runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frode Sørensen (S), 2005-05-26:
Hvad får ministeren mere af de ting, som ministeren mener han skulle have, med de 30 kontra de 31?
Men lad mig komme med en kommentar til det med et fælles udkast til pressemeddelelse: Det er jo noget sludder.
Vi har fået sendt et bilag over fra Skatteministeriet om et forslag til en pressemeddelelse, hvis forhandlingerne kom på plads.
Lad mig beskrive det på den her måde: Det, ministeren ønsker, er, at vi bliver inviteret med til at betale musikken til sølvbrylluppet, men vi skal ikke inviteres med til festen, for der er ikke plads.
Den går jo ikke, kære minister.
Jeg vil også gerne sige, at det ikke er vores opgave.
Det er regeringens ansvar, når man foretager forskellige – som man kalder det – massive effektiviseringer, også at udmønte den del af det, men situationen er da i dag, at det har ministeren heller ikke fået gjort.
Lad mig så bede ministeren bekræfte, at det aldrig under forhandlingerne er blevet nævnt, at de massive effektiviseringer skulle udgøres af afskedigelser eller reduktioner på 20-30 pct. Der ser vi i et citat fra næstformanden i Skatteudvalget i JydskeVestkysten i går, at det, der er kravet til forhandlerne på oppositionens side, er, at man går ind for massive reduktioner på 20-30 pct. af medarbejderstaben; den del af aftalen skulle vi være med i.
Kristian Jensen (V), 2005-05-26:
Jeg tror, at de, der måtte sidde og følge debatten, må føle sig noget forvirrede.
Hr. Frode Sørensen sagde for et øjeblik siden, at jeg kunne få alt for et ekstra skattecenter, men når jeg så går op og siger, at jeg giver et ekstra skattecenter, kan jeg alligevel ikke få alt, for jeg kan ikke få en tilslutning til den aftaletekst, der blev forhandlet på plads den 12. maj på mit kontor.
Det, der er sagen, er jo, at vi havde en drøftelse, hvor de folk, der var med, havde en indstilling om at gå hjem og forelægge det her i grupperne.
Vi havde en så stor grad af enighed, at der også var enighed om, at vi skulle skrive et fælles udkast til en pressemeddelelse.
Vi drøftede endda, at det bare skulle være en kort pressemeddelelse, for så kunne alle ordførere komme på listen, og så kunne man henvende sig til hver enkelt.
Så høj en grad af enighed havde vi den 12. maj.
Når nu vi havde fået ryddet problemet med personalespørgsmålet af vejen, som jo var det store problem – det kunne jeg i hvert fald efterfølgende forstå i pressen – så regnede jeg med, at vi så havde opnået enighed igen.
Jeg søgte at opnå den enighed – det var derfor, jeg indkaldte til forhandlinger i går morges – og jeg beklager, at det ikke blev til et bredt forlig.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-05-26:
Når Danmark får så vigtige forandringer, som strukturen her er udtryk for, så mener jeg, at det er vigtigt, at der er et bredt forlig omkring disse ting.
Der har været mange borgerreaktioner, som vidner om en frygt for, at der i områderne vil blive en serviceforringelse, og jeg vil gøre skatteministeren opmærksom på, at det ikke blot handler om it-løsninger, det handler også om menneskelig betjening, den menneskelige betjening, som efter de reaktioner, vi har fået, ikke kan gives ud fra de 30 centre.
Vi blev i forgårs indkaldt til forhandlinger i Skatteministeriet, ikke reelle forhandlinger, men blot en præsentation af en tidligere tekst, som vi havde forklaret ministeren at vi ikke kunne acceptere og havde sendt et forslag til en ændring på.
Der var ikke tale om ny vin på gamle flasker, der var tale om gammel vin på gamle flasker.
Vi forsøgte under forhandlingerne at løse problemerne ved sammen at lave en ny forligstekst, som kunne få den brede tilslutning, som var ønsket.
Det blev afvist, for ministeren ville ikke forhandle med os.
Han havde ikke noget forhandlingsmandat.
Så kunne jeg godt tænke mig at få det svar, som ikke er kommet endnu: Hvor er forbindelsen mellem et skattecenter i Sønderborg og så en Farumaftale?
Det er utrolig vanskeligt at se.
Jeg vil foreslå, at forhandlingerne omkring skattecentrene løftes til et højere niveau, et niveau, hvor der er et mandat til at forhandle, for vi er enige om det, der er intentionerne med det, vi er bare ikke enige om teksten.
