runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-11-22:
Miljøministeren sagde i sit indlæg, at der ikke er så stor grund til at interessere sig for BO-årene, for det kan ændre sig.
Sådan var det også for den tidligere regering, det er helt rigtigt.
Der var ikke altid en tæt sammenhæng mellem BO-årene og så det, den endelige finanslov endte med.
Men som jeg læser miljøministerens svar og notat om det her spørgsmål, så er det sådan for den nye regering, at der faktisk fremover vil være en tæt sammenhæng mellem BO-årene og finanslovbevillingen.
Miljøministeren har nemlig i et svar til Miljøudvalget svaret følgende: I forhold til BO-tallene på den gældende finanslov 2002 er der tale om relativt begrænsede afvigelser.
Såfremt det tages som udgangspunkt, at der også i de kommende år vil være en nærmere sammenhæng mellem BO-tallene i et år og de aktuelle FL-tal for samme år end hidtil, må BO-tallene på det nu foreliggende finanslovforslag 2003 vurderes at give en realistisk beskrivelse af udviklingen i Miljøministeriets budgetramme i de kommende år.
Så er det jeg gerne vil vide: Hvordan vil miljøministeren så overhovedet finde driftsmidler til at finansiere de nye naturparker, man nu planlægger?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-22:
Tak for svarene.
Så må vi jo uanset alle uenigheder gøre et forsøg igen næste år.
Men jeg havde et spørgsmål, som jeg tror, ministeren
ikke fik besvaret, og det var vedrørende den bemærkelsesværdige historie, der er i Ekstra Bladet i dag, om, at ministeren skulle være blevet underkendt af statsministeren på spørgsmålet om bevillingen af 20 mio. kr. til Lomborgs institut.
Nu ved jeg ikke, om ministeren kan svare allerede nu, det synes jeg egentlig kunne være rart.
Ellers vil jeg selvfølgelig stille ministeren et spørgsmål om, hvad det er for en sag.
Jeg tror ikke, at hr. Eyvind Vesselbo helt har hørt efter det, jeg sagde.
Med hensyn til vores bud på f.eks. vandmiljøet siger hr. Eyvind Vesselbo, at der ikke er kommet noget om vandmiljøet. Jamen jeg sagde jo lige før, at om få minutter kommer der en hel forespørgselsdebat om vandmiljøet, hvor Enhedslisten vil fremlægge et helt konkret forslag til, hvordan vi løser problemet med vandmiljøet.
Hr. Eyvind Vesselbo bliver ved med at påstå, at Enhedslisten ikke har noget bud på det.
Det er da muligt, hr. Eyvind Vesselbo håber, at Enhedslisten ikke har noget, men jeg kan forsikre ham om, at det vil ikke vare ret lang tid, før jeg kommer herop på talerstolen og fremsætter et konkret forslag, og det håber jeg så hr. Eyvind Vesselbo vil blive glad for til den tid.
Til hr. Jørn Dohrmann vil jeg bare sige, at nu har hr. Jørn Dohrmann opfundet en teori om, at der skulle være intern uenighed i den tidligere regering. Jeg ved ikke, hvor den teori kommer fra, for jeg har ikke hørt noget sådant, og vi har i Enhedslisten ikke fået noget at vide om noget sådant.
Vi indgik en aftale med den tidligere regering om et meget betydeligt antal millioner til skove osv., og det beløb er nu blevet markant nedsat af den nye regering.
Det er det korte af det lange i den sag.
Hr. Jørn Dohrmanns mystiske oplysninger om uenighed mellem de tidligere regeringspartier og sådan noget savner enhver dokumentation.
Jeg har i hvert fald ikke kendskab til det, og når hr. Jørn Dohrmann kommer med sådan nogle påstande, skylder han i det mindste at kunne henvise til, hvor han har dem fra, og at de ikke bare er frit opfundet for at forsøge at forplumre en debat.
Det er den mistanke, man desværre godt kunne få, for den udtalelse savner ethvert hold i virkeligheden, og jeg synes faktisk, at når hr. Jørn Dohrmann kommer med sådan nogle beskyldninger, skylder han i det mindste de to tidligere regeringspartier, at han kan sandsynliggøre, at det, han står her og siger, har noget som helst på sig.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-11-22:
Jeg forstår stadig væk ikke helt, at man ikke ville spare de penge, for som jeg læser tallene, ser det ud, som om man ville spare.
