runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-01-12:
Nu er hr. Per Ørum Jørgensen jo en venlig mand og måske også en anelse naiv, hvis jeg må tillade mig at sige det, i hvert fald når han siger, at danske virksomheder ikke har nogen interesse i at skjule resultater fra forskning.
Altså, Dandysagen i 1999 var jo en klar opvågning.
Der var tale om at presse forskerne til ikke at offentliggøre resultater.
Skam få daværende rektor for Aarhus Universitet, som bakkede Dandy og ikke sine forskere op.
Men jeg mener, det er lidt naivt, hvis man virkelig tror, at det var en enlig svale, og jeg vil i hvert fald sige, at når man har haft sin gang på et universitet i mange år, så ved man, at det ikke er en enlig svale, for der udøves med jævne mellemrum pres.
Derfor er mit spørgsmål til hr. Per Ørum Jørgensen: Er det ikke nødvendigt at have en god offentlig kontrol, og er det ikke bedre at have en god offentlig kontrol end blot at holde sig til, at man ikke tror, der er nogen, der vil fuske?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-01-12:
Jeg ved ikke, om den sondring skal baseres på det udgangspunkt, at der er forskel på offentlig og privat.
Det, der måske er lektien, og som er foruroligende, er reelt, at det offentlige måske ikke leverer det på samme måde, og det tror jeg alle kan have interesse i.
Fttmo036.fm Page 2565 Friday, March 10, 2006 4:42 PM
Men jeg tror ikke, man løser det ved – for at vende tilbage til selve den forespørgselsdebat, vi har her – at dele tingene op i to rum.
Charlotte Fischer (RV), 2006-01-12:
Men den konservative ordfører kunne måske tænke lidt over, at det var et problem måske specielt på sundhedsområdet, at den offentlige forskningsindsats i stigende grad halter bag efter den private forskningsindsats.
Altså, hvis man ser over de sidste 10 år, så er den offentlige forskningsindsats steget en lille bitte smule, mens den private er steget markant, tredoblet.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-01-12:
Jeg vil sige til det spørgsmål, at der er meget forskel på, om udgangspunktet er en umiddelbar mistænkeliggørelse.
Jeg mener ikke, at der i Danmark er grund til, at man skal have den tilgang til det.
Selvfølgelig har der været nogle enkelte eksempler, som også den radikale ordfører var inde på, men udgangspunktet må trods alt være, at den tilstand, der reelt er i Danmark på det her område, er positiv.
Så synes jeg ikke, der er noget, der signalerer, at man ikke allerede i dag har en kritisk og konstruktiv tilgang, netop når det gælder de sundhedspræparater, som er i handelen i Danmark.
Der mener jeg faktisk, at vi som udgangspunkt godt kan have tillid til det system, der er.
Charlotte Fischer (RV), 2006-01-12:
Jeg har sagt før, at for vores vedkommende støtter vi meget erhvervslivets forskningsindsats, et stærkt samspil mellem de offentlige forskningsinstanser og de private, men jeg synes bare, at man også hele tiden er nødt til at have det her kritiske, vågne øje på, hvad der foregår, når det er privatfinansieret, ikke for unødvendig mistænkeliggørelse eller noget som helst, men på medicinområdet, som vi har været inde på nogle gange, har der jo været de her sager.
Det efterhånden berygtede gigtmiddel, som der nu strømmer sagsindlæg ind om, er jo et eksempel på, at der er blevet fusket med resultaterne.
Så når den konservative ordfører siger, at vi kan have fuld tillid til, at de lægemidler, der kommer ud, også er gode nok, hvad bygger den konservative ordfører så sin hundrede procenttillid på?
Det er jo meget, kan man sige.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-01-12:
Jamen jeg har ikke indtryk af, at det ikke er noget, man allerede gør.
Jeg har svært ved at se, hvad det egentlig er, der siger hr. Per Clausen, at man ikke ser kritisk og nøgternt på de her ting.
Men problemet får jo en anden dimension, end det måske reelt har.
Så vil jeg også godt sige som et indspark til den debat, at der vel ingen virksomheder er i Danmark, der er interesseret i at sætte deres troværdighed over styr ved at manipulere med forskningsresultater.
Det må være et udgangspunkt, at det absolut ikke gavner nogen som helst virksomhed.
