jeg vil frygte, at man får isoleret kampen for reel ligestilling, kampen for fundamental ligeværd mellem kønnene, hvis man opretter et særskilt folketingsudvalg.
Så vi vil afvise beslutningsforslaget præcis med samme begrundelse som sidst, og jeg vil i øvrigt henvise til mit ordførerindlæg, sidst vi behandlede forslaget fra Det Radikale Venstre.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2006-03-30:
Forslaget om oprettelse af et nyt udvalg i Folketinget, nemlig et ligestillingsudvalg, er jo til dels en genfremsættelse, men jeg vil godt kvittere for, at noget af den kritik, jeg rejste sidste gang, er imødekommet.
Jeg kan sige, at jeg lige kommer fra et møde med en udenlandsk delegation, og i den var der ingen kvinder.
I en meget nærtstående politisk ungdomsorganisation, som jeg ser, er der heller ikke mange kvinder.
Så formålet er vi da enige om, nemlig at se at få ligestilling og ligelig fordeling i råd og nævn til at blive selvfølge.
Men det spørgsmål, jeg synes er relevant at stille, er: Er det her nu den rigtige måde?
Ligesom man husker at tage grundlovsspørgsmål op i de forskellige udvalg, hvis man er i tvivl, om noget er på kanten af grundloven, at tage menneskerettighedsspørgsmål op, hvis man er i tvivl om dem, at se på de miljøretlige konsekvenser og økonomiske konsekvenser osv. osv., er det så ikke den bedste måde at fremme ligestillingssagen på at tage det op, hver eneste gang der er et lovforslag, i det enkelte udvalg?
Man kan jo ikke stille spørgsmål til forslagsstillerne, det er i virkeligheden en stor fejl.
Jeg vil godt sige, at vi selvfølgelig da vil lytte til forslagsstillerne i Udvalget for Forretningsordenen, hvis de har nogle gode argumenter for det her, men så må de ligesom også selv komme og gøre en indsats og argumentere for deres forslag.
Så jeg vil sige, at vi er skeptiske, men selvfølgelig skal man aldrig udelukke noget, for vi er enige om formålet.
Morten Homann (SF), 2006-03-30:
Det første først, og til det vil jeg sige, at det jo er en del af forslaget, som hr. Mikkel Dencker kan se i teksten, at der indføres en ny særlig beskyttelsesregel for pensionister, sådan at de ikke vil blive ramt af de stramninger, der ligger i forslaget, men selvfølgelig vil få gavn af de gevinster og de lempelser, som ligger i det.
Så jeg er helt sikker på, at hr. Mikkel Dencker kan berolige de pensionister, han taler med, med, at det her også vil være en samlet fordel for dem.
Har man f.eks. tabt 400.000 kr. på en bolig og så efterfølgende vinder 500.000 kr. på den næste bolig, man ejer,
jamen så vil man kun skulle beskattes af de 100.000 kr., der er i samlet gevinst, så man så at sige kan trække det tab fra i fremtidige gevinster.
Så der er taget højde for det problem, som hr. Mikkel Dencker peger på, i de modeller, SF har arbejdet med, men jeg glæder mig til at fremlægge en samlet model og håber, at vi kan blive enige om den.
Afstemning
Mikkel Dencker (DF), 2006-03-30:
Der eksisterer jo allerede en pensionistrabat i dag på ejendomsværdiskatten, og jeg kan ikke ud fra det her se, at den skulle blive bedre, hvis forslaget her bliver gennemført.
Nu kan hr. Homann sikkert godt huske 10-15 år tilbage i tiden, da ejendomspriserne faldt.
Mit spørgsmål er så, om man også skal indføre et fradrag for folk, som mister penge på at sælge deres bolig.
Altså, hvis vi står i krisesituation, hvor ejendomspriserne vælter eller ejendomsmarkedet styrter helt sammen, skal statskassen så finansiere halvdelen af alle de her prisfald?
Morten Homann (SF), 2006-03-30:
Det er jo altid en prioritering, hvad det er for nogle beregninger, man skal tage med i sådan et beslutningsforslag.
I det omfang vi har en beregning, må jeg tilstå, at jeg ikke har den med herop, men jeg skal meget gerne sørge for at sende den til hr. Mikkel Dencker, når behandlingen af forslaget er afsluttet.
Jeg vil bare henlede hr. Mikkel Denckers opmærksomhed på, at det faktisk er en del af forslaget, at der skal være en særlig beskyttelse for pensionister, så jeg tror, at hr. Mikkel Dencker kan spare sine bekymringer og faktisk indse, at det her forslag er velafbalanceret, således at også pensionister vil være bedre stillet med det for langt, langt, langt de flestes vedkommende.
Mikkel Dencker (DF), 2006-03-30:
I min ordførertale for godt og vel en halv time siden var jeg inde på, at jeg mente, at man i SF's eksempler i beslutningsforslaget havde undladt at medtage den familietype, som forslaget vil gå hårdest ud over, nemlig pensionistpar, der bor i en ejerbolig.
Jeg kan sjusse mig frem til, at det for dem virkelig vil blive en hård økonomisk øretæve, hvis man gennemfører det her forslag.
Så er mit spørgsmål til SF: Hvorfor har man ikke taget en sådan familietype med?
