runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Helveg Petersen (RV), 1998-06-24:
Blot for at ramme en pæl igennem nogle af de myter, som florerer heroppefra: Det Radikale Venstre udformede et skattepolitisk program, som vi gik til valg på i marts måned.
Og vi fik tæv på det.
Det var ikke lige populært det hele
Det kan ikke komme som nogen overraskelse for hr. Flemming
Hansen, at det, vi behandler her i dag, langt hen ad vejen også er udtryk for radikal politik.
Så det korte af det lange er, at vi ikke er blevet socialister over night, om jeg så må sige.
Jeg er blevet kaldt mange ting i mit liv, men socialist hører dog til sjældenhederne.
Pointen er, at indgrebet og justeringen er stram, social og grøn, og det er også langt hen ad vejen radikal skattepolitik, så lad være med at slå os i hartkorn på den måde.
Aage Frandsen (SF), 1998-06-24:
Hr. Flemming Hansen sagde, at noget af det bedste, der er sket i den her forbindelse - man skal også se lyspunkterne - var, at nu kunne man se, at der var forskel på, hvilken regering det var, om det var en socialdemokratisk ledet regering eller det var en Venstre-Konservativ ledet regering.
Ja, det er da helt klart, sådan er det da. Jeg tænker også med gru på, hvad der ville være sket, hvis vi havde fået et flertal, hvor V og K var i regering, med alle de milliarder af kroner, der skulle kastes ud.
Jeg tror i virkeligheden ikke rigtig, at V og K havde gjort det.
Jeg tror, at man havde taget et nyt standpunkt, for det andet kunne ikke lade sig gøre.
Jeg lagde også mærke til, at hr. Flemming Hansen var inde på det der med socialisme, ikke så meget som hr. Brixtofte - om det så skyldes, at hr. Flemming Hansen er bedre teoretisk funderet end hr. Brixtofte, tør jeg ikke sige - men der var så alligevel noget om socialisme, og det var omkring ATP-ordningen.
Hr. Flemming Hansen mente, at det nok var lidt tvivlsomt, om man kunne kalde det en opsparing; det var nok mere en skat.
For min skyld gerne.
Jeg er ikke så sart med hensyn til, om det er det ene eller det andet, for man kan godt diskutere, om det her kan kaldes en opsparing.
Men er det socialisme, at man betaler ind i forhold til det, man har, og at man får det solidarisk udbetalt?
Hvis det er socialisme, er folkepension jo også socialisme.
Vi indførte den 1956, også med konservativ støtte, og vi har i hvert fald ikke afskaffet den siden.
Men altså igen: Hvad er socialisme?
Er den slags her socialisme?
Frank Aaen (EL), 1998-06-24:
Det er jo lige før, at Folketingets formand burde gribe ind over for en debat, der kører på et emne, som slet ikke er på dagsordenen, for der er sådan set overhovedet ikke socialisme på dagsordenen.
Jeg vil sådan set anbefale V og K at rejse en forespørgselsdebat til statsministeren, der skal hedde: »Hvad kan statsministeren oplyse om det socialistiske indhold i regeringens politik?«
Og så kunne vi jo i en sådan forespørgselsdebat komme lidt mere til bunds i stedet for det her småpjankeri, som det bliver til under korte bemærkninger.
Det vil vi meget gerne deltage i.
Så skal man få at vide, hvad det går ud på.
Så vil jeg gerne have at vide fra De Konservatives ordfører
: Hvad er De Konservatives bud på, hvad der skal til?
Det hørte vi ikke et ord om, ikke ét ord.
Vi fik nogle klare meldinger om, at De Konservative vil forsvare, at direktøren, der sparer op, skal have 20 pct. oven i betalt af skatteyderne, mens kassedamen, der sparer op, ingenting skal have.
Det er jo en klar melding.
Det er til at forstå.
Jeg kan forstå på De Konservative, at man vil forsvare, at aktionærerne i en stor virksomhed skal have lov til at beholde deres aktiegevinst skattefrit.
Men hvad vil De Konservative ud over at kritisere det, vi andre har lagt frem?
Jens Peter Vernersen (S), 1998-06-24:
Tidligere var det sådan, at man ikke mindst med konservativ hjælp nedgjorde det at have opsparing i ATP.
Jeg troede egentlig, at den holdning var ændret.
