runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Klaus Hækkerup (S), 2000-12-13:
Hr. Thor Pedersen svarede ikke fru Lone Møller på, hvor han ville skaffe det antal læger fra, der skulle ansættes for at bruge de penge, Venstre foreslår at bruge på sundhedsområdet.
Og det synes jeg er et centralt problem, for det er dér, vi har kapacitetsmangel i Danmark.
Lad mig erindre om, at i de sidste 6 år, før den borgerlige regering tiltrådte i 1983, optog vi i gennemsnit 800 læger på lægestudiet.
I de 10 år, den borgerlige regering sad, blev det nedskåret til i gennemsnit 600 lægestuderende
om året
Fra vi overtog regeringsmagten igen i 1993, har vi år for år for år øget optaget, så vi nu er oppe på at optage
over 1.000 læger om året på lægestudiet.
Og det er selvfølgelig den måde, vi skal løse problemerne på.
Nu begynder resultatet at vise sig; der kommer færdige læger ud.
Men at rette op på den borgerlige regerings forsømmelser tager jo lang tid.
Og derfor vil jeg gerne have et svar på det spørgsmål, fru Lone Møller stillede: Hvor vil Venstre skaffe lægerne fra?
Jes Lunde (SF), 2000-12-13:
Jamen jeg er helt klar over, at det letteste for Venstre i dag selvfølgelig er at være imod alt, hvad der er sket i den her regerings tid, også imod f.eks. en pinsepakke, som alt, hvad der overhovedet findes af ansvarlige økonomer i det her land, siger var fuldstændig nødvendig.
Det var fuldstændig nødvendigt, vi lavede det indgreb, hvis ikke det skulle gå galt med betalingsbalancen, og Venstre har ikke og havde heller ikke dengang noget alternativ at præsentere os for. Derfor står vi selvfølgelig ved det, vi lavede dengang. Men jeg forstår da godt, at Venstre kører en kampagne i dag på skatten.
Man har en fin alliance med nogle ledende borgerlige aviser, som også gerne vil sætte det tema på dagsordenen.
Og det er jo et nemt tema i den forstand, at vi selvfølgelig alle sammen gerne vil betale så lidt som muligt i skat.
Det er der ikke noget underligt i.
Men det, Venstre ikke rigtig vil ud med, er jo: Hvad er det for nedskæringer, det vil give, hvis man skal sætte skatten ned?
Venstre har en lille smule hokuspokus omkring udlicitering og sådan noget.
Det er jo ikke noget, der batter
nogen vegne overhovedet i forhold til de skatter, vi betaler.
Det ved hr. Thor Pedersen også godt.
Hvad er det for virkelige nedskæringer, vi skal ud i?
Hvad er det for reduktioner i den offentlige sektor?
Er det den udbygning, der er sket af børnepasningen?
Er det de øgede investeringer i uddannelse?
Det er det, der kunne være den interessante debat at få her i dag.
Thor Pedersen (V), 2000-12-13:
Til hr. Erling Christensen
omkring automatisk hastighedskontrol: Jamen det er rigtigt, det var et gammelt forlig bundet op på, at man oprindelig skulle øge hastigheden på motorveje, og så skulle man lave forsøg med automatisk hastighedskontrol.
Undervejs faldt den del af forliget ud, der skulle omfatte højere hastighed på motorveje.
Tilbage stod så forsøget med automatisk hastighedskontrol.
Det var et forsøg, og det er fornuftigt.
Det, jeg blot undrer mig over, er, at man, når man kan finde en mere effektiv måde at reducere trafikhastigheden på, så vælger den automatiske, som ikke giver samme effekt, men til gengæld penge i kassen.
Der er det, jeg siger, at det er da hyklerisk, hvis formålet er at øge trafiksikkerheden.
