runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Sjelle (KF), 2002-02-06:
Tiden er inde til, at vi finder en mere rimelig balance mellem de regionale myndigheder og kommunernes frihed og ansvar i vores planlov.
I Det Konservative Folkeparti tror vi på frihed og ansvar, og vi er parate til at give kommunerne mere frihed og ansvar for planlægningen.
Den enkelte kommune skal have friheden til at udvikle sig, og vi har tillid til, at den enkelte kommune lever op til det ansvar.
Derfor er vi også parate til at se på regelforenkling og afbureaukratisering af landzonebestemmelserne og reglerne for planlægning af butikker. Vi synes, at det er fornuftigt, at forslaget lægger op til en ændring af landzonebestemmelserne, så kompetencen til at meddele landzonetilladelser flyttes fra amterne og HUR til den enkelte kommune, og at det derudover bliver muligt at foretage flere udvidelser af bebyggelser og benyttelsesændringer uden landzonetilladelse.
Det er også fornuftigt, at vi begrænser de regionale myndigheders kompetence og til gengæld udvider kommunernes med hensyn til planlægningen af butikker.
Det er en ændring, der bl.a. vil medføre, at butikker, der handler med udvalgsvarer, i fremtiden får mulighed for at have 1.500 m2 frem for 1.000 m2 til rådighed.
Det synes vi er et fornuftigt tiltag.
Med den nye grænse sikrer vi, at der ikke bliver givet los for, at nye storcentre kan skyde op i ukontrolleret omfang, men vi sikrer også, at mindre butikker kan udvide med henblik på at give kunderne et større varesortiment og en bedre service.
Vi lægger vægt på, at en revision af bestemmelserne ikke må skade, men tværtimod skal hjælpe de små bysamfunds forretningsliv.
Kommunerne får råderet over deres eget område, således at det ikke længere er amterne, der bestemmer over byernes detailhandel.
Dermed giver de nye regler størst mulig
Men vi har altså tillid til, at kommunerne varetager både miljømæssige og andre hensyn på bedst mulig måde.
Kommunernes interesse er at udvikle deres by på den bedste måde til gavn for både borgere og erhvervsliv.
Alt i alt synes vi i Det Konservative Folkeparti, at lovforslag nr. L 59 er et godt forslag, og vi ser frem til en god og konstruktiv udvalgsbehandling.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-02-06:
Jeg tror, at hr. Jørn Jespersen har misforstået noget.
Det er jo netop det her forslag, der er sendt til høring, og det er også det, der er kommet svar på.
Derfor er det også på baggrund af dette lovforslag og disse høringer, at der skal laves ændringsforslag.
Jeg tror, at hr. Jørn Jespersen har misforstået denne her sag, så det er svaret på det spørgsmål.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-02-06:
Vi kan jo se, at der er mange borgmestre, der bakker op om det her.
Hvorfor skulle de være dårligere til at vurdere det end alle andre?
Der er nogle, der får mulighed for at kunne få en aftægtsbolig.
Det betyder jo ikke, at alle sammen vil gøre det, så det er nogle få stykker, vi snakker om.
Og de folk får muligheden for at få det.
Til det med instituttet: Jamen det eksisterer jo ikke i dag, så det er et hypotetisk spørgsmål - hvornår det kommer og alt sådan noget
Derfor må vi sige, at vi er nødt til at gå ud fra den situation, vi har i dag.
Til det med kommunerne: Jamen hvorfor skulle de ikke kunne bestemme det?
Det kan de nemt administrere.
skal man også vise tillid.
Det synes vi at vi stadig væk skal.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-02-06:
Nu forstår jeg meget bedre Dansk Folkepartis indgangsvinkel
til alt, hvad der handler om handel.
Man har simpelt hen taget det ultraliberalistiske synspunkt: konkurrence er godt.