Jeg troede egentlig og ikke mindst med en tidligere konservativ finansminister som leder af ATP, at der var kommet en forståelse for, at det faktisk var en meget fornuftig opsparing, og at det var en forståelse, der også rakte ind i konservative rækker.
Men jeg kan høre, at når vi skal have den ideologiske debat, så holder det alligevel ikke.
Jeg tror, at det her for mange mennesker er et kærkomment tilskud til pensionen, som får en væsentlig størrelse, som mange vil få glæde af, når de bliver 67 år.
Lad mig så sige omkring forhandlingsforløbet, at hver eneste forhandling startede med Venstre og De Konservative.
Når den forhandlingsrunde var overstået, var det SF og Enhedslisten.
Sådan var det hver eneste gang.
Lad mig så sige om den sidste forhandling, at den ikke varede lang tid, fordi man stort set var enige i det oplæg, der lå fra den socialdemokratisk ledede regering, og derfor tog det ikke lang tid.
Jacob Buksti (S), 1998-06-24:
Det er sådan set godt.
Det, der så bare er pointen, er, hvad det er for nogen, som man er enig med.
Jeg tror, at hr. Flemming Hansen sagde noget i retning af, at der nok ikke er blevet solgt ret mange flasker rødvin i den seneste tid.
Jamen fantasifuldheden kender ikke ret mange grænser.
Jeg står her med et brev, som er udsendt her lige under pinsepakken af Unibanks afdeling i Rønne, hvor der står som overskrift: Vent med at betale af på lånet og få flere penge til rådighed.
Og så står der: Nu har I mulighed for at vente med at betale af på jeres lån.
Står I f.eks. og skal af sted på sommerferie, kan I udskyde betalingerne, få flere penge til rådighed.
Nedenfor kan I se hvordan.
Og de får 2.300 kr. ekstra til rådighed.
Keine Hexerei.
Det er sådan, det foregår ude i den virkelige verden.
Frank Aaen (EL), 1998-06-24:
Endnu en gang må vi konstatere, at vi ikke kan få noget svar
på, hvad V og K ønsker, at man skulle gøre i stedet for.
Vi skal nu til ændringsforslagene til pinsepakken, og et af de forslag, der indgår i pinsepakken, er, man fjerner en særlig skattefordel for direktører.
Jeg vil gerne have hr. Flemming Hansen til at gå herop og bekræfte, at man nu slås for, at direktører, der sparer op, skal have 20 pct. i tilskud betalt af skatteyderne, mens kassedamen, der sparer op af sin endnu ringere løn, ikke skal have tilskud fra skattesystemet.
Vil hr. Flemming Hansen bekræfte, at det er sådan en fidus, man slås for?
Aage Frandsen (SF), 1998-06-24:
Jeg vil godt vende tilbage til min diskussion med hr. Flemming Hansen om det der med ATP-opsparing.
Jeg medgiver gerne, at den almindelige måde, som vi har haft bunden opsparing eller tvangsopsparing på, har været og altid har været, at det, man indbetalte, fik man ud med renter.
Sådan har det altid været.
Og så har vi haft det offentlige skattesystem, hvori der var det solidariske element.
Sådan var det.
Jeg medgiver gerne, at det, som vi taler om nu, er en nyskabelse, det er en hybrid, om man vil, men det betyder jo ikke, at man dermed kan kalde det socialisme, for hvorfor er det så ikke socialisme, når vi har folkepensionen?
Hvorfor er den fordelingspolitik, der er lavet af den offentlige sektor, ikke socialisme, hvis det andet her er socialisme, fordi man laver det i en ATP-ordning?
Derfor synes jeg, at man i stedet for at bruge alle de ord, som intet har med det her at gøre, skal sige, at man er imod det solidariske element.
Det er i orden, at De Konservative siger det, og det var jo også det, De Konservative og Venstre fik ind i efteråret, nemlig at man fjernede det solidariske element.
Og det var jo Socialdemokratiet og De Radikale, der selv havde fundet på det i efteråret; det var dem, der havde fundet på den såkaldte socialisme. Jeg synes altså, at vi i stedet for at bruge de der ord, som simpelt hen er intetsigende i den her sammenhæng, så bare skulle sige: Det her er en ny form for bunden opsparing, hvor man har indført det solidariske element.
Det er så et element, som vi er 100 pct. tilhængere af.
Det er ikke en traditionel bunden opsparing; det medgiver jeg gerne.
Jeg tror i øvrigt heller ikke, at jeg ville kalde det en bunden opsparing, for det er forvirrende i forhold til den traditionelle sprogbrug.