Hr. Jens Peter Vernersen, der selv kommenterede, hvad han sagde heroppefra, må jeg så blot bede om at lave et regnestykke om, hvad renten betyder for boligejerne, altså den rente, der var for 10 år siden og 20 år siden, hvad den betød for boligejerne i forhold til den rente, der er i dag, og hvordan det har fulgt den internationale rente, og dernæst så svare på, om skattereform og pinsepakke har gjort det billigere alt andet lige at være boligejer, eller har gjort det dyrere, og om balancen mellem boligformerne opretholdes, som regeringen sagde i sit regeringsgrundlag.
Pernille Blach Hansen (S), 2000-12-13:
Ja, jeg kan konstatere, at hverken jeg eller hr. Frank Aaen fik et godt svar på fra Venstre, hvorfor Venstre har valgt at blokere for de gode tiltag, der var i forhold til skolefritidsordninger.
Jeg kan konstatere, at Venstre åbenbart har det helt fint med, at der er meget stor forskel på, hvordan man i kommunerne behandler de fattigste børnefamilier.
På trods af at der var fundet penge blandt forligspartierne i finansloven, valgte Venstre at blokere alligevel.
Hænger det mon sammen med, at mange af de kommuner, der ikke tilbyder deres fattigste børnefamilier denne her friplads, er Venstrekommuner?
Så vil jeg gerne spørge én gang til om det, hr. Frank Aaen også spurgte om.
Når nu Venstre åbenbart vil have, at kommunerne fuldstændig selv skal beslutte, hvordan deres børnefamilier behandles, når det drejer sig om skolefritidsordninger, gælder det samme så også på de andre pasningsområder: vuggestuer, børnehaver, klubber, hvad der nu ellers er?
Betyder det så - det må det jo gøre - at mange af de allerfattigste familier kan se frem til meget, meget store stigninger i pasningsudgifter til deres børn.
Det er da en julegave fra Venstre, der vil noget.
Jens Peter Vernersen (S), 2000-12-13:
Det er rigtig spændende, hvor meget hr. Thor Pedersen hidser sig op heroppe fra Folketingets talerstol, når han skal forsvare helt umulige forslag og synspunkter, som vi også har set i dag.
Nogle gange ender det jo i det rene sniksnak.
Det ender i ren propaganda.
Der var et lille indlæg om, hvordan det var gået med boligfolket.
Hvis det var sådan, hr. Thor Pedersen læste de svar, der kommer her til Finansudvalget - det tror jeg såmænd ikke, for så kan han ikke sige sådan noget sludder, som der bliver sagt her fra talerstolen - men hvis hr. Thor Pedersen læste disse svar, ville hr. Thor Pedersen vide, at udviklingen i rådighedsbeløbet for en ejerfamilie fra 1993 til 2000 er steget med 23,7 pct. Jeg ved ikke, om det er sådan, at jeg skal overdrage det her bilag, men det må jo da ligge et eller andet sted i hr. Thor Pedersens mappe.
Må jeg så også sige om boligejerne: Da hr. Thor Pedersen og hans parti havde ansvaret, var der 15.000 tvangsauktioner om året.
15.000 tvangsauktioner.
Nu er det nede på 2.000.
Det er jo ikke noget, man sådan ønsker at svare på.
Og må jeg så sige om skattetrykket også.
Der bliver sagt så forfærdelig meget sludder heroppefra, når hr. Thor Pedersen er oppe.
Skattetrykket steg, da hr. Thor Pedersen havde ansvaret sammen med sin regering.
Skattetrykket steg med 10 pct.
Det er faldet med 2½ pct., mens vi har været i regering.
Erling Christensen (S), 2000-12-13:
Hr. Thor Pedersen var i det skingre toneleje i sin omtale af automatisk hastighedskontrol.
Hvis omtalen af det også dækker det øvrige indhold i hr. Thor Pedersens tale, så vil jeg godt spørge hr. Thor Pedersen: Vil hr. Thor Pedersen bekræfte, at automatisk hastighedskontrol bliver vedtaget og gennemført af en borgerlig regering, hvori Venstre og hr. Thor Pedersen var deltagere?
