runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Stig Møller (KF), 2001-04-18:
Nu synes jeg ikke, jeg behøver at gøre det længere, og jeg synes heller ikke, hr. Søren Søndergaard behøver at censurere mine taler. Jeg mener, det er oplagt, at man kan bede DUPI om at gøre det hurtigere.
Jeg synes, at bevillingen er stor, den er pæn, og den er ordentlig, og der er afsat mange mennesker, men jeg har lidt svært ved at forstå, at man skal vente til engang i 2004.
Hvis det er nødvendigt for DUPI, for at vi kan få den kvalitet, vi foretrækker, er det i orden, men jeg har lov til at mene, at det er meget lang tid at være om det.
Det er lige så lang tid, fra de gik i gang, som Anden Verdenskrig varede, og så lang tid burde det ikke tage at beskrive den kolde krig.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-04-18:
Jeg vil gerne spørge hr. Frank Dahlgaard, om han ikke mener, at hr. Søndergaard nu forsøger at forkludre det hele fuldstændigt.
Der er nogle, der har arbejdet for, at DUPI fik adgang til så meget materiale som overhovedet muligt for at kunne lave en så fyldestgørende rapport som overhovedet muligt, men det har da overhovedet ikke noget at gøre med, hvornår de, der beder om en rapport, beder om at få den udleveret.
I det aktstykke, vi har fået i Finansudvalget, er det gjort klart, hvilke bevillinger der skal gives år for år, og hvor mange medarbejdere inden for hvilke kategorier der skal aflønnes.
Man kunne da godt forestille sig, at hvis Folketinget var enigt om at bede om at få den undersøgelse gjort færdig lidt tidligere end år 2004, var det også muligt at fremrykke nogle af de investeringer i mennesketimer, så rapporten også kunne være fyldestgørende og god på et tidligere tidspunkt.
Det er dét, det handler om, og vi vil gerne fra Dansk Folkepartis side slå fast, at vi ønsker selvfølgelig den rapport færdig så hurtigt som overhovedet muligt.
Vi mener, den bliver et meget vigtigt bidrag til den debat, vi fører.
Søren Søndergaard (EL), 2001-04-18:
Jeg er måske ikke så forundret over, at hr. Frank Dahlgaard siger det, men måske lidt mere forundret over, at også hr. Per Stig Møller siger det, og for en god ordens skyld - for at det ikke skal fremstå som noget, et enigt Folketing bakker op - vil jeg for en god ordens skyld sige, at for vores vedkommende har vi som udgangspunkt ønsket at få nedsat nogle uafhængige forskergrupper til at lave nogle undersøgelser. Disse uafhængige forskergrupper, PET-kommissionen og DUPI, skal bruge den tid, de mener de skal bruge til at lave
nogle ordentlige og forsvarlige undersøgelser
De skal ikke slække på kvaliteten, men lave noget, der er godt.
De skal ikke gå på kompromis med kvaliteten.
De skal tilrettelægge undersøgelsen, som de synes, den skal tilrettelægges, for at den er i stand til at kunne forsvares.
Det vil jeg give de to instanser opbakning til, og jeg synes, det er upassende at begynde at presse på og sige, at de skal gøre det hurtigere eller langsommere, eller at konklusionen skal gå i den ene eller i den anden retning.
Arne Melchior (CD), 2001-04-18:
Det kan jo ikke overraske, når forespørgeren konstaterer eller mener at kunne konstatere, at det har været en vigtig debat.
Det ville være en underlig forespørger, der ikke ville mene det, så det havde vi forudset, men jeg vil bare sige, at man skal ikke forveksle lang med vigtig.
Så vil jeg gerne forsøge med en fortolkning af, hvorfor det kan være, statsministeren startede, som han gjorde,
selv om det ikke er noget, han har bedt mig om.
Jeg har i og for sig forstået det fra starten, men har fået det bekræftet nu. Det er jo fremgået af debatten, at når vedtagelsesforslaget kommer til afstemning i morgen, vil det få stemmer fra hr. Frank Dahlgaard og Dansk Folkeparti.
Det kan være det, statsministeren har forudset, og derfor hans indledning og min afslutning til hr. Frank Dahlgaard: Tillykke med det!
Per Stig Møller (KF), 2001-04-18:
Det skal blive ganske kort.
Hr. Frank Dahlgaard undrede sig lidt over, hvorfra jeg vidste, at DUPI kan aflevere sin rapport i 2004.