Men det lyder jo umiddelbart, som om det er hr. Per Clausens formodning, at det er udgangspunktet for danske medicinalvirksomheder.
Per Clausen (EL), 2006-01-12:
Nu er det sådan set ikke konkrete eksempler, jeg mangler, på, at der er problemer i det her.
Konsekvensen af, at man er afhængig af privat sponsorering af sin forskningsvirksomhed, fører bare til, at på trods af den megen snak om åbenhed er Fttmo036.fm Page 2564 Friday, March 10, 2006 4:42 PM der ikke så mange, der har lyst til at stå offentligt frem og redegøre for deres problemer.
Men der er et område i Danmark, hvor der er lavet et seriøst undersøgelsesarbejde, og det er inden for medicinområdet, og der kan man konstatere, der er problemer.
Det er det eneste sted, hvor man har gennemført et ordentligt og seriøst analysearbejde.
Ellers er det kun bekendelser om, at der ingen problemer er.
Når der er et område, hvor nogle arbejder seriøst med at undersøge det og konstaterer, at der er store problemer, synes hr. Per Ørum Jørgensen så ikke, at der kunne være grund til måske at se lidt mere kritisk og grundigt på, om der er tilsvarende effekter andre steder?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-01-12:
Jeg synes, det er sigende i sig selv, at hr. Per Clausen for at finde eksempler på den ulykke, som hr. Per Clausen ser for samfundet i øjeblikket, skal søge til USA og til en enkelt artikel, som der nu er blevet refereret til nogle gange i forbindelse med denne debat.
Det er måske nærmere et tegn på, at den åbenhed og de regler, som vi har i dag, fungerer, at man ikke har været i stand til at kunne finde flere konkrete eksempler.
Når det er sagt, så er det væsentligt for mig at sige, som også Venstres ordfører var inde på, at jeg da ikke tror, der er nogen danskere, der er nervøse ved at få præparater på vores apoteker i dag, for vi har jo en ganske god sikkerhed for kvaliteten på vores lægemidler.
Derfor ser jeg altså ikke de store faresignaler.
Det må trods alt være det altafgørende, at der er tillid til de lægemidler, der sælges i Danmark.
Per Clausen (EL), 2006-01-12:
Nu ligger det jo Enhedslisten uendelig fjernt at mistænkeliggøre nogen som helst.
Det, vi bare siger, er, at erhvervsvirksomheder sådan set har et klart formål, nemlig at tjene penge, og hvis man er i et forskningsmiljø, så har man en meget stor interesse i at få nogle penge at forske for, og det er ikke altid, at den samvirken falder gunstigt ud i forhold til, hvad det er man skal forske i.
Nu er der lavet meget lidt undersøgelse af det her i Danmark, og derfor kan man henvise til amerikanske undersøgelser osv., men direktøren for Nordic Cochrane Centre, som jo i tilknytning til Rigshospitalet har arbejdet med medicinalforskningen, siger til Mandag Morgen, at den bedste måde at sikre patienternes tarv på er offentlig lægemiddelforskning, hvor det offentlige afprøver lægemidlerne.
Industrien kan sådan set godt være sponsor, men den skal ikke have indflydelse på, hvordan forsøgene laves, analyseres eller publiceres.
Det er den eneste vej til at sikre, at både forsøgsdesign og analyse af data er fri for påvirkning af kommercielle interesser.
Når det nu er et problem inden for medicinalindustrien, tror hr. Per Ørum Jørgensen så ikke også, at det kan gå galt inden for anden forskning?
Jesper Langballe (DF), 2006-01-12:
Hvis man nu skal give et sprogligt logisk svar på det, så er basismidler for mig at se noget principielt andet end de konkurrencepuljer, som man sidder og har et hundeslagsmål om
Basismidlerne er jo midler, som universitetet selv skal forvalte og fordele, så jeg må altså svare sådan, at hvis det er et spørgsmål om den sproglige logik i det, så er basismidler meget klart andet end konkurrencemidler.
Begge dele skal til, men om den fordeling mellem de to, regeringen har foreslået, er den rigtige, synes jeg ikke at jeg sådan på stående fod er i stand til at svare på.
Hvordan vil man egentlig gøre det?
Men hvordan vil man bære sig ad med her at definere og afgrænse privat forskning?
