runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-10-09:
Der er bare det ved det, at det faktisk er forkert, at eksklusivaftaler er nødvendige for at forhindre udenlandske løntrykkere.
Formanden for LO, Hans Jensen, har faktisk den 10. januar 2003 udtalt, at det ikke er eksklusivaftalerne, der gør forskellen, nej, det er et spørgsmålet om, hvorvidt der er indgået ordentlige overenskomster.
For 2 år siden stemte Dansk Folkeparti faktisk for et forslag, gik i hvert fald ind for at forbyde eksklusivaftaler.
Kan fru Pia Kjærsgaard forklare, hvorfor det er i orden, at danske lønmodtagere må finde sig i ufrivilligt fagforeningstyranni i dag, når partiet mente noget andet for 2 år siden?
Pia Kjærsgaard (DF), 2003-10-09:
Det viser sig nu, at vi egentlig ikke har haft det store problem med at forklare de danske lønmodtagere, at når man samtidig åbner for østeuropæisk arbejdskraft fra maj næste år, så kan man ikke bare gå ind og rydde i forhold til fagbevægelsen, sådan som regeringen og også Kristeligt Folkeparti gerne har villet.
De to ting har hængt sammen for os.
Det er helt uomtvisteligt, at der er man altså nødt til at have et værn, for vi har ikke kunnet tillade den åbning
for arbejdskraften, som desværre ser ud til at blive tilfældet, fordi man ikke har villet lytte til Dansk Folkeparti.
Jeg undrer mig over, at andre partier ikke har kunnet se det samme.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-10-09:
Værdikamp handler om menneskets frihed, sådan sagde Venstres ordfører, hr. Jens Rohde, og som formand for regeringens støtteparti må jeg gå ud fra, at fru Pia Kjærsgaard deler den grundlæggende værdi.
Dansk Folkeparti er nemlig garant for, at der stadig findes eksklusivaftaler på det danske arbejdsmarked, fordi partiet ikke vil stemme for et forbud.
Pia Kjærsgaard (DF), 2003-10-09:
Nej, det sidste er der altså ikke nogen, der har vedtaget endnu.
Men jeg vil bare gentage over for fru Line Barfod, at der er tilført flere midler til kommuner og amter.
Jeg vil også gerne gentage, at tingene kan blive bedre.
Jeg synes ikke, at man på nogen måde - heller ikke fru Line Barfod - kan tillade sig som Enhedslisteparti med fire folketingsmedlemmer at stå op og sige: Jamen hvis alle vores forslag var blevet vedtaget, så havde det været fremragende.
Sådan er det jo ikke, vil jeg sige til fru Line Barfod.
Jeg synes hele tiden, man skal have i baghovedet, at hver evig eneste gang man indgår et forlig eller en aftale, så er målsætningen, at der er forbedringer, at man får sociale forbedringer igennem, hvad enten det er på sundhedsområdet, på socialområdet, på ældreområdet, eller hvad ved jeg.
I hver evig eneste aftale, Dansk Folkeparti har været med i, har det været på den måde, og det synes jeg faktisk er ganske udmærket, når man ved, at vi trods alt - ikke fordi jeg vil klandre regeringen så meget for det, for det er dens opfattelse - sidder over for to borgerlige partier, som nok ikke lige har den samme opfattelse, og hvor vi naturligvis også har en interesse i, at økonomien skal hænge sammen.
Det har alle tre partier en interesse i - og borgerne.
Line Barfod (EL), 2003-10-09:
Nu er det jo et valg, hvad man gerne vil have indflydelse på.
Hvis man gerne vil have indflydelse på at skære ned for dem, der har mindst her i samfundet, og frede dem, der har mest, endda give dem skattelettelser, jamen så er vi helt enige, så går det fint for Dansk Folkeparti med at få indflydelse.
Så er der det, som Dansk Folkeparti ønsker, nemlig de 65.000 af de allerfattigste, der får mindre, og der er de ældre, der bliver skåret ned over for.
