runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2003-04-09:
Et af de ubehageligste elementer i den krig, der foregår mellem Vesten og et i mange henseender uidentificeret terrorapparat, er nedbrydningen af retsstatlige tilstande.
Mange beklager denne proces.
De færreste vover at kritisere den af frygt for at blive hængt ud som defaitister.
Falder retsstaten bort, vil ingen mere kunne føle sig sikker.
Retsstaten er formentlig vigtigere end selv det politiske demokrati, som i Vesten hviler på en forvisning om, at magthaverne i alt væsentligt respekterer deres borgeres meninger og holdninger i den udstrækning, disse meninger og holdninger kan måles ved valg, folkeafstemninger og andre demokratiske midler.
Deri ligger retsstaten, den retsstat, der er er selve grundlaget for vores civilisation.
Med dette sagt er der grund til at ytre bekymring over de forholdsregler, som en række demokratier fra USA over Storbritannien til Danmark har følt sig presset til at indføre i deres nødvendige kamp mod en til dels usynlig fjende.
Et grelt eksempel på den statslige iværksatte krænkelse af de civiliserede staters retsorden, herunder respekten for menneskerettighederne, er Guantánamobasen på Cuba, hvor USA opbevarer formodede terrorister under forhold, der ville være ulovlige i USA og andre vestlige lande.
Antiterrorkrigen kan vare ganske meget længere end en krig mod Saddam Husseins regime i Bagdad.
Der er en risiko for, at den offentlige mening i dette konfliktforløb vil vænne sig til skarpere overvågning af den enkeltes gøren og laden, til skarpere forhørsmetoder og til administrativt tolererede brud på gældende lov både nationalt og internationalt.
Begiver Vesten sig ud på denne glidebane, har terroristerne allerede vundet en vigtig sejr.
De vil have undergravet retsstaternes tro på sig selv og deres eget højere formål, som er den enkeltes værdighed i det større samfund.
Antiterrorkrigen må ikke, hvor nødvendig den end kan være, føre til foragt for retsstaten.
Alt, hvad jeg indtil nu har sagt, er uddrag af Jyllands-Postens leder den 12. marts i år.
Jeg kan helt tilslutte mig de principielle overvejelser i denne leder, og det er derfor, at vi har fundet det vigtigt at rejse denne forespørgselsdebat om, hvad regeringen vil gøre for at sikre, at USA overholder de internationale konventioner i forhold til de fanger, der er på Guantánamobasen.
Besvarelse
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-09:
Det er kun for god ordens skyld.
Hvis jeg har været uopmærksom, så undskylder jeg, men jeg synes ikke, vi rigtig har fået en forklaring fra Dansk Folkeparti på, hvordan Dansk Folkeparti vil stemme til det forslag til vedtagelse, der foreligger, herunder om man vil stemme for forslaget om, at der skal gives Taiwan observatørstatus i WHO. Nu kan jeg så forstå, at selv om man måske ikke vil stemme for det ved denne her lejlighed - fordi udenrigsministeren har gjort et utrolig dygtigt stykke arbejde for at vikle Dansk Folkeparti ind i en masse forklaringer og løfter - så vil Dansk Folkeparti jo godt stemme for det på et senere tidspunkt.
Det kan måske være svært at forstå for nogle, hvorfor man så ikke vil stemme for det nu.
Men jeg vil altså bare bede hr. Peter Skaarup give en stemmeforklaring.
Peter Skaarup (DF), 2003-04-09:
Til sidst med hensyn til hr. Keld Albrechtsens bemærkninger:
Vi tror selvfølgelig ikke, at vi er blevet snøret af regeringen.
Hvis vi måtte føle os snøret på et tidspunkt, så har vi heldigvis vores metoder, kan jeg sige til hr. Keld
Albrechtsen.
Så vi skal nok fortælle regeringen, hvis vi føler os snøret eller snydt. Det, vi i hvert fald kan konstatere som konklusion på den her debat, er set med vores øjne, at vi ikke er nået langt nok, men at vi er nået et skridt ad vejen til et forbedret samarbejde mellem Taiwan og Danmark, og vi vil fra Dansk Folkepartis side holde meget øje med og være meget opmærksom på, at den linje kører videre. Det handler, som det tidligere har været sagt, om en forbedret mulighed for privat besøg i Danmark af Taiwans førende regeringsrepræsentanter - det bliver der nu set på - og det handler om en dobbeltbeskatningsaftale med Taiwan.
