runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sandy Brinck (S), 2004-05-06:
Det er, som jeg lige antydede, ikke altid let for lovgivningen og slet ikke for lovgivere at følge med den kreativitet, kriminelle udviser, og nye teknologier muliggør.
Jeg vil godt fremhæve et par ting, som vi har lagt vægt på, og som er blevet gjort klart under udvalgsarbejdet.
For det første at der ikke er tale om, at udbyderne skal lagre flere oplysninger, end de allerede gør af hensyn til hastesikring.
Hastesikring skal altså ske af de data, som udbyderen i forvejen er i besiddelse af på det pågældende tidspunkt. For det andet understregningen af, at politiet for at undgå tvivl vil have en naturlig interesse i at pålægge en hastesikring skriftligt, da bevisbyrden efterfølgende ellers ville være svær at løfte for politiet.
Men der er et enkelt udestående.
Som jeg indledte med, er det jo ofte svært at følge med udbredelsen af de her nye kriminalitetsformer.
Vi har faktisk meget nøje overvejet at stille et ændringsforslag, som tilføjede piratdekoder under de øvrige adgangsmidler, fordi det jo netop er et ulovligt adgangsmiddel til immaterielle rettigheder, og fordi lovforslaget har lagt stor vægt på at være teknologineutralt.
Det handler jo ikke om at kriminalisere noget nyt, men blot om at fremrykke det strafferetlige værn, hæve strafferammen, så der er parallelitet mellem dette og tyveri af materielle goder, og så selvfølgelig også at understrege den alvor, der ligger i, at kriminaliseringen bliver flyttet over under straffeloven sammen med de øvrige adgangsmidler frem for som i dag, hvor det ligger under Kulturministeriets lov om radio- og fjernsynsvirksomhed.
Ud over ønsket om parallelitet mellem adgangsmidler, må jeg også sige, at lige nøjagtig piratdekodere ved vi er udbredt, og vi har også en formodning om, at det er en kriminalitet, som er organiseret i en eller anden grad.
Behovet er vi altså ikke i tvivl om, og når vi så derudover hele tiden også sammen med ministeren har haft et ønske om, at loven skulle være teknologineutral, så forekommer det os lidt underligt, at piratdekodere ikke er med.
Justitsministeren har imidlertid til vores ændringsforslag sagt, at et sådant ændringsforslag kræver grundige juridiske overvejelser.
Grundighed har vi altid stor respekt for, og derfor håber vi meget, at justitsministeren vil gøre sig disse juridiske overvejelser og vende tilbage til Folketinget med en løsning af problemstillingen, sådan at vi opnår parallelitet, sådan at vi får fremrykket straffeværnet, sådan at vi får understreget alvoren også i forhold til piratdekodere, og sådan at det kommer over i straffeloven.
Derfor vil jeg godt spørge justitsministeren her under anden behandling, om vi kan forvente, at det ønske bliver imødekommet i næste folketingssamling.
Anne Baastrup (SF), 2004-05-06:
Jeg har jo heller ikke beklaget mig over Det Konservative Folkepartis argumentation, så jeg forstår slet ikke, hvorfor hr. Helge Adam Møller nødvendigvis skal op.
Den diskussion havde vi under førstebehandlingen, og jeg respekterer højrefløjens synspunkter på det her, og sådan er det.
Men jeg syntes bare, at jeg savnede Socialdemokratiets holdning.
Helge Adam Møller (KF), 2004-05-06:
Når man hører formanden for Folketingets Retsudvalg, fru Anne Baastrup, tale i denne sal om FN's børnekonvention, så kunne man jo, hvis man ikke er meget, meget godt inde i stoffet, få det indtryk, at Danmark ikke følger FN's børnekonvention.
Derfor vil jeg godt fortælle både medlemmerne af Folketinget, tilhørerne og alle andre, at Danmark underskrev FN's børnekonvention for 14 år siden, og at danske domstole lige siden har, og jeg gentager, at samtlige danske domstole
lige siden har fulgt FN's børnekonvention.
Det er nemlig sådan, at når en dansk regering skriver under, så følger man selvfølgelig også det, man har skrevet under på.
Det vil sige, at hvis man nu inkorporerede det her i de danske love, så ville det ikke gøre nogen som helst forskel, det ville bare betyde
en række administrative ændringer.
Vi følger hverken konventionen mere eller mindre, vi følger den nemlig hundrede procent, og det har vi gjort i 14 år.
Det er det, der er fakta i denne her sag.
Lissa Mathiasen (S), 2004-05-06:
Jamen det er ikke, fordi det generer mig, at vi tager en fornyet første behandling.
Jeg gør det gerne.
Det, vi har sagt og hele vejen igennem har ment var forkert, er, at SF vil have det indført på en måde, som vi ikke synes er rigtig.
Vi mener, at børnekonventionen skal inkorporeres i de enkelte konkrete lovgivningsområder, som vedrører børn.
Jeg ved ikke, om fru Anne Baastrup overhovedet vil høre efter.
Derudover har vi rent faktisk foreslået, at man også på anden vis kunne støtte børnene, f.eks. ved, at det måske kunne lægges ind under Ombudsmanden.
Vi taler ikke om en børneombudsmand, men at det som en anden mulighed lægges ind under Ombudsmanden.
Vi ønsker, og det har vi sagt hver eneste gang, at det her konkret skal inkorporeres i de enkelte initiativer, og vi har samtidig sagt, at vi er dybt bekymret over, at regeringen har valgt at nedlægge det særlige Børneudvalg.
Vi har ikke sikkerhed for, at det kommer med i de enkelte forslag.
Ulrik Kragh (V), 2004-05-06:
Jeg synes, det er helt relevant, at man internationalt diskuterer, hvordan man kan bekæmpe bagmændene, der profiterer af det her, og hvordan man kan bekæmpe de strukturer, der profiterer af det her.
Der synes jeg, at vi skal deltage aktivt, og det synes jeg forsvarsministeren på en god måde har redegjort for.
Men til den øvrige del må jeg holde fast i, at prostitution ikke er ulovligt i Danmark.
Hvis en soldat, der er udsendt i international tjeneste, har orlov, bliver taget ud af missionsområdet og har fri, og det ikke er ulovligt at besøge en prostitueret der, så er det en privat sag, om han vælger at gøre det.
Forsvaret har lavet en politik, hvor de fraråder det.
Det synes jeg er fornuftigt, men når vi når til bundlinjen, er det en privat sag, og det skal vi ikke blande os i.
Anne Baastrup (SF), 2004-05-06:
Det her har ikke noget at gøre med at etablere en børneombudsmand.
Det har ikke noget
at gøre med at etablere nogen som helst anden ting.
Det her handler om at inkorporere børnekonventionen i dansk ret.
Socialdemokratiet har ikke argumenteret imod det her forslag, heller ikke skriftligt i betænkningen, og jeg står stadig væk uforstående over for det.
Lissa Mathiasen (S), 2004-05-06:
En gang imellem kan man undre sig såre over, hvad der bliver sagt fra den her talerstol, når fru Anne Baastrup undrer sig og stiller spørgsmål om, hvad vi egentlig mener i Socialdemokratiet.
Vi mener ikke, at det, SF foreslår, er rigtigt.
Vi har sagt også i Retsudvalget, at man kunne overveje, om det måske skulle være sådan, at vi under Ombudsmanden skulle have en særlig børneinstitution eller på anden måde kunne sikre det.
Det er sagt fra talerstolen ved førstebehandlingen af det her forslag, det er sagt tidligere gange ved nøjagtig det samme forslag, og derfor burde der ikke være nogen tvivl hos hverken fru Anne Baastrup eller SF, og jeg tror i hvert fald ikke, at der er tvivl hos andre her i Folketinget om, hvad vi mener om det her forslag.
Anne Baastrup (SF), 2004-05-06:
Vi havde under førstebehandlingen en ganske glimrende debat om det her beslutningsforslag, hvor højrefløjen klart gav udtryk for, hvorfor de ønskede at nedstemme forslaget.
Men det er med forbløffelse, at jeg ser, at Socialdemokratiet også ønsker at nedstemme forslaget.
Da Socialdemokratiet slet ikke har givet nogen begrundelse for, hvorfor de ikke støtter det, og jeg ikke husker, at det af førstebehandlingen fremgik, at Socialdemokratiet sådan aktivt var imod det her forslag, så synes jeg, det kunne være rart for Tinget, historien osv. at få at vide, hvad søren det er, der er galt med Socialdemokratiet, siden de nu nedstemmer et forslag om at inkorporere børnekonventionen i dansk ret.
Det var mit klare indtryk, at Socialdemokratiet var enig med SF i, at det var en nødvendig og rigtig udvikling af det danske retssystem.
Helle Sjelle (KF), 2004-05-06:
Der er selvfølgelig ikke noget, der skal komme overnight.