Hvis det er et ja, kan jeg hermed konstatere, at hr. Thor Pedersen i forlængelse af sin hykleriordførertaler er overhykler.
Thor Pedersen (V), 2000-12-13:
Hr. Frank Aaen spørger, om ikke det var en idé, at mange af de her ekstra penge, der kommer ind ved de højere oliepriser, som selskaberne har, i virkeligheden kom forbrugerne til gode.
Jamen det er jo lige præcis det, vi foreslår, for staten henter, med det niveau, vi kender nu, ca. 4,5 mia. kr. mere ind i koncessionsafgifter, i moms og i selskabsskat i forhold til det budgetlagte, og der foreslår vi at bruge ca. 1,5 mia. kr. til netop at imødekomme forbrugernes ønske og gøre det lettere at drive erhverv.
Så jeg er helt enig med hr. Frank Aaen: Det er et ægte, godt synspunkt med liberal tankegang.
Så spørger man: Jamen det dér med konkurrence og sundhedssektoren, skal man nu konkurrere på prisen?
Dette, at man kan bestille tid og komme til, når man har bestilt tid, at man kan have den samme læge, der følger én gennem hele operationen, at man får en god service, at man selv kan vælge, at sygehusene har brug for patienterne også for at kunne afholde deres lønomkostninger.
Altså, at man gør brug af det bedste, man egentlig kender, så det, der er af potentiale, kan få lov at vise duelighed, at man kan lære af hinanden, at man kan inspirere hinanden.
Hr. Morten Helveg Petersen spørger til det med ulandsbistand og siger, at det er en rød klud, at Venstre ikke vil give støtte til Mugabe.
Jamen, det er en rød klud for mig, at vi giver støtte til Mugabe.
Det er en rød klud for mig, at vi giver støtte til andre regimer, der undertrykker menneskerettigheder, at vi fastholder, at de kan blive siddende ved magten.
De kunne være fjernet for mange år siden; hvis man ikke gav dem støtte, havde der været et folkeligt oprør i deres egne lande.
Må jeg sige om, hvordan vi kan nå udbud, at jo, det er et simpelt regnestykke.
Det er 10 procentpoint mere af statens driftsomkostninger, der ikke omfatter forsvar og politi og forskning.
Det er egentlig dér, man forestiller sig at udbyde 10 pct. mere, og det giver i år 2001 ca. 600 mio. kr. Fru Lone Møller spørger, om det ikke i dag er muligt at gøre det, man kan maksimalt med ressourcerne.
Og igen vil jeg sige til folkehøringerne, at jeg oplever et Socialdemokrati, der ikke har været på noget sygehus, der ikke har været i nogen sygehusdirektion, i nogen sygehusledelse, der har sagt: Vi mangler penge.
Der ikke har sagt: Vi kan ikke operere fredag, lørdag, søndag - planlagte operationer - selv om vi har operationsafsnittene, for vi har ikke penge.
En læge i Flensborg, en ansvarlig overlæge, blev spurgt: Hvad gør man, hvis der kommer flere patienter?
Så det, man kan med pengene, er f.eks. at sikre sig, at der kan gives betaling for, at man arbejder noget længere også fredage, lørdage og søndage, at man bruger ressourcerne.
Lone Møller (S), 2000-12-13:
Ja, man må undres, når man hører hr. Thor Pedersen tale om sundhedssektoren.
Det er selvfølgelig fair nok, at hr. Thor Pedersen måske ikke er inde i alle områderne.
Man burde dog så måske have en fornemmelse af, at han talte lidt sammen med sundhedsordførerne fra partiet Venstre. Det, som jeg hørte hr. Thor Pedersen foreslå heroppe fra talerstolen, at vi skulle bruge 1,5 mia. kr. til på sundhedsvæsenet, er rent faktisk ting, som i dag er mulige, og mig bekendt er det jo amterne, hvor det for en stor del er Venstreamtsborgmestre rundt omkring, som styrer sygehusvæsenet.