Jeg ved ikke, om hr. Keld Albrechtsen kan svare på det.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-11-22:
Hr. Keld Albrechtsen svarede på mit spørgsmål ved at sige, at når der er tale om naturen og miljøet, vil man gerne have lidt mere skov og også gerne gøre noget ved vandmiljøet, men det var jo ikke meget.
Vi har diskuteret i lang tid, hr. Keld Albrechtsen har været heroppe flere gange, og alle de andre partier har også været oppe.
Men det eneste, vi har snakket om, er penge og økonomi.
Hvad med havmiljøet, hvad med naturparker, hvad med habitatområder, hvad med drikkevandet og hvad med jordforureningen?
Det har hr. Keld Albrechtsen overhovedet ikke nævnt noget om, det har Socialdemokratiet ikke nævnt noget om, og det har SF ikke nævnt noget om, for det interesserer åbenbart ikke.
Det er ikke miljøet, næh, det er en diskussion om, hvorvidt der er færre eller flere penge til området.
Det er jo en naturredegørelse, vi diskuterer, så hvorfor går Enhedslisten ikke ind i en sådan debat?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-22:
Jo, jeg kan bekræfte, at det er sådan, at der er den forskel, altså en nedskæring.
Den aftale var regeringen derefter forpligtet af, og jeg forstår også på Socialdemokratiets ordfører, at den daværende regering naturligvis ville have vedstået den.
Derfor er det ganske enkelt også forkert, når hr. Dohrmann står her på Folketingets talerstol og forsøger at overbevise sig selv og befolkningen om, at den tidligere regering havde påtænkt nedskæringer.
Det havde den tidligere regering ikke, for
det havde den forpligtet sig til ikke at gøre.
Forskellen mellem det beløb, der var afsat og ville være blevet brugt, hvis den tidligere regering havde fortsat, og det, som altså nu bliver resultatet, fremgår af det notat, som fru Pernille Blach Hansen henviste til.
Det er altså beløb i størrelsesordenen 450 mio. kr., så man kan sige, at den nuværende regering er 450 mio. kr. dårligere end den gamle regering.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-11-22:
Nu kunne jeg forstå, at Dansk Folkeparti alligevel ønsker at diskutere årene i fremtiden, som man før ikke mente man kunne regne med.
Jamen så gør vi det gerne, og derfor vil jeg gerne spørge Enhedslistens ordfører, om det ikke er korrekt, at vi under finanslovforhandlingerne fik udleveret et notat fra miljøministeren, der viste, at forskellen mellem den tidligere og den nuværende regerings bevillinger til naturområdet er et beløb i omegnen af 450-500 mio. kr. over 4 år, og at det også er det, hr. Jørn Dohrmann burde forholde sig til i denne debat.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-11-22:
Jeg vil godt sige til hr. Keld Albrechtsen, at nu er jeg simpelt hen forvirret på et højere plan. Hr. Keld Albrechtsen siger, at det er vigtigt med overslagsårene fremover, men nu kan hr. Keld Albrechtsen lige pludselig ikke huske, hvad det var, der stod i den gamle finanslov.
Jamen altså, hvor er vi så henne?
Når det er så vigtigt med overslagsårene, må vi da også kunne forlange, at man ved, hvad man har sagt ja til under den gamle regering, eller har man simpelt hen glemt det?
Hvad er så problemet med at kunne sige ja til 50 mio. kr., hvis man alligevel har glemt det hele, når man er gået ud ad døren?
Det kunne jeg godt tænke mig at få et svar på.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-22:
Jeg tror, det måske kan være vanskeligt at udtale sig om på forhånd, hvad vælgerne mener, men det får vi at se ved det kommende folketingsvalg.
Men hvis jeg var ordfører for Venstre, ville jeg måske begynde at blive en anelse bekymret for det kommende resultat, i hvert fald hvis man fortsætter på den måde, det har kørt på indtil nu med alle disse nedskæringer.