Elisabeth Arnold (RV), 1998-06-24:
Hr. Flemming Hansen påstår igen og igen og hårdnakket, at pinsepakken hæmmer opsparingen.
Jeg vil holde mig til en enkel ting, nemlig fradragsretten for renter af gæld. Vi har i årevis, i årtier, haft et skattesystem, som skamløst belønnede gældsætning, ved at man ubegrænset har kunnet trække renter fra og i de højeste trin på skatteskalaen.
Det startede vi på at gøre noget ved med skattereformen i 1986 sammen med De Konservative.
Efter det er det gradvist blevet mindre fordelagtigt at stifte gæld, for hver gang vi udhuler rentefradraget, gør vi det mere gunstigt at spare op og mindre fordelagtigt at stifte gæld.
Det burde være god konservativ politik at beskære rentefradraget, men se, om den prås er gået op for hr. Flemming Hansen.
Flemming Hansen (KF), 1998-06-24:
Først til fru Arnold: Det lyder ikke, som om vi kommer så meget videre.
Dette er også et svar på hr. Frank Aaens spørgsmål om, hvad De Konservative gerne ville være med til.
Hvis der var behov for et indgreb, og det var der i en eller anden grad, som jeg ikke kan vurdere omfanget af, så sagde vi, at der skal være et samspil mellem lejeværdien og reduktionen i rentefradraget.
Det er det, man fuldstændig har taget ud her.
Man har bare strammet op.
Vi er meget betænkelige ved at afskaffe lejeværdi af egen bolig, for nu har vi fået noget, der hedder ejendomsværdiskat, og det er, som jeg sagde før, et frygteligt instrument i en socialdemokratisk ledet regerings hænder, for man kan dreje på hanen hele tiden, og jeg har kun set socialdemokratiske regeringer stærkt støttet af De Radikale, dreje den til højre - altså opad - det er
, fordi jeg ser det heroppefra, når man ser det fra fru Elisabeth Arnolds stol, så virker det til venstre, men det går altså den gale vej hele tiden. Så til hr. Aage Frandsen.
Vi er imod det solidariske element i den bundne opsparing, for når man kalder det bunden opsparing eller kalder det opsparing, så kan vi godt stryge det bundne, så synes jeg, det er rimeligt, at de penge, jeg indbetaler, får jeg også tilbage igen.
Det må da være meget rimeligt.
Det gør man ikke her.
Man kalder det en bunden opsparing, men det er det jo ikke.
Det er en skat, det er en forhøjelse af bruttoskatten med 1 pct., og den sandhed er der ingen, hverken fra regeringspartierne eller regeringen, der har villet fortælle befolkningen.
Derfor vender jeg også tilbage til hr. Jens Peter Vernersen og ATP-modellen.
Som det var sidste år, så synes vi, vi fik en god løsning.
Vi synes, det var rigtigt, at man kunne få pengene ind på sit eget navn i ATP, og vi synes også, at ATP faktisk har forrentet folks penge ganske godt.
Men den konservative model ville være følgende: Hvis man bundet skal spare 5.000 kr. op hvert år, fordi man får besked på det af regeringen, af Folketinget, så synes vi, at det måtte være rimeligt, at man selv kunne bestemme, om man vil spare pengene op i ATP, i sin bank eller et andet sted.
Det ville selvfølgelig være bøvlet, når det var for 1 år, som det var sidste år - og vi må huske, at det var aftalen - men nu er det permanent, det er der næppe nogen der er i tvivl om, og så er det ikke administrativt belastende at lave det om, så man selv har friheden.
Når Socialdemokratiet og regeringen ønsker denne model, er det, fordi det skal være permanent, og det skal være åh, så solidarisk, for af de penge, man indbetaler, får man kun, hvis man indbetaler over 2.000 kr. om året, de 2.000 kr. retur.
Jeg tror, at jeg har besvaret spørgsmålene, for jeg har svaret hr. Frank Aaen på, hvad vi ville.
Jens Peter Vernersen (S), 1998-06-24:
Der er tre hurtige spørgsmål, jeg godt lige vil koncentrere mig om.
Især omkring det med kapitalpensionen
: Synes hr. Flemming Hansen, at det er rigtigt, at jeg som folketingsmedlem får 58 pct. rabat, når jeg skyder penge ind på en kapitalpension, mens min nabo, der arbejder på elværket, får 40 pct.?
