runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Vagn Christensen (S), 2003-09-09:
Jeg forstår da godt, at hr. Thulesen Dahl kan have nogle meninger om, at udligningsreformen kan vente, hvis man så sørger for, at der ikke sker en skævvridning, som betyder, at de svagest stillede kommuner er i en situation, hvor de er nødt til at lave nedskæringer for børn og ældre.
Men når vi får meldingerne udefra, når vi ser på de skævheder, der er i de svage kommuner, så kan vi ikke andet end konstatere, at den laden stå til medfører, at det er de ældre, at det er børnene, det har ramt, at man ikke har sørget for at få en nødvendig udligningsreform.
Jeg vil gerne have, at hr. Thulesen Dahl heroppefra kan sige: Det passer ikke, for vi har faktisk sørget for, at der er mange flere, der har fået det meget bedre.
Sandheden er jo, at flere og flere kommuner har det sværere med ældre og børnene.
Sandy Brinck (S), 2003-09-09:
Hr. Kristian Thulesen Dahl siger, at der ikke er noget hokuspokus i, at 1 mia. kr. i løbet af 3 måneder blev til 0,5 mia. kr. til pensionisterne.
Hr. Kristian Thulesen Dahl siger også, at der ikke er tale om aftalebrud.
Det er et brud med de løfter, Dansk Folkeparti afgav til pensionisterne.
Glædesstrålende meddelte
Jeg tror ikke, at hr. Kristian Thulesen Dahl er blevet snydt.
Jeg er harm på vegne af de ældre medborgere, som man har meddelt, at nu kom der 1 mia. kr.
Det er fuldstændig det samme, som man gjorde med ældrechecken.
Man går ud og lover guld og grønne skove.
Og da pensionisterne så sad tilbage og ikke fik en ældrecheck, ja, så var de med rette skuffede. Og nu må de endnu en gang se i vejviseren efter de flotte gaver, som Dansk Folkeparti har stået og brystet sig af i tv.
Grete Schødts (S), 2003-09-09:
Hr. Thulesen Dahl tilkendegav før middagspausen, at Dansk Folkeparti satte fokus på de økonomisk dårligst stillede pensionister.
Man sagde også for åben skærm til 800.000 pensionister, at det skal være de dårligst økonomisk stillede.
Hvad var det så, der blev udløst?
Ja, det var, som der er nævnt tidligere, en engangsydelse til 40.000 personer, som fik en check - en engangsydelse.
Hvorfor stemte Socialdemokratiet nu for det?
Det gjorde vi, fordi det var en lovgivning om en engangsydelse.
Det var
Det ville vi få en rapport om.
Den rapport er nu færdigskrevet, og hvis jeg husker ret, er det på mandag, vi får en teknisk gennemgang af, hvem der er de økonomisk svagt stillede.
Det var det, vi stemte for.
Så vil jeg bare gøre Dansk Folkeparti opmærksom på, at man er blevet totalt til grin hos pensionisterne ude i det ganske land, for de har i den grad følt sig snydt af Dansk Folkeparti og med rette.
Irene Simonsen (V), 2003-09-09:
Hvor lyder det flot, når hr. Nicolai Wammen kan stå heroppe
og sige: Vi vil knække arbejdsløshedskurven
, at arbejdsløshedstallet er så og så stort
De tal kan vi jo så meget troværdighedstvivl om.
Det var jo noget, der også foregik under den tidligere regering, for meget af det her handler jo om, at vi virkelig har taget hånd om den lediges velvære, den lediges måde at være ledig på.
Det er så forfærdeligt, som Socialdemokratiet i den grad har været utroværdig over for de ledige og gang på gang sat dem ud på en statistik, så man ikke kunne se dem i ledighedstallene.
Det er dog dér, troværdigheden spiller ind fra regeringens side nu.
Kristian Jensen (V), 2003-09-09:
Hvor er Lykketoft?
Jeg havde aldrig drømt om, at jeg ville sige det her, men jeg savner ham faktisk.
For den tidligere finansminister hr. Mogens Lykketoft kan da umuligt have været bidragyder til det her makværk.
Ærlig talt, når man tænker på, at den tidligere SR-regering lavede en handlingsplan for dansk økonomi frem
mod 2010, der bl.a. som en af forudsætningerne sagde, at der skal være en lav vækst, en afdæmpet vækst i den offentlige sektor
I SR-regeringens plan var den for 2004 1 pct. årligt.
Så kommer det her.
Hvad er væksten i det her?