Derfor vil jeg spørge: Betyder det ikke, at vi lige så godt kan ophæve planloven, for der er jo ikke nogen grund til at have en lov, der sætter nogen som helst begrænsninger?
Konkurrence er godt både for de store byer og for de små byer.
Vi kan ophæve alle de love, vi overhovedet har, der handler om, hvor meget butikkerne må holde åbent og lukket, fordi konkurrence er mægtig, mægtig godt.
Det vil jeg gerne have Dansk Folkepartis ordfører til at forholde sig til.
Det andet er så: Hvordan kan det være, at Dansk Folkeparti siger en ting før valget, og så noget andet herefter?
Lige inden valget, 1 måned eller 2 før, kom Dansk Folkeparti med det her nye program, hvor der står, som tidligere ordførere også har citeret, og hvor der står, at takket være en forudseende landsplanlovgivning har vi i Danmark formået at friholde det åbne land for bebyggelse.
Hvorfor mener Dansk Folkeparti ikke det mere?
Christian Brix Møller (RV), 2002-02-06:
Hr. Jørn Dohrmann har naturligvis fuldstændig ret i, at institut for miljøvurdering ikke er oprettet endnu, men det går hurtigt.
I går blev der udnævnt en formand for bestyrelsen.
Jeg er også glad for, at hr. Jørn Dohrmann siger, at hvis instituttet var blevet oprettet nu, ville det være helt naturligt, at man havde vurderet det her lovforslag.
Jeg er af den opfattelse, at efter affæren med miljøvurderingsinstituttet vil der blive en grundig behandling af det her lovforslag i udvalget.
Formanden for Miljøudvalget nikker.
Institut for Miljøvurdering vil måske være på benene i løbet af en måned til to.
Vil Dansk Folkeparti kunne støtte, at vi opfordrer instituttet til at give en vurdering af overførsel af kompetencen fra amter til kommuner, hvis instituttet har mulighed derfor?
Hvis ikke instituttet er på benene og har mulighed for det, inden det her er vedtaget, vil Dansk Folkeparti så kunne støtte en opfordring fra Miljøudvalget eller fra andre partier om, at der bliver foretaget en vurdering?
Carsten Hansen (S), 2002-02-06:
Nu er det sådan, vil jeg sige til hr. Jørn Dohrmann, at vi har en standende diskussion i forhold til Rosengårdcentret i Odense, der utrolig gerne vil udvide i forhold til Ikea og alle mulige andre.
Ja, selv de mellemstore byer, der ligger helt ude ved kysten, er kede af det her, for det forvrænger og forvrider detailhandelsstrukturen på Fyn.
Det må jeg selv sige som odenseaner, og min borgmester er meget optaget af det her forslag og bakker det op, men jeg synes, det er ærgerligt for det åbne land.
Jeg synes, det er ærgerligt for de mennesker, der bliver taberne ude i landsbyerne, ude i de mellemstore provinsbyer, for Odense kan tiltrække al den handel, det skal være, hvis det her bliver lov.
Derfor vil jeg bare bede om, at Dansk Folkeparti overvejer den her udvikling.
Og lad mig da sige, at det er altså af betydning.
Det er ikke nok med, at man kan plastre det åbne land til med aftægtsboliger og medhjælperboliger.
Der skal også være liv og handel, og det burde bekymre Dansk Folkeparti på de svagestes vegne.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-02-06:
Nu er det jo ikke sådan, at Bilka, tror jeg ikke, ville lægge 2-3 store butikker ved siden af hinanden.
Så jeg kan ikke se, hvorfor de skulle komme så tæt på hinanden.
F.eks. ved Odense, som der hentydes til, vil jeg ikke tro, at de begynder at lægge 2-3 stykker ved siden af hinanden.
Hvad angår miljøinstituttet: Hvis vi havde haft det miljøinstitut i dag, så er jeg da sikker på, at det var indgået i den her vurdering, men det har vi ikke endnu.