Det ved jeg fra Finansudvalgets aktstykker, hvor regeringen har bedt om en bevilling frem til 2004 til DUPI's arbejde, og min appel i min tale, som jeg skal gentage her, er, at DUPI gør sig tidligere færdig.
Jeg kan ikke rigtig se nogen grund til, at det skal vare til 2004, heller ikke hvis DUPI får Bent Jensens papirer, som jeg da håber de får.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-04-18:
Jeg siger tak for debatten.
Jeg havde da håbet, at jeg havde fået oplyst her i debatten, hvornår man kunne forvente, at beretningerne fra de to instanser, PET-kommissionen og DUPI, ville være færdige.
Jeg tror, det var en fortalelse, når hr. Per Stig Møller sagde 2004, for min egen øresnegl har i forberedelsen til denne debat sagt 2003, men det var da rart at vide, hvor længe vi skal vente på dette spændende grundlag.
Så vil jeg sige, at jeg tror, debatten har været nyttig.
Uanset at det kun er Dansk Folkeparti, der direkte vil støtte mit forslag til vedtagelse - og tak for det, jeg synes, det er rigtigt og godt - er der jo adskillige andre partier, der i virkeligheden siger, at det, der står i vedtagelsen, mere eller mindre er en selvfølge og selvfølgelig vil indgå i arbejdet, og at der derfor ingen grund er til at fremsætte en vedtagelse om det.
Selve debatten har altså været vigtig, for det er klart fremgået, at man selvfølgelig også i disse beretninger fra de to instanser skal analysere og se på og gøre rede for 1980'ernes fodnotepolitik og gøre rede for fredsbevægelsernes ikke altid lige heldige aktiviteter i Danmark under den kolde krig. Hr. Per Kaalund, Socialdemokratiets ordfører,
talte om, at man har lov til at blive klogere, og det er jo rigtigt.
Jeg har ikke så meget tænkt på, at der er nogle, der har brudt loven og altså skal retsforfølges.
De ting kører selvfølgelig, så det er ikke så meget det.
Det er mere dem, der skal stå til regnskab over for historiens domstol og måske også ved nogle folketingsdebatter til sin tid her i salen, og her tror jeg egentlig, at en socialdemokrat som Robert Pedersen til sin tid vil få højere karakterer end f.eks. en Anker Jørgensen eller en Lasse Budtz. Så glemte jeg at sige, at statsministerens indledende bemærkninger forstod jeg oprigtigt talt slet ikke.
Statsministeren sagde, at man aner forespørgerens intentioner med denne forespørgsel og bliver forstemt.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvad statsministeren mener.
Fru Elisabeth Arnold rodede sig ud i vuggestuer og meget andet, men nævnte også min farfar, den radikale Bertel Dahlgaard, som jeg jo kendte godt, også da jeg selv blev voksen, og han stadig var i fuld vigør.
Ja, det er rigtigt, at han stemte imod NATO, men jeg er sikker på, at han havde været venligt stemt over for NATO og militært forsvar, hvis han havde levet de sidste 10 år.
Det Radikale Venstre er jo også på det område blevet klogere. Der er en enkelt ting, jeg gerne vil have med: Når DUPI nu skal i gang med sit arbejde, står der til allersidst i kommissoriet, at DUPI kan supplere sit grundlag med interview med politikere, embedsmænd og andre folk, der har indsigt i begivenhederne i perioden.
Her vil jeg foreslå, at DUPI tager kontakt til professor Bent Jensen, som er dette lands absolut førende ekspert på området, og som mig bekendt ligger inde med papirer, som han skaffede ud fra Moskva i begyndelsen af 1990'erne, men som der ikke længere er adgang til.
Søren Søndergaard (EL), 2001-04-18:
Så var der altså også en sandhed, som hr. Thulesen Dahl kendte i modsætning til os andre, og som ikke krævede yderligere undersøgelser.
Men hvorfor vente på åbenheden?
Dansk Folkeparti kan f.eks. bede partiets formand, fru Pia Kjærsgaard, om at offentliggøre, hvem det var, der deltog i møderne på Taiwan.
Hvilke repræsentanter fra hvilke regimer og forskellige grupperinger deltog i møderne på Taiwan, som fru Pia Kjærsgaard deltog i, og hvad diskuterede
man præcist?
Så kan vi få åbenheden frem, og så kan vi jo også få konstateret, om Dansk Folkepartis grundlæggere altid, som hr. Thulesen Dahl sagde, satte friheden over freden.
