runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Kirk (V), 2001-01-16:
Ingen sætter jo sit lys under en skæppe, og det gør regeringen heller ikke.
Derfor vil jeg da gerne spørge den socialdemokratiske ordfører, fru Pernille Blach Hansen, om det mon ikke er korrekt, når jeg siger, at Måltidets Hus blev placeret i København, IT-Centret blev placeret i København, selv om fyrtårnet er Nordjylland, Institut for Landsbyudvikling i Odense, Mindre virksomhedsforskning i Odense, trafikforskningscenter i København, DK's Radio i København, og sådan kunne vi såmænd fortsætte.
Man kunne så spørge: Hvor skal naturforvaltningsuddannelsen ligge?
Er det nu, Tønder endelig skal tilgodeses, eller skal den også til Nordsjælland eller i nærheden af København?
Karen Jespersen (S), 2001-01-16:
Jeg kan gøre det relativt kort, for statsministeren har været inde på alle de vigtigste aspekter i sin indledning til den drøftelse, vi skal have nu.
Jeg synes, det er rigtigt at sige som baggrund for den tværministerielle arbejdsgruppe, der er nedsat, at der jo, når vi snakker om det her område, er forskellige målsætninger, som ikke uden videre er sammenfaldende.
Man har jo, når man snakker service til borgerne, en målsætning, som både drejer sig om kvalitet og om effektivitet, altså den bedst mulige udnyttelse af pengene.
Samtidig har man en anden målsætning, der drejer sig om at sikre et bæredygtigt grundlag i alle egne af landet.
De to målsætninger kan jo komme i konflikt med hinanden.
Det kan man se f.eks., når vi snakker om sygehuse, hvor vi på den ene side gerne vil bevare de små sygehuse, men på den anden side også gerne vil have effektive, store enheder, der på nogle områder kan give en bedre kvalitet.
Det kan dreje sig om uddannelsescentre, og det kan også dreje sig om anden form for offentlig service til borgerne.
Det er så vigtigt at holde fast i, at der netop er tale
om en afvejning af de målsætninger i forhold til hinanden
Og det er lige præcis det, der er formålet med den tværministerielle arbejdsgruppe, som regeringen har nedsat under Indenrigsministeriet, som vil komme med et første bud i den regionalpolitiske redegørelse, der kommer her omkring den 1. marts.
Der vil her komme nogle forslag, der kan sikre, at den afvejning sker, når der bliver taget forskellige statslige og offentlige initiativer, som har til formål at sikre en bedre kvalitet og effektivitet i den offentlige service.
Jeg synes, at det er meget vigtigt at holde sig for øje, at det er begge målsætninger, der skal sikres, og at det kan lade sig gøre, synes jeg blev understreget af de oplysninger, der også lå i det, statsministeren sagde.
På den måde kan man altså sige, at den vækst, der har været, betyder, at landet som helhed bevæger sig i en rigtig retning, men at man selvfølgelig hele tiden skal sørge for at holde sig den afvejning, jeg snakkede om før, for øje.
Det skal ikke benægtes, at det så ser ud til, at der er
Det er sådan en problemstilling for sig, men det ser ud til at være et antal på mellem 20-30 kommuner, det drejer sig om.
Disse kommuner er vi ved at forsøge at identificere gennem en undersøgelse til brug for den reform af tilskuds- og udligningssystemet, som vi arbejder med i Indenrigsministeriet.
Jeg mener, at det vil være et godt afsæt for den videre diskussion, når den regionalpolitiske redegørelse kommer, fordi der dér vil være det første bud på, hvordan vi kan få en mere systematisk afvejning af de regionale hensyn i forhold til en modernisering og effektivisering af den offentlige sektor.
Forhandling
Peter Skaarup (DF), 2001-01-16:
Denne forespørgsel er rejst, fordi vi igennem de senere år har oplevet, at der er et stærkt folkeligt ønske om at forbedre vilkårene for landdistrikterne og andre yderområder i Danmark.
Og det håber vi i Dansk Folkeparti at vi kan få en god diskussion om her i dag.
Der er et udbredt ønske i befolkningen om at sikre en regional udvikling, der ikke går uden om den del af befolkningen på omkring 800.000 mennesker og måske op til 1 million mennesker, der bor uden for hovedstaden og de større byer.
Flere undersøgelser og kommissionsarbejder, bl.a. det tværministerielle kommissionsarbejde efter Folketingets forespørgselsdebat i februar 1996, viser, at befolkningens syn på udkantområderne er yderst positivt.