Derudover lægger vi vægt på, at regeringen i hvert fald har givet tilsagn igennem de seneste måneder om, at man i øget omfang mener, at man i forhold til Verdenssundhedsorganisationen WHO vil sikre, at de goder, de forbedringer, der kan ske i samarbejdet mellem Taiwan og WHO,
også kommer.
Men vi er ikke tilfredse med, at man bare når det.
Men foreløbig har det bedt om at blive observatør i Verdenssundhedsorganisationen, og det vil vi selvfølgelig støtte på forskellig vis. Så vil jeg ellers konkluderende på debatten sige, at vi synes, det har været en god debat.
Vi er nået omkring mange ting, som har været vigtige for at belyse hele forholdet mellem Danmark og Taiwan.
I det omfang der var nogle politikere i et lille land som Danmark, der måtte underlægge sig sådanne totalitære holdninger, som Kommunistkina står for i mange sammenhænge, må vi tage afstand fra det, og vi mener fortsat, at man skal kæmpe for, at det her spirende demokrati på Taiwan fortsætter den positive udvikling, det er i gang med, og at vi her i Folketinget skal understøtte den udvikling så vidt muligt, vi overhovedet kan.
Her mener vi ikke, at Danmark skal være afhængig af EU.
Her mener vi sagtens, at vi ligesom på andre områder kan følge USA's kurs, kan følge kursen i andre lande, som vi normalt er gode allierede med, for at sikre forbedrede relationer mellem Taiwan og Danmark.
I den retning vil vi også fortsat arbejde efter denne debat i dag, som efter vores opfattelse bringer to vigtige resultater, der går i den retning, vi ønsker.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-09:
Det er korrekt, at den episode, der var under folketingsdebatten om den norske statsministers papir, gjorde et dybt indtryk på mig, for jeg har sjældent set folketingsmedlemmer manipulere i den grad og forsøge at vildlede befolkningen i den grad, som hr. Peter Skaarup gjorde den dag.
Så det er fuldstændig rigtigt, at det gjorde et uudsletteligt indtryk på mig.
Man har fået nogle sødladne formuleringer i ministerens tale, og så håber ministeren jo på, at så vil Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti ikke være med til at vedtage noget konkret, der kan sikre, at der sker nogle ting, og det er jo sådan set desværre også, hvad udenrigsministeren har opnået.
Så kan udenrigsministeren komme tilbage og meddele hr. Peter Skaarup: Det vil EU desværre ikke være med til, så det kan ikke blive til noget.
Så sidder hr. Peter Skaarup jo tilbage med håret, skægget er det vist, i postkassen.
Så må vi jo vende tilbage til hr. Skaarup og det beslutningsforslag, som han gav tilsagn om at han så efterfølgende vil være med til at fremsætte.
Det skal vi bringe i erindring, for vi er jo enige om nogle ting.
Jeg tror bare, at Dansk Folkeparti er blevet snøret af regeringen, og det er jo lidt ærgerligt.
Peter Skaarup (DF), 2003-04-09:
Jeg kan forstå, at den debat om den norske statsminister har gjort et meget, meget stort indtryk på hr. Keld Albrechtsen. Man kunne have håbet, at det også havde gjort indtryk på hr. Keld Albrechtsen, at den danske regering klart via de notater, der er fremlagt, har sagt, at det er en lovlig krig, og at der ikke er nogen problemer.
Men det kan vi så diskutere en anden gang.
Når det handler om Taiwan, som vi jo skal tilbage til, stillede jeg hr. Keld Albrechtsen et klart spørgsmål.
Man kan sige, det måske er ærgerligt, at vi skal diskutere det her så meget, for jeg tror egentlig, vi er ret enige, men jeg vil alligevel godt lige have hr. Keld Albrechtsens klare tilsagn om, at det vel er en forbedring, som også den tidligere udenrigsminister, hr. Niels Helveg Petersen, sagde under debatten.
Det er vel et skridt i den rigtige retning, en ændring, den nye regering har foretaget i Taiwanspørgsmålet i forhold til den gamle, når det gælder muligheden for, at det kan opnås, at Taiwans præsident og andre regeringsrepræsentanter kan komme på privat besøg i Danmark.
