Susanne Clemensen (CD), 1999-11-18:
Vi har problemer med hensyn til aktiveringen, vi har lige læst i avisen, i Jyllands-Posten her til morgen, at de regionale arbejdsmarkedsråd regner med, at de vil bruge omkring 3 mia. kr. mere på aktivering i løbet af år 2000.
Samlet set siger det mig, at der er behov for, at vi kigger på, hvordan vi kan finde nogle andre løsningsmuligheder, f.eks. ved at styrke det frivillige sociale initiativ, både i virksomhederne og også i almenvelgørende foreninger.
Det er derfor, at vi i CD siger, at det godt kan være, det er rigtigt, at koordinationsudvalgene ikke har haft særlig lang tid på banen, og at det formentlig er for tidligt på nuværende tidspunkt at sige, hvad der vil komme ud af det.
Men det er fuldstændig rigtigt, som hr. Jørn Pedersen fra Socialdemokratiet lagde op til, at vi har jo friheden, for koordinationsudvalgene har vi jo åbnet op for.
Og her er efter CD's opfattelse
de frivillige sociale organisationer altså en relevant aktør at inddrage i arbejdet med hensyn til, hvordan vi kan få nogle flere i beskæftigelse.
Jeg synes også, det er af betydning at pointere, at det frivillige sociale arbejde også er vigtigt for de mennesker, der deltager i det frivillige sociale arbejde.
Og i CD er vi naturligvis glade for, at vi var med til sidste år at lempe reglerne for det arbejde, man som dagpengemodtager og som efterlønsmodtager kan påtage sig i en frivillig organisation.
Men vi synes bare ikke, at vi er gået langt nok.
Når arbejdsministeren lægger så meget vægt på, at det er, fordi vi ikke må begrænse arbejdsudbudet, at man har sat en grænse på det frivillige arbejde, man må udføre, som kan ligestilles med lønnet arbejde, så tror vi simpelt hen ikke på det, altså vi kan ikke finde nogen dokumentation for, at man på denne måde indskrænker arbejdsudbudet.
Vi har også lagt mærke til, at det ikke har været arbejdstagerne, som ville have, at der kom begrænsninger på, altså
Med hensyn til virksomhedernes sociale initiativ synes vi, det kunne være spændende - og det har vi da også hørt at regeringen er indstillet på at se på - om ikke man i forbindelse med udliciteringer kunne stille nogle krav til de private virksomheder om et socialt regnskab.
Det kunne være krav om, at en virksomhed skal - altså jeg vil ikke lægge mig fast på noget bestemt - men det kunne være, man skulle have et vist antal medarbejdere i fleks- og skånejob, eller at man skulle kunne dokumentere, at man har gjort noget særligt for at fastholde f.eks. ældre medarbejdere på arbejdspladsen, eller det kunne være en dokumentation af, at man har gjort noget for at forbedre arbejdsmiljøet f.eks. på arbejdspladsen, sådan nogle ting, så vi på den måde kunne gå ind og være med til at hjælpe virksomhederne til at påtage sig et socialt ansvar.
Vi vil i hvert fald i forbindelse med finanslovforhandlingerne se meget positivt på det, hvis man på en eller anden måde kunne få det ind, så regeringen kunne tage en snak med kommunerne i år 2000, når vi kommer derhen, hvor man skal diskutere kommuneaftalen.
Med hensyn til forskningen vil jeg blot til sidst sige, at vi synes, det er utrolig vigtig, at der også forskes i, hvordan man kan fastholde medarbejdere, hvordan vi kan undgå udstødning fra arbejdsmarkedet, og her var måske en vigtig ting at se på, om ikke vi kunne gøre noget mere på det område