Det er rigtigt, at Dansk Folkeparti har givet noget med den ene hånd, for der er kommet en masse bureaukrati ude i kommunerne, og der er nogle, der har fået en ældrecheck.
Men med den anden hånd har man jo taget langt mere.
Det koster langt mere at køre med bus og tog.
Man har skåret ned på aftenskoler osv.
Det koster mere at gå dér.
Man har skåret ned på maden rundtomkring i kommunerne.
Der er i det hele taget sket en lang række forringelser for de ældre.
Og så nytter det jo ikke, når man gør det samlede regnestykke op, at der er givet lidt smålunser med den ene hånd, når det, man har taget med den anden, har kostet mere. Så man kan se, at når Dansk Folkeparti er ved magten og får indflydelse, så bliver det værre for dem, der har mindst, mens de, der har mest, bliver fredet.
Det er bl.a. de multinatinale selskaber, der kan slippe godt fra lovovertrædelser.
De får en informationskampagne, for der skal ikke være nogen konsekvens for dem.
Jens Rohde (V), 2003-10-09:
Jeg vil godt lægge ud med at kvittere for den tale, som fru Pia Kjærsgaard holdt.
Vi kvitterer for, at Dansk Folkeparti glæder sig over samarbejdet, også at man glæder sig over og påskønner, når DF får indflydelsen, som man selvfølgelig får, når man tager et ansvar.
Jeg vil også gerne kvittere over for DF, fordi man lægger fuldstændig klart fra land og siger, at de forslag, som man kommer med, selvfølgelig skal være finansierede.
Det er til at forhandle ud fra.
Det er til at vide, hvad man har at forholde sig til.
Det er ansvarlig politik.
Men når det kommer til EU, så er der alligevel nogen vej til enigheden. Og jeg har to spørgsmål til fru Pia Kjærsgaard: For det første: Hvad er det for et fifleri omkring det retlige forbehold, som fru Pia Kjærsgaard hentyder til?
Det vil jeg gerne have helt klokkeklart substantielt at vide.
Hvor ligger fifleriet?
Er det ikke sådan, at den ændring, som regeringen foreslår, kun kan foregå ved en folkeafstemning?
For det andet
- nu stillede fru Pia Kjærsgaard spørgsmålet til regeringen: Hvad mener DF, der skal ske, hvis det bliver et nej?
Pia Kjærsgaard (DF), 2003-10-09:
Det er min overbevisning, selv om tingene stadig væk kan blive bedre.
Sådan skal det jo hele tiden være.
Man skal aldrig tro, man er god nok.
Det føler jeg lidt fru Line Barfod mener hun er.
Det føler vi ikke vi er.
Vi kan blive meget bedre, vi kan gøre det meget bedre, vi vil meget gerne gøre det bedre, og det forsøger vi hvert evig eneste år.
Vi sidder i forhandlinger med regeringspartierne, hvor vi hver evig eneste gang, når vi indgår finanslov, kommer ud med en aftale, som har sørget for bedre vilkår for de ældre.
Der synes jeg i allerhøjeste grad, at fru Line Barfod og andre partier svigtede deres opgave gennem en meget, meget lang periode.
Jeg ved ikke, hvor meget fru Line Barfods parti egentlig havde indflydelse på i sin tid som støtteparti for en SR-regering.
Jeg vil ikke sige, at vi er tilfredse med det, men vi føler i hvert fald, at det er den rigtige vej vi går.
At man så fra Enhedslistens side forsøger nogle markeringer, jamen det forstår jeg godt.
Når man er totalt uden indflydelse, skal man selvfølgelig gøre det.
Men det kan jo ikke nytte noget, at man fremsætter forslag, hvad Enhedslisten har gjort, når en finanslovaftale er indgået med Dansk Folkeparti, og hvor vi faktisk også mange gange har fået nogle af de ting igennem, som Enhedslisten så fremsætter forslag om.
Sagt til fru Pernille Blach Hansen: Der er jo også mange kommuner, der har klaret den her opgave ualmindelig godt.
