runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-01-31:
Selvfølgelig skal der være kongruens, og vore diplomater og embedsfolk arbejder også efter bedste evne og vurdering ud fra den politik, regeringen har lagt.
Det er et meget loyalt diplomati, Danmark har, folk gør deres yderste under ekstremt vanskelige forhold, og jeg synes ærlig talt ikke, det klæder hverken Dansk Folkeparti eller hr. Morten Messerschmidt at stikke knive i ryggen på de mennesker, der netop i disse timer gør deres bedste under meget vanskelige forhold.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-01-31:
Vi er altså enige om, at der skal være fuldstændig kongruens mellem den politik, danske ministre fører, og den politik, danske diplomater i udlandet fører.
Det duer ikke, at to personer siger noget forskelligt.
Det er ikke hvem som helst, jeg spørger, det er faktisk en repræsentant for udenrigsministerens parti, så det er jo ikke helt ligegyldigt, hvilket svar vi får.
Men bare for at få det helt på det rene: Det er trods alt en ret relevant del af diplomatiets funktion, at der er kongruens mellem det, Danmarks regering mener, og det, regeringens repræsentanter i udlandet måtte mene.
Er det ikke korrekt?
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-01-31:
Nej, det er ikke Det Konservative Folkepartis opfattelse af det udstationerede embedsapparat, og det er heller ikke min personlige opfattelse.
Tværtimod er det vores opfattelse, at vore diplomater og embedsmænd gør deres yderste for at løsne op for det spændte forhold i en meget vanskelig situation.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-01-31:
Jeg vil vælge den lidt modsatte tilgang til samme emne.
Allerede det, at man bliver rost af hr. Svend Auken, må vel give årsag til, at man som konservativ ordfører endnu en gang tænker over, hvad det egentlig er, man har sagt, og jeg kunne godt tænke mig at høre, om det virkelig er rigtigt forstået, at fru Christmas-Møller finder det fuldstændig berettiget, at uanset hvad regeringen siger, render ambassadører rundt i Mellemøsten med deres egen dagsorden, som vi har set i hvert fald et enkelt eksempel på.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-01-31:
Tak for bemærkningen.
Svend Auken (S), 2006-01-31:
Det er ikke den sidste del af ordførerens indlæg, som mildest talt hviler på en misforståelse af vo res forslag, der giver mig anledning til at tage ordet, men den del skal jeg nok kommentere, når jeg får ordet som ordfører for forslagsstillerne.
Nej, det er de første ord, som ordføreren sagde.
Jeg vil gerne sige, at de ord er jeg hundrede procent enig med ordføreren i – hundrede procent enig!
Danske diplomater skal, ofte under meget besværlige forhold, varetage den vigtige opgave, det er at give udtryk over for andre landes myndigheder for danske synspunkter og danske interesser og danske vurderinger og hjælpe danske virksomheder og i det hele taget de danskere, der befinder sig i de pågældende områder, og de skal ikke undsiges fra Folketingets side, heller ikke i fjernsynet af ordførere eller andre.
Jeg synes, det er modigt, at en repræsentant, endda en fremtrædende repræsentant for regeringspartierne siger det så tydeligt og så klart, og jeg er faktisk meget, meget glad for, at det sker.
Tak for det!
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-01-31:
Jeg kan da forsikre hr. Ole Sohn om, at den dag, hvor vi i Venstre synes, at der er baggrund for at sætte sådan en proces i gang, skal vi da også gerne præsentere et udspil.
I øvrigt vil Venstres holdninger jo løbende komme til udtryk under det udvalgsarbejde, der nu skal fortsætte her i Folketinget.
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-01-31:
Der er ingen, der har påstået, at der var et lovteknisk krav.
Vi har derimod påstået, at man ved at vælge den fremgangsmåde, man vælger, bidrager yderligere til grundlovens uforståelighed.
Det, som er kernen i statsministerens ræsonnement, er, at vi ikke skal blande tronfølgelov og grundlov sammen.
Men de er jo blandet sammen, grundloven blander dem jo sammen.
Det er jo ikke sådan, at vi kan skille dem ad.
Det ville kræve en grundlovsændring.
