runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Dyremose (KF), 2002-04-18:
Jeg vil kort sige til hr. Homann, at der altså ikke er noget nyt i, at Det Konservative Folkeparti mener, at folkeoplysningen har en utrolig vigtig rolle i det danske samfund.
Det har vi faktisk altid ment, og det er bl.a. derfor, vi har været blandt dem, som har ønsket det forslag, vi behandler netop nu.
Men vi har måttet spare, og folkeoplysningen har også måttet holde for, men det betyder ikke, at vi ikke værdsætter folkeoplysningen og den utrolig store gavn, den gør for det danske samfund og for den enkelte dansker.
Morten Homann (SF), 2002-04-18:
Jamen det var jo ikke bare fru Charlotte Dyremoses og min egen gavn af folkeoplysningen, som blev ramt i denne forbindelse.
Det, jeg særlig hæftede mig ved i den konservative ordførers indlæg, var ikke indstillingen til ligestilling af folkeoplysningen.
Nej, det var de meget rosende bemærkninger og den meget store vægt, som De Konservative lige pludselig lagde på folkeoplysningen, for jeg har meget svært ved at se, at det stemmer overens med, at man for ganske, ganske kort tiden var med til at lave voldsomme beskæringer af den selvsamme folkeoplysning.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-04-18:
Som jeg sagde i mit indlæg, vil vi gerne tilskynde til private bidrag, og vi vil også gerne tilskynde til frivilligt arbejde.
Blandt andet derfor sagde jeg også, at vi ikke ønsker, at private tilskud, altså større privat andel af brugerbetaling, skal medføre en ekstra udgift til lønsumsbetaling.
Samtidig må jeg henvise til hr. Helge Adam Møllers indlæg under den tredjebehandling, hvor vi bl.a. diskuterede rimeligheden i, at rige mennesker som hr. Morten Homann og jeg får betalt en så stor del af vore udgifter til folkeoplysning; om det måske var rimeligt, at mennesker som hr. Morten Homann og jeg selv var med til at bidrage.
Morten Homann (SF), 2002-04-18:
Jeg blev helt varm om hjertet, da jeg hørte den konservative ordfører udtale sig i floromvundne vendinger om folkeoplysningens lyksaligheder, og jeg synes, det er meget, meget positivt, at De Konservative for en gangs skyld støtter et forslag, som gavner folkeoplysningen.
Men er det ikke en anelse hyklerisk, når man for godt en måned siden skar ned på folkeoplysningen og i øvrigt gjorde det på en sådan måde, at man fremkaldte det problem, som vi nu står over for at skulle løse?
Er det ikke lidt hyklerisk og lidt dobbeltmoralsk, at man efter at have skåret voldsomt ned på folkeoplysningen står her 1 måned senere og pudser sin glorie og støtter den folkeoplysende idé?
Jeg har i hvert fald meget let ved at se dobbeltmoralen i det.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-04-18:
Jeg skal med det samme sige, at Det Konservative Folkeparti støtter dette fremragende forslag.
Vi mener, at det er et rigtig, rigtig godt forslag. Vi mener, det er både glædeligt, positivt og gavnligt for folkeoplysningen, at den bliver fritaget for lønsumsafgiften, så det sikres, at der uanset tilskudsprocenten ikke skal betales lønsumsafgift.
Det er vigtigt at ligestille den folkeoplysende virksomhed ved at fritage den for lønsumsafgiften, uanset den procentdel af offentlige tilskud det enkelte sted måtte have.
Det gælder i dag for amatørsporten, at den er fritaget for lønsumsafgiften, og vi mener, det er ganske rimeligt, at folkeoplysningen og de frie grundskoler også er det, ligegyldigt hvilken offentlig tilskudsprocent de har.
Fald i den offentlige tilskudsprocent bør ikke medføre en betaling af lønsumsafgift.
Det har vi Konservative
Det er et rigtig godt forslag, fordi et fald i tilskuddet ikke har til hensigt at medføre lønsumsbetaling, fordi det er et signal om den vigtige rolle, folkeoplysningen spiller i vort samfund, og fordi private bidrag ikke skal medføre øgede udgifter.
Vi vil gerne støtte, at private bidrager, ligesom vi i Det Konservative Folkeparti gerne tilskynder til frivilligt arbejde.
Folkeoplysningen skal selvfølgelig have samme vilkår som sporten.
