runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Walter Christophersen (DF), 2005-09-06:
Nu er det jo således, at også hr. Henrik Sass Larsen har udtalt sig til pressen om hr. Poul Andersens udmelding, hvor hr. Sass Larsen siger: »Frem for at vi skal bruge så meget tid ude på skinnerne – alle os, der skal på arbejde – vil det være sund fornuft at sætte gang i en massiv indsats nu.«
Underbygger denne udtalelse om en massiv indsats ikke, at Socialdemokraterne ikke rigtig har gennemtænkt konsekvenserne af et sådant drastisk tiltag på jernbaneinfrastrukturområdet?
Henrik Sass Larsen (S), 2005-09-06:
Nej, vi har sådan set ikke som ambition at stoppe al togtrafikken.
Det kan jeg bekræfte at vi ikke har.
Men vi vil på et tidspunkt komme med forslag til anlægsinitiM055S49805080KAJE.FM.FM
Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
ativer, som gør, at vi kan få afsat de fornødne midler, sådan at vi ikke ryger ind i de problemer, der hele tiden er med skinnerne.
Det er klart, at jeg og andre, som tager S-toget fra Køge, har været ret kede af situationen i ganske mange måneder, og sådan må det selvfølgelig også være alle mulige andre steder rundtomkring i landet.
Vi vil gerne komme med en anlægsramme, der sikrer, at vi får løst problemerne en gang for alle.
Det har været vores konstruktive bud.
Det er hemmeligt endnu, hvad den er.
Hvis man opfylder bare en eneste betingelse ud over målsætningerne i forhold til gældsafviklingen, som er indeholdt i 2010-planen, så giver jeg denne her store præmie.
Lad mig løfte sløret lidt: Et af kriterierne var, at man skulle øge beskæftigelsen med 100.000 personer.
Hvordan ser det ud med beskæftigelsen nu?
Den er faldet med 44.000.
Et af de andre kriterier var, at der udtrykkeligt stod, at der ikke er råd til ufinansierede skattelettelser i 2010, hvis planen skal holde.
Man har generelt punkt på punkt på punkt overtrådt 2010-planen, så hvis man stiller sig op og siger, at man overholder den, så siger vi: Nej, det gør man ikke.
Og som sagt er der en stor præmie, hvis man kan pege på bare et eneste område ud over gældsafviklingen, hvor den holder.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-09-06:
Så er det godt, at den konservative ordfører snart skal på talerstolen.
Jeg kan sige til hr. Henrik Sass Larsen, at hvis det er nøjagtig det samme finanslovforslag, der ville blive fremsat, hvis Socialdemokratiet var i regering, så synes jeg, det er godt, at Socialdemokratiet ikke er i regering.
Jeg kan ikke forstå, hvordan man kan bevæge sig så langt væk fra sin egen 2010-plan til et finanslovforslag, der er underfinansieret med 6 mia. kr., og som kræver ekstraudgifter på 11,5 mia. kr.
Har man fuldstændig forladt den plan, som hr. Nyrup og hr. Lykketoft lagde?
Henrik Sass Larsen (S), 2005-09-06:
Det sidste er der et ja til.
Sådan ville det være.
Så vil jeg give nøjagtig den samme forklaring, som jeg gav før, for det er jo det samme spørgsmål om førtidspensionisterne.
Vi vil ikke kunne finde 3 mia. kr. lige nu og her i vores finanslovforslag til at finansiere forslaget, men vi vil kunne finde dem i satspuljen.
Og vi gør nøjagtig det samme, som man gjorde, da man indførte den nye førtidspensionsreform, nemlig at vi over satspuljemidlerne reserverer penge til at finansiere, at alle de førtidspensionister, der er på den gamle ordning, kan komme op på den nye ordning.
Men det kunne da være interessant at høre, hvad De Konservative mener om det.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-09-06:
Det er lidt i samme spor som det, hr. Kristian Thulesen Dahl fulgte: Hvad er det, der er sket på 3 uger i Socialdemokratiet?
