runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sandy Brinck (S), 2004-04-20:
Dette lovforslag har en positiv strukturel konsekvens for erhvervslivet.
Sådan skriver Erhvervs- og Selskabsstyrelsen i sit høringssvar, og derfor kan man egentlig godt undre sig over, at forslaget skal behandles i Folketingets Socialudvalg og ikke i Folketingets Erhvervsudvalg,
Nej, det handler om at give det private erhvervsliv bedre forhold.
Socialministeren har et ønske om, at der skal eksistere børnepasning, som ikke er motiveret i interesse for børn og pædagogik, men primært er motiveret i profit.
Lovforslaget handler heller ikke om at bryde et offentligt monopol, sådan som Venstres ordfører fik det til at fremstå.
Der er masser af private organisationer, som i dag leverer børnepasning med offentligt tilskud, og faktisk skriver flere af de høringsberettigede direkte, at lovforslaget er unødvendigt, bl.a. Landsforeningen af Forældre og Børnerådet.
Socialministeren har flere gange udtalt til pressen, at hun ønsker at sidestille børnepasning med privatskolernes muligheder, men så er det da bare underligt, at det ikke er det, ministeren foreslår.
I dag må privatskolerne i lighed med privat børnepasning ikke trække et overskud ud.
De må ikke skabe profit af offentlige tilskud og eleverne, men nu skal børnepasning altså være profitskabende.
Det er en besynderlig liberal idé, at erhvervslivet skal have offentligt tilskud til at skabe profit, og det er udtryk
for et besynderligt børnesyn, at børn har bedst af at være brikker i et markedsøkonomisk spil.
Men det er ikke besynderligt, at den sociale profil i lovforslaget er, som den er.
Her har vi et rendyrket borgerligt element.
Der skal ikke være nogen grænser for, hvad det må koste at få sit barn passet i disse profitbørnehaver, og så skal man jo ikke være nogen stor økonom for at regne ud, at børnehaverne hurtigt og effektivt kan udelukke børn af dårligt stillede forældre, for de behøver bare at hæve prisen.
De fine folks børn skal beskyttes mod den slags uheldige elementer, og hvor er det usympatisk.
Det er ikke, fordi ministeren ikke har viden at trække på.
For godt et år siden gav socialministeren som svar på et spørgsmål fra mig en beskrivelse af de norske erfaringer med samme ordning.
Det er tomt, det er hult, det er manipulerende.
Socialdemokraterne skal ikke beklage, at lovforslaget er et halvt år forsinket.
Vi så jo helst, at det slet ikke var kommet frem, og selv om vi overhovedet ikke kommer til at tage ansvar for det, vil vi dybt beklage, at det er så sjusket, som det er.
Der er uklarheder i flere afgørende spørgsmål, og der henvises til, at Folketinget må have tillid til, at ministeren finder en rimelig løsning hen ad vejen, bl.a. vedrørende fripladser, søskenderabat og forældrebestyrelser.
Det er fair nok at have et andet politisk mål, end vi har.
Men man skal altså gøre sit arbejde ordentligt, også selv om man får en høj løn for det, og Socialdemokratiet kan ikke støtte forslaget.
Eva Kjer Hansen (V), 2004-04-20:
Hovedtanken er netop, at alle skal sikres valgmulighed.
Det er derfor, pengene følger barnet hundrede procent, og det er derfor, man kan tage hele driftstilskuddet med sig.
Mange børnefamilier vælger i dag ud fra nogle bestemte prioriteter, nogle bestemte pædagogiske indhold, nogle bestemte aktiviteter og nogle bestemte sigtelinjer, som de lægger vægt på i forbindelse med børnepasning.
Nu tilføjer vi endnu en mulighed, hvor man kan gøre nogle forskellige prioriteringer, og det har for mig at se overhovedet ikke noget at gøre med polarisering.
Det er et spørgsmål om at imødekomme, at familierne har nogle forskellige ønsker og nogle forskellige behov.
Pernille Falcon (EL), 2004-04-20:
Fra Venstres side medvirker man altså til en polarisering mellem børnene.
Hvis det er sådan, at man er lidt mere velstillet og bor i en kommune i nærheden af nogle mindre velstillede, kan man undgå, at ens børn kommer til at gå
sammen med de mindre velstillede børn ved at melde sit barn ind i en profitbørnehave, fordi man har så mange penge, at man kan betale sig fra det.