Nu var det overordentlig vanskeligt at forstå, hvad hr. Dohrmann mente, men hr. Dohrmann var inde på, at der under den tidligere regering skulle have været planlagt nogle nedskæringer på naturområdet.
Jeg vil sige, at det er ikke noget, jeg har noget kendskab til.
Tværtimod var det sådan, at vi indgik en aftale med den tidligere regering om anvendelse af et meget betydeligt millionbeløb, som har været omtalt flere gange her i debatten, og jeg er fuldstændig sikker på, at den tidligere regering ville have vedstået den aftale, hvis den havde fået mulighed for at fortsætte efter folketingsvalget.
Det er jeg helt sikker på, og jeg kan se, at Socialdemokratiets ordfører naturligvis bekræfter det, for hvorfor skulle Socialdemokratiet løbe fra den aftale?
Det bygger ikke på konkrete oplysninger, og jeg synes ikke, det er pænt på den måde at vildlede befolkningen her fra Folketingets talerstol.
Til spørgsmålet fra Folketingets Miljøudvalgs formand om, hvad Enhedslisten vil: Vi vil f.eks. gerne have mere skov, vi vil gerne have det beløb, som var aftalt med den tidligere regering, og ikke det meget mindre beløb, som det nu er endt med under den nuværende regering, og vi vil også gerne have et bedre vandmiljø.
Det har vi rejst en forespørgsel om, det skal vi drøfte her i salen om lidt, og der skal jeg fremlægge et helt konkret forslag til vedtagelse.
Hvis hr. Vesselbo gerne vil have nogle konkrete forslag fra Enhedslisten, skal han få dem, for de er her.
Så skal jeg blot sige til fru Gudrun Laub, at selvfølgelig er jeg glad for hver eneste hektar skov, der kommer, og også for de 50 små millioner, det nu bliver til i denne omgang.
Det er jeg da glad for, det har jeg også sagt til ministeren, og jeg har endda sagt til ministeren, at jeg gerne vil være med til at lave en aftale om 50 mio. kr. til skov.
Jeg vil håbe, at vi til næste år kan komme videre, gerne meget videre, og jeg står ved, at jeg gerne møder frem til forhandlinger en gang til og forsøger en gang til, om vi kan nå hinanden.
Hans Christian Schmidt (V), 2002-11-22:
Jeg synes da, vi skal tage det sidste spørgsmål først.
Jeg tror altså ikke, men jeg kan jo ikke vide det, at det kan komme som en overraskelse for ret mange, at miljøministeren godt kunne lide det nye miljøinstitut.
Når jeg tænker på, hvor mange § 20-spørgsmål jeg har fået, hvor mange diskussioner og samråd jeg har været til, hvor jeg skulle forsvare, at jeg kunne lide miljøinstituttet!
Nu forstår jeg så, at jeg lidt er i den situation, hvor jeg skal sige, at jeg er helt sikker.
Ja, jeg skilter endda med det, jeg rejser næsten rundt med det og siger, at det er altså penge, miljøministeren har fået på sit budget.
Det ville da også være underligt, hvis miljøministeren skulle være ked af, at man fik penge, især til nogle sager, som man selv har talt meget om og sagt er en god idé.
Så det kan jeg fuldstændig bekræfte, hvis hr. Keld Albrechtsen gerne vil vide, om miljøministeren synes, det er en god idé.
Ja, det gør han, helt klart, og det er indgået i de finanslovforhandlinger, der har været, i lighed med de øvrige ting, der er aftalt på finansloven.
Så det er miljøministeren endog særdeles godt tilfreds med, for jeg håber nemlig, som jeg har sagt, at vi kan bruge de ting til at få mest miljø for pengene osv.
Men det er jo en diskussion, jeg har, tror jeg nok, brugt meget taletid på.
Så er der spørgsmålet omkring økonomi.
Se, det er det, diskussion drejer sig om lige nu, og det er det, der er så bredt favnende, når man diskuterer en finanslov.
Jeg ved det, for jeg kender det spørgsmål, der er stillet, og fru Pernille Blach Hansen har også sagt til mig, at det er det, man vil have.
Man vil have, at ministeren skal opgive, hvordan det ser ud med hensyn til den finanslov, som den gamle regering havde vedtaget, og så de reduktioner, der fremkommer i den nye regerings overslagsår.