Eller var der en frihed, man var villig til at ofre?
Det var den frihed for alle dem, som altså ikke ville bidrage til hr. Thulesen Dahls og hans partis kamp.
Deres frihed var ligegyldig, f.eks. indbyggerne på Taiwans.
Men o.k., hvis man kæmpede mod kommunisterne, så var det i orden, men hvis man ikke havde den samme opfattelse, så var der ikke nogen frihed.
Så jeg synes, at hr. Thulesen Dahl og hr. Thulesen Dahls parti sådan set kan starte med åbenheden.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-04-18:
Jo, jeg kan bekræfte de oplysninger, hr. Frank Aaen giver.
Der manglede borgerlig deltagelse i de demonstrationer, der foregik foran Sovjetunionens ambassade - givetvis overvåget af både sovjetiske og danske efterretningsmyndigheder, så på den måde har der måske været lidt borgerlig deltagelse, det ved jeg ikke. Så skal jeg blot afslutningsvis sige, at jeg tror, at vi kan få nogle gode debatter i fremtiden om f.eks. ATTAC og alternativerne til markedsøkonomien.
Og så vil jeg da håbe, at det er rigtigt, som hr. Frank Dahlgaard siger, at det egentlige motiv ikke er, at man i virkeligheden ved at genoplive mccarthyismen, ved at genoplive kommunistforskrækkelsen, som man kørte på fra borgerlig side årti efter årti for at forhindre en reel og ordentlig debat om demokrati og socialisme, igen forsøger det samme.
Jeg håber da, at jeg kan tro på, at det ikke er det, der er sigtet med forespørgslen, når man forsikrer mig om det.
Vi vil i hvert fald tage den ...
Frank Dahlgaard (UP), 2001-04-18:
Jeg forstår ikke, at hr. Keld Albrechtsen begynder at tale om mccarthyisme, kommunistforskrækkelse og en hel masse ting.
Jeg forstår ikke, at hr. Keld Albrechtsen vil bringe Taiwan, Sydafrika og det græske oberstregime og en hel masse ting ind i det.
Hvorfor vil han det?
Var det truet af oberstregimet i Grækenland dengang i 1960'erne?
Var Taiwan en trussel for Danmark?
Nej, det, der var en trussel for Danmark, var det daværende Østtyskland, det var Polen, det var Sovjetunionen og tropperne der, som gang på gang øvede sig i angrebskrig og kun og alene angrebskrig.
Det er derfor, vi snakker om det.
Vi skal ikke blande alt mulig andet ind i det.
Når hr. Keld Albrechtsen siger til mig, at det egentlige motiv med denne her forespørgsel i virkeligheden er at forhindre, at der opstår en drøm om et nyt socialistisk samfund og noget anderledes, må jeg sige: Nej, jeg frygter egentlig ikke, det opstår, og hvis det gør, så fred være med det.
Men der er ingen frygt fra min side for det.
Frank Aaen (EL), 2001-04-18:
Trods alt, hvad vi kan sige om de urimeligheder, der er sket i Østeuropa, må man nok alligevel sige, at Pol Pot tager prisen.
Der var altså borgerlige partier, der støttede Pol Pot.
Er det så ikke lidt stærkt, at de, der oven i købet blev hjemme i modsætning til hr. Keld Albrechtsen i modstanden mod Sovjetunionen, her i dag anklager hr. Keld Albrechtsen?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-04-18:
Jeg har tidligere nævnt, men det har hr. Jens Rohde måske ikke hørt, hvem det var, der kæmpede mod de livsfarlige atomkraftværker, man havde i Østeuropa, og som endda blev arresteret for det.
Det gjorde såmænd hr. Kolstrup.
Men tilbage til hovedspørgsmålet, som nu fremkalder disse angreb fra borgerlige ordførere. Det er da indlysende, at når man rejser den her debat, forsøger at genskabe den koldkrigsstemning, som startede med mccarthyismen i USA, hvor alle kritiske røster i samfundet blev stemplet som kommunister eller som nogle, der var i Moskvas sold, er det da simpelt hen, fordi man også vil prøve at forhindre, at der i fremtiden opstår debatter om demokrati og socialisme, for man frygter, at man ikke vil kunne vinde disse debatter, for man er godt klar over, at fremtiden tegner sig dystert for den kapitalistiske markedsøkonomi.
Hr. Jens Rohde kan tage til Moskva og prøve at se, hvad det er for en diskussion, der foregår dér i øjeblikket.
