runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Freddie H. Madsen (DF), 2002-05-24:
SF ønsker med dette lovforslag, at der bygges yderligere 2.000 ungdomsboliger om året over den næste 3-års-periode, hvilket vi i Dansk Folkeparti har fuld sympati for.
SF foreslår også, at staten refunderer kommunernes udgift til byggeriet af de 2.000 boliger over den næste 3-års-periode.
Dette kan vi egentlig ikke på nuværende tidspunkt give tilsagn om at støtte, da det griber ind i de kommende finanslovforhandlinger.
SF har også den opfattelse, at såfremt kommunerne ikke vil være med til den aftale, man her lægger op til, skal regeringen opfordres til at tvinge kommunerne med i en sådan aftale.
I Dansk Folkeparti sætter vi kommunernes selvstyre meget højt, og allerede her skilles vandene.
Vi har for at få noget mere byggeri i gang nedsat den kommunale grundskyldsprocent fra 14 til 7, og det er vor forhåbning, at der bliver igangsat byggeri af nogle flere boliger, heriblandt også flere ungdomsboliger.
Hovedstadsområdet er gjort særdeles attraktivt, da man her med den kommunale udligning på omkring 50 pct. kan nøjes med at bruge ca. 3,5 pct. af grundkapitalen, så vi tager meget afstand fra, at der allerede nu skal gribes ind her.
Vi er af den opfattelse, at man bør gøre det mere attraktivt for pensionskasserne at bygge ungdomsboliger, og det kan selvfølgelig gøres ved at lave nogle nye regler, så det også på dette område bliver konkurrencedygtigt at bygge ungdomsboliger.
Kommunerne er nu frigjort fra 3-måneders-reglen om boliganvisning til flygtninge og indvandrere, så nu håber vi, at kommunerne vil komme i gang med at anvise nogle ungdomsboliger.
Samtidig har man ophævet skatten på udlejning
af værelser ud fra den filosofi, at der så blev nogle flere værelser til rådighed til udlejning.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-05-24:
Det, vi ikke kunne støtte i det forslag, var de meget restriktive regler, men det er jo sådan, at selve det at opføre fælles 4'ere nemt kan indeholdes i den gældende lovgivning.
Men for lige at vende tilbage til handlingen:
Den nuværende regering har haft et halvt år til at iværksætte initiativer, og vi har lovet, at der kommer yderligere initiativer i forbindelse med finansloven.
Den tidligere regering havde utallige år, men alligevel er det kun små forslag, som kom på falderebet inden valget, man har at hænge sin hat på.
Hvad gjorde den tidligere regering reelt?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-05-24:
Det er måske ikke helt trængt ind hos Venstres ordfører, men tidligere i dag gennemgik vi en række forslag, som Socialdemokratiet fremsatte, mens det sad i regering, bl.a. om fælles 4'ere, som vi lige har stemt om.
Det har ikke været mit indtryk, at det er et af de punkter, som Venstre er voldsomt positiv over for og har bakket op.
I stedet kom man med et forslag om, at nogle boligejere skulle have et skattefradrag, og det er, så vidt jeg kan se, det eneste, Venstre har stillet op med i denne her sammenhæng.
Kommuneaftalen fra juni i fjor gav kommunerne mulighed
for at sætte gang i byggeriet, og i januar i år blev det forslag, som den tidligere regering fremsatte, inden den fratrådte, genfremsat.
Det er endnu et eksempel på, hvad Socialdemokratiet har ønsket på ungdomsboligområdet, nemlig at få gang i byggeriet.
Men i februar blev kommuneaftalens positive tendens ophævet ved et indgreb fra finansministeren, så jeg synes ikke, det er rimeligt, at Venstres ordfører forsøger at give det indtryk, at Socialdemokratiet ikke gør noget for at få bygget ungdomsboliger.
Det er faktisk ikke korrekt.
Først til hr. Morten Homann: Det er sådan, at dette forslag direkte lægger op til, at regeringen skal pålægge kommunerne at bygge boliger, og det kan vi ikke støtte.
Men vi kan godt støtte, at regeringen indgår i forhandlinger med kommunerne og finder ud af at få øget kvoten.
Jeg vil godt sige - og det kan så være et svar til både hr. Morten Homann og Venstres ordfører, fru Inge-Lene Ebdrup - at når eksempelvis Københavns Kommune i de kommende 2-3 år bygger omkring 1.600 ungdomsboliger, som det er vedtaget i Københavns Borgerrepræsentation, er det altså ikke på grund af denne regerings politik, at man går i gang med det projekt.
