runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2001-05-18:
CD er jo et pragmatisk parti og derfor åben over for gode forslag, hvor de så måtte komme fra i salen.
Men jeg må også samtidig sige, at jeg ikke har hørt noget folkekrav om at indrette sig på denne her måde noget steds fra.
Vi har heller ikke haft det fremme i vores debatter før.
Og egentlig er det ærgerligt, at det kommer på denne tid af året, for det kunne have dannet grundlag for, at vi kunne have debatteret nogle ting, som jeg synes, vi skal fortsætte med, og det drejer sig om, hvordan vi servicerer de ældre på det her område.
Der er det bare om at holde fast i det, vi har nu og også meget gerne udbygge det, for der er stadig væk store problemer med det.
Den eneste måde, jeg har set det gjort på før, var en
kommune, der havde et stort plejecenter.
De aftalte med administrationen, at de fik tillagt et vist antal timer, og dem skulle de så fordele på stedet.
Det vil sige, at det er den model, hvor man siger, at der er et snit.
Vi har så og så mange, og vi regner med, at de gennemsnitligt koster så og så meget.
Det bliver så overladt til i dette tilfælde andelsselskabet.
I det andet tilfælde var det jo så spørgsmålet om at overlade pengene til det her store plejecenter, og det blev til utilfredshed mellem dem, der boede der, fordi man syntes, at det var urimeligt, at nogle fik så meget af puljen og andre mindre.
Det bryder i øvrigt også med det princip, som vi selv har stået og talt utrolig meget om herinde, nemlig at den enkelte skal vurderes særskilt.
Men det kunne man jo godt gøre i et andelsselskab.
Jeg kan bare ikke forstå, hvorfor det skal være et andelsselskab.
Jeg kan godt forstå, at man gerne vil noget nyt, og at man gerne vil udvikle området, men så ville jeg synes, vi skulle gør det sammen.
Og når jeg siger sammen, så mener jeg også regeringspartierne, og det siger jeg, fordi jeg vil så gerne, at der er så stor en bredde som overhovedet muligt bag det, vi laver på ældreområdet, så det holder lidt.
CD kan ikke støtte forslaget.
Anders Samuelsen (RV), 2001-05-18:
Sådan nogle forslag, som i en eller anden grad er småinspireret af en eller andet østeuropæisk, centralistisk tankegang, er ikke noget, Det Radikale Venstre støtter.
Og vi støtter altså heller ikke det her forslag, for der står i første linje i andet afsnit, at kommunerne forpligtes til at tegne driftsoverenskomst med andelsselskabet.
Og vi mener ikke, at fordi vi herinde på Christiansborg tror, at vi har fundet de vises sten, skal vi forpligte samtlige landes kommuner til at gøre det på én bestemt måde.
Det går vi ikke ind for.
Vi går ind for at stille muligheder op for kommunerne, så de kan udøve det kommunale selvstyre i al dets mangfoldighed, det er fint nok.
Men det med at forpligte kommunerne til, at, fordi nogen har fået en genial idé et eller andet sted, så skal det være noget, der skal stilles til rådighed alle mulige andre steder, mener vi er en dårlig idé.
Vi skal se at få noget sommerferie herinde, det tror
jeg vil være en god idé.
Tove Videbæk (KRF), 2001-05-18:
Beslutningsforslag nr. B 188 synes vi i Kristeligt Folkeparti
er et meget spændende forslag, som handler om oprettelse af andelsselskaber, der på nonprofit solidarisk basis skal varetage praktisk bistand og personlig pleje i hjemmet for ældre borgere.
Andelsselskabet skal oprettes i tilknytning til en eksisterende andelsboligforening eller i tilknytning til en kommende andelsboligforening.
Hensigten er, at ældre borgere kan blive boende i den samme ældreegnede bolig resten af livet.
Når det så er sagt, så tror vi i Kristeligt Folkeparti
ikke, at vi kommer uden om det forslag, som Kristeligt Folkepartis Flemming Kofod-Svendsen fik førstebehandlet i går her i Folketingssalen, nemlig B 76, om bedre vilkår for selvejende ældre boliginstitutioner og selvejende plejecentre.
Vi skal som her i B 188 sørge for bedre pleje og praktisk hjælp i hjemmet.