Synes hr. Flemming Hansen ikke, at vi får en rimelig lav nettorente?
Med det fradrag, der kommer med pinsepakken, har vi en nettorente på 4 pct.
Det vil sige, at det koster 40.000 kr. at låne en million.
Er det en høj rente, der forhindrer folk i at skaffe sig en bolig?
Og så skulle vi høre den dér om de skrækkelige socialdemokrater, i hvis hænder skatteinstrumentet var så forfærdeligt.
Jeg tror, at hr. Flemming Hansen på samme måde som hr. Brixtofte mangler en 1. maj.
De mangler en 1. maj, hvor de kunne fremføre deres ideologier.
men under den socialdemokratisk ledede regering er skatten i ro, ja, den er rent faktisk faldet.
Det er virkeligheden.
Det synes jeg at man skulle forholde sig til.
Frank Aaen (EL), 1998-06-24:
Vi fik jo ikke noget at vide om, hvad De Konservative vil.
Vi fik jo nærmest kun én gang mere at vide, hvad man ikke ville.
I dag er det jo sådan, at der gives et meget stort skattetilskud til boligejeres husleje, og jo større bolig, man har, jo større tilskud.
Det vil vi reducere.
Det vil De Konservative ikke reducere.
Det var sådan set det, der var kernen i det, der blev sagt før.
Men vi fik stadig væk ikke noget at vide om, hvad De Konservative så ville.
Jeg synes, det er sørgeligt, at man ikke kan få bare ét bud på, hvad De Konservative synes, at der skal gøres.
Her fik jeg altså ikke nogen bekræftelse, så jeg spørger igen.
Når De Konservative er imod at ændre på skattefradraget for kapitalpension, så går det ud på - som hr. Jens Peter Vernersen også var inde på - at bankdirektøren, der sparer op, skal have 20 pct. skat oven i opsparingen, hvorimod kassedamen, der sparer op, ikke skal have noget oven i.
Det er det, det går ud på.
Kan vi ikke få et helt klart svar på, at det er en skattefidus for bankdirektører, som Det Konservative Folkeparti er gået til forsvar for.
Flemming Hansen (KF), 1998-06-24:
Jeg kan besvare begge spørgsmålene på én gang, for det hænger
jo sammen med kapitalpensionen.
Hr. Jens Peter Vernersen spørger, om det er rigtigt, at det nu er mindre fordelagtigt for - skal vi sige - bankdirektøren end for kassedamen.
Det bliver mindre fordelagtigt nu, og derfor må det også være meget, meget svært at påstå, at der ikke er tale om en betydelig opstramning.
Det må også være meget svært at påstå, at der ikke er tale om en betydelige forringelse af den motivation, folk har til opsparing.
Når man har en mindre motivation, så spares der altså mindre op, og så er det svært at sige, at pinsepakken er særlig opsparingsfremmende.
Det kan ikke betale sig at spare op, bliver der sagt, og det er jo rigtigt, og så ryger en tredjedel af kapitalpensionen altså, ca. 6 mia. kr. mindre bliver der sparet op, og det er en kraftig forringelse af mulighederne.
Sådan er det.
Det er bare den konstatering, vi må gøre.
Jacob Buksti (S), 1998-06-24:
Jeg synes stadig væk, at det er lidt fattigt det svar, vi får på spørgsmålet om, hvor det er, Venstre mener, at man kunne lave noget, som matcher det indgreb, der her er tale om.
Det er jo det, der er udgangspunktet.
Venstre har sagt, at man mener, at der skal gribes ind.
Så får man en masse antydninger om udliciteringer og privatisering og et bedre arbejdsmarked.
Er det sådan, at Venstre tror, det hjælper på det korte sigt, eller er der andre svar?
Og jeg vil gerne høre hr. Peter Brixtofte
, om man ikke er enig i, at dér, hvor de offentlige udgifter stiger, er på ældreområdet og på daginstitutionsområdet, det er på sygehusområdet, og det er på folkeskolen.
Er det dér, man vil spare?
Kan vi ikke bare få en antydning af, om det er dér?
For hvis det ikke er dér, så vil jeg gerne høre, hvor man så vil hente de her 30-35 mia. kr., som man har annonceret, hvis man ellers har sit standpunkt endnu.
Jens Peter Vernersen (S), 1998-06-24:
Kravet fra kommunerne var jo bestemt ikke, at der skulle være mindre forbrug.
