runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2003-12-18:
Det kan jo være vanskeligt at holde styr på så mange store tal og konjunkturer og strukturer, og jeg ved ikke hvad.
Det er et meget konkret spørgsmål, det kan vi alle sammen overskue.
Så får vi svaret, at det koster ikke noget.
Ja, så kan man stille sig selv spørgsmålet: Hvorfor udvider man så ikke ferien til 7 uger eller sådan noget, for det koster jo ikke noget for de statsansatte?
Men jeg synes, det er mere interessant at få finansministeren til at svare på, hvad grunden er til, at regeringen i den økonomiske redegørelse fremhæver skudåret med en ekstra arbejdsdag på positivsiden, som skulle være til gavn for dansk økonomi, når det modsatte, når folk ikke bestiller noget, så ingenting betyder.
Det vil sige, at så er det altså ikke sandt, det der står i den økonomiske redegørelse om, at en ekstra arbejdsdag betyder noget.
Nicolai Wammen (S), 2003-12-18:
Nu skal det ikke være nogen hemmelighed, at jeg har brugt en del af dagen på at være lidt hård ved finansministeren.
Vismændene tror ikke på, at regeringen kan opfylde det, den går og lover.
Det har vi spurgt til hele dagen igennem: Hvordan vil man dække det?
Og vi har bare fået en sang fra de varme lande om, at finansministeren foretrækker at bruge en anden regnemaskine end vismændene.
Jeg synes, det er interessant, at finansministeren, når det gælder noget så afgørende som holdbarheden af hele finanspolitikken, blæser på vismændenes kritik.
Så vil jeg bare ligesom den radikale ordfører spørge finansministeren: Er det ikke korrekt, at man er 50 mia. kr. bagud med gældsafviklingen i forhold til 2010-planen?
Thor Pedersen (V), 2003-12-18:
Må jeg bare lige sige kort til hr. Morten Homann, at vi altså i virkeligheden har verdens højeste niveau for studiestøtte - 1,6 pct. af BNP - og heraf er langt den overvejende del SU. Vi har verdens dyreste folkeskole.
Hvis man lægger alle tallene sammen, vil man se, at man aldrig har brugt flere penge på det, der hedder gruppen af unge, end det, vi gør i 2004.
Til hr. Jens Peter Vernersen: Jeg forstår, at det er et problem, når der ikke kommer skattepenge ind, og nu er der kommet skattepenge ind, og så er det også et problem.
Det forstår jeg er et problem, at pengene kommer ind.
Hr. Jens Peter Vernersen mener måske, han har en særlig viden om, hvor mange af de penge der egentlig er en forudbetaling af et beløb, der ikke skulle være betalt.
Men så har hr. Jens Peter Vernersen altså en viden, som andre ikke har.
Det kan jeg se at hr. Jens Peter Vernersen er meget godt tilfreds med, og den tilfredshed vil jeg ikke fratage hr. Jens Peter Vernersen.
Til fru Marianne Jelved: Den tilbagegang, der har været i beskæftigelsen, den stigning i ledigheden har en størrelse, så de økonomiske vismænd, OECD og Nationalbanken advarer imod, at vi gør noget som helst, fordi den ledighed forsvinder og opsuges med konjunkturfremgangen, fordi den er konjunkturbestemt.
Synspunktet er, at man kommer til at mangle arbejdskraften, hvis man bruger flere penge over de offentlige kasser.
Det er synspunktet.
Det er derfor, man siger: Hold fingrene væk.
Vi er gået lige til grænsen med aktivitetsvirkning i finansloven, men det er, fordi man siger, at det, vi har set, er konjunkturbestemt, det opsuges i forbindelse med den forventede helt normale konjunkturcyklus.
Det, der så skal til, er, at vi øger tilgangen til
arbejdsmarkedet
, således at man ikke får det flaskehalsproblem, fordi der er flere i arbejdsstyrken, og der er restmålet for at holde os på banen 53.000.
Vi har sagt, hvordan vi vil finde dem.
Det er væsentligt at gøre en massiv indsats for dem, der står uden for arbejdsmarkedet, hele indvandrergruppen, deres efterkommere.
Hvis det lykkes for os at give dem en erhvervsfrekvens, eller det, der også hedder en almindelig økonomisk adfærd, der ligner andres her i landet, så er der alene dér tale om 50.000.
