runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2005-05-20:
Så vil jeg bare være helt sikker: Det er planen, at der skal komme en udligningsreform, ikke?
Altså, det er meningen, at der skal laves noget om?
Det synes jeg det ville være, for jeg tror faktisk, at det er meget vigtigt, at man kan have en demokratisk debat i forbindelse med et valg, hvor man efterfølgende kan hænge politikerne op på de løfter, de giver.
Jeg skal da skynde mig at sige, også af hensyn til hr. Jens Peter Vernersen, at det ikke kun er socialdemokratiske byrådsmedlemmer, jeg kender, som indimellem har brugt lidt besynderlige argumenter for at løbe fra deres løfter.
Pointen er jo bare, synes jeg, at det da må være mest demokratisk at gøre det på den måde.
Og så mangler jeg bare forklaringen på, hvorfor man så ikke gør det.
Er det, fordi man ikke kan finde ud af det?
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-05-20:
Jeg må indrømme, at det altså ikke er så indviklet, som spørgeren giver udtryk for.
Jeg håber, at spørgeren, når han får svaret fra indenrigsministeren senere, er blevet meget klogere.
Men det tilkommer jo ikke mig at svare på de her spørgsmål.
Jeg er ikke Danmarks indenrigsminister, skulle jeg hilse og sige, og jeg bliver det nok heller aldrig.
Men det er da vigtigt, at vi har en aftale om, hvordan tingene skal gennemføres.
Det gør man ved, at man laver en aftale.
Der ligger det sådan, at der er nogle, der laver aftalen, og det er ikke mig, der har haft den fornøjelse at lave en aftale for, hvornår datoerne skal sættes.
Det, jeg bare siger som ordfører på det her dagsordenspunkt om regionalpolitik, er, at man ikke skal sætte de datoer på ved at støtte et forslag til vedtagelse fra oppositionen.
Arne Toft (S), 2005-05-20:
Situationen ude i kommunerne er jo sådan i dag, at en del af de her små kommuner, som bliver slået sammen, får et tilskud som særlig vanskeligt stillede kommuner.
Kan de så ifølge hr. Hans Kristian Skibby regne med de beløb, de hidtil har fået, eller skal de budgetlægge, som om der ingen tilskud kommer?
Kan hr. Hans Kristian Skibby ikke forstå, at det er vigtigt for dem at vide, på hvilket grundlag de skal lave deres budget?
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-05-20:
Det kan hr. Hans Kristian Skibby sagtens forstå, og han forstår også spørgsmålet.
Problemet er bare, at ordføreren stiller spørgsmålet til den forkerte mand.
Arne Toft (S), 2005-05-20:
Det er jo sådan i det danske demokrati, at vi, når vi er valgt, lige meget hvilket parti vi er valgt for, har nogle standpunkter, som vi selv tager.
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-05-20:
Det er ikke mange dage siden, der var socialdemokratiske forhandlinger i Finansministeriet, hvor socialdemokratiet havde et mandat med, mente de, og hvor de så lavede en aftale og kom hjem i deres egen folketingsgruppe, og så blev de underkendt.
Jeg kan ikke stå her som ordfører for et parti og give et mandat til noget, jeg ikke har et mandat til.
Det siger sig selv.
Det er ikke inden for mit ressortområde, det er ikke min kompetence, og det synes jeg spørgeren burde kunne forstå.
Kristen Touborg (SF), 2005-05-20:
Det har i forbindelse med kommunalreformen været nævnt nogle gange i pressen, at de små gymnasier særlig i landdistrikterne, yderområderne, ville have en stor risiko for at blive udkonkurreret og blive nedlagt på baggrund af den model, som regeringen har valgt, nemlig taxametersystemet.
Kan De Konservative give en garanti for, at det er en nervøsitet ude i befolkningen, som er uden grund, eller vil De Konservative eventuelt gå ind og gøre noget for at sikre, at disse gymnasier ikke bliver nedlagt?
Allan Niebuhr (KF), 2005-05-20:
Som hr. Kristen Touborg selv kan huske i mit ordførerindlæg i forbindelse med den regionalpolitiske redegørelse, sagde jeg netop, at det, der ligger som en stor opgave for os herinde, er at sørge for, at vidensinstitutionerne placeres regionalt rundtomkring, så vi fastholder de unge mennesker ude i regionerne.