Jeg kan forstå, at hovedtanken bag forslaget er, at rige børn ikke skal risikere berøring med børn fra andre lag.
Eva Kjer Hansen (V), 2004-04-20:
Meningen er jo lige præcis, at folk i almindelighed får valgmuligheder, fordi vi laver ordningen sådan, at pengene følger barnet.
Det er muligvis forbigået fru Pernille Falcons opmærksomhed, men for ikke særlig lang tid siden lavede vi et lovforslag, som gav hjemmel til, at man kunne lave madordninger i dagtilbuddene.
Vi har også gennemført lovændringer, der gør, at man kan vælge på tværs af kommunegrænserne og mellem offentlige og private tilbud
, og det er netop et opgør med, at man på grund af sin bopæl kun kan vælge nogle bestemte tilbud.
I Venstre synes vi, det er vigtigt, at man kan træffe nogle individuelle valg og ikke er tvunget til at benytte nogle bestemte faciliteter, f.eks. fordi man lige netop bor der, hvor man gør, så vi har faktisk imødekommet nogle af de ting, fru Pernille Falcon taler om.
Pernille Falcon (EL), 2004-04-20:
Nu er der jo i forvejen en relativt stor opdeling i vores samfund, også blandt børnene.
Det er forældrenes bopæl, der afgør, hvem der bliver deres legekammerater, og hvem de kommer til at gå i børnehave med, og jeg ser forslaget her som et skridt mod en yderligere polarisering, der vil mindske den sociale integration, som kan skabe en forståelse på tværs af børnenes vilkår.
Det er klart, at rige forældre måske godt kan have lyst
til børnehaver, hvor der er varm mad, og hvor der er flere skovture og bedre udearealer
Men det kan fattige forældre faktisk også godt have et ønske om, og det, der principielt skiller os i denne sag, er vel, om vi mener, at også almindelige folks børn skal have mulighed for at få en ordentlig kvalitet i hverdagen, eller vi ikke gør det.
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører: Er det sådan, at almindelige folks børn overhovedet får glæde af forslaget, eller er det kun de rige folks børn, som får det?
Villy Søvndal (SF), 2004-04-20:
Hvis vi nu betragter børnefamilier som rigtige mennesker af kød og blod, vil jeg godt spørge: Hvad er det for en interesse, børnefamilier kan have i, at private virksomheder skal være i stand til at hive penge ud af børnepasningsområdet og dermed i virkeligheden fordyre tilbuddet, fordi der nu skal tjenes penge?
Skal vi ikke bare være ærlige og sige, at forslaget jo ikke tjener børnefamiliernes interesser?
Der er nogle virksomheder, der kunne have interesse i at tjene mange penge, men hvilken interesse overhovedet skulle en børnefamilie have i at betale til noget, som betyder, at ISS eller andre, der har forsøgt sig på området i Assens og andre steder, hvor fru Eva Kjers åndsfæller har magten, men ikke har haft succes med det og derfor har trukket sig ud, nu kan forsøge igen med en dundrende fiasko som konsekvens?
Hvilken interesse skulle en børnefamilie have i, at nu skal private virksomheder tjene rigtig mange penge på området?
Eva Kjer Hansen (V), 2004-04-20:
Det, der er vigtigt for mig, er, at børnefamilierne får mulighed for at prioritere og vælge mellem forskellige muligheder.
Der vil måske være en privat institution, der har noget bestemt at tilbyde, og det kan godt være, at forældrebetalingen er lidt højere eller lidt lavere end andre steder, men det er børnefamilierne selv, der afgør, hvad de vil betale for, og jeg er sikker på, at børnefamilierne vil være meget omhyggelige med at se på, hvad de får for pengene.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-20:
Der er ikke noget som helst nyt i, at private interesseinstitutioner passer børn.
Sådan har det været i mange år, men der er to nye ting i lovforslaget.
Den ene er, at nu skal man have lov til at tjene penge på at passe børn, og den anden er, at man fjerner loftet, som hidtil har sat en grænse for, hvor dyrt det kunne være at få passet sine børn.
Det er de to nye ting.
Socialministeren har sagt, at hun synes, taksterne i nogle tilfælde er alt for høje.
Nu fjerner man altså det loft, der har været en beskyttelse, men selv om det har været der, har det altså været socialministerens opfattelse, at prisen er blevet for høj, og hvad tror fru Eva Kjer Hansen, konsekvensen bliver af helt at fjerne loftet?