Kravet fra kommunerne var, at man fortsat skulle have midler til at have en ordentlig service over for de ældre, have et ordentligt sundhedsvæsen, have en ordentlig børnepasning, have ordentlig uddannelse.
Hr. Peter Brixtofte siger, at vi skal udlicitere, og at det er løsningen på det hele.
Der er jo ingen kommuner, der forhindres i at udlicitere, heller ikke Venstrekommuner, men gør de det?
Det var måske noget, vi skulle lovgive om her i Folketinget for at hjælpe hr. Peter Brixtofte.
Er der noget som helst, der tyder på, at det nu forholder sig, som hr. Peter Brixtofte tilkendegiver omkring udlicitering?
Lad mig så lige sige: Det, det drejede sig om ved finanslovforhandlingerne i oktober sidste år, var at lade 8 mia. kr. tilflyde erhvervslivet og fjerne 8-10 mia. kr. fra uddannelser og arbejdsmarkedet.
Så enkelt var det.
Frank Aaen (EL), 1998-06-24:
Man kan jo blive nøjsom, så jeg er nødt til at sige tak for svaret.
Et andet svar - det var lidt mere utydeligt - var at henvise til finanslovforslagene.
Der er jo ikke så mange danskere, der lige kan huske, hvad V og K foreslog under finansloven.
Jeg husker noget af det, bl.a. at alle udgifter, der gik til at gøre det bedre for miljøet, skulle skæres ned, at det skulle være dyrere at uddanne sig, at der skulle være en lang række besparelser på arbejdsmarkedspolitikken.
Når hr. Peter Brixtofte siger, at vi skal have et bedre arbejdsmarked, hvad betyder det så?
Hvem går ikke ind for et bedre arbejdsmarked?
Man er jo nødt til at oversætte for befolkningen, hvad det går ud på.
Et bedre arbejdsmarked betyder i en liberal filosofi hårdere vilkår for de arbejdsløse.
Så er vi vel i virkeligheden ved kernen: Forskellen mellem det, vi står for, og det, hr. Peter Brixtofte står for, er, at vi tager en lille bitte smule fra dem, der har allermest, og giver til dem, der har mindst.
Hr. Peter Brixtoftes politik går ud på at tage fra dem, der har mindst, og give til dem, der har mest.
Flemming Hansen (KF), 1998-06-24:
Der var meget i hr. Jens Peter Vernersens indlæg, som kunne give anledning til korte bemærkninger, men jeg skal nøjes med at tage fat i hr. Jens Peter Vernersens indledende bemærkninger, hvor han refererer til førstebehandlingen og siger, at ingen kunne afgøre, hvem der ville blive indgået forlig med.
Jeg vil nu nok sige, at Det Konservative Folkeparti føler sig temmelig overbevist om, at regeringen havde besluttet sig for, hvem den ville indgå forlig med.
Derfor vil jeg gerne stille et spørgsmål til hr. Jens Peter Vernersen, og hvis han ikke vil eller kan besvare det, så direkte til skatteministeren: Er det korrekt, eller er det ikke korrekt, at Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten var orienteret om planen, før den blev offentliggjort, før de øvrige partier i Folketinget fik noget at vide om planens indhold?
Det er et meget, meget enkelt spørgsmål, som jeg beder om, at en repræsentant fra regeringen eller fra den socialdemokratiske folketingsgruppe er venlig at besvare: Var det, eller var det ikke, som jeg beskriver det her?
Kristian Jensen (V), 1998-06-24:
I en passus i den socialdemokratiske ordførertale blev det sagt, at der var et fald i fradraget for kapitalpensioner for de højtlønnede.
Jeg ved ikke, om det er gået den socialdemokratiske ordfører hen over hovedet, at det uden for de her tykke vægge faktisk er de lavest lønnede, der sparer op via kapitalpensionen, hvor de højest lønnede har utallige andre muligheder for at spare op til pension.
Faktisk lægger regeringens ændring op til, at for de lavtlønnede kan man nu få et fradrag i kommuner, hvor der er orden i økonomien, på ca. 38 pct., hvorimod der er en afgift på 40 pct. ved udbetaling, altså fratager regeringen nu ca. 2 pct. fra dem, der vælger at spare op.
Hvis man skulle tro på regeringens egne ord om, at de ønsker at fremme opsparingen, er det i hvert fald en forkert vej, og det tyder på, at der har været for meget hastværk og for lidt saglighed i den her pakke.
