Frank Aaen (EL), 2005-04-01:
Det her drejer sig jo om konkrete virksomheder.
Det er jo nogle kæmpestore multinationale koncerner som Nestlé, der har meget stor omsætning i Danmark hvert eneste år.
I 2003 havde de desværre ikke overskud, og derfor betalte de ikke skat i 2002, det samme i 2001, det samme helt tilbage der, hvor jeg har haft tid til at gå tilbage, til starten af 1990’erne.
Der har Nestlé ikke betalt skat i Danmark, måske et enkelt år en ubetydelighed, men de har stort set ikke betalt skat i Danmark.
Hvem er Nestlé?
Ja, det er Nestlé, der sælger Premier Is med Kæmpe Læske, Extreme, de sælger Nescafé, Nestea, After Eight, Kitkat og alt muligt til os hvert eneste år, men meddeler myndighederne ved afslutningen af hvert enkelt år, at desværre har de her dyre produkter, de har solgt hos os, ikke givet overskud, og derfor betaler de ikke skat.
Unilever det samme, 2003: nul, 2002: nul, 2001: nul.
Vi kender ikke 2004 endnu, det er derfor, jeg ikke nævner 2004.
Helt tilbage til starten af 1990’erne: nul kroner i skat.
I mere end 13 år har det her store multinationale selskab solgt Magnumis, Carte d’Or-is, Knorrsupper, Liptonte, Omovaskepulver, Rexona, og hvad ved jeg, dyre produkter og mærkevarer.
Desværre meddeler de myndighederne hvert eneste år: Det er ikke lykkedes os at tjene penge på det her salg i Danmark.
Vi tjener godt nok en formue multinationalt og har et enormt overskud hjemme i moderselskabet, men lige præcis i Danmark har vi underskud, og derfor skal vi ikke betale skat i Danmark.
Samme historie kan laves med Kraft Food, der sælger kaffe til os og alt muligt andet, McDonald’s, Coca-Cola, de store benzinselskaber, de store bilfabrikker – desværre, desværre, det er ikke ret godt at sælge ting i Danmark, og derfor har vi ikke haft overskud, og derfor betaler vi ikke skat.
Det kan man jo vælge at tro på eller lade være.
Man kan sige, at det i hvert fald står i Handelshøjskolens lærebøger fra første semester, at hvis en virksomhed gennem mange år ikke har overskud på en aktivitet, så ophører virksomheden med at eksistere, og hvis det er en med flere afdelinger, så lukker man den pågældende afdeling.
Det er jo mærkeligt, at McDonald’s har solgt burgere i Danmark i mere end 20 år og aldrig tjent penge på det, og de bliver ved.
De sender penge fra moderselskabet i USA til Danmark for at kunne blive ved med at sælge os burgere, der desværre giver underskud og derfor ikke udløser nogen skattebetaling.
Jeg tror i virkeligheden, hvis det kommer til stykket, at hvert eneste medlem i Folketinget er enig i, at her er noget galt.
Jeg kan ikke sige her, at de her selskaber gør noget ulovligt, jeg kan bare sige, at sådan er virkeligheden.
Derfor er det selvfølgelig meget beskæmmende, at ministeren for det her ansvarsområde, skatteministeren, som har ansvaret for, at alle selskaber betaler den skat, de skal, ikke er i stand til at producere lovforslag, der medfører så mange stramninger og forbedringer af indsatsen fra skattevæsenets side, at det sikrer en eneste ekstra krone fra de her flere hundrede store selskaber, som laver forretninger i Danmark, men ikke ønsker at betale skat i Danmark.
Så har vi diskuteret EU undervejs, EU, der siger, at vi skal have de samme regler for ikkemultinationale selskaber, der pr. definition ikke kan snyde med skat på den måde, som andre selskaber kan.
De skal have de samme regler, som multinationale selskaber skal have.
Det betød jo f.eks., at skatteministeren fjernede kravet om, at den dokumentation, som multinationale selskaber skal have, skal være revisorgodkendt, for så skulle den jo også være revisorgodkendt hos de ikkemultinationale selskaber.
Det er også derfor, vi har fået en regel om, at vi nu er nødt til at undtage små selskaber, også små multinationale selskaber, for ellers skulle vi jo sige, at alle små danske ikkemultinationale selskaber også skulle omfattes af reglerne.
Derfor har vi fået en udhuling og en udvanding af hele indsatsen, på grund af at vi har bøjet os for et fuldstændig skørt og absurd krav fra EU.
Der er selvfølgelig en lille forbedring i lovforslaget, nemlig indførelse af bøder.
For dem, der ikke ved det, mente den tidligere skatteminister, at når vi konstaterede massiv overtrædelse af gældende regler, så skulle der ikke falde bøder, så skulle man invitere selskaberne til fyraftensmøder.
Lad os nu sige, at det var sådan i almindelighed, at når borgere overtrådte reglerne, så kom der et brev fra skattevæsenet: Kunne du ikke lige komme forbi og få en kop kaffe, så snakker vi om det?
Jeg er selvfølgelig tilfreds med, at det nu også kan udløse en bøde, når man åbenlyst ikke overholder gældende regler.
Men afslutningsvis er lovforslaget, som det ligger, utilstrækkeligt, det er på nogle punkter et direkte tilbageskridt, og det er ikke et lovforslag, som vi på nogen måde kan støtte.