Det mener vi kun er rimeligt, men jeg har dog forstået af de høringssvar, der er kommet, at man mener, der er problemer med, at begrebet amatørsport er nævnt direkte i forslaget, fordi visse dele af amatørsporten ikke vil være omfattet på grund af formuleringen.
Derfor vil jeg selvfølgelig gerne opfordre ministeren til at lave et ændringsforslag, så vi kan få dækket alle dem, der er dækket i dag, for jeg mener ikke, det på nogen måde kan være hensigten med forslaget, at man tager fritagelsen fra nogen som helst af dem, som er omfattet af den i dag.
Det Konservative Folkeparti kan med stor glæde støtte forslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2002-04-18:
Dansk Folkeparti kan til fulde tilslutte sig intentionerne i dette lovforslag.
Det har aldrig været Dansk Folkepartis ønske, at hverken folkeoplysende virksomheder eller friskolerne skulle betale lønsumsafgift.
Vi ser derfor med stor sympati på dette lille og enkle forslag og kan anbefale, at forslaget vedtages.
Det er nemlig kommet mig for øre, at skoler, som er tilknyttet Landsforeningen for Ligeværd, af Told og Skat er blevet pålagt af betale lønsumsafgift af de penge, de modtager af kommuner som betaling for undervisning af unge, som dermed bliver uddannelsesmæssigt opkvalificerede, på trods af at skolerne overskrider 50 pct.-grænsen, og på trods af at det er en opkvalificering, som disse ikke så bogligt orienterede unge ikke ville kunne få andetsteds.
Kan ministeren redegøre for, hvordan det kan være tilfældet?
Henrik Sass Larsen (S), 2002-04-18:
Det er nu kun en måneds tid siden, at vi vedtog en af de mest pinlige og skelsættende love, som denne her regering har fået indført: L 79 omkring uddannelse og folkeoplysning.
Ud over at den lov var rodet og klodset, betyder det jo og vil få som konsekvens, at store dele af folkeoplysningen og uddannelsessystemet vil ligge i ruiner oven på de nedskæringer, som var der. Så har man med det her forslag jo så konstateret, at når man tager den offentlige støtte fra alle de hersens gode institutioner og formål, ja, så er der en del af dem, der lige pludselig nu bliver omfattet af at skulle betale lønsumsafgift, og som de generøse mennesker, man er, ja, så vil man så sørge for, at de ikke længere skal betale.
Det takker vi for, og det kan vi give opbakning til.
Men vi kæmpede jo mod det her forslag, L 79, og selv om man nu kommer med de her lempelser, vil det på ingen måde løse problemet.
Stadig væk vil man stå over for at have lavet den største massakre på dansk folkeoplysning, man nogen sinde har kendt til.
Jeg skal sige, at ud over at vi kan støtte forslaget, vil vi også gerne forbeholde os under udvalgsbehandlingen at arbejde på, at der er andre end dem, der lige er nævnt i lovforslaget af institutioner og andre, som kan indgå i at få dispensation fra de her ting.
Jeg tænker bl.a. på sådan noget som daghøjskolerne, som ikke er omfattet, og folkeuniversitetet, som heller ikke er omfattet, og af nogle af de høringssvar, som vi også har fået ind, fremgår det jo, at andre heller ikke er blevet omfattet af de hersens ting.
Vi vil også gerne arbejde for, at de også kan blive ligestillet, således de har en hæderlig chance for at overleve oven på de øvrige ting, som den her regering har lavet.
Hans Andersen (V), 2002-04-18:
Da Venstres ordfører, fru Inge-Lene Ebdrup, ikke kan være til stede i dag, skal jeg hermed fremføre Venstres kommentarer til det fremsatte lovforslag.
Det er efter Venstres mening et klart gode, at der med dette lovforslag fremover vil ske en ensartet behandling af hele den frie folkeoplysende sektor, der er omfattet af folkeoplysningsloven, for så vidt angår lønsumsafgiften.
Dette vil medvirke til, at alle frie oplysningsforbund uanset størrelsen af det offentlige tilskud vil være fritaget for lønsumsafgift.
Ligeledes ser Venstre positivt på, at skoler, der forestår undervisning svarende til folkeskolen, fritages for lønsumsafgift uanset størrelsen af det offentlige tilskud.