Og så bliver det jo ikke bedre af, at man bliver ved med at gentage, at vi bare skal afsætte penge og så glemme det faktum, at vi har 600 ledige lægestillinger.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Thor Pedersen: Kan hr. Thor Pedersen på en eller anden måde dokumentere eller anskueliggøre over for mig, at der står læger i kø i blandt andet de nordiske lande eller uden for andre grænser, som er helt vilde for at komme ind og blive ansat i den danske sundhedssektor?
For ellers vil jeg vove den påstand, at så kan man ikke bruge de 1,5 mia. kr.
Frank Aaen (EL), 2000-12-13:
Hr. Thor Pedersen var optaget af, at de stigende energipriser betyder, at borgerne kom af med en masse penge.
Så vil hr. Thor Pedersen bekræfte, at dér, hvor de fleste af pengene havner, er i private olieselskaber som Shell, Texaco og A.P. Møller? Derfor vil jeg gerne spørge hr. Thor Pedersen, om hr. Thor Pedersen vil være med til, om Venstre vil være med til, at nogle af de penge, der fra borgernes side lander i disse private olieselskabers lommer, tilbageføres til borgerne?
Det er den ene ting.
Den anden ting er: Thor Pedersen talte om sundhedssektoren og talte om ædel kappestrid.
Er det virkelig det, Venstre mener er en god ting for kvaliteten i sundhedssektoren?
til sidst: Omkring Venstres blokering for, at prisen i skolefritidsordninger kan blive sat ned, siger Venstre, at det skal kommunerne selv afgøre.
Betyder det, at Venstre mener, at kommunerne også skal have lov til at kunne sætte prisen op for dem med laveste indkomster i fritidshjem og børnehaver?
Jørgen Winther (V), 2000-12-13:
Angående de offentlige udgifter vil jeg gerne sige, at dem kan man gøre op på mange måder, men sagen er, at Socialdemokratiet har nedprioriteret det danske sygehusvæsen betragteligt.
Hvis man ser på BNP, så er det sådan, at i 1993 - det var det, den borgerlige regering lagde op til - brugte man 5,6 pct. af BNP til sygehusudgifter, i dag er det kun 5,3 pct.
Det er en nedprioritering af denne vigtige udgift på omkring 6 pct. i alt.
Det var hr. Kaalunds analyse af Amtsrådsforeningen, der var grundlag for, hvad Venstre gjorde på dette tidspunkt.
Så angående det med at tvinge læger frem, som hr. Jan Petersen siger, han ikke kan: Jamen så lad os da bruge de læger, der er i udlandet, til at hjælpe de danske kræftpatienter.
Det er jo det, vi arbejder meget på.
Så glæder det mig også utrolig meget, at jeg er færdig nu.
Jan Petersen (S), 2000-12-13:
Der er ikke meget at sige til hr. Thulesen Dahl.
Jeg skal være ked af det. Jeg skal være trist. Og det er lige meget, om jeg er det, men jeg skal altså være det.
Det er jeg altså ikke.
Så lad os fortsætte med at diskutere mit humør.
Det kan vi godt, men det er der ikke meget politik i.
Jeg har et glimrende humør, og jeg synes, regeringen laver et godt stykke arbejde.
Vi har lavet nogle fantastisk gode aftaler.
Vi er i den grad også fyldt med nye ideer til, hvad vi skal gøre næste år, men dem vil jeg gemme lidt endnu.
Altså mit humør er udmærket, jeg er hverken modløs eller trist.
Jeg er et glad menneske, og jeg er også glad for den finanslov og de aftaler, vi har lavet.
Om hr. Thulesen Dahl har noget at være glad for, ved jeg ikke.
Jeg synes, det var meget begrænsede ændringsforslag, hr. Thulesen Dahl har formået at præstere i Finansudvalget.
Til hr. Jens Rohde: Jeg har ikke deltaget i noget krisemøde.
Hvad er hr. Jens Rohdes pointe?
