Tom Behnke (FRI), 2000-10-25:
Vi er i Frihed 2000 helt enige med ministeren, når ministeren bl.a. skriver, at man på undervisningsområdet har en grundlæggende ret til et godt undervisningsmiljø.
Det er vi helt enige med undervisningsministeren i.
Så kan jeg i øvrigt ikke finde mere i forslaget, som vi er enige med ministeren i.
Og det er jo egentlig lidt ærgerligt, at vi, der er enige i målet og målsætningen, så alligevel når frem til vidt forskellige måder at prøve at løse problemerne på.
Nu har vi i Folketinget arbejdet hårdt på, og man har lokalt arbejdet hårdt på at få lavet skolebestyrelser, sådan så man kunne få noget demokrati ind, så både elever og forældre og lærere og skolens ledelse kunne tale sammen om: Hvordan forbedrer vi skolerne?
Hvordan gør vi uddannelsesinstitutionerne bedre?
Alt det har man oprettet.
Og vi har lagt kompetencen ud til kommunalbestyrelserne og amtsrådene og bedt dem sørge for, at skolerne fungerer, at uddannelsesinstitutionerne fungerer.
Vi skraber det hele til side, for nu skal Folketinget nok bestemme, hvordan lovgivningen skal se ud.
Det er ikke rimeligt, og det er ikke fair.
De beslutninger, der skal træffes om, hvordan forholdene skal være på den lokale skole, skal træffes lokalt.
Det vil man ikke.
Så skriver ministeren, at flere undersøgelser har vist, at elevernes og de studerendes sikkerheds- og sundhedsmæssige forhold er undergivet en ganske omfattende regulering.
Ja, det burde jo altså være nok, hvorfor skal der så mere regulering til?
Hvorfor skal der mere lovgivning til?
Vil det gøre det bedre?
Næ, ministeren har lige skrevet, at der er rigeligt med regler. Ministeren skriver så videre, at reglerne bare ikke bliver overholdt.
Godt, tænker ministeren, så fremsætter vi et lovforslag om, at den eksisterende lovgivning eksisterer, og at den skal overholdes.
Men man opnår da overhovedet ikke sit mål med den måde, for hvad så når den her lov ikke kommer til at virke, får vi så et nyt lovforslag, hvor man siger, at man godt vil understrege, at man mente lovforslag nr. L 40, og derfor vedtager man en ny lov?
Nej, sådan kan man ikke gøre det.
Det, man skal forstå, er, at ude lokalt er man træt af, at hver gang man prøver at sætte noget i sving, prøver at få styr på egne skoler, uddannelsesinstitutioner, så kommer man fra Folketingets side, fra ministerens side og siger: Nej, nej, nu skal vi nok styre for jer.
Det er synd, og det er ødelæggende.
Det næste, der gør sig gældende, er jo så spørgsmålet, om alle disse mange og omfattende og grundige reguleringer, der findes allerede i dag, skal ophæves, når vi får en ny lov.
Næ, det skal de ikke.
Der kommer altså bare yderligere en lov, så når man skal til at finde ud af, om stolen skal være 10 cm højere eller lavere for eleverne, så har man endnu en lov, man skal til at forholde sig til.
Intet, fordi man hele tiden kan zigzagge mellem lovgivningerne og indrette det, som man har lyst til.
Det er ikke hensigtsmæssigt.
Det næste, der gør sig gældende, er så, som vi også hørte, at Socialdemokratiets ordfører, hr. Jeppe Kofod, var inde på, at netop fordi det er så problematisk med al den her lovgivning, Folketinget laver, så er man altså nødt til at oprette et center.
til, at det skal lede det her.
Tro mig, 5 mio. kr. er intet.
Det center vil i løbet af de næste 3 år være oppe på en bevilling, der hedder 50 mio. kr.
Tro mig, for sådan går det i det offentlige.
I det private kunne man godt gøre det her.
Ingen tvivl om det.
Her vil jeg være enig med ministeren.
En privat institution kunne gøre det for 5 mio. kr.
Det kan en offentlig institution ikke.
Inden der er gået 3 år, er bevillingerne oppe på 50 mio. kr. Det er ikke rimeligt, at vi poster penge i det her, for hvad er resultatet? Resultatet er, at man stikker elever og studerende blår i øjnene og siger til dem: Nu, hvor I har brokket jer så længe, som ministeren jo skriver i sit forslag, så vil vi gerne efterkomme jeres ønsker.
Men det gør man ikke.
Man stikker dem blår i øjnene, for al den her lovgivning kommer ikke til at virke overhovedet.
Den eksisterende lovgivning virker ikke.
Hvorfor gør den ikke det?
Ja, det spørgsmål vil man ikke stille sig selv i regeringen.
Der skal bare en ny lovgivning oveni.
Må jeg have lov at minde hr. Jeppe Kofod om, at i sidste folketingssamling fremsatte Frihed 2000 fem beslutningsforslag med forslag vedtaget af Børneparlamentet.
Til samtlige fem forslag gik regeringen ind og sagde: Ikke på vilkår, det vil vi ikke være med til.
Det er det jo ikke.
Socialdemokratiet ville ikke støtte de forslag, vi fremsatte.