Venstre finder, at det frie initiativ ikke må bremses af stive regler for offentlige tilskud og afgiftsregler.
Det bør være kvaliteten af undervisningen, der vejer tungest, og ikke andelen af offentlige kroner. Vi mener, at skoler, der opfylder lov om frie grund- og kostskoler, uanset den offentlige tilskudsprocent bør fritages for lønsumsafgift, og vi støtter hermed forslaget.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-04-18:
Jeg kan se på forsamlingen, at det nok vil være mest populært at vælge den korte version, så derfor skal jeg også indskrænke mig til at sige tak for en meget positiv tilslutning.
Forligsaftalen holder, har vi nu kunnet konstatere.
Vi kan glæde os over, at vi hermed sender et godt og et positivt budskab til de mennesker, som er berørt af denne problemstilling.
Jeg skal svare på et enkelt spørgsmål, nemlig spørgsmålet om mikrokraft-varme-værker.
KL. 20.20
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-04-18:
Jeg skal gøre det kort.
Jeg kan sige, at vi tilslutter os.
Når det er så kort, så er det, fordi jeg er helt bange for, at jeg skal komme til at nævne ordet barmarksværker.
Det tør jeg slet ikke.
Søren Søndergaard (EL), 2002-04-18:
Da jeg er Enhedslistens ordfører på området, skal jeg oplæse vores holdning til nogle af de centrale elementer, som er i dette forslag.
i udgangspunktet gerne støtte, at varmeforbrugerne, der aftager varme fra de decentrale kraft-varme-værker, bliver lettet i de skyhøje varmeudgifter, mange af dem har, og som er væsentlig højere end de udgifter, forbrugerne, der aftager varme fra de decentrale værker, har. Grunden til, at varmepriserne stiger, er, at elsiden er liberaliseret. Det er varmekunderne, der mærker prisstigningerne, når brændselspriserne går op, fordi man er nødt til at sælge el billigt.
Finansieringen er fra statskassen.
Enhedslisten har tidligere peget på, at lettelser burde kædes sammen med DONG's overskud, der bliver ekstra højt, fordi gasprisen bindes til olieprisen.
Vi mener stadig, at lettelserne bør være finansierede.
Angående afgift af processpildvarmen mener vi, at der er tale om en fornuftig regulering, men med det samme problem som før nævnt, at der ikke er nogen finansiering.
Angående ændring af proceslisten:
I lovforslaget argumenteres for tre områder, der skal have afgiftslempelser og justeringer.
Det er meget energitunge produktioner, og blandt argumenterne for henholdsvis at begrænse og udvide afgiftsmuligheder er konkurrencen mellem de nævnte produktioner og andre energitunge produktioner eller mindre energikrævende konkurrerende produkter.
For Enhedslisten ser det ud til, at vi er på vej ud i en jungle, hvor produktioner skal ligestilles i konkurrencen uanset deres samfundsmæssige omkostninger.
I vægtningen af konkurrenceligestillingen skelnes ikke til miljøet, og derfor er det en ond spiral, vi begiver os ud i, hvis ikke et lavere energiforbrug skal slå igennem på prisen og gøre miljøprodukter mere attraktive.
Afslutningsvis angående justering af svovlafgiften
er Enhedslisten positiv over for justeringerne af svovlafgiften, men vi mener, at de resultater, der viser, at halm åbenbart har et større svovlindhold end andre plantebaserede biobrændsler, bør give anledning til, at man overvejer halms prioritering i biobrancheaftalen.
Anders Samuelsen (RV), 2002-04-18:
Jeg kan hundrede procent bakke op om hr. Aage Frandsens bemærkninger, også omkring, hvordan man bør forholde sig til forlig, og hvordan man ikke bør forholde sig til forlig.
Jeg skal blot tilføje, at Det Radikale Venstre selvfølgelig også bakker op om det her udmærkede forslag, som forhåbentlig kan løse nogle af de problemer, vi har stået over for.
Aage Frandsen (SF), 2002-04-18:
SF kan også støtte dette lovforslag, og det er jo usædvanligt, at vi støtter et lovforslag fra denne regering på skatteområdet.
Men man skal jo mere glæde sig over en enkelt ting, som man kan støtte, end over alt det, man ikke kan støtte. Så i stedet for at være småsur over regeringen, som vi har grund til at være stort set hele tiden, eller i hvert fald kritisk over for den, så har vi grund til at sige, at her er det da rart, at det blev løst, det problem.