Altså, så snart der er tale om privat forskning, er der jo en bunke gråzoner i det.
Hvis en eller anden skriver en bog eller en artikel i et blad, kan det kaldes forskning.
Det vil han måske selv kalde det, men er det af den grund det?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-01-12:
Jeg gentager så lige den anden del af det.
Det er jo sådan, at regeringen har lagt op til, at en stigende del af basismidlerne skal ud i konkurrence.
Det mener jeg i virkeligheden er et synspunkt, som udspringer af, at man ikke rigtig har forstået forskningens sjæl, det, der gør den til noget særligt, og de styrker, den giver samfundet.
Det, jeg gerne vil have at vide, er, om hr. Jesper Langballe deler mit synspunkt om, at basismidlerne generelt ikke skal ud i konkurrence, men netop skal sikre, at der er et godt fundament for den fri forskning, og det kan så suppleres med, at der kommer midler fra den private sektor.
Charlotte Fischer (RV), 2006-01-12:
Jeg kan godt forstå Dansk Folkepartis ordfører og pointen i, at det kan være svært at afgrænse.
Jeg har måske bare det synspunkt, at vi ikke, fordi noget er svært, så skal rende af gårde og sige, at så opgiver vi.
Grundsynspunktet må være, at alt, der udgiver sig for forskning, også hvis det er finansieret af private, skal kunne gås efter i sømmene af Udvalgene vedrørende Videnskabelig Uredelighed; det er hovedsynspunktet.
Jeg tror ikke, at man kan lave meget faste, firkantede regler, altså at jeg sådan kan stå og komme med en definition, der skærer igennem og siger: Det er lige præcis der, grænsen går.
Det må jo komme an på en prøve.
Det kan være så svært, som hr. Jesper Langballe siger, men jeg synes ikke, det er en undskyldning for, at man helt giver op og siger, at så udelader vi hele det her område, som er utrolig vigtigt, for det er faktisk der, meget af forskningen foregår.
Uanset om det er offentligt finansieret forskning eller privat finansieret forskning, er der jo det problem med at trække en grænse og sige, hvornår noget er forskning.
Hvis en forsker, der sidder på et universitet – Bjørn Lomborg er jo sådan set tilbage i den offentlige forskningsverden – nu skriver et læserbrev ind, vil den diskussion jo lige så vel kunne rejse sig der: Er det så noget, der er forskning, som Udvalgene vedrørende Videnskabelig Uredelighed skal beskæftige sig med, eller er det ikke?
Jeg synes da egentlig, at afgrænsningsdiskussionen kan være lige så besværlig, når det er offentligt finansieret, som når det er privat finansieret.
Og jeg synes alt i alt ikke, det er en undFttmo036.fm Page 2568 Friday, March 10, 2006 4:42 PM skyldning for, at man undtager hele det private område, hvor vi ved at en meget stor og voksende del af forskningsindsatsen foregår, og siger, at de selv kan bestemme, om de skal være omfattet af det her.
Det synes vi simpelt hen er forkert.
Helge Sander (V), 2006-01-12:
Jeg kan i hvert fald sige to konkrete ting, og det er, at i det arbejde, vi sidder med i øjeblikket, fokuserer vi netop på den lange sigt, at vi får større bevillinger, og at det bliver bevillinger, som strækker sig over længere perioder, end vi hidtil har været vant til – for at tage fat på sidste del af hr. Jesper Langballes spørgsmål.
Med hensyn til forenklingen er vi som sagt inde i nogle overvejelser i øjeblikket, men hvis vi nu ser på det samlet, sådan som det er tilfældet med det meget brede tema, vi har oppe i dag om forskning, så mener jeg godt, at man – uden at der er nogen, der lider skade ved det – kunne lave nogle forenklede procedurer.
Fttmo036.fm Page 2572 Friday, March 10, 2006 4:42 PM
Jeg kan ikke lade være med lige at nævne, hvad jeg blev orienteret om i forbindelse med Højteknologifonden.
Den er jo det seneste skud på stammen, og her har brugt en procedure, hvor man i første omgang blot ganske kort har skullet tilkendegive, hvad projektet går ud på, og så har bestyrelsen kigget på det, og da vi her i Folketinget har givet mandat til, at bestyrelsen kan træffe beslutningen, har man simpelt hen ud fra det sagt: Der er de 30 pct., der er relevante, de resterende 70 pct. ville alligevel aldrig være kommet i betragtning.