Undersøgelser viser også, at der er klare fordele ved at leve i disse områder, men derudover er der også samfundsmæssigt set store fordele ved, at yderområderne udvikles som attraktive områder for bosætning og erhvervsudvikling.
Men tingene kommer ikke af sig selv.
Gang på gang har vi oplevet, at regeringen reelt udsulter yderområderne med tab af arbejdspladser og manglende tilflytning af yngre familier til følge.
Vi ser kasernenedlæggelser.
Vi ser lukninger af redningsstationer.
Vi ser nedlæggelser af posthuse og postekspeditioner i de små samfund.
Det er, som vi ser det,
ikke en acceptabel udvikling.
Vi ser tendenser til at nedskære beredskabet på små, lokale sygehuse.
Vi ser skolenedlæggelser - mange små skoler bliver nedlagt.
Vi ser en mangel på interesse for offentlige servicefunktioner, trafikale problemer, elektronisk kommunikation og meget mere.
Hvis vi skal opnå en positiv udvikling i landdistrikterne, ser vi det i Dansk Folkeparti som meget vigtigt, at regeringen også i handling viser, at den vil noget på det her område. Dansk Folkeparti ønsker med denne her debat at afæske regeringen dens holdning til udviklingen på det område, i særdeleshed med hensyn til det, som staten selv kan gøre for decentralisering af statslige institutioner og styrkelse af de servicefunktioner, der er nødvendige for, at Danmark er et helt samfund.
Besvarelse
Pernille Blach Hansen (S), 2001-01-16:
Til hr. Jens Kirk: I Socialdemokratiet er vi af den opfattelse, at vi har en hovedstad, hvor der skal placeres
nogle ting og nogle tiltag.
Jeg kan også nævne andre eksempler på, at tingene er placeret uden for hovedstaden.
Center for Landdistriktsforskning ligger f.eks. i Esbjerg, og det er ikke kun forskning, som hr. Peter Skaarup fejlagtigt nævnte før, det sætter også udviklingsprojekter i gang.
Vi har Bornholm, som netop har fået en del penge bevilget af Forskningsministeriet til at få et informationsteknologisk løft: 56 mio. kr. over 6 år.
Vi har Nordjylland, som er blevet IT-fyrtårn, vi har den jysk-fynske erhvervsredegørelse, der nu skal konkretiseres.
Jeg synes faktisk, der er masser af ting.
Så til hr. Peter Skaarup: Jeg sagde faktisk i min ordførertale, at der selvfølgelig var nogle steder, hvor der var problemer, men jeg tror, at mange steder i landet vil man gerne have sig frabedt, at hr. Peter Skaarups parti, Dansk Folkeparti, tager patent på yderområdernes problemer.
Jeg bor selv i et.
Jeg kender godt de problemer, der kan være, men jeg ved også, at mange løsninger skal bygge på aktiv deltagelse og medvirken fra de lokale og regionale politikere og de lokale folk, som er i landsbyen, eller hvor det nu måtte være.
Når hr. Peter Skaarup snakker om skoler og lokalplaner, så er det jo en kommunal opgave, men hvis Dansk Folkeparti mener, vi skal lovgive om nedlæggelse af landsbyskoler, så er det da i hvert fald en ny vinkel.
Jeg kan give det eksempel, at f.eks. Trafikministeriet nu har afsat en pulje til styrkelse af netop den kollektive trafik i landdistrikter.
Det kræver bare, at man fra det enkelte amts eller den enkelte kommunes side selv aktivt går ind og kommer med nogle forslag.
Det har man valgt at gøre i Viborg Amt, hvor man så netop har fået penge til at ansætte en trafikpolitisk koordinator, der skal forsøge at sætte den kollektive trafik i gang i yderområderne.
Jeg tror, at det er noget af det, vi skal have gang i,
men samtidig vil jeg også gerne sige, at så vidt jeg er orienteret, har bosætningsmønstret jo ændret sig, så der også i de her år faktisk sker en stigende udflytning til landdistrikterne og ikke fra landdistrikterne, og det er vel, fordi mange synes, der faktisk er positive ting ved at bo i et landdistrikt, at det er et godt sted at bo, og at det er et godt sted at være.
Det handler altså ikke kun om placering af statslige institutioner.
Jens Kirk (V), 2001-01-16:
Lidt skal også have ret.