Er det, fordi man ønsker at skjule konsekvenserne?
Da SF plejer at være ret grundig med beregningerne, går jeg ud fra, at man har regnet på sådan en familietype.
Så jeg vil også godt høre, hvad resultatet af den beregning var, nu hvor det ikke står i beslutningsforslaget.
Nu kan jeg se, at min taletid er ophørt, derfor venter jeg med mere til næste korte bemærkning.
Per Clausen (EL), 2006-03-30:
Det, Enhedslisten vil, er at indføre et system, hvor de skattefri indtægter, som man får ved at have ejet fast ejendom, altså en arbejdsfri indkomst, beskattes på samme måde som en almindelig lønindkomst.
Det er vores klare opfattelse, at hvis man indførte sådan et system, ville det også have konsekvenser for udviklingen i priserne på boligområdet.
Morten Homann (SF), 2006-03-30:
Det må jeg tilstå at jeg ikke rigtig kunne forstå, fordi det er jo det, der er essensen i det her forslag.
Så Enhedslisten vil altså ikke røre ved den særregel og den beskyttelse af de gamle veletablerede boligejere, som jo typisk har fået gevinst af boligprisstigninger?
Henrik Sass Larsen (S), 2006-03-30:
Nu skal jeg jo passe på med, hvor mange år ud i fremtiden jeg skal tale om, om det er 50 og 100 år, for så må vi se på, hvor langt garantien rækker.
Men det, som vi har sagt, er, at ejendomsværdiskatten låses fast.
Og vi har jo også tilsluttet os skattestoppet og sagt: O.k., grundskylden regulerer vi så med op til syv procent.
I forbindelse med SR-skatteloftet fandt vi ud af, at der jo var en skærpelse af boligbeskatningen totalt set ved at tilslutte sig skattestoppet, så så langt til venstre gik vi på det område.
Det er det, man kan regne med.
Det er det, som er omfattet af vores skattestopmodel.
Mikkel Dencker (DF), 2006-03-30:
Jeg vil sige, at gæld, som overstiger folks betalingsevne, er et alvorligt problem.
Lovforslaget her vedrører henholdsvis forenkling af reglerne for eftergivelse af studielån og indførelse af en ny ordning for eftergivelse af offentlig gæld for personer, som har levet af kontanthjælp eller lignende gennem længere tid.
Ændringerne af reglerne for eftergivelse af studielån finder jeg logiske og enkle, og der er helt klart tale om en forenkling.
Jeg skal ikke komme nærmere ind på detaljerne, men blot sige, at Dansk Folkeparti støtter den forbedring, det er af reglerne.
Lovforslagets andet element stammer tilbage fra finanslovaftalen for 2005, hvor Dansk Folkeparti og regeringen aftalte, at der skulle afsættes 25 mio. kr. årligt til, at personer, som i en længere periode har levet af kontanthjælp eller lignende ydelser, skal kunne eftergives deres gæld til det offentlige.
Denne mulighed skal ses på baggrund af, at der for mange kontanthjælpsmodtagere med en stor gæld til det offentlige kun er et ringe incitament til at påtage sig et arbejde, idet en forøget indkomst vil udløse krav om betaling af gælden, sådan at kontanthjælpsmodtageren ikke får nogen mærkbar økonomisk effekt af at arbejde.
Dette faktum kan ikke udelukkes at være skyld i, at mange kontanthjælpsmodtagere, som ville kunne finde et arbejde, ikke gør det og i stedet efterlades uproduktive og på varig offentlig forsørgelse.
Det er i sig selv en ulykkelig situation, både for dem selv og for samfundet, og det vil vi godt være med til at finde en løsning på og bringe dem ud af.
Eftergivelse af gæld til det offentlige er dog begrænset til ikke at omfatte gæld, der stammer fra strafbare eller erstatningspådragende forhold, og der er også tilknyttet en betingelse om, at skyldneren ophører med at modtage kontanthjælp eller lignende.
Som jeg allerede har været inde på, mener vi, at lovforslaget her indeholder nogle fornuftige elementer, og jeg skal derfor meddele, at vi støtter lovforslagets vedtagelse.
Charlotte Antonsen (V), 2006-03-30:
Derfor kan vi ikke stemme for Enhedslistens forslag.
Rune Lund (EL), 2006-03-30:
Jeg kan forstå, at ordføreren fra Venstre ikke har et generelt problem med, at der er en domstol i EU, som bestemmer, hvad der skal være af magt i EU, og hvad der skal være af magt i de enkelte medlemslande.
Det synes jeg er meget bemærkelsesværdigt, for jeg synes da egentlig, det var de folkevalgte politikere, der skulle beslutte det, og ikke en domstol med nogle dommere, som på ingen måde er folkevalgte.
Men jeg kan forstå, at ordføreren så har et problem med den helt konkrete miljødom.
Skal det forstås sådan, at ordføreren fra Venstre er enig i det forslag til vedtagelse, som jeg har fremsat, og som jo helt klart siger, at vi ikke skal acceptere den miljødom, som overdrager den magt og suverænitet, uden at det er en beslutning, der er taget af folkevalgte politikere eller befolkningen ved en folkeafstemning?