Det er netop på baggrund af den politik, som den tidligere socialdemokratisk-radikale regering førte på boligområdet.
Beslutningerne blev truffet på det tidspunkt, så det kan næppe være på grund af Venstres politik.
Beslutningen blev truffet tidligere, end VK-regeringen tiltrådte, så det kan jo ikke være anderledes.
Jeg siger det her fra Folketingets talerstol, for at økonomi- og erhvervsministeren eller Venstres ordfører ikke pludselig om et stykke tid skal kunne komme og sige: Aha, nu er der kommet gang i ungdomsboligbyggeriet i Københavns
Kommune
Man bygger 1.600 ungdomsboliger over 2-3 år, og det er godt, vi satte det i gang.
Nej, beslutningen er truffet for længe siden.
Der bliver bygget ungdomsboliger i København, og nu er bolden på de andre kommuners banehalvdel.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-05-24:
Jeg vil gerne spørge den socialdemokratiske ordfører: Hvad har den tidligere regering reelt gjort?
Det er let at fremsætte en boligpakke, som ikke gennemføres, fordi man selv udskriver valg, men hvor mange ungdomsboliger har den tidligere regering reelt opført i de sidste år af sin regeringstid?
Morten Homann (SF), 2002-05-24:
Jeg er meget enig i hr. Lars Kramer Mikkelsens betragtninger om, hvor ansvaret er placeret i denne sag.
Problemet kommer selvfølgelig, når man sidder med en regering, som ikke er sit ansvar voksen, som ikke løfter opgaven og får bygget tilstrækkeligt med ungdomsboliger til de mange tusinde unge, som står uden en bolig i dag.
Man kan så vælge den løsning at sætte sig ned og sige: Puha, det er da skidt med den regering - eller også kan man vælge den løsning at tage de unges parti og sige: Vi må hjælpe regeringen, hvis regeringen ikke selv kan finde ud af det.
Det er netop i den ånd, forslaget her er fremsat.
Vi vil give regeringen et forslag i hånden, som gør, at man faktisk kan begynde at få bygget ungdomsboliger.
Det er regeringens ansvar, og derfor er der også i forslaget lagt op til, at det er regeringen, som skal løse opgaven, og at det er regeringen, som skal finansiere byggeriet.
Men det er selvfølgelig sådan, at opførelsen af boligerne skal gennemføres i et samarbejde med de kommuner, hvor de skal ligge.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-05-24:
For mig lød det på Venstres ordførers sidste indlæg, som om skuden blev vendt to gange, og det må jo principielt få skuden til at sejle bagud nu.
Men jeg skal forholde mig til forslaget og sige, at et forslag, som ønsker at sikre byggeri af 2.000 ungdomsboliger hvert år de næste tre år, i sig selv er et sympatisk forslag. Der er også, som forslagsstillerne gør det, god grund til at vende skytset mod regeringen, men det er også den vej, skytset skal vendes, nemlig mod regeringen og ikke mod kommunerne.
Set som helhed landet over er situationen den hvert år, når universiteterne optager nye elever, at der akut mangler boliger til unge.
Også generelt er situationen den, at der mangler boliger i Danmark, og Socialdemokratiet fremsatte da også en række forslag sammen med Det Radikale Venstre om byggeri af 10.000 boliger, heriblandt ungdomsboliger og såkaldt fælles 4'ere, hvor fire unge kunne indgå i et slags minibofællesskab. Ligeledes ønskede vi at sænke kommunens indskud til grundkapitalen fra 14 pct. til 7 pct. - et forslag som den nuværende regering genoptog - for dermed at gøre det attraktivt for kommunerne at sætte gang i boligbyggeriet.
Netop der, hvor SR-regeringen skønnede, at der manglede ungdomsboliger, skulle der ikke være noget indskud i grundkapitalen - altså en friholdelse af kommunerne - for en kvote på 750 ungdomsboliger om året.
Det er nu ikke det store antal boliger i SF's forslag, der gør, at vi ikke umiddelbart kan støtte forslaget, men det faktum, at regeringen har et centnertungt og centralt ansvar
i denne her sag, nemlig det ansvar, at man har grebet ind i kommunernes mulighed for at bygge ved finansministerens ændring af den eksisterende kommuneaftale.
Med et fingerknips blegnede kommunernes mulighed eller måske endda også lyst til at bygge.
Resultatet er, at regeringen ikke kan leve op til sine løfter om byggeri.
Men vi er fuldstændig enige i forslagets intention, og vi vil selvfølgelig støtte op om alle de initiativer, som kan fremkomme her i Folketingssalen, også fra regeringen, hvis de vil løse op for det kvælertag, de har taget på landets kommuner i denne sag.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-05-24:
Jeg kan jo høre, at den socialdemokratiske ordfører reelt kun kan hænge sin hat på nedsættelsen af den kommunale grundkapital.
Reelt kan Socialdemokratiet kun hænge sin hat på nedsættelsen af den kommunale grundkapital, og hvad har den tidligere regering reelt gjort for at øge udbuddet af ungdomsboliger?
Morten Homann (SF), 2002-05-24:
Jeg lyttede meget opmærksomt til Venstres ordførers indlæg, og desværre lykkedes det stadig ikke at høre noget som helst konkret bud på, hvordan man vil gå ind og få skabt flere ungdomsboliger: jamen, det er noget, vi vil vende tilbage til, og det vil komme i finansloven, og det må vi så lige vente på. Men hvad er det konkret, Venstre ønsker der skal ske? Hvor mange ungdomsboliger skal der bygges?
Hvordan vil man sætte det i værk?
Hvad er det, vi kan forvente os af Venstre?
Så kan man selvfølgelig godt sidde og glæde sig over de her
177 ekstra boliger, og det er rigtigt, at de givetvis ikke ville være kommet, hvis ikke man satte grundkapitalen ned.
Men samtlige partier i Folketinget har været fuldstændig enige om, at man skulle lave denne her løsning, så Venstre kan altså dårligt sige, at det har været Venstres store forkromede vision for at få bygget flere ungdomsboliger. Endelig hæftede jeg mig ved, at Venstres ordfører sagde, at Københavns Kommune har ansvaret for at bygge ungdomsboliger i København.
Men problemet består jo netop i, at Københavnsområdet består af adskillige kommuner, og hvis Københavns Kommune alene skal løfte den opgave, så er det en meget stor og meget ulige fordeling af byrderne.
Derfor er det måske ganske rimeligt at forvente, at også nogle af de omkringliggende kommuner løfter deres del af byrden. Men hvordan i alverden har Venstre tænkt sig at løse den udfordring, hvis man sætter sig på sine hænder og siger:
Det er det kommunale selvstyre, vi har sat grundkapitalen ned, og ellers har vi ikke tænkt os at hjælpe de unge mere.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-05-24:
Når nu vi er ved det polemiske, kan man jo passende sige, at vi også synes, at den første finanslov gik alt for hurtigt, og jeg kan forstå, at Venstres ordfører også har fået det indtryk.
Det var jo sådan, at en masse lovforslag skulle behandles her i Folketingssalen, uden at vi havde fået høringssvar, og uden at blækket på papiret var tørt, fordi der var lavet en finanslovaftale med Dansk Folkeparti.
Hvis blot vi fortsat fremover i Folketingssalen kan få de samme indrømmelser, som vi nu har fået fra Venstres ordfører, nemlig at den første finanslov gik meget stærkt, så vil vi være tilfredse.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-05-24:
Jeg er glad for, at hr. Lars Kramer Mikkelsen nu erkender, at det er nemt at være kreativ, når man ikke har ansvar for økonomien.
Derudover vil jeg sige, at jeg synes bestemt ikke, regeringen er handlingslammet på det her område.
Det er så at sige den anden finanslov i denne her regering.
Den første finanslov gik meget stærkt grundet valget.
Det er den første finanslov, hvor vi virkelig har mulighed for at påvirke udviklingen, selv sætte dagsordenen, fordi der ikke var udskrevet regninger til os i forvejen.
Regeringen er ikke handlingslammet, men man må vente til finanslovoplægget med at se ungdomsboligpakken.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-05-24:
Det er regeringen, der har budgetansvaret, og det er regeringen, der har det økonomiske ansvar, og så kunne man måske lidt frækt spørge, om det så var derfor, at der kom så mange forslag, da Socialdemokratiet sad i regeringen, til løsning af det her problem.
Når man selv sidder i regering, kommer der nemlig ikke særlig mange forslag.
Det er måske derfor.