Bliver det problem, vi har i dag med for høje takster, formindsket eller forstærket?
Line Barfod (EL), 2004-04-20:
Er det bredden af forskellige pædagogiske retninger, bredden af forskellige religiøse retninger, eller hvad der nu ellers er i de mange forskellige ordninger i dag, eller er det den bredde, at de rigeste kan få nogle rigtig gode ordninger med masser af luksus, og at deres børn ikke skal være tvunget til at gå sammen med de fattiges børn?
Hvad er det for en bredde, fru Eva Kjer Hansen savner i den mangfoldighed af tilbud, der er i dag?
Eva Kjer Hansen (V), 2004-04-20:
Jeg har simpelt hen lidt vanskeligt ved at forstå, hvad fru Sandy Brincks problem er, men det får vi jo givetvis afklaret, når vi hører fru Sandy Brincks ordførertale.
Jeg synes, det er vigtigt, at pengene følger barnet, forstået derhen at man kan få driftstilskuddet med sig, f.eks. til en privat institution, på tværs af kommunegrænserne til en selvejende institution eller til en anden form for pasningsordning.
Det er vigtigt for mig, at afgørelsen ligger i den enkelte familie, og at det ikke er os herinde, der skal bestemme, hvordan børnepasningen skal foregå, selv om vi også giver nogle skattekroner til den.
Jeg er ikke i tvivl om, at der er forskellig tilgang til spørgsmålet fra Socialdemokratiets side og fra Venstres side, for det afgørende for os er, at børnefamilierne sikres maksimal indflydelse på deres børns pasning.
Sandy Brinck (S), 2004-04-20:
Jeg ved simpelt hen ikke, hvad det er for en verden, fru Eva Kjer Hansen lever i, når fru Eva Kjer Hansen kan stå her og sige, at man kun må bruge kommunale ordninger.
Fru Eva Kjer Hansen ved da, at der eksisterer et hav af private pasningsordninger, som bliver brugt, og som får offentlige tilskud.
Forskellen mellem i dag og det, socialministeren foreslår, er, at fremover må man trække profit ud af det, og synes jeg bare er underligt, når jeg har hørt, hvad regeringspartierne har sagt til pressen, nemlig at man ønsker en parallelordning til friskoleområdet.
Det er ikke det, som ligger i lovforslaget, og derfor bliver jeg nødt til at spørge Venstre, om det næste skridt i regeringens politik bliver, at man også på friskolerne skal have mulighed for at trække profit ud.
Eva Kjer Hansen (V), 2004-04-20:
Jeg skal skynde mig at sige til fru Sandy Brinck
, at Venstre ikke er skuffet over lovforslaget.
Som jeg netop fremhævede, er vi faktisk meget tilfredse med de mange forskellige elementer, der er i lovforslaget.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi får en ordning, hvor pengene reelt følger barnet, det vil sige, at man får 100 pct. af driftstilskuddet medført til en anden pasningsordning, medmindre det er § 26-ordningerne, hvor man som minimum får 75 pct. af tilskuddet.
Det synes jeg er en rigtig god og rigtig fair løsning.
Der er ingen tvivl om, at vi selvfølgelig vil have styr på, hvad de offentlige skattekroner skal bruges til.
Men dette tilskud er jo et tilskud, der bliver givet til børnepasning, og som man kan tage med sig til de forskellige børnepasningsordninger, der måtte være, og det, der er afgørende for mig, er netop, at der gøres op med den formynderiske holdning om, at bare fordi man modtager tilskud til noget bestemt, skal det offentlige også bestemme, hvordan det skal bruges.
Det har jo været sådan, at man kun kunne bruge kommunale pasningsordninger, men for os er det vigtigt, at der er kommunale, selvejende og private pasningsordninger og puljeordninger, så der er masser af forskellige muligheder.
Sandy Brinck (S), 2004-04-20:
Jeg må indrømme, at jeg er noget overrasket over, at fru Eva Kjer Hansen og dermed Venstre ikke vil gøre sig til dommer over, hvad offentlige skattekroner skal bruges til.
Jeg går ud fra, at skatteyderne giver pengene til fælleskassen for netop at være sikre på, at der er nogle, der gør sig til dommere over, hvad de skal bruges til.
Men det var nu slet ikke det, jeg ville spørge om. Jeg vil i stedet tage fat i, at fru Eva Kjer Hansen henviser til bredden.