Jesper Langballe (DF), 2006-01-12:
Jeg har lyst til lige at følge op på det sidste, for jeg vil nok synes, at den radikale ordfører har en vigtig pointe i det der med roen, at der skal være ro til forskningen.
Der må man nok sige, at det, universitetsforskningen – fornemmer man – mest af alt trænger til, er altså forudsigelighed.
Helge Sander (V), 2006-01-12:
Jeg vil ikke i dag være særlig meget mere konkret, for som fru Charlotte Fischer også ved, er vi jo netop lige i disse uger inde i nogle overvejelser om, hvordan og hvorledes vi skal gribe det an for at nå frem til det mål, som fru Charlotte Fischer efterlyser.
Vi har jo i Globaliseringsrådet haft nogle drøftelser inden for de seneste uger, og de skal nu frem på det politiske bord, og i løbet af foråret vil der komme noget mere konkret.
Men de intentioner, som ligger i fru Charlotte Fischers spørgsmål, kan jeg roligt sige at vi har fokus på.
Charlotte Fischer (RV), 2006-01-12:
Jeg vil måske bare lige for nysgerrighedens skyld holde fast i det med basismidlerne, for jeg kunne da godt tænke mig at høre ministeren, om han har gjort sig nogen nærmere tanker om, hvordan man skal fordele de her basismidler på en enkel, god måde, når man når frem til at øge dem, hvilket vi alle sammen længes efter og glæder os meget til sker.
Kan ministeren være mere konkret?
Helge Sander (V), 2006-01-12:
Jeg vil meget gerne bekræfte, at vi skal gøre os umage med at få mindst mulig administration.
Jeg kan også roligt sige, at vi er nået dertil, hvor det ikke blot er noget, vi nævner sådan i festtaler, vi har fokuseret på det i Videnskabsministeriet, og jeg kan forsikre om, at der med hensyn til nogle af de tiltag, der kommer her i den kommende tid, også vil være fokus på det administrative.
Jeg kan så ikke lade være med at sige – lige akkurat fordi det er i de her dage, hvor vi har så meget fokus på EU og syvende rammeprogram – at vi har et kolossalt behov for, at vi får nogle forenklinger, der gør, at der er endnu flere danske både forskningsinstitutioner og virksomheder, som tør give sig i kast med de stadig flere midler, som kommer i EU-sammenhæng.
Charlotte Fischer (RV), 2006-01-12:
4:42 PM
de, men faktisk giver ro til, at man kan koncentrere sig om det væsentlige.
Jeg tror, det var Jens Christian Skou, vores nobelpristager fra Århus, der i forbindelse med sin pris sagde, at efterhånden var det blevet sådan, at bare man skulle have en ny blyant, skulle man faktisk udforme en forskningsansøgning.
Det er selvfølgelig at sætte sagen på spidsen, men er det ikke sådan, at man kan sige, at det er et meget vigtigt formål, og når nu ministeren er ude med et forslag om, at det stigende antal basismidler skal udbydes i konkurrence, er det så noget, man tager med ind?
Jeg er med på, at man kan udbyde flere basismidler og se på det ud fra et kvalitetssynspunkt – at de skal fordeles, så de også tilgodeser kvalitet – blot man ikke ender i, at det avler nyt bureaukrati osv., når man fordeler de her basismidler.
Helge Sander (V), 2006-01-12:
Det er rigtigt, at det var et par bemærkninger, men jeg kan kun bekræfte, at der er et kolossalt behov for, at vi får endnu flere højtuddannede, og det tror jeg ikke kun fru Anne Grete Holmsgaard og jeg er enige om.
Viden bliver altså bedst spredt ved hjælp af flere højtuddannede, det er jeg helt enig i.
Med hensyn til UVVU er der jo indgået et forlig på området, men selvfølgelig kan vi kigge på det, hvis der er nogle nye ting, som trænger til at blive vendt.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-01-12:
Det er faktisk ikke et spørgsmål, men to kommentarer.
Når vi taler om videnspredning, vil jeg opfordre til, at man holder sig for øje, at kandidaterne er vores vigtigste medie til videnspredning.
