runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tina Nedergaard (V), 2006-02-08:
Man kan jo blive helt rørt over den omsorg, der bliver udvist over for Venstres ordfører i denne sammenhæng.
Nu er det sådan, at det er Venstres folketingsgruppe, der i samarbejde med ordføreren skal træffe beslutning om, hvad ordføreren siger fra talerstolen.
Men jeg lægger mærke til, at fru Margrethe Vestager lagde meget vægt på det principielle i den her sag, det helt afgørende og principielle i, at der er lige muligheder for alle unge i det danske samfund.
Det er sjældent, jeg benytter mig af denne måske lidt ufine bemærkning, men efterhånden som årene er gået, siden fru Margrethe Vestager var minister, og når det nu har så helt afgørende principiel betydning også for Socialdemokraterne, kan det godt overraske, hvad der gør, at det er så specielt og principielt for de unge, der er unge i dag, og ikke i nær samme grad var så principielt og afgørende for de unge, der var unge, da fru Margrethe Vestager var undervisningsminister i 1990'erne.
Margrethe Vestager (RV), 2006-02-08:
Nu er det måske ikke op til os at vise en så altomfattende omsorg for regeringspartiernes ordførere.
Altså et eller andet sted, må de også selv finde ud af, hvor de kan være, men jeg har tillid til, at Uddannelsesudvalgets formand, som jo er den konservative ordfører, og som vi har hørt en gang i dag, vil sørge for, at vi får en udvalgsbehandling, som er med til at sørge for, at vi kan skrive måske ikke kun en beretning, men endda en betænkning over forslaget, så det kan komme til afstemning i salen.
Det vil betyde, at vi får et billede af det forslag, der gør det lysende klart også for de borgerlige ordførere, altså Venstres og De Konservatives ordførere, hvad det i givet fald vil være, man stemmer for.
Jeg synes, at det her forslag er så principielt, at jeg sådan set ville være klar til at vedtage det nu med en tilkendegivelse af, at vi selvfølgelig vil være med til at finansiere det, for så kunne regeringen se at komme i gang med at skrive et lovforslag og afgrænse målgruppen.
Men jeg har selvfølgelig stor respekt for, at Venstres og De Konservatives ordførere også ønsker, at Folketingets udvalg skal gøre sin del af arbejdet.
Carsten Hansen (S), 2006-02-08:
Jeg er sådan set meget enig med Det Radikale Venstres ordfører i det spørgsmål, men jeg observerede sådan undervejs hos de borgerlige ordførere, at det meget var økonomiske spørgsmål.
Derfor kunne jeg godt forestille mig, at flertallet i Folketinget lavede et lille betænkningsbidrag, hvor vi sagde, at det er den målgruppe, der nu har været i de amter, der har givet et tilbud, bl.a. Fyns Amt, og at man tog afsæt i de erfaringer, der var der.
Margrethe Vestager (RV), 2006-02-08:
Jeg håber, at min tale har gjort det meget klart, at vi vil gøre det fornødne under udvalgsarbejdet for at sikre, at det, som står i beslutningsforslaget, bliver en realitet.
Og så synes jeg, at der måske skal, hvad skal man sige, gives et vist rum til regeringspartiernes ordførere, fordi de er sat i den her situation af regeringen.
Jeg oplever, at man faktisk fra de borgerlige ordføreres side forsøger at finde en position, hvor man kan støtte det, der er det indholdsmæssige i forslaget, selv om man ikke har fået lov til at gøre det af regeringen.
Derfor håber jeg også, at vi kan få en konstruktiv udvalgsbehandling, hvor vi kan komme tættere på, så vi taler os hen til hinanden i stedet for væk fra hinanden, for det synes jeg ville være meget uheldigt for de mennesker, det her vedrører.
Carsten Hansen (S), 2006-02-08:
Det er såmænd ikke, fordi jeg er så uenig i fru Margrethe Vestagers tale, men det har vist sig, at de borgerlige partier jo er meget i tvivl, og vi kan sådan høre, at det økonomiske kommer før det holdningsmæssige.