Det sikrer man nu bliver undersøgt, og formentlig kan man efter vores opfattelse ende med, at det vil være fuldstændig uden problemer at modtage Taiwans præsident i Danmark, ligesom i f.eks. Italien, der er et EU-land, og i USA.
Den anden ting, en dobbeltbeskatningsaftale mellem Taiwan og Danmark, som hr. Niels Helveg Petersen også anerkendte,
er vel også en ny og god ting.
Begge ting er vel fremskridt.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-09:
Selvfølgelig skal vi have en dialog med Kina, men den dialog med Kina skal jo også gå ud på at sikre, at vi tilkendegiver meget klart over for Kina, at der ikke findes en militær løsning på det her spørgsmål, at der kun findes løsninger, der respekterer, at befolkningen i Taiwan skal have ret til at vælge sin egen fremtid, herunder om den ønsker en genforening eller ej.
Når hr. Jens Hald Madsen så lægger op til, at uanset hvad Kina siger, må vi bare bøje os for det, synes jeg bare ikke, det er klogt.
Det er tværtimod klogt at understrege folkerettens principper over for Kina.
Men der har vi så problemet, og det jo så også til hr. Skaarup, som hævder, at det er en lovlig krig, han har stemt for i forbindelse med Irak.
Det var det jo ikke.
Hr. Skaarup forsøgte at misbruge den norske statsminister i folketingsdebatten med et papir, hvor han forsøgte at sandsynliggøre lovligheden af sin egen krig.
Det slap han jo ikke ret godt fra.
Det husker alle vi, der deltog i den debat, men lad nu det ligge.
Jeg vil bare lige sige med hensyn til, at hr. Peter Skaarup sagde, at med den tilkendegivelse, der kom fra ministeren, får man jo løst visumproblemet og andre ting: Nej, visumproblemet får man kun løst, hvis man vedtager det forslag til vedtagelse, som foreligger fra Kristeligt Folkeparti, Enhedslisten og SF, for der står det helt klart, at det skal ske, også selv om EU ikke er enig i det.
Nu begiver hr. Peter Skaarup sig ind under EU's beslutningskompetence i det spørgsmål.
Der har ellers været sagt mange knubbede ord om EU i denne her sag af Dansk Folkepartis ordfører, men nu accepterer han, at den sag skal underlægges EU, for det var jo det, der lå i udenrigsministerens melding.
Hvis man derfor ikke vil være med til at vedtage det forslag til vedtagelse, der foreligger fra de tre partier,
så er man ikke sikker på, at der sker nogen som helst fremskridt i den sag.
Jens Hald Madsen (V), 2003-04-09:
Jeg skal overhovedet ikke forlænge debatten, men nu var hr. Keld Albrechtsen meget direkte, og så vil jeg godt sige, at mit ærinde er at støtte Taiwan og Taiwans befolkning på alle mulige måder, og det tror jeg også hr. Keld Albrechtsen gerne vil.
Det, vi bare ikke er enige om, er, hvilke midler og hvilke værktøjer som er de mest effektive.
Ud fra en demokratisk betragtning må jeg sige, at med de basale værdier, som jeg også tror hr. Keld Albrechtsen fuldt ud støtter, tror jeg faktisk, at dialogen mellem Kina og den øvrige verden er afsindig vigtig, og jeg tror på, at ved bl.a. at lave et handelskontor i Taipei, ved hele tiden at sørge for at påvirke de internationale organisationer, kan vi nå utrolig langt.
Vi når ikke langt med en direkte konfrontationspolitik over for Kina.
Det gør vi ikke.
Jeppe Kofod (S), 2003-04-09:
Man kunne jo sige, at den var et forsvar for regeringens politik, og det var vel også forventeligt.
Det er jo det, der er kernepunktet.
Er det tilfredsstillende for Venstre, at man har en tilstand, hvor man - for at bruge udenrigsministerens ord fra tidligere - kan have manden siddende i 30 år, uden at han bliver stillet for en domstol eller bliver overført til retsforfølgelse i f.eks. Danmark?
Går Venstre ind for et forsvar for menneskerettighederne?
Jeg synes ikke, jeg hørte noget om det i ordførertalen, så det kunne jeg godt tænke mig et klart svar på.
Til det første spørgsmål: Ja, vi vil have helt klart indskærpet over for USA, at internationale konventioner skal overholdes.
Det mener vi er helt naturligt i et internationalt retssamfund at man bør gøre.