Der er så også andre kommuner, som har brugt dem til bureaukrati, ja.
Men jeg tror altså også, at man meget ofte har brugt dem med socialdemokratiske stemmer.
Kunne fru Pernille Blach Hansen dog ikke kvittere for, at jeg egentlig synes, det er en god idé, hvis man fremover øremærker sådan nogle beløb, fordi det har vist sig, at der har været for dårlig hensyntagen til den vilje, der var fra vores side til, at pengene skulle bruges på de rigtige steder.
Jeg tror ikke, at man fremover kan andet end sige: Bevilger man penge til eksempelvis de ældre til hjemmehjælp, skal man øremærke dem, så man er hundrede procent sikker på, at det bliver gjort på den måde.
Det synes jeg fru Pernille Blach Hansen burde kvittere for i stedet for.
Pernille Blach Hansen (S), 2003-10-09:
Jeg er ked af, at fru Pia Kjærsgaard ikke er bedre inde i den lovgivning, der vedtages i Folketinget på så væsentligt et område som hjemmehjælp.
Jeg synes faktisk, det er lidt pinligt, for sagen er jo den, at problemet ligger i de krav, som er pålagt kommunerne.
Der er citater fra borgmestre, masser af Venstreborgmestre og sågar også socialdemokratiske, som over det ganske land siger: Problemet er, at vi skal bruge pengene på bureaukrati, på at etablere et frit valg, som er så bureaukratisk og så dyrt, at vi bruger alle pengene på det i stedet for til service.
Det er jo ikke nogle penge, der bare er blevet givet til kommunerne, hvor man har sagt: Værsgo, I kan frit vælge.
Vi vil gerne være med til at gøre det her bedre.
Vi har fået indføjet en revisionsbestemmelse.
Vi synes, det her er for dårligt, og derfor vil vi gerne være med til at gøre det bedre.
Det må man jo tro efter fru Pia Kjærsgaards tale her.
Nogle af dem har endda oplevet, at hjemmehjælpen er blevet mindre.
Pia Kjærsgaard (DF), 2003-10-09:
Det tror jeg alle folketingspolitikere har, altså at det er godt, hvis kommunerne selv har råderet over de penge, de har.
Det har kommunerne ikke håndteret særlig godt i forhold til de 500 mio. kr., bestemt ikke.
Det har været for dårligt, ingen tvivl om det. Men jeg vil godt understrege, at hos os har Dansk Folkepartis kommunalbestyrelsesmedlemmer gjort en stor indsats for, at de penge skulle ud til de ældre, som de var møntet på.
Kan fru Pernille Blach Hansen garantere det samme for de socialdemokratiske medlemmer?
Eller har man ude i kommunerne tænkt: Der er lige sådan lidt millioner, man kan bruge til andre områder, hvor der mangler.
Det tror jeg ikke fru Pernille Blach Hansen overhovedet kan gøre.
Og så vil jeg da kun sige, at hvis man sender penge ud til kommuner, så ville det nok være en god idé at øremærke dem, netop for at der ikke skal ske det samme som med de 500 mio. kr., der jo beklageligvis ikke alle steder er brugt på det formål, de var givet til.
Der er vi utilfredse med den måde, det har fungeret på.
Der kan det godt være, vi skulle ændre vores hellige tanker om det lokale selvstyre.
Pernille Blach Hansen (S), 2003-10-09:
Konsekvensen er, at vi skal bare nedlægge amterne, så bliver det meget bedre, selv om det i virkeligheden er regeringens og Dansk Folkepartis politik, der er problemet.
Så vil jeg gerne spørge til den nok så berømte ældrefiasko på de 500 mio. kr., som Dansk Folkeparti jo varmt har støttet, hvor det nu er kommet frem i TV 2 i løbet af ugen, at de penge er blevet brugt på bureaukrater og ikke på ekstra personlig pleje til de ældre.
Der er ikke kommet så meget godt ud af de 500 mio. kr.