Det er korrekt, at Center for Landdistriktsforskning som udgangspunkt skal ligge ved Syddansk Universitet i Esbjerg, men bevillingen er i al fald, kan vi sige, ikke tårnhøj.
Det næste er jo: Hvad med planlovene.
Kan vi forvente, at regeringen vil kigge på dem?
En del steder får de jo efterhånden en omfartsvej, Brande får f.eks. en, men nu har de altså problemer med, at møbelhandlere og tømmerhandlere ikke får lov til at bo ude ved den vej på grund af 1.000 m2-reglen.
Måske får Thisted nord så også en omfartsvej
engang.
Så er det korrekt, at fru Pernille Blach Hansen bor i det, vi kalder et udkantsområde, men tager vi nu det amt, hvor ordføreren kommer fra, så er det vel i centrum af amtet, ordføreren bor, og kan vi få et svar på: Går den socialdemokratiske ordfører ind for, at sygehusene skal bevares i Viborg Amt, eller skal der kun være ét i Viborg i fremtiden?
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-01-16:
Så vidt jeg nåede at opfange en del af teksten i det forslag til vedtagelse, hr. Peter Skaarup netop fremsatte, var der en formulering om, at man ville modvirke forringelser af teknologiske og trafikale forhold i yderområderne, og det er der selvfølgelig ingen der kan være uenig i.
Men var det så ikke en idé at yde en helhjertet indsats for at få forbedret trafikforbindelserne til de regioner, som ikke er tilstrækkeligt forsynet i øjeblikket?
Når jeg spørger hr. Peter Skaarup, er det på baggrund af, at jeg erindrer en afstemning, vi havde her i Folketinget sidste år om motorvejsforbindelsen fra Trekantområdet til Holstebro-Herning.
Jeg erindrer tydeligt, at til min meget store skuffelse stemte Dansk Folkeparti imod en motorvejsforbindelse på den pågældende strækning, og det var dybt overraskende for os dengang.
Men det er måske de handlinger, vi ser fra Dansk Folkeparti, og i stedet for bliver vi nu spist af med nogle fine ord.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-01-16:
Hvis hr. Jens Kirks ærinde var at gøre opmærksom på, at der skal skelnes mellem regioner og yderkantsområder, så er jeg enig, for der er selvfølgelig forskellige regioner i Danmark, hvor der skal tages regionalpolitiske hensyn.
Men inden for regionerne er der jo også forskel på, hvilke byer eller kommuner der er centre, og hvilke der er periferi.
Sådan er det jo generelt i hele Danmark.
Jeg ved nu ikke, om jeg vil kalde Brande, som hr. Jens Kirk nævnte, et udkantsområde og jeg vil da også være meget ked af at gå ind på amtsrådets område og beslutte, hvor der skal være sygehuse i Viborg Amt, for det mener jeg egentlig amtsrådet har ganske god fod på selv.
Jeg synes måske også, det er lige lovlig konkret at diskutere i forhold til den forespørgsel, der er stillet, for det er jo ikke statslige arbejdspladser, vi her snakker om.
Jeg synes, hr. Jens Kirk burde være helt tryg ved, at vi har et meget dygtigt amtsråd i Viborg Amt, som nok skal forstå at håndtere den sag på en passende måde.
Til hr. Peter Skaarup: Jeg forsøger faktisk at være nuanceret og sige, at der er nogle steder, man har problemer af forskellig art, men jeg er ikke sikker på, at man nødvendigvis løser dem ved at placere statslige institutioner, som forespørgslen går ud på.
Jeg tror, det er en hel vifte af tiltag, man skal se på.
Så nævner hr. Peter Skaarup et konkret eksempel fra Bornholm, som jeg ærligt skal indrømme jeg ikke kender, men jeg kan da forestille mig, at man f.eks. på Bornholm omvendt er glad for, at man nu har fået penge fra Forskningsministeriet.
Så nuancerne skal med i debatten.
Vi vil gerne være med til at kigge på, hvordan vi mere målrettet også kan sikre yderområderne en regionalpolitisk debat og vinkel, men hvis hr. Peter Skaarup er så optaget af den debat, kunne han jo have ventet ca. halvanden måned med sin forespørgsel, til regeringens redegørelse kommer.
Så havde denne debat måske kunnet finde sted på et lidt mere konkret og fremadrettet grundlag.