Da Dansk Folkeparti kom ud med deres forslag om penge til førtidspensionister, var det alt for dyrt.
Det blev endda sagt af hr. Henrik Sass Larsen selv.
Nu mindre end 3 uger efter kommer man med et forslag, der er endnu dyrere.
Hvad er det, der er sket i Socialdemokratiet?
Har man læst meningsmålinger?
Hvordan forholder det sig til den 2010plan, som Socialdemokratiet selv i sin tid lagde?
Henrik Sass Larsen (S), 2005-09-06:
Ordføreren for Dansk Folkeparti har da ret i, at alle problemer ikke vil blive løst, bare vi sætter den op til 1 pct., men jeg tror, at mange danskere sammen med mig er enige i, at vi skal yde et anstændigt bidrag.
Og et anstændigt bidrag betyder set i min optik, at 99 pct. af velstanden til os selv kan vi nok klare det med, for jeg er overvældet over – det håber jeg også andre mennesker er, når de har set på kendsgerningerne derude
M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5025 Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
Vi taler om, at det er børn, der ligger og dør.
Vi taler om verdens fattigste, som ikke har noget som helst til sig selv, og at gøre en indsats dér, gøre en lille forskel dér, synes jeg egentlig godt man kan have det godt med.
Jeg synes egentlig også, at det ville være anstændigt, at vi sagde, at vi kunne bruge den ene procent.
Søren Espersen (DF), 2005-09-06:
Hvis vi så når det engang, den ene procent, er problemerne så løst ude i den tredje verden?
Er det så det, der skal til?
Det er derfor, jeg spørger.
Jeg har hørt, at Enhedslisten har sagt 1,5 pct.
Det lyder umiddelbart mere godgørende end 1 pct.
2 pct. ville lyde enormt godgørende.
Den katolske kirke gav tiende i gamle dage.
Det var 10 pct.
Men er vi ikke enige om, at uanset hvor vi lander, selv om Danmark giver 10 pct., selv om Danmark giver 100 pct. af sit bruttonationalprodukt, så er problemerne i den tredje verden ikke løst?
Walter Christophersen (DF), 2005-09-06:
Socialdemokraternes trafikpolitiske ordfører, hr. Poul Andersen, har udtalt til pressen, at Socialdemokraterne er klar til at afsætte 20 mia. kr. til baneinfrastrukturen for på den måde at løse både signal- og skinneproblemerne en gang for alle.
Mit spørgsmål til hr. Henrik Sass Larsen er: Vil Socialdemokraterne som konsekvens heraf stoppe al togtrafik i Danmark i forbindelse hermed?
Søren Espersen (DF), 2005-09-06:
Socialdemokraternes fantastiske slingrekurs her sommeren over har jo slået verden med forbavselse.
Også den debat, vi har haft i dag, har tydeliggjort den der totale opløsning, som Socialdemokraterne er ude i.
Det er selvfølgelig underholdende for os, der har sans for humor, men i virkeligheden er det jo en kæmpe tragedie for det danske folk, at det ledende oppositionsparti i den grad er i total opløsning, og ikke mindst for de svageste grupper, som ikke aner, hvilket ben de skal stå på med den usikkerhed, der skabes fra Socialdemokraternes side.
Det er heldigvis ikke mit problem.
Jeg ønsker held og lykke med projektet, når I Socialdemokrater får et projekt, I kan enes om.
Det, mit spørgsmål går på, er ulandsbistanden, som nu skal op på 1 pct., forstår jeg.
Hvordan er man nået frem til det tal?
Hvorfor er det ikke 1,1 pct. eller 1,2 pct.?
Hvordan er man nået den ene procent?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-09-06:
Jeg har hørt den argumentation før.