Nej, det er blandet grundigt sammen med formuleringen i grundlovens § 2, og derfor står stadig væk tilbage at respektere den brug og så også drage konsekvensen af det.
Når statsministeren siger, at nogen kan bruge den her som trækkraft for at ændre grundloven, så er det jo sådan set rigtigt, nemlig som trækkraft for at beskrive Danmark som et folkestyre.
Er det så odiøst, er det så forfærdeligt at bruge lejligheden, når vi alligevel ændrer indholdet af § 2, så til at indføre begrebet folkestyre i vores grundlov?
Svend Auken (S), 2006-01-31:
Det er jo et ejendommeligt synspunkt, at man ikke må sende signaler i en forfatning.
Den EUforfatningstraktat, som har været foreslået, indeholder et hav af deklaratoriske bestemmelser, og den nuværende grundlov indeholder også deklaratoriske bestemmelser.
Jeg havde nær sagt, at det er et lands visitkort at sige: Hvad er vi for en slags land?
Vi er et folkestyre, vi er et selvstændigt land, og vi bygger på retsstatens principper.
Men statsministeren har tilsyneladende ikke noget tilovers for det synspunkt, at man skal sende et klart signal om, hvem man er, til de kommende generationer, til dem, der flytter hertil, og også til landets egne borgere.
Jamen endnu en gang: Mig bekendt er der ingen, der har brugt tronfølgeloven som trækkraft på noget tidspunkt.
Hvad tænker statsministeren på?
Vi har et ønske om en bred diskussion sammen med hans parti og andre partier i Folketinget for at se, om der er bred tilslutning til en mere omfattende ændring af grundloven.
Men hvis man går ind og ændrer realiteten i § 2, så er vort ønske, selv om man ikke kan blive enige om en sådan bred revision, at man i hvert fald sørger for, at § 2 har et retvisende indhold.
Statsministeren siger, at det er en bagatel, om det, der står i grundloven, passer eller det ikke passer.
Er det virkelig en bagatel?
Kan man næsten forestille sig et vigtigere grundsynspunkt, end at teksten udsiger noget, der er sandt, oven i købet når vi har mulighed for at undgå den fejl?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-01-31:
Jeg har sagt det flere gange i dag.
Jeg sagde det meget udførligt i min nytårstale, og det kan jeg i det hele henvise til.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 67
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-01-31:
Vi har været rundt om det emne mange gange.
Vi har stadig væk ikke fået noget, der ligner et svar, fra statsministeren.
Fordi en af de to ting må jo være det, der er sandheden.
For statsministeren har ikke svaret på, om statsministeren vil tage afstand fra den slags udtalelser, som jeg citerede før, og som vi har citeret tidligere i dag.
Hvis statsministeren ikke vil tage afstand fra dem, må der jo være en begrundelse for det.
Hvad er statsministerens begrundelse for ikke at ville svare?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-01-31:
Vi har været rundt om det emne her tidligere i dag, og jeg kan fuldstændig henvise til, hvad jeg tidligere har sagt.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-01-31:
Når jeg igen og igen prøver at få statsministeren til at svare på det her, er det jo med det udgangspunkt, at der er en lang række faktorer, der medvirker til at opbygge modsætninger i det her samfund.
Når vi nu diskuterer modsætninger mellem nogle forskellige kulturer, nogle forskellige mennesker i det her land, nogle, som føler sig forhånet og krænket, nogle, som har fået statsministeren til at lægge afstand til nogle tegninger, har statsministeren så slet ingen forståelse for, at ytringer om pest og deslignende har mindst lige så stor betydning som nogle tegninger i Jyllands-Posten?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-01-31:
Enhedslisten prøver at køre rundt i det samme.
Jeg er også nødt til at svare det samme, som jeg har gjort tidligere i dag, og vedrørende det hele henvise til, hvad jeg tidligere har sagt.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-01-31:
Når nu statsministeren i går personligt tog afstand fra Muhammedtegningerne, kunne jeg godt tænke mig at vide, om ikke også statsministeren burde, eller om statsministeren kunne overveje personligt at lægge afstand til nogle af de mest hadske ytringer mod islam og muslimer i det her land; ytringer, som kommer fra regeringens støtteparti, Dansk Folkeparti, og som måske har større indflydelse med hensyn til, hvordan muslimerne opfatter situationen i det her land, end så mange andre.