Hvad vil Dansk Folkeparti gøre ved det?
Er Dansk Folkeparti tilfreds, eller skal konsekvensen være, at når de her penge heller ikke er blevet brugt ordentligt, så skal vi nedlægge kommunerne, fordi Dansk Folkeparti heller ikke har andre løsninger på dét?
Pia Kjærsgaard (DF), 2003-10-09:
Hr. Jens Rohde snakkede lidt om Europas Forenede Stater, og hvad det var, der kunne gøre det.
Det synes jeg er fint, hvis vi får den diskussion.
Det er faktisk det, vi gerne vil.
Lad os tage, hvad der står i den forfatning.
Det er meget, meget vigtigt, og det vil vi selvfølgelig gøre i den kommende tid, og som jeg sagde før, så skal vi nok provokere japartierne på banen til også at tage den diskussion, for det er jo det, som danskerne skal ud at stemme om. Danskerne skal jo ikke ud at stemme om, hvorvidt vi skal ud af EU eller blive i EU.
Hr. Jens Rohde er formentlig enig i, at det ikke er det, vi stemmer om. Vi stemmer om forfatningen.
Så kan vi begynde at diskutere konsekvenserne.
Vi har sagt til statsministeren, at bliver det et nej i Danmark, er det naturligvis statsministerens pligt at fremlægge en plan for, hvad der så skal ske.
Ingen tvivl om det.
Men lad os bare diskutere forfatningen.
Det er nemlig ikke skræmmekampagne, for forfatningen i sig selv er skræmmekampagne nok. Så var der igen spørgsmålet om forbeholdet.
Jamen hvad i alverden skulle forhindre os i at lave nogle gode aftaler? Jeg er da fuldstændig enig med hr. Jens Rohde i alle de ting, han sagde: At borgerne gerne vil have større retssikkerhed, de vil gerne have, at man er fælles om nogle ting på det her område, naturligvis.
Hvad forhindrer os i det?
Jeg har aldrig før taget det ord i min mund om EU, for jeg har syntes, at nogle indimellem har misbrugt det en lille bitte smule.
Men det her er rendyrket fifleri.
Jens Rohde (V), 2003-10-09:
Så skulle vi jo have diskussionen om, hvorvidt der er tale om Europas Forenede Stater og en afvikling af Danmark som selvstændig stat, eller om der ikke er.
Det har jeg meget vanskeligt ved at se, må jeg indrømme.
Så vil jeg sige om forbeholdene og det, den danske befolkning stemte om, da man lavede forbeholdene for godt 10 år siden: I forhold til det, der sker nu, og den traktat, vil det jo være sådan, at forbeholdene vokser markant i deres substans. Jeg er ikke så sikker på, at den danske befolkning ikke mener, at vi skal kunne lave en ordentlig kriminalitetsbekæmpelse, at vi ikke skal kunne gøre en fælles indsats og have nogle fælles regler for at bekæmpe overgreb mod børns rettigheder og seksuelle overgreb osv., hvad vi ser på internettet.
Hele den der teknologiske verden har jo gjort, at kriminalitetsbekæmpelse også må være effektiv over grænserne.
Jeg er ikke sikker på, at danskerne ikke synes det er en god idé, at man der gør en fælles indsats.
Så det er vel fair nok at spørge befolkningen igen.
Pia Kjærsgaard (DF), 2003-10-09:
Der skal overhovedet ikke herske tvivl om, at hvis jeg skulle vælge imellem enten Europas Forenede Stater eller et selvstændigt Danmark, ville jeg vælge det sidste. Jeg vil godt gentage: Der skal overhovedet ikke herske tvivl om, at hvis jeg skulle vælge imellem Europas Forenede Stater med en forfatning for hele Europa eller et selvstændigt Danmark, så valgte jeg et selvstændigt Danmark.
Det står jeg hundrede procent ved.
Jeg vil godt tage den diskussion igen, og hr. Jens Rohde må godt markere! Så vil jeg gå til det andet om fifleriet.
Hvorfor i alverden beholder man ikke det hele i Folketinget?
De der forbehold, som den danske befolkning har stemt om, hvad er der i vejen med dem?
Man skærer noget af, hvor det virker, som om der i virkeligheden ikke er rigtig meget tilbage.
Det har statsministeren indset.
Det forstår jeg godt.
Men det fjerner ikke den kendsgerning, at det er fifleri med et forbehold, som den danske befolkning én gang har taget stilling til.
Det er uomtvisteligt.
Jens Rohde (V), 2003-10-09:
Fru Pernille Blach Hansen gik herop og sagde med sin vanlige sans for at fordreje det hele, at jeg havde sagt, at Ældre Sagen sådan generelt var generationsegoister.
Jeg vil gerne understrege, at det har jeg aldrig nogen sinde sagt.
Jeg har sagt, at hvis man mener, at bekæmpelse af ventelister ikke kommer de ældre til gode, fordi også andre generationer får glæde af det, så er der i den holdning tale om generationsegoisme, men jeg har aldrig sagt noget om de generelle synspunkter i Ældre Sagen.
Det kan jeg så spørge fru Pia Kjærsgaard om hun kan bekræfte.
Men det, jeg gerne vil diskutere med fru Pia Kjærsgaard, er igen det med fifleriet i forhold til retsforbeholdet.
Kan det virkelig være rigtigt, at det skal være fifleri, at man lægger en beslutning ud til en folkeafstemning om, hvorvidt Folketinget skal kunne tage stilling til nogle ting? Vil fru Pia Kjærsgaard ikke bekræfte, at det, at Folketinget vil kunne tage beslutning om, hvad der skal implementeres i dansk lovgivning, og hvad vi skal med i i forhold til retsforbeholdet, kun kan afgøres ved en folkeafstemning? Hvordan kan man dog definere det som fifleri?
Så kan jeg kun konstatere: Vi får åbenbart ikke rigtig noget svar endnu på, hvad Dansk Folkeparti mener.
Så jeg vil spørge: Mener man ikke det samme, som man sagde og mente på et tidligere tidspunkt for nogle uger siden, nemlig at så skulle Danmark have den samme tilknytning som Norge, altså gå ud af Fællesskabet, hvis det bliver et nej?
Pia Kjærsgaard (DF), 2003-10-09:
Hold da op, hr. Villy Søvndal.
Det er jo simpelt hen ikke til at holde ud at høre på.
Altså det, som hr. Villy Søvndal går op og anklager os for, er, at når vi trykker på knapperne for at få råd til skattelettelser, så er der pludselig 65.000 i det her land, der får det dårligere.
Altså hold nu op, hr. Villy Søvndal!
Jeg skal meget stærkt understrege, at hver evig eneste gang, Dansk Folkeparti sidder ved forhandlingsbordet - om det er i forbindelse med satspuljemidlerne, som nu skal til forhandling, og hvor vi da er kommet med, eller det er andre områder, finanslov og hvad ved jeg - så er vi der med en meget stærk fokus på dem, der er svage.
Det har vi vist i de finanslove, vi har været med i.
Det vil vi også bevise i den, som vi skal til at forhandle nu i den kommende tid med regeringen.
Jeg synes, det er meget, meget groft og meget, meget urigtigt af hr. Villy Søvndal at fremstille det på den måde, men det er jo hr. Villy Søvndals metode den ene gang efter den anden.
Line Barfod (EL), 2003-10-09:
Fru Pia Kjærsgaard sagde i sin tale endnu en gang, at Dansk Folkeparti vil være socialt ansvarligt.
Man kan jo så konstatere efter den tidligere ordveksling med hr. Villy Søvndal, at hvis man ser bort fra personangrebet på hr. Villy Søvndal, ville fru Pia Kjærsgaard overhovedet ikke benægte, at der er 65.000 af de allerfattigste i dette land, der er blevet skåret yderligere ned, mens Dansk Folkeparti har været ved magten.