Vi har selvfølgelig været med til at stemme for, at vi får det miljøinstitut, og det ser vi positivt på.
Derfor kan jeg også igen sige, at hvis vi havde haft det institut i dag, så havde vi selvfølgelig haft det med i overvejelserne.
Det går jeg ud fra regeringen også havde haft, hvis det var.
Til hr. Jørn Jespersen: Konkurrence er godt, også til de mindre byer.
Man kan tage Kolding Storcenter, som giver konkurrence ud til Vamdrup.
Vi vil gerne være med til at kigge på, hvad der kan ændres i det her.
Det er jo ikke et endeligt forslag.
Jørn Jespersen (SF), 2002-02-06:
Det, der er det helt store problem på detailhandelsområdet i det her forslag, er, at den fordeling af butiksarealet, som hidtil er foregået i amtet, hvor hver enkelt kommune får det areal, der er nødvendigt for at forsyne sit eget område - som udgangspunkt - nu ophæves.
Det vil sige, at kommunerne begynder at konkurrere med hinanden om at få størst mulig andel i detailhandelen.
Der er det klart, at de største byer er stærkest i den konkurrence, og det vil betyde, når man giver det frit, at butikkerne og dermed handelen vil søge mod de store centre.
Det er de 20-30 vinderbyer.
Det vil så skade de mindre provinsbyer og de små provinsbyer, og det vil skade livet i landdistrikterne.
Det siger alle.
Nu siger Dansk Folkepartis ordfører, at det må vi jo så se på under udvalgsbehandlingen.
Det er nok det længste, vi kan komme i dag.
Så vil jeg bare spørge: Hvis nu, hr. Jørn Dohrmann og Dansk Folkeparti bliver overbevist om, at det er rigtigt, hvad alle høringssvarene siger, at det her lovforslag trækker udviklingen i den retning, vil Dansk Folkeparti så være med til at ændre på lovforslaget?
Eller vil man acceptere, at udviklingen bliver trukket i den retning?
Christian Brix Møller (RV), 2002-02-06:
Jeg bliver nødt til at spørge Dansk Folkepartis ordfører igen omkring det her brandgode institut for miljøvurdering.
Det er ikke for at være på tværs, for nu bliver det oprettet, og så skal vi til at være konstruktive, men det er en af de mest markante ændringer af dansk miljølovgivning i mange år, og så ville det da være oplagt, om vi fik en vurdering fra det nye institut.
Vil Dansk Folkeparti kunne støtte det eller ej?
Carsten Hansen (S), 2002-02-06:
Nu ved jeg ikke, om hr. Jørn Dohrmann og jeg har læst to forskellige lovforslag.
Det kan være.
Nu var der lidt tur i det der med høringsrunder, og om, hvad det var for noget, der har været sendt ud først.
Det kan være, at det var høringsforslaget, der har været sendt ud, før det blev til et lovforslag, som hr. Jørn Dohrmann har læst. I det, jeg har læst, er det kommunen, der er landzonemyndighed og regionplanmyndighed inden for byområderne.
Det vil sige, at de inden for deres kommune kan lægge et storcenter uden at spørge nogen om det.
Det betyder så i overført forstand, at de kan lægge alle de centre, de vil.
De er jo stærkest i den økonomiske konkurrence med de mindre omegnskommuner, med byerne, der ligger ude omkring landsbyerne, f.eks. Vissenbjerg, Tved osv. på Fyn.
Det betyder så også, at de svageste mennesker, pensionister, efterlønsmodtagere, de handicappede osv., som ikke har bil, ikke får nogen lokale handlemuligheder.
Det viser samtlige høringssvar, som hr. Jørn Jespersen sagde - samtlige!
Selv ministeriet skriver det.
Selv Indenrigsministeriet er bekymret over det.
Det kan da ikke kaldes en eller anden rød lejesvend, der er smagsdommer, for
så er det indenrigsminister Lars Løkke Rasmussen, vi taler om.