Er den, at Venstre ikke vil præsentere sin politik, men vil bruge sine annoncemidler på at beskrive halvdelen - hvis det i øvrigt faktuelt er i orden, det har jeg ikke haft mulighed for at gennemgå - af regeringens skattepolitik, nemlig dér, hvor der er tale om, at et provenu stiger.
handler om.
Men man glemmer jo så at fortælle, hvornår provenuerne falder, og det er jo det andet billede, der skal med.
Jeg har ikke læst Venstre annoncere noget sted for, at bundskatten nu over de sidste år er faldet hvert eneste år og også vil falde næste år.
Det synes jeg Venstre bør reklamere for i sine annoncer, når man nu har påtaget sig opgaven at fortælle, hvad det er, regeringen vil, frem for at fortælle, hvad man selv vil.
Jo, og så er det rigtigt, hr. Thulesen Dahl og andre har også været inde på det, at de offentlige udgifter stiger, ikke mindst i amter og kommuner, hvor halvdelen af de ledende poster besættes af borgerlige politikere.
Dér kunne man da i det mindste gøre noget ved det og udlicitere sig ud af problemet, men det tør man måske ikke.
Jeg kan nødvendigvis ikke anbefale det.
Hans Christian Schmidt (V), 2000-12-13:
Nu ved jeg jo ikke, hvorfor jeg ikke fik svar på dét omkring puljerne, men jeg skal bare gentage spørgsmålet, og hvis jeg så heller ikke får svar på det denne gang, vil jeg bare sige, at det tolker jeg sådan, at vi så er enige.
Men det var ikke mig, der bragte det ind i debatten.
Det var den socialdemokratiske ordfører, der sagde, at de her puljer, ja, hvor finder man dem henne?
Ja, nu har regeringen jo selv foreslået at skære i flere puljer, og så er der så ført nogle tilbage igen.
Og jeg må så gå ud fra, at når hr. Jan Petersen ikke svarer på det, er det, fordi det er hr. Jan Petersen enig i.
Og det er jeg sådan set tilfreds med.
Kristian Jensen (V), 2000-12-13:
Jeg vil gerne takke for det svar, jeg fik fra hr. Jan Petersen om reserverne.
Det var jo en erkendelse af, at det er muligt at fjerne reserverne, man skal blot finde besparelserne inden for sit eget budget, og jeg kan fortælle hr. Jan Petersen, at det er på den måde, mange danske familier lægger budget.
I det almindelige husholdningsbudget er det sådan, at hvis man får stigende udgifter, må man finde besparelser andre steder.
Det er også den måde, det danske erhvervsliv budgetter efter, men det er åbenbart en måde, som Socialdemokratiet ikke kan finde ud af.
Med hensyn til det eksempel, hr. Jan Petersen kom med om de utilpassede unge, er sandheden jo, at de penge i forvejen stod på Socialministeriets konti, så man kunne bare have brugt dem i stedet for at vente, til der lige pludselig kom
Tilbage til skattespørgsmålet, hvor hr. Jan Petersen siger, at der ikke er nogen planer om nye skatter og afgifter.
Vi har altså hørt, at der er efterlyst kreativitet for at finde nye skatteobjekter.
Sidste års finanslov gav 16 stigninger i skatter og afgifter, dette års finanslov giver 23 stigninger i skatter og afgifter
, så hvorfor skulle det være anderledes næste år, hvis regeringen stadig er socialdemokratisk?
Jens Rohde (V), 2000-12-13:
Hvis udgifterne stiger i amterne og kommunerne, er der da ikke så meget at sige til det med den regering, vi har i dag.
Nu hørte vi den socialdemokratiske ordfører stå her og skose Venstre for, at vi ikke ville snakke om vores egen politik, men jeg må sige, at det er lige nøjagtig den strategi, Socialdemokratiet har lagt op til efter krisemødet her for nylig.
Men da det nu er den socialdemokratiske ordfører, som har været på talerstolen, og som vi skal stille spørgsmål til, er det naturligt at spørge hr. Jan Petersen
: Hvor er det helt konkret, regeringens ændringsforslag er med til at bremse udviklingen i den offentlige sektor?
