Erling Christensen (S), 1999-01-27:
Startskuddet til lovforslaget blev afgivet ved en forespørgselsdebat i april 1997, og efter dagsordenen fik vi nedsat Strukturudvalget, og dets betænkning er nu 1 år gammel. Jeg vil ikke gennemgå de fire scenarier i betænkningen, men bare sige, at det forslag, som nu er blevet til på grund af Strukturudvalgets rapport, passer meget godt til de holdninger og den debat, der har været i offentligheden og organisationerne de seneste år.
Gårdslagtninger og ulovlig samdrift har været omdrejningspunkterne i det meste af debatten.
Det bærende punkt i lovforslaget er det såkaldte byggeklodsprincip, der som nyskabelse bl.a. tilgodeser opretholdelsen af bæredygtige ejendomme og så de unges muligheder for at etablere sig.
Han starter som lille, og så kan han blive stor.
Modellen tilgodeser også landbrugsproduktionen og fødevareeksporten og dermed også bevarelsen af arbejdspladser i fødevareindustrien.
Og vi skal også være klar over, at som lovforslaget ligger, vil bestående bedrifter kunne fortsætte, uanset at de ikke kan opfylde de nye regler i lovforslaget.
Grænserne for antallet af 200 dyreenheder på ejendommen betyder, at hvis landmanden har tilstrækkeligt areal og en miljøgodkendelse på plads, vil han også stadig kunne have mere end 250 dyreenheder på en ejendom.
Når lovforslaget arbejder med sammenlægninger på 100 ha og maksimum 250 dyreenheder på en ejendom, er det jo netop, fordi den størrelse vil betyde, at vi både kan opfylde mulighederne for en fortsat dynamisk strukturudvikling, bevare bæredygtige bedrifter og fastholde fødevareproduktionen.
Og det er vigtigt for Socialdemokratiet.
Jeg har bemærket de store vanskeligheder, der har været med overhovedet at finde noget ufordelagtigt at sige om det her lovforslag.
I Socialdemokratiet vurderer vi, at 80-90 pct. af danske landmænd er tilfredse med indholdet i lovforslaget, og derfor ser vi selvfølgelig frem til en positiv behandling af forslaget her i Tinget.
Der har været rejst enkelte mindre problemer om indholdet i forslaget, bl.a. problemstillingen omkring afstandsgrænse ved fortrinsstillingen.
Der kan også være andre ting, man ønsker drøftet.
Og de drøftelser er vi helt parate til at gå ind i fra Socialdemokratiets side, men det skal altså ikke tage opmærksomheden væk fra, at vi i Socialdemokratiet synes, at det er et godt forslag, fødevareministeren her har fremsat. Og derfor kan Socialdemokratiet selvfølgelig tilslutte sig lovforslaget.
Man vil gerne have det til at lyde meget liberalt, men det hænger altså ikke sammen.
Man ønsker lov, man ønsker rammer, men svarer, at man vil overlade det til det frie initiativ i øvrigt at finde ud af, hvordan man skal gøre det.
Det hænger ikke sammen.
Vi har jo også andre forpligtelser med hensyn til lovforslaget, udviklingen eller afviklingen af landdistrikterne, hvor Venstre har en politik og så åbenbart siger noget andet, når vi diskuterer landbrugslov.
Jeg forstår bedre og bedre Venstremanden fra Hammershøj for det han sagde i mandags.
Han var, sagde han, Venstremand.
Men det er altså lidt svært, når man på den ene side vil have lovgivning og nogle rammer og på den anden side vil overlade det til det frie initiativ, hvordan strukturen skal være i dansk landbrug. Det er, som om den ene hånd ikke må vide, hvad den anden gør.
Og sådan laver vi altså ikke lov.