Derfor kan jeg sige, at vi skal gøre alt, hvad der står i vores magt, for, at det ikke går ud over de mindre undervisningsinstitutioner ude i regionerne, men at vi derimod fastholder bredden i hele Danmark, således at vi ikke skal have de unge mennesker til at centralisere sig i storbyerne, men at vi også giver muligheder ude i de små samfund.
Kristen Touborg (SF), 2005-05-20:
Når jeg spørger, er det mest, fordi fagkundskaben præciserer, at der er en stor risiko for, at den model, der er valgt af regeringen, vil kunne indebære, at 40 gymnasier vil være i farezonen, fordi der egentlig åbnes op for, at det også her er markedskræfterne, der styrer.
Nu har De Konservative så fremført, at de i høj grad ønsker at have de uddannelsesinstitutioner også i de tyndtbefolkede områder.
Men er det en overvejelse, man har gjort sig, at fagkundskaben har de betænkeligheder, og hvad har man gjort i den forbindelse?
Allan Niebuhr (KF), 2005-05-20:
Som hr. Kristen Touborg ved, har hele den store opgave, der ligger vedrørende kommunalstrukturen, givet anledning til mange bekymringer rundtomkring: Hvordan skal det nu gå med dette, og hvordan skal det nu gå med hint?
Det er klart, at det også godt kan være, at der undervejs har været nogle oplæg, hvor man har haft begrundelse for at have den holdning.
Men jeg kan kun sige, at det ikke er i regeringens ånd at nedlægge og ødelægge mulighederne for en regional plan for undervisningsinstitutioner rundtomkring i landet.
Per Clausen (EL), 2005-05-20:
Man har så besluttet sig til, at det kommunalvalg, der skal afvikles her til efteråret, nok afvikles bedst, hvis de, der stiller op, ikke har nogen indsigt i, hvordan de økonomiske realiteter bliver fremover.
Det synes jeg er meget særpræget.
Og det gør det jo meget vanskeligere at føre politiske debatter frem til sådan et valg om de politiske prioriteringer, der efterfølgende skal komme, for ligegyldigt hvilke løfter mine gode socialdemokratiske venner i Aalborg kunne finde på at give mig i løbet af valgkampen, så vil de jo efterfølgende kunne løbe fra dem alle sammen med henvisning til, at økonomien blev helt anderledes, end de troede den ville blive.
Det synes jeg faktisk er smadderudemokratisk, også fordi jeg kender mange socialdemokrater, der kunne finde på at benytte sig af den slags.
Så jeg synes faktisk, at Dansk Folkeparti havde en interesse i at sørge for, at det her var på plads.
Ole Glahn (RV), 2005-05-20:
Hr. Allan Niebuhr understregede i sit indlæg, at det var vigtigt, at der ikke blev skudt med spredehagl i relation til landdistrikterne.
Kan hr. Allan Niebuhr angive, hvad det er for særlige målområder, som Det Konservative Folkeparti mener man skal rette indsatsen mod?
Herunder også: Skal det foregå i samarbejde med det rige foreningsliv, som bl.a. giver sig udtryk i Landsforeningen af Landsbysamfund, som arbejder for landsbyernes sag?
Er det sådan noget man tænker på, eller kan hr. Allan Niebuhr løfte sløret lidt for, hvad det mere præcis er, indsatsen skal gå efter?
Vi er meget enige om, at naturen er en væsentlig del af forudsætningen for et godt liv i landområderne.
Hr. Allan Niebuhr nævnte så økologi.
Det synes jeg er glimrende, og så vil jeg spørge, om hr. Allan Niebuhr dermed også siger, at De Konservative vil være med til at lave en målrettet strategi med henblik på at satse mere på økologisk produktion og dermed også på de følgevirksomheder, som kunne komme af det.
Allan Niebuhr (KF), 2005-05-20:
I min egenskab af ordfører på fødevarer og landbrug ved hr. Ole Glahn jo også, at det er et af de områder, vi også arbejder på.
Så vi er meget åbne og meget lydhøre over for ideer og tanker fra det økologiske landbrug.
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-05-20:
Jeg har et spørgsmål til ordføreren for Enhedslisten, og det drejer sig om det der med stordrift i kommunerne.
Ordføreren nævnte i sit indlæg, at man på længere sigt vil kunne opleve en langt større forældrebetaling, i og med at måske flere af de skoler og børnehaver, der ligger ude i yderdistrikterne, er frie.