Det skal vi i allerhøjeste grad, men vi skal så sandelig også, f.eks. via B 76, sørge for flere ældre- og plejeboligpladser.
Og gerne i et miljø med en atmosfære, med en grund- og livsholdning, som den ældre kan identificere sig med.
Erik Larsen (V), 2001-05-18:
Jeg synes, det har været en spændende debat, der har været om forslaget.
Jeg er selvfølgelig ked af, at der er nogle, som måske ikke helt har forstået intentionerne eller ånden i forslaget.
For lige at prøve at trække det kort op, hvad er så baggrunden for, at Venstre fremsætter det her forslag?
Ja, det er ganske enkelt, fordi vi ved, at der i andelsbevægelsen og i andelstanken ligger en stor del solidaritet, der ligger en forpligtelse til i fællesskab at løse nogle opgaver, som man er fælles om, og nogle problemer, som alle kan risikere at få.
Derfor er der ikke noget hokuspokus, som hr. Villy Søvndal sagde.
Det er faktisk meget enkelt.
Hvad er gevinsten?
Det er, at vi får aktiveret nogle kræfter, som ligger hos mange ældre, som ønsker, at det overskud, de måske har, kan bruges i en positiv sammenhæng af andre i det nære samfund omkring dem.
Og her er der en opgave, synes jeg
Jeg vil gerne sige tak til dem, som har støttet forslaget.
Hr. Villy Søvndal havde en masse gode tanker om ældrepolitikken, men kom egentlig ikke særlig meget ind på substansen i forslaget.
Jeg vil gerne sige til fru Aase D. Madsen, at det her med nonprofit er ikke opfundet til en eller anden bestemt lejlighed, men andelstanken, andelsbevægelsen bygger i grundsubstansen på, at man er et nonprofitforetagende.
Vi har ikke overvejet, hvorvidt den her model kunne udbredes til ejerboligforeninger og andre typer, men det er da noget, vi gerne vil se på under udvalgsarbejdet.
Men når vi har valgt at knytte forslaget til andelsboligforeninger, er det jo
, fordi de mennesker, som har valgt den boligtype, også har valgt en form, som netop indeholder andelsprincippet, og man dermed må formode, at de mennesker også har lyst til at gå videre med at udbrede den tanke.
Jeg vil sige til fru Jette Gottlieb, at jeg var glad for hendes indlæg her, glad for, at fru Jette Gottlieb har læst forslaget med de briller, som jeg mener forslaget skal læses med, og jeg er meget villig til, at vi også under udvalgsarbejdet prøver at se på, om man kan udvikle ideen her til at blive en lidt bredere mulighed.
Jeg kan godt tælle stemmer og se, at forslaget måske ikke har den store mulighed lige nu.
Jeg synes, det er lidt synd for alle dem, som gerne ville prøve det her i praksis.
Der blev fra en af ordførerne nævnt, at det her ikke var et folkeligt krav.
Jeg ved ikke, hvor meget der skal til et folkeligt krav, men jeg ved i hvert fald, at der er mange ude i landet, som har det ønske, at man kunne etablere noget af det, der ligger i forslaget her, i forbindelse med deres bolig.
Og når de har det, så skyldes det nogle af de ting, jeg har været inde på, men også at man ser muligheden for, at man kan undgå et boligskift i sin ældre periode ved netop at organisere sig på denne her måde.
Jette Gottlieb (EL), 2001-05-18:
Der er for mig ingen tvivl om, at når det ser ud til, at der kan laves flertal rundt om regeringen, som den radikale ordfører udtrykte det, hvor f.eks. Venstre og Enhedslisten indgår, så er det jo bl.a., fordi Venstres socialordfører og Venstres skatteordfører ikke altid taler med samme tunge.
For mig er der ikke noget overraskende i, at man i det sociale forum godt kan nå frem til nogle enigheder, for det er nogle alment menneskelige problemer, der bliver drøftet, og derfor er vi altså også positive over for intentionerne i det her forslag.
Vi synes, det vil være en rigtig god idé at udvide kapitel 20 i loven om social service, sådan at det ikke kun omfatter pasning af døende, men også af handicappede.
Og også vi mener i øvrigt, at det er afgørende, at det er en rettighed. Så vil jeg til fru Aase D. Madsen sige, at lønniveauet for så vidt er fastlagt, nemlig at godtgørelsen for tabt arbejdsindtægt skulle være plejevederlag svarende til højst 1½ gange dagpengemaksimum.