Nu har jeg haft det i kortere tid, end jeg forventer at hr. Nicolai Wammen har haft det.
Men når jeg regner det sammen, så bliver væksten i de offentlige serviceudgifter på ca. 2,5 pct. i 2004, mere end dobbelt så meget i forhold til de rammer, den tidligere regering selv lagde frem.
Hvor er Lykketoft?
Jeg savner ham faktisk - altså den tidligere finansminister, ikke den der folkepopulist, der render rundt i øjeblikket og forsvarer det her, men den tidligere saglige finansminister, der har holdt sig inden for de rammer for en ansvarlig økonomisk politik, som var nødvendig for at holde dansk økonomi på sporet.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Nicolai Wammen
Hvor meget stiger de offentlige udgifter, hvis det her - Gud forbyde det - skulle gå hen og blive virkelighed?
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-09-09:
Jeg vil starte med en lille bekendelse.
Det var borgerlige værdier omkring ansvarlighed, støttet af Det Radikale Venstre, som var i højsædet på det tidspunkt.
Når man så læser VK-regeringens forslag til finanslov, så bliver man ærlig talt en smule forstemt, for hvad er det, der sker?
På blot 2 år er det lykkedes en såkaldt borgerlig regering mere end at halvere overskuddet på de offentlige finanser.
Det vil sige, at vi har en situation, hvor en borgerlig regering i skrigende modstrid med, hvad god borgerlig politik var tilbage i 1980'erne, klatter overskuddet væk.
Pengene fosser ud af statskassen, må jeg sige til hr. Kristian Jensen.
Er det virkelig rettidig omhu?
Kristian Jensen (V), 2003-09-09:
Til hr. Ole Vagn Christensen vil jeg starte med at sige, at vi har ingen planer om at afskaffe supplerende dagpenge.
Det er jo ikke det, der lægges op til.
Der lægges op til at gå ind og kigge på de uhensigtsmæssigheder og de urimeligheder, der måtte være i systemet, og så rette op på det.
Vi ønsker at bevare fleksibilitet over for erhvervslivet, og vi ønsker netop ikke at lave nye byrder som dem, der er beskrevet i det socialdemokratiske finanslovudspil.
Det, vi ønsker at kigge på, er, hvorfor løst ansatte er bedre stillet end fastansatte i dagpengesystemet.
Hvorfor er der forskel på folk med en kontrollabel arbejdstid og folk med en ukontrollabel arbejdstid?
Hvorfor går man ind og laver
Der er en lang række uhensigtsmæssigheder, som vi ønsker at tage fat på og diskutere, men Socialdemokratiet lukker øjnene og forsøger at lade, som om der overhovedet ingen problemer er.
Det synes jeg er skammeligt.
Så kan man altid snakke om, hvem der står mest fast i beton, men jeg tror, Socialdemokratiet har fået førstepladsen som altid.
Til hr. Ole Sohn: Det ligger os naturligvis også meget på sinde at få ungdomsarbejdsløsheden bragt ned.
Men vi tror på, at ungdomsarbejdsløsheden vil være markant lavere, hvis vi får den gang i hjulene igen, som vi ønsker at skabe med den her finanslov, hvor vi gennem skattelettelser, gennem bedre vilkår for erhvervslivet ønsker at skabe rammerne for, at erhvervslivet kan begynde at ansætte flere mennesker.
Det er jo i det private erhvervsliv, at jobbene er forsvundet. Det er ikke i den offentlige sektor; tværtimod er der blevet flere ansatte i den offentlige sektor. Derfor er løsningen på ungdomsarbejdsløsheden også en forbedring af det private erhvervslivs rammevilkår.
Til hr. Jens Peter Vernersen, der må have glemt, at det var hr. Vernersens regering, det var Socialdemokratiet, der indførte de nuværende regler for, hvorledes brugerbetaling på dagpasningsområdet skal være.
Så hvis hr. Vernersen mener, at man i den tidligere SR-regerings tid lavede for lempelige regler, ja, så er det altså noget, man skal tage op med den tidligere indenrigsminister eller måske den tidligere finansminister.
Skattestop, grænsehandel og skattelettelser giver en gennemsnitlig dansk familie ca. 3.000 kr. mere til forbrug
næste år, og derfor vil der være plads til at øge forbruget, og dermed vil der også være mulighed for at skabe flere arbejdspladser og sætte gang i erhvervslivet.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-09-09:
Et emne bliver jo ikke mere rigtigt af at blive gentaget forkert gang på gang.
