Tove Videbæk (KD), 2005-01-12:
Kristendemokraterne er enige i de helt overordnede europapolitiske visioner, der er udtrykt i det nationale kompromis.
I KD kan vi se både fordele og ulemper ved EU-forfatningstraktaten.
Dem har vi vejet op imod hinanden, og hos os har vi vægtet fordele og ulemper således, at ulemperne havde en lille overvægt, og derfor er KD’s holdning til forfatningen, at vi ikke kan anbefale et ja til den.
Når vi ikke deltager i det nationale kompromis, skyldes det delvis denne beslutning, vi har taget som parti, men også at kompromiset kun imødegår én af vores indvendinger mod forfatningstraktaten, nemlig passerellen, samt at denne imødegåelse reelt kun vil have beskedne konsekvenser, for det nationale kompromis ændrer jo som sådan absolut intet ved EU-forfatningstraktaten.
Med aftalen om, at aftaleparterne har veto mod brug af passerellerne, imødegås rigtignok en af befolkningens vigtigste indvendinger mod EU, nemlig at EU er en glidebane mod mere integration, men samtidig tager papiret ikke stilling til, at fleksibilitetsparagraffen fortsat er en del af traktatgrundlaget.
Med stor sandsynlighed vil fleksibilitetsbestemmelsen blive anvendt hyppigere end passerellerne efter forfatningstraktatens ikrafttrædelse.
Traktatens navn og symboler, der associerer til en statsdannelse, er også et område, som vi i KD ikke bryder os om.
I stedet kaldes teksten konsekvent blot for Traktaten.
Det nationale kompromis imødegår på dette punkt ikke befolkningens frygt for et statsopbygningsprojekt, og en fortielsesstrategi mener vi ikke er vejen frem.
Vi ser også frem imod potentielle konflikter som følge af, at Charter om Grundlæggende Rettigheder indskrives i EU-traktaten.
Baggrunden for udarbejdelse af et charter om grundlæggende rettigheder i 1999 var jo uløste konflikter mellem EF-Domstolen og de nationale domstole, særlig den tyske.
Der har været konflikter mellem højesteretter og EF-Domstolen i flere lande, bl.a. Danmark, Italien og Belgien.
Denne og andre spændinger som forholdet mellem EF-Domstolen og de nationale højesteretter og forfatningsdomstole, forholdet mellem EF-Domstolen og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol og forholdet mellem EFDomstolen og EU’s politiske institutioner afklarer det nationale kompromis jo ikke, selv om de kan blive afgørende i de kommende år.
Selv om vi anerkender, at der er positive nyskabelser i forfatningstraktaten, finder vi det også stadig væk negativt, at der udnævnes en fast formand for EU, hvilket svækker det roterende EU-formandskab, som er med til at sikre EU’s folkelige forankring og legitimitet, og det, at der udpeges en europæisk udenrigsminister, ser vi også som noget negativt.
M039S33213397subh.fm Page 3393
Monday, February 14, 2005 12:24 PM
går, men vi er helt bevidste om, at EU-traktaten også indeholder nogle fordele i forhold til tidligere traktater, såsom en beskrivelse af kompetencefordelingen mellem stater og EU, de nationale parlamenter inddrages mere i beslutningsprocesserne og gives desuden større kontrolmuligheder, der skal sikre, at beslutningerne bliver taget i overensstemmelse med nærhedsprincippet, og der er desuden beskrevet en procedure for frivillig udtræden af og genindtræden i EUsamarbejdet, alt sammen udmærkede elementer, men hos os har de negative elementer altså haft en lille overvægt, og derfor er vi ikke med.
Som jeg begyndte med at sige, er KD helt enige i de helt overordnede europapolitiske visioner, der er udtrykt i det nationale kompromis, og vi lægger vægt på, at den danske europapolitik bygger og også fremover bør bygge på et bredt parlamentarisk grundlag.