Det kan så undre os, at man ikke har valgt at gøre det i den danske regering, vi har nu.
Det andet: Jamen det er klart, at kampen mod den internationale terrorisme ikke er slut, det ved vi jo godt alle sammen.
Det er den ikke.
Og spørgsmålet er, om den nogen sinde slutter.
Der vil nok altid være nogle terrorister, som begår terror.
Det er også derfor, det er utrolig vigtigt, at man behandler de her mennesker ligesom alle mulige andre forbrydere: rockere, kriminelle osv.
, dvs. efter de retsregler, de spilleregler, man har i et internationalt retssamfund.
Man kan ikke bare sige, at fordi der er kommet en ny kategori af forbrydere, så lader vi bare være med at behandle dem i henhold til de retsregler, der findes.
Vi synes, det er dybt problematisk, at specielt et liberalt parti som Venstre, der normalt forsvarer frihedsrettigheder, på den måde er med til at undergrave dem med den politik, man fører.
Troels Lund Poulsen (V), 2003-04-09:
For at svare de tre spørgere samlet vil jeg starte med at slå fast, som jeg også sagde i min ordførertale, at vi står jo over for og oplever en ny form for aktioner rundt om i verden, nemlig kampen mod den internationale terrorisme.
Den er kompliceret, der er ikke nogen lette løsninger, og jeg går heller ikke ud fra, at de tre spørgere, der har været på talerstolen, har den helt rigtige definition af, hvordan man bedst muligt løser problemet med international terrorisme.
Jeg vil sige til fru Line Barfod til at starte med, at fru Line Barfod nævnte selv Røde Kors, og i den forbindelse synes jeg, det er meget interessant at bemærke, hvad Det Internationale Røde Kors siger om fangerne på Guantánamobasen.
at Det Internationale Røde Kors har stillet sig til rådighed med henblik på at organisere en række seminarer til nærmere belysning af problemerne i løbet af 2003. Det er jo netop det centrale: der er ikke nogen let løsning på problemet, for det er jo sådan, at humanitær folkeret bl.a. bliver defineret efter krigssituationer, efter nye konflikter, efter nye typer af krige.
Den humanitære folkeret er ikke en statisk funktion.
Fru Anne Baastrup nævnte Prospers artikel fra Politiken.
Jeg synes, det er vigtigt, som Prosper også gør opmærksom på, at det er altså en helt ny konflikttype, som vi ikke har set før, og den må altså appellere til, at vi som politikere også er ansvarlige for at sikre, at de folk, der har begået terroraktioner, ikke kommer til at begå terroraktioner igen. Jeg skal nok vende tilbage til hr. Jeppe Kofod.
Line Barfod (EL), 2003-04-09:
Når hr. Troels Lund Poulsen henviser til Det Internationale Røde Kors og deres holdning, kan hr. Troels Lund Poulsen så ikke bekræfte, at det fremgår af henvendelsen fra Det Internationale Røde Kors, at efter deres opfattelse er der ikke noget hul i folkeretten, og der er ikke nogen personer, der falder uden for kategorierne?
Der kan være behov for at se nærmere på, hvordan man definerer de forskellige kategorier; men der er ikke nogen, der falder udenfor, sådan som amerikanerne har hævdet.
Det fremgår meget tydeligt af Genèvekonventionen, at hvis man er i tvivl om, hvilken status folk skal have, skal de stilles for en kompetent domstol, der kan afgøre deres status.
Kan hr. Troels Lund Poulsen ikke bekræfte, at det er sådan, det forholder sig i henhold til Genèvekonventionen?
Så spørger hr. Troels Lund Poulsen, hvordan man bekæmper terrorisme.
Ja, det gør man i hvert fald ikke ved at lade dem vinde over retsstaten, ved at lade dem undergrave retsstaten.
Det gør man da ved at fastholde respekten for retsstaten, men det er Venstre måske ikke enig i?
Jeppe Kofod (S), 2003-04-09:
Jeg mener sådan set, at det er helt naturligt, at man løbende tilpasser og fornyer de regler, man har i forhold til det internationale retssamfund.
Men når jeg sagde det her, så var det jo for at være lidt konstruktiv og sige, at der kan være behov for at kigge på det her.
Det betyder ikke, at jeg er enig i den måde, som amerikanerne tolker den humanitære folkeret på.