Det er selvfølgelig noget, der skal drøftet indgående.
Ingen tvivl om det.
Det er her, som det er med så mange andre sager, vi drøfter her i Folketinget.
Det, der bare er vigtigt for os, er, at vi først og fremmest får indhentet nogle erfaringer.
Vi har selvfølgelig også det udgangspunkt, at vi selvfølgelig skal leve op til vores klimaforpligtelse.
Ingen tvivl om det.
Men vi ved også godt, at det grundlag, som den klimaforpligtelse blev fastlagt på, er noget, der skal diskuteres igen på et senere tidspunkt, og så vil det da være lidt tåbeligt at stå her og regne med, at det bare er de 21 pct., der kører videre.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-05-06:
Nu er der altså et mål, der hedder 21 pct.
Det behøver vi ikke at opfinde, også fru Helle Sjelle har erklæret, at det står man fast på.
Man kan jo sagtens indhente erfaringer og samtidig fastsætte mål.
Man kan jo bl.a. tage stilling til, hvor meget der skal komme fra elsektoren, hvor meget der skal komme fra virksomhederne, hvor meget fra trafikken, hvor meget fra landbruget.
Synes fru Helle Sjelle, det er fuldstændig overflødigt at gøre det?
Skal det komme som en tyv om natten engang i første halvdel af 2007?
Helle Sjelle (KF), 2004-05-06:
Nu er vi først og fremmest nødt til at indhente nogle erfaringer på det her område, og så vi må derefter planlægge bl.a. ud fra de erfaringer og ud fra, hvad det er for nogle kvoter, vi får tildelt derefter.
Det er vores holdning til den sag.
Det har vi jo også drøftet før her i Folketingssalen.
Vi vil ikke på nuværende tidspunkt lægge os fast på noget endeligt, men det er da klart, at der på et tidspunkt skal være nogle mål for, hvad der skal reduceres. Selvfølgelig skal der det.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-05-06:
Det var vist antydningen af en åbning.
Det synes jeg da var positivt.
Det forventer jeg at fru Helle Sjelle som ordfører vil gå videre med bagefter.
Så vil jeg godt spørge, om fru Helle Sjelle også er indstillet på som konservativ og dermed med mange virksomhedsejere i sin vælgerskare at få fastlagt nogle klare retningslinjer og mål for, hvilke kvoter der skal være efter 2007, altså i perioden 2008-2012 og efter 2012. Med andre ord: Synes fru Helle Sjelle, at det er godt og betryggende for virksomhederne og for de elvirksomheder, der er, at de ikke aner, hvad de skal styre efter om 2 år?
Helle Sjelle (KF), 2004-05-06:
Jeg vil da heller ikke afvise, at det kan drøftes, hvordan man beregner de her ting, men det er selvfølgelig et større regnestykke, der skal gå op.
Ellers må jeg henvise hr. Svend Auken til, at må han stille spørgsmålet til ministeren og spørge meget konkret og meget direkte om, hvordan og hvorledes det problem kan løses, hvis hr. Svend Auken mener, at der er et problem i den her sammenhæng.
Svend Auken (S), 2004-05-06:
Jeg ved ikke, om der er sådan et eller andet kursus for ordførere om, at man bare taler om noget andet end det, man bliver spurgt om.
Jeg spørger, om fru Helle Sjelle kan forklare mig, at når vi nu har besluttet at bygge 750 MW, og når vi gør den her milliardinvestering, som vi taler om, hvorfor det så ikke skal indregnes i vores klimastrategi.
Kan fru Helle Sjelle, som er både miljø-, energi- og klimaordfører for regeringspartiet og ministerens eget parti, ikke give mig en fornuftig løsning på den gåde, at når vi nu har besluttet det og vi har gjort det, hvorfor må vi så ikke indregne det på klimaområdet?
Helle Sjelle (KF), 2004-05-06:
Vi er meget tilfredse med de aftaler, der ligger på området, om, hvordan vi opfylder vores kvoteforpligtelser, vores klimaforpligtelser.
Dem ser vi ikke nogen grund til at ændre
umiddelbart.
Så skal der være meget, meget godt grunde til det.
Svend Auken (S), 2004-05-06:
Nu er fru Helle Sjelle jo ikke alene sit partis ordfører på energiområdet, men også på miljøområdet, og derfor er hun vel den, der bedst er i stand til at svare på følgende gåde, som jeg ikke har kunnet løse endnu:
I denne her aftale af 29. marts, som vi er fælles om, lægges der op til mindst en udbygning med 750 MW, som er en kraftig udbygning af vind, men samtidig understreger man, at dette instrument ikke kan bruges til opfyldning af vores klimaforpligtelser.