Jeg medgiver, at der sikkert ikke er mange, der ved alt det, men det er jo også i den grad et spørgsmål om at sammenligne æbler og appelsiner, og det er svært selv for fru Pernille Blach Hansen.
Ellers er det jo bare at gå ind at kigge på regeringens overslagsår, og der kommer vi frem til - når vi ser på den tidligere regerings overslagsår - at det ser helt anderledes ud.
Jeg synes bare, man skal gå ind og se på dem, de findes jo, man kan bare slå op i sin egen finanslov, som man vedtog, der står tallene for alle overslagsårene jo.
Jeg var da glad for at høre hr. Jørn Jespersen sige på et tidspunkt i debatten, at han måtte erkende, at overslagsårene viste et fald, men det ville aldrig være kommet igennem med SF
Det må jeg så tage til efterretning, at SF ikke ville have accepteret, at de to tidligere regeringspartier kom igennem med det.
Det ved jeg jo ingenting om, jeg kender ikke forhandlingerne.
Men jeg var glad for, at hr. Jørn Jespersen bekræftede, at det havde han i hvert fald kunnet se.
Jeg tror altså også, at de to tidligere regeringspartier kunne se det, hvis man går ind og kigger på tallene, og det er dem, man skal sammenligne.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-11-22:
Jeg vil gerne understrege over for miljøministeren, at det, vi sammenligner, er budgetoverslagstal, den gamle regerings budgetoverslagstal og den nye regerings budgetoverslagstal, og der kommer vi frem til en væsentlig besparelse.
Så siger miljøministeren: Jamen hvorfor skal vi nu interessere os for alt det her med pengene?
Hjemme i min familie har vi tit snakket om det med penge, og så er der altid en, der har sagt: Det med ikke at snakke om penge kan man tillade sig, hvis bare man har dem.
Men jeg vil gerne understrege over for miljøministeren, at miljøministeren ikke har pengene.
Miljøministeren kommer i den grad til at mangle penge de kommende år, og jeg ved ikke, hvem der skal hjælpe ministeren med at finde dem.
Derfor vil jeg gerne vide, hvad de penge, som nu er afsat, de 50 mio. kr., som miljøministeren bliver ved med at sige er nye penge, men som jo i virkeligheden er fundet inden for miljøministerens egen ramme, skal anvendes til.
Kan miljøministeren bekræfte, at mindst 20 mio. kr. vil blive brugt til at købe jord, som skal bruges til naturparker?
Eller skal de 20 mio. kr. bare bruges til nye rapporter og nye beskrivelser, altså bare til papir?
Jørn Dohrmann (DF), 2002-11-22:
Til fru Pernille Blach Hansen vil jeg sige: Det var det, vi var inde at snakke om for lidt siden, at det er et budget, og det er med overslagsår.
Det er et bud, og det er et gæt; det består af de to ting.
Hvor mange penge brugte man da på det?
Skal man kun lige se på ét år?
Eller skal man ikke regne tilbage i tiden og sige: Hvad har det været f.eks. de sidste 10 år?
Det synes jeg man skulle tage at gøre, inden man begynder at smykke sig med lånte fjer.
Så tror jeg, der ville komme nogle helt andre tal på bordet.
Nu kan jeg jo desværre ikke stille spørgsmål til fru Pernille Blach Hansen, men det synes jeg man lige skal have med i sin overvejelse.
Det er ikke noget, der ligesom har eksisteret i de sidste 10 år, altså i hele den regeringsperiode, hvor den socialdemokratiske regering var der.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-22:
Jeg vil sige til hr. Dohrmann, at hvis der blev lavet en samlet opgørelse af det antal spørgsmål, som jeg siden 1986 og frem til i dag har stillet om vandmiljøplanerne, er jeg bange for, at hr. Dohrmann blev træt allerede ved synet.
Så det tror jeg ikke hr. Dohrmann skal gå dybere ind i.
Der har fra min side været gjort, hvad der kunne gøres, og det har der også fra Enhedslistens side.
Men så sker der jo det beklagelige, at et meget stort flertal i Folketinget aftaler to vandmiljøplaner, som ikke er gode nok.