Så vil jeg bare for ligesom at gøre det helt klart, hvad det er, det socialdemokratiske efterlønsudspil betyder for de ufaglærte, sige, at det er sådan, at det her vil betyde, at de ufaglærte skal vente 2 år mere med at gå på efterløn.
Så siger man: Jamen folk er også blevet mere raske, og folk dør senere.
Det gælder bare ikke M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5023
Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
for de ufaglærte.
Problemet er, at Socialdemokraterne øjensynlig endnu ikke har forstået, at der er noget, der hedder social ulighed med hensyn til sundhed, og lige præcis de ufaglærte grupper har ikke fået forlænget deres levetid, har ikke fået forbedret deres sundhed, og mange af dem har i dag behov for at gå på efterløn som 60-årige, og dem vil Socialdemokraternes udspil jo også forringe efterlønsordningen for.
Henrik Sass Larsen (S), 2005-09-06:
Socialdemokratiet har udmærket forstået, at der er forskel på, hvor lang restlevetid forskellige grupper i det danske samfund har.
Derfor har vi lavet en meget udmærket ordning i et forslag til velfærdsreform, som går ud på, at vi siger, at minimumsindsatsen på arbejdsmarkedet er 38 år, som netop sikrer, at vi får alle dem med, som er startet tidligt på arbejdsmarkedet, stilladsarbejdere, jord- og betonarbejdere og andre, så de får retten til at kunne gå på efterløn prompte, når de fylder 62 år.
Til gengæld har vi sagt, at de mange akademikere, som starter senere, dem, der ikke har det hårde, fysisk nedslidende arbejde, og som også lever længere end specialarbejderne, får lov til at få efterløn senere, eller også kan de slet ikke få efterløn.
Det er solidaritet, så det klodser, for på denne her måde sikrer vi, at vi bevarer efterlønnen i 5 år fuldt ud, og – glem det nu ikke – vi sikrer også alle de grupper på 3F's område, på HK's område og andre steder, hvor man ikke har fået folk med, fordi de ikke har betalt til efterlønsbidraget; her får vi en meget større gruppe med.
Tak til spørgeren for anmeldelsen.
Jeg skal undlade at anmelde Dansk Folkeparti på samme måde.
Det fører jo ikke nogen vegne at gøre det.
Men jeg skal fortælle om ulandsbistanden, at i sin tid forpligtede den gamle regering sig på, at vi ville nå det mål på 1 pct. af BNI.
Det har vi stadig som mål, og det er vores fulde overbevisning, at det er en god idé.
Jeg ved godt, at Dansk Folkeparti synes, at det bedste, der kunne ske, var, at man skar yderligere ned på det.
Der er vi forskellige.
Jeg prøvede også at forklare, nej, ikke forklare, men berette i min tale, at der altså er en tilstand ude i den her verden, hvor et barn hver fjerde sekund dør af sult.
Hvis det er inden for min rækkevidde, så synes jeg faktisk, det er et anstændigt bidrag at give nogle flere penge til ulandshjælp.
Det er baggrunden for, at Socialdemokratiet går ind for det.
Anne Baastrup (SF), 2005-09-06:
Jeg er selvfølgelig meget tilfreds med, at Socialdemokraterne nu er begyndt at få øjnene op for den ulighed, der er i samfundet.
Derfor vil jeg godt bede hr. Henrik Sass Larsen beskrive lidt mere præcist: Hvad er ifølge hr. Henrik Sass Larsen så ulighed i det danske samfund?
Henrik Sass Larsen (S), 2005-09-06:
Som jeg sagde tidligere, er jeg ked af, at det eksempel står som en generel mærkat, at det skulle være udtryk for min generelle holdning til lighed.
Det er det sådan set ikke.
Jeg er meget opmærksom på, at der er stor forskel på folk, og at der sådan set også er stor ulighed mellem ejere og lejere i det her land.
Det har jeg ingen problemer med at forstå.