Så det er sådan set et led i det.
Det bør naturligvis også gælde ved orlov til pasning af døende eller ved lønkompensation for at passe stærkt handicappede børn i eget hjem.
På den måde undgår vi - det er jo en meget vigtig ting, synes jeg - at udstøde og marginalisere familier, der i forvejen er stærkt belastede. Så skal man overveje, om 6-måneders-begrænsningen er særlig hensigtsmæssig, men det er jo nogle af de ting, der kan arbejdes videre med i udvalget.
Vi ser frem til, at der kan ske et konstruktivt udvalgsarbejde om det her spørgsmål, og vi håber faktisk, at det vil være muligt at finde frem til et forslag, som også regeringen og de resterende partier, der indtil nu ikke har sagt noget positivt om forslaget, kan indgå i.
Jeg tror, at der vil være bred mulighed om at nå frem til noget.
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-05-18:
Som medforslagsstiller kan jeg på Det Konservative Folkepartis vegne give tilslutning til beslutningsforslaget.
Vi oplever i disse år et stigende behov for, at ældre mennesker får mulighed for at indrette deres dagligdag, deres tilværelse så fleksibelt som overhovedet muligt, at der er så mange tilbud som overhovedet muligt.
Vi oplever, at flere og flere i 40-45-årsalderen ønsker at planlægge deres tredje alder, deres seniortilværelse.
De ønsker i god tid at sikre sig muligheden for en glidende tilbagetrækning fra arbejdslivet.
De ønsker selv at påvirke rammerne for pensionisttilværelsen.
Det kræver, at der er mange muligheder.
Det kræver også, at der er mange forskellige muligheder for bolig.
Det er en god idé for mange mennesker; det er en god idé at tilrettelægge det i god tid.
Hvorfor i alverden skal det ikke kunne foregå i en andelssammenhæng?
Og hvorfor skulle vi ikke fra lovgivningens side give mulighed for, at den slags boligformer kan blive understøttet af yderligere praktisk og personlig hjælp, når tiden kommer?
Hvorfor kunne vi ikke fra lovgivningens side give mulighed for, at man kan blive understøttet i de sociale netværksopbygninger?
Vi taler så meget om, at det største problem på ældreområdet i Danmark i virkeligheden er ensomhed.
Hvorfor i alverden ikke understøtte en idé, som kan gøre det mere muligt at etablere sociale netværk, som også kan holde langt ind i alderdommen?
Det er i virkeligheden de principper og tanker, der ligger bag beslutningsforslaget, og jeg må sige, at det, Socialdemokratiet har fremhævet som værende argumenter imod forslaget, er udtryk for, at man totalt har misforstået forslaget.
Man taler om tvangsudlicitering.
Det har intet på sig.
Hvad er det, forslaget i sin kerne går ud på?
Ja, det går ud på, at der skal kunne etableres et andelsselskab i forbindelse med en andelsboligforening, og at den skal kunne tilbyde praktisk og personlig hjemmehjælp til personer, som efter det almindelige offentlige system ville være visiteret til det.
Kommunen skal godkende kvaliteten.
Kommunen har altså fortsat myndighedsansvaret, lige så vel som kommunen fortsat har det økonomiske ansvar for, at de borgere, som er visiteret til en ydelse, også får den.
Det, vi altså lægger op til her, er, at borgerne frivilligt og på eget initiativ kan få den ydelse leveret fra en andelsselskab, som i øvrigt matcher den boligmæssige ramme, de har valgt.
Det er en mulighed blandt mange, og jeg vil gerne sige det ligeud til Socialdemokratiet og til ministeren: Dette forslag er et delelement i den samlede strategi fra K og V's side, gående på at sikre borgerne frit valg på hjemmehjælpsområdet.
Frivalgstankegangen i endnu en variation er, hvad det her forslag går ud på.
Det har intet på sig, intet.
Hvis Socialdemokratiet vil vende tommelfingeren ned til det her forslag, er man nødt til at finde nogle flere sagligt begrundede argumenter.
Anders Samuelsen (RV), 2001-05-18:
Det er jo interessante tider, vi bevæger os i, må man sige.