Det beklagelige er bare, at det skulle tage så lang tid.
Vi kunne jo bare have lavet løsningen for et års tid siden.
Men det her forslag, som nu ligger, er altså det, som så alle partier kunne blive enige om. Og det er jo det, der er det karakteristiske ved et forlig, nemlig at alle partier skal være enige.
Det respekterer vi altid, og det er også sådan, at når Venstre, som det var tilfældet tidligere, ikke kunne blive enig med os andre, så sagde vi: Jamen så må vi lade være, så må vi vente, til vi kan blive enige.
Det er jo kriteriet for et forlig. Det er derfor, det også er lidt beklageligt, at Venstre og statsministeren ikke forstår, at forlig gælder i alle situationer, også når man synes, man har et flertal til anden side.
I det her tilfælde kunne der godt have været gennemført noget andet uden om Venstre, men vi kunne ikke drømme om at gøre det, for et forlig er et forlig, og forlig skal altid holdes.
Det er vi så blevet enige om.
Der er nogle ting i det, som vi godt kunne have foretrukket måske på en anden måde.
Det er ikke afgørende.
Når man laver et forlig, så holder man det, og så står man hundrede procent ved det.
Sådan er vilkårene, og jeg håber ikke, at andre partier i den grad får en eller anden magtbrynde over sig, som indebærer, at når man endelig har et flertal uden for, synes man godt, man kan undvære et forlig.
Det ville være meget beklageligt.
I det her tilfælde viser det sig, at forliget holder.
Vi støtter altså forslaget.
Det er udmærket, det er fornuftigt.
Beklager, at det ikke skete før, men det er da godt, det sker nu.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-04-18:
Det Konservative Folkeparti støtter naturligvis også det herværende forslag, da vi også er en del af kredsen bag dette energiforlig, hvor vi er med til at udligne afgiftsbelastningen mellem centrale og decentrale kraft-varme-værker og på den måde gennemsnitligt reducere varmeomkostningerne med 500 kr. om året for en lang række familier.
Dog ser vi stadig væk gerne, at man på længere sigt får afgifterne på det her område forenklet og ensartet.
Det her har været nødvendigt for at hjælpe en række kraft-varme-værker med at løse nogle akutte problemer, men denne hjælp betyder selvfølgelig ikke, at vi har opgivet på længere sigt at lave en forenkling på området. Det her er et område, der er utrolig kompliceret - det tror jeg samtlige ordførere her i Tinget kan bekræfte.
Det er ikke nemt stof, det er utrolig kompliceret, og det tager
De tekniske ændringer i forbindelse med den løbende revision af proceslinjen støtter vi Konservative selvfølgelig også, da vi på den måde får udlignet forskellige urimeligheder og lettet brancher, der har brug for det, i erhvervslivet.
Så alt i alt et udmærket forslag.
Vi støtter forslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2002-04-18:
Det foreliggende forslag har til formål pr. 1. juli i år at lette afgiften for varme fra decentrale kraft-varme-værker, herunder barmarksværker.
Lempelsen af afgiften er et led i udmøntningen af den energiaftale, som en række partier indgik i februar i år.
Da Dansk Folkeparti har tilsluttet sig denne del af aftalen og i øvrigt også finder, at forslaget som helhed er ganske fornuftigt, kan Dansk Folkeparti stemme for dette forslag og skal dermed ikke trætte Tinget med videre tale.
Erik Mortensen (S), 2002-04-18:
Hovedindholdet i lovforslaget kan vi selvfølgelig støtte i Socialdemokratiet, da det er aftalestof.
Det er tilføjelsen om proceslisterne ikke, men det kan meget vel være en fornuftig handling som en opfølgning på en løbende revision, og det har vi også været i gang med tidligere. Men det er nok lidt svært kun lige at sige ja.
Alle har vel set, hvordan Venstres energipolitiske ordfører i store artikler har markedsført regeringen eller vel nok nærmest Venstre som den store frelser for de små, forarmede varmeforbrugere ude i det åbne land.
Venstre var jo med til at holde prisen oppe for dem i adskillige måneder, da man fra Venstres side som det eneste parti inden for forligskredsen blokerede for den løsning, som jo resulterer provenumæssigt i nøjagtig det samme som den her. Men man var meget optaget af, at finansieringsmodellen ikke skulle ramme forbrugere under de store centrale værker, hvor vi satsede på at få en solidarisk afgiftsmodel, ens afgift for alle, uanset hvordan varmen produceredes.