Vi er sådan ovre i Holdningsløse Tidende.
Det, jeg vil spørge Det Radikale Venstre om, og jeg har sådan lige haft lejlighed til at vende det med Dansk Folkepartis repræsentant, er, om man kunne forestille sig, at Det Radikale Venstre sammen med flertallet indgik i, at vi lavede en betænkning, hvor vi præciserede det lidt yderligere.
Det er lidt ærgerligt, for jeg synes egentlig, det står meget godt, men da regeringspartierne er så meget i tvivl om, hvad de i virkeligheden vil her, kunne vi for det første få præciseret, hvad vi mener med gruppen, og for det andet: Hvordan får vi det her bredt ud og i øvrigt pålagt regeringen at komme med et lovforslag i så god tid, at vi kan nå at behandle det i salen?
Tina Petersen (DF), 2006-02-08:
Jeg vil spørge fru Carina Christensen, om det er korrekt, at mange af de aktiviteter, som foregår på ASV'erne i Fyns Amt, er indtægtsdækkede, altså økonomisk neutrale.
ASV'erne har nemlig formået at få den her aktivitet til at være udgiftsneutral.
Kan Carina bekræfte det, jeg siger her?
Jeg får sådan en lyst til at spørge fru Carina Christensen, der sidder i Fyns Amtsråd – som jeg selv har været en del af engang – og som også burde have viden på det her område: Carina, er det korrekt, at de aktiviteter, som foregår ...
Carina Christensen (KF), 2006-02-08:
Vi har også fået hr. Carsten Hansens bud på det, og jeg håber egentlig bare, at vi kan bruge udvalgsbehandlingen til at få belyst, hvad vi alle sammen mener, så vi er sikre på, at det er nøjagtig den samme målgruppe, vi taler om, og at det i hvert fald ikke er den store restgruppe på 20 pct.
Men det er klart, at når man giver et retskrav, skal man være rimelig sikker på, hvem det er, man giver det til, og det er sådan set bare den enighed, vi efterlyser.
Anne Baastrup (SF), 2006-02-08:
Den gruppe, det bl.a. handler om, er den gruppe, som får at vide af deres forældre, at når de fylder 18 år, er det en førtidspension.
Det er den gruppe af unge, vi taler om, som ingen tilbud har, efter at de har forladt specialskolen.
Det var det, vi fik at vide i Uddannelsesudvalget, da man lavede kommunalreformen; det er det, vi har fået at vide af de forskellige handicaporganisationer.
Derfor synes jeg, at det er meget, meget vigtigt, at fru Carina Christensen er klar over, hvad det er for nogle folk, vi snakker om.
Det er mennesker, hvor far og mor må sige: Der er intet, samfundet vil med dig, når du kommer ud af din specialskole med en uddannelse, som samfundet i øvrigt har brugt mange penge på skal gennemføres.
For der er ingen tilbud, hvis man bor i Nordjyllands Amt eller Ringkøbing Amt eller Sønderjyllands Amt.
Der er nogle amter, der har set på det her, Fyns Amt bl.a. Det er den gruppe, vi taler om.
I vores beslutningsforslag, som vi trak tilbage, fordi der ikke skulle være diskussion om, hvilket forslag der skulle vedtages, har vi regnet ud, at det er 60 mio. kr. brutto.
Dem, vi så skal trække fra, er alle de mennesker, som ikke lander på førtidspension, hvis vi kan give dem en mulighed for at komme ud på arbejdsmarkedet i en eller anden form for skånejob via den her ungdomsuddannelse.
Carina Christensen (KF), 2006-02-08:
Jeg forholder mig helt klart til teksten, altså at det er nogle unge mennesker, der på grund af deres handicap ikke kan gennemgå det traditionelle ungdomsuddannelsesforløb, og der stiller jeg mig selv spørgsmålet: Hvorfor kan de ikke det?
Hvis de her unge mennesker allerhelst vil gå på gymnasiet sammen med alle deres kammerater i den lokale by, de bor i, så synes jeg, at vores første opgave er at undersøge, hvorfor de ikke kan gå i de traditionelle ungdomsuddannelsestilbud.