Der er tilsyneladende konstante flertal rundt om regeringen.
Den ene dag er det barselorlov, og i dag er det så orlov til pasning.
I Det Radikale Venstre ser vi sådan set meget positivt på det forslag, der ligger her.
Vi er nu bekymrede for økonomien i forslaget.
Man kan synes, at det lyder meget sort
Indtil nu har det i hvert fald ikke været muligt at få dem til at indrømme, at der kunne være noget fleksibilitet i det, som holder dem oppe.
Vi mener egentlig ikke, at der er nogen mening i at nøjes med at vedtage, at man gerne vil have en gave, uden at man på en eller anden måde finder ud af, hvordan den gave skal finansieres.
Derfor mener vi faktisk, at det rette forum for det her må være, at man lægger sådan noget frem.
Det er fint, at man diskuterer det åbent hen over sommeren og så prøver at indarbejde det i hvert sit finanslovforslag.
Så kan man mødes til finanslovforhandlingerne, hvor pengene også skal findes til alle de gode ønsker, som man har.
Det må være det rette sted at beslutte sig for at sige, at så vil vi det her.
For at komme med det ene forslag efter det andet, som næsten går i retning af, at vi også vil have større julegaver i år - det kan alle blive enige om - mener vi faktisk ikke er meningen.
Vi mener i Det Radikale Venstre, at vi på den måde ender med fuldstændig at holde befolkningen for nar.
Det bliver et spørgsmål om overbud ud over alle grænser, og det vil Det Radikale Venstre ikke være med til.
Så på den baggrund kan vi ikke støtte forslaget.
Erik Larsen (V), 2001-05-18:
Jeg tror, de fleste medlemmer af Folketinget har det på samme måde, som socialministeren gav udtryk for her fra talerstolen: det er et af de områder, hvor vi får utrolig mange henvendelser fra borgere, som dels føler sig i klemme, dels står uforstående over for de afgørelser, der træffes.
Man er også uforstående over for sagsbehandlingstidens længde og mange andre spørgsmål.
Angående sagsbehandlingstidens længde kan vi jo konstatere, at den i de senere år er steget væsentligt, hvad jeg har svært ved at forstå.
Jeg har egentlig også svært ved at forstå, at der kræves en reform, men i Venstre er vi enige i, at det er et område, der skal ses på.
Vi er i Venstre klar til at drøfte en reform.
Vi er af den opfattelse, at vi vil afvente regeringens udspil, og ministeren har jo i dag her fra talerstolen bekræftet, at principperne vil komme til offentlighedens og vores kendskab inden sommerferien.
Dermed får vi en mulighed for at indlede en debat eller en drøftelse om, hvad det er for nogle elementer, regeringen lægger vægt på.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at vi fra Ventres side mener, der er problemer, der skal løses, og vi går konstruktivt ind i arbejdet med at finde en løsning.
Jørn Pedersen (S), 2001-05-18:
Der er jo ingen tvivl om, at tankerne bag det her forslag er hundrede procent positive, men jeg vil ligesom socialministeren alligevel spørge, om det er tiden at gøre det nu, når man tænker på, med hvor stort flertal vi sådan set har sat mange ting i gang. Her tænker jeg på følgegrupper og andre ting, der skal følge visse områder netop for at sikre, at den socialpolitiske debat bliver taget, og for at sikre, at man følger intentionerne.
Vi har jo faktisk også gennem vores satspuljeforhandlinger igangsat meget gennemgribende evalueringsprojekter ud over alle de kommissioner, nævn m.v., som socialministeren nævnede.
Jeg synes faktisk, at vi i socialpolitikken i den sidste årrække har været meget opmærksomme på, at vi fastholder debatten og får debatten, især når vi snakker om kvaliteten for de svageste.
Jeg kunne være bange for, at vi får en vis form for overlap, for vi risikerer jo, at noget af det, vi selv har sat i værk, måske mister noget af den effekt, det ellers kunne have fået, hvis vi så kommer og siger, at nu skal vi have et helt fuldstændig overordnet 17-mands-råd, der skal sidde og køre mange af de ting, som vi har bedt om at få specielle fagfolk til at udføre for os.
