runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frode Sørensen (S), 2005-06-07:
Alle dyrs velfærd skal sikres, også kattes.
Vi mennesker påtager os et ansvar, når vi fodrer katte, det giver ifølge videnskaben grobund for et højere fødselsgrundlag, og der bliver måske for mange katte.
Derfor må vi mennesker altså også påtage os et ansvar for, at der ikke bliver så mange, at vi ikke kan tage os af dem.
Det er nemlig ikke rimeligt og skal heller ikke være det at aflive sunde og raske katte, blot fordi der er for mange.
Det her forslag, som Socialdemokratiet er medforslagsstiller til, indebærer, at vi foreslår, at der etableres et samlet register for katte.
Det kan så sættes i offentligt udbud.
Der er for øjeblikket to katteregistre.
Jeg synes, det var meget praktisk, hvis der kun var et.
De to, der er, kan selvfølgelig byde ind, men det kunne jo også være, at f.eks. Dansk Hunderegister var så dygtige til det der, at de meget gerne ville og kunne håndtere et register for katte.
En anden del er, at katte, der er mærket, skal registreres.
På den måde gør vi det muligt at finde ejeren, når katten løber bort, eller når den f.eks. generer sine omgivelser.
Det er vigtigt, at en katteejer ikke bare kan afmelde en kat fra registeret, når den bliver herreløs.
Vi kunne måske have lidt på fornemmelsen, at justitsministeren var inde på, at en kat godt bare kunne aflives eller i det her tilfælde afmeldes.
En tredje del er, hvilket vi var lidt inde på før, at vi mener, at kommunerne skal have et beredskab, hvor folk kan henvende sig, når de ser syge og nødlidende katte.
Jeg kan faktisk ikke se andet, end at det er aldeles rimeligt, at kommunerne påtager sig en sådan opgave, og så tror jeg da også nok, at kommunerne i tiden fremover vil kunne klare den økonomiske byrde.
Det er vigtigt, at det bliver sat i system, også når herreløse katte skal indfanges.
Jeg tror, det er sådan, at alt for mange amatører på det her område vil komme til faktisk at skade kattene.
Det tror jeg ikke der er nogen der kan have lyst til at se.
Hvis katte eventuelt skal indfanges f.eks. for at skulle aflives af den ene eller anden årsag, skal det efter vores mening være på kommunens foranledning, og det skal foregå under opsyn af en dyrlæge.
Det sidste punkt, jeg skal nævne, er nedskydningen af katte.
Det må efter vores mening kun foregå i absolut nødstilfælde, det vil sige, når alle mulige andre ting er afprøvet uden større held.
Det er mit håb, at vi ikke mindst for kattenes skyld, men også for de mange katteelskeres skyld, kan finde et flertal her i Folketinget, så vi får reguleret det her på en fornuftig og god måde, så vi får reguleret antallet af katte i Danmark, sådan at det antal passer til det antal mennesker, der har lyst til at tage sig af dem, og så vi får registreret i ét register og kommunerne forpligtes til at tage sig af disse problemer.
Elisabeth Arnold (RV), 2005-06-07:
Så forstår jeg ikke rigtig hr. Rune Lunds begejstring for Europarådsmodellen, for netop her er der jo overhovedet ikke nogen muligheder for de folkevalgte for aktivt at påvirke f.eks. ordlyden i en konvention.
Det er alene regeringerne og deres embedsmænd, der beslutter, hvad der skal stå i en konvention.
Når først konventionen når frem til Folketingets bord, er der ikke noget, der kan rettes.
Så er konventionen, som den er, så må man tage den kvit og frit, og det er jo ikke en model, der er bedre end den EU-model, vi har nu.
Der er ikke nogen mulighed for at få indflydelse, hverken for de folkevalgte eller for de organisationer, som befolker det såkaldt folkelige rum, hr. Rune Lund talte så bevæget om før.
Michael Aastrup Jensen (V), 2005-06-07:
Jeg synes, forslaget lyder rigtig spændende, og jeg vil da absolut ikke afvise, at det er noget i den retning, Venstre kunne se meget positivt på.