Når man har budgetansvaret, så synes man, man har sværere ved at få løst problemet, og derfor kommer der ingen kreative forslag.
Det kunne jo være en fristende tanke, at det var derfor, regeringen virkede lidt handlingslammet på det her område.
Men omkring det med hovedstadsregionen vil jeg blot også sige til opklaring, at hvis man kigger på, hvordan det er gået i Københavns Kommune, og hvordan det er gået i hovedstadsregionen,
antallet af uddannelsespladser fra 1990 og op til år 2000 i den øvrige hovedstadsregion, hvis vi kigger uden for Københavns Kommune, steget med omkring 10.000.
Antallet af ungdomsboliger er ikke i den tilsvarende periode steget nævneværdigt, eller lad os bare sige, antallet af unge, der bor i hovedstadsregionen uden for Københavns Kommune, er ikke steget i den tilsvarende periode, hvorimod der i den tilsvarende periode er kommet mere end 10.000 unge ind at bo i Københavns Kommune.
Derfor er det vigtigt, at regeringen og Venstres ordfører holder sig for øje, at det her ikke er et københavneranliggende.
Der gøres rigeligt med forsøg på at løse problemerne i Københavns Kommune, men ikke i resten af hovedstadsområdet.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-05-24:
Jeg vil sige til SF's ordfører, at nu må SF beherske utålmodigheden.
Det er regeringen, der fremlægger finanslovforslaget.
Det er regeringen, der har budgetansvaret.
Derfor må SF vente med at se, hvad der ligger i den ungdomsboligpakke, indtil finansloven er fremsat.
Sådan har det altid været, og det er vel egentlig også meget rimeligt.
Til hr. Lars Kramer Mikkelsen må jeg sige, at jeg er meget enig i, at det må være alle kommunerne i hovedstadsområdet, jeg beklager, hvis jeg har fortalt mig, der deler ansvaret for opførelse af ungdomsboliger.
Så med hensyn til skattefritagelsen for udlejning af værelser må jeg sige til fru Lissa Mathiasen, at Socialdemokratiets udsagn på det her område bygger jo udelukkende på antagelser.
Jeg vil tillade mig at have en anden antagelse, idet skattefritagelsesloftet i det forslag er på 24.000 kr. Har man et vist kendskab til værelsespriser, vil man forstå, at det i sig selv allerede overstiger de nugældende priser på værelser mange steder i landet.
Derfor er min antagelse på det her område, fordi forslaget er så nyt, at hvis man som udlejer vil have det samme provenu, men man får et større skattefradrag, jamen så er det lejen, der bliver sat ned, til glæde for den studerende.
Sådan opfatter jeg forslaget.
Lissa Mathiasen (S), 2002-05-24:
Jeg vil godt have fru Inge-Lene Ebdrup til her at forklare og også give et klart svar på: Er det ikke korrekt, at den skattelettelse, man har givet husejere ved udlejning af et værelse, betyder, at man må tage en højere husleje, før man skal betale skat af sin indtjening ved udlejning af værelser? Er det ikke korrekt forstået, at det betyder, at den, der rent faktisk skal leje et værelse, dermed kommer til at betale mere?
Er det ikke også korrekt forstået, at det ikke giver nogen garanti for, at der er flere, der udlejer, men det giver garanti for, at de, der udlejer, kan stoppe flere penge i lommen, og de, der skal bo der - de unge, som i øvrigt har en en relativ lav indkomst - kan komme til at betale noget mere.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-05-24:
Nu skal jeg lige sikre mig, at jeg forstod Venstres ordfører ret.
Er det sådan, at der i forbindelse med forslaget - for det kan jeg altså ikke huske - om skattefradraget på udlejning af private værelser også var en regel om, at man tilsvarende skulle nedsætte huslejen?
For jeg kunne forstå på Venstres ordfører, at det ville føre til, at man ville nedsætte huslejen.
Det er muligt, at jeg har sovet i timen, for jeg mener
ikke, at det fremgik af forslaget
Der havde selvfølgelig været ræson i det, hvis man forventer, at folk nedsætter huslejen, når de får et større skattefradrag.
Så omkring det med byggeri og specielt omkring hovedstaden og hovedstadsområdet vil jeg fokusere lidt, ikke helt uden grund selvfølgelig, på Københavns Kommune og sige, at i Københavns Kommune bor der ca. 64.000 studerende.