Det vil sige, at endelig gør vi noget på klimaområdet, men det må ikke regnes med i strategien, det må ikke regnes med i taktikken, det skal bare lægges oven i, det skal ikke erstatte forældede kulkraftværker eller noget andet, det må ikke bruges.
Hvis man endelig gør noget godt, hvorfor vil man så ikke tage kreditten for det og indregne det?
Kan fru Helle Sjelle forklare mig det, så jeg kan forstå det?
Det er altså en gåde for mig.
Kim Andersen (V), 2004-05-06:
Vi har igennem det sidste års tid været igennem mange og lange forhandlinger på energiområdet.
Vi har lavet en stor aftale, som fastlægger vilkårene for olie- og gasudvinding i den danske del af Nordsøen frem til 2042, en aftale, der blev bekræftet her i Folketinget kort før jul, som giver staten et betydeligt merprovenu, og som sikrer en optimal udnyttelse af de gjorte fund, og som giver incitamenter til at forske efter nye.
Vi har været igennem et langt forhandlingsforløb, som resulterede i en politisk aftale den 29. marts om den fremtidige indretning af energistrukturen herhjemme i Danmark, om adskillelse af de konkurrenceudsatte dele og monopoldelene i energiforsyningen, indførelse af mere vedvarende energi i Danmark og samtidig en markedsliggørelse med ophævelse af treledstarif.
Det er noget af det, vi ser frem til, at vi i dag kan få debatteret yderligere og få sat lys på, fordi det for os er store, vigtige spørgsmål, som er afgørende for, at vi bliver placeret rigtigt i den internationale konkurrence, og at danske virksomheder og forbrugere får det frie valg og den konkurrencefordel, som vi naturligvis fra vores partis side ønsker, og som jeg er klar over med den indgåede aftale at et bredt udsnit af Folketingets partier ønsker at danske forbrugere og dansk erhvervsliv skal have i årene, der kommer.
Jeg ser derfor frem til at høre ministerens besvarelse.
Besvarelse
Helle Sjelle (KF), 2004-05-06:
Først og fremmest en stor tak til regeringen for redegørelsen
om energipolitikken
I det daglige arbejde er der jo ikke mange, som spekulerer over, hvor meget energipolitikken egentlig betyder for borgere og samfund.
Det er først, når der opstår problemer som dem i Californien, eller når vi oplever en strømafbrydelse som den, vi oplevede sidste år her i Danmark, at vi egentlig opdager, hvor stor en rolle vores elforsyning spiller for et moderne samfunds virke.
Netop derfor er det også vigtigt, at der er stabile rammer for elforsyningen her i landet til gavn for både borgerne, sektoren og samfundet. I Det Konservative Folkeparti lægger vi stor vægt på, at vi har en velfungerende energisektor, en energisektor, der er baseret på omkostningseffektivitet, forsyningssikkerhed, miljøhensyn og en effektiv anvendelse af energi.
De væsentligste elementer med hensyn til forespørgslen i dag
De lægger nogle gode og langsigtede rammer for fremtidens energipolitik.
Nordsøaftalen skaber de stabile rammer, der skal til, for at der kan ske en effektiv tilrettelæggelse af aktiviteterne i Nordsøen, samtidig med at den sikrer staten en væsentlig indtægt.
Det er en aftale, som vi er meget glade for i Det Konservative Folkeparti.
Med hensyn til de energipolitiske aftaler fra den 29. marts skaber de et godt grundlag for en fortsat udvikling af infrastrukturen under hensyntagen til forsyningssikkerhed og en fortsat udvikling af markederne.
Aftalerne medfører bl.a., at der etableres et statsligt net, energilovgivningen forenkles, kapitalsagen løses, aftagepligten for elproduktion fra vindmøller ophæves, og støtten til decentral kraft-varme omlægges.
I Det Konservative Folkeparti er vi også positive over for, at udbygningen med vedvarende energi blev fortsat i 2003, at der er opnået enighed om to nye havvindmølleparker, en ny skrotningsordning for de ældre møller, og at vi har fået fastlagt rammerne for udbygningen med biogas.
Det er dog vigtigt, og det vil jeg gerne påpege at vi gerne ser, at udbygningen af vedvarende energi sker på områder, hvor der er gode muligheder for en udvikling.