Det synes jeg er et væsentligt aspekt at brede ud her og få belyst inden udvalgsbehandlingen.
Vi støtter også, at man skal have et retskrav, det har vi ikke noget imod.
Jeg har holdt mange møder med organisationerne, og jeg ved, at det er et bredt ønske.
Men vi synes, at det er væsentligt, at vi inddrager rummeligheden i det eksisterende, og at vi får afdækket, hvem målgruppen er for det her, og endelig: hvad det koster.
Anne Baastrup (SF), 2006-02-08:
Nu er det altid en fordel at læse selve teksten, ud over overskriften.
Det, det drejer sig om, er »at sikre, at udviklingshæmmede og andre unge med særlige behov, der på grund af deres handicap ikke kan gennemgå det traditionelle ungdomsuddannelsessystem ...«.
Det var den gruppe, vi talte om i Uddannelsesudvalget, da vi lavede kommunalreformen, og det er den gruppe, der er i centrum for det her beslutningsforslag.
Dansk Folkeparti har bare udvidet det, så det ikke bare gælder udviklingshæmmede, men også unge med andre behov, unge, der ikke kan sidestilles med udviklingshæmmede, men som har handicap, der ligner på den ene eller den anden måde.
Det vil sige, at det intet har at gøre med det ordinære ungdomsuddannelsessystem.
Der er ikke i hele landet et tilbud til dem.
Så er fru Carina Christensen ikke enig med os alle sammen om, at disse unge også skal have et ungdomsuddannelsestilbud?
Carina Christensen (KF), 2006-02-08:
Jeg tror nu ikke, at der er noget særligt i, at man tilkendegiver, at man godt vil vente med at give sin endelige melding på, om man støtter lovforslaget eller ej.
Det tror jeg sådan set også Det Radikale Venstre af og til benytter sig af.
Vi har valgt at gøre det i den her sag, fordi der er nogle væsentlige ting, vi meget gerne vil have afdækket, nemlig om rummeligheden i de ordinære ungdomsuddannelser, som vi har i dag, ikke er god nok, og hvad vi kan gøre for at skabe bedre rammer der i første omgang.
Så vil vi gerne have afdækket gruppen af andre unge med særlige behov, det vil vi bruge udvalgsarbejdet til.
Og så er finansieringen trods alt et væsentligt element, som vi også gerne vil have belyst, inden vi tilkendegiver vores endelige stillingtagen.
Det støtter vi.
Men vi ser frem til ministerens udredningsarbejde, hvor vi skal have afdækket, hvem der er i gruppen af andre unge med særlige behov, for det kan fortolkes meget, meget bredt.
Det kan fortolkes helt op til at være restgruppen på 20 pct.
Det kan også fortolkes lidt snævrere, og vi er nok ikke indstillet på, at det skal være hele restgruppen, der dækkes ind her.
Margrethe Vestager (RV), 2006-02-08:
Det forstod jeg faktisk ikke helt.
Siger ordføreren, at det er bedre, at vi ikke giver nogle en rettighed, når vi ikke kan være sikre på, at det tilbud, de får, bliver fuldstændig optimalt – derfor må de vente, og derfor kan Venstre ikke stemme for forslaget?
Det er jo netop den principielle behandling, vi foretager i dag, og derfor er det principielle spørgsmål: Støtter Venstre, at den her gruppe unge har ret til at få et uddannelsestilbud på 3 år efter grundskolen?
For det er jo netop her, retten er central, vi taler jo om unge, der ikke kan selv i uddannelsessystemet som helhed.
Carina Christensen (KF), 2006-02-08:
Om vi havde støttet det her forslag, hvis der havde været mere dokumentation?
Det havde i hvert fald hjulpet det utrolig godt på vej, og jeg synes, at forslaget mangler dokumentation.
Det er rigtigt, vi har PISA-undersøgelsen, der peger i en retning, og der er flere andre undersøgelser.