Tidligere har Enhedslisten jo undersøgt, at de ældre ude i kommunerne sidste år kom til at betale for Dansk Folkepartis nedskæringer.
Dansk Folkeparti lagde stemmer til en alt for stram økonomisk aftale med kommunerne, og Dansk Folkepartis medlemmer ude i kommunerne stemte for nedskæringer for de ældre.
Så vil jeg bare gerne spørge fru Pia Kjærsgaard: Hvordan kommer det til at gå i år?
Hvilke retningslinjer har Dansk Folkeparti udstukket for, hvad der skal ske i kommunerne?
Vil det igen være de ældre, der skal betale prisen for, at Dansk Folkeparti er kommet til magten?
Pia Kjærsgaard (DF), 2003-10-09:
Altså jeg må sige til fru Auken, at jeg har det betydeligt bedre med, at formanden for Finansudvalget, hr. Kristian Thulesen Dahl, sidder og hvisker til mig, end at fru Margrete Auken står heroppe fra talerstolen og råber.
Og det, som hr. Thulesen Dahl hviskede til mig, var en fuldstændig bekræftelse af det, jeg før var oppe at sige, nemlig at man har flyttet pengene, ja, men man har stadig væk flyttet dem inden for den kollektive trafik.
Det er jo en diskussion, som vi efterhånden kender alle præmisserne for, men jeg gentager da gerne: Konditionerne er ændret, fundamentalt ændret.
Det beklager vi.
De er ændret meget i forhold til den diskussion, vi havde for år tilbage.
Vi håber på, at debatten kan komme ind på det rette spor
igen; at vi igen får et arbejdsmarked, hvor man ikke risikerer at åbne fuldstændigt for en strøm af arbejdskraft, som vil være med til at underminere det danske arbejdsmarked. Det kan vi ikke tillade.
Må jeg så sige med hensyn til Hans Jensen fra LO: Jamen synspunktet er velkendt.
Hans Jensen er jo socialdemokrat og holder med sit parti, som desværre ikke har villet støtte Dansk Folkeparti i kravet om at indføre en 7-årig overgangsordning.
Dér, hvor jeg tror, miseren er i forhold til LO, er, at der er mange af deres arbejdere, som er dybt uenige, som det plejer at være, når det gælder fagbevægelsen.
De er dybt uenige med deres organisation og toppen af fagbevægelsen.
Der er jeg altså meget, meget mere interesseret i, at Dansk Folkeparti er på arbejdernes side i stedet for, at vi er enige med toppen i arbejderbevægelsen.
Margrete Auken (SF), 2003-10-09:
Det er simpelt hen skrapt det her.
På finansloven står der knap 1,5.
Det beløb var det, der var der i forvejen ifølge den gamle finanslovaftale.
Det står der stadig væk, fordi man fjernede lige præcis det samme beløb, som man flyttede over fra det, så det er en reel nedskæring.
Det er simpelt hen at vildlede ikke bare Folketinget, men alle, når man påstår noget andet, selv om man har en finanslovordfører til at sidde og hviske til én, at sådan er det.
Det passer simpelt hen ikke, og året efter er de penge simpelt hen væk.
Jeg bliver altså nødt til at gøre opmærksom på, at det er en brutal nedskæring.
Vi har stigninger på 11-18 pct. på den kollektive trafik.
De er i en elendig forfatning, og der er dårlig nok til gaffatape til at holde sammen på dem, fordi ikke mindst Dansk Folkeparti er lige så kold over for den kollektive trafik som finansministeren.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-10-09:
Jeg vil da gerne melde mig til at svare også.
Frank Jensen (S), 2003-10-09:
Nu bliver man jo helt nervøs for at diskutere tal med hr. Jens Rohde, det er jeg nødt til at sige, men det er jo sådan, at prisstigningerne på daginstitutionsområdet er mere end det dobbelte af de almindelige prisstigninger i Danmark for 2002-2003.
Det kan slås op.
Så kan hr. Jens Rohde stå med nok så meget procentregning om, hvad SR-regeringen indgik aftale med kommunerne om at man må have lov at opkræve, men problemet er jo, at de nu i kommunerne benytter sig af den maksimale betaling, og det er ganske enkelt blevet for højt.
Derfor spørger jeg: Vil Venstre være med til, at vi nu lægger et loft over betalingen ude i kommunerne?
Vi erkender, at når vi nu kommer tættere og tættere på en pasningsgaranti, hvilket vi mener at alle kommuner skal gennemføre efter 6 måneder, vil hr. Jens Rohde så være med til, at vi lægger et loft på 1.000 kr. om måneden, eller skal de have lov til at fortsætte den udvikling?
Fra sidste år til i år er der sket en fordobling af prisstigningerne på daginstitutionsområdet i forhold til prisstigningerne
generelt i Danmark.
Så vil jeg sige igen: Hvis man ser på folkeskolen, er det jo sådan, at de tal, de 1,9 mia. kr., ikke holder vand.
Og der bliver yderligere skåret ned i de budgetlægninger, de er i gang med for 2004.
Jens Rohde (V), 2003-10-09:
Jamen det er jo ganske enkelt lodret forkert, det hr. Frank Jensen står og siger her.
Hvorfor kan hr. Frank Jensen ikke holde sig til sandheden?
Så kunne vi da få en ordentlig og en værdig debat.
Det er jo ikke rigtigt, at tallene er steget, og at priserne bare stiger og stiger og stiger ude i kommunerne.
Det er jo lodret forkert.
Der er overhovedet ikke ændret i forhold til den 33 pct.s betaling, som hr. Frank Jensen var med til at give kommunerne lov til, og så til det, der er i dag; det er der jo ikke, ellers vil jeg gerne have det dokumenteret.
Der er ikke sket en stigning i den 33 pct.s betaling, som hr. Frank Jensen gav lov til i sin tid.
Det var også SR-regeringen, der lavede aftaler om, at man kunne reducere udgifterne pr. elev.
Det gjorde man i 1999 med kommunerne.
Hvis det var en guldaldertid, hvis det var så flot, hvorfor gjorde man så det?
Så siger hr. Frank Jensen, at alle skolerne er slidt ned.
Jamen kan det virkelig passe, at det kun er 20 måneder siden, at Socialdemokraterne forlod magten her i landet?
Bliver skolerne bare lige sådan slidt ned på 20 måneder?
Der er intet ansvar i det, hr. Frank Jensen står og siger, for, at han har siddet med regeringsmagten i 10 år i Danmark.
Det er for ringe, det er simpelt hen for ringe.
Frank Jensen (S), 2003-10-09:
Nej, jeg fralægger mig ikke ansvaret, må jeg sige til hr. Jens Rohde.
Det var jo en fantastisk periode; det var jo nærmest en guldaldertid i Danmark i 1990'erne: arbejdsløsheden blev banket ned, de økonomiske kasser også i private familier blev fyldt op, antallet af tvangsauktioner i private husholdninger forsvandt.
Det var virkelig en tid, hvor der blev investeret.
Vi fik rettet op på miljøområdet efter den tidligere borgerlige regering; vi fik rettet op på en række felter i uddannelsessystemet; unge mennesker, de, som havde stået i kø, men som ikke kom i uddannelse, fik uddannelse.
Så jeg vil sige til hr. Jens Rohde: Nej, vi fralægger os ikke ansvaret for den periode.
Det er også rigtigt, at da vi kom til, var der gigantisk lange ventelister på at få passet børn ude i kommunerne.
Derfor satte vi os den målsætning, at vi ville have pasningsgaranti.
De er jo steget, siden den borgerlige regering kom til.
Derfor skal vi have banket de priser ned, og jeg vil spørge hr. Jens Rohde: Vil Venstre være med til, at vi indfører et maksimumloft på pasning af børn på 1.000 kr. om måneden?
Det er Socialdemokratiet parat til at lave en aftale med regeringen om hurtigst muligt.