Jens Kirk (V), 2001-01-16:
Jeg skal i min ordførertale komme ind på, hvilket synderegister jeg mener regeringen har.
Lidt ros kunne der måske også blive plads til.
Så skal jeg lige komme lidt ind på, hvad vi i grunden står over for.
Politikommissionen har en rapport, som er
fremlagt og mere eller mindre offentligt kendt.
Vi går fra 54 til vist 24 politikredse.
Mener den socialdemokratiske ordfører, at det vil være fremmende for befolkningens tryghed?
Masser af politistationer vil blive lukket kl. 16 i yderkantsområderne.
Der vil blive langt til politistationerne.
Det, vi kalder nærhed og tryghed, som statsministeren jo sætter meget højt,
vil blive mindre, og endelig kan vi vel sige, at den forskellighed, vi har i befolkningen som sådan mellem indbyggerne i en by, vil blive anderledes. Politifolkene flytter, dommerne flytter, og advokaterne flytter i den sidste ende.
Vil Socialdemokratiet virkelig være med til at drøfte, hvordan man skal undgå den flytning?
Peter Skaarup (DF), 2001-01-16:
Det er meget skægt, at fru Pernille Blach Hansen mener, at vi skulle have gemt debatten.
Altså sådan bliver der jo sagt hele tiden, for der kommer hele tiden nye rapporter på det her område, der fortæller forskellige ting og sager.
Vi kan jo ikke blive ved med at gemme de her debatter, som optager sindene ude i de små samfund.
Så nævner fru Pernille Blach Hansen, at hun ikke kender den konkrete sag vedrørende Bornholm, men jeg kan da tilføje, at det heller ikke er lang tid siden, at Bornholms Værn blev skåret ned til næsten ingenting, hvilket også har taget
mange arbejdspladser fra øen, og man forventer, at Bornholms Værn fjernes helt, næste gang der skal laves forsvarsforlig
Så vil jeg nævne endnu et konkret eksempel, fordi jeg tror, det er det eneste, der kan få fru Pernille Blach Hansen til at forholde sig til det.
Det er Samsø, som mange af os sikkert kender som et vældig flot turistmål specielt om sommeren.
Der har man nu i årevis været kastebold mellem forskellige myndigheder, fordi man ikke kan få en ordentlig besejling af øen.
Nu er det sådan, at EU er blandet ind i sagen, fordi der har skullet en EU-licitation til, men man har opnået nogle midlertidige løsninger, som ingenting batter.
Der vil jeg godt spørge, hvordan det kan være, at man i regeringen har en sådan ligegyldighed over for en lille kommunes problemer, nemlig Samsøs, og jeg vil spørge statsministeren og også fru Pernille Blach Hansen, om regeringen vil træde ind og hjælpe med til at finde de penge, der skal til, for at besejlingsforholdene til Samsø bliver afklaret.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-01-16:
Hr. Jens Kirk spørger om den debat om politi- og retskredse, som vi ganske givet kommer til at vende meget tilbage til.
Vi mangler faktisk stadig væk at få den endelige rapport, så jeg synes, det er alt, alt for tidligt allerede på nuværende tidspunkt at sige noget mere konkret om de forslag, der kommer til at ligge, ikke mindst fordi vi stadig væk har en omfattende høringsfase foran os.
Jeg synes, det er mest fair og reelt også at afvente den høringsfase og de svar, vi så får ind, inden man politisk tager stilling til, hvilken løsning man selv synes er den optimale.
Det vil vi i
Socialdemokratiet
i hvert fald gerne afvente.
Det synes jeg da yderområderne skal være glade for.
Jeg synes bare ikke rigtig, det hænger sammen med Dansk Folkepartis øvrige politik.
Det undrer mig, hvordan Dansk Folkeparti f.eks. kan gå ind for en fuld liberalisering af lukkeloven, som jo netop beskytter små selvstændige erhvervsdrivende i landområderne.
Hvordan kan Dansk Folkeparti stå her og hævde, at der er store problemer og vi mangler statslige arbejdspladser, når man samtidig faktisk i praksis går ind for det, der vil betyde lukning af mange små lokale butikker, en nærhed i butiksstrukturen, som jo netop er med til at fastholde, at der også er mange, der gerne vil bo på landet?
Den lokale butik i den lille landsby betyder altså meget for den pensionist, der måske ikke lige kan tage en bus ind og handle, eller for den børnefamilie, der lige skal ned og hente lidt ekstra mælk.
