Helle Sjelle (KF), 2005-04-19:
Vores dagsorden er såmænd ganske klar i Det Konservative Folkeparti.
Vi ønsker ganske enkelt et forenet, et samlet Europa, der kan stå stærkt over for resten af verden.
Og vi siger også ja til denne her forfatningstraktat, fordi det er en forfatningstraktat, der vil skabe mere åbenhed, flere rene linjer efter vores opfattelse, mere effektivitet og give EU mere slagkraft udadtil.
Det er det, der er vores vision, og det er derfor, vi stemmer ja til denne her forfatningstraktat.
Friday, May 13, 2005 11:32 AM
For os Konservative er en væsentlig grund til at ændre den bestående traktat bl.a., at EU nu skal kunne håndtere de mange nye medlemsstater.
Senest de ti nye lande fra Øst- og Centraleuropa, som nu endelig er blevet fuldgyldige medlemmer af vores europæiske familie.
Men det kræver ændringer.
Europa har således som resten af verden gennemgået en utrolig udvikling siden den dag i Rom i marts 1957, hvor seks landes repræsentanter satte deres underskrift på traktaten om det europæiske økonomiske fællesskab.
I dag har traditionelle industri- og landbrugssamfund udviklet sig til højteknologiske it- og videnssamfund, hvor erhvervslivet skal klare sig i hård konkurrence med de stærke vækstøkonomier i resten af verden.
Vores verdensbillede er blevet totalt forandret siden sammenbruddet af Sovjetunionen og den kommunistiske østblok i 1989, og kredsen af medlemsstater i EU er vokset.
Faktisk er den blevet mere end firedoblet i forhold til den oprindelige kreds af medlemslande, og der er udsigt til, at vi også let kan nå op på det femdobbelte i løbet af nogle år.
I Det Konservative Folkeparti glæder vi os over, at et helt kontinent, der består af gamle nationalstater med vidt forskellige sprog, kulturer og traditioner, er gået sammen i et fællesskab baseret på sunde, demokratiske principper og frihedsidealer.
Det betyder ikke, at vi er ens eller altid har de samme interesser, men vi er bl.a. fælles om kernepunkter som demokrati, rettigheder, frihed og ansvar.
Vi har derfor et solidt grundlag for at knytte stærke bånd og skabe et tættere samarbejde.
Forfatningstraktaten opregner i sin første del nogle af de grundlæggende værdier, som vi er fælles om.
Menneskelig værdighed, ligestilling og minoritetsrettigheder er herefter områder, som alle skal opfylde for at være med i EU.
Det er der bestemt grund til at hilse velkommen.
Vi kan også kun være tilfredse med, at charteret om grundlæggende rettigheder – nu som en del II – er med i EU-traktaten.
Traktatens første del indeholder imidlertid også som noget meget centralt et kompetencekatalog, der tydeligt viser, på hvilke områder EU har lovgivningskompetence alene, hvor EU deler kompetence med medlemsstaterne, og endelig hvor EU slet ikke skal være en del af lovgivningsarbejdet, men højst støtte og vejlede medlemslandene.
Den fordeling af opgaverne har længe været omtalt og efterspurgt.
Nu er den skrevet ind i traktatteksten.
En anden væsentlig grund til, at vi skal til stemmeurnerne om en forfatningstraktat, er ændringerne i reglerne for, hvordan der vedtages lovgivning i Europa-Parlamentet og især Ministerrådet.
Det er med andre ord alle de bestemmelser, vi finder i slutningen af forfatningstraktatens del III.
Når Rådet optræder som lovgivende forsamling, skal det som hovedregel ske ved demokratiske flertalsafgørelser, ligesom det er hovedreglen, at Europa-Parlamentet er medlovgiver med lige så stor indflydelse som Ministerrådet.
Muligheden for at flytte områder fra enstemmighedsafgørelser til flertalsafgørelser er også en del af denne reform, som er fastsat i traktatens del IV.
Den regel vil ligeledes efter vores opfattelse hjælpe med at gøre EU mere effektivt.
Vi konstaterer med glæde, at vi i Danmark har indgået et nationalt kompromis, der sikrer, at vi er enige om de områder, der kan flyttes, og at vi på andre områder her i Folketinget skal forhandle for at kunne give Danmarks tilsagn om en overgang til flertalsafgørelser.
I den forbindelse er det også værd at understrege, at forfatningstraktaten jo giver alle de nationale parlamenter en hidtil uset mulighed for at kontrollere, om EU-forslagene lever op til nærhedsprincippet.
I Det Konservative Folkeparti tilslutter vi os således fuldt ud den institutionelle reform.
Vi finder det helt nødvendigt, at EU fremover er handlekraftigt, når der skal vedtages love om f.eks. terrorbekæmpelse eller bekæmpelse af anden grænseoverskridende kriminalitet.
På det punkt forventer vi navnlig meget af Fttmo22.fm Page
Friday, May 13, 2005 11:32 AM
en af de helt centrale nyskabelser i forfatningstraktaten, nemlig posten som EU's udenrigsminister, der skal koordinere og samle EU's udenrigspolitik.
Åbenhed og gennemsigtighed har været et andet tilbagevendende tema i EU-debatten i mange år.
EU er blevet beskyldt for at være alt for komplekst og for uforståeligt.
Det er også rigtigt, at EU-sager ofte er prægede af tekniske udtryk og indviklede begreber, og det er nok svært helt at undgå.
Forfatningstraktaten er bestemt heller ikke blevet den korte læseletudgave, som EU-konventet måske havde forestillet sig til at begynde med.
Det kan man kun beklage.
Men det er min overbevisning, at det vil blive lettere for den enkelte borger at forstå de mest grundlæggende spilleregler i EU, som nu er blevet samlet i én sammenhængende tekst.
I den forbindelse spiller det også en vigtig rolle, at åbenheden i institutionerne arbejde nu skal øges: Ministerrådets møder skal være offentlige, når Rådet fungerer som lovgiver.
Som konservativ er det min klare opfattelse, at man sagtens kan værne om den danske nation med vores kulturelle, sproglige og samfundsmæssige baggrund og samtidig være dybt europæisk engageret.
Men at beskytte de nationale værdier er ikke det samme som en lukket form for nationalisme, hvor enhver har nok i sit eget.
Som verden ser ud i dag, er et styrket samarbejde mellem de europæiske lande nødvendigt, hvad enten det drejer sig som bekæmpelse af kriminalitet internt i Europa, den verdensomspændende terrorbekæmpelse, udvikling af nye arbejdspladser eller en større konkurrencedygtighed.
Vi skal turde være en del af det fællesskab og tro på, at det gavner meget, meget mere, end det skader.
Det er sagt så mange gange før i EU-debatter, men det kan måske trænge til at blive gentaget her: Hvis EU ikke fandtes, måtte vi hurtigst muligt opfinde det.
Vi kan ganske enkelt ikke undvære det stærke, forpligtende samarbejde på de mange områder, hvor vi er blevet vant til at løse vores problemer i fællesskab.
Nu er det jo ikke selve EU-samarbejdet eller vores medlemskab, der bliver sendt til folkeafstemning, selv om det indimellem kunne lyde sådan i dagens debat.
Det er Danmarks tiltrædelse af forfatningstraktaten.