Sådan har det været historisk set, og sådan er det stadig, så det er vigtigt, at vi ikke glemmer det, når vi i øvrigt diskuterer samarbejdet mellem den private og den offentlige sektor og spørger, hvorfor der er nogle områder, hvor videnspredningen ikke er tilstrækkelig.
Det er det første.
Det andet er angående bekendtgørelsen om UVVU.
Jeg vil bare sige tak til ministeren for hans tilsagn om, at vi godt kan se på bekendtgørelsen igen.
Helge Sander (V), 2006-01-12:
Jeg mener, mit svar på spørgsmålet falder helt i tråd med det svar, jeg lige har givet på hr. Per Clausens første spørgsmål.
Det er klart, at regeringen gerne ser, at vi i mange forskellige sammenhænge får endnu mere ud af de forskningsresultater, der skabes, og derfor har vi også sikret en så bred palet som muligt.
Ud over de forskellige forskningsråd, som grundlæggende skal uddele midler, har vi også søgt på anden måde at sikre, at forskningsresultaterne bliver udnyttet endnu bedre, bl.a. gennem Højteknologifonden.
Det synes jeg også selv, jeg kan høre, der er bredere og bredere forståelse for det, og her taler jeg om videnspredning i allerbredeste betydning, fordi der er egne i landet og forskellige befolkningsgrupper, hvor det ikke er naturligt at gøre brug af den viden, som skabes i vort land.
Per Clausen (EL), 2006-01-12:
Det er vel sådan – og det hænger i hvert fald sammen med debatten i dag – at et af formålene med at øge samarbejdet mellem den private sektor og universiteterne er, at vi dermed kan sikre, at den forskning, der sker på universiteterne, i større udstrækning end i dag afspejler det, erhvervslivet har brug for her og nu.
Det betyder vel også, at forskningspolitikken på området har nogle konsekvenser for, om det er et langsigtet eller et mere kortsigtet perspektiv, vi arbejder med.
Helge Sander (V), 2006-01-12:
Det er jo helt uafhængigt af det, vi i øvrigt diskuterer i dag, men jeg vil selvfølgelig gerne fastslå, at regeringen i sin forskningspolitik lægger megen vægt på, at den viden og de resultater, der skabes i forskningsverdenen, er helt afgørende for, at det danske samfund fremover kan klare sig i den globaliseringssituation, vi er kommet i.
Det er helt rigtigt, at det er nødvendigt, at vi tager endnu flere af de mange fremragende forskningsresultater, der uomtvisteligt skabes i Danmark – det viser jo næsten alle undersøgelser, både nationale og internationale – i brug i den offentlige, men også i langt højere grad i den private sektor, hvor der jo har været et stort, stort efterslæb.
Vi har en række undersøgelser, der viser, at forskningsresultaterne er i top, men at anvendelsen af dem er helt i bund, og det vil vi selvfølgelig gerne råde bod på.
Per Clausen (EL), 2006-01-12:
Det er bare for at få en enkelt ting afklaret.
Er det rigtigt forstået, at det er ministerens og regeringens politik, at flere af de offentlige forskningsmidler i fremtiden skal målrettes forskning, som er umiddelbart anvendelig?
Fttmo036.fm Page 2570
Friday, March 10, 2006 4:42 PM
Helge Sander (V), 2006-01-12:
Jeg har ikke meget at føje til det, jeg fremførte i min redegørelse ved starten af debatten.
Der har været fremført en lang række synspunkter, og debatten mellem ordførerne har jo også afspejlet den debat, der løbende har været på området, men jeg vil dog godt drage tre konkrete ting frem.
Hr. Per Clausen talte i starten om, at der på visse områder er større private interesser end på andre, og det er jo fuldstændig rigtigt.
Men hvis vi ser generelt på det, som jeg også gør, er tallene beskedne, og tilfældet er, at vi her i Danmark har en meget, meget beskeden privat forskningsandel.
Også basismidlerne har været drøftet.
Fra regeringens side har vi sagt, at der ikke skal skæres i basismidlerne, men at de øgede midler, som nu kommer – bl.a. på grund af det fælles ønske om, at vi skal nå op på den ene procent og dermed et øget antal milliarder til forskningen – fortrinsvis skal gå til den konkurrenceudsatte forskning, som skal prioriteres højere.