Målet er, at den vedvarende energi kan konkurrere på markedsvilkår.
Alt i alt er der altså efter Det Konservative Folkepartis opfattelse med de her to aftaler skabt et godt grundlag for den fremtidige danske energipolitik.
Vi ser frem til, at der kommer planer for udbygningen af infrastrukturen og den fremtidige indsats vedrørende energieffektiviseringer og energibesparelser.
Vi er således meget tilfredse med den redegørelse, som ministeren er kommet med.
Vi mener, at der er skabt et godt grundlag for den fremtidige energipolitik.
Aase D. Madsen (DF), 2004-05-06:
Jeg siger tak for spørgsmålet.
Hvad aktiverne er, og hvordan DONG skal splittes op, ser vi, som jeg sagde i min ordførertale, på, når vi får udspillet fra Rotchildrapporten, og når vi får udspillet fra
- jamen hr. Auken kan godt ryste på hovedet, men jeg skal lige have lejlighed til at gøre sætningen færdig - finansministeren
Det er jo helt logisk.
Jeg ved godt, hvad hr. Auken taler om, det er nemlig værdierne i Nordsøen.
Det er dem, som vi også får med ind
efter 2012
, ved at vi bliver medejere af DUC.
Det er da klart, at det må vi da se på.
Jeg har før sagt det her fra talerstolen, at danske interesser i Nordsøen også er forbundet med følelser.
Den danske befolkning ejer, kan man sige, den danske undergrund i Nordsøen og som følge deraf de installationer, der eventuelt ligger der.
Det ser vi på, vil jeg fortælle hr. Auken.
Jeg tror nok, at hr. Kristian Thulesen Dahl og jeg er enige om, hvad der er af aktiver i denne her forbindelse, men det er selvfølgelig en sag, vi tager op internt.
Svend Auken (S), 2004-05-06:
Jeg spurgte slet ikke til Gastra, jeg spurgte til DONG.
Det, der interesserer mig, er, om Dansk Folkeparti står bag det, hr. Kristian Thulesen Dahl har sagt, at som det ser ud i øjeblikket, kan det ikke svare sig at sælge hele DONG, fordi vi har aftaler, der gør, at en meget væsentlig del af aktivmassen i DONG skal forblive i offentligt eje.
Jeg ville bare være sikker på, at fru Aase D. Madsen og hr. Thulesen Dahl er enige, for jeg er enig med hr. Thulesen Dahl, og så er vi tre, der er enige.
Det er kun derfor, jeg spørger.
Nu gentager jeg mit spørgsmål: Er Dansk Folkeparti af den opfattelse, at som tingene er, er det fornuftigt at sælge
en del af DONG, men ikke at sælge hele DONG
, på grund af de forpligtelser, der ligger allerede nu?
Så kan vi diskutere formen, og hvad pengene skal bruges til, det er jo en anden sag, men er man enig i selve det, at vi bevarer DONG som en samlet virksomhed, der ikke bliver splittet op og ikke bliver solgt?
Det ville jeg gerne spørge fru Aase D. Madsen om.
Aase D. Madsen (DF), 2004-05-06:
Det, som jeg citerede, var jo Gastra, der i første omgang skal ind.
Gastra omhandler jo ikke opstrømsledningerne og lagrene, de ligger ikke i Gastra, de ligger i DONG, og det er jo en fejl efter min mening.
De ligger i handelsafdelingen af DONG, de er ikke kommet med, opstrømsledningerne og lagrene.
Vi får jo stadig væk henvendelse på henvendelse om, at man føler, at der er et vist påtryk fra en stor dansk virksomheds side med hensyn til adgang til nettene.
Med hensyn til hr. Aukens glæde over at se Dansk Folkeparti stemme for vindmøllerne tror jeg, at glæden bliver kort, men hr. Auken må vente til min ordførertale på et senere tidspunkt.
Svend Auken (S), 2004-05-06:
Det er jo en meget fredsommelig dag i dag, og det glæder mig, at vi om få uger skal se fru Aase D. Madsen stemme for 750 MW yderligere vindmøller i Danmark; det er jo kun noget, der kan sætte humøret op - hos mig i hvert fald.
Men jeg havde et spørgsmål om noget, hvor jeg tror vi også kan finde hinanden, og det er et spørgsmål om DONG, som fru Aase D. Madsen sagde en række ting om.