Vi har det ved, at man kommer hurtigere igennem uddannelserne, vi har det ved, at modne medarbejdere bliver længere på arbejdsmarkedet.
Det politiske mål burde være langt mere end de 53.000.
Jeg synes i virkeligheden, det er tamt, at hver fjerde dansker i den arbejdsduelige alder er uden for arbejdsmarkedet, så vores ambitionsniveau politisk skulle være langt større end de 53.000.
Marianne Jelved (RV), 2003-12-18:
Jeg har besluttet at være ekstremt medgørlig i dag.
Så jeg går ind på alt det, finansministeren sagde lige før som svar til mig; ikke, fordi jeg er enig, men jeg går ind på den tankegang.
Så siger jeg: O.k., regeringen definerer, at den mangler 53.000 flere job frem til 2010.
Hvordan vil regeringen sandsynliggøre - for det kan man ikke læse her -
at det kan lade sig gøre?
Men vi har bare ikke set skyggen af en eneste af de
20.000 endnu.
Så dem skylder finansministeren os i en eller anden forstand at vise.
Det er derfor, Det Radikale Venstre siger, at regeringens politik ikke er holdbar.
Der står
mange ord, der er mange tal, men vi har bare ikke set skyggen af resultat i forbindelse med det, vi måler på.
Line Barfod (EL), 2003-12-18:
Jeg kan forstå på finansministeren, at folk sådan skal holde fri, hvis de kan.
Så vil jeg gerne høre, om politiet også får fri den 14. maj til brylluppet.
Og de andre, der ikke kan, på grund af at de har tjeneste, får de så en halv fridag en anden dag?
For regeringen har vel ikke tænkt sig at indføre forskelsbehandling i den offentlige sektor?
Der må vel være valgfrihed også for offentligt ansatte.
Og så har finansministeren jo ikke kunnet svare på hr. Søren Søndergaards spørgsmål om, hvordan den her beslutning om den halve fridag er blevet truffet.
Det kan jo være, fordi finansministeren ikke ved det.
Derfor vil jeg høre, om statsministeren kan komme op
og bekræfte, som der står i Se og Hør, at statsministerens tidligere spindoktor, Henrik Qvortrup, har sendt et brev den 13. oktober 2003, der indledes med »Kære Anders«, og hvor der længere nede i brevet står, og jeg citerer: Jeg er sikker på, at du får fuld opbakning fra hele Christiansborg, måske lige med undtagelse af et par stykker fra Enhedslisten.
Citat slut.
Kan statsministeren bekræfte, at han har modtaget sådan et brev, og at det er på den baggrund, at der er truffet beslutning om at give en halv fridag til de statsansatte?
Anders Samuelsen (RV), 2003-12-18:
Efter dette skønmaleri fra finansministeren, som altså nægter, at bl.a. Det Radikale Venstre kan have ret i nogle pointer om, at det egentlig ikke går så godt med økonomien, som finansministeren gerne vil have det til at se ud, vil jeg gerne have, at finansministeren bekræfter nogle ting fra vismandsrapporten og de citater, der her i den.
På side 5 står der tre gange i et enkelt afsnit, at den nuværende finanspolitik ikke er holdbar.
Holdbarhedsproblemet er blevet forværret, og den nuværende finanspolitik er ikke holdbar.
På side 22 står der, at afviklingen af den offentlige gæld foregår i et langsommere tempo end planlagt i henhold til 2010-planen.
På side 95 står der, at indfrielse af 2010-planen vil kræve markante tiltag for at øge væksten og arbejdsstyrken, for at forbedre beskæftigelsen og for at styre det offentlige forbrug.
Er det, der står på side 95, rigtigt, hr. finansminister
Går det egentlig så godt, som finansministeren gerne vil have det til at se ud?
Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
Enhedslistens politik ligger så langt fra regeringens, og gud ske tak og lov for det, at jeg slet ikke vil gå ind i en større debat om alt det, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil sagde. Men fru Rosenkrantz-Theil havde den faktuelt forkerte oplysning, at aftalen om skolepraktikordninger betyder, at folk, der er optaget på uddannelser, vil få forringet deres muligheder for at gennemføre uddannelsen.
Det er faktuelt forkert, og det er også blevet bekræftet af undervisningsministeren i det samråd, der har været i Uddannelsesudvalget på det her område.