Jeg spørger om det, fordi vi har hørt statsminister Poul Nyrup Rasmussen sige i forbindelse med den meget underholdende skattedebat, som har været ført den sidste måneds tid i regeringen, at væksten i den offentlige sektor skal bremses.
Til Jyllands-Posten siger man oven i købet, at skattetrykket kommer til at blive mindre, hvis vi i de kommende år får en nogenlunde stabil vækst.
Det kan man så tro på, hvis man har lyst til det, men hvor er det helt nøjagtigt, at ændringsforslagene fra regeringen bremser udviklingen i den offentlige sektor?
Jan Petersen (S), 2000-12-13:
Til hr. Kim Behnke: Jo, det var muligt at finde en million eller to, der kunne spares, men det ville bl.a. være i nogle flerårige forlig.
F.eks. kunne vi godt spare lidt ved at effektivisere indkøb i forsvaret og politiet, men her skal effektivisering og besparelser ikke tages i anvendelse efter det borgerlige Danmarks opfattelse.
Vi foreslog en besparelse i finanslovforslaget, og nu har vi så stillet et ændringsforslag, fordi forligspartierne påberåbte sig, at det måtte vi ikke.
Men det er altså muligt at finde en million eller to og endda lidt mere på f.eks. disse områder.
Derudover er der jo allerede sket en indbudgettering af produktivitetsforbedringer på 1 procent i finanslovforslaget, og de indgår i øvrigt i forvejen i en række af flerårsaftalerne.
Vi kunne i øvrigt godt have tænkt os at skærpe det endnu mere.
Der sker også løbende besparelser over driften, men der er ikke konkrete nye besparelser forbundet med selve finanslovaftalerne.
De var allerede indarbejdet i forslaget.
Så siger fru Tove Fergo, at Venstre ikke vil øge skatter og afgifter.
Ja, det ved jeg altså ikke, for det gør Venstre altså i amter og kommuner i stor udstrækning.
Hvis man bare kunne leve op til sine egne krav dér, hvor man har magten, ville meget være vundet, men det gør man jo ikke.
Jeg kender ikke det konkrete eksempel, fru Tove Fergo fremdrog, om en mand, der rejser rundt i landets amter og søger efter behandling, og derfor har jeg ikke mulighed for at kommentere det.
Men en hel del af landets sundhedsudvalg er jo styret af Venstrefolk, så her kunne man formentlig få en god idé til, hvordan man kunne løse det problem.
Det amt, jeg selv bor i, har også en Venstremand som formand for sundhedsudvalget.
Så ved jeg ikke, om hr. Thulesen Dahl hørte mit indlæg, eller om det bare var en almindelig svada, der skulle fyres af, om at Socialdemokratiet er modløst og famlende.
Men kom til tiden i morgen og hør vores indlæg.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-12-13:
Jeg troede, vi her på talerstolen i dag ville se en socialdemokratisk ordfører, der var sprudlende og havde energi og overskud og lyst, men det synes jeg ikke vi så.
Selv efter de aftaler, der er indgået, ser vi en modløs socialdemokratisk ordfører, som virker lidt famlende med hensyn til, hvad han skal diskutere og tage fat på, og det synes jeg er underligt.
Man skulle jo tro, at de aftaler, regeringen har indgået, virkelig er nogle aftaler, som den føler er holdbare og giver løsninger på samfundsproblemerne.
Men jeg tror, at når hr. Jan Petersen giver udtryk for modløshed og lidt tristhed, som han gør her i dag, er det i virkeligheden, fordi hr. Jan Petersen godt ved, at de aftaler, regeringen har indgået på bl.a. de velfærdsområder, hvor man har lovet forbedringer på folkehøringerne, langtfra er tilstrækkelige, og at der i det kommende år vil være stadig flere, der siger: Jamen det her batter jo ikke tilstrækkeligt.