Kristian Jensen (V), 2005-05-26:
Nu er jeg faktisk glad for, at det er hr. Poul Erik Christensen, der har haft ordet, for så synes jeg, at jeg i al fairness kan tillade mig at citere hr. Poul Erik Christensen fra Politiken den 13. maj –
« Det er den aftale, jeg sådan set bare beder om at man så tiltræder.
Jeg har svært ved at se, hvorfor hr. Poul Erik Christensen kan være uenig i det synspunkt, som han selv har givet udtryk for i Politiken.
Det, jeg har sagt, er, at jeg ikke har indkaldt til forhandling, jeg indkaldte til et møde på mit kontor i går morges kl. 8, fordi det, vi fik at vide, da grupperne underkendte forhandlerne i første omgang, var, at det var personalespørgsmålet.
Det var personalespørgsmålet, der gjorde, at man ikke kunne tilslutte sig den aftale, som jeg havde forhandlet på plads sammen med bl.a. hr. Poul Erik Christensen.
Det er jeg ked af at vi ikke kunne.
Vi har fra regeringens side været klar til at lave et ekstra skattecenter.
Det har ligget i kortene, det har ligget i vores tilbud hele vejen igennem, siden vi sad ved mit skrivebord den 12. maj, og det er vi fortsat klar til, men det kræver, at man så også holder ved den aftale, der blev indgået.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-05-26:
Nu har ministeren jo ved mange lejligheder fortalt, at der den 12. maj var en aftale.
Det, der var den 12. maj, var en forligstekst, som skulle fremlægges i de respektive grupper.
Selv i den konservative gruppe var der ønske om, at den skulle forelægges.
Den 12. maj sagde jeg tydeligt til ministeren, at jeg ville forelægge det i den radikale gruppe, og jeg gjorde også skatteministeren opmærksom på, at det kunne blive svært at få netop denne tekst igennem i den radikale gruppe.
Det morede man sig lidt over omkring bordet, men det var det, jeg sagde.
Men jeg sagde også, at jeg ville gå i gruppen, og at jeg ville forsøge at få gruppens tilslutning.
Det fik jeg ikke, det er en del af demokratiet, hvilket skatteministeren også bør vide.
Kristian Jensen (V), 2005-05-26:
Hvis jeg har været uklar på det punkt, vil jeg gerne rydde den misforståelse af vejen.
Jeg anerkender fuldt ud, at den aftale, vi indgik ved mit forhandlingsbord den 12. maj, skulle forelægges grupperne.
Nu har den ikke været forelagt den konservative gruppe, da de ikke holdt gruppemøde om fredagen, men det er afklaret ad andre veje i den konservative gruppe.
Så enhver omkring bordet skulle hjem i sin egen gruppe og forsøge at få godkendt den aftale, der var indgået.
Men det er den aftale, som vi fra regeringens side hele tiden har holdt fast i.
Vi opnåede ved forhandlingsbordet en enighed om en tekst, og den tekst tilbyder vi stadig væk at stå ved.
Nu jeg er heroppe, vil jeg godt lige knytte en kommentar, som jeg ikke nåede før, til spørgsmålet omkring den menneskelige betjening.
Spørgsmålet omkring menneskelig betjening for borgerne i skatteforhold afgøres ikke af, om der er 30 eller 31 skattecentre.
Det afgøres i forbindelse med de borgerservicebutikker, der skal bygges op, fordi langt de fleste danskere, når de har skattemæssige spørgsmål i den kommende tid, vil gå i de kommende borgerservicebutikker og spørge: Kan jeg ikke få ændret min forskudsopgørelse?
Kan jeg ikke få den her blanket?
Kan jeg ikke få vejledning i at udfylde min selvangivelse?
For det er der, man får den direkte kontakt, og det er der, vi har valgt at samle det.
Det er her, vi har aftalt med Kommunernes Landsforening i hvor høj grad der skal blive ressourcer tilbage i kommunerne til også at løfte den opgave med personlig betjening, rådgivning og vejledning.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-05-26:
Ministeren lægger meget vægt på, at borgerservicecentrene kan udfylde det tomrum, der bliver, når der kan blive op til 175 km for borgerne til et skattecenter.
Den borgerservice, der er, vil efterhånden miste sin faglige kompetence, således at det er begrænset, hvilke muligheder man der har for at løse borgernes problemer.
Nu har vi i debatten her og den snak, vi har haft om ønskerne om at få et bredt forlig, jo fået alle problemerne lagt frem.