Jeg ved godt, det vil blive udlagt sådan, at basismidlerne bliver mindre, men sådan ser vi ikke på det.
Vi mener, at udviklingen bliver stærkest på det konkurrenceudsatte område.
Fru Anne Grete Holmsgaard var inde på UVVU, og her er der jo en række forskellige forhold, som helt afgjort spiller ind.
Jeg husker, at da vi indgik forliget, brugte vi ikke mange minutter på den paragraf i loven, men efterfølgende kom der en sag, som selvfølgelig betød, at mange synspunkter påvirkede det, vi nåede frem til.
Derfor vil jeg sige, at helt uafhængigt af, hvad der står i forslaget til vedtagelse, er jeg selvfølgelig meget parat til at drøfte sagen, hvis der er et ønske om det.
Det tror jeg skal være mine korte bemærkninger til den debat, der har været ordførerne imellem.
Jesper Langballe (DF), 2006-01-12:
Når man nu tænker på, at der, da vi reviderede reglerne for Udvalgene vedrørende Videnskabelig Uredelighed – og det var jo en revision, der i høj grad var påkrævet, især efter at have oplevet Lomborgsagen – var, og sådan vil det altid være, nogle helt forrykte forslag i spil.
F.eks. blev det seriøst foreslået, at det, hvis en forsker skrev et læserbrev, hvor han ytrede sin mening, så skulle henhøre under Udvalgene vedrørende Videnskabelig Uredelighed.
Det tror jeg nok hele forligskredsen kunne se var totalt vanvid.
Der var vist ikke nogen, der syntes, at det skulle fremmes.
Illustrerer det ikke meget godt, at det, hvis al privat forskning, som ikke er offentligt medfinansieret, skal være under Udvalgene vedrørende Videnskabelig Uredelighed, så rent faktisk bliver umuligt at trække en kridtstreg, der er til at leve med?
Ja, nu skal jeg jo passe lidt på, for i forbindelse med det der med styrkelse af basismidlerne er det måske nok rigtigere, hvis jeg siger, at det foreløbig er de tanker, jeg selv har gjort mig om det.
Vi har det sådan i Dansk Folkeparti, at vi ikke behøver at have aftalt hvert et ord, vi går og siger offentligt, men jeg mener det faktisk.
Det er jo ikke aktuelt lige nu, men jeg tror lige nu, at det er det, der vil være særligt behov for.
Og nu er det sidste spørgsmål smuttet for mig.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-01-12:
Jeg vil godt sige, at en af hr. Jesper Langballes styrker, er, at han kender forskningshistorien, og det kan jeg godt nok nogle gange savne, når jeg lytter til regeringsrepræsentanternes ordførere.
Hr. Jesper Langballe nævnte bl.a. elektromagnetismen og Ørsted og den kendsgerning, at den jo aldrig var fundet, hvis der havde været tale om styring.
Og så sagde hr. Jesper Langballe, hvad jeg er meget glad for, at han mener, at der er brug for at styrke basismidlerne på universiteterne, så man ikke får for kraftig en styring.
Der vil jeg for det første godt lige sikre mig, at det her også er Dansk Folkepartis holdning, hvad jeg tror det er.
Men ud over det vil jeg også vide, om hr. Jesper Langballe så også er enig i, at det, regeringen har lagt op til, hvor en stigende del af basismidlerne skal i konkurrence, er den forkerte vej at gå, hvis man skal have en stærk og fri og uafhængig forskningssektor.
Jesper Langballe (DF), 2006-01-12:
Jo, helt afgjort.
Jeg vil sige, at en praktisk forudsætning for, at man kan holde forskningsfriheden i live, mener jeg er, at der er en sund grundstamme af offentlig forskning.
Det er det, der skal være forskningsfriheden, og det er det, der skal være den egentlige drivkraft, det er fuldstændig klart.
Hvis man nu forestillede sig en total privatisering af forskningen, så ville det jo være et rædselsscenarie.
Men jeg mener faktisk også, at vi kan sige, at vi har den sunde balance, hvor det hele hviler på en offentlig universitetsforskning, hvor vi så bare skal være meget kritisk opmærksomme på, hvad der sker, hvordan de bestyrelser, hvor der skal være eksternt flertal, kommer til at påvirke forskningsfriheden.
Fttmo036.fm Page 2562 Friday, March 10, 2006 4:42 PM