Ordføreren kan jo også have ret i, at såfremt det er selvejende og frie institutioner, er der en forældrebetaling, hvis det er en friskole.
Men jeg vil gerne høre ordførerens holdning til, om ikke også det er korrekt, at de steder, hvor man har en friskole, har man også en langt større forældreindflydelse via sin deltagelse i en friskoles arbejde.
Per Clausen (EL), 2005-05-20:
Sådan vil det da ofte være.
Men jeg synes jo ikke, at løsningen, hvis der er for lidt forældreindflydelse i folkeskolen, er at sige, at folk skal gå over i friskoler.
Jeg går faktisk ind for, at så mange som muligt får deres børn passet i folkeskolen, for jeg mener, at det både demokratisk og på en lang række andre områder er en stor fordel, at forskellige menneskers børn mødes i den samme skole.
Så selv om ordføreren kan have ret, synes jeg, at vejen til at løse det problem er at skabe større forældreindflydelse, større indflydelse til børnene og for den sags skyld også større indflydelse til lærerne i forhold til, hvordan man driver den enkelte skole.
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-05-20:
Det var da et interessant svar fra Enhedslistens ordfører, for det vil sådan set betyde, at Enhedslisten er imod øget forældreindflydelse i de frie daginstitutioner og friskoler.
Per Clausen (EL), 2005-05-20:
Nej, jeg mener, at jeg næsten sagde det modsatte, men det kan godt være, at jeg har udtrykt mig uklart.
Jeg synes, det er fremragende, hvis man i børnehaver, som ikke ejes af kommunerne, og i friskoler – dem findes der masser af allerede nu – ud over at udvikle pædagogik i forskellige retninger også eksperimenterer med langt større indflydelse til børn, medarbejdere og forældre.
Det er strålende.
Jeg håber så bare, at de resultater, man der opnår, efterfølgende overføres til det offentlige.
Det, jeg derimod ikke bryder mig om, er den mulighed, man nu har indført for, at der kan være private daginstitutioner, hvor maksimumsgrænserne for forældrebetaling ikke eksisterer, og at man dermed kan påtvinge folk, der f.eks. bor i landdistrikterne, en større udgift til at få deres børn passet, end andre har.
Allan Niebuhr (KF), 2005-05-20:
Det kan jeg godt.
Et af de områder, jeg mener vi virkelig skal sætte fokus på, er også det, som jeg nævnte i min ordførertale, nemlig naturen.
Der har også været nævnt noget om økologi ude i landdistrikterne.
Det er nogle af de områder, hvor jeg virkelig mener at det her vil gøre en forskel.
Derfor mener jeg ikke, at man skal forfalde til at sige: Nu er der mange penge, nu kan vi begynde med både dette og hint.
Vi skal altså virkelig målrette vores indsats, så den får den størst mulige effekt.
Bjarne Laustsen (S), 2005-05-20:
Jeg hørte udmærket, hvad indenrigsministeren sagde, for der har jo været en teknologisk udvikling, der gør, at man kan høre og se den slags ting andre steder end her i salen.
Det er også en grund til, at man godt kan have arbejdspladser ude i yderområderne, at de altså ikke nødvendigvis behøver at ligge i centraladministrationen her i København.
Når indenrigsministeren siger, at det har noget med 1980'erne og den store ophugning, der var der, at gøre, så javel, men fiskeriets krise har aldrig været dybere, end den er i dag.
Det skyldes flere forskellige forhold, og FIUF-midlerne går jo ikke bare til det demersale fiskeri, men også til udvikling af fiskeriprodukter osv.
Når vi ser på laksesagen, hvor EU har lagt antidumpingstold på, er der blevet hjemsendt flere folk i Hirtshals og på Skagen end det antal job, man har forsøgt at beskytte i Skotland.
Det er jo derfor, at regeringen må tage sig sammen.
Derfor tror jeg, at regeringen gør meget, meget klogt i at hjemtage alt, hvad den kan, for at prøve at stabilisere og udvikle området, og vi medvirker gerne til det, for der er behov for det.
Det er i alle de yderområder her, at vi har den store nedgang.
Jeg håber ikke, at debatten er blevet så dyr, at det koster 500 mio. kr., men jeg håber, at ministeren og regeringen i det hele taget besinder sig.