Nu har det været sagt heroppefra, at skattelettelserne vil skaffe flere i arbejde.
Vi har alle set kassedamen ude fra SuperBrugsen her nord for København, der sagde: Jeg får 120 kr. i skattelettelse, hvad hjælper det mig, når jeg skal betale 150 kr. mere for at få passet mit barn?
Det skaffer ikke flere i arbejde.
Nej, problemet er, at det er tungere for hende at betale den ekstra pris for at få passet sit barn, end det er for ham, der tjener 500.000 kr. om året.
Det er det, der er problemet i det.
Det, som vi også ser er en følge af det, er netop, at prisen for børnepasning stiger.
Det kunne vi allerede se sidste år, og det er varslet igen.
Vi kan se, at ældre, der får mad fra det offentlige, fra kommunen, får prisstigninger på 10-20 pct.
Hvis hr. Kristian Jensen bare læser nogle aviser, vil han vide, at sådan hænger det sammen.
De kan ikke finansiere det med det her.
Og lad mig så sige, at alternativet til skattestop altså ikke er skattestigninger.
Det kan hr. Kristian Jensen læse i finansredegørelsen fra november, der netop viser, at man ikke havde skattestigninger under Nyrupregeringen.
Ole Sohn (SF), 2003-09-09:
Nu har hr. Kristian Jensen i de sidste par timer gentagne gange sagt: Vi har lavet en it-jobpakke, og vi giver større økonomisk råderum, og så går det hele.
Inden for HK-området, it-området, merkonomer, ingeniører, elektrikere osv. er der stigninger på mellem 20 og helt op til 150 pct. i ungdomsledigheden.
Hvad vil Venstre gøre der?
Og med hensyn til det økonomiske råderum, som bliver så godt, tror jeg, at hr. Kristian Jensen skulle prøve at forklare det til en ung studerende, som nu får nedreguleret SU, boligstøtte, muligvis børneydelse og får markant forhøjet udgifter til den kollektive trafik.
Jeg tror, hr. Kristian Jensen i morgen skal gå ud på uddannelsesstederne og forklare, hvor meget økonomisk råderum de studerende får.
De bliver ramt på det ene og det andet punkt af regeringens finanslovforslag.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-09-09:
Jeg må jo konstatere, at jeg fik ikke noget svar på, om det, som Venstre sådan set lægger op til, er mindre fleksibilitet
på arbejdsmarkedet, mindre effektivitet, større omkostninger til erhvervslivet
Det må jeg altså konstatere at hr. Kristian Jensen ikke kan tale imod, selv om han meget godt heroppe fra talerstolen prøver at komme med en hel masse andre ord, også om, at man rundtomkring i erhvervslivet laver svindel og humbug med det system, som vi har.
Det er jo slet, slet ikke en kendsgerning.
Hvis hr. Kristian Jensen kunne det og sige, at her kan vi søreme sikre jer, at I har et arbejde og I har et fuldtidsarbejde, var det jo en helt, helt anden situation, man stod over for. Man kan få en idé om, at sådanne tankegange, som nu er født i Venstre, hvor der bliver mindre fleksibilitet, mindre effektivitet, større omkostninger for erhvervslivet,
er konsekvensen.
Kristian Jensen (V), 2003-09-09:
Jeg vil da gerne sige til fru Karen Klint, at den bemærkning jo er givet, i og med at i de overslagsår, vi har i budgetterne, er der en klar stigning i antallet af skåne- og fleksjob, som fru Karen Klint også sagde, og derfor er der ikke grund til at nære så stor bekymring, som fru Karen Klint gav udtryk for til at starte med.
Til hr. Nicolai Wammen: Jeg har i min ordførertale og dagen igennem i samtlige svar givet klare svar på, hvad det er, regeringen ønsker at gøre.
Vi ønsker at styrke uddannelsesindsatsen, derfor afsatte vi 100 mio. kr. i maj måned.
Vi ønsker at gøre en indsats, for at arbejdsløse akademikere kommer hurtigt i arbejde igen, derfor er der en tipunktshandlingsplan.
Vi har tænkt os at lave fremrykning af investeringer og har gennemført fremrykning af investeringer fra næste år til i år.
Og vi laver en skattelettelse - ikke bare omlægninger og lirumlarum - for borgerne, der gør, at de får flere penge til forbrug, og dermed kommer der mere gang i hjulene, og dermed kommer der flere arbejdspladser.