Tværtimod er det jo meget klart, og det vil jeg gerne sige til Venstres ordfører, at hvis man ikke er indespærret som krigsforbryder eller som krigsfange, så skal man have afklaret sin retlige status på individuel basis.
Det siger den 3. Genèvekonvention artikel 5, så vidt jeg husker, klart og tydeligt.
Men ingen af delene vil amerikanerne jo være med til, og det synes jeg er et stort problem.
De argumenterer så med reference til noget i amerikansk ret, som er dybt problematisk.
Det, der er mit ærinde, er at sige, at vi gerne vil kigge på det her, men vi vil under ingen omstændigheder forsvare, at man tilsidesætter de regler, der findes i dag i internationale konventioner.
Troels Lund Poulsen (V), 2003-04-09:
Mener hr. Jeppe Kofod, at der er huller i den internationale lovgivning i forhold til sagen omkring Al-Qaeda-medlemmerne, som er anbragt på Guantánamobasen?
Er der noget, som hr. Jeppe Kofod mener, der skal laves om, eller er der et meget klart juridisk sæt spilleregler?
Hvis det er det, er der vel ikke nogen grund til at skulle kigge på det.
Troels Lund Poulsen (V), 2003-04-09:
Til fru Bodil Kornbek: Jeg tror, jeg også nævnte det i min ordførertale, men jeg siger igen, at det, der sker, jo er, at man behandler dem efter principperne i den 3. Genèvekonvention.
Det har jeg sagt, og det er jo det, som er klart.
Derfor er det det, som man følger fra amerikansk side, nemlig at man behandler dem efter principperne i den 3. Genèvekonvention.
Og så er jeg ganske enig med fru Bodil Kornbek i, at enhver forbrydelse er alvorlig.
Det er klart.
Det er en, der udvikler sig, bl.a. efter de konflikter, man oplever rundt om i verden, ligesom man har oplevet efter Anden Verdenskrig, og som man også har oplevet efter Vietnamkrigen, nemlig at man har lavet tillæg til den humanitære folkeret, fordi der er ting, der er dukket frem, som har vist, at det måske har været nødvendigt at forandre på tingene.
Sådan er det jo her i livet.
Tingene forandres.
Bodil Kornbek (KRF), 2003-04-09:
Vel har hr. Troels Lund Poulsen været meget klar i sine udmeldinger.
Det gør det sandelig ikke bedre.
Jeg synes, det er tankevækkende, at man kan acceptere den holdning, at man altså har nogle borgere, nogle forbrydere, som kan være sat helt uden for et retssystem, og at man så dækker sig ind under, at det er juridisk uklart.
Men det er vel ikke en argumentation for, at man altså så ikke skal holde sig til reglerne. Jeg må sige om et land, som ellers går meget op i demokrati og menneskerettigheder, og som gerne udtaler sig, når nogen ikke følger det, at her har man altså en eller anden tåget forestilling om, at: Nå, men det er juridisk, og det er en meget alvorlig situation.
Forbrydelse er altid alvorlig.
Det fratager os altså ikke et ansvar for faktisk at følge nogle regler.
Troels Lund Poulsen (V), 2003-04-09:
Men jeg gentager det gerne.
Jeg har sagt tidligere, at vi er i et uklart juridisk område, når vi taler om kampen mod terrorisme.
Det er bl.a. også derfor, der har været forskellige møder om emnet, bl.a. en konference på Harvard, og jeg synes, det er noget, man bliver nødt til at forholde sig til.
Det samme gør sig gældende i forhold til det, fru Marianne Jelved spørger om.
Jeg mener, at det samme her må gøre sig gældende, nemlig at vi er i et område, hvor det er sådan, at vi ikke tidligere har set den her form for kamphandlinger.
Det er i hvert fald ikke noget, som er defineret fuldstændig klart i den humanitære folkeret.
Det er også derfor, jeg bl.a. har nævnt Internationalt Røde Kors, og hvad det er, de har sagt i debatten, for jeg synes ikke, det er helt uvæsentligt.
Og jeg kunne aldrig drømme om at sige, at fru Marianne Jelved og Det Radikale Venstre ikke tager kampen mod international terrorisme seriøst.
Det er på ingen måde det, jeg har sagt, heller ikke for at få det sidste ord.
På ingen måde.
Jeg har bare sagt, at jeg synes, det er en hel ny form
for krigshandlinger, som man bliver nødt til at forholde sig meget seriøst til, fordi den truer de samfund, som vi har, som er en del af den civiliserede verden.