Det er jo så et tilsagn, jeg aflæser i kombination med den melding, der også har været fra Socialdemokratiet, om, at man nu går ind i finanslovforhandlinger med respekt for skattestoppet.
Jeg synes, at det er meget, meget positivt, at der nu ligger et markant tilsagn fra Socialdemokratiet om, at man med respekt for skattestop og udgiftsrammer vil være med til at se på, om man kan finde yderligere national medfinansiering til at hjemtage penge til den danske fiskerisektor.
Det vil jeg formidle videre til fødevareministeren.
Så er jeg enig i synspunkterne om den teknologiske udvikling, at man skal lave opgavedeling m.v.
Det er også derfor, at jeg nu har fornøjelsen af at stå her, mens fødevareministeren, der er ansvarlig for det, vi diskuterer, kan sidde i sit ministerium og læse henvendelsen fra Dansk Fiskeriforening og altså allerede er gået i gang med at lave den analyse, som jeg har henvist til.
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-05-20:
Ja, det der med slankningen af antallet af arbejdspladser i København kommer for så vidt også ofte af sig selv, i og med at det er blevet så dyrt at bo der, at man ikke har råd til at købe en bopæl.
Jeg har et andet spørgsmål, og det er vedrørende det, som regeringen har gjort i forbindelse med regeringsgrundlaget efter folketingsvalget med, at man jo har valgt at nedsætte det regionalpolitiske ministerudvalg, som skal tage forskellige ting op til revurdering eller skabe nye initiativer for at fremme den regionale udvikling.
Der kunne jeg godt tænke mig at stille ministeren et spørgsmål i forbindelse med et svar, jeg har fået fra energiministeren om, at man her inden sommerferien ville komme med et energipolitisk oplæg fra regeringen.
Jeg går ud fra, at indenrigsministeren er med i det her ministerudvalg.
Der vil man jo prøve at komme med et oplæg til, hvordan man får lavet nye arbejdspladser bl.a. inden for bioenergi osv. og lige sådan med gyllesepareringsanlæg og sådan nogle ting.
Det kunne give noget beskæftigelse rundtomkring i landet, hvis man kunne få åbnet op for nye arbejdspladser af den art.
Jeg må helt ærligt sige, at jeg ikke – altså for nærværende – er særlig bekendt med, hvordan det arbejde under transport- og energiministeren skrider frem.
Men jeg kan mere generelt sige, at når vi har valgt at lave et regionalpolitisk ministerudvalg, så er det – og det synes jeg også, debatten her i dag jo understreger – fordi regionalpolitik jo ikke sådan bare er en disciplin, man kan reservere til forskning eller uddannelse eller transport eller en anden sektor.
Det er jo noget med at have den røde tråd hele vejen igennem.
Det, vi har kunnet aflæse, også når man ser på tidligere regeringsbedrifter eller manglende bedrifter, har jo været, at de enkelte ministre har siddet og, jeg havde nær sagt, superoptimeret.
F.eks. når man har skullet indrette sin egen forvaltning, placere sine egne arbejdspladser, er man minister for minister nået til den meget overraskende slutning, at der er noget, der hedder Aalborg, Århus, Odense og København, og uanset hvad man skal placere, så er det logisk, at det koncentrerer sig dér ud fra en faglig indfaldsvinkel.
Hvis mange ministre uafhængigt af hinanden sidder med denne form for faglighed fuldstændig egenrådigt, får vi en skæv profil, og det er sådan set baggrunden for, at vi har valgt at skabe noget mere intern forpligtelse i regeringen til at se Danmark under et.
Derfor er jeg også glad for, at alle tal viser, at det har haft en mærkbar effekt.
Bjarne Laustsen (S), 2005-05-20:
Hr. Leif Mikkelsen var inde på, at der ikke var så mange ting, man kunne gøre ved udviklingen, men medgav alligevel, at der kunne være noget på uddannelsesområdet.
Nu er det jo et af de områder, hvor regeringen i den korte levetid, den har haft, har formået at spare 4 mia. kr. sådan bredt ud over det hele.
Jeg kan ikke nå at remse dem alle sammen op, men jeg kan sige, at det eneste, man har givet flere penge, er privatskolerne.
Det er selvfølgelig en prioritering, men det har kostet de arbejdsløse opkvalificering i områder, hvor der er arbejdspladser, der er blevet nedlagt.
Det, man også har foretaget sig, er, at man har ændret på produktionsskolernes vilkår.