Man kunne ikke acceptere det, og det var begrundet med skattestoppet.
Nu får vi så en årlig udgift på 140 mio. kr., som selvfølgelig også er skattefinansieret, for nu er vi bare med til at betale den alle sammen.
Et enkelt spørgsmål til ministeren omkring de såkaldte miniværker, eller mikroværker er der også nogle, der kalder dem.
De var rent faktisk med i forligskredsens debat på et tidspunkt.
Kan ministeren bekræfte, at de direkte blev taget bort i finanslovforslaget, idet de selvfølgelig ville have øget udgiftsbehovet med 5-6 mio. kr. årligt?
Jeg tror nok, det var en forventning blandt forligspartierne generelt, at de stadig væk var med.
Jeg skal kun beklage, hvis vi ikke har været vågne nok til at få dem ind i aftalen, men sandheden er, at de ikke er her, og jeg vil gerne bede ministeren bekræfte eller afkræfte, at de fysisk er pillet ud af forslaget.
Anders Samuelsen (RV), 2002-04-18:
Rolig, rolig, for der er altså ikke nogen, der har taget afstand fra lovforslaget.
Indtil nu har jeg kun hørt opbakning til det, selv om der måske er nogle, der problematiserer, hvorvidt det rammer bredt nok, osv.
Spørgsmålet var kun, om der ikke er et problem i, at man den ene måned henter en kæmpemæssig pose penge og den næste måned kommet tilbage med en lille smule og pakker det ind i en stor, flot ordførertale om, hvor fantastisk man synes, området er, hvor vigtigt det er, og at der ingen som helst problemer er.
Kan ordføreren overhovedet ikke se, at der er
et problem i det?
Jeg spørger ikke til det konkrete lovforslag, for det er vi sådan set enige i og bakker det op.
Der er ikke noget problem her, men det er der i sammenhængen mellem de to ting.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-04-18:
Jamen vi kan da godt blive ved.
Der er blevet sparet på folkeoplysningen, men det behøver jo ikke nødvendigvis at betyde, at vi skal spare endnu mere eller drive en lønsumsafgift ud af den.
Det synes jeg faktisk er et ganske konsistent svar, som jeg nu har givet flere gange, men derfor kan man jo godt prøve at hjælpe både økonomisk og administrativt i det omfang, det er muligt inden for rammerne.
Morten Homann (SF), 2002-04-18:
Jeg vil starte med at hæfte mig ved, at i mange af de høringssvar til forslaget, som har sneget sig ind, beklager
høringsparterne sig over, at der har været en uhyggelig kort høringsfrist på dette forslag.
Jeg håber, at skatteministeren lytter et eller andet sted, for jeg synes, at hvis denne høringsproces skal give nogen som helst mening, forudsætter det altså, at man giver en frist, som giver høringsparterne mulighed for at forholde sig til forslaget.
Jeg vil sige, at jeg synes, det er et positivt forslag, og det viser, at regeringspartiernes ordførere har hjerte, at man trods alt efter at have ...
Charlotte Dyremose (KF), 2002-04-18:
Da den konservative ordfører, fru Else Theill Sørensen ikke kan være til stede,
skal jeg på Det Konservative Folkepartis vegne fremføre følgende: Først vil vi gerne beklage, at Socialdemokratiet, som der er indgået forlig med, har valgt at være med til at blokere for, at goodwillbeskatningen kan komme til at blive betalt løbende, når afdragene rent faktisk kom folk i hænde, frem for den løsning, som vi nu desværre må blive ved, hvor skatten er 100 pct. de første år. Derudover indeholder forslaget to nye muligheder for at gennemføre generationsskiftet i virksomheder i form af succession.
I mange virksomheder er der måske ikke en datter, søn eller et andet nærtstående familiemedlem, som står parat til at føre en veldreven virksomhed videre, men måske en nær medarbejder.
Det Konservative Folkeparti er meget glad for, at lovforslaget nu udvider den personkreds, der kan komme i betragtning, til også at omfatte sådanne nære medarbejdere. Den anden udvidelse af generationsskiftemuligheden for virksomheder drejer sig om generationsskifte i virksomheder, hvis indtjening eller kapital i væsentligt omfang vedrører finansielle aktiver.