Jeg synes, det lyder rigtig spændende, så lad os fortsætte den dialog.
Christian H. Hansen (DF), 2005-06-07:
Jeg kunne forstå på Venstres ordfører, hr. Michael Aastrup Jensen, at det forholder sig sådan med økonomien, at det var store udgifter, der skulle pålægges de enkelte kommuner.
Dansk Folkeparti har jo været årsagen til, at vi på finansloven har noget, der hedder en dyrevelfærdspulje.
Vil Venstre gå ind for, at man styrker denne pulje i forbindelse med finanslovforhandlingerne, således at man via den vej kunne skaffe nogle midler til nogle af de organisationer, der sidder i dag og arbejder med de her ting, så de kunne søge af den pulje og netop påtage sig den opgave, som jo ligger mere klart for dem, for det er også dem, der har den faglige ekspertise til det?
Det vil også svare meget til det beslutningsforslag, Dansk Folkeparti i sin tid fremsatte.
Michael Aastrup Jensen (V), 2005-06-07:
Jeg kan også kun beklage, at de foreninger ikke kunne finde sammen.
Jeg synes også, det ville have været meget bedre med kun ét register frem for de to, som der er i dag, og jeg kan da kun appellere til, at de to foreninger går sammen igen i den konstruktive dialog, jeg næsten havde fornemmelsen af de var godt i gang med, og så forhåbentligvis finder sammen.
Det tror jeg altså stadig væk også på at de kommer til.
På et eller andet tidspunkt finder de ud af, at fordelene ved at være en frem for to er langt større.
Det mener vi bare ikke skal tvinges ned over dem.
Vi mener ærlig talt, det er de private foreninger, der så at sige er private og derfor selv kan få lov til at bestemme det.
Kristen Touborg (SF), 2005-06-07:
Det har jo været mange partiers opfattelse, at det ville være godt med ét fælles katteregister eller ét register for kæledyr.
Det er bare et samarbejde, der er kørt skævt her tidligere i vinter.
Hvordan har Venstre det med, at det nu altså står meget klart, at vi ikke får ét register, men i al fald får to, i og med at Inges Kattehjem har meddelt, at de føler, de er blevet brændt af, og dermed vil køre videre med et register?
Er det ikke sådan for Venstre, at det er et problem, at vi nu altså ikke får ordnede forhold på området?
Michael Aastrup Jensen (V), 2005-06-07:
For hvis SF's ordfører havde gjort det, ville han nemlig have hørt, at vi absolut synes, at det er vigtigt, at katte i nød bliver hjulpet.
Det har jeg sagt gentagne gange, også efter at hr. Frode Sørensen stillede spørgsmål om det.
Jeg synes bare, det er meget forkert, at vi begynder at sende en begmand videre til kommunerne, når vi reelt ikke ved, hvor stor begmanden reelt er kroner-øre-mæssigt.
Det mener jeg ærlig talt er en forkert måde at føre politik på.
Jeg synes derimod, dialogvejen er meget bedre, så lad os tage den dialog med KL og på den baggrund finde ud af, om forslaget kan lade sig gøre eller ikke kan lade sig gøre.
Kristen Touborg (SF), 2005-06-07:
Det fremgår meget tydeligt af Venstres ordførers ordførertale, at man lægger mere vægt på økonomien og på de gener, kattene giver, end man lægger vægt på dyrevelfærd for kattene.
Er det ikke noget, der generer Venstre, at man så ensidigt fokuserer på den ene side i den her sag?
Generer det slet ikke Venstre, at det dyrevelfærdsmæssige ligger meget langt væk fra det, vi kunne forvente?
Michael Aastrup Jensen (V), 2005-06-07:
Nu sagde jeg, at Falck kunne være en af de muligheder, der er.
Jeg mener også, at man som privatperson selvfølgelig skal være sin opgave voksen med hensyn til at hjælpe de dyr, der nu engang er i nød.
Men jeg synes, det er meget forkert, at man synes, det er helt i orden at pålægge kommunerne en lang række udgifter, man reelt ikke ved hvor store er.