Der er ca. 63.000 studiepladser i Københavns Kommune.
Det vil sige, at der bor flere studerende, end der er antal studiepladser i Københavns Kommune.
Det er vel ikke helt rimeligt, at Københavns Kommune skal løse ungdomsboligproblemet for resten af hovedstadsområdet, som i øvrigt ikke har interesse i at bygge boliger.
Er man studerende på Roskilde Universitetscenter, så vil man gerne bo i København.
Det er selvfølgelig glædeligt for københavnerne og for Københavns Kommune, men et eller andet sted synes jeg, at det er rimeligt, at man taler om hovedstadsområdet og ikke om København.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-05-24:
Allerførst vil jeg gerne sige til Enhedslistens ordfører
: Det er den liberal-konservative regering, der har gennemført nedsættelsen af den kommunale grundkapital.
Dernæst vil jeg sige: Ja, vi ser lyst på fremtiden.
Tilsagnsgivningen til almene ungdomsboliger i første kvartal af 2002 er langt over tredoblet i forhold til tilsagnsgivningen sidste år.
Det må da være anledning til at se lyst på fremtiden, hvis den tilsagnsgivningstendens fortsætter.
I forhold til initiativerne på finansloven ved SF's ordfører udmærket godt, at de initiativer vil blive fremlagt, når finansloven bliver fremlagt, og derfor vil jeg ikke gå ind i dem i dette øjeblik.
Til Socialdemokratiets ordfører vil jeg sige: Jeg ser bestemt ikke det her som luftsteg og vindfrikadeller.
Som jeg tidligere nævnte, er der en stigning i antallet af tilsagn, tilsagn om 267 boliger i forhold til 90 sidste år; det er da meget konkret at forholde sig til.
Det blev vedtaget for ganske kort tid siden, og vi kan selvfølgelig ikke se udmøntningen af det endnu, men vi har store forventninger til det, og det er da også noget, vi har regnet med i forhold til den skattefritagelse, der er på området.
Først til SF's ordfører
: Vi sætter os bestemt ikke ned.
Vi har lovet et udspil i forbindelse med finansloven.
Det er næste skridt.
Det skridt, vi har taget, er nedsættelse af den kommunale grundkapital, og som vi kan se på tilsagnsgivningen, ser det meget lyst ud.
Jeg er enig i, at 177 boliger måske ikke lyder af meget, altså 177 flere boliger i forhold til sidste år, men det er da en positiv takt, og jeg gad godt vide, hvordan det var gået, hvis vi ikke havde sat den kommunale grundkapital ned.
Derudover har vi jo også taget skridtet til en større skattefritagelse ved værelsesudlejning.
Og der må jeg så også sige til den socialdemokratiske ordfører, at jeg ikke umiddelbart vil købe udsagnet om, at det bare vil få huslejen til at stige for de værelser, man kan leje. Tværtimod vil det her da give et incitament til at leje sit værelse ud for dem, der ikke har gjort det før, fordi der er en større skattegevinst i det, og omvendt vil det da også give en mulighed for at sætte lejen ned, idet skattefritagelsen bliver større. I forhold til Københavns Kommune og det kommunale selvstyre må jeg sige, at det er Københavns Kommunes ansvar at bygge de ungdomsboliger, der er behov for i København.
Kommunen må tage sit ansvar.
Ellers må vi jo sige, at det er flot, at andre uddannelsesbyer, som f.eks. Aalborg og Odense, virkelig går ind og gør det til et politisk prestigeprojekt at tilbyde alle unge uddannelsessøgende en bolig, og det må da også svie til København i den sidste ende, fordi den så derved måske mister studerende.
Til sidst til den socialdemokratiske ordfører: Jeg vil gentage, at jeg synes, det lover godt, ikke mindst på grund af den positive tilsagnsgivning, som vi ser nu.
Lissa Mathiasen (S), 2002-05-24:
Jeg vil godt takke Venstres ordfører, fru Inge-Lene Ebdrup, for vi fik faktisk et ret klart svar her.
Der blev sagt: Hvis udviklingen fortsætter, lover det godt.
Jamen hvad er det andet end luftsteg og vindfrikadeller? Det er der jo intet i.
Det er da ikke noget som helst, en ung kan bo i.