Det vil føre til lukning af produktionsskoler i forbindelse med den nye kommunalreform, og jeg tror også, det vil føre til, at en lang række gymnasier i de tyndtbefolkede områder vil dreje nøglen om, fordi der ingen styringsinstrument er fra lokal side til at få ændret på det.
Derfor vil jeg godt høre: Med hensyn til de der vækstfora, som jo er genbrug af penge – det er i hvert fald ikke nye penge, sådan som det er blevet lovet – kunne hr. Leif Mikkelsen ikke bare give to-tre eksempler på, hvad det er, man vil styrke de der yderområder med?
Det er jo yderområder, der har tilbagegang inden for landbrug og fiskeri, og når store virksomheder også lukker, er der behov for at der er nye initiativer.
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-20:
Nu holder spørgeren sig jo ikke til at spørge, men kommer med en række påstande, som så i øvrigt ikke er rigtige, og derfor er det vanskeligt at levere svaret på det.
Hr. Bjarne Laustsen siger, at der er sparet 4 mia. kr. på uddannelse i denne regerings tid.
Jeg går ud fra, at hr. Bjarne Laustsen er helt opmærksom på, at med de principper, der ligger omkring finanslove – som Socialdemokratiet jo behændigt indtil nu ikke har valgt at tage så stort medansvar for – foregår der en ren effektiviseringsbesparelse, som lige præcis på uddannelsesområdet hver eneste gang er ført tilbage til uddannelsen.
Derfor er det jo simpelt hen ikke rigtigt.
Det er præcis et prioriteringsområde; forskning og uddannelse har fået flere penge i den her periode.
Og med hensyn til hele forskningsområdet kan det vel i høj grad forventes at kunne betyde, at også udkantsområder drager nytte af det.
Det er en betingelse for, at de måske bliver i området, og det er vel den stærkeste ressource.
Vi kan flytte rundt med meget økonomi, men den stærkeste ressource er jo mennesker, og det er unge mennesker.
Så derfor er uddannelse vigtig.
Det er jeg helt enig i.
Det er også derfor, den her regering har prioriteret det med så mange midler, som den har.
Bjarne Laustsen (S), 2005-05-20:
Jeg vil gerne have lov at vende tilbage til et tidligere spørgsmål, som fru Lene Hansen rejste, og det er spørgsmålet om at hjemtage EU-midler og så have en statslig medfinansiering.
Ved hr. Leif Mikkelsen noget, som Fødevaredirektoratet ikke ved?
Jeg har regeringen alvorligt mistænkt for her at excellere i, hvor der er flest stemmer henne, og det må der så åbenbart være i landbruget, for der skal hjemtages fulde midler, men når det drejer sig om fiskeriet, som er et meget mere trængt erhverv, vil man ikke gå ind og hjemtage de midler, således at man kan få lavet en ny udvikling i de her betrængte områder.
Det er meget problematisk, vil jeg sige til hr. Leif Mikkelsen.
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-20:
Jeg konstaterer bare, at lige præcis nu har hr. Bjarne Laustsen jo været så venlig at læne sig op ad regeringsgrundlaget.
Det er også et godt element at læne sig op ad, det er ganske klogt, nemlig at man vil prioritere; at der med hensyn til de midler, der er til rådighed i EU, og hvor der kræves medfinansiering, er en politik om, at det vil vi sikre, for at hjemtage dem.
Det er klart, og det er den generelle politik.
Derfor går jeg ud fra, at det også er en situation, der gælder de områder, vi taler om her.
Ole Stavad (S), 2005-05-20:
Så blev det næsten for fristende ikke at følge op på hr. Bjarne Laustsens og fru Lene Hansens spørgsmål.
Jeg tror sådan set ikke, at ordføreren taler mod bedre vidende.
Jeg tror sådan set, at ordføreren tror på og er af den opfattelse, at man bør matche de EU-midler, så man også kan hjemtage dem, også på fiskeriområdet.
Derfor vil jeg godt spørge Venstres ordfører: Betyder det, han siger, at han under alle omstændigheder vil støtte os andre i, at sådan skal det være, hvis det er sådan, at han skulle gå hen at have taget fejl, og at regeringen heller ikke på det her felt opfører sig så klogt, som hr. Leif Mikkelsen tror og håber og synes de skal gøre?