Vi sender så at sige begmanden videre fra Folketingets side, og det synes jeg er forkert.
Jeg synes derimod, vi skal tage en konkret dialog med Kommunernes Landsforening og så på den baggrund diskutere, hvordan og hvorledes vi ser på forslaget.
Frode Sørensen (S), 2005-06-07:
Nu fornemmer jeg, at Venstres ordfører mener, at det kan Falck godt klare.
Men er det ikke også sådan, at Falck nødvendigvis skal have lidt betaling for at have et beredskab, der skal klare det, som vi måske ellers synes kunne ligge hos kommunerne?
Michael Aastrup Jensen (V), 2005-06-07:
Allerførst synes jeg selvfølgelig, det er helt i orden, hvis privatpersoner tager deres ansvar på sig med hensyn til at hjælpe dyr i nød, deriblandt katte.
Jeg mener også, at med de nuværende regler, der er, bl.a. med brug af Falck og lignende, er der også en lang række værktøjer, man kan bruge på det her område.
Jeg mener, det er meget forkert, hvis vi begynder at beslutte en lov, vi reelt ikke ved hundrede procent hvad vil have af økonomiske konsekvenser for kommunerne, uden at vi har været i dialog med Kommunernes Landsforening først.
Derfor siger vi: Lad os få den dialog med KL, og på den baggrund kan vi så diskutere det videre.
Frode Sørensen (S), 2005-06-07:
Venstres ordfører spørger, hvem der skal betale de omkostninger, som pålægges kommunerne.
Det er selvfølgelig et godt spørgsmål.
Føler Venstres ordfører ikke, at det ville være ganske naturligt, at det var kommunen, der havde sådan et beredskab?
Michael Aastrup Jensen (V), 2005-06-07:
Tilbage i 2003, hvor kattens velfærd sidst blev debatteret, ønskede man i bred, generel enighed at afvente Det Dyreetiske Råds udtalelser og bemærkninger, inden der skulle tages stilling til eventuelt nye regler omkring kattens velfærd.
I dag står vi så med Det Dyreetiske Råds udtalelser, og hvad er det så, beslutningsforslaget indebærer?
Er det et beslutningsforslag på baggrund af en lang række af forslag, Det Dyreetiske Råd er kommet med?
Forslagsstillerne mener, at en lang række af forslag imidlertid ikke er forpligtende nok for de involverede katteejere, myndigheder m.v.
Det synspunkt respekterer og anerkender jeg naturligvis, selv om jeg ikke er helt på linje med forslagsstillerne i alle sider af sagen.
Lad mig starte med at slå fast, at Venstre ligesom Det Dyreetiske Råd er enig i, at det er vigtigt at sikre, at alle ejerkatte er registrerede og mærkede, men dermed også sagt, at vi i Venstre ikke finder behov for yderligere regulering af forholdene for katteejere, et synspunkt, som Venstre i øvrigt deler med Det Dyreetiske Råd.
Suppleret med de private organisationers initiativer og løsningerne på privat basis mener vi, at det er langt bedre end et decideret lovkrav om mærkning og registrering af katte.
Det er dermed også Venstres opfattelse, at kattene og ejerne derved sikres en tilstrækkelig beskyttelse.
Venstre finder det som udgangspunkt udmærket, at der udarbejdes handlingsplan, der forebygger problemerne for kattens velfærd.
Men så bliver jeg nødt til at spørge forslagsstillerne: Hvem havde de tænkt sig skulle betale de ekstraudgifter, man forsøger at pålægge kommunerne?
Måske vi først skulle undersøge karakteren og især omfanget af sådanne nye forpligtelser i samråd med Kommunernes Landsforening først.
Vedrørende de øvrige delelementer af denne del af forslaget, som også pålægger kommunerne en lang række forpligtelser, mener Venstre, at der ligeledes er behov for, at vi lige overvejer en ekstra gang, hvad det nu er, vi er i gang med at pålægge landets mange kommuner.