Jeg er ret sikker på, at Venstre deler Socialdemokraternes glæde over, at vi har friskoler og i det hele taget har en bred vifte af tilbud på skoleområdet, for det har regeringspartierne jo henvist til, når dette lovforslag i de seneste år er blevet lanceret ad flere omgange.
Derfor vil jeg godt spørge Venstre, om Venstre ikke er lidt skuffet over, at lovforslaget netop ikke laver en parallelordning til friskoleområdet.
Eva Kjer Hansen (V), 2004-04-20:
Som jeg allerede har sagt, vil jeg ikke gøre mig til dommer
over, hvad det er for nogle tilbud, man skal levere.
Det nye er, at vi får en ny etableringsform, nemlig privat institution med mulighed for at kunne trække et eventuelt overskud ud af virksomheden og mulighed for at tilrettelægge bl.a. forældrebetalingen sådan, som man nu synes, det er rigtigt, set i forhold til det der kan tilbydes Jeg mener ikke, det giver en øget opsplitning.
Jeg mener, det giver nogle flere muligheder for børnefamilierne for at prioritere efter deres ønsker i forbindelse med børnepasning, men det er fuldstændig rigtigt, at fru Line Barfod og jeg nok er uenige om, hvor stor spændvidde og hvor megen bredde der skal være i tilbuddene.
Line Barfod (EL), 2004-04-20:
Jeg fik ikke rigtig svar på, hvad det er for en bredde, man ønsker, og som ikke findes i de muligheder, der er i dag.
I dag har vi jo en bredde, en mangfoldighed af forskellige pædagogiske retninger osv., og enhver gruppe forældre kan oprette en børnehave med den pædagogik, de ønsker.
De muligheder har man allerede i dag, og derfor savner jeg svar på, hvad det er for en bredde, som ikke kan rummes inden for reglerne om, at der ikke må være profit ved at passe børn, og at børnepasning ikke er et marked.
Jeg vil gerne høre, om Venstres ønske med forslaget er, at vi skal have en øget opsplitning i samfundet.
Er det et problem, at børnene i dag går sammen i børnehaverne på tværs af socialgrupper osv.,
og ønsker Venstre sådan set, at allerede fra børnene er helt små, skal der være opsplitning mellem de riges børn og de fattiges børn, så de riges børn ikke tvinges til at lære de andre at kende og dermed måske kunne få en anden social indstilling end den, der gør, at man melder sig ind i Venstre?
Pernille Falcon (EL), 2004-04-20:
Jeg vil gerne høre, om det er Dansk Folkepartis opfattelse, at børn har godt af at være sammen på tværs af forskellige typer opvækstvilkår, eller om det er sådan, at Dansk Folkeparti har den opfattelse, at børn skal sorteres efter sociale kriterier og gå i børnehaver og vuggestuer opdelt efter, hvilke sociale lag de kommer fra.
Eva Kjer Hansen (V), 2004-04-20:
Det kunne jo godt være, at børnefamilierne har nogle helt bestemte ønsker til pasningen og har nogle helt bestemte prioriteringer, som de gerne vil betale lidt ekstra for, og som de derfor ønsker leveret af en privat institution, fordi de ikke kan få dem leveret i nogen af de nuværende ordninger, det være sig selvejende institutioner eller kommunale ordninger eller puljeordninger, eller hvad viften nu indeholder.
Jeg synes, det afgørende er, at man som børnefamilie er fuldstændig frit stillet; at man netop ikke kan blive henvist til en privat institution, men at det er noget, man selv søger om og selv prioriterer.
Det giver jo god mulighed for at tage stilling til, hvad det er for et indhold, og
hvad det er for en kvalitet, man ønsker sig i den børnepasning, man vil gøre brug af, og jeg kan ikke se andet, end at med den nye mulighed for at etablere sig som privat institution med mulighed for at tjene penge og mulighed for at fastsætte forældrebetalingen efter udgifterne i den pågældende institution, øger vi simpelt hen valgmulighederne for børnefamilierne.
Pia Kristensen (DF), 2004-04-20:
Jeg vil kun sige, at det er noget, vi vil se på under udvalgsarbejdet.
Jeg tror, vi har to A4-sider med spørgsmål, vi vil stille under udvalgsarbejdet, og det er et af dem.
Pernille Falcon (EL), 2004-04-20:
Jeg tror, det er vigtigt at kigge på, om der bliver den rummelighed, eller om vi vil opleve det problem, som man også er opmærksom på fra Dansk Folkepartis side, nemlig at de offentlige børneinstitutioner og de selvejende institutioner bliver undergravet.