Der er intet belæg for efter det indgreb over for kommunerne, at denne her udvikling fortsætter. Så vil jeg egentlig godt, om vi her fra talerstolen kan høre fra Venstres side: I forhold til de skattelettelser, man har givet til private husejere, der kan leje et værelse ud, hvad er der af belæg for, at der kommer flere værelser til udlejning?
Det, man har gjort, er, at man har skrevet en blankocheck ud, så de mennesker, der i dag udlejer værelser, kan få lov at tage mere for det.
Hvad er der ellers i det?
Hvor har man en garanti for, at der kommer flere private husejere med på vognen, som vil leje ud til unge?
Der er ingen garanti.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-05-24:
Det er da ikke noget nyt, at alle har erkendt, at tidshorisonten for at udarbejde finansloven for år 2002 var
en noget anden, end tidshorisonten normalt er for at udarbejde finanslove.
Men dermed ikke være sagt, at det gik
alt for hurtigt, og dermed ikke være sagt, som jeg ligesom kan forstå hr. Kramer Mikkelsen antyder, at det var noget jagsværk.
Det vil jeg bestemt ikke medgive.
Det, jeg mente med min kommentar, var, at den tidligere regering jo havde sat skub i skuden, om man så må sige, der var virkelig udløb fra kassen, udgifterne steg og steg.
Det tager sin tid at få slynget den skude rundt og få den vendt.
Det er det, vi reelt er i gang med nu, og det er det, man vil se i den næste finanslov.
Morten Homann (SF), 2002-05-24:
Så er jeg helt sikker på, at de mange tusinde unge, som mangler en ungdomsbolig i de store uddannelsesbyer, er mere trygge. Nu skal de ikke nøjes med at bo i Venstres store visioner.
Nu har de altså også fået 177 boliger mere at bo i end sidste år.
Der er blevet givet tilsagn om 267 i forhold til de 90, der blev givet tilsagn om sidste år.
Hvis det er udtryk for, at man prioriterer det her område højt, at man sætter sig ned og klapper i hænderne over, at der bliver givet tilsagn om 267 boliger, så vil jeg altså meget, meget nødig se en lille vision og et lavt prioriteret område, hvis det er sådan, det ser ud.
Så jeg mangler stadig væk fuldstændig belægget for, at man kan sige, at det her er et højt prioriteret område.
Hvis ikke man har nogle konkrete ideer til, hvordan man fører det her ud i livet, synes jeg, at det er at holde de mange unge for nar at sige, at det er noget, man prioriterer højt.
Så ville det være mere ærligt at sige, at det her ikke er noget, som vi vil bekymrer os om overhovedet. Så vil jeg endelig spørge Venstres ordfører: Det kan godt være, at man hylder det kommunale selvstyre, men det viser sig jo netop i Københavnsregionen, at der har man problemer med at få bygget boliger nok, hvis ikke det alene skal være Københavns Kommune, som løser problemet.
Der risikerer man, at kommunerne så at sige kommer til at spille sorteper med hinanden om at få bygget boligerne, og de eneste, som bliver tabere i det spil sorteper, er de unge, som ikke får en bolig. Hvordan vil Venstre løse det problem, at der i Københavnsregionen skal bygges flere ungdomsboliger?
Line Barfod (EL), 2002-05-27:
Nu kunne vi så høre fra fru Else Theill Sørensen, at det, man ønsker, er at gøre staten mindre.
Samtidig har man jo også skåret på amter og kommuner, så de bliver også mindre.
Det betyder, at der bliver skåret på noget af det, regeringen ellers er gået til valg på: at hjælpe de svageste.
Der bliver skåret på behandlingsinstitutioner for narkomaner og alkoholikere, der bliver skåret på kvindekrisecentre, der bliver skåret på psykiatriområdet osv.
Så der bliver altså ikke bedre vilkår for folk ude i regionerne.
Men så vil jeg høre: Når nu man så har gjort staten mindre, fået gennemført minimalstaten, når man har givet bedre vilkår for markedet, har givet fuldstændig los for en liberalistisk markedspolitik, hvordan er det så, man vil gå ind og sikre, at det giver en bedre og mere ligelig regional udvikling?
Vil man overhovedet regulere erhvervslivet på nogen som helst måde, eller regner man med, at erhvervslivet bare selv vil sørge for at fordele sig sådan jævnt rundt i landet?
Så til allersidst: Har man nogen politik for hovedstaden, som jo sådan set også er en af regionerne her i landet, eller ønsker man egentlig helst hovedstaden væk?