Derfor vil jeg godt bede fru Rosenkrantz-Theil om at berigtige den fejlagtige påstand, for det skal ikke hedde sig, at det, fru Rosenkrantz-Theil påstår herfra, også er virkeligheden, for sådan hænger det ikke sammen.
Lars Barfoed (KF), 2003-12-18:
Vi er enige om, at der skal være noget, der hedder grundforskning, hvor man kan eksperimentere og nå frem til forskningsresultater, der ikke umiddelbart er relateret til at skabe profit i erhvervslivet.
Men er fru Pernille Rosenkrantz-Theil ikke enig med mig i, at det netop gælder om, at vi på alle måder prøver på at give erhvervslivet muligheder for at få profit, altså indtjening, fordi det er det, der gør, at der overhovedet er råd til sociale udgifter her i landet?
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-12-18:
Når man siger, at det er op til andre at vurdere, så skal vi huske på, at de andre jo sådan set er de faglige udvalg.
Det er jo ikke bare hvem som helst.
Det er jo ikke et eller andet, der er grebet ud af luften.
Det er faktisk de parter på arbejdsmarkedet, som virkelig er dybt engageret eller bør være dybt engageret i det her.
Et af kriterierne i aftalen er jo netop, at de skal påtage sig et større ansvar for også hele skolepraktikordningen, som ikke nødvendigvis behøver at være det eneste saliggørende.
Der er jo altså også andre former, andre måder at komme ind på en sådan uddannelse og gennemføre en sådan uddannelse på.
Den diskussion ved jeg i øvrigt også, at ordførerne til overflod har haft i salen.
Vi føler, det er en fornuftig aftale, vi er indgået i.
Hvis ikke det udvikler sig efter hensigten, så har vi også en paragraf i den om en revision i løbet af en 6-måneders-periode.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-12-18:
Mit problem med at diskutere det her med Det Radikale Venstre er, at Det Radikale Venstre til forveksling siger de samme ting, som den borgerlige regering, og det bekymrer mig.
Det Radikale Venstre burde faktisk være med til at sikre, at der var nok kvalificeret arbejdskraft i fremtiden. De her ting omkring moduler og fleksibilitet, og det må være op til nogle andre, smager af regeringens nysprog.
I stedet for at justere den rigtige vej, altså sikre endnu flere praktikpladser, gør Det Radikale Venstre det stik modsatte, og det er oven i købet umuligt for Det Radikale Venstre heroppefra at forklare, hvor de praktikpladser skal komme fra, med det resultat, at der ikke er nok kvalificeret arbejdskraft i fremtiden.
Der kommer i hvert fald ikke mere på baggrund af den her aftale.
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-12-18:
Jeg er ikke sikker på, at jeg kan gøre andet end at gentage, hvad jeg sagde tidligere til fru Pernille Rosenkrantz-Theil, i og med at vi i aftalen her har lagt vægt på, at de faglige udvalg får større indflydelse på at foreslå moduler og fleksibilitet, og at skolepraktik ikke nødvendigvis er den rigtige vej frem.
Det kombinerer man i øvrigt med, at der en, om man vil, revisionsklausul, således at hvis det ikke i løbet af 6 måneder udvikler sig som forventet, kan man jo vende tilbage, altså hvis det er sådan, så udviklingen går en anden vej end den, man gerne vil have.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-12-18:
Hr. Morten Helveg Petersen mangler altså fortsat at forklare en del af De Radikales politik.
Hr. Morten Helveg Petersen mangler at forklare de mange mennesker, der ikke kan få en praktikplads, hvad de skal gøre, efter at Det Radikale Venstre har været med til at skære 6.000 skolepraktikpladser væk.
Den del af Det Radikale Venstres politik mangler hr. Morten Helveg Petersen at forklare.
Hr. Morten Helveg Petersen sagde, der er et alternativ til skolepraktikken.
Ja, det er der, hvis virksomhederne ellers ville være deres ansvar bevidst og oprette nogle praktikpladser.
I den aftale, Det Radikale Venstre har været med til at lave, er der ikke et eneste incitament for arbejdsgiverne til at oprette ekstra praktikpladser, og dermed lader man faktisk en gruppe unge i stikken.
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-12-18:
Nu har vi snakket prognosemageri i dag, og igen jeg er slet ikke så optimistisk, at jeg tør slå et søm i en SR-regering her efter næste valg.
Jeg er selv økonom af fag, og der er nogle processer, man ikke skal overvære her i livet, som en berømt økonom har sagt, og det er produktionen af pølser og af økonomiske prognoser.
Jeg skal slet ikke begive mig af sted med at spå om en SR-regering efter næste valg.
Hr. Kristian Jensen har jo set Det Radikale Venstres udspil til finanslov, og hvad vi prioriterer.
Hvad Socialdemokraterne prioriterer, er ligesom deres egen sag, og det må hr. Kristian Jensen diskutere med dem, hvad han i øvrigt også har gjort i dag.
Hr. Kristian Jensen kender jo udmærket til det radikale finanslovudspil.
Det er vores politik.
Min opgave er at forklare radikal politik.
Det har jeg gjort i dag, og den indbefatter vores finanslovudspil.
Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
Debatten var faktisk rigtig god under hr. Ole Sohn, fordi hr. Ole Sohn gjorde det, at han svarede på de spørgsmål, der blev stillet.
Hr. Morten Helveg Petersen er desværre tilbage i den socialdemokratiske linje, hvor der ikke bliver svaret på de spørgsmål, der bliver stillet, så nu prøver jeg igen: Er Det Radikale Venstre enig i, at det vil være en god idé at øge væksten i den offentlige sektor til 2,5 pct. af BNP, som Socialdemokratiet har foreslået?
Er Det Radikale Venstre enig i, at det er en god idé at fremrykke offentlige investeringer for 7 mia. kr., som Socialdemokratiet har foreslået?
Hr. Morten Helveg Petersen snakkede meget om et alternativ til den nuværende regering.
Socialdemokratiet har fremlagt deres, det er at øge det offentlige forbrug til 2,5 pct. af BNP, det er at fremrykke offentlige investeringer for 7 mia. kr., og mit spørgsmål til Det Radikale Venstre og til hr. Morten Helveg Petersen er: Er hr. Morten Helveg Petersen enig i det, hvilket er stik imod, hvad vismændene og andre seriøse økonomer har anbefalet?
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-12-18:
Jeg er måske knap så optimistisk som fru Marianne Jelved i synet på regeringens økonomiske politik.
De problemer, der anføres i vismandsrapporten omkring holdbarhed, er jo ikke til at komme uden om.
Man kan diskutere prognoser for den strukturelle budgetsaldo, 2,1 pct. falder til 1,8 og 1,6 pct., som isoleret set er inden for et bånd på mellem 1,5 og 2,5 pct.
Det er en høj pris at betale for et meget dårligt princip, må jeg sige til hr. Kristian Jensen.
Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
Vi kunne nu konstatere, at Det Radikale Venstre ikke kan finde noget år, hvor Det Radikale Venstre under regeringen havde styr på de offentlige finanser.
Hr. Morten Helveg Petersen har i hvert fald ikke kunnet finde noget år.
Sandheden er nemlig også, at op igennem SR-regeringens levetid i 1990'erne blev væksten i den offentlige sektor dobbelt så stor som det, der var planlagt, hvorimod hr. Morten Helveg Petersen kan konstatere i dag i »Nyt fra Danmarks Statistik«, at denne regering har styr på væksten i de offentlige finanser. Vi kan også konstatere, at hr. Morten Helveg Petersen er dybt uenig med fru Marianne Jelved, for fru Marianne Jelved gav mig i fredags under finanslovdebatten ret i, at finanspolitikken var holdbar, den var på grænsen af holdbar, men den var på den rigtige side af grænsen. Når det er konstateret, vil jeg så spørge hr. Morten Helveg Petersen, om hr. Morten Helveg Petersen mener, at det vil være en fornuftig politik at øge det offentlige forbrug til 2,5 pct. af BNP, om hr. Morten Helveg Petersen og Det Radikale Venstre mener, det er en fornuftig politik at fremrykke offentlige investeringer på 7 mia. kr.
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-12-18:
Jeg skal såmænd ikke forholde mig til, hvad fru Dyremose diskuterer med Socialdemokraterne.
Det må fru Charlotte Dyremose jo selv håndtere og stå for.
Jeg kvitterede i forhold til den konservative ordfører tidligere på dagen for, at jeg synes, at Det Konservative Folkeparti gør sig nogle spændende tanker på skatteområdet, på arbejdsmarkedsområdet, faktisk tanker, som bliver fremsat og så hevet tilbage igen, men status for, hvor politikken så egentlig står, er sådan lidt uklar.
Det, der står tilbage, er
vel, at det er meget muligt, at Det Konservative Folkeparti har bud på reformer, men det er bare ikke regeringens politik, og det er vel det, der er problemet.
Vi foreslår i vores finanslovudspil konkrete reformer på skat og på arbejdsmarked.
Det Konservative Folkeparti snakker om det samme, det er bare ikke regeringens politik.
Så vi vil for Det Radikale Venstres vedkommende, det tror jeg også jeg nåede at sige før, da meget gerne samarbejde med Det Konservative Folkeparti, for vi føler ærlig talt, at Det Konservative Folkeparti har det lidt for hårdt i regeringssamarbejdet i øjeblikket. Hvis ikke Det Konservative Folkeparti er i stand til at kæmpe for sig selv og sine egne mærkesager, vil vi da gøre, hvad vi kan for at fastholde fokus på de vigtige reformer.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-12-18:
Jeg tror helt ærligt, at problemet er, at vi ikke rigtig ser noget alternativ.
Vi efterlyser og efterlyser og efterlyser, hvad alternativet er, men vi kan ingenting få ud af Socialdemokraterne.
Så tænkte jeg bare, at det jo godt kunne være, at det var blevet lækket til Det Radikale Venstre.
Det undrer mig stadig væk, må jeg sige til hr. Morten
Helveg Petersen, hvorfor man ikke vil være med der, hvor der rent faktisk er en reformproces i gang.
Hvorfor ikke være med her?
Vi vil sikre fremtidens velfærd.
Vi holder ikke som Socialdemokraterne hemmeligt, om vi overhovedet har en politik.
Det er derfor, jeg som udgangspunkt hørte hr. Morten Helveg Petersens tale sådan, at man faktisk jo et langt stykke hen ad vejen er fuldstændig enig i regeringens politik, og derfor inviterede jeg såmænd i al beskedenhed til, at de af os, der altså tør sige, hvilken politik vi gerne vil føre, samarbejder om den proces.
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-12-18:
Allerførst skal jeg selvfølgelig kvittere for interessen for, hvad et alternativ til regeringen kunne bestå i og kunne foretage sig.
Det er i sig selv bemærkelsesværdigt, i hvert fald nyt i forhold til den debat, vi har haft i de første 2 år af regeringens levetid, hvor regeringspartierne helt ensidigt har kørt deres politik igennem med Dansk Folkeparti på de grundlæggende strækninger.
Nu interesserer man sig i det mindste for et alternativ.
Det skal jeg kvittere for, det synes jeg i sig selv er meget, meget vigtigt for den politiske dagsorden.
Jeg vil sige, at man plejer at kritisere Det Radikale Venstre for at have uforholdsmæssig stor indflydelse i forhold til vores beskedne mandattal, og jeg skal da love fru Charlotte Dyremose, at dette er et godt princip, som vi agter at holde fast i, skulle det komme så vidt, at vi skulle danne regering med Socialdemokratiet en anden dag.
Men det vil jeg altså slet ikke spå om.
Jeg synes, det er meget modigt af fru Charlotte Dyremose på den led at forudsige regeringens fald allerede næste gang; det skal jeg holde mig helt tilbage fra at spå om.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-12-18:
Hr. Morten Helveg Petersen har lidt travlt med, at reformprocessen ikke går hurtigt nok i regeringen.
Så kunne jeg jo godt tænke mig at spørge hr. Morten Helveg Petersen om, hvilke radikale reformtanker hr. Morten Helveg Petersen forventer, at den socialdemokratiske tidligere regeringspartner vil være med til at gennemføre, for som vi tidligere har drøftet her under debatten, er det lidt svært for os andre at få ud af Socialdemokraterne, om de overhovedet har en politik på det her område.
Vi har i modsætning til det meldt klart ud.
I den forbindelse må jeg nævne, at når vi melder ud, at vi vil gennemføre ting, bliver det til noget.
Jeg tænker her f.eks. på lettelse af skatten på arbejde, som vi meldte ud
det var vores tanke at få gennemført.
Om 14 dage vil det kunne ses fysisk på alles skattebillet.
Derfor må jeg jo så spørge hr. Morten Helveg Petersen, om ikke det trods alt er bedre at have sat processen i gang, eller om hr. Morten Helveg Petersen kan påvise, hvor det er, Socialdemokraterne vil være med; vi andre kan ikke finde det.
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-12-18:
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil: Jeg synes, det er vigtigt også at sige, at der jo altså er andre veje end skolepraktik, og som den aftale er udformet, lægges der jo vægt på, at det ikke nødvendigvis behøver at være det normale, at det er skolepraktikken, der skal trække læsset. Af samme grund siger vi og lægger vægt på, at det er de faglige udvalg, der skal vurdere, foreslå moduler og den ønskelige fleksibilitet, som der gerne skal være i den del af uddannelsessystemet.
Så vi føler egentlig, at det er en ret fornuftig aftale, vi har været med til at indgå også på det felt.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-12-18:
Vi er enige om, at vi i fremtiden kommer til at stå med et problem med, at der ikke vil være nok kvalificeret arbejdskraft til at løfte velfærdsbyrden.
Så kan det undre mig, at Det Radikale Venstre vil være så lemfældig med fremtiden, at man vil lade det være op til de faglige udvalg.
Det Radikale Venstre har ikke én gang i debatten om skolepraktik kunnet anvise, hvordan der skulle komme flere praktikpladser.
Det synes jeg er dybt uansvarligt, og jeg er meget ked af, at Det Radikale Venstre er gået med i den aftale med det resultat, at det bliver svært at lave om på den efter et regeringsskifte.
Af frygt for at blive kaldt gammeldogmatisk marxist vil jeg alligevel sige: Jo, det er klart, at vi bliver nødt til at have en produktion for at kunne få samfundet til at løbe rundt.
Jeg tror, at der, hvor vandene skiller, sådan set er i spørgsmålet om, hvor stor en del af den produktion samfundet skal have gavn af, alle mennesker skal have gavn af, og hvor stor en del af resultatet af den produktion nogle enkelte personer skal have gavn af, nemlig aktieejerne.
Jeg tror, det er lige præcis der, hvor vandene skiller.
I Enhedslisten mener vi, at alle mennesker i vores samfund skal have lige gavn af den produktion, vi alle sammen tager del i, og være med til at udvikle og vedligeholde den i fremtiden.
Så vil jeg sige om forskning, at i Finland er de jo kommet med den udmelding, at for hver gang vi bruger 1 kr. på forskning, hvad enten det er fri forskning, grundforskning, forskning for erhvervslivet, kommer der 4 kr. hjem.
Det er investeringer i fremtiden, som kommer hjem firefold, viser det sig i Finland.
Derfor er vi bekymrede over, at man endnu ikke er oppe på det niveau, som Barcelona-erklæringen bl.a. taler om.
Det er jo sådan, at man har ændret kriterierne for, hvad for en uddannelse man kan tage.
Man skal være mere villig til at skifte fra det ene område til det andet område
Det er jo ikke sådan, at hvis man gerne ville være tømrer og er startet, får man automatisk lov til at fortsætte som tømrer, selv om der ikke er praktikpladser.
Så er det faktisk sådan, at man kan presses til at blive snedker eller blive tarmrenser i stedet for.
Derfor mener jeg sådan set ikke, at vi kan tale om en uddannelsesgaranti a la den, vi havde tidligere.
Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
De kriterier, som fru Rosenkrantz-Theil her nævner, de såkaldte EMMA-kriterier, er gældende allerede i dag.
Det bliver der ikke rykket ved.
Derfor er fru Rosenkrantz-Theils billede af den ordning, der er vedtaget, fuldstændig forkert, og det kan man jo også tydeligt høre, når man hører fru Rosenkrantz-Theils meget negative indgangsvinkel til det.
Det, vi har lavet, er en ganske fremragende aftale, der sikrer, at langt flere får en uddannelse, de ikke bare kan gennemføre, men også kan bruge til noget efterfølgende.
Fru Rosenkrantz-Theils billede med, at en tømrer skulle blive bedt om at blive tarmrenser, er fuldstændig grebet ud af den blå luft.
Jeg håber også, fru Rosenkrantz-Theil nu vil komme op og sige, at det er der hverken i de nuværende eller i de kommende regler nogen som helst mulighed for.