Det er min opfattelse, at det er det, der vil ske, fordi de dårligst fungerende børn - børn med ekstra støttebehov, børn, der har brug for nogen hjælp af den ene eller den anden grund, handicappede børn og børn, der har brug for en ekstra håndsrækning fra voksne - vil blive koncentreret i de offentlige institutioner, og så kan de såkaldt velfungerende børn - og det er rige folks børn - få deres egne små nicher.
Min bekymring går lidt på, at så tager fanden de andre, så jeg vil meget håbe, at man også fra Dansk Folkepartis side vil kigge lidt på rummeligheden.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-20:
Et enkelt spørgsmål til fru Tove Videbæk efter gennemgangen af plusser og minusser.
Det er jo sådan, at når man så skal træffe en beslutning til sin tid, så må der være nogle ting, der er helt afgørende for, om man kan stemme for eller imod.
Jeg vil bare spørge, om jeg forstod fru Tove Videbæk rigtigt, når hun siger, at hvis det er et forslag, hvor pengene skal kunne trækkes ud, så stemmer Kristendemokraterne under ingen omstændigheder for sådan et forslag.
Tove Videbæk (KD), 2004-04-20:
Hr. Villy Søvndal har forstået det helt korrekt.
Vi kan ikke stemme for et forslag, som går ud på, at der skal tjenes penge på at passe børn, at der skal trækkes penge ud af en daginstitution.
Og hvis man får rigeligt ind, så må vi altså opkvalificere, så må vi renovere, så skal der bare gøres noget ekstra for børnene for de penge. De skal absolut ikke ud og gøre nogen rigere.
Henriette Kjær (KF), 2004-04-20:
Det var jo en noget forudsigelig debat, i og med at jeg kender partiernes positioner.
Jeg synes dog, det er værd at fremhæve, at med den udvidelse af modtagerkredsen, der sker nu, er der faktisk 106.000 flere, der vil modtage det fulde beløb, end tilfældet var, sidste gang vi behandlede forslaget.
Vi har forsøgt at målrette midlerne bedst muligt til de dårligst stillede pensionister, og jeg synes, det er lykkedes
meget godt.
Helt præcist kan man jo aldrig målrette en ydelse, hvis der ikke skal være for meget administrativt bøvl og problemer med det, så det er det bedste, vi har kunnet komme frem til.
Men jeg siger tak for god behandling af forslaget.
Line Barfod (EL), 2004-04-20:
Jeg er helt enig i, at den risiko er der, og derfor håber jeg også meget, at det lykkes os at få stillet så mange spørgsmål, at det bliver tydeligt, at det kan gå helt galt, hvis ikke der kommer loft over forældrebetalingen.
Jeg mener også stadig, at selve det princip, at man indfører profitbørnehaver, er et afgørende brud.
Derfor vil jeg gerne sige helt klart fra Enhedslistens side, at efter et valg når vi har et nyt flertal, vil vi lave det her om, hvis det skulle blive gennemført af det nuværende flertal.
Sandy Brinck (S), 2004-04-20:
Ja, så er det lige før, mit spørgsmål bliver taget ud af munden på mig, for jeg ville netop spørge, om det afgørende ikke i det her lovforslag netop er, at der ikke er noget loft over forældrebetalingen.
Det gør jo, at nogle af de private pasningsordninger, vi har i dag, lynhurtigt, medmindre der står noget grimt i hovedet på dem eller i nakken, ville tænke, at selvfølgelig vil vi da over i en ordning, hvor der er færre krav fra Socialministeriets og lovgivningens side til, hvad vi skal opfylde, og at vi oven i købet selv kan bestemme, hvad det her skal koste.
Line Barfod (EL), 2004-04-20:
Jeg mener også stadig, at der er risiko for, at firmaer som ISS går ind.
Noget af det, som var erfaringen for ISS, var jo, at de ikke med de rammer, der var, kunne gøre det bedre.
De offentligt ansatte knokler allerede så meget i de eksisterende børnehaver, at man ikke fra private firmaers side kan gå ind og lave det bedre eller mere effektivt.
Men i det øjeblik der bliver åbnet for, at de kan hæve betalingerne, således at de kan kræve 5.000 kr. eller 10.000 kr. om måneden fra forældrene, så er det jo en helt anden situation end den, de har været ude at prøve, hvor de skulle have den samme forældrebetaling som de eksisterende institutioner.