Den nugældende lovgivning fastsætter begrebet »væsentligt omfang« til at være 25 pct. af selskabets indtægter eller kapital.
Det har betydet, at virksomheder, der har sparet op enten for at kunne modstå udsving i indtjeningen eller for at få råd til at investere i at udvikle virksomheden, er blevet straffet ved at få dårligere muligheder for generationsskifte. Grænsen
vil ifølge forslaget nu blive udvidet fra 25 pct. til at være 50 pct.
Hermed undgår vi, at virksomheder straffes for at føre en ansvarlig opsparingspolitik.
Også den del af lovforslaget er vi meget glade for i Det Konservative Folkeparti, og vi kan således støtte det samlede forslag.
Mikkel Dencker (DF), 2002-04-18:
Det foreliggende forslag er udmøntningen af den del af regeringens konkurrenceevnepakke, som omhandler generationsskifte af virksomheder.
Med dette forslag til lettelse af generationsskiftet søger regeringen at løse en række problemer for dansk erhvervsliv, der er, når en virksomhed overtages af næste generation.
Som reglerne er i dag, er det kun i meget få tilfælde, at virksomhederne ikke bliver drænet for likviditet ved sådanne overdragelser.
Det skyldes bl.a., at en overdragelse med skattemæssig succession kun kan ske til nære familiemedlemmer, og når virksomheden i forvejen ikke har meget likvid kapital.
Samfundsøkonomisk er det et rigtig godt forslag typisk for den lille virksomhed, for det er det, der er tale om her.
Det er jo den lille virksomhed, som kører med en, to eller tre medarbejdere, og hvis eneste alternativ i forbindelse med et generationsskifte er at dreje nøglen om.
Det private erhvervsliv er den sektor, der skaber vækst og velstand for hele samfundet.
Derfor er det vores pligt som politikere at gøre forholdene så gode, at sunde virksomheder ikke skal dreje nøglen om på grund af tåbelige reguleringer.
Dansk Folkeparti kan dermed støtte forslaget.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-04-18:
Efter forslaget er det sådan, at en medarbejder rent faktisk alene skal have været der i ganske kort tid.
Spørgsmålet om at udskyde skatten til næste generation er jo ikke kun noget, der kan ske i én generation.
Det kan for så vidt ske, næste gang man sælger virksomheden, og næste gang man sælger virksomheden, og næste gang man sælger virksomheden, så skatten ikke kommer til betaling.
Det er jo faktisk det, der er tilfældet.
Hvis man ellers læser, hvad der er skrevet om generationsskifte i den betænkning, der ligger fra Skatteministeriet, fremgår det fuldstændig tydeligt, at det er sælgeren, der får fordele, hvorimod køberen formentlig klarer sig, for hvis han kan se, han skal overtage en skat, vil han formentlig give en lavere pris.
Det vil sige, at det kun er sælgeren, der får den fordel.
Det fremgår helt tydeligt af betænkningen, som man kan læse.
Når man læser artikler, som f.eks. Ole Bjørn, professor ved Handelshøjskolen Syd, har skrevet, er det præcis det samme synspunkt, man får - præcis det samme synspunkt.
Når man skal diskutere det her, synes jeg faktisk, det er lidt vigtigt, at man også forholder sig til disse faktuelle spørgsmål.
Freddy Dam (V), 2002-04-18:
Jeg vil gerne spørge hr. Jens Peter Vernersen, om ikke han er enig i, at når skatten ikke skal betales, så lettes likviditeten for køberen af virksomheden, og dermed forbedres konkurrenceevnen.
Jeg vil også godt bede hr. Jens Peter Vernersen bekræfte, at der ikke er tale om nogen foræring, men om en egentlig udskydelse af skatten, sådan som hr. Ole M. Nielsen også var inde på.
Endelig vil jeg godt bede hr. Jens Peter Vernersen svare på, hvad der er det rimelige i, at en søn, som overhovedet ikke beskæftiger sig det mindste med virksomheden, og som muligvis ikke engang har lyst til at overtage den, faktisk kan overtage den ved at indtræde i sælgerens skattemæssige stilling, hvorimod en medarbejder, der igennem mange år har vist interesse og evne for virksomheden, tilsyneladende ikke skulle kunne det, hvis vi skal fastholde de nuværende regler.