Jeg synes, skatteministeren skal tage imod det forslag, jeg kommer med, og løfte videre forhandling omkring en afslutning af et forlig til et højere niveau, et niveau, hvor der ligger kompetence til at kunne lave en forligstekst omhandlende de her ting, som begge parter kan tilslutte sig.
Det handler om, at ordlyden er gal for begge parter.
Lad os prøve at mødes på et demokratisk niveau og så få det her problem løst.
Kristian Jensen (V), 2005-05-26:
Det synes jeg jo er en spændende udtalelse, at vi har fået alt.
Vi har tilbudt at lave et skattecenter mere, hvis man tiltræder de fire punkter, og eftersom alt jo omfatter meget, så må alt vel også omfatte de fire punkter, vi har bedt om.
Når hr. Frode Sørensen så siger, at vi kan få alt, lyder det jo dejligt, for så må vi jo være enige om de fire punkter.
Det, der ligger bag det, er jo netop, at hr. Frode Sørensen ikke vil tiltræde alt.
Med den enighed, der er efter forhandlingen den 12. maj, hvor vi oplever, at forhandlere går ud og siger, at der er en aftale, og hvor indstillingen er, at man skal tiltræde aftalen, og hvor der er en så stor grad af enighed, at vi bliver enige om at skrive et fælles udkast til en pressemeddelelse, som kan erklære enigheden, og når aftalen er bekræftet i grupperne, ja, så er det klart, at så er det den aftale, som vi ønsker at vende tilbage til.
Det er en aftale, der bl.a. indebærer, at der kommer et ekstra skattecenter i landet, hvilket er med til at sikre, at vi dermed får et bredt flertal bag ved de love, der skal vedtages.
Det havde jeg gerne set.
Når hr. Frode Sørensen siger, at vi får alt for et skattecenter, vil jeg gerne slå til.
Vi har tilbudt at give et skattecenter mere.
Det burde jo ikke være noget problem, når vi tilsyneladende kan få alt.
Eller hvad?
Er sandheden ikke, at vi ikke kunne få den aftale, som egentlig var forhandlet på plads?
Til spørgsmålet om, hvorvidt der skal laves forhandlinger igen, vil jeg bare sige, som jeg har sagt flere gange: Det tilbud, regeringen har lagt frem, om at lave et ekstra skattecenter, står ved magt.
Det var om den tekst, at hr. Poul Erik Christensen i Politiken den 13. maj sagde, at han ville indstille, at vi tiltrådte aftalen.
Så jeg synes også, at hr. Poul Erik Christensen burde have fået bedre opbakning i sin folketingsgruppe.
Hr. Poul Erik Christensen og jeg er enige i, at den radikale gruppe burde have tiltrådt aftalen, så havde vi nemlig haft et godt forlig her.
Med hensyn til spørgsmålet om det med betjeningen er det jo sådan, at det også ligger i aftalen med Kommunernes Landsforening, at vi skal sørge for at blive ved med at sikre, at der er de nødvendige faglige kvalifikationer til at løse de borgerserviceopgaver, der er.
Vi har fra regeringens side et stærkt ønske om, at vi får stærke borgerservicebutikker; at der bliver én samlet indgang for borgerne til den offentlige sektor, også i forhold til de meget udbredte og meget almindelige spørgsmål, der er på skatteområdet.
Men jeg er ikke i tvivl om, at den opgave nok skal løses med den deling, der nu er blevet lavet mellem regeringen og Kommunernes Landsforening i spørgsmålet om mandskab i borgerservicebutikkerne.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Der foretoges først afstemning vedrørende lovforslag nr. L 110: Forslag til skatteforvaltningsloven.
Ændringsforslag nr. 1 forkastedes, idet 46 stemte for, 58 imod.
Ændringsforslag nr. 2-11 vedtoges uden afstemning.
Ændringsforslag nr. 12 forkastedes, idet 46 stemte for, 59 imod.
Ændringsforslag nr. 13-17 vedtoges uden afstemning.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Per Clausen (EL), 2005-05-26:
Det er jo rart at høre, at regeringen har ambitioner på området.
Men hørte jeg rigtigt, at den ambition, man har i forhold til energibesparelser, er status quo i energiforbruget?
Gælder det også i forhold til energiforbruget i eksportsektoren, og er det så den ambition, man har?