Det har altså vist sig i Rusland, at det var det ikke.
Og det tror jeg faktisk de fleste russere godt kan se i dag.
Jeg tror, hr. Jens Rohde skulle tage derover og agitere for den rå liberalisme, som han prøver at få gennemført her i Danmark.
Så vil han opdage, at det nok ikke er det, som de ligefrem i dag går og drømmer om i Moskva.
Jens Rohde (V), 2001-04-18:
Jeg tillader mig at blande mig i debatten, for det er næsten umuligt at lade være, når hr. Keld Albrechtsen står og fyrer sådan en gang nonsens af her fra Folketingets talerstol om, hvorfor vi kaster os hadefuldt over en bevægelse som ATTAC.
Vi kaster os ikke hadefuldt over nogen.
Vi har bare en anden opfattelse af, hvordan tingene bør være, og hvordan man bedst løser nogle af de udfordringer, vi står over for.
Det er jo ikke os, der hadefuldt står og kaster med sten ligesom dele af ATTAC.
Det er ikke os, der udsender støtteerklæringer til voldelige organisationer og voldelige landmænd.
Altså, hvor kommer hadet fra?
Og så den med det dårlige miljø!
Det system, som hr. Keld Albrechtsen altid har støttet, hvad er det for et miljø, det har fostret?
Er det ikke det, vi har enorme problemer med i dag?
Er det ikke i langt højere grad det, som i den grad har været det, der har ført os ud mod katastrofen, end det er det system, vi f.eks. kender i Danmark i dag?
Kapitalismen er en dårlig indretning, siger hr. Keld Albrechtsen.
Ja, men hvad så med system, som vi så ovre i Østeuropa, som var båret af kommunismen og andre mærkelige ismer?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-04-18:
Tak, hr. formand.
Frank Jensen (S), 2001-04-18:
Jamen man har fulgt cirkulæret af 1. september 1997.
Det er altså Forsvarets Efterretningstjeneste, som besidder den faglige ekspertise på det tekniske niveau på krypteringsområdet.
Som jeg svarede allerede før: Hvis hr. Albrechtsen ville have udfoldet sit ønske, så ville der ske nøjagtig det, der er sket, nemlig at Forsvarets Efterretningstjeneste foretager sikkerhedsgodkendelsen.
Man baserer det på Forsvarets Efterretningstjenestes vurdering, og derudover har man også brugt andre danske velrenommerede kryptologer.
Så jeg er sikker på, at de spørgsmål, som hr. Albrechtsen har til et krypteringssystem, som ikke er min ressort, men er udenrigsministerens ressort, er tænkt igennem.
Men har hr. Albrechtsen yderligere spørgsmål, der knytter sig til udenrigsministerens ansvarsområde, er det jo rigtigst at stille spørgsmålene til udenrigsministeren og ikke til mig som justitsminister, al den stund Politiets Efterretningstjeneste altså ville spørge samme rådgiver, nemlig Forsvarets Efterretningstjeneste, når det drejer sig om krypteringsområdet.
Frank Jensen (S), 2001-04-18:
Hr. Albrechtsen spørger mig, det er det, der er hovedspørgsmålet, om jeg vil sikre, at Politiets Efterretningstjeneste foretager en sådan selvstændig vurdering.
Her vil jeg sige, at hvis man skulle gennemføre det, som hr. Albrechtsen spørger om, så ville Politiets Efterretningstjeneste spørge Forsvarets Efterretningstjeneste om det samme spørgsmål, fordi ekspertisen i de her spørgsmål, der knytter sig til de her tekniske forhold, ikke er i Politiets Efterretningstjeneste, men hos Forsvarets Efterretningstjeneste. Det, at Udenrigsministeriet her har bedt Forsvarets Efterretningstjeneste om den rådgivning, er helt i overensstemmelse med Statsministeriets cirkulære af 1. september 1997, cirkulæret vedrørende sikkerhedsbeskyttelse af informationer, der er af fælles interesse for NATO-lande, andre klassificerede informationer samt informationer af sikkerhedsmæssig beskyttelsesinteresse i øvrigt. Af det cirkulære af 1. september 1997 fremgår det af § 34, stk. 2: »Vejledning og bistand i forbindelse med anskaffelse og anvendelse af krypteringssystemer kan indhentes hos Forsvarets Efterretningstjeneste.«
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-04-18:
Det var et meget, meget, meget langt spørgsmål, men jeg kan svare meget kort på det: Der er ikke noget nyt i spørgerens spørgsmål. Det har været vendt adskillige gange, og jeg har allerede her i dag redegjort for, hvordan regeringen forholder sig til rapporten.