Jeg tror også, som socialministeren sagde omkring ekspertviden, at vi også skal passe på, at vi ikke får den spredt for meget. Så uagtet, at der er mange gode tanker i det, og uagtet, det altid er godt at få en bred socialpolitisk debat, så er jeg ikke sikker på, at tiden er inde nu.
Til gengæld kan det være noget, vi må tage op på et senere tidspunkt, når nogle af de andre ting, vi har lavet, eventuelt er kørt til ende.
Inger Bierbaum (S), 2001-05-18:
Jeg vil gerne sige til fru Jette Gottlieb, at med hensyn til det kommissorium, man lavede for det tværministerielle udvalg, som skal komme med en konsekvensberegning af, hvor langt man kan gå inden for de bestemte områder, vil vi gerne se, hvorledes konsekvenserne er, inden vi lægger os fuldstændig fast.
Det er derfor, der ikke kommer nogen konkrete forslag, før vi har fået alle konsekvenser beregnet.
Vi håber, at der i stor enighed kan laves et forslag, som alle her i salen kan gå ind for i næste samling.
Jette Gottlieb (EL), 2001-05-18:
Jeg bad simpelt hen bare om nogle runde principper, og ministeren har jo gjort rede for, hvad det drejede sig om.
Det er et opgør med de begrænsninger, der ligger i begrebet »pludselig opstået«, de begrænsninger, der ligger i varighedsbestemmelserne, og de begrænsninger, der ligger i den måde, man sagsbehandler på.
Der er ingen af de ting, der er i modstrid med det, der står i beslutningsforslaget.
Jeg bliver nødt til at spørge, om den socialdemokratiske ordfører har læst det, og så spørger jeg: Kan man ikke for en gangs skyld bide hovedet af al skam og så stemme for et beslutningsforslag, man er enig i?
Henrik Dam Kristensen (S), 2001-05-18:
Det undrer mig en anelse, at Enhedslisten ordfører tilsyneladende vil have konflikt på dette område.
Jeg havde egentlig forventet, det var lidt modsat, og derfor synes jeg, der er grund til endnu en gang at slå fast, hvad Socialdemokratiet vil, og hvad det var, jeg sagde i mine kommentarer til beslutningsforslaget.
Jeg sluttede faktisk med at sige, at beslutningsforslaget var blevet overhalet af regeringens egne initiativer.
Jeg tror oven i købet, jeg sagde, at man måske oven i købet kunne vende det rundt og sige, at vi havde adopteret beslutningsforslaget, og så kan man vel ikke komme ret meget tættere på at sige, at de principper, der overordnet ligger i beslutningsforslaget, er vi enige i.
Der skal en reel reform til med hensyn til pludseligt opståede skader, sagsbehandlingstiden skal ned, og der skal ske en klar sikring af, at også det forebyggende arbejde kommer ind i arbejdsskadereformen.
Det er vel også de principper, der ligger i SF's beslutningsforslag.
Jeg synes, vi skal tage en konflikt dér, hvor der er grund til at tage en konflikt, men lad os ikke tage den her, hvor jeg alt andet lige oplever, at nu kommer regeringen med klart mæle og siger, at inden sommer vil de grundlæggende principper, hvorpå en reform skal hvile, blive offentliggjort.
Jeg tilkendegav, at jeg håber, at noget af den første lovgivning, som kan blive præsenteret for Folketinget i næste folketingssamling, vil være en ny arbejdsskadereform, og at det sker under alle omstændigheder før jul.
Jette Gottlieb (EL), 2001-05-18:
Jeg vil straks tilkendegive, at jeg ikke på nogen måde er ude på at lave konflikt på området i det omfang, vi er enige om, hvilke principper der skal laves om.
Men jeg vil godt spørge ministeren, hvad det er for en parlamentarisk skik, der tilsiger, at et regeringsparti aldrig kan stemme for et beslutningsforslag, andre har fremsat, når man rent faktisk ikke bare er enig i det, men oven i købet har adopteret det og faktisk har tænkt sig at udføre de ting, der står i det.
Det undrer mig.
Inger Bierbaum (S), 2001-05-18:
Jeg vil blot sige til fru Jette Gottlieb, at arbejdsskadeloven er en meget gammel lov.
Der er blevet lappet på den og gjort meget ved den i årenes løb, og når nu regeringen kommer med en reform til efteråret, er det jo, man siger: Lad os lige se, hvordan lyrikken skal være i den reform.
