Lars Barfoed (KF), 2002-01-31:
Og når jeg siger besværliggøre og helst hindre, så er det, fordi jeg naturligvis er enig med Dansk Folkepartis ordfører i, at der jo formentlig vil vise sig at være muligheder for at omgå det her.
Vi skal løbende prøve at gøre det så besværligt som muligt og helst hindre finansiering af forbrydelser og terrorisme, og det er det, forslaget lægger op til.
Man kan naturligvis aldrig gardere sig fuldstændigt, men jo mere besværligt vi gør det for forbrydere og terrorister, jo bedre er det.
Der er en lang række elementer i forslaget, som jeg ikke her skal gennemgå alle sammen, men jeg synes, det er en væsentlig principiel ændring, at man nu i hvidvaskloven også indfører et nyt begreb, nemlig sortvask.
Mens hvidvask drejer sig om ulovligt tjente midler, som så formentlig efterfølgende anvendes på normal og lovlig vis, men hvor man altså ved at gå ind og spærre kontoen kan gøre op med nogle forbrydere, der har begået en forbrydelse og tjent penge på det, så bevæger vi os nu over i sortvask, hvor man altså bruger midler, der formentlig er normalt og lovlig tjent, men som så skal anvendes til et forbryderisk formål.
Her går man ind og blokerer en sådan konto og forhindrer forhåbentlig derved forbrydelser og bidrager måske også til at pågribe forbrydere, herunder terrorister.
Det synes jeg er en væsentlig og principiel ændring i loven, som jeg hilser med stor tilfredshed.
Så skal man altid ved elektroniske pengeoverførsler kunne identificere afsenderen.
Indberetningspligten i forbindelse med transaktioner med usamarbejdsvillige lande er et godt element til at presse lande, som ikke vil bidrage til den internationale bekæmpelse af terrorisme.
Så er der udvidelsen af personkredsen eller kredsen af virksomheder, som er omfattet af hvidvaskloven.
I dag gælder den pengeinstitutter.
Den udvides nu til at gælde også advokater, revisorer, ejendomsmæglere, visse detailhandlere og andre.
Og må jeg sige i forbindelse med, at visse detailhandlere, som er ude for transaktioner med kontanter over et vist beløb i euro, og det er så til Dansk Folkepartis ordfører, at jeg tror, at når man bruger euro her, så er det såmænd ikke for at genere nogle, som er imod, at vi skal være med i Den Økonomiske og Monetære Union, men så er det, fordi der er tale om en implementering af et EF-direktiv, der naturligt nok benytter euro.
Vi bliver så nødt til at skrive euro ind i lovforslaget, fordi kursen jo kunne ændre sig.
Hvis vi skal følge direktivet, så skal vi bruge begrebet eller kursen euro, og så vil det selvfølgelig til hver en tid i detailhandelen være udtrykt i danske kroner, men det beløb kan jo så svinge lidt, afhængigt af hvad kursen står i.
Nogle af høringssvarene peger så på, at der i visse sammenhænge kan vise sig at være komplikationer forbundet med at implementere forslaget i praksis.
Noget er der allerede ved at blive taget højde for i de ændringsforslag, der er på vej, sådan som vi har forstået de bilag, vi har fået fra Økonomi- og Erhvervsministeriet.
I øvrigt må vi så vurdere de problemer, der er peget på, under udvalgsarbejdet.
Der skal selvfølgelig være den fornødne juridiske klarhed.
Kan vi lette de administrative byrder for virksomhederne i denne forbindelse, gør vi gerne det.
Men lovforslaget må ikke blive svækket i dets effekt set i forhold til målet.