Om forslagsstillernes forslag til forbud mod indfangning af katte ved brug af tvang eller særlige instrumenter mener Venstre, at det er fornuftigt, at de private fortsat har mulighed for at indfange katte.
Det skal selvfølgelig ske i overensstemmelse med dyreværnslovens § 1. Det sidste punkt i beslutningsforslaget indebærer et forbud mod nedskydning af katte, hvorfor forslaget også følger anbefalingen fra Det Dyreetiske Råd.
Venstre er som udgangspunkt positivt indstillet over for dette element i forslaget, men vi vil gerne høre udtalelser fra både Skov- og Naturstyrelsen og Vildtforvaltningsrådet, før vi gør vores stilling endeligt op.
Dermed sagt støtter vi intentionerne i forslaget, men ikke selve forslaget.
Rune Lund (EL), 2005-06-07:
Det, vi er så store tilhængere af i Europarådet, hvor 46 lande samarbejder, er, at man samarbejder på konventionsbasis, hvor de enkelte lande kan tilslutte sig en hel eller dele af en konvention, og at der er en domstol, som i sidste ende kan afsige nogle bindende domme.
Det synes vi er en utrolig god og fleksibel måde at samarbejde på, og det er også en måde at samarbejde på, som lægger op til en mere fleksibel struktur for internationalt samarbejde i Europa.
Hvorfor laver landene omkring Østersøen f.eks. ikke et samarbejde om miljø?
Hvorfor skal de sydeuropæiske lande altid samarbejde med de nordiske lande på miljøområdet, selv om det måske tit ville give mere mening, at de samarbejdede med de nordafrikanske lande om at forbedre miljøet i Middelhavet?
Det forstår vi ikke.
I EU er det jo regeringer, der forhandler i Ministerrådet, og det ville også være regeringer, som skulle forhandle i Europarådet ud fra den model, som Enhedslisten forestiller sig.
Det er meget klart, og det er også meget demokratisk, for i Frankrig eller Danmark eller andre steder kan et folkevalgt parlament give et mandat til den regering, det sender af sted.
Vi er tilhængere af, at den slags mandater bliver givet i Folketingssalen her i Danmark, og vi synes faktisk også, at de ting, som i dag foregår i Folketingets Europaudvalg, burde foregå i Folketingssalen, så vi synes, det er en mere demokratisk måde at samarbejde på internationalt stater imellem.
Men vi synes ikke, at statsligt samarbejde på internationalt plan er nok.
Vi synes, at demokratiet skal udvides, så folkelige bevægelser, græsrødder, fagforeninger og almindelige mennesker også samarbejder demokratisk på tværs af landegrænser, og vi forestiller os i det hele taget et aktivt deltagerdemokrati på europæisk plan.
EU-forfatningens problem med hensyn til demokratispørgsmålet er jo netop, at man fjerner den demokratiske beslutningstagning fra de politiske sfærer eller de politiske institutioner, hvor almindelige mennesker og folkelige organisationer har mest indflydelse på den politiske proces.
Man lægger den i EU, f.eks. i højere grad i EUKommissionen, hvor store selskaber og deres lobbyistgrupper som den store European Roundtable of Industrialists har utrolig stor politisk indflydelse.
Man fjerner altså demokrati med EU-forfatningen, og man får ikke mere demokrati.
Per Clausen (EL), 2005-06-07:
Så tror jeg alligevel nok, jeg forstår hr. Jens Kirk rigtigt, nemlig at når man har gennemført de videnskabelige undersøgelser, når videnskaben mener at være nået frem til en eller anden form for afklaring på, hvad der er bedst dyrevelfærdsmæssigt, og jeg synes måske godt, man kan handle uden at være fuldstændig sikker på, at det er rigtigt, så skal vi jo igennem en behandling, hvor både landmænd og deres organisationer og dyreværnsorganisationerne skal diskutere, hvordan man prioriterer nogle økonomiske hensyn.
Og der synes jeg måske, at hvis man allerede i dag valgte at tage udgangspunkt i, at vi i løbet af en årrække skulle have en virkelig radikal løsning af de dyrevelfærdsproblemer, der er i det danske svinebrug, så kunne vi måske på den måde faktisk få sat gang i nogle ting, der gjorde, at vi også på en økonomisk overkommelig måde kunne gennemføre de forandringer.