Og det andet: Er det udtryk for et radikalt brud i regeringens politik, at man nu af sig selv vil komme med forslag til, hvordan man kan udbygge den vedvarende energi i Danmark?
For realiteten er jo, at det indtil i dag har været sådan, at den smule, der er sket, udelukkende er sket, fordi man har taget forslag fra tidligere regeringer op, og man hårdt presset har sat noget i gang omkring vindkraften.
I fredags kunne man jo i Ingeniøren læse, hvordan alle bølgekraftmulighederne er blevet undergravet af regeringens politik.
Lars Christian Lilleholt (V), 2005-05-26:
Regeringen ønsker fortsat udbygning af den vedvarende energi.
Det har været en del af de energipolitiske forlig, som regeringspartierne, både Venstre og Det Konservative Folkeparti, har indgået over en årrække, og det er en politik, vi har bakket op.
Kigger man i regeringsgrundlaget, kan man tydeligt se, at vi også er indstillet på i denne regeringsperiode at sætte handling bag ordene på områder, hvor det er muligt, at markedsbasere det og være med til at udvikle hele det her område inden for vedvarende energi.
Inden for energibesparelser vil vi også gøre alt, hvad der overhovedet er muligt for at finde besparelsespotentialer og undersøge, hvor mulighederne giver den største effekt.
Vi forhandler i øjeblikket en energisparehandlingsplan, og jeg er sikker på, at den vil munde ud i, at der vil komme større energibesparelser i de kommende år.
Frode Sørensen (S), 2005-05-26:
Ingen svar på mine spørgsmål.
Hvad var det for nye krav, oppositionen stillede med?
Er det forkert citeret af Radio Syd?
Ingen svar på de andre ting, der blev spurgt om i den her sag, men de forhandlinger, der brød sammen ikke torsdag den 12., men den 13., er der forskellige udlægninger af.
Jeg tror ikke, at ministeren kan sige andet, end at vi forlod hinanden den 12. kl. 3 om eftermiddagen med en melding om, at vi ville vende tilbage, ikke med en melding om, at vi ville vende tilbage med en accept af det papir, ministeren havde udleveret.
Vi er ikke blevet underkendt i nogen som helst gruppe.
Gruppen har fået forelagt den aftale, som vi fremsendte til ministeren fredag før frokosttid, og som indeholdt de tre punkter, og det ene, halvdelen af punkt 2, tryghedsbestemmelserne, har vi fået opfyldt.
Så jeg vil gerne spørge ministeren: Hvorfor inviterede ministeren til et forhandlingsmøde med så mange folk omkring bordet, at der egentlig ikke var plads til os, når ministeren ikke vil rokke ved så meget som et komma?
Ministeren har fået alt for et eneste skattecenter.
Hvad vil ministeren have mere?
Frode Sørensen (S), 2005-05-26:
Vi stiller ændringsforslag om i stedet for 30 skattecentre at oprette 33 skattecentre, sådan at der kan blive et i Sønderborg, et i Silkeborg og et i Års.
Det er en beskeden udvidelse på tre centre, der lever op til de intentioner, som der er i kommunalreformen, nemlig at borgerne skal føle nærhed.
Mit spørgsmål kan være: Hvordan kan man føle nærhed, når skattecentre som eksempelvis i Sønderjylland ligger omkring 100 km fra ens bopæl?
I dag er situationen jo den, at skatteforvaltningerne modtager omkring 7 millioner henvendelser, og det forventes, at omkring 1 million vil henvende sig til de foreslåede skattecentre, om det så bliver 30 eller 33.
Det er ikke alt, der kan klares pr. telefon.
Det er ikke alle, der magter internettet, men der er mange, der magter det personlige fremmøde, hvis det er muligt.
Nu skal det jo ingen hemmelighed være, at dette lovforslag har været en del af de drøftelser, der har været forhandlet undervejs.
Nu er det sådan, at skatteministeren og jeg kommer fra samme branche – aldersmæssigt er der den forskel, at jeg startede med fjerpennen, skatteministeren måske lidt anderledes, men lidt talmagi kan vi vel alligevel godt klare.
Min talmagi er efter forhandlinger med skatteministeren, at 31 minus 30 giver 5, og man kan så sidde og spekulere på, hvordan vi får det til at hænge sammen.
Det får vi altså til at hænge sammen sådan, at med 30 skattecentre vil der være adskillige røde pletter på afstemningstavlen heroppe ved de fem lovforslag vedrørende kommunalreformen.
Derfor er spørgsmålet til ministeren: Har ministeren ikke fået det, ministeren gerne ville, nemlig et flertal med Socialdemokratiet og De Radikale for disse lovforslag mod alene at give et eneste skattecenter?
Jeg vil også gerne spørge ministeren: Ministeren er i går kl. 10.30 i Radio Syd refereret for, at oppositionen kl. 8 i går morges kom og stillede nye krav.
Vi må erkende, at forhandlingerne skred, og at det er svært at bibeholde optimismen.
Jeg skal give en kommentar til Ritzau senere på dagen til ministerens udtalelse, hvor ministeren udtaler: Det er absolut ikke hjælpsomt i forhold til forhandlingsklimaet, at vi har oplevet så skiftende signaler om Furesøaftalen, som sagen har været.
Jeg vil gerne spørge ministeren: Hvad har Furesøaftalen at gøre med, at vi diskuterer skattelovforslag og skattecentre?
Mit spørgsmål er også: Var de forhandlinger, som ministeren inviterede til tirsdag aften til afholdelse kl. 8 onsdag morgen, alene skinforhandlinger?
Man indbød til forhandlinger, man fremlagde en fotokopi af det bilag, som ministeren fremlagde torsdag den 12. kl. 3 om eftermiddagen.
Frank Aaen (EL), 2005-05-26:
Jeg må jo sige, at vi på skatteområdet er ved at nærme os en bananrepublik.
I forgårs havde vi en forhandling her i Folketingssalen om omdannelse af Danmarks Skibskreditfond, en fond, der omfatter ca. 8,7 mia. kr., hvor vi ikke kunne få en redegørelse for, hvad de skattemæssige konsekvenser af det pågældende lovforslag egentlig talt indebar.
Vi kunne simpelt hen ikke få svar på, hvad skatteeffekten var af det, der blev vedtaget i forgårs.
I dag har vi et lovforslag til behandling om beskatning af søfolk, hvor vi flere gange har spurgt til en bestemt paragraf.
Hvad betyder den paragraf?
Hvor mange skibe er omfattet?
Hvor mange penge kommer der ind via den beskatning?
For dem, der er lidt mere teknisk interesseret: Det er noget, der hedder begrænset skattepligt.
Der kan vi heller ikke få nogen svar.
Til sidst får vi et svar fra skatteministeren, der siger, at det formentlig er nogle ganske få skibe, der er omfattet, og at det drejer sig om i alt 30 sådanne søfolk, som efter bedste skøn er omfattet af denne her begrænsede skattepligt.
Det er klart, at en skattelov vedrørende 30 søfolk jo ikke er noget voldsomt.
I dag, hvor vi spørger endnu videre ind til, hvad det her drejer sig om, får vi at vide, at det ved man ikke noget om, og økonomi- og erhvervsministeren må også sige, at det ved man ikke noget om.
Men man kan dog oplyse, at der i alt er 490 skibe med en tonnage på over 100 t, som er danskejede, men ikke under dansk flag.
Altså 490 skibe, hvor der muligvis og med stor sandsynlighed er søfolk, der er omfattet af paragraffen om begrænset skattepligt.
Skatteministeren ved ikke, hvor meget det drejer sig om.
Skatteministeren mener, det drejer sig om 30 søfolk på de skibe, og erhvervsministeren oplyser, at der er 490 skibe, der muligvis er omfattet af den pågældende paragraf.
Nu prøver jeg med det venlige: Er det ikke noget uklogt at fortsætte tredjebehandlingen af et lovforslag, hvor skatteministeren tror, at en paragraf omfatter 30 søfolk, og økonomi- og erhvervsministeren oplyser, at paragraffen muligvis omfatter 490 skibe.
Det vil sige, at der skulle være 0,06 sømand pr. skib, hvis det var sådan, at der skulle være overensstemmelse?
Jeg må spørge skatteministeren: Er vi ikke nødt til at være sikre på, hvad paragraffen om den begrænsede skattepligt faktisk omfatter, og hvor mange skibe og søfolk det omfatter?
Kristian Jensen (V), 2005-05-26:
Hr. Frank Aaens regnestykke lyder selvfølgelig som et meget spændende regnestykke med 0,06 søfolk pr. skib.
Sandheden er jo, at regnestykket går på, hvor mange af de søfolk, der er om bord på skibene, der er omfattet af denne særlige paragraf.
Det siger ikke noget om, hvor mange søfolk der er på skibene.
Vi har naturligvis besvaret de spørgsmål, der er fra hr. Frank Aaens anvisninger, ud fra den viden, som ligger bl.a. i Søfartsstyrelsens mønstringsstatistikker.
Men det har intet at gøre med vedtagelsen af dette lovforslag.
Derfor mener jeg ikke, at der er usikkerhed om det, og derfor kan jeg naturligvis kun støtte, at vi vedtager lovforslaget her ved tredjebehandlingen.
Frank Aaen (EL), 2005-05-26:
Det er altså fantastisk, at vi stiller et spørgsmål gentagne gange under udvalgsbehandlingen, gentager spørgsmålet under tredjebehandlingen, og så får vi bare at vide, at det er noget sludder, hr. Frank Aaen står med, og vi skal bare fortsætte.
Lad mig lige igen gentage: Det svar, vi har fået fra skatteministeren vedrørende begrænset skattepligt for søfolk, siger, at det er meget svært, nærmest umuligt at sige noget om det, men skatteministeren antager, at der er 30 søfolk, som er omfattet af reglen om begrænset skattepligt.
Når vi spørger, hvor mange skibe det her drejer sig om, og det drejer sig om skibe, der ledes fra Danmark eller er ejet i Danmark, men er under udenlandsk flag, så får vi i dag her til morgen at vide, at der er i alt 490 skibe, der muligvis er omfattet af reglerne, men vi kan ikke få mere nøjagtigt at vide, hvad det drejer sig om.
Altså, med 490 skibe er det altså uanset hvad mere end 30 søfolk.
Derfor bliver vi nødt til at have svar i dag, ellers bliver vi nødt til at få afbrudt forhandlingen.
Vi kan ikke vedtage et skatteforslag, hvor vi ikke aner, hvad det drejer sig om.
Kristian Jensen (V), 2005-05-26:
Jeg kan ikke vide, om hr. Frank Aaen aner, hvad det drejer sig om, men jeg ved i hvert fald, at et stort flertal i udvalget har afgivet betænkning på at få vedtaget lovgivningen her.
Så er spørgsmålet: Hvorfor har vi ikke et præcist antal?
Ja, det skyldes ganske enkelt, at de, der er omfattet af paragraffen, er bruttobeskattede.
Det vil sige, at der ikke bliver indgivet en selvangivelse, de er ikke forskudsregistrerede, de er bruttobeskattede fra redernes side, og det betyder, at vi ikke har mandtal over dem.
Hr. Frank Aaen spørger efter et svar, som vi ikke ligger inde med, men det afhænger ikke af det, og det er et fornuftigt lovforslag, som vi bør vedtage ved tredjebehandlingen her om et øjeblik.
Frank Aaen (EL), 2005-05-26:
Nu må jeg altså tale til ministerens opland, Venstre og De Konservative.
Mener Venstre og De Konservative i fuldt alvor, at vi her i Folketinget kan vedtage en skattelov, hvor vi ikke ved, hvor mange penge den giver, hvor vi ikke ved, hvor mange mennesker den omfatter, og hvor vi ikke ved, hvordan myndighederne har tænkt sig at finde ud af, om alle dem, der i princippet er omfattet, faktisk betaler skat, for det fremgår jo også af svarene.
Regeringen aner simpelt hen ikke en dyt om, hvorvidt de mennesker, der skal betale skat efter den lov, som nu bliver videreført i den nye lov, betaler skatten, og har ingen som helst indsigt i, hvilke skibe der i givet fald skulle kontrolleres.
Jeg må bede ministeren om, at vi får afbrudt tredjebehandlingen, og det vil jeg gerne have sat til afstemning, indtil Folketinget kan få svar på de spørgsmål, der er, om, hvor mange det her lovforslag drejer sig om, hvor mange mennesker der omfattes af den her skattelov.
Kristian Jensen (V), 2005-05-26:
De mennesker, som det her lovforslag drejer sig om, er bruttobeskattede.
Det betyder, at de hverken skal forskudsregistreres eller skal selvangives, og derfor har vi ikke et mandtal på dem.
Når hr. Frank Aaen beder om at få afbrudt behandlingen, indtil vi har et mandtal, er det det samme som at sige, at lovforslaget slet ikke skal behandles, for det er som sagt bruttobeskattede personer.
Derfor er hr. Frank Aaens spørgsmål besvaret ganske glimrende under udvalgsbehandlingen, og jeg forstår ikke, hvorfor hr. Frank Aaen fremturer med spørgsmål, som han allerede har fået svar på.