Ole Stavad (S), 2006-10-04:
»Hvad er begrundelsen for, at fordelingen af udgifter i udligningsreformen først efter lovforslagets vedtagelse fremregnes til 2005-niveau fra det ellers præsenterede 2003-niveau, og hvad er begrundelsen for, at fordelingen af tvungen skattenedsættelse og mulig skattestigning fortsat sker i forhold til gevinster henholdsvis tab beregnet efter de gamle tal?«
Skriftlig begrundelse
Regeringens ministre har til offentligheden forklaret, at de afvigende tal for resultatet af udligningsreformen i forhold til det af Folketinget vedtagne lovforslag skyldes, at lovforslaget hviler på 2003-tal, mens de udmeldte beløb til de enkelte kommuner måneden efter lovforslagets vedtagelse er stærkt afvigende herfra.
En parallel ændring af kravene til skattefastsættelsen er ikke sket, hvorfor kommuner kan opleve den helt paradoksale situation, at de f.eks. er tvunget til at sætte skatten ned med et beløb, der langt overstiger det beløb, som udgør den pågældende kommunes »gevinst« ved udligningsreformen, hvilket yderligere undergraver kommunens mulighed for at levere den af befolkningen forventede service.
Vi hørte jo i går statsministeren, ikke mindst efter hans åbningstale, gentagne gange sige, at han mente, at der var forældre, der var blevet vildført af falske tal.
Der vil jeg godt sige til indenrigsministeren, at jeg sådan set har følt mig ret vildført af falske tal, nemlig de tilsyneladende falske tal, der er optrykt i det lovforslag, som Folketinget behandlede i sidste samling, og som var regeringens regnestykke for, hvordan den udlignings- og finansieringsreform sammen med hele strukturomlægningen og opgaveomlægningen ville udmønte sig i de enkelte kommuner.
Regeringen må selv have troet på sine egne tal på det tidspunkt, for den sagde, at hvis man fik en forbedring, der svarede til over 0,2 skatteprocentpoint, skulle man nedsætte skatten med det, der lå over.
Hvis man fik en udgift eller en mindreindtægt på under 0,2 skatteprocentpoint, så fik man lov til, hvis man selv valgte det, at forhøje skatten med det, der svarede til over 0,2 skatteprocentpoint.
Det er endnu ikke lykkedes mig at finde en kommune, der har fået det tal, som ministeren har oplyst Folketinget om, og derfor synes jeg, at vi har en fælles interesse i at få de rigtige tal på bordet, og jeg vil godt bede ministeren om at svare på, om han er parat til det, samt svare på, hvorfor det hele tilsyneladende er så forkert, som det er.
Det her kan hurtigt blive meget teknisk, nu starter vi i det tekniske hjørne, og så ser vi, hvad der sker.
Men i det mere tekniske hjørne vil jeg gerne starte med at slå fast, at det har været fremført i debatten, at vi har taget sådan nogle gamle 2003-tal og regnet frem og den slags ting.
Det er der ikke tale om, og måske jeg med fordel lige kunne opridse historien.
Historien er den, at regeringen i foråret 2005 iværksatte et udvalgsarbejde med en frist på 9 måneder for at få udarbejdet nye udligningsmodeller, der gjorde, at vi kunne lave en lovgivning, således at de nye kommuner kunne løfte deres nye opgaver.
Det siger sig selv, at det udvalg måtte tage udgangspunkt i et bestemt år for at få fast grund under fødderne og lave et konsistent regnestykke.
Derfor blev der taget udgangspunkt i året 2005, som var det seneste år, der var foretaget udligningsberegninger for.
Så var der et bestemt punkt, hvor udvalget måtte bruge 2003-tal, og det var vedrørende fordelingsnøglerne for udgifterne på de enkelte opgaveområder, som kommunerne fremadrettet overtager fra amterne.
Udvalgets beregninger, som også lå til grund for lovforslaget, udgjorde altså på den måde et konsistent regnestykke, hvor både konsekvenserne af kommunalreformen og udvalgets udligningsmodeller var opstillet på 2005-niveau.
Det er også disse økonomiske opgørelser, som har ligget til grund for folketingsbehandlingen, og som skattelofterne er beregnet på basis af.
Men det er selvfølgelig sådan, at de ændringer, der er sket i de enkelte kommuners forhold i den mellemliggende periode, er blevet korrigeret via udligningen.
Hvis f.eks. en kommunes udgiftsbehov er blevet forøget i perioden, er kriterierne i udligningen fulgt med, og sådan er det også i dag.
Man opstiller jo ikke et nyt udligningssystem hvert evig eneste år.
Udligningssystemet er netop konstrueret til at opfange ændringer i kommunernes forhold gennem en opdatering af de kriterier og skattegrundlag, der indgår i udligningen, således at udligningsbeløbene løbende tilpasses ændringer i kommunernes forhold.
Det kan godt være, at indenrigsministeren har nogle meget fine teoretiske forklaringer på et eller andet.
Men det, jeg bare tror interesserer både de folkevalgte ude i kommunerne og borgerne, er, at der altså bag al den teori kommer en økonomi ud, som den pågældende kommune skal drive folkeskole, børnepasning, ældreomsorg osv. for.