Christian H. Hansen (DF), 2005-06-07:
Venstres ordfører startede med at slå fast, at Venstre vil dyrevelfærd.
Inden for den sidste uge har der været fire forslag, der omhandlede dyrevelfærd, og alle dem har Venstre i hvert fald tilkendegivet, at de vil stemme nej til.
Så det vil jeg godt tvivle lidt på, det udsagn, der kom her.
Så siger Venstres ordfører, at punkt 6, som ligger i beslutningsforslaget, vil man afvise.
Hvorfor dog det?
Hvorfor er det ikke et rimeligt krav?
Er det, fordi Venstre ønsker, at hvis jeg fremover bygger til mit hus derhjemme, så bliver det også bare mig selv, der skal godkende det?
Jeg kan godt se, at vi jo da så slipper for noget administration.
Men hvorfor skal der ikke være myndigheder inde omkring det her?
Hvis Venstres ordfører også forholder sig til, at man egentlig skal have skilt de brodne kar fra, så kan der jo ikke være nogen i landbruget, der har noget som helst imod, at den velfærdsstald, man nu bygger fremover, også bliver godkendt af en dyrlæge.
Det må da kun være positivt og til glæde og til gavn også for landmanden.
Birthe Skaarup (DF), 2005-06-07:
Blot lige for at følge op på det: Hash indeholder faktisk 50 pct. flere kræftfremkaldende stoffer, end der er i traditionel tobak.
Jeg synes, det er værd at have i baghovedet, også når vi snakker om legalisering af hash, og hvad hash indeholder i det hele taget, for det har vi slet ikke været inde på.
Det siges faktisk også højt og klart i den britiske lungeforening, British Lung Foundation, at man har samlet 90 videnskabelige undersøgelser, der faktisk viser det her.
Line Barfod (EL), 2005-06-07:
Jeg er fuldstændig klar over, at hash ikke er helt ufarligt, nøjagtig ligesom alkohol ikke er helt ufarligt.
Fordelen ved at have et statskontrolleret salg i stedet var, at vi kunne stille krav til indhold, nøjagtig ligesom vi gør i forhold til cigaretter, ikke i særlig stort omfang desværre, men vi kunne gøre det i større omfang, og i forhold til alkohol.
Vi ville kunne få en deklaration af, hvad der er i, og vi ville kunne få en langt bedre oplysningskampagne om, hvordan man skal bruge det.
Birthe Skaarup (DF), 2005-06-07:
Det er ikke, fordi jeg har et ønske om at forlænge debatten ret meget, men jeg synes alligevel, der er en ting, jeg godt vil have frem her, nu når vi taler hash og legalisering, og det er det sundhedsmæssige perspektiv.
I de her dage taler vi jo meget om, hvad cigaretter indeholder af skadelige stoffer, og jeg vil høre, om fru Line Barfod er klar over, hvad hash indeholder af skadelige stoffer, eksempelvis tjære.
Anne Baastrup (SF), 2005-06-07:
Er det Amsterdams bystyre, der har givet os forkerte oplysninger dengang?
Er der sket noget nyt?
Vi fik bare de her oplysninger, og det var altså ikke fru hvem som helst, der kom, vi var et fint, stort, flot Retsudvalg og ministeren, og jeg skal komme efter dig.
Så der skulle være en eller anden form for dækning for, hvad det er, de fortæller os.
Men vi kan jo snakke om det i Retsudvalget.
Kim Christiansen (DF), 2005-06-07:
Nu skal jeg ikke sige, om der findes forskellige undersøgelser, men så divergerende tror jeg næppe de kan være.
Ifølge en undersøgelse her, som jeg er i besiddelse af, har der tværtimod i Holland været en væsentlig stigning i den hårde narkokriminalitet som følge af den lettere adgang til hash.
Det ved jeg ikke om fru Anne Baastrup er bekendt med.
Anne Baastrup (SF), 2005-06-07:
Det er altid det, det er så svært.