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-20:
Nu mener jeg generelt, at regeringen opfører sig klogt og på alle områder fint, og jeg konstaterer, at der er en generel politik om, at man vil arbejde for at hjemtage de EU-midler, der bliver til rådighed, og der, hvor der kræves medfinansiering, vil man tilstræbe det.
Derfor ser jeg gerne, at de omfatter de områder, hvor det er naturligt, og jeg går ud fra, at det er det, der er grundlaget for meldingen i regeringsgrundlaget, altså at der, hvor det er hensigtsmæssigt, gør man det.
Så det må afprøves.
Ole Stavad (S), 2005-05-20:
Det bekymrer mig en lille smule, at jeg synes, hr. Leif Mikkelsens ordvalg ligesom har ændret sig fra den første besvarelse til fru Lene Hansen, som var fast, klar, uden mulighed for at fortolke: Regeringens politik er, at vi matcher de midler, at vi hjemtager dem, og at vi sørger for, at de kommer til at gøre gavn der, hvor de skal være.
Man kan jo bruge sådan en debat her til meget snak, men realiteterne er jo trods alt dem, der tæller bagefter, og det er derfor jeg sådan går lidt mere kontant til hr. Leif Mikkelsen.
Kan vi ikke lave en alliance om, at uanset hvad regeringen foretager sig her, vil hr. Leif Mikkelsen være med til, og i Venstres folketingsgruppe gøre sit til, at vi får løst det her problem, så de midler, der ligger i EU, som kun kan hjemtages, hvis den danske stat også kommer med sin andel, er noget, vi i fællesskab vil sørge for kommer til at ske, og at hr. Leif Mikkelsen vil stå sammen med os andre for at få presset regeringen til at opføre sig klogt, hvis det er sådan, at det imod hr. Leif Mikkelsens forventning ikke skulle være sket?
Det kan være, vi har forskellige forventninger.
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-20:
Om fornuftige ting står jeg gerne sammen med hr. Ole Stavad, men der er sikkert grund til at tænke sig meget godt om, inden man nu tror, at der er nogen særlig fremdrift.
Jeg har peget på, at regeringen har klare udmeldinger om, at man har en politik, der siger, at der, hvor der er EU-midler at hjemtage, vil man fastholde den politik, at når der kræves medfinansiering, vil man skaffe disse midler.
Det er spørgeren, der taler specifikt om fiskeri, det er ikke mig.
Jeg siger bare, at det er regeringens politik, det står i regeringsgrundlaget, uden at det skal udmøntes på enkeltområder.
Per Clausen (EL), 2005-05-20:
Nu er jeg meget enig i det, der var hr. Jens Peter Vernersens udgangspunkt, nemlig at i Folketinget beskæftiger vi os med at lave politik med henblik på at påvirke udviklingen snarere end med at referere til, at udviklingen bare går sin gang.
Jeg har en enkelt, sådan lidt konkret sag, som jeg godt vil spørge hr. Jens Peter Vernersen om.
I Nordjylland har vi set, hvordan Danish Crowns beslutning om at flytte eller lukke et slagteri i Hjørring får meget alvorlige konsekvenser.
Nu er der gudskelov sket det i Hjørring, at det er faktisk er lykkes at samle en gruppe mennesker, der godt vil investere i en fortsat fødevareproduktion i det gamle slagteri.
Men så kommer problemet, for vil Danish Crown så sælge slagteriet til dem, der følger efter?
Der har de sådan nølet lidt, og der vil jeg godt spørge hr. Jens Peter Vernersen, om Socialdemokratiet vil være med til at stramme op på den monopollovgivning, der er i dag, sådan at vi kan tvinge Danish Crown til at sælge de fabriksanlæg, som de ikke ønsker at benytte mere.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-05-20:
Vi synes, at det er meget problematisk, når monopollignende virksomheder får en størrelse, som vi har set det både med Arla og med Danish Crown, hvor de bliver fuldstændig enerådende på markedet.
I øjeblikket ser vi faktisk, at man nede i Struer også har et slagteri, som har stået tomt, og som man er tvunget til at sælge.
Det har været Konkurrencestyrelsen, der har grebet ind, fordi der netop skulle være konkurrence på området.
Jeg tror, det er vigtigt, at disse konkurrencevilkår er til stede, og derfor er det selvfølgelig vigtigt, at vi også har en konkurrencelovgivning, så Konkurrencestyrelsen kan gribe ind, hvis konkurrencen bliver sat ud af kraft.