Var det ikke på sin plads personligt at lægge afstand til den slags ytringer?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-01-31:
Jeg har allerede en gang i dag sagt, at jeg ikke vil ophøje mig selv til at være smagsdommer over alle ytringer, der kommer i den offentlige debat, for det er ikke en statsministers opgave.
Det er ikke den politiske opgave at tage stilling til dette.
Vi har en vidtgående ytringsfrihed i Danmark inden for de rammer, som lovgivningen sætter.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-01-31:
Jeg vil godt starte med at rose statsministeren for efter nogle måneders debat endelig i går at have fattet, at denne debat om Muhammedtegninger ikke kun er en debat om ytringsfrihed.
Derimod vil jeg også godt rose statsministeren for en snak om åbenhed, om tolerance og om gensidig forståelse.
Jeg kunne i den forbindelse godt tænke mig at spørge statsministeren, om den tolerance, gensidige forståelse og åbenhed ikke i særlig grad bør gælde for politiske magthavere i det her land.
Når nu statsministeren har lagt afstand til Muhammedtegninger og har opfordret herboende muslimer til at indgå i en fornuftig dialog, burde det så ikke også gælde, når f.eks. et medlem af Dansk Folkeparti, hr. Jesper Langballe, siger, at der er tale om at bekæmpe en religion, som med det gamle udtryk af Hartvig Frisch er en pest over Europa?
Burde det ikke mane til eftertanke med hensyn til den ophedede debat?
Jeppe Kofod (S), 2006-01-31:
Først vil jeg gerne kvittere for, at statsministeren efter mange måneders hårdt pres langt om længe kom på banen i forhold til den her meget alvorlige krise.
Man fristes til at sige, at bedre for sent end aldrig.
Det er ikke det, sagen drejer sig om, og jeg synes, at det er en helt forkert diskussion, som statsministeren tager.
Jeg vil gerne forsvare både statsministerens og regeringens egen ytringsfrihed, ikke til at blande sig i Jyllands-Postens redaktionelle linje, men til at forholde sig til de tegninger politisk, som man forholder sig til meget andet politisk, der står i avisen hver eneste dag, og som man ikke altid er enig i.
Vil statsministeren forholde sig til de tegninger og sige klart og tydeligt, at tegningerne og deres signalværdi på ingen måder er udtryk for Danmarks politik over for den muslimske og arabiske verden?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-01-31:
Jeg ved godt, at hr. Holger K. Nielsen ikke i almindelighed har tillid til regeringen, men jeg kunne i hvert fald så i det mindste appellere til, at hr. Holger K. Nielsen har tillid til, at vi løben de vurderer, hvad vi føler, der skal til, og hvad der vil være tilstrækkeligt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 66
Jeg tror ikke, at jeg kan føje mere til, hvad jeg allerede har sagt, og jeg synes, at jeg både i går og i dag har udtrykt mig med meget stor klarhed.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-01-31:
Jeg vil sige til statsministeren: Der er jo ingen, der mig bekendt har anfægtet retten til at bringe de her tegninger, der er jo ingen, der overhovedet har sat spørgsmålstegn ved, hvorvidt det kan være en mulighed at bringe de her tegninger.
Når jeg spørger, er det også, fordi krisen har udviklet sig dynamitagtigt de sidste par dage, og den kunne jo fortsætte yderligere med en optrapning.
Hvad nu, hvis det, som bliver sagt her i dag, og det, som blev sagt i går, ikke er nok til at dæmpe gemytterne i den islamiske verden?
Hvad nu, hvis en diplomatisk løsning heller ikke er nok?
Det kan jo godt være, at diplomaterne arbejder, men hvis problemet er nogle sårede følelser hos millioner af mennesker på gaden i de pågældende lande, er det jo ikke sikkert, at en diplomatisk løsning vil være tilstrækkelig.
Så kunne det godt være, at det er statsministeren, der skal lægge ansigt til nogle holdninger til det her spørgsmål.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-01-31:
Jeg sagde det faktisk meget, meget stærkt i min nytårstale, hvor jeg gjorde meget ud af hele den her problemstilling.