Men jeg vil sige, at hvis man vil bekæmpe ulighed, hvis man vil gøre noget ved det, så skal man gøre, som vi sagde i vores tale og skriver i vores finanslovoplæg, nemlig sørge for, at folk får en uddannelse, sørge for, at folk får et job, sørge for, at folk får succes i tilværelsen, og at man kan hjælpe dem på alle mulige strækninger.
Det er ikke muligt i større omfang at gå ind og lave omfordeling på boligområdet, hvis det er, at man vil opretholde en større lighed i det her samfund.
Det kommer ikke til at virke; det kommer til at virke uretfærdigt.
Mange mennesker i det her samfund, også almindelige specialarbejdere eller hårdtarbejdende mennesker, har ikke råd til at sidde i deres boliger, hvis vi begynder at brandskatte boligerne, og det kan altså ikke være målet i et velfærdssamfund.
Anne Baastrup (SF), 2005-09-06:
Nu har jeg slet ikke snakket om brandskatning, så jeg ved slet ikke, hvor hr. Henrik Sass Larsen har det fra.
Jeg vil bare godt have, at hr. Henrik Sass Larsen forholder sig til ulighedsbegrebet.
Jeg kan forstå, at hr. Henrik Sass Larsen er enig med mig i, at en kontanthjælpsmodtager, der ikke ejer fast ejendom, og som bor i Køge, udsættes for en højere grad af ulighed på grund af de prisstigninger, der er kommet på husene i Køgeområdet.
Er hr. Henrik Sass Larsen ikke enig med mig i, at de prisstigninger, vi oplever på boliger i visse dele af landet, dels giver ulighed mellem de mennesker, der ejer en bolig, og de mennesker, der ikke ejer en bolig, dels ulighed mellem landsdelene?
Har man en bolig i bestemte egne af landet, taber man mange penge på det.
Vi så det jo forleden dag, hvor der var en forskel på 4 mio. kr. på helt præcis samme type bolig.
Er det ikke ulighedsskabende?
M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5024 Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
Henrik Sass Larsen (S), 2005-09-06:
Netop, det kan jeg sagtens forstå.
Det er derfor, jeg siger, at vi skal sørge for at øge udbuddet af boliger i f.eks. Københavnsområdet eller Århusområdet, hvor der er behov for boliger.
Hvad havde man ellers forestillet sig?
Hvordan i alverden skulle jeg gå ind med en beskatning og sørge for retfærdighed her uden at ramme alle de egne af landet, hvor boligpriserne falder?
Det er jo hamrende uretfærdigt.
Man kan godt stille sig op og sige, at nu skal vi gøre noget ved det, og jeg kan sagtens se problemet, men hvad har man drømt om?
Lad os tage Køge, et udmærket sted, der stiger boligen det ene år med 100.000 kr. Så skulle man så det ene år sige: Nu skal jeg betale noget mere i skat – nå, skal jeg det? – selv om jeg ikke har belånt huset.
Men hvis jeg så endelig gjorde det, hvad så, hvis mit hus faldt i pris?
Skulle vi så ind at beskatte bistandsklienten hårdere?
Altså, det er jo mærkeligt.
Det går ikke.
Der er andre steder, vi skal sørge for det: i skattesystemet og via vores uddannelsespolitik og via vores arbejdsmarkedspolitik.
Bjarne Laustsen (S), 2005-10-05:
Jeg er til gengæld ikke i tvivl om, hvad ministerens pointe er.
Det er at stille de arbejdsløse i et dårligt lys.
Der er jo ingen grund til at påstå sådan noget i en pressemeddelelse, når man ikke er i stand til bare at fremlægge et eneste eksempel på, at der altså er en virksomhed, der ikke kan få den fornødne arbejdskraft, og det er jo det, det her handler om, for ellers er det da klart, at man ikke havde nogen grund til at sige det.
Jeg synes da også, at man bør sige til ministeren, at det er ministerens ressort.
Ministeren står i spidsen for arbejdsformidlingen i Danmark osv.
Hvad har ministeren selv tænkt sig at gøre ved det?
Hver gang der har været rejst spørgsmål om den meget højere, stigende ledighed i Nordjylland, om ikke man kunne få penge til uddannelse osv., så har ministeren sagt på møder rundtomkring i Nordjylland: Vi fjerner alle barrierer og restriktioner.
Men når han er kommet tilbage i sin hule eller her på Christiansborg, så er der ikke behov for nogen som helst initiativer.
Det er jo det, vi står tilbage med.
Der er stadig væk en meget, meget stor ledighed i Nordjylland.
Den steg endda i sidste kvartal, kan jeg sige til ministeren.
Jeg synes, at ministeren skulle se på det her med helt andre briller i stedet for at komme med udokumenterede postulater.
Det var et indslag i Nordjyllands Radio den 9. maj 2005.
Må jeg så sige, at min bekymring går på, hvordan vi også sikrer, når der nu er ledige ufaglærte job i Danmark, at vi er tilstrækkelig skrappe, skrappe i den forstand dygtige, til at formidle job til de stillinger, for det er jo den udfordring, vi står over for.
Vel skal folk uddannes, men der er jo altså også ledige ufaglærte job, og der synes jeg bare, at vi har en fælles interesse i at sikre, at vi så formidler mennesker til de job, ellers er det jo ligesom håbløst.
Hvis vi har ufaglærte job, der står ubesatte, jamen så får vi jo altså en tung opgave, og lige præcis de her job og lige præcis i den sektor kan vi jo altså ikke flytte jobbene til Kina.
Bjarne Laustsen (S), 2005-10-05:
»Vil ministeren stoppe brugerbetalingen på de AMU-kurser, som danske fiskere skal gennemføre, når det af ILO’s konvention nr. 126 fremgår, at regeringen skal stille undervisning m.v. til rådighed for fiskerne uden omkostninger for kursisterne?«
Bertel Haarder (V), 2005-10-05:
For 3½ år siden blev der i forbindelse med en omlægning af den finansieringsmæssige styring af arbejdsmarkedsuddannelserne indført lovmæssig adgang til indførelse af centralt fastsat deltagerbetaling, samtidig med at den tidligere mulighed for at opkræve certifikatgebyrer bortfaldt.
Det skete som led i reformen af de erhvervsrettede voksen- og efteruddannelser og som led i en bestræbelse på at kvalificere efterspørgslen.
Det er jo virksomhederne, der betaler, og virksomhederne skal gerne være sikre på, at efterspørgslen også er til stede.
Derfor kan deltagerbetaling på området være fornuftig.
Den henstilling fra ILO, som hr. Bjarne Laustsen henviser til, er altså ikke nogen traktat eller konvention.
Det er en henstilling, som kom i forbindelse med et spørgsmål om uddannelse af fiskere, men den skaber ingen som helst folkeretlig forpligtelse, så derfor har vi altså ikke på grund af den henstilling opgivet det særdeles fornuftige at kvalificere efterspørgslen til vore meget kostbare arbejdsmarkedsuddannelser.
Bjarne Laustsen (S), 2005-10-05:
Jeg synes, at undervisningsministeren svarer udenom, meget udenom endda, for det gode spørgsmål er jo: Hvordan kan man kvalificere efterspørgslen til noget, der er obligatorisk?
Det var det, jeg spurgte om, jeg nævnte ikke ILO i første omgang, men jeg kunne godt tænke mig at vide det.
Hvis man udøver erhverv som fisker, kan man ikke blive fri for de kurser, for tager man dem ikke, har man simpelt hen ikke ret til at være fisker.
Men regeringen har jo problemer med skattestoppet, og for at finansiere dette område, har den fundet på at lægge brugerbetaling på et i øvrigt betrængt erhverv, uanset om det er den enkelte grossist eller arbejdsgiverne, der må betale.
Lad mig så endelig tage fat i ILO-konventionen, der klart og tydeligt siger – og det er jo det, der har gjort, at regeringen ikke tidligere har gennemført afgifter og brugerbetaling på dette område – at de nødvendige kurser skal være afgiftsfrie.
Bertel Haarder (V), 2005-10-05:
Vi lader jo også erhvervslivet betale for erhvervsuddannelser, og de er i allerhøjeste grad obligatoriske.
Men betalingen til lærlinge og elever og Arbejdsmarkedets Elevrefusion er faktisk kvalificeret – forstået på den måde, at virksomhederne får noget for pengene, og det gør virksomhederne altså også i dette tilfælde.
Det er en offentlig udgift, som sigter på at hjælpe et erhverv, og der er ikke noget forkert i at lade erhvervet betale 10 pct. af udgifterne.
Men hvis erhvervet mener, at pengene er spildt, og at det ikke er den 10-procents-betaling værd, skal man bare sige til, for så spilder det offentlige jo åbenbart også de 90 pct. af udgifterne.
Bjarne Laustsen (S), 2005-10-05:
Det er altså kurser, der er pålagt af Folketinget og regeringen, der har sagt: For at en fisker kan udføre sit erhverv, skal han tage nogle bestemte kurser, og det er kurser, der er meget relevante – det tror jeg ikke ministeren er uenig i – og ILO-konventionen siger, at sådanne kurser må man ikke kræve betaling for.
Det er en artikel, som Danmark har godkendt, og hvad har vi ikke hørt gennem de seneste par år: Vi overholder alle konventioner.
Så er det simpelt hen noget sludder at sammenligne det her med erhvervsuddannelserne og Arbejdsgivernes Elevrefusion osv.
Det er nogle kurser, man ikke kan blive fri for, fordi de er nødvendige, og derfor er det forkert at indføre brugerbetaling på dem.
Bertel Haarder (V), 2005-10-05:
Hvis kurserne er noget værd, er de forhåbentlig også værd at betale for, specielt når betalingen kun er en tiendedel af udgifterne.
Nu skal jeg ikke bruge ordet sludder, men det er altså ikke en konvention, det handler om.
Det handler om en henstilling fra et ILO-møde i forbindelse med uddannelse af fiskere, og den slags henstillinger er der altså mange af, men de er ikke love.
Hvis man ser på det samlede billede – altså ser på, hvor store udgifter vi her i Danmark har på dette felt – er de formodentlig langt højere end andre landes udgifter på området.
Jeg har ikke undersøgt det, men jeg har ingen som helst skamfuldhed over, at erhvervet betaler 10 pct., heller ikke selv om erhvervet ikke selv har bestemt det.
Ole Sohn (SF), 2005-10-05:
Til afklaring af mulige misforståelser kan man vel vende spørgsmålet om og spørge på følgende måde: Hvis det nu er korrekt, at kurserne er noget, som er betinget af en beslutning i Folketinget,
og hvis det er korrekt, at ILO-konvention nr. 126 siger, at kurserne skal være gratis, er det så noget, der får undervisningsministeren til at revurdere den gældende ordning?
Bertel Haarder (V), 2005-10-05:
Det kunne jeg ikke drømme om at svare på, for det ligger uden for dette spørgsmål.
Spørgsmålet handler nemlig ikke om en ILO-konvention, det handler om en ILO-henstilling, og det er det, jeg er forberedt på at svare på; ikke på hvad regeringen eventuelt vil gøre, hvis vi kommer i konflikt med en ILO-konvention.
Ole Sohn (SF), 2005-10-05:
Ministeren har forberedt sig på det spørgsmål, som er optrykt i Folketingstidende, og som vi andre har haft kendskab til, hvor der står ILO’s konvention nr. 126.
Det er det, vi som parlamentsmedlemmer er nødt til at forholde os til, og jeg går ud fra, at ministerens embedsmænd har lavet et talepapir, som forholder sig til spørgsmålet.