Men jeg synes faktisk, der er behov for, at vi måske igangsætter et reelt forskningsarbejde på det her område, hvor vi bl.a. kigger på forskellige indlæringsmetoder osv. i forhold til køn, altså virkelig får bredt viften ud og laver et grundlæggende godt arbejde, når vi går i gang med at fokusere på det.
Det kan godt være, når vi har lavet det forskningsarbejde, at vi så konkluderer, at der er behov for opstramning af læreplanerne i folkeskolen.
Men det skal vi bare ikke konkludere, inden vi overhovedet har sat forskningsarbejdet i gang, og derfor synes vi, at midlerne er forkerte.
Kirsten Brosbøl (S), 2006-02-08:
Hvis der var indgået noget mere dokumentation i det her forslag, så kunne De Konservative måske godt have støttet forslaget?
Er det sådan, vi skal opfatte det?
Så har jeg lige en sidste ting.
Altså, den konservative ordfører har flere gange nævnt, at det her om ligeværd jo altså står i formålsparagraffen.
Men er det det samme?
Altså det, der jo foreslås med det her beslutningsforslag, er, at det skal indgå i læreplanerne.
Det er vel at konkretisere det nærmere, hvis man siger, at nu skal det altså også indgå i læreplanerne.
Så gør man vel netop det, at man sikrer, at det her indgår i alle fagene.
Altså, al ære og respekt for formålsparagraffen, men den er jo ikke i sig selv en garanti for, at man i alle fag indarbejder det her perspektiv om køn og ligestilling som en aktiv del af undervisningen, og det er jo lige præcis det, det her forslag skal være med til at sikre.
Carina Christensen (KF), 2006-02-08:
Jeg er som udgangspunkt meget enig i det, der bliver sagt, og derfor indledte jeg faktisk også min ordførertale med at sige, at jeg synes, debatten i dag har været rigtig god, og jeg synes faktisk, at debatten her i dag har været bedre, end forslaget egentlig er, bl.a. fordi man kom ind på PISA-undersøgelsen.
Den her analyse af køn, karriere osv. er man også kommet ind på her i dag, den fremgår bare ikke af beslutningsforslaget.
Når man læser beslutningsforslaget, så virker det lidt, som om det er noget, man har taget ud af den blå luft og skrevet ned, og så er forslagsstillerne kommet frem til, at løsningen på alle ligestillingsproblemer i Danmark bare er, at vi får noget bedre undervisningsmateriale i folkeskolen.
Der synes vi måske, at vi gerne vil have det lidt mere veldokumenteret.
Vi vil gerne have sat et reelt forskningsarbejde i gang, inden vi ligesom konkluderer, hvad løsningen skal være.
Kirsten Brosbøl (S), 2006-02-08:
Den konservative ordfører talte meget om dokumentation, og jeg kan så forstå, at det handler om dokumentation af, hvilke kønsproblematikker der er i folkeskolen, sådan som forholdene er nu.
I dag har vi været inde på, at PISA-undersøgelsen viser, at der er nogle problemer med pigers forhold til naturfag.
Danmarks Evalueringsinstitut har udarbejdet rapporten »Køn, karakter og karriere«, som bl.a. analyserer de forskelle, der ligger i køn og kønsroller i folkeskolen i dag, så jeg mener bestemt, der er baggrund og belæg for at sige, at i dag er der nogle bestemte forhold vedrørende køn i folkeskolen, som gør, at vi står med nogle problemer, f.eks. i forbindelse med specialundervisning af drenge og pigers forhold til naturfag.
Jeg kan ikke forstå, at den konservative ordfører ikke vil erkende, at der er nogle problemer.
Carina Christensen (KF), 2006-02-08:
Jamen jeg er sikker på, at det glæder SF meget, at Enhedslisten synes, det er et fantastisk godt forslag.
Vi synes også, at intentionerne er velmente, og at det er et sympatisk forslag, men vi er ikke enige i de midler, der bliver foreslået.
