runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aage Frandsen (SF), 2004-10-20:
Dette lovforslag har isoleret set positive elementer i sig, fordi det er et forsøg på at tiltrække udenlandske studerende til Danmark, men vi kan ikke lade være med at se det her lovforslag sammen med det næste lovforslag, der skal behandles.
Det er også nødvendigt, når man ser på det positive i det her lovforslag, også at se på, hvad intentionen er med det.
Der er så spørgsmålet: Skulle vi ikke tænke bredere, og skulle man ikke lade sig inspirere af noget af det, som folk siger til os?
Der mener jeg, at det her er for småt.
Vi har en interesse i at få udenlandske studerende til Danmark.
Jeg ved godt, at der i perioder kører diskussioner om, at der er udenlandske studerende, der kommer til Danmark og tager vores pladser – det er der f.eks. for lægestudiet og sådan noget hvert år nogle der er meget bekymrede over – men vi har generelt en interesse i, at nogle kommer til os, og muligheden for at komme til Danmark er jo noget begrænset.
Der rejser jo langt flere danske ud, og det er kun godt, men vi har også en interesse i, at nogle kommer til Danmark.
Jeg mener, man må sige om det, som vi her ser på isoleret, at et andet lovforslag, som ikke er undervisningsministerens, men som er videnskabsministerens, og som vedrører de lange uddannelser, også må ses i den her sammenhæng, for vi har en interesse i, at der kommer, vil jeg sige, rigtig mange udenlandske studerende til Danmark.
Det kan godt være, der er nogle af dem, vi måske ikke synes vi umiddelbart har gavn af, men jeg tror altså under alle omstændigheder, at vi vil have gavn af det, og vores studerende vil have gavn af, at der er udenlandske studerende i Danmark.
Så man kan sige, at det her lovforslag isoleret set formentlig er godt nok, men vi skal se det i sammenhæng med andre lovforslag, og jeg mener under alle omstændigheder, det er for småt.
Ambitionsniveauet er for lavt i forhold til, hvad der er i Danmarks interesse, hvad der er i danske studerendes interesse, og også hvad der er i verdens interesse.
Vi skal vise, at vi er en del af verden, og ikke hele tiden tænke isoleret på, hvad der er gavnligt for Danmark, og derfor heller ikke tænke snævert på, at der er nogle uddannelser – og det gælder måske lige nu for naturvidenskaben – hvor det kