runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2004-12-17:
Jeg vil gerne takke hr. Stavad for at have taget ordet ved både første, anden og tredje behandling af dette lovforslag.
Det gavner nemlig os alle at få klarhed for, at Socialdemokratiet er imod skattestoppet, og at Socialdemokratiet egentlig finder det dybt forkert, at regeringen vil give yderligere skattelettelser til den danske befolkning.
Vi fik en masse tal fra hr. Ole Stavad – en masse tal – og hr. Stavad gjorde som altid, da han fordelte beløbene på de enkelte borgere.
Det er jo også det, man var vant til, når man skulle opkræve skatter, dengang hr. Ole Stavad var minister.
Når så folk så brokkede sig og spurgte, om den skattestigning var rimelig, sagde man fra socialdemokratisk side: Jo, for det er jo kun et par hundrede kroner for hver enkelt borger.
Sådan tænker Socialdemokraterne, når de skal bruge penge.
Vi tænker modsat, og derfor er vi også parat til at give skatter tilbage, også selv om det kun er et par hundrede kroner eller mindre til den enkelte borger.
Jeg er glad for skattestoppet, og det, vi helt konkret gør her, er netop, at vi sikrer, at skattestoppet bliver overholdt.
Det er forskellen på Venstre og Socialdemokratiet, og jeg er altså utrolig glad for, at vi nu har haft tre muligheder for at få den forskel slået fast.
Ole Stavad (S), 2004-12-17:
Jeg vil godt komplimentere regeringen for dens timing.
Man kan vel ikke afvise, at den 17. december 2004 kan gå over i historien som det, man kunne kalde store gave-dag.
Det kan selvfølgelig ikke afvises, at der kan være en vis utaknemlighed hos nogle, måske specielt i den gruppe, som får mellem 1 kr. og 20 kr. fordelt over et helt år, godt nok for de flestes vedkommende først udbetalt i 2006 med månedlige udbetalinger på omkring 1 kr.
Der er selvfølgelig større glæde hos de 8.000, som får over 200 kr.
Man kan også sige, at når vi taler om julegaver, er det måske ikke helt fair, at op imod halvanden million danskere slet ikke får noget.
Men omvendt mener jeg også, man må erkende, at skal regeringen leve op til noget for noget-princippet, som jo er regeringens princip for, hvordan den vil drive politik, er der måske ingen grund til at give de grupper, der ikke rigtig har noget og derfor efter regeringens opfattelse heller ikke rigtig bidrager med noget, nogen julegave.
Derfor må vi selvfølgelig nok erkende, at de 90.000 børn, vi diskuterede forleden, og som tilhører den gruppe, vi efter en dansk definition må kalde for fattig, og deres forældre formentlig slet ikke får noget, og hvis de alligevel er så heldige at få noget, bliver det nok mellem 1 kr. og 10 kr. Derfor skal det også erkendes, at set med socialdemokratiske øjne skulle beløbet hellere være blevet brugt som julegave til dem, vi i år har set stå i endnu længere køer hos Frelsens Hær og hos andre, og som ikke får den jul, vi andre har mulighed for, i hvert fald ikke økonomisk set.
Jeg kan konstatere, at med dette forslag ønsker regeringen familien Danmark en glædelig jul!
De, der har mindst, får ingenting, de, der har en lillebitte smule mere, får måske nogle få kroner, som de godt nok skal vente til 2006 med at få udbetalt, så vi må desværre sige, at heller ikke med lovforslaget her har regeringen tænkt på dem, der har det største behov.
Kristian Jensen (V), 2004-12-17:
Jeg mener ikke, vi skal redde arbejdspladser ved at lade skattehuller stå åbne, men ved at gøre, hvad vi kan for at sikre, at de generelle ændringer i EU, som vi er enige om der skal til, bliver gennemført så hurtigt, at lukningen af skattehuller overhovedet ikke kommer til at koste arbejdspladser.
Det er min arbejdsopgave i den kommende tid, og den håber jeg vi får gennemført så hurtigt som muligt.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Jens Peter Vernersen (S), 2004-12-17:
Jamen det er jo netop det, der ikke sker.
Jeg forstår ikke, når vi i dag kan se slagteriarbejdspladser og andre arbejdspladser blive lukket i stort omfang, at man her skaber et ekstra incitament til også at lukke arbejdspladser i trykkeribranchen, selv om både branchen og medarbejderne peger på, at det vil give kæmpe problemer.
Villy Søvndal (SF), 2005-01-12:
Fordi jeg tror, det bliver mere og mere påfaldende for det store flertal af danskerne, der synes, at krigen var forkert.
Jeg tror, det var hr. Helveg Petersen, der under sit ordførerskab indledte med at gøre opmærksom på, at modstanden både i USA og England i dag er absolut og voksende, og at modstanderne udgør over 50 pct. i begge lande.
Det samme er tilfældet i Danmark, og min forundring skyldes såmænd alene, at vi i andre lande ser en dramatisk kamp om, hvorvidt det var rigtigt at gøre det, og vi ser en kamp for at trække tropper ud i en række lande: i går i Ukraine, tidligere i Norge og Spanien osv.
, osv.
Det var såmænd alene den forundring, jeg gav udtryk for.
Hermed sluttede forhandlingen.
Søren Søndergaard (EL), 2005-01-12:
Jeg vil ikke sige, at hr. Helge Adam Møllers tale indeholdt de store overraskelser – det er selvfølgelig heller ikke påkrævet – den tale kunne såmænd være holdt og er utvivlsomt blevet holdt under Vietnamkrigen med nøjagtig det samme indhold.
Så logikken, som hr. Helge Adam Møller repræsenterer, er jo i hvert fald konservativ.
Men jeg kunne godt tænke mig for opklaringens skyld bare at få ét spørgsmål afklaret, og det er, om hr. Helge Adam Møller opfatter alle, der gør modstand mod den amerikanskledede besættelse i Irak, som terrorister, eller om hr. Helge Adam Møller har den opfattelse, at der er folk, der gør modstand mod besættelsen uden nødvendigvis at være terrorister.
Helge Adam Møller (KF), 2005-01-12:
Fordi man gør modstand mod en regering, behøver man jo ikke at være terrorist.
Mig bekendt er der nogle i dette Folketing, der er modstandere af den politik, regeringen fører, og derfor er de jo ikke terrorister – det er et led i demokratiet.
Men hvis man bruger terrorens våben, altså dræber uskyldige, kvinder og børn, så er man terrorist.
At være modstander af et styre er da legitimt.
Det er faktisk det, vi arbejder for i Irak, at give irakerne muligheden for at udtrykke deres modstand – både mod dette og andre styrer – ved hjælp af en stemmeseddel, og det er det, de 532 danske soldater og de 150.000 andre fra 31 forskellige lande er medvirkende til at gøre i disse dage.
Vi er mange, der har haft lejlighed til at besøge dem dernede et antal gange, og jeg håber også, at hr. Villy Søvndal en dag får tid til at deltage i dette.
Søren Søndergaard (EL), 2005-01-12:
Jeg bemærker, at hr. Helge Adam Møller bruger formuleringen dræber uskyldige.
Som også hr. Villy Søvndal har gjort opmærksom på, er det jo noget, som vi fra venstrefløjens side er fuldstændig enige i: at ramme uskyldige mennesker er – det er ganske korrekt – terror, som må afvises.
Men der er jo to muligheder, når hr. Helge Adam Møller bruger betegnelsen uskyldige: enten at hr. Helge Adam Møller har den opfattelse, at alle, der bliver angrebet i Irak, er uskyldige, inklusive den besættelseshær, der er kommet ind, eller at hr. Helge Adam Møller anerkender, at der altså er folk, der gør modstand mod besættelsen, også med væbnet magt, som man ikke kan karakterisere som terrorister, men som gør det, fordi de har den opfattelse, at besættelsen er illegitim.
Det er derfor, jeg godt vil have, at hr. Helge Adam Møller en gang til gør det klart, om man opfatter alle, der deltager i en kamp mod besættelsesmagten – og med kamp mener jeg virkelig kamp – som terrorister.
Helge Adam Møller (KF), 2005-01-12:
Jeg gør opmærksom på, at der jo ikke er nogen besættelsesmagt.
Det var der frem til den 1. juli 2004.
FN’s Sikkerhedsråd – et enigt Sikkerhedsråd, alle 15 medlemmer – vedtog jo den 8. juni resolution 1546, som bekræftede, at besættelsen ophørte den 30. juni.
Det er derfor, de danske soldater er i Irak – fordi den irakiske regering ønsker det, og fordi FN har bedt os om det.
Monday, February 14, 2005 12:24 PM den lovligt valgte regering eller FN os om at trække os ud, og så vil vi gøre det.
Villy Søvndal (SF), 2005-01-12:
Jeg vil godt prøve at få afklaret rækkevidden af enighed mellem hr. Jeppe Kofod og hr. Helge Adam Møller.
Hr. Jeppe Kofod holdt, inden han kom til konklusionen om stemmeafgivning, en klog tale, synes jeg, hvor han gjorde opmærksom på, at krigen mod Irak ikke havde svækket terrortruslen, og han dokumenterede det med adskillige internationale vurderinger.
Hr. Helge Adam Møller kom frem til det stik modsatte i svaret på spørgsmålet fra hr. Søren Søndergaard om, hvorvidt det var hr. Helge Adam Møllers vurdering, at terrortruslen var formindsket, for der svarede hr. Helge Adam Møller klart ja.
Jeg har behov for at vide, hvad hr. Helge Adam Møller støtter sine vurderinger på.
Er der internationale vurderinger, der understøtter hr. Helge Adam Møllers vurderinger, eller er det vurderinger efter rejsen i Irak, som derfor kun kan deles af dem, der har deltaget i rejsen?
Helge Adam Møller (KF), 2005-01-12:
Og det mener jeg det er.
Hans regime var ansvarligt for tusinder – hundred tusinder blev det tilsammen til – dræbte.
Villy Søvndal (SF), 2005-01-12:
Jeg vil lige gentage, hvad forespørgslens tekst er: Er regeringen af den opfattelse, at krigen mod Irak har formindsket eller har udsigt til at formindske terrortruslen?
Der kan man selvfølgelig vælge at fortolke situationen i Irak snævert, sådan som hr. Helge Adam Møller gør det.
Jeg deler jo helt den opfattelse, at det var en forbrydelse at holde Saddam Hussein i live så lang tid, som man gjorde, bl.a. ved at forlænge sanktionerne.
Derfor foreslog jeg dem ophævet i 1997, hvor hr. Helge Adam Møller holdt en stærk tale imod at ophæve sanktionerne.
Det tror jeg godt hr. Helge Adam Møller kan huske.
Men spørgsmålet er i forhold til international terror: Mener hr. Helge Adam Møller virkelig, at krigen mod Irak har været med til at formindske den internationale terror?
Og hvor henter hr. Helge Adam Møller sine argumenter fra ud fra hr. Helge Adam Møllers egen vurdering?
Helge Adam Møller (KF), 2005-01-12:
Det er jo svært at svare på, når hr. Villy Søvndal sådan helt åbent og blankt siger dette.
Jeg, der kan se ham hernedefra, kan jo se, at han nok tror på, hvad han selv siger, nemlig at jeg holdt en stærk tale i 1997 om afskaffelse af sanktioner.
Nej, jeg holdt ikke nogen stærk tale om afskaffelse af sanktioner, for jeg var overhovedet ikke på talerstolen ved den lejlighed.
Jeg havde overhovedet intet med udenrigspolitik at gøre dengang, jeg sad ikke engang i Forsvarsudvalget.
Så det har jeg ikke holdt nogen stærke taler om.
Men jeg mener helt klart, at krigen mod terror i Irak, i Afghanistan og andre steder på lang sigt medvirker til at formindske terroren i verden, for hvad er alternativet?
Skulle vi give op over for terroren, hvad enten det er i Mellemøsten eller i Irak?
Det ville da kun føre til endnu mere terror og i hvert fald føre til, at ufattelig mange millioner, for ikke at sige milliarder mennesker kom til at leve under forhold, som jeg ikke engang ville ønske for hr. Villy Søvndal – og det er velment.
Niels Helveg Petersen (RV), 2005-01-12:
Her til morgen kunne man høre i medierne, at opinionsmålinger i USA og Storbritannien nu M039S33213397subh.fm Page 3341
Monday, February 14, 2005 12:24 PM viser et klart flertal i de to landes befolkninger for modstanden mod den måde, krigen blev startet på i Irak, og modstanden mod den måde, Irak er blevet håndteret på.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg personligt opfatter den måde, krigen blev startet på, for at være en fantastisk fejl, og jeg tror også, at den måde, det skete på, varigt vil virke skadeligt i det internationale samfund.
Jeg tror også, at den måde, det er håndteret på i Irak, har øget risikoen for terrorisme, har givet terrorister et arbejdsfelt, som de ellers ikke ville have haft.
Vi ser flere angreb på civile, på sikkerhedsstyrker, på politifolk, på amerikanske styrker især, end vi har set før, og vi ser en tiltagende voldsomhed i angrebene og en tiltagende sophistication i anvendelse af våben.
Men nu drejer det sig om valg her i slutningen af januar.
På den ene side er det nødvendigt at holde valgene, det er nødvendigt af hensyn til det shiamuslimske flertal og den kurdiske befolkning, som har fået valgene stillet i udsigt, og som ser frem til disse valg, fordi det jo så vil give disse grupper mulighed for at gøre sig gældende i landets styre.
Hvis man ikke holdt disse valg, ville det være en stor skuffelse for disse 80 pct. af den irakiske befolkning, som ønsker valg.
På den anden side er det oplagt, at der er dele af Irak, hvor valgene ikke vil kunne gennemføres, i hvert fald ikke på nogen måde, der svarer til en blot nogenlunde almindelig opfattelse af ordentlige valg.
Den amerikanske øverstkommanderende har meddelt, at i 4 ud af 18 provinser vil det være svært eller måske umuligt at holde valgene.
Valgene er et skarpt hjørne.
Efter valget skal der dannes en ny regering.
Vi må gå ud fra, at den regering, der vil fremstå efter valgene, vil have et stærkt shiamuslimsk islæt.
Spidskandidaten på den shiamuslimske liste, hr. al-Hakim, er en mand med gode relationer til præstestyret i Iran, og med indsættelse af en ny regering domineret af helt andre politiske kræfter end dem, der dominerer den nuværende regering, går udviklingen i Irak ind i en ny fase.
Meget af det, der vil ske i Irak i fremtiden, vil afhænge af, hvordan en sådan ny regering vil håndtere relationerne til mindretal i landet og håndtere forholdene til de styrker, især amerikanske, som befinder sig i Irak.
Der kan man håbe det bedste og frygte det værste.
Jeg ser i dag, at den nye polske øverstkommanderende for de polske styrker dernede meget pessimistisk anslår, at valgene jo ikke er afslutningen på ufredelige tilstande i Irak, men at vi kan forvente nok ganske mange anslag også efter valgenes afholdelse.
Hvis ikke der sker fremskridt her, vil der heller ikke ske fremskridt i bekæmpelsen af international terror.
Derfor er det nu helt nødvendigt, at man gør sig de yderste anstrengelser for at udnytte de nye muligheder, der er for at få en ny start på fredsprocessen i Mellemøsten.
Det anser jeg for at være hovedopgaven i bekæmpelsen af international terrorisme, som det tegner sig nu.
Søren Søndergaard (EL), 2005-01-12:
Jeg har to spørgsmål til hr. Helveg Petersen.
Det første er et, jeg også stillede til hr. Jeppe Kofod, om, hvorvidt den fællesudtalelse, som vi nu ser fra bl.a. De Radikale og regeringen, indebærer, at uenighederne med regeringen fra Det Radikale Venstres side er af rent historisk karakter.
Det andet, jeg godt vil spørge hr. Helveg Petersen om, er, om hr. Helveg Petersen ligesom jeg beklager, at besættelsesmagten ikke lyttede til Kofi Annan, da han advarede mod angrebet mod Falluja, for han sagde, at hvis man gennemførte det angreb, ville det umuliggøre et valg, der kunne få legitimitet, fordi store grupper ville boykotte det.
Det var det, Kofi Annan skrev i et brev til besættelsesmagten.
Det var en direkte opfordring også til den danske regering.
Vi diskuterede det dengang, og det var klart, at det ønskede man ikke at lytte til.
Jeg vil gerne høre Det Radikale Venstres holdning til det spørgsmål.
Niels Helveg Petersen (RV), 2005-01-12:
En uenighed om det historiske er jo noget meget fundamentalt her.
Jeg har den opfattelse, at beM039S33213397subh.fm Page 3342
Monday, February 14, 2005 12:24 PM
slutningen om, at vi skulle gå i krig i Irak, da den oprindelig blev truffet, med al ønskelig tydelighed viser, at udenrigspolitik er for vigtigt et anliggende at overlade til et flertal bestående af Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti.
Det er en historisk betragtning, men det har jo virkningen for fremtiden.
Man skal ikke negligere den historiske betydning af den slags beslutninger.
I dag er Danmark jo i samme situation som en række andre lande, som også var imod krigsudbruddet, men som også som opfølgning på FN’s vedtagelser bidrager til forsøg på at stabilisere udviklingen i Irak.
Så meget om det.
Med hensyn til Falluja: Jeg mener, at beslutningen om at bryde ind i Falluja, som man gjorde det militært, igen viser en overdreven tro på, at man med militære midler kan skabe grundlag for en demokratisk udvikling.
Søren Søndergaard (EL), 2005-01-12:
Det sidste er jeg fuldstændig enig i.
Det viser sig jo også, at man ikke har renset Falluja.
Mange af problemerne i Falluja er jo ved at genopstå nu, og store dele af byen kan amerikanerne ikke komme i, så det har jo været en total katastrofe med det angreb, som Kofi Annan advarede bl.a. den danske regering om.
Men der blev ikke lyttet.
Hr. Helveg Petersen taler om historien, der har betydning for fremtiden.
Jeg vil i den sammenhæng sige, at nu står vi jo over for et valg, og der skal sammensættes et Folketing, der bl.a. skal tage stilling til, om de danske tropper skal blive i Irak, og der synes jeg, at vælgerne må have krav på at få klar besked fra de forskellige politiske partier.
Vi ved, at regeringen vil plædere for fortsat tilstedeværelse i Irak.
Hvad er Det Radikale Venstres bud?
Vil De Radikale gå til valg på at få de danske soldater trukket hjem, eller vil man gå til valg på, at de danske soldater skal blive der?
Så kan man godt bruge formuleringen, »så længe der er uro«, altså dvs. uendeligt.
Niels Helveg Petersen (RV), 2005-01-12:
Som jeg sagde i mit indlæg, opfatter vi valgene den 30. januar som et meget skarpt hjørne i udviklingen i Irak.
En ny regering vil komme til efter disse valg, og en ny regering må så tilrettelægge sit arbejde og definere sit eget forhold også til de tropper, der er i Irak på et FN-mandat.
Hvordan det falder ud, er jeg i dag ikke i stand til at vurdere.
Det vil Det Radikale Venstre meget nøje vurdere i løbet af de kommende måneder, og ud fra det må vi så drage en konklusion om, hvorledes vor holdning skal være til fortsat tilstedeværelse.
Men meget sandsynligt må vi regne med, at en ny regering vil begynde med at sætte en dato for fremmede troppers tilstedeværelse.
Det er i hvert fald en almindelig forventning i den amerikanske debat, hvor man nu også er begyndt for alvor at diskutere en amerikansk tilbagetrækning.
Jeg tror under ingen omstændigheder, at situationen bliver værre.
Den regering, der er i øjeblikket, er midlertidig og er jo en udpeget regering, ikke en regering, der har noget grundlag i en valghandling, den henter ikke nogen legitimitet fra en direkte valghandling.
En kommende regering, selv med de mangler, der uden tvivl vil være i selve valghandlingerne, vil trods alt have et ganske anderledes folkeligt mandat end den regering, der sidder i øjeblikket.
Og det er sådan set, tror jeg, en meget vigtig udvikling i Irak, at M039S33213397subh.fm Page 3343
Monday, February 14, 2005 12:24 PM
vi altså kan vente os en regering med et betydeligt folkeligt mandat.
Jeg gør igen opmærksom på, at det jo netop er shiamuslimerne, de 60 pct. af befolkningen i Irak, og kurderne, andre 20 pct., som stærkt ønsker et valg for netop for første gang i øvrigt i årtier at få deres andel i ledelsen af landet.
Det er vist ikke lige hr. Krarups kop te ifølge det, vi hørte for lidt siden, men sådan er det.
Villy Søvndal (SF), 2005-01-12:
Med undtagelse af de positive bemærkninger, der også kom fra udenrigsministeren, om afholdelse af valg i Danmark for irakere, synes jeg generelt, at det er svært at takke for debatten i dag.
Det plejer man ellers at gøre, når man afslutter en forespørgselsdebat, men jeg synes faktisk ikke, det er så nemt, for mens ritzautelegrammerne tikker ind om nye drab, om nye overgreb, om nye terroraktioner, så vælger det danske Folketings flertal at feje den væsentlige diskussion om terror som følge af Irakkrigen til side.
Hvor er arrestationerne af den internationale terrors bagmænd?
Hvorfor er vi i krig i Irak på et så åbenlyst løgnagtigt grundlag, når Irak hverken havde lod eller del i international terror?
Det er her, regeringen og Dansk Folkeparti har et forklaringsproblem.
Det forekommer mig at være en foragt for alvoren i situationen i Irak, der kan få regeringen og Dansk Folkeparti til at bruge tiden på at diskutere, om jeg har været i Irak eller ej.
Det er en hån mod den situation, som koalitionen har ansvaret for i Irak, med ifølge The Lancet 100.000 civile dræbte, med 400.000 børn med kronisk diarré, med fejlernæring, med vitaminmangel – dobbelt så mange som under sanktionerne før krigen – og med 200.000 organiserede modstandsfolk.
Jeg kan konstatere, at Det Radikale Venstre med sit forslag til vedtagelse har evnet at samle fra Socialdemokratiet til Dansk Folkeparti.
Derfor virker statsministeren glad i dag.
Den måske vigtigste og mest fatale udenrigspolitiske beslutning siden parlamentarismens indførelse er i dag blevet gjort til et ikketema takket været enighed om vedtagelsen.
Så skal jeg kvittere for udenrigsministerens svar omkring dødspatruljerne.
Udenrigsministerens svar var, at den danske regering ikke er informeret, at der endnu ikke er truffet beslutning, at det er en beslutning, der er på det foreløbige leje.
Nu ved jeg, at Danmark har gjort det til et vigtigt princip at tage beslutninger i tide.
Jeg vil godt spørge udenrigsministeren, om man vil rette henvendelse til den amerikanske regering og M039S33213397subh.fm Page 3371 Monday, February 14, 2005 12:24 PM bede om at få en bekræftelse på, at man ikke kan forestille sig, at den slags midler bliver taget i anvendelse i Irakkrigen.
Det er helt afgørende, at koalitionsparterne på det tidspunkt, hvor det er muligt at påvirke beslutninger, påvirker beslutninger.
Det er jo ikke nogen helt fremmed tanke.
Vi har tidligere i El Salvador set dødspatruljerne, som jeg også tror udenrigsministeren er bekendt med, og derfor vil jeg godt have et svar fra udenrigsministeren på det direkte spørgsmål: Vil den danske regering tage direkte kontakt til den amerikanske regering og bede om, at man ikke tager den slags midler i anvendelse i krigen?
Så vil jeg bare til slut konstatere, at vi, når vi skal stemme om forslag til vedtagelse i morgen, ikke har lyst til at stå skulder ved skulder med Dansk Folkeparti, med hr. Krarup, hvilket andre har valgt at gøre i dag.
Niels Helveg Petersen (RV), 2005-01-12:
Jeg ønsker bare at komme med den bemærkning til hr. Søvndal, at hvis hr. Søvndal havde ønsket at få andre end sit eget partis og Enhedslistens stemmer til sit forslag til vedtagelse, havde man jo ikke skrevet, at man nu pålagde, at vi skulle trække os ud af den USA-ledede koalition.
Det er ikke mere end godt og vel en måned siden, at Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet stemte for at forlænge de danske styrkers ophold dernede under henvisning til, at der skulle holdes dette vigtige valg, så hr. Søvndals forundring over, at vi ikke kan stemme for hans forslag til vedtagelse, giver jeg ikke meget for.
Villy Søvndal (SF), 2005-01-12:
Det var nu ikke en forundring over, at man ikke kunne stemme for vores forslag til vedtagelse.
Der var jeg helt opmærksom på, at Det Radikale Venstre har tilsluttet sig regeringens politik på Irakområdet, men det var mere en forundring over, at man laver et forslag til vedtagelse, der er i stand til at samle så bredt, at man her fra huset kommer til at postulere, at der er enighed om dansk irakpolitik strækkende sig fra Det Radikale Venstre til Dansk Folkeparti.
Det var sådan set af humanitære årsager, af hensyn til Det Radikale Venstre, at jeg syntes, at det var en alliance, der godt kunne give problemer for et parti ikke alene med De Radikales tradition, men også med hele dets syn på Irakkrigen.
Niels Helveg Petersen (RV), 2005-01-12:
Er hr. Søvndal slet ikke opmærksom på, at det var de samme, der stemte for, at de danske troppers ophold i Irak skulle forlænges?
Det var det samme flertal, som gjorde sig gældende i december, som gør sig gældende nu.
Hvad nyt er der i det?
Hvorfor denne forundring?