Vi har ikke noget imod, at der bliver forsket i spørgsmålet, det synes vi faktisk er en god idé, og derfor er jeg også glad for, at undervisningsministeren har udtalt sig positivt om det her i dag.
Men de midler, SF foreslår, er vi ikke enige i, og derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Majbrit Berlau (EL), 2006-02-08:
Jeg synes ikke, det er et spørgsmål om skyld.
Det er simpelt hen et spørgsmål om, at hvis vi ønsker at gøre op med de strukturer i samfundet, som i generationer har skabt ulighed mellem kønnene, er vi nødt til at starte i den folkeskole, som langt de fleste gennemgår.
Vi er nødt til at tage debatten og sætte fokus på, at der foregår en socialisering af kønnene, hvor drenge bliver socialiseret til en bestemt opfattelse af det mandlige køn, og piger bliver socialiseret til en bestemt opfattelse af det kvindelige køn.
Det er netop det, forslaget vil tage fat på, det er derfor, det er et fornuftigt forslag, og intentionerne bag det er stærke og kan gøre en forskel.
Carina Christensen (KF), 2006-02-08:
Jeg vil sige, at som udgangspunkt er jeg enig i, at der sikkert kan gøres en stor indsats for at skabe mere ligestilling og ligeværd i det danske samfund generelt.
Men det, man gør her, er jo nærmest at give folkeskolen skylden, fordi man siger til lærerne i den danske folkeskole: I lever ikke op til folkeskolens formålsparagraf, hvor jo står, at skolen skal være præget af ligeværd og demokrati.
Hvis man kommer med en sådan beskyldning, skal man jo helst kunne dokumentere sin påstand.
Som jeg læser forslaget, står der på side 3, at forslagsstillerne mener, at der er behov for en kønsmainstreaming af undervisningen i folkeskolen, og at der skal arbejdes frem mod nye læseplaner osv. osv. osv.
Al ære og respekt for det, men at forslagsstillerne synes det, er måske ikke det helt store belæg for at igangsætte et udvalgsarbejde og helt konkret bede om at gå i gang med at udarbejde nye undervisningsmaterialer.
Jeg synes måske, at undersøgelsen skal bredes lidt mere ud.
Lad mig svare på det sidste først: Vi siger jo netop, at vi gerne vil have sat noget i gang, og undervisningsministeren har tilkendegivet, at han har nedsat tre udvalg, der starter med at kigge på de tre nævnte fag.
Det synes jeg er et udmærket sted at starte, for det er meget relevant og også meget aktuelt, og lad os så se på, hvad de vender tilbage med.
Hvis det bliver bevist, at der er brug for nogle konstruktive ændringer, kunne det jo være, at vi skulle i gang med også at kigge på de andre fag. Med hensyn til folkeskolens formålsparagraf kan det godt være, at fru Margrethe Vestager ikke er enig i den nye formålsparagraf, vi er kommet frem til.
Vi har vendt og drejet og analyseret hvert et ord, og ligeværd og demokrati indgår stadig med nøjagtig den samme vægtning som hidtil.
Margrethe Vestager (RV), 2006-02-08:
Jeg synes, det er mærkeligt, at partier, som lægger så overordentlig stor vægt på kulturbærende fag, ikke hæfter sig ved, at der sker en fortolkningsændring, når man skifter ordene bygger på ud med præges af.
Det er en anden diskussion, men det er mig helt ubegribeligt, at man siger, at meningen er den samme, selv om ordvalget skifter.
Det andet er, at jeg synes, det er meget nøjsomt at starte med kun tre fag, når vi ved, at andre fag også betyder utrolig meget for kønsidentiteten.
Det kan være idræt, det kan være husgerning, det kan være sløjd, og det kan være musik.
Derfor synes jeg, at en ting er, at man ikke vil støtte forslaget, men når afvisningen netop begrundes med, at der mangler dokumentation, forstår jeg ikke, at man ikke gerne vil have sat noget i gang, så det bliver belyst, hvad køn egentlig betyder for folkeskolens undervisning.