Bekymrer det ikke Dansk Folkeparti, at vi mister detailhandel ude i landsbyerne og ude i de små byer og i omegnskommunerne til de store byer?
Jørn Dohrmann (DF), 2002-02-06:
Som jeg sagde til at starte med, synes vi, at det er et godt forslag, og vi vil sådan set ikke være med til at dele det op her.
Vi har selv været med til at fremsætte mange af de her beslutningsforslag de sidste par år, så vi synes, at det er godt, at det bliver samlet under én hat.
Vi skulle gerne kunne behandle det på en seriøs måde i udvalget, selv om det er ét forslag.
Til det med storcentre: Jeg er af den overbevisning, at det stadig væk skal regiongodkendes, så det ser jeg ikke som et problem.
Ændringer ser vi på i udvalget.
Der kan måske godt komme ændringer, men det kan jeg ikke stå og sige her.
Jørn Jespersen (SF), 2002-02-06:
Jeg vil gerne sige til hr. Jørn Dohrmann, at det ikke er »nogle«, der siger, at det her forslag vil medføre 20-30 vinderbyer og så en lang række taberbyer plus tab af butikker i landdistrikterne.
Det siger alle høringssvarene, der beskæftiger sig med det element.
Alle høringssvarene!
Så der er ingen som helst tvivl om, at sådan er det.
Det er ikke bare eksperter, som man ikke kan lide,
der siger det.
Det er også Danmarks handelsstandsforeninger, det er De Samvirkende Købmænd, det er Landdistrikternes Fællesråd, det er erhvervslejernes organisationer - alt sammen organisationer, der ikke kan beskyldes for at være specielt hverken eksperttyranniske smagsdommere eller venstreorienterede lejesvende.
Når det nu entydigt fra alle sider bliver påpeget, at det her forslag fører til, at vi får 20-30 vinderbyer, og tab af handel rundtomkring, hvordan skal borgerne i Præstø, Fakse, Vordingborg, Stege, Haslev så stemme til kommunalbestyrelsesvalgene, når det er Næstveds kommunalbestyrelse, der træffer beslutningen om, hvordan butiksstrukturen skal være i Sydsjælland?
Carsten Hansen (S), 2002-02-06:
Der blev stillet en række spørgsmål til hr. Dohrmann, men der blev ikke svaret meget på dem. SF's ordfører
spurgte, om Dansk Folkeparti var villig til at opdele det i det, der hedder landzone, og det, der hedder detailhandel.
Det vil jeg så godt følge lidt op på og høre, om hr. Dohrmann vil være med til det.
Derudover må jeg sige, at jeg nu heller aldrig nogen sinde har hørt, at gyllebeholdere skulle være oaser for de vilde dyr, men det kan godt være, at det er rigtigt.
Det tør jeg ikke at sige, men det lyder utroligt.
Det er rigtigt nok, at det åbner op for, at der kan ligge mindre butikker og mindre virksomheder, og nogle af dem kan oven i købet få lov til at udvikle sig helt op til 500 m2.
Hvad sker der så, når de bliver større, samtidig med at vi åbner jo op for de store kommuner, og kommunerne kan lave temmelig store centre?
Alt andet lige er der kun en vis mængde penge og en vis mængde handel, og samtlige organisationer på området siger, at det vil betyde, at vi slår de sidste butikker ihjel ude i landsbyerne, ude i de små omegnskommuner osv. Bekymrer det ikke Dansk Folkeparti?
mange bygninger, vi vil, til det, hvis ikke der er handel til det ude på landet, fordi folk er flyttet.
Bekymrer det ikke Dansk Folkeparti, at de mennesker, som skulle hente deres dagligvarer i butikken, de, som er billøse, de svage, de handicappede ude på landet, ikke mere sådan lige kan komme hen til den lokale købmand?
De skal altså sikre sig, at der er nogen, der kan hente det for dem.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-02-06:
Det er som sagt også gårdene selv, der skal betale alle de huse, der skal bygges der.
Til mange af de spørgsmål vil jeg også sige: Lad os nu se, hvad det er, vi ender ud med, når vi er færdige med det her udvalgsarbejde. Jeg vil også sige til hr. Jørn Jespersen, at jeg tror, det giver noget nyt liv ude på landet, når vi får lov til også at starte nogle butikker og nogle små virksomheder op derude.
Vi trænger til at få noget nyt liv derude.
Jeg tror ikke på, at det vil give 30 vinderbyer.
Det kan godt være, der er nogle, der skriver det i deres høringssvar, men jeg mener, det er godt at give denne her kompetence tilbage til kommunerne, så de får lov til at have indflydelse på, hvad der skal ske her. Jeg vil godt bekræfte, at vi aldrig har lagt skjul på, at vi egentlig gerne vil nedlægge de her amter.
Jo hurtigere, jo bedre.
Det er ganske rigtigt, det vil vi gerne.
Christian Brix Møller (RV), 2002-02-06:
Jeg vil gerne sikre mig, at jeg forstod Dansk Folkepartis ordfører rigtigt, da han sagde, at det her var et led i udviklingen i retning af nedlæggelse af amterne.
Man kan sige, at indenrigsministeren også arbejder i den retning.
Kan hr. Jørn Dohrmann bekræfte, at Dansk Folkeparti ser det her som en udvikling i retning af nedlæggelse af amterne?
En anden ting er, at hr. Carsten Hansen foreslog, at lovforslaget blev opdelt i landzoner og detailhandel.
Kan Dansk Folkeparti støtte det?
For det tredje: Da vi behandlede institut for miljøvurdering - nu skal vi nok lade være med at køre mere rundt i det institut; nu er det ved at blive oprettet - var vi glade for, at Dansk Folkeparti støttede vores kritik af proceduren omkring det.
Jørn Jespersen (SF), 2002-02-06:
I tidligere tider vidste man altid, hvor man havde Dansk Folkeparti, når det handlede om miljøpolitik: på den yderste sorte, reaktionære højrefløj.
Så skete der det, at man i september måned 2001 offentliggjorde et arbejdsprogram, som forvirrede nogle af os.
Der står bl.a. i det, at takket være en forudseende landsplanlovgivning har vi i Danmark formået at friholde det åbne land for bebyggelse, som ikke er naturligt hjemmehørende dér.
Det skrev Dansk Folkeparti i september 2001, og så tænkte jeg: Det var sørens, her er der virkelig en stor omlægning af miljøpolitikken på vej fra Dansk Folkeparti.
Men det viser sig nu, at det skal man ikke regne med.
Arbejdsprogrammet har ingen betydning for den praktiske politik, nu er man tilbage på den gamle reaktionære og sorte miljøpolitiske linje.
Nu kan der bare bygges gylletanke ude på marken, nu kan der laves små landsbyer - det, der hedder forslumning af det åbne land - omkring de enkelte gårde.
Jeg forstår også, at man ingen problemer har med at udstykke husene og dermed hele tiden udvide med nye aftægtsboliger og medhjælperboliger.
Der kan i virkeligheden ske en fuldstændig fri byudvikling omkring de enkelte gårde ude på landet, der er ikke længere noget, der hedder det åbne land.
Det er jo underligt, når man tidligere har prist
den danske planlovgivning for at formå at friholde det åbne land for bebyggelse, og kunne vi ikke få en forklaring på den modsætning? Endelig vil jeg gerne høre, om Dansk Folkeparti er enig i, at vi skal have en ændring af planlægningen for detailhandel, som vil skabe 20-30 vinderbyer og ødelægge handelen i de mindre og mellemstore byer og ude i landdistrikterne.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-02-06:
Jeg vil gerne sige velkommen til bøndernes nye parti i Folketinget.
Det er længe siden, at vi har hørt en ordførertale, hvor ordet »landbrug« forekom så mange gange, og det er jeg da glad for.
Jeg vil dog sige, at jeg har nu aldrig før hørt om, at dyrene skulle være glade for gyllebeholdere på marken, men det kan være, at det er et helt nyt argument. Jeg vil gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører: Støtter Dansk Folkeparti alt det, der nu skal ske i det åbne land, ud fra at man gerne vil tage hensyn til landbruget?
Betyder det, at Dansk Folkeparti forestiller sig, at omkring de store gårde skal der ligge 3-10 boliger til medhjælpere, en aftægtsbolig, en lille gårdbutik og så nogle gyllebeholdere, som dyrene kan gemme sig bag ved?
Carsten Hansen (S), 2002-02-06:
Jamen der skal ikke herske tvivl om, at udkastet til lovforslaget har været i høring, og det bliver i øvrigt beskrevet i sammenfatningen af høringssvarene; jeg tror det er på side 2 eller 3.
Jeg kan ikke lige citere det, men det er helt klart, og det har også ført til en lille smule ændringer.
Men det har ingen betydning for de bestemmelser, der ligger i forslaget, det skriver man oven i købet.
Til hr. Eyvind Vesselbos orientering er jeg nødt til at sige, at det er selvfølgelig korrekt, at udkastet til lovforslaget har været i høring.
Men det giver mig også anledning til at sige, at det er underligt, at man ignorerer samtlige høringssvar, også fra dem, jeg i hvert fald normalt vil definere som nogle, der står tæt på Venstre, nemlig alle detailhandelsorganisationerne.
Venstre var jo engang et landbrugparti, men i dag er det måske sådan, at det er handelshøjskole-Venstre, der har vundet over højskole-Venstre.
Her og nu vil man virkelig knægte det sidste af det, man kunne kalde Grundtvig og Kolds tanker og det liv på landet og højskoletanken, der opstod herude.
Når butikkerne og byerne forsvinder, og landet bliver plastret til med gyllebeholdere og endnu flere lejligheder, kan man spørge sig selv: Hvad er det for et liv, der skal være tilbage ude på landet?
Men det er rigtigt, at udkastet faktisk har været i høring.
Jørn Jespersen (SF), 2002-02-06:
Jeg har forståelse for, at hr. Eyvind Vesselbo ikke er så erfaren i selve proceduren endnu, men det burde efter min opfattelse også føre til en vis forsigtighed med at beskylde andre for ikke helt at have forstået fremgangsmåden.
Jeg vil gerne gøre opmærksom på, at der i selve høringsmaterialet er et oversigtsskema, som ministeriet selv har lavet, og som hedder »Oversigt over indkomne høringssvar til udkast til lov«.
Normalt sender man jo udkastet ud for at få bemærkninger med henblik på at tage højde for dem i selve lovforslaget, inden det bliver fremsat, og min pointe var, at det ikke er sket i dette tilfælde.
Man har ikke taget hensyn til indvendingerne om, at forslaget kvæler livet i landdistrikterne, og at det er dét, der er problemet.
Selvfølgelig kan man håbe, at det kommer til at præge debatten i Folketinget, men det har ikke præget regeringen.
Derfor er mit spørgsmål til hr. Carsten Hansen, Socialdemokratiets ordfører, om han ikke kan bekræfte,
hvad jeg sagde i mit første indlæg, nemlig at det er udkastet til forslaget, der har været sendt til høring, og at regeringen ikke har taget højde for alle indvendingerne om, at det vil skade landdistrikterne, og at det må undre set i lyset af Venstres generelle politik.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-02-06:
Hr. Jørn Dohrmann startede med at sige, at det var et rigtig godt forslag.
Men når der nu bliver påpeget konkrete problemer, så siger hr. Jørn Dohrmann, at det må vi jo se på i udvalget.