Men det er rent faktisk ikke min skyld.
Jeg har i begge tilfælde gjort alt, hvad jeg overhovedet kunne, og stået på hovedet for, at de skulle blive gode nok, men det blev de ikke.
Det skal hr. Dohrmann da ikke klandre mig for.
Der håber jeg så, at vores indflydelse kan blive større, end den har været under de foregående to vandmiljøplaner.
Det vil jeg da ikke lægge skjul på.
Det ville også være klogt, tror jeg, fordi det nødig skulle blive sådan, at også Vandmiljøplan III blev utilstrækkelig.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-11-22:
Jo, men når man er støtteparti til en regering, har man jo lidt mere indflydelse, end når man står udenfor.
Derfor skal man altid gøre det, der er muligt, og jeg vil godt spørge: Har Enhedslisten, eller føler Enhedslisten, at de har gjort alt det, der var muligt, f.eks. løbende indhente data og ikke bare vente, indtil de forskellige vandmiljøplaner, om det er I eller II, eller hvad det er, er udløbet?
Man kan lige så godt samle de data undervejs, og vi slår da meget hårdt på at gøre det.
Føler Enhedslisten, at de har haft indflydelse nok dér?
Jeg føler i hvert fald ikke, at resultatet har været der, og det kan vi jo se.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-22:
Jeg kan sige til hr. Dohrmann, at da vi i 1986 forhandlede Vandmiljøplan I - jeg kan huske, jeg havde møde med bl.a. Lone Dybkjær om den sag - lykkedes det mig desværre ikke at overtale den daværende regering og det daværende grønne flertal i Folketinget til at lave en ordentlig Vandmiljøplan I, og derfor måtte jeg undlade at stemme til den.
Da Enhedslisten deltog i drøftelser omkring Vandmiljøplan II, var det heller ikke muligt at komme igennem
med de nødvendige initiativer.
Det lykkedes desværre ikke for os - heller ikke under den tidligere regering -
men det kan hr. Dohrmann altså ikke klandre mig for. Det er rigtigt, at i 1800-tallet var der formentlig også iltsvind og fiskedød i begrænsede mængder, og hvis hr. Dohrmann læser det forslag, jeg har fremsat, vil han kunne se, at det er vi klar over.
Derfor er forslaget formuleret sådan, at det, der er uundgåeligt på grund af naturens indretning, forlanger vi naturligvis ikke at regeringen skal gøre noget ved.
Vi er ikke ude på at ophæve tyngdeloven.
Vi vil kun have, at der bliver gjort det, som er muligt, men det skal så til gengæld også gøres uden slinger i valsen.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-11-22:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Keld Albrechtsen: Var der ikke også allerede i 1800-tallet de her såkaldte bundvendinger ude i vandet?
Nu er det, som om det kun er landbruget, man fokuserer på her fra Enhedslistens side.
Der kunne jeg godt tænke mig at vide, om man ikke også ligesom skulle fokusere lidt på rensningsanlæg og på de ting, der bliver udledt i de danske farvande.
Så kunne jeg også godt tænke mig egentlig at spørge Enhedslisten: Hvorfor har man ikke taget hånd om de her problemer, dengang man ligesom var støtteparti for den forhenværende regering og sad med de afgørende stemmer?
Hvorfor skete der ikke noget mere på det område?
Jeg synes, det er lidt sørgeligt at høre, at man nu klager den ene gang efter den anden og ligesom ikke forholder sig lidt til fakta, nemlig at man virkelig selv kunne have gjort noget på det her område lidt før.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-22:
Forureningen med næringsstoffer i det danske miljø er jo i dag måske omkring ti gange så stor, fem til ti gange så stor i hvert fald, som i det oprindelige landskab, og kendsgerningen er jo, at det allerede nu har fået dramatiske konsekvenser, nemlig iltsvind og fiskedød i vores farvande.
Vi kender det helt uhyggeligt fra i år, hvor store mængder døde fisk drev ind på vore kyster.
Naturen kan ikke tåle de tilførsler, som i øjeblikket kommer til den.
Vandmiljøplan I og Vandmiljøplan II har ikke kunnet løse problemerne.
Der er meget langt igen.