Jeg er enig med hr. Holger K. Nielsen i, at vi skal have en vidtgående ytringsfrihed og pressefrihed, men vi har selvfølgelig også behov for at slå fast, at enhver dialog og enhver diskussion skal foregå på basis af gensidig respekt, og det gælder også, når det handler om religiøse følelser.
Det skal vi så forvalte på en sådan måde, at det ikke, kan man sige, indskrænker adgangen til, at man kan ytre sig frit i det danske samfund.
Det er der, hvor den enkelte må finde en balance, og findes den balance så ikke rigtig, jamen så er der til syvende og sidst domstolene til at afgøre, om de grænser er overtrådt.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-01-31:
Jeg vil godt vende tilbage til den krise, der opstod med hensyn til den islamiske verden.
Jeg synes, at statsministeren sagde mange rigtige ting i sin indledning og også, da jeg så ham i fjernsynet i aftes.
Ytringsfrihed og pressefrihed er et grundprincip i vores samfund, i vores demokrati.
Men statsministeren må jo også medgive, at tolerance over for andre religioner, at respekt for andre menneskers religiøse følelser, også er en central værdi i vores samfund.
Derfor kan jeg ikke forstå, at statsministeren ikke, når han på den ene side meget kraftigt fremhæver pressefriheden som et grundlæggende princip, lige så stærkt kan sige, at tolerance over for andre religioner, respekt for religiøse følelser, er et lige så grundfæstet princip, således at han på det grundlag kan forholde sig mere konkret til de tegninger, der var i den avis.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-01-31:
Jamen jeg må da sige til hr. Morten Messerschmidt, at når der nu er erklæret en såkaldt tænkepause og det er besluttet, at der skal være en bred folkelig debat i EU-medlemslandene om EU's fremtid, jamen altså, så gælder det da netop om at få en bred debat og om få alle emner op på bordet, som der måtte være ønske om at diskutere.
Så jeg forstår slet ikke hr. Morten Messerschmidts ønske om at indskrænke debatten og holde den nede.
Jeg synes da tværtimod, at det gælder om at få alt op på bordet, få det diskuteret og så prøve at samle op på et eller andet tidspunkt senere i debatten.
Det er det, jeg har bidraget til, nemlig at komme med mit indspil i debatten.
Jeg håber, at andre også kommer med deres bidrag, og til sidst prøver vi at samle op.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-01-31:
Efter de tre første kommentarer, som statsministeren havde, følte jeg mig netop lidt beroliget.
Men nu, hvor statsministeren i sin sidste runde siger, at han ikke vil afholde sig fra at komme med endnu flere bidrag til endnu flere dele af forfatningen, som han ønsker implementeret, kan jeg ikke lade være med at føle mig en smule foruroliget, fordi så har vi jo netop åbnet for Pandoras æske.
Så har vi overhovedet ingen sikkerhed for, at den forfatning, som både Holland og Frankrig har erklæret død og borte, alligevel ikke bliver fiflet ind ad bagvejen
Det tror jeg altså at der er utrolig mange mennesker som er bekymrede for.
Jeg tror ikke, at der i Danmark kan tegnes et flertal for en EUpræsident eller for flertalsafgørelser på helt centrale områder inden for EU-politikken eller for et charter, som område for område skal komme til at stå over grundloven vedrørende menneskerettighedsspørgsmål.
Alle de områder tror jeg der er bred enighed om i Danmark ikke skal være et EU-anliggende.
Kan statsministeren ikke godt se, at ved at spille ud på den her måde åbner han for en regulær Pandoras æske af områder, som vi ikke aner hvor ender, og som vi ikke aner om kan gennemføres?
Vi aner regulært ikke, hvad det er, statsministeren ønsker.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-01-31:
Jeg har fuld forståelse for, at man er i en svær situation i øjeblikket, men når nu statsministeren er gået ud, som han gjorde det i går og i dag, synes jeg, at det var klogt, men der er jo ikke meget, der tyder på, at det vil være tilstrækkeligt.
Og der er jo ingen i det her Folketing eller i det her land, der kan leve med, at det her optrappes yderligere.