Vi har haft lejlighed til at påpege en række faktuelle fejl.
Det fremgår af bilaget til rapporten, at de fejl er påpeget, og derudover har jeg sagt, som hr. Klaus Kjær også er opmærksom på, at jeg ikke føler, at rapporten tegner et aktuelt billede af Danmark.
Klaus Kjær (DF), 2001-04-18:
Vi bliver betegnet som nærmest racistiske osv., og så sker der i løbet af et års tid en markant ændring af danskernes holdning til spørgsmålet på grund af nogle lovgivningsinitiativer.
Men det her har jo ikke noget med danskernes generelle opfattelse at gøre.
Det er jo hele den danske befolkning, der bliver angrebet for at være racistisk og fremmedfjendsk.
Peter Skaarup (DF), 2001-04-18:
Men der er jo trods alt det nye, at det er kommet frem, at den danske Europarådsrepræsentation dernede, altså regeringens folk, har sagt, at efter repræsentationens opfattelse bør der sammen med ECRI-rapporten offentliggøres en fyldig dansk regeringserklæring til imødegåelse af rapportens mere opsigtsvækkende kritikpunkter.
Man anbefaler altså ikke, at rapporten skal trækkes tilbage, men man anbefaler, at regeringen går direkte i kødet på de fuldstændig fejlagtige opfattelser, der er i rapporten. Jeg synes, det ville være rimeligt, at statsministeren trods alt - når nu statsministeren ikke vil gå ind i en ret stor dialog - dog svarer på, hvorfor regeringen ikke har gjort opmærksom på de fejlagtige opfattelser og altså har imødegået kritikpunkterne, sådan som regeringens egne folk i Strasbourg har sagt, man skal.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-04-18:
Statsministeren nævner i sin besvarelse, at der er områder, hvor rapporten ikke tegner et korrekt billede.
Det var vist korrekt citeret fra statsministerens svar for et øjeblik siden. Vil statsministeren ikke uddybe det og forklare, på hvilke områder i rapporten statsministeren ikke finder, rapporten tegner et korrekt billede, så vi da i det mindste her i spørgetiden i dag kan få en fornemmelse af, hvad det er, statsministeren mener stadig er gældende, og hvad der ikke er gældende? Hvad det er, statsministeren er enig i, og hvad det er, statsministeren tager afstand fra, så vi kan komme bare en anelse ned i substansen i spørgsmålet.
Det kunne klæde statsministeren også at påtage sig rollen som svarer i spørgetiden i stedet for kun at lukke af for dialog om denne rapport.
Anne Baastrup (SF), 2001-04-18:
Jeg vil bare spørge statsministeren, om statsministeren ikke er enig i, at der ingen steder i rapporten står, at den danske befolkning er racistisk - ingen steder!
Der står, at enkelte grupper oplever diskrimination, men det er ikke korrekt, hvad hr. Klaus Kjær sagde før: at rapporten betegner den danske befolkning som sådan som racistisk.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-04-18:
Én ting er, at Dansk Folkeparti føler sig ramt, og det er der sådan set god grund til.
Men at drage den konklusion, at rapporten skulle indeholde en påstand om, at hele den danske befolkning er ligesom Dansk Folkeparti, synes jeg er lidt stærkt.
Jeg ved ikke, om statsministeren i milde og venlige ord kunne forklare Dansk Folkeparti, at sådan ser det ikke ud.
Så lagde jeg mærke til, at fru Pia Kjærsgaard brugte udtrykket »de fremmede«.
Jeg ved ikke, om statsministeren er enig med mig, men jeg vil spørge, om der ikke er noget, der tyder på, at fru Pia Kjærsgaard slet ikke har forstået det problem, som giver anledning til, at der kommer en sådan rapport, nemlig at der er visse kræfter her i Danmark, som bruger et sprog, der går ud på at skabe et billede af de fremmede som noget forfærdeligt noget, og at vi danskere er truede af alle disse fremmede.
Dette billedsprog benytter bl.a. Dansk Folkeparti sig af.
Det er ubehageligt, og det lægger man selvfølgelig mærke til i udlandet; det er klart.
Jeg ved ikke, om statsministeren kan bekræfte, at en del af problemet i den kampagne, Dansk Folkeparti fører i dag, faktisk ligger hos Dansk Folkeparti selv.