De ni kommuner af forskellig politisk observans afleverede med borgmestrene i spidsen et papir til os, da de besøgte os i Folketingets Kommunaludvalg, og her stod der: I alle de ni kommuner er der en ringere økonomi end den, indenrigsministeren fortalte Folketinget de ville få, dengang han fik sit lovforslag vedtaget.
Det må da være et problem for ministeren.
Og hvis det er rigtigt, som ministeren siger, at hvis nogle har fået mindre, har andre fået mere, må det da også være i ministerens interesse, at vi får sat et arbejde i gang og fundet ud af: Hvad er sandheden?
Jeg er kun optaget af, at den diskussion, som både vi og folk ude på gaden har i øjeblikket, og som er svær at gennemskue, resulterer i, at vi får et fælles sagligt og ordentligt grundlag, så vi kan slippe for at have beskyldninger om mærkelige ting flyvende gennem luften, og i fællesskab får udarbejdet et materiale, som vi kan fæste lid til, og får inddraget kommunerne og borgmestrene, så vi siger: Det er vores fælles grundlag.
Hvorfor vil ministeren ikke være med til at bringe sandheden frem, når vi har hørt en statsministertale om falske tal, og vi andre oplever, at de falske tal er dem, ministeren har leveret?
Man kan sige, at bag teorien gemmer der sig et skatteloft for 2007 for den enkelte kommune, og at det skatteloft hviler på nogle forudsætninger, som over tid godt kan vise sig at være marginalt anderledes, er jo fuldstændig kendt stof.
Det er sådan set også derfor, at samtidig med at de lavede udligningsreformen, besluttede de partier, der indgik aftalen – altså regeringen, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre – at der i 2007 skulle afsættes en særlig pulje på 150 mio. kr., så de kommuner, der helt konkret ville få problemer med det skatteloft, der teoretisk var regnet ud, kunne søge midler fra den pulje.
Jeg noterer mig i øvrigt, at kommuner som Randers og Århus, der har været fremme i debatten, ikke har søgt fra den pulje.
Det handler om 2007 – jeg vil her gøre opmærksom på, at skattedannelsen jo er fri igen fra 2008 – så hvis der er kommuner, der har behov for en højere permanent kommuneskat for at kunne finansiere det serviceniveau, den har besluttet sig for, eksisterer den mulighed jo fra 2008, naturligvis under den forudsætning, at andre kommuner justerer skatten tilsvarende ned.
Jeg er ikke sikker på, at jeg helt har fattet det hele, men det hele bliver jo heldigvis skrevet ned, og så kan man læse det senere.
Hvis jeg må tage udgangspunkt i en enkelt af de ni kommuner, jeg nævnte tidligere, og som har været på besøg i Kommunaludvalget og lagt tingene frem for os, nemlig Holstebro Kommune – som i øvrigt har en Venstreborgmester – siger de, at de har fået 48 mio. kr. mindre, end de havde regnet med, og at de i øvrigt samtidig er tvunget til at nedsætte skatten.
Synes ministeren ikke, det er et problem?
Og har ministeren ikke sammen med os andre en interesse i, at vi får de rigtige tal på bordet?
Jeg hører ministeren sige, at hvis der er nogle, der har fået for få penge, er der nogle andre, der har fået – i citationstegn – for mange i forhold til det, der var forudsat, og det er da også interessant at vide, hvem det er.
Jeg er ikke stødt på nogen, der har klaget over, at de har fået for mange, eller i og for sig har sagt, at de har fået mere end det, der var forudsat, og har vi ikke en interesse i at få et sandt billede, så vi ikke har falske tal at arbejde ud fra?
Nu holdt jeg mig til manuskriptet før, netop fordi det kan læses bagefter og der bliver leveret nogle meget præcise budskaber.
Man kan sige, at udligningsreformen jo er en model, en regnemaskine man stiller op.
Vi tager det politiske ansvar for den måde, den regnemaskine er konstrueret på, men alle de komponenter, der indgår i den, er i øvrigt komponenter, vi er enige med kommunerne om.
Det er ikke mig, der personligt har skønnet, hvor stor en del af Ringkøbing Amts vejvæsens driftsopgaver, eller hvad ved jeg, der lander i Holstebro Kommune.
Det er et resultat af et arbejde i Finansieringsudvalget, som der har været hundrede procent enighed om, og de komponenter er lagt ind i regnemaskinen.
Så bruger vi selvfølgelig også regnemaskinen til at udregne 2007-økonomien på baggrund af det, der er virkeligheden derude i dag.
Virkeligheden derude i dag kan jo være, at en kommune, der havde et bestemt udgiftsbehov i 2005, i dag har et anderledes udgiftsbehov, og hvis det er steget, vejer det tungere på udligningen.
Men situationen kan også være den, at en kommune sådan set har haft en positiv udvikling af skattegrundlaget, og så er det selvfølgelig rigtigt, at den skal aflevere mere end det, man alt andet lige kunne se ud af tallene tilbage fra tidspunktet for lovforslagets behandling.
Men spejlbilledet er jo også, at kommunen har en bedre underliggende økonomi og altså får flere indtægter, og derfor er der sådan set ikke noget problem.