De undersøgelser, jeg refererer, var de undersøgelser, vi fik udleveret i Retsudvalget, det er de undersøgelser, som hr. Kim Christensen kan finde på nettet.
De undersøgelser, hr. Kim Christensen refererer, kan jeg altså overhovedet ikke forholde mig til, da jeg ikke selv har set dem.
Det, jeg bare kan fortælle, er, at vi utvetydigt fik at vide, at man ikke gik fra at være hashbruger til at bruge andre stoffer.
Antallet af hashbrugere var stort set fast, så det er det, jeg kan svare.
Kim Christiansen (DF), 2005-06-07:
Nu ved jeg ikke, hvad det er for nogle historier, fru Anne Baastrup har fået bundet på ærmet i Holland, for alle mulige undersøgelser, der er tilgængelige fra Holland, viser jo altså det stik modsatte, nemlig at det nærmest har været en katastrofe at frigive hashen i Holland.
I samme forbindelse vil jeg da også sige, at det er da rigtigt, at hash kan fås i det store spisefrikvarter, men det er der så mange andre ting, der også kan.
Det vil sige, at vi så også skal legalisere ecstasy, amfetamin, og hvad der ellers florerer rundtomkring.
Man kunne måske også gøre en indsats for at bekæmpe disse ting og derunder også hashen.
Så jeg vil bare lige spørge fru Anne Baastrup, om det er hollandske tilstande, man ønsker i Danmark?
For det vil jeg da meget klart fraråde ud fra de undersøgelser, der foreligger.
Naser Khader (RV), 2005-06-07:
Jamen det, at hash bliver solgt sammen med hårde stoffer, skal ikke medføre, at vi legaliserer hashen.
Vi skal da bekæmpe den sammenblanding endnu mere, end vi gør i dag, og derfor siger vi, at der ikke er behov for flere rusmidler.
Hvorfor legalisere noget, der medfører et stort misbrug?
Derfor siger vi stadig nej til en legalisering.
Line Barfod (EL), 2005-06-07:
Jeg respekterer fuldt ud den måde, man har valgt at opbygge sit demokrati på – det må hvert enkelt parti selv afgøre – og derfor var det også bare argumenterne, jeg spurgte til.
Jeg kunne forstå, at man mener, at man skal beskytte nogle få, der kan komme ud i et misbrug, og det mener man så gøres bedst ved et forbud.
Skulle det forstås sådan?
Tror man, at man bedre beskytter de svage ved et forbud end ved at have statskontrol med, hvad det egentlig er, der bliver solgt?
Og er man slet ikke nervøs over den situation, vi ser i dag, hvor hashen i stigende omfang bliver solgt sammen med hårde stoffer?
Jeg er enig i, at der også var opgør om markedet, før Pusher Street blev lukket.
Men trods alt havde man dog på Pusher Street en adskillelse mellem hash og hårde stoffer, og det, vi ser nu, er, at der i langt større omfang bliver solgt hårde stoffer sammen med hashen, og at de, der sælger stofferne, har en interesse i at gøre folk afhængige.
Naser Khader (RV), 2005-06-07:
Det er folketingsgruppen, der suverænt fastsætter partiets politik.
Vi lytter meget gerne til landsmøderne, men der har været andre eksempler på resolutioner, hvor folketingsgruppen har sagt nej; eksempelvis har gruppen også sagt nej til en differentiering af momsen.
Med hensyn til den resolution, der var flertal for for et par år siden på landsmødet, mener jeg, at problemet med resolutionen var, at den mere tog hensyn til de ressourcestærke brugere og ikke så meget til misbrugerne.
Line Barfod (EL), 2005-06-07:
Det Radikale Venstre er jo et socialliberalt og dermed også et liberalt parti, og jeg har forstået, at man på partiets landsmøde har besluttet, at man vil gå ind for en legalisering af hash, netop ud fra et liberalt synspunkt om, at voksne mennesker skal have lov til selv at vælge, om de vil bruge det ene eller det andet rusmiddel, når det ikke er til større skade, end det er.