Derfor vil jeg gerne spørge Dansk Folkeparti: Er der nogen af de her ting, Dansk Folkeparti gerne vil forsøge at ændre?
Vil man stille krav til regeringen om at ændre noget i forbindelse med detailhandelen eller noget i forbindelse med landzonerne?
Eller tager man det bare, som det er?
Så vil jeg godt følge lidt op på det tidligere spørgsmål, der er stillet af flere.
I forhold til detailhandelen er der nogle eksperter - jeg ved ikke, om Dansk Folkeparti har noget imod dem - der mener, at det vil medføre 20-30 vinderbyer, og så vil de mindre byer og landsbyerne blive taberne.
Hvis det er konsekvensen, vil Dansk Folkeparti så være med til at se på, hvordan vi undgår det?
Eller tager man bare forslaget, som det er, uden at stille nogen krav overhovedet?
Hans Christian Schmidt (V), 2002-02-06:
Vi har fuldstændig fulgt det, vi også lovede i valgkampen, nemlig at vi efter regeringsdannelsen ville gå ind og vurdere alle midlerne, og vi har herefter tiltrædelsen gennemgået Danmarks samlede miljøsamarbejde med udviklingslandene.
Det er klart, at den prioritering, der sker, sker i lyset af, at netop de midler er placeret hos udenrigsministeren.
Carsten Hansen (S), 2002-02-06:
Når vi tager arbejdspladsvurderingerne op, er det jo, fordi ministeren har givet udtryk for, at han ville afskaffe arbejdspladsvurderingerne for de små virksomheder, og mit spørgsmål til ministeren er kort: Hvorfor må de små virksomheder ikke få glæde af APV'en?
Her tænker jeg også på undersøgelsen fra CASA, som jo viser, at selv store virksomheder, der har styr på arbejdsmiljøet, har haft stor glæde af arbejdspladsvurderingerne.
Hvorfor må små virksomheder, hvor der jo i virkeligheden sker lige så mange ulykker som på store virksomheder, nu ikke få glæde af arbejdspladsvurderingerne mere?
Samtidig tror jeg, at enhver ved, at på mange små virksomheder kan der i hvert fald være problemer med det psykiske arbejdsmiljø, og der er arbejdspladsvurderingerne jo et ganske godt redskab.
Så i al sin enkelhed: Hvorfor må de små virksomheder ikke være med på det her?
Hans Christian Schmidt (V), 2002-02-06:
Jeg kan bekræfte, at jeg er korrekt citeret i Ritzau-interviewet af 2. september 2001.
Af interviewet fremgår imidlertid også, at jeg hele tiden har ment, at samarbejdet mellem Miljøstyrelsen og Danida om miljøbistanden til ulandene var for dårligt.
Det har Rigsrevisionen i øvrigt også peget på i en beretning om Mika-miljøstøtten til udviklingslandene for 1999.
Ved regeringsdannelsen efter folketingsvalget blev miljøbistanden til ulandene som bekendt samlet i Udenrigsministeriet.
Regeringen har efter sin tiltræden gennemgået Danmarks samlede udviklings- og miljøsamarbejde
med udviklingslandene.
Som det vel efterhånden er de fleste bekendt, er der på regeringens finanslovforslag for 2002 gennemført en reduktion af bevillinger til udviklingsbistand og miljøbistand til udviklingslandene i forhold til den tidligere regerings finanslovforslag.
Disse reduktioner er gennemført, fordi der var behov for en finansiering af en række højt prioriterede opgaver.
Hvad angår det, der direkte er relateret til Øststøtten, altså miljøøststøtten, er det jo sådan, at det henstår, som jeg tidligere har sagt, på § 35 på finansloven, og der er det selve Øststøttepolitikken, som nu skal begynde at udmøntes.
Det er i hvert fald det, der også står i regeringens politik, nemlig at nu vil vi se generelt og overordnet på den del.