Bodil Kornbek (KRF), 2003-04-09:
Hr. Troels Lund Poulsen sagde før, at vi skal tage det her overordentlig seriøst.
Enhver forbrydelse skal vi vel tage seriøst og forholde os til.
Så spørger hr. Troels Lund Poulsen: Skal vi ikke altid sørge for at få sandheden frem? Vi skal vel altid arbejde for at få sandheden frem, når vi taler om forbrydelser.
Det er der forhåbentlig ikke noget nyt i, og der er vel heller ikke noget nyt i, at man kan komme med én forklaring én gang, og så at man måske godt kan ændre den undervejs.
Det billede har man vel set i retshistorien mange gange. Vi skal tage det her meget seriøst, men er det seriøst, når man tilsidesætter helt almindelige internationalt gældende regler og siger: Jamen her har vi en gruppe borgere, og de er altså bare sat helt ud af spil?
Vi ved egentlig ikke, hvad der foregår, så ville det ikke netop være seriøst, at man bruger reglerne om, at de skal stilles for en dommer, så vi ved, hvad vi har at forholde os til?
Marianne Jelved (RV), 2003-04-09:
Hr. Troels Lund Poulsen indleder med at sige, at vi står i en meget alvorlig situation, men det er der åbenbart ikke andre der synes.
Det synes alle, der er her i denne Folketingssal, og det synes alle partier i Folketinget.
Det behøver vi ikke engang spørge dem om, og derfor synes jeg, det er en meget, meget kedelig måde at argumentere på, fordi man tror, man har det sidste ord.
Vi står i en meget alvorlig situation, og der skal gøres meget internationalt og nationalt for at løse de problemstillinger, Venstres ordfører rejser.
Vi ønsker ikke mennesker, der vil skabe terror.
Vi ønsker, at de skal sættes i en situation, hvor de behandles efter den lovgivning, der findes, og som kan tage sig af den slags ting.
Vi har haft rockerkriminalitet i Danmark, og så har Folketinget ændret lovgivningen for at finde løsninger, der var bedre end dem, der fandtes på det tidspunkt.
Jeg synes, at hr. Troels Lund Poulsen har en ualmindelig dårlig sag, og det er meget trist, at Venstre som et liberalt parti ikke vil indrømme, at der skal være en form for retssikkerhed, uanset hvilken slyngel man er.
Troels Lund Poulsen (V), 2003-04-09:
Jeg vil starte med at sige til fru Line Barfod, at jeg ikke har sagt, at man ikke skal stille nogen for en dommer.
Jeg har sagt hele vejen igennem i denne debat, at vi befinder os i en situation, som jeg synes er alvorlig - det kan vi så være uenige om - en politisk situation, hvor det er sådan, at vi oplever terroristorganisationer benytte civile, også i deres kamp mod civile mål.
Jeg synes, det er en helt ny konflikttype, som vi ikke har set tidligere i historien.
Jeg synes, det er noget, man bliver nødt til at tage overordentlig seriøst, og jeg må bare sige, at jeg synes, man skal være meget opmærksom på, at det ikke er en eller anden form for almindelig kriminalitet.
Det er noget helt særligt, vi står over for, og jeg opfatter altså situationen som en krig mod terrorisme, hvor det er nødvendigt, at de folk, der er anbragt på Guantánamobasen, også afgiver oplysninger, inden man bare lader stå til.
Jeg gør det ud fra den klare konsekvens, at gør man det ikke, kan man komme til at stå i en situation, hvor de mennesker kan være med til at skabe nye terroraktioner.
Hvis det er det, fru Line Barfod efterlyser, og det er det, hun gerne vil, må jeg bare sige, at så er jeg meget uenig i fru Line Barfods analyse.
Til hr. Jeppe Kofod kan jeg give fuldstændig det samme svar, som jeg har givet fru Line Barfod.
Jeg mener, man bliver nødt til at tage meget varsomt på de Al-Qaeda-medlemmer, som er anbragt på Guantánamobasen, og som ganske klart afgiver oplysninger, der er med til at forhindre nye terroraktioner.
Det må komme til en vurdering, og jeg er fuldt tryg, for jeg er sikker på, at USA arbejder på, at der bliver afgivet de oplysninger, der skal til for at sikre, at man kommer videre, også med hensyn til den danske tilfangetagne på Guantánamobasen.