Jeg vil gerne gentage, at i Socialdemokratiet gerne vil have ulykkesbegrebet ændret og forbedret, og vi vil gerne have sagsbehandlingtiden ned.
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-05-18:
Det Konservative Folkeparti er meget optaget af den forestående revision af arbejdsskadeforsikringsloven.
Vi har selv på et tidligere tidspunkt fremsat et beslutningsforslag, hvorefter endog selvstændige skal være omfattet af arbejdsskadeforsikring, simpelt hen ud fra den grundlæggende betragtning, af også selvstændige kan komme til skade på deres arbejde. Ved den lejlighed fik vi en meget imødekommende modtagelse bredt i Folketinget, som vi var glade for.
En del partier, herunder SF, mente, at sagen skulle løses i forbindelse med den forestående revision af arbejdsskadeforsikringsloven, og det kan vi godt se en vis idé i.
Vi ville gerne have fastslået, at man i forbindelse med den forestående revision sikrer og garanterer, at selvstændige bliver omfattet.
Det håber jeg vi kan få på plads, endnu inden Folketinget går på sommerferie, eventuelt i forbindelse med en beretning i udvalget.
Men tilbage til dette beslutningsforslag.
Jeg synes, at det er en god idé, at SF prøver at presse regeringen lidt til at komme i omdrejninger.
Vi vil ikke på forhånd afvise de principper, der lægges op til her.
Vi vil gerne se dem i sammenhæng med de øvrige forslag, som måtte komme.
Vi venter spændt på, at regeringen løfter sløret for principperne og også for det konkrete forslag. Vi vil meget gerne deltage aktivt i forhandlinger om en revision af arbejdsskadeforsikringsloven.
Men vi synes ikke, at det er rimeligt på nuværende tidspunkt at tage delelementer af den her karakter ud.
Beslutningsforslaget lægger jo op til, at man skal gennemføre en politisk stillingtagen til udmøntningen af de forslag, som ligger i betænkningen om arbejdsskadesikring.
Det er et meget vidtløftigt pålæg.
Man kan sige, at det næsten skulle oversættes til, at man pålægger regeringen at tage initiativ til forhandlinger, og det synes vi også er godt og rigtigt, men vi skal have et forhandlingsgrundlag.
Så jeg synes, det eneste rigtige svar på dette beslutningsforslag er, at det er godt, at vi opretholder presset på regeringen, og det skal vi gøre i fællesskab.
Men lad os se på de enkelte forslag og delelementer i en sammenhæng, og den sammenhæng må nødvendigvis være den forestående revision af arbejdsskadeforsikringsloven.
Anders Samuelsen (RV), 2001-05-18:
Der er i bund og grund mange paralleliteter til den årelange debat, vi havde omkring en reform af førtidspensionen, i forhold til det beslutningsforslag, vi behandler her i dag.
Vi har på førtidspensionsområdet oplevet en række sager, hvor man kunne sætte spørgsmålstegn ved, om den måde, det foregik på, var rimelig.
Sagsbehandlingstiden var for lang, var selve afgørelsen korrekt, og hvilke principper skulle man så, hvis man skulle lave en ny reform, bygge
sådan en ny førtidspensionsreform op efter?
Sådan er det altså også på det her område.
Nu er det, som om tålmodigheden med den gamle lov er ved at være brugt op, og derfor er der bredt i Folketinget enighed om, at vi skal have kigget på området og fundet frem til en ny arbejdsskadeforsikringslov.
Det bakker Det Radikale Venstre også helt klart op om, og vi bakker op om, at vi skal have en god debat, som kan munde ud i, at vi kan få en ny lov før årsskiftet.
Men vi mener ikke, at vi på nuværende tidspunkt egentlig skal lægge os fast på nogen som helst form for principper, men tage debatten. Så kan vi hver for sig komme med de principper i den debat, som forhåbentlig skal løbe, bl.a. hen over sommeren, og lægge dem offentligt frem.
Nogle har valgt at gøre det i deres ordførertaler her i dag, men andre kan så gøre det i løbet af sommeren, og på den baggrund kan vi sætte os ned i nogle konkrete forhandlinger og finde frem til et konkret forslag.
Så på den baggrund kan vi ikke støtte forslaget.