Lissa Mathiasen (S), 2001-04-18:
Jeg vil blot høre, om statsministeren kan bekræfte, at den mulighed, man har fra regeringens side til at reagere på en sådan rapport i det øjeblik, den bliver fremlagt, er, at udenrigsministeren kan få rettet rent faktuelle oplysninger, som måtte vise sig ikke at være korrekte.
Den øvrige del, og netop den del, som statsministeren også her i dag har besvaret spørgsmål om, og som tegner et ukorrekt billede, er derimod ikke noget, man har mulighed for at rette, fordi det netop er en vurdering af, hvordan tingene så ud før set i forhold til, hvordan de ser ud i dag på beskæftigelsessiden, på integrationssiden og så fremdeles. Man har rent faktisk kun mulighed for at rette, hvis der er faktuelle fejl.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-04-18:
Jeg kan sige til fru Anne Baastrup, at det er jo rigtigt, at rapporten ikke siger, at den danske befolkning er racistisk eller fremmedfjendsk, og det er den heller ikke.
Den danske befolkning har heldigvis et meget nuanceret syn på hele den emnekreds, vi diskuterer her i dag, og jeg tror i virkeligheden, fru Anne Baastrup har fuldstændig ret i det, der også lå i det tidligere spørgsmål: at en meget, meget stor del af, ja, jeg tror hele den danske befolkning, ønsker, at de flygtninge og indvandrere, som har fået opholdstilladelse i Danmark, kommer i arbejde og kommer til at fungere i det danske samfund, så vi kan leve sammen i det fællesskab, som har båret så stærkt i så mange år.
i, at Dansk Folkeparti nok en gang imellem forveksler sig selv med befolkningen
Heldigvis er det jo en forveksling, som en hel del kan gennemskue, og derfor er jeg enig med hr. Keld Albrechtsen i, at hele den danske befolkning er altså ikke Dansk Folkeparti og bliver det næppe heller, og det mener jeg også er helt, som det skal være.
Det er selvfølgelig folks eget valg, som vi jo begge to godt ved.
Fru Lissa Mathiasen har ret i, at det naturlige og det rigtige for en regering er at påpege de faktuelle fejl og så lade de uafhængige eksperter udarbejde deres rapport.
Så forholder vi os til den, når den foreligger, og tager den debat, som vi bl.a. også har her i dag.
Til de øvrige spørgere fra Dansk Folkeparti kan jeg sige, at jeg har redegjort for, hvad regeringens holdning er til rapporten.
Jeg har sagt, at den ikke tegner et aktuelt korrekt billede af Danmark, og jeg har sagt, at vi har en god integrationslov, som nu gradvis begynder at virke.
Vi har et ønske om, at de mennesker, der får opholdstilladelse her i landet, også får arbejde og fungerer i det danske samfund på lige fod med alle andre mennesker i Danmark, og mere er der ikke at sige om det spørgsmål.
Klaus Kjær (DF), 2001-04-18:
Statsministeren medgiver jo sin udenrigsminister, at rapporten ikke længere tegner de aktuelle forhold i Danmark, så derfor vil jeg godt spørge statsministeren: Hvilke dele af rapporten mener statsministeren tegnede et aktuelt billede af Danmark på det tidspunkt, hvor rapporten blev lavet?
Og hvad er det, der er sket siden for et år siden?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-04-18:
Ja, jeg noterer mig også, at statsministeren siger, at der er områder i rapporten, der ikke tegner et aktuelt og korrekt billede, og derfor har jeg spurgt statsministeren, hvad det er for nogle dele af rapporten, der tegner et urigtigt billede, og hvad der tegner et korrekt billede.
Det, der er sket, siden der var deadline på rapporten og til nu, er bl.a., at statsministeren har sagt, at det ikke skal være tilladt at bede muslimske bønner på arbejdspladsen, og at kriminelle asylansøgere skal ud på øde øer.
Begge de ting har regeringen ansvaret for er kommet ind i debatten, for det er ting, som regeringen foreslog sidste efterår.
Er det dét, det der nu giver baggrund for at sige, at der burde tegnes et andet, mere aktuelt billede end det, rapporten kunne tegne for et år siden? Vi bliver altså nødt til at have nogle svar på, hvad det egentlig er, der har forandret sig i løbet af det sidste år, og som giver anledning til, at statsministeren siger det, han gør, for ellers er det noget fuldstændig meningsløst, statsministeren er ude med her i spørgetiden.