Bertel Haarder (V), 2005-10-05:
Jeg tror ikke, ministeren har nogen som helst forpligtelse til at svare på hypotetiske spørgsmål her i Folketinget.
Mit første svar gik på følgende: ILO’s næsten 40 år gamle henstilling nr. 126 indeholder generelle og overordnede henstillinger vedrørende en lang række spørgsmål om uddannelse af fiskere, men der er ikke, som spørgeren anfører, tale om en konvention, som skaber folkeretlig forpligtelse.
Der er alene tale om en henstilling, og det er derfor, jeg ikke vil tage stilling til, hvad regeringen ville gøre, hvis der var tale om en konvention, for det er der nemlig ikke.
Bjarne Laustsen (S), 2005-10-05:
Jeg tror simpelt hen ikke, beskæftigelsesministeren ved, hvad der foregår.
Det er ikke længere siden end i sidste kvartal, at arbejdsløsheden faktisk steg i Nordjylland.
Det er flere måneder siden, jeg skrev til statsministeren og fremlagde en jobplan, fordi vi f.eks. har over 20 pct. ledige i fiskeindustrien i Nordjylland, så nu må det fremstå meget klart og tydeligt, at ministeren ikke har noget at have sine påstande i.
Det var meget bedre, at ministeren fremdrog eksempler på, hvad han har gjort, hvis der virkelig er et problem.
Jeg kan henvise til TV Nord.
På baggrund af denne sag tog man ud og besøgte tre firmaer, endda tre private firmaer, som ministeren er meget glad for.
De havde ingen problemer med at skaffe kvalificeret arbejdskraft og havde aldrig haft det.
Uanset om det var en kommune eller AF, de henvendte sig til, havde de altid fået den fornødne arbejdskraft, så hvor kan ministeren få det fra, når dyrt betalte spindoktorer skriver, at der er arbejdsgivere i Nordjylland, der ikke kan få rengøringsjob besat, når ministeren ikke er i stand til at bekræfte det?
Det, jeg synes er bekymrende, er, at vi taler meget om globalisering og udflytning af arbejdspladser, og at det specielt rammer de ufaglærte, når vi udsættes for den konkurrence.
Når vi så hører alarmklokkerne fra Nordjylland og også andre steder fra, og det siges, at det er svært at skaffe ufaglært arbejdskraft, har vi virkelig et problem, for de områder, hvor arbejdspladser ikke kan globaliseres væk, er jo netop serviceindustrien, rengøring, hotelvirksomhed osv.
Derfor er det da ærgerligt at se, at der er problemer med at skaffe arbejdskraft på de områder.
Det er sådan set min pointe og vil være det i den kommende tid, at når vi taler meget om globalisering, så skal vi søreme også yde alt, hvad vi kan, for at skaffe ufaglært arbejdskraft til de ledige job, der er.
Ole Sohn (SF), 2005-10-05:
»Finder ministeren, at der er tale om en fast og fair holdning, når Udlændingestyrelsen splitter en familie ved at nægte opholdstilladelse til en kvinde, hvis mand har arbejds- og opholdstilladelse i Danmark, og hvor deres fælles børn har opholdstilladelse og går i dansk skole/daginstitution?« Skriftlig begrundelse
Det virker uforståeligt, at Udlændingestyrelsen har udvist Nuriye Yilmaz, gift med Mustafa Yilmaz, der arbejder i Nykøbing Sj.
Det virker ikke mere logisk, at Udlændingestyrelsen bl.a. begrunder afslaget med, at Nuriye Yilmaz’ far og hendes to søskende også er bosat i Danmark, samt at styrelsen i afslaget har lagt vægt på, at hendes ægtefælle taler dansk, og at han også har to søskende i Danmark.
Det, at hovedparten af begge ægtefællers familie er bosat i Danmark, bruges således som argument for afslag på Nuriye Yilmaz’ opholdstilladelse, hvilket ikke umiddelbart virker som udtryk for en fast og fair holdning.