Sandy Brinck (S), 2004-04-20:
Blot fordi fru Line Barfod nævner ISS et par gange i sit indlæg, vil jeg bede fru Line Barfod om at bekræfte, eller i hvert fald kan jeg fortælle, at ISS' kommunikationschef allerede den 20. januar sagde til Jyllands-Posten, at de ikke var interesseret i at komme ind på det her marked.
Personligt tror jeg, det er, fordi ISS jo har prøvet at være på det marked og har fundet ud af, at det er svært at gøre det mere effektivt end det eksisterende.
Man skaber jo ikke profit af, at det står i loven, det skal jo komme et sted fra.
Derfor vil jeg spørge Enhedslisten, om bekymringen måske ikke nærmere er, at de eksisterende private pasningstilbud konverterer over til den her nye ordning, hvor man altså har nogle løsere rammer og derfor ikke så mange krav og oven i købet også som sagt muligheden for at skabe profit; at der altså ikke kommer flere udbydere, men at de bare lægger sig over i en anden lovgivning.
Anders Samuelsen (RV), 2004-04-20:
Det Radikale Venstre er imod forslaget her.
Forslaget forpligter kommunen til at yde præcis den samme økonomi pr. barn som i kommunens institutioner.
Det er et beløb, som givetvis vil være stigende, hvis der passes mange børn i privat regi, fordi gennemsnitsomkostningen så stiger hos kommunen på grund af tab af stordriftsfordele.
Det gør det næsten umuligt for kommunen at tage ansvaret for kapaciteten.
Hvis andre skulle være bedre end kommunen til at drive institutioner, så kunne driften bringes i udbud.
Lovforslaget skal skabe et marked for egentlige private institutioner skabt med henblik på at tjene penge på børnepasningen, det vil sige en ny type af konkurrence mod de private institutioner, der findes i dag, f.eks. menighedsplejens børnehaver, der typisk har driftsoverenskomst med kommunen.
Der er heller ikke tale om en parallel til friskoleområdet, hvor midlerne netop skal gå til skoleformål og ikke til noget andet.
Hvis man kan drive institutioner på samme eller højere kvalitetsniveau for midler svarende til dem, som kommunen bruger, bør det komme skatteyderne eller de betalende forældre til gode, ikke en privat investor. Det er heller ikke friskoleparallelt, da private institutioner skal følge alle love og regler, herunder de såkaldte pædagogiske læreplaner.
Man kan altså ikke lave børnehaver med egen afvigende pædagogik, hvilket er en af grundtankerne bag friskoletankegangen.
Så vil jeg til sidst sige, at kommunen kan varetage administrationen af privat pasning, og det synes vi sådan set er godt.
Men det er ikke godt nok til, at vi kan støtte forslaget.
Derfor er Det Radikale Venstre imod.
Pia Kristensen (DF), 2004-04-20:
Vi går ind for, at børn skal blandes, uanset hvilke sociale lag de kommer fra.
Et par af de spørgsmål, vi vil stille i udvalgsarbejdet, er: Hvordan vil det være med rummeligheden, f.eks. med hensyn til børn af anden etnisk oprindelse?
Det er noget af det, vi vil sætte fokus på i udvalgsarbejdet.
Line Barfod (EL), 2004-04-20:
Jeg er helt med på, at der ikke i det her forslag fra ministerens side er lagt op til et loft over forældrebetalingen.
Men det er jo op til Dansk Folkeparti, om der skal laves et ændringsforslag, hvor der bliver et loft over forældrebetalingen, da det jo er Dansk Folkeparti, der står med de afgørende stemmer.
Derfor er det ret vigtigt at høre, om det for Dansk Folkeparti er en forudsætning, at der bliver et loft, så vi netop sikrer, at vi har institutioner, som alle har mulighed for at deltage i, og så vi ikke får opdelingen mellem institutioner for de riges børn og institutioner for de fattiges børn.
Pia Kristensen (DF), 2004-04-20:
Der er jo ikke lagt op til i det her forslag, at der skal lægges et loft over pasningsprisen.
Det er der ikke i det her
forslag
Som jeg sagde til fru Sandy Brinck, kan vi ikke garantere, at vi vil kræve, at prisloftet skal sænkes i institutionerne.
Men stadig væk økonomiske fripladser og ligeledes rummeligheden i de nye institutioner.