Derfor må jeg indrømme, at jeg synes, det er hul tale.
Så kan hr. Peter Skaarup komme med 2-3-4 eksempler på noget, der går skidt.
Jeg kan komme med 2-3-4 eksempler på noget, der går godt, men jeg vil bare sige, at det, jeg synes er afgørende, er, at vi tager problemerne alvorligt og forsøger at finde løsninger, men også laver en mere målrettet politik, som sikrer udvikling og ikke afvikling over hele Danmark, f.eks. med den jysk-fynske erhvervsredegørelse.
Vi har jo også masser af tilskud til vanskeligt stillede kommuner, som regeringen endda har annonceret vil blive øget til næste år, hvis kommunerne er interesserede i det.
Vi har EU-tilskud, EU, som Dansk Folkeparti godt nok som regel er imod, men som går ind og støtter de kommuner, som er særlig vanskeligt stillede.
Så virkeligheden er altså lidt mere nuanceret, og jeg er sikker på, at mange landkommuner vil være meget kede af at blive omklamret af Dansk Folkeparti, som jo i virkeligheden kun forsøger at tage hensyn til at skrabe flest mulige stemmer til sig frem til næste valg, men er fuldstændig ligeglad med de folk, der bor i landdistrikterne.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-16:
Ja, jeg vil lige sige til hr. Knud Erik Kirkegaard, at vi også i Dansk Folkeparti hilser med glæde, at vi hvert år har de her debatter.
Vi mener bare, der er brug for mere, for vi synes ikke, regeringen følger ordentlig op på de resultater, der kommer af debatterne.
Altså man fører ikke de ting ud i livet, man gerne vil have fra Folketingets flertals side.
Jeg vil benytte lejligheden til at fremsætte et forslag til vedtagelse, og den skal lyde sådan her: Forslag til vedtagelse
»Folketinget opfordrer regeringen til aktivt at arbejde for at forbedre landdistrikternes og udkantsområdernes udviklingsmuligheder, herunder ved initiativer, der kan styrke udviklingen af levedygtige landdistrikter og andre yderområder med forbedrede beskæftigelsesmuligheder og tidssvarende servicefunktioner.
Med henblik herpå opfordrer Folketinget regeringen til snarest at forberede konkrete lovinitiativer såvel som administrative tiltag, der kan forstærke kommunernes udarbejdelse af landdistriktspolitik samt forbedre mulighederne for, at kommunerne i landdistrikterne og udkantsområderne kan føre en politik, der skaber realistiske bosætningsmuligheder for en større del af befolkningen end i dag og skaber fornyet vækst i disse områder, herunder ved - at modvirke tendenser til centralisering af statslige institutioner og styrelser og fremme decentralisering og udflytning af sådanne institutioner og styrelser, - at tilskynde til oprettelse og udflytning af undervisningsinstitutioner og uddannelsespladser, - at modvirke forringelser af teknologiske og trafikale forhold i områderne, - at forbedre betingelserne for detailhandel og fremstillingsvirksomheder og - at styrke offentlige servicefunktioner, herunder ved opretholdelse af posthuse, postbutikker og biblioteksfilialer og ved udvikling af andre funktioner, der kan medvirke til opretholdelse af den lokale detailhandel.«
Det er det, vi fra Dansk Folkepartis side håber kan blive vedtaget her i dag.
Under dette punkt på dagsordenen troede jeg egentlig, det var mig, der skulle stille spørgsmål til den konservative ordfører, men det er da helt fint, at der bliver stillet spørgsmål til forespørgerne.
Spørgsmålet går på, om man skulle bygge denne motorvej i sin tid, og jeg må sige, at jeg tror ikke, landdistrikterne bliver utrolig glade for, at det lige præcis er motorveje, vi tilbyder dem.
Jeg tror, at det, man er interesseret i, er et sammenhængende trafiksystem, som kan sørge for, at man kan komme fra det sted, hvor man nu bor, og eksempelvis til en lidt større by i området, og at motorveje skulle være løsningen på det problem, tror jeg ikke, vi kommer særlig langt med. Derudover kan jeg tilføje, at motorveje jo også er en meget dyr løsning i forhold til de ting, man reelt har brug for rent lokalt, og det er i og for sig heller ikke de store ting, landdistrikterne og Landdistrikternes Fællesråd beder om.