Jeg tror, hr. Jan Petersen egentlig godt ved, at det hele ikke er så holdbart, som han gerne vil have.
Tove Fergo (V), 2000-12-13:
Aldrig har jeg hørt en mere klynkende tale end den, der lige er blevet præsteret af Socialdemokratiets ordfører.
Der klynkes over, at Venstre ikke vil være med til at øge skatterne og afgifterne i Danmark, men samtidig fortæller regeringen, at det går utrolig godt: Aldrig har flere været i arbejde, og aldrig har borgerne betalt mere i skatter og afgifter.
193 mia. kr. mere er der kommet ind i de offentlige kasser i forhold til 1993, men alligevel er det sådan, at der er mennesker i dette land, som lider af en alvorlig og dødelig kræftsygdom, men som ikke kan få den behandling, de med god ret gør krav på.
Jeg kan ikke forstå, at Socialdemokratiet ikke skammer sig.
Kim Behnke (FRI), 2000-12-13:
Med de ændringsforslag, regeringen og sammenrendet af marxister får vedtaget senere i dag, vil finansloven for 2001 være tæt på en halv billion kroner.
Mit spørgsmål til hr. Jan Petersen er: Er der i Socialdemokratiets begrebsverden slet ikke mulighed for, at man bare et enkelt sted kunne spare en enkelt eller to millioner?
Jeg er nemlig kommet i tvivl om det, fordi mange af de ændringsforslag, regeringen og dermed Socialdemokratiet
har stillet,
går ud på, at selv de rammebesparelser, der teknisk kaldes negative budgetreguleringskonti, forsvinder.
Det vil sige, at man sender det signal til samtlige institutioner i staten: Nu er det bare med at bruge løs, I skal ikke engang lave rammebesparelser længere.
Er det udtryk for, at man i Socialdemokratiet mener, at det er totalt umuligt ud af en halv billion kroner at spare bare en enkelt eller to millioner?
Jan Petersen (S), 2000-12-13:
Jeg skal gerne i morgen oplyse noget mere om, hvad Socialdemokratiet har medvirket til, og hvad vi vil i fremtiden.
Men nu diskuterer vi ændringsforslagene, og når vi skal stemme om dem, bliver det klart, hvad regeringen vil gennemføre sammen med partierne på kryds og tværs, og hvad vi har at byde på, og det kan fru Gitte Lillebech så studere ganske nøje.
Jeg ved selvfølgelig ikke, hvordan Venstre vil stemme.
Jeg havde bare et kvalificeret gæt på, at det bliver gult, altså at man ikke ved, om man er med eller ej, sådan lidt diffust.
Det finder vi ud af, når vi skal stemme.
Hvor mange af regeringens forslag, der løfter velfærden, vil man stemme for?
Hvor meget stemmer man for?
Hvor meget vil man være med til?
Eller vil man nøjes med at annoncere noget?
Jeg er dog rimelig sikker på, at Venstre stemmer for sine egne ændringsforslag og vil finansiere dem med sine egne ændringsforslag, og så er det jo, det ikke holder.
Man mener, at grundskyldsloftet skal være lavere, man vil fastfryse ejendomsværdiskatten osv., men problemet er bare, at man finansierer med luft. Til hr. Frank Aaen: Ja, vi har et effektiviseringskrav, men vi køber også varer.
Vi mener, at staten skal købe varer, og vi mener også, at staten skal tage et udbud.
Vi er nødt til at sikre, at den offentlige sektor er effektiv, og vi er nødt til at modernisere den offentlige sektor, men jeg tror, befolkningen og ikke mindst de offentlige medarbejdere vil kunne se en betydelig forskel mellem det realistiske ambitionsniveau, vi har, og det fuldstændig urealistiske ambitionsniveau, som Venstre har, og som i høj grad vil medvirke til simpelt hen at smadre den offentlige sektor.
Vi kører en moderat modernisering, og forskellen skal jeg gerne gøre mig umage for at fremstille noget tydeligere, f.eks. i morgen.