Carina Christensen (KF), 2006-02-08:
Med hensyn til den nye formålsparagraf er det rigtigt, at der er kommet en ny formulering, men der er ikke ændret noget i intentionerne eller vægtningen.
Ligestillingen skal vægtes lige så tungt, som den forhåbentlig altid er blevet, og vi har ikke noget belæg for at sige, at lærerne ikke lever op til den del af folkeskolens formålsparagraf.
Undervisningsministeren har nedsat tre udvalg, der skal kigge på kristendomskundskab, historie og samfundsfag, og det synes jeg er et godt udgangspunkt.
Men lad os starte med de tre fag i første omgang.
Margrethe Vestager (RV), 2006-02-08:
Jeg har to spørgsmål: Ordføreren sagde, at skolen skal præges af ligeværd, demokrati og åndsfrihed.
Det var den formålsparagraf, som blev foreslået, men det er jo ikke den formålsparagraf, som blev vedtaget.
Der står i dag, at skolen skal bygge på ligeværd, åndsfrihed og demokrati, og derfor vil jeg spørge ordføreren, om det er udtryk for en kvalitativ forskel, altså om der er mindre ligestilling eller mere ligestilling i den nye formulering.
Det er det ene.
Det andet er: Hvordan kan ordføreren være sikker på, at de udvalg, som ministeren nævnte, kan komme med en egentlig dokumentation for, at køn optræder i alle folkeskolens obligatoriske fag og emner?
Som jeg hørte ministeren, er det kun på de kulturbærende fagområder, altså dansk, historie og kristendomskundskab, der er nedsat udvalg, og de områder dækker jo slet ikke folkeskolens fag som helhed.
Carina Christensen (KF), 2006-02-08:
Nej, det er simpelt hen at overfortolke mig.
Jeg synes, at vi først skal have undersøgt problemets omfang: Lever lærerne i den danske folkeskole ikke op til formålsparagraffens ord om at sætte fokus på ligeværd, demokrati osv.?
Først når vi har fået dokumenteret problemets omfang, kan vi se, hvad der skal til, for at vi kan forbedre forholdene: Kan problemet løses med bedre undervisningsmaterialer, kan vi løse det ved at skrive det ind i læreplanerne for folkeskolen osv. osv.?
Jeg synes, man konkluderer alt for tidligt.
Udvalgsarbejdet er jo sådan set ikke er gået i gang endnu, og eksperterne har ikke haft lejlighed til at udtale sig om, hvad de mener der er behov for.
Jeg er selvfølgelig enig i, at i den danske folkeskole skal man leve op til det, der står i folkeskolens formålsparagraf, bl.a. at der skal være ligeværdigt demokrati i folkeskolen.
Hvis der er nogen undersøgelser, der kan dokumentere, at der ikke leves op til det i dag, synes jeg selvfølgelig, vi skal tage spørgsmålet op, og hvilke tiltag det så skal føre til, må vi se på hen ad vejen.
Men at konkludere allerede nu, at der er behov for nyt undervisningsmateriale og ændring af læreplanerne for de obligatoriske fag, synes jeg simpelt hen er at gå for langt, fordi grundlaget er for lille i forhold til dokumentationen for, hvad der er behov for.
Jeg er enig i, at der bliver forsket for lidt i kønsspørgsmål.
Jeg hører fra mange sider, at der bliver forsket for lidt på det område, og at det godt kunne fylde noget mere, så det aspekt vil vi meget gerne se nærmere på.
Men vi kan ikke støtte forslaget i den udformning, det har her.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-02-08:
Jeg kan forstå på fru Carina Christensen, at hun ikke bryder sig om nedsættelse af et udvalg, fordi hun mener, at så er resultatet givet på forhånd.
Nej, sagen er netop, at der skal nedsættes et udvalg med et bestemt formål, og det er det, man skal sige enten ja eller nej til.
Jeg synes sådan set, det kunne være interessant at få at vide, om fru Carina Christensen er enig i formålet, altså at kønsaspektet skal bringes ind i undervisningen i de obligatoriske fag i folkeskolen.
Er ordføreren enig i det?