Det er vores opfattelse, at regeringen skal undersøge meget nøje, hvordan man kan sikre hjælpen til de områder, men det tror jeg ikke man gør med motorveje de steder, hvor der ikke kører særlig mange biler.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-01-16:
Tak, hr. formand.
Jeg kan forstå, at hr. Peter Skaarup lægger utrolig stor vægt på de mindre veje til de lidt større byer, og at man skal sørge for, at de bliver udbygget, og det er der jo heller ingen der overhovedet kan være uenig i.
Men så skal man altså åbenbart ikke kunne komme længere. Det er muligt, hr. Peter Skaarup ikke har sat sig ind i de ønsker, der er fra lokalområderne i nærheden af dér, hvor hr. Jens Kirk og jeg selv kommer fra.
Men her kan vi altså ikke regne med Dansk Folkeparti.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-01-16:
Det har været en god dag for demokratiet i dag.
Statsministeren og ordføreren for Socialdemokratiet forsøgte at besvare denne forespørgsel om, hvor grænserne går for ministres brug af statens penge og embedsmænd, ved at henvise til de forskellige betænkninger, den fra 1993 og den fra 1998, og ligesom give udtryk for, at her lå gældende ret på dette område.
Men disse betænkninger konkluderer jo ikke noget.
De diskuterer frem og tilbage, og det er et godt grundlag at konkludere på.
Det er det, der skal ske.
Jeg må igen henvise til side 123 i 1993-betænkningen, hvor man i gruppen konkluderer, at gruppen finder, at der i praksis bør trækkes en grænse, således at rene partiaktiviteter bør holdes uden for de ministeriale systemer.
Det er lige præcis den grænse, Folketinget nu opfordrer regeringen til at komme tættere på, så vi kan få noget substans i dette her.
Det har været sagt, at dette her er en kritik af regeringen og af ministrene, og det er jeg enig i.
Men jeg vil da gerne, selv om jeg er den eneste, sige, at jeg ikke synes, at embedsmændene - nogle embedsmænd og især nogle departementschefer - er helt pletfri.
Det er ikke bare et problem, at der er nogle ministre, der driver deres embedsmænd for langt.
Det er også et problem, at der er nogle departementschefer, der ikke sætter hælene i.
Det har været en god dag for folkestyret.
Regeringen kom
ikke igennem med sine synspunkter her.
Regeringen ser ud til at blive stemt ned.
Og vi får så denne præcisering af, hvor
grænserne skal gå. Vi får også et flertal for den kendsgerning, at der er sket et meget markant skred i retning af en politisering af embedsmandsstanden, noget, som først og fremmest skyldes ministrene.
Og vi får en præcisering af, at dette her ikke er acceptabelt.
Jeg ser frem til regeringens arbejde med den opfordring, som et flertal i Folketinget nu vil stemme for, hvis det går, som det ser ud til at ville gå, og jeg ser frem til, at det arbejde sker rimelig hurtigt, så Folketinget kan tage stilling til noget konkret om, hvor grænserne går, så embedsstanden også ved, hvad den har at forholde sig til.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-16:
Det er åbenbart sådan helt sort og hvidt for fru Pernille Blach Hansen, for der er ikke rigtig nogen problemer overhovedet, det er så åbenbart sådan, at Dansk Folkeparti vil tage patent på at løse problemerne, og det er også forfærdeligt og sådan noget.
Grunden til, at vi rejser denne her debat, er ikke specielt, fordi Dansk Folkeparti skal tage patent på noget som helst.
Det er for at få en ordentlig diskussion herinde af de tendenser, som ligger helt klart.
Jeg har nævnt det i forbindelse med kasernenedlæggelserne, og jeg har nævnt andre forhold.
Jeg vil vende mig til et konkret punkt her, for jeg tror, det er den eneste vej frem, hvis vi skal få fru Pernille Blach Hansen og også statsministeren til at forholde sig til noget konkret.
Det er Bornholm.
På Bornholm fik man for ikke så lang tid siden det såkaldte Baltisk Mediecenter, der blev også oprettet det, man kalder Bornholms Turistakademi, og det sidste har fungeret i en periode, men da den radikale undervisningsminister kom til Bornholm for at se, hvordan hendes ministerium kunne hjælpe øen, havde hun samtidig en besked om, at turistakademiet skulle nedlægges.
Er det så mærkeligt, at man på Bornholm og mange andre steder i forbindelse med det her siger, at ringene i vandet går den gale vej?