Jeg fortolker det, hun sagde, på den måde, at hun ligesom vi andre, et flertal her i Folketinget, står fast på aftalen om, at alle DONG's net, også opstrømsledninger og gaslagre, skal forblive i offentligt eje, og at man heller ikke kan forestille sig, at de anparter, vi nu har fået i koncessionerne ude i Nordsøen, skal kunne sælges fra, og at konklusionen herefter er den, at hvis man vil sælge hele DONG, så skal alt det her forlods skilles fra, hvis aftalen skal opvejes, og at konklusionen derfor er - nu prøver jeg at lægge ordene i munden på fru Aase D. Madsen, men det er jo næsten et ordret citat fra hr. Thulesen Dahl, som jeg har læst med interesse - at det er fornuftigt at sælge en del af DONG, men ikke sælge det hele, for ellers er man nødt til at tage alle disse ting ind. Jeg vil bare have det bekræftet og høre, om fru Aase D. Madsen er enig med hr. Kristian Thulesen Dahl i det, han har sagt offentligt.
Aase D. Madsen (DF), 2004-05-06:
Det må hr. Auken vist tale med ministeren om.
Jeg har selv bedt om at få den aftale optrykt i forbindelse med L 236.
Helle Sjelle (KF), 2004-05-06:
Hensigten med det forslag, vi behandler her, er at implementere de aftaler, der blev lavet den 29. marts 2004 om de nye markedsdirektiver for el og gas i dansk lovgivning.
Efter Det Konservative Folkepartis opfattelse er det meget positivt, at der er en bred opbakning bag aftalerne.
Der er ingen tvivl om, at det er til stor gavn for sektoren, som har brug for stabile forhold.
Alt i alt skulle lovforslaget gerne medføre et mere velfungerende energimarked i fremtiden, det håber vi i hvert fald, et marked, hvor omkostningseffektivitet, forsyningssikkerhed, miljøhensyn og en effektiv anvendelse af energien er i højsædet.
Det skulle gerne være til stor gavn
for både forbrugere, sektoren og samfundet.
Vi støtter lovforslaget.
Bodil Kornbek (KD), 2004-05-06:
Jeg er meget vel klar over, at der er sket nogle tiltag fra regeringen med henblik på at skulle fange bagmændene, og det er også noget, vi har stemt for, og det ligger os også meget på sinde.
Ingen tvivl om det.
Jeg er også glad for ministerens ord, når hun siger, at vi gerne vil beskytte kvinder mod prostitution og beskytte ofre for kvindehandel, der selvfølgelig er fuldstændig uacceptabel. Så vender vi os mod det hjemlige marked, hvis man kan tillade sig at sige det på den måde.
Den bekæmpelse er det også værd at tage med.
Det her drejer sig ikke kun om handel med kvinder, der kommer udefra, det er en handel med kvinder uanset nationalitet, og det vil sige også danske kvinder.
Det er vel også interessant at sætte ind der.
Vi er godt klar over, at en kriminalisering alene ikke er nok, og derfor har vi også haft fremsat et forslag om en helhedsorienteret indsats over for prostituerede, og det kunne regeringen heller ikke stemme for.
Derfor kunne man spørge, hvad det er for en indsats, man vil gøre, for man mener jo ikke, at dokumentationen fra Sverige er god nok.
Vil man foretage nogle undersøgelser for at se, hvordan det virker i Sverige, hvad det er, man kan påvise, for der er jo sket et reelt fald?
Søren Gade (V), 2004-05-06:
Til hr. Søren Krarup vil jeg først sig tak for de pæne ord, og så sige, at det vil jeg så prøve på fremover at holde mig til.
Blot prøvede jeg både at nævne det danske og det ord, man bruger omkring udsendelserne, men jeg skal hermed give hr. Søren Krarup tilsagn om, at jeg fremover vil prøve at holde mig kun til de danske ord.
Søren Krarup (DF), 2004-05-06:
Jeg vil blot byde forsvarsministeren velkommen i hans nye job og sige, at vi håber på en god og lang embedsvirksomhed, og vi er ganske overbevist om, at forsvarsministeren også vil være i stand til at udføre den.
Jeg har blot et ønske, som jeg ikke kan tilbageholde.
Når forsvarsministeren holder den fortræffelige tale, som jeg hører på med stor sympati og tilslutning, kan jeg alligevel ikke lade være med at stejle på et enkelt område, og jeg ville ønske, at forsvarsministeren i stedet for policy ville sige politik, i stedet for connection ville sige sammenhæng og i stedet for action ville sige handling.
Det er en lille ting, men blot et beskedent ønske til forsvarsministeren.