Groft sagt kan man jo sige, at der er vi kun nået halvvejs med hensyn til at begrænse mængderne af gødningstilførsel til miljøet i forhold til Vandmiljøplan I og Vandmiljøplan II.
Det, der er min bekymring og grunden til, at vi fra Enhedslistens side har rejst den her debat i dag, er, at der ser ud til at blive et slip, fra Vandmiljøplan II standser og så til, at der kan gøres en ny indsats, og ministeren havde i første omgang - men det håber jeg så at få ændret i dag med den her debat - tænkt sig, at der først skulle ske noget i næste folketingssamling, altså om et års tid.
Jeg håber at få en klar melding fra regeringen om, at nu er det ikke flere redegørelser, vi først og fremmest har brug for, nu er det handling.
Vi ved jo godt, hvad der er galt, og vi ved jo godt, hvad der skal gøres og kan gøres her og nu for at mindske risikoen for en gentagelse af den fiskedød, vi så i sommer.
Det ved vi godt.
Derfor håber jeg på, at ministeren vil komme op med konkrete initiativer, som kan blive gennemført allerede i den her folketingssamling.
Det er det, jeg håber på, vil jeg sige til ministeren.
Besvarelse
Hans Christian Schmidt (V), 2002-11-22:
Jamen jeg kan sandelig godt forstå fru Elsebeth Gerner Nielsen.
Hun har lært af historien, at man skal være sikker på, at de penge, der bliver afsat, også går til naturen og miljøet, for når man kigger tilbage, kan man jo godt se, at der har jo været mange spændende projekter gennem tiden.
Så det er jeg sådan set meget enig i.
Den diskussion har man lige haft om alt med De Grønne Guider og alle de ting der, om man var for grønne fonde eller ej.
Der kunne man ikke sige, hvor pengene var henne.
De her 20 mio. kr. er fuldstændig udmøntet til de naturparker, men det ville dog være sjældent, at jeg som minister skal stå og sige to ting, der er direkte modsatte, sige: Det gælder om et lokalt medejerskab, det gælder om, at alle føler, at det er det rigtige, vi gør nu, og i øvrigt kan jeg fortælle, hvad de 20 mio. kr. skal bruges til.
Så ville der da nok sidde nogle udeomkring og spørge: Hvor er det medejerskab da lige blevet af, når vi alle sammen skal være med på ministerens idé?
Nej, sådan er det ikke.
De 20 mio. kr. er reserveret, og det er første gang i forhandlingerne, at jeg nu hører, at man er nervøs for, om de 20 mio. kr. nu ikke er for meget.
Altså indtil nu har jeg hele tiden hørt, at 20 mio. kr. vil være for lidt, og det er måske også min bekymring, så kan det være, der kun bliver to projekter, men nu må vi se. De 20 mio. kr. kan jo bruges til mange ting.
Det kan være, at der skal være en mindre intensiv drift, det kan være, at der er nogle områder, som vi skal gøre en ekstra indsats for.
Jeg ved det ikke, men jeg ved, at når man laver et pilotprojekt, så er det simpelt hen, fordi man skal udvikle, hvad der skal indeholdes i de projekter, som vi sammen kan blive enige om.
Vi vil jo fra ministeriets side - og det tror jeg også fru Elsebeth Gerner Nielsen vil være glad for - stille nogle krav om, at det også skal ske sådan, at vi kan sikre den unikke natur.
Altså det er ikke bare et spørgsmål, om man er enig, vi har jo også nogle krav til, hvordan vi fra vores side vil have det.
Så vi er alle sammen en part i den debat.
Men ja, jeg kan forsikre, at de 20 mio. er tiltænkt at skulle komme naturen til gode.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-11-22:
Jeg fik ikke svar på mit spørgsmål.
De 20 mio. kr. til naturparker, hvad vil de helt konkret blive anvendt til?
Der skulle ikke bruges penge på at sikre medejerskab, det kræver bare, at snakketøjet er i orden.
Hvad skal de konkret anvendes til?
Vil der blive købt jord for de 20 mio. kr.?
Med andre ord vil de blive brugt på natur?
Er det sådan, at vi kan være sikre på, at de 20 mio. kr. rent faktisk går til miljøforbedringer, til naturforbedringer?