Vi tror ikke på, at man får flere arbejdspladser ved at lægge nye afgifter på arbejdskraften.
Vi tror ikke på, at man får flere arbejdspladser ved at lægge flere byrder på erhvervslivet, tværtimod.
Det er derfor, at den socialdemokratiske plan ikke virker og heller ikke vil blive gennemført.
Derfor har vi lavet vores skatteplan, og derfor har vi taget de andre initiativer.
Men når fru Anne-Marie Meldgaard spørger til den stramme økonomi i kommunerne, er det jo sådan, at det, vi lægger op til, bortset fra en enkelt justering på 0,3 pct., er præcis at følge den plan, som Socialdemokratiet selv lavede i regering, og som indebar, at der skulle være en stram grænse for væksten i den offentlige sektor. Men jeg kan høre på fru Anne-Marie Meldgaard og hr. Nicolai Wammen, at man har skrottet den plan - det kan læses ud af det oplæg, der ligger - for respekten for at holde en lav vækst i det offentlige forbrug er gået fløjten, og nu vil man vende tilbage til gammeldags politik, hvor man bare skal bruge løs af de offentlige kasser.
Det bliver heldigvis ikke tilfældet.
Karen J. Klint (S), 2003-09-09:
Til hr. Kristian Jensen: Jeg hørte skam udmærket, hvad det var, min partifælle sagde om statistikker og om, hvilke statistikker, som hr. Kristian Jensen også med rette siger, der stiger.
Men nogle af statistikkerne dækker mange slags mennesker: mennesker i jobtræning, mennesker i fleksjob og i skånejob.
Der er selvfølgelig også en ordentlig stigning i fleksjob.
Ja, slå bare efter!
Vi ved godt, der er stigning i fleks- og skånejob, men det ændrer jo ikke ved, at det tal hurtigt bliver pillet ned igen.
De firmaer, hvor man går ned i antal beskæftigede i almindelige job, uanset om det er løst ansatte eller fastansatte, går altså ikke ind og laver nye aftaler om det rummelige arbejdsmarked og tager folk ind i fleks- og skånejob.
Det var den problematik, jeg efterlyste.
De mennesker, der i dag går og venter på et skånejob, bliver ramt dobbelt, for når andre bliver ledige, mindskes deres chancer for at få en tilknytning til arbejdsmarkedet, og det var det, jeg bad om en bemærkning til.
Nicolai Wammen (S), 2003-09-09:
Svaret har været utrolig fattigt.
Svaret er, at hvis man giver kassedamen en skattelettelse på 125 kr. om måneden, håber man, at det kan sætte gang i forbruget.
Svaret, sagt til hr. Kristian Jensen, er ikke godt nok.
Svaret er en af grundene til, at vi har fået 30.000 flere arbejdsløse i det her land, og at hver dag mister 50 mennesker deres arbejde.
Det er utroligt, at Venstre ikke har
et bedre bud.
Et andet spørgsmål, vi har haft, handler om dagpengene.
Socialdemokratiet melder klart ud: Hvis der er snyd og misbrug, så indkald forligspartierne, så skal vi have gjort noget ved det.
Dér, hvor vi gerne vil passe på de supplerende dagpenge, er i forhold til, at vi har et forsikringssystem, og det er i forhold til de tusind af mennesker, som hr. Kristian Jensen ikke har snakket om i dag, dem med de lave lønninger, kvinderne, som vil blive ramt, når hr. Kristian Jensen skal spare 700-800 mio. kr. her.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2003-09-09:
Hr. Kristian Jensen sagde til hr. Jann Sjursen, at han var ked af, at han kom til at træde forligsparterne over tæerne.
Det tror jeg nu godt at vi som folketingsmedlemmer kan klare, men jeg synes da, det er værre, at man træder de ledige over tæerne.
Jeg synes helt klart, at Venstres ordfører her har bevist sin uvidenhed i forhold til, hvordan arbejdsmarkedet fungerer, især når det drejer sig om stillingsannoncer, hvor det kun er ganske få timer, der annonceres efter arbejdskraft til.
Det kunne måske hænge sammen med den stramme økonomi, som regeringen giver kommunerne.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, og jeg synes, hr. Kristian Jensen skylder et svar på, hvorfor det skal gå ud over de ledige.
Hvorfor skal det gå ud over de ledige, at kommunerne har en stram økonomi, så de kun ansætter folk på nedsat tid?