Selv i vores værste drømme kan vi jo ikke forestille os, hvad konsekvensen kan blive af det her.
Derfor kan det jo være nødvendigt, at statsministeren genovervejer den tilgang, hvor han siger: Jamen jeg er nødt til som statsminister ikke at snakke med diktatoriske regeringschefer, ikke at snakke med diplomater, men til at forsøge at komme i kontakt med de almindelige mennesker, som er et problem i det her.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-01-31:
Jeg har udtalt mig meget klart i går.
Jeg har udtalt mig meget klart i dag, og jeg har ikke mere at føje til.
Jens Kirk (V), 2006-01-31:
Med formandens tilladelse er der nok ting her, som man kunne diskutere bagefter.
Derfor vil jeg gerne sige, at det vel er en fordel, når det nu vedrører bl.a. landbrugsbygninger og landbruget som sådan, at vi har nogle boliger derude, som bruges til fodermestre, som gør en god gavn med hensyn til dyrevelfærd, og at vi får reguleret, sådan at også de, der bor, hvor der er lejet ud til tredje part på anden hånd, ved, hvad de har at rette sig efter.
Det får vi så rettet i samme hug, som vi gør det andet, og det synes jeg må være en stor fordel.
Jeg kan ikke se problemet, vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen.
Hvad er problemet i øjeblikket?
Bjarne Laustsen (S), 2006-01-31:
Jeg forstår ikke, at Venstres ordfører, hr. Jens Kirk, siger, at 200 ekstra dyreenheder, hvilket svarer til 2.000 slagtesvin – det går jeg ud fra at vi er enige om – ikke producerer mere gylle; at det er sådan alle de steder, hvor man får mulighed for det.
Dyrevelfærdsplan eller ej, så får man mulighed for det her.
Jeg har også forstået på ministeren, at grundlaget skulle være, at vi så i fremtiden ikke skulle køre så mange små grise ud af landet til opfedning i Tyskland.
Jeg tror overhovedet ikke, at det har noget med det her at gøre.
Derfor bliver den kortsigtede konsekvens af Venstres gøren og laden, at vi får et større dyretryk.
Jens Kirk (V), 2006-01-31:
Nu havde jeg troet, at vi måske slet ikke skulle have nogen debat, fordi fornuften var faldet på plads, men jeg må sige her, at når hr. Bjarne Laustsen påstår, at der bliver mere gylle på landet, tror jeg da, at loven vil medvirke til det modsatte.
Det er da også sådan, at svinetællingerne bl.a. viser, at der er 4 pct. færre søer her fra den 1. januar, end der var for 1 år siden, så jeg kan ikke tro, at der kommer mere af det af den grund.
Det, hr. Bjarne Laustsen nu påstår, er, at den del burde fjernes fra loven.
Jamen i øjeblikket står den dog i loven, og når man kan gennemføre det samtidig med det andet på en tilfredsstillende måde, hvorfor skulle vi så have flere love?
Bjarne Laustsen (S), 2006-01-31:
Jeg kan konstatere i dag, at hr. Christian H. Hansen fra Dansk Folkeparti bare taler udenom og aldeles udenom.
Man har haft rig lejlighed til i lovkataloget at fjerne § 28, stk. 3, hvis det lå regeringen og Dansk Folkeparti på sinde.
Da var der rig lejlighed til at komme med det, men det kom ikke – det kom ikke.
Det kom udelukkende, fordi der var to partier i Folketinget, der bad om at få den sag sat på dagsordenen, således at vi, der havde udtalt os, heriblandt også Dansk Folkeparti, kunne leve op til det løfte, man havde givet fuldstændig utvetydigt, hvilket var at fjerne § 28, stk. 3.
Derfor vil jeg sige til hr. Christian H. Hansen, at det er en ommer igen for Dansk Folkeparti.
Hver eneste gang man sidder og lover et eller andet derude, det kan være efterløn og så meget andet, er der ingenting tilbage, man trækker det hele tilbage, og så skal det handle om alt muligt andet.
Så vi kan konstatere, at det i hvert fald ikke er lejerne ude på landet, hvis interesser Dansk Folkeparti varetager i dag med det her synspunkt.
Christian H. Hansen (DF), 2006-01-31:
Jeg må sige til den socialdemokratiske ordfører, at der er en reklame i tv i øjeblikket, hvor man slutter af med at sige, at det er en ommer.
Og det her er altså også en ommer for Socialdemokratiet.
For det forholder sig sådan, at Dansk Folkeparti havde en drøftelse med fødevareministeren umiddelbart efter udsendelsen.
Fødevareministeren sagde, at han løste problemet, og at han ville løse problemet i denne samling.
Det er også lige nøjagtig det, der sker.
Jeg tror, at alle, der hører debatten her, ser den i tv, har forstået det budskab.
Den eneste, der ikke har forstået budskabet, er hr. Bjarne Laustsen.
Og nu er det så sagt en gang mere, så selv hr. Bjarne Laustsen kan forstå, at det forholder sig sådan.
Bjarne Laustsen (S), 2006-01-31:
Jeg kan blot konstatere, at hvis ikke det var for Enhedslisten og Socialdemokratiet, så havde vi ikke kunnet behandle det her forslag i dag, for der var ikke kommet noget fra regeringen; det ville man have ventet med, eventuelt til næste samling.
Jeg kan forstå, at det i fremtiden må være sådan – hvis der er nogle journalister, der ellers hører efter – at man, når man siger ja til at afskaffe § 28, stk. 3, i landbrugsloven, skal spørge Dansk Folkeparti, om det er betingelsesløst, eller om der kommer en hel masse andet bagefter.
Det må jo være det, der er gældende i den her sag, for man sagde fuldstændig klart og tydeligt til alle, der så det program: Vi er parate til at afskaffe en helt utidssvarende regel, jo før des bedre.
Derfor undrer det da, at man ikke selv fremsætter et lovforslag, eventuelt kontakter andre.
Men nej, man går til regeringen, hvor man godt ved, at man kommer til at betale noget for det.
Og prisen, man har betalt, er et større dyretryk og mere gylle ude på landet.
Det er det, man har fået ud af det.
Christian H. Hansen (DF), 2006-01-31:
Det sagde jeg selv i den udsendelse, og jeg repræsenterede Dansk Folkeparti.
Da vi i Dansk Folkeparti synes, at hvis der er problemer, skal de løses, valgte vi at sige, at så går vi konstruktivt ind i den dialog.
Der er nu kommet et forslag, som er sendt til høring.
Så tager vi stilling til det, som løser det problem, som har været der i årevis, også under den socialdemokratiske regering, hvor det åbenbart ikke var et problem.
Nu er Socialdemokratiet så kommet i opposition og har opdaget problemet, og nu får vi løst problemet.
Jeg regner med, at Socialdemokratiet til den tid bidrager til, at problemet bliver løst, og så er der ingen grund til at diskutere det længere.
Jeppe Kofod (S), 2006-01-31:
Så må jeg konstatere, at statsministeren ikke vil bruge sin ytringsfrihed, at regeringen ikke vil bruge sin ytringsfrihed, og at man ikke vil forholde sig til de tegninger og de konsekvenser, de har fået for mennesker, som har en tro som islam.
Derfor vil jeg også gerne spørge: Er det sådan, at statsministeren vil gøre brug af det, som statsministeren meget rigtigt sagde i et interview i Jyllands-Posten den 30. oktober sidste år: Den danske tradition er, at man indkalder til et møde, hvor man sidder og snakker stille og fredeligt med hinanden.
Det er den danske model.
Det kalder vi samtaledemokrati.
Det sagde statsministeren den 30. oktober i Jyllands-Posten.
Er statsministeren enig i, at der har været behov for samtaledemokrati meget længe, og at statsministeren desværre har svigtet sin opgave som statsminister, altså at han ikke skabte en dialog for at forhindre, at krisen er eskaleret, som den har gjort?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-01-31:
Alt, hvad jeg har kunnet høre i dag af såkaldte bidrag fra Socialdemokratiet, har været en hel masse forslag til yderligere krav, der kunne stilles til den danske regering.
Det kalder jeg sandelig et bidrag til at finde en løsning!
Hermed sluttede spørgsmålet.