Jens Peter Vernersen (S), 1998-06-24:
Jeg vil godt fastholde over for hr. Flemming Hansen: Jeg sagde i min ordførertale, at ingen kunne ved førstebehandlingen afgøre, til hvilken side der blev indgået forlig.
Der blev forhandlet, og der var mit klare indtryk, at der også havde været mulighed for at indgå forlig med Venstre og med Det Konservative Folkeparti, hvis det var sådan, at man ikke havde været så fastlåst i forhandlingen.
Der er for mig ikke nogen tvivl om, at udgangspunktet i forhandlingen har været det samme, hvad enten vi taler om højrefløjen eller om venstrefløjen.
Hr. Kristian Jensen giver udtryk for, at det er de lavest lønnede, som har kapitalpensionerne.
Det kunne hr. Kristian Jensen have fået mere indsigt i, hvis han havde stillet et spørgsmål netop om, hvem det er, der har kapitalpensionerne, og i hvilken grad man opsparer.
Det viser sig rent faktisk, at det er de højest lønnede, der har de største indbetalinger til kapitalpensionsordninger.
Det er personer, som har en lønindtægt mellem 300.000 og 600.000 kr., der har de virkelig store indbetalinger. De lavtlønnede har kun meget beskedne indbetalinger.
Det kunne hr. Kristian Jensen som sagt have gjort sig bekendt med, hvis det spørgsmål var blevet stillet under udvalgsbehandlingen.
Jeg vil også sige, at dem, som ændringen fra de 58 til 44 pct. kommer til at omfatte, er dem, som har en indtjening
på mere end 276.000 kr. Og hvis man har en indtjening på mere end 312.000 kr., er det rigtigt, at så får det fuldt gennemslag.
Jeg vil godt på det bestemteste afvise, at det er de lavest lønnede, der sparer mest op i kapitalpensioner.
Det vender præcis den modsatte vej.
Flemming Hansen (KF), 1998-06-24:
Som det kloge menneske, hr. Jens Peter Vernersen er, er han selvfølgelig klar over, at han ikke besvarede det spørgsmål, jeg stillede.
Jeg stillede et spørgsmål til hr. Jens Peter Vernersen, jeg rettede det også til skatteministeren.
Nu må jeg så rette det til skatteministeren, når hr. Jens Peter Vernersen ikke ønsker at svare: Er det rigtigt, at SF og Enhedslisten var orienteret om hovedindholdet, om principperne i pakken, før den blev offentliggjort, før de andre partier i Folketinget fik noget at vide?
Og det er selvfølgelig fuldstændig overflødigt at sige til en minister, at risikoen ved ikke at sige sandheden fra talerstolen er ganske betydelig, for jeg kender sandheden.
Jeg har fået den at vide af medlemmer fra de pågældende partier.
Så jeg vil gerne have, at skatteministeren kommer op og bekræfter, at SF og Enhedslisten var orienteret forud for de andre partier, forud for offentligheden, endda lang tid
Det svar må vi have, det må vi have en tilkendegivelse fra regeringen om, inden vi kan gå videre i debatten.
Kristian Jensen (V), 1998-06-24:
At de højest lønnede sparer mest op i kroner og øre, burde være logik for burhøns, så selv hr. Jens Peter Vernersen ikke skulle fremdrage det én gang til.
Når jeg ikke har stillet det spørgsmål under udvalgsarbejdet, skyldes det, som hr. Jens Peter Vernersen også burde vide, at jeg ikke til daglig er medlem af Skatteudvalget, men indsuppleret for at følge et andet lovforslag.
Jeg vil bare understrege én gang til, at kapitalpension er den opsparingsform, hvorunder lavtlønnede sparer op til deres pension.
Man finder ingen lavtlønnede, der sparer op under ratepensionsordningen, det er netop de højest lønnede, og det er den ordning, som regeringen åbenbart mener at man fremover skal spare op på, så man derfor ødelægger mulighederne for en lang række småsparere for at spare op til deres egen alderdom.
Det synes jeg er beklageligt.
Jes Lunde (SF), 1998-06-24:
Nu er det jo korte bemærkninger til hr. Jens Peter Vernersen, vi har.
Derfor er det vel naturligt at stille spørgsmålene til ham i stedet for til ministeren, som hr. Flemming Hansen gjorde.
Er det ikke hr. Jens Peter Vernersens erfaring, at sådan er det?