Jeg synes faktisk, det tyder på, at regeringen ikke har noget som helst bud på, hvordan man skal løse arbejdsmarkedspolitikken.
Der er i hvert fald ikke nogen redskaber, der giver flere job.
Det ses tydeligt, hver eneste dag ledigheden stiger, og man kunne jo forledes til at sige, at regeringen ikke har noget tøj på i den sag.
Hvad med at komme i arbejdstøjet?
Kristian Jensen (V), 2003-09-09:
Først til fru Karen J. Klint: Jeg forstår ikke, hvorfor Socialdemokratiet f.eks. synes, at det er mere rimeligt, at man er løst ansat, end at man er fastansat.
Det er et af de problemer, vi har taget fat i med spørgsmålet om dagpengesystemet, nemlig at de løst ansatte har langt mere lempelige vilkår end de fastansatte har med hensyn til at komme ind i dagpengesystemet.
Jeg synes, at man belønner løst ansatte i forhold til fastansatte, og det forstår jeg ikke at Socialdemokratiet støtter og dermed fuldstændig afviser at snakke om dagpengesystemet.
Men det er jo den med at lukke øjnene og forsøge at score billige point i stedet for at tage problemerne alvorligt.
Så nævner fru Karen Klint skåne- og fleksjob.
Jeg ville ønske, at fru Karen Klint havde snakket sammen med hr. Jan Petersen, for da hr. Jan Petersen harcelerede over, at jeg brugte det samlede antal beskæftigede og ikke de ustøttede beskæftigede, var det netop, fordi antallet af personer i fleksjob og skånejob er stigende, og i de budgetter, vi lægger, vil det fortsat være stigende, fordi vi mener, det er en meget god måde at få folk tilbage på arbejdsmarkedet på. Til fru Grete Schødts: Sandheden er jo, at de job, der typisk bliver opslået til deltid, bliver opslået til 29 eller 29,5 time, og mærkeligt nok er mange af de steder, hvor man opslår deltidsarbejde, steder, hvor der er mangel på arbejdskraft.
Det synes jeg vi skal gøre bedre.
Til fru Lissa Mathiasen
: Vores indstilling er, at den byfornyelsesaktivitet, der skal være fremover, skal være uændret, men vi vil have en højere ejerbetaling, så at sige, så de, der ejer huset, skal være med til at betale mere.
Vi forventer faktisk, at aktiviteten vil være stabil med det, vi lægger op til, og derfor tror vi på, at vi kan få mere for færre kroner fra det offentlige, fordi ejerne skal betale mere, og det kan jeg ikke forstå at Socialdemokratiet er så uenig i.
Så vil jeg bare sige, at der må være mange socialdemokrater, der ikke kunne høre min ordførertale - det må være, fordi de snakkede for meget sammen internt - men jeg sagde faktisk, at vi ikke blot ønsker at sidde og vente på, at opsvinget kommer.
Derfor er finansloven med til at skabe rammerne for et øget privat forbrug, der kan sætte mere gang i hjulene og skabe flere arbejdspladser.
Så vi ønsker ikke bare at sidde og vente; vi vil gøre noget aktivt med en ekspansiv finanspolitik.
Lissa Mathiasen (S), 2003-09-09:
Det har været forstemmende at læse finansloven igennem og se, hvad regeringen vil gøre for beskæftigelsen.
Men det er egentlig mere forstemmende at høre hr. Kristian Jensen her i dag, for på den ene side slår man ud med armen og siger: det kommer nok, og så prøver hr. Kristian Jensen at komme ud og sige: Jamen se nu f.eks. på de fremrykninger, vi har foreslået på boligområdet; se på de ting, vi gør for at fremtidssikre det private erhvervsliv.
Det her drejer sig altså om ganske almindelige mennesker af kød og blod, som hver dag oplever, at arbejdsløsheden presser sig på.
Hvordan vil man fra Venstres og hr. Kristian Jensens side forklare de mennesker, der sidder og lytter til debatten i dag, og som tror, at der er håb for beskæftigelsen forude, at når man f.eks. bare på boligområdet lægger an til så store besparelser, som betyder, at man på bygge- og anlægsområdet rent faktisk vil se, at 1.100 fuldtidsstillinger kommer til at ryge i kraft af det udspil, der ligger her, så betyder det, at 1.100 fuldtidsstillinger ryger?
Hvad er Venstres svar egentlig?
Grete Schødts (S), 2003-09-09:
Hvis hr. Kristian Jensen beskæftigede sig lidt mere med det, der sker ude i den virkelige verden, så ville han vide, at en frigørelsesattest er en attest, der frigør en fra et opsigelsesvarsel.
På en weekend kan man finde 55 stillingsopslag, hvor man søger social- og sundhedsuddannet personale.
Ud af 55 stillingsopslag er der måske tre eller fire fuldtidsjob, resten er deltidsjob.
De er på 17,5 time, de er på 19,5 time, de er på 23 3/4 time, og så skal man i øvrigt også helst stille bil til rådighed og være veluddannet.
Det er det, man byder vores offentlige sektor og vores dygtige medarbejdere inden for ældreområdet.
Og den samme hilsen, Venstre nu sender ud til de mennesker, er: Det er bedre for jer at blive helt ledige end at tage et job på nogle urimelige vilkår med en frigørelsesattest og så i øvrigt gå på understøttelse. Det er hilsenen fra Venstre i dag.
Karen J. Klint (S), 2003-09-09:
Hr. Kristian Jensen taler med forargelse i stemmen om udnyttelse af dagpengesystemet og arbejdsmarkedssystemet.
Hvis udnyttelsen går dertil, hvor det er misbrug, så kan vi jo selvfølgelig være enige om at blive forargede i stemmen. Men hvor udnyttelsen er fornuftig brug af systemerne, er det jo faktisk noget godt.
Der er det også med til at skabe det, vi andre kalder for det rummelige arbejdsmarked.
Nu, hvor arbejdsløsheden stiger, har jeg faktisk lyst
til at stille nogle spørgsmål til hr. Kristian Jensen: Hvad så med alle skåne- og fleksjobbene?
Jeg kan bare tage et enkelt lille stormagasin i min egen by.
Der skal man afskedige nogle få mennesker, og det betyder så, at de ikke tager folk ind i fleksjob og skånejob.
Så netop det, at arbejdsløsheden stiger, gør jo også, at virksomhederne får vanskeligheder ved at leve op til begrebet »det rummelige arbejdsmarked«.
Der er færre med svag grad af arbejdsevne eller med nogle handicap, der kan komme med på arbejdsmarkedet og dermed blive fuldt forsørgende på sigt.
Så hvad med hele begrebet det rummelige arbejdsmarked?
Kristian Jensen (V), 2003-09-09:
Jeg er ked af, at hr. Jann Sjursen har taget vores udspil på dagpengeområdet på den måde, som tilfældet er.
Det har ikke været meningen at ville træde på forligsparterne bag »Flere i arbejde«.
Tværtimod, som jeg sagde før, mener vi, at det er et godt forlig, vi ønsker at holde fast i.
Men man føler sig nærmest i krydsild, fordi der på den ene side er nogle, der klager over, at vi ikke har lagt alt helt frem, så man kan se enhver detalje og hvert lovforslag, som man må have forestillet sig fra regeringsbænkens side, og på den anden side bliver der så sagt: I skulle have vist os det først.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at Socialdemokratiet så let skøjter hen over, at der kan være problemer i forbindelse med supplerende dagpenge, når man tydeligt kan se, at virksomhederne aktivt indretter deres personalepolitik på, at de kan udnytte systemerne på den måde, at de annoncerer efter medarbejdere og lover dem, at de kan få en frigørelsesattest fra start, sådan at de kan gå hen og hæve flere penge i de offentlige kasser. Til fru Anne-Marie Meldgaard: Jeg svarer ganske enkelt på de spørgsmål, der kommer.
Er man utilfreds med svarene, må det være Socialdemokratiets sag, men jeg svarer bl.a. på, at når man kigger på uddannelse, så er det sådan, at uddannelse er et ganske glimrende redskab, men at jobtræning bare er bedre.
Det viser alle undersøgelser fra den tidligere regering og fra den nuværende regering.
Hvis målet er, at den arbejdsløse skal tilbage på arbejdsmarkedet og i job, så kræver det jobaktivering som det bedst mulige redskab.
Det betyder ikke, vi ikke skal uddanne, for det skal vi fortsat.
Vi har faktisk sat 100 mio. kr. af her i maj måned netop til uddannelse af de ledige.
Og når vi derfor snakker om de 55 pct., så er det sådan, at man godt kan gøre det fra AF-regionerne.
Man kan bruge mere end 55 pct. på uddannelse, hvis der er lokale forhold, der taler for det.
Men det er selvfølgelig op til de lokale AF-regioner at påvise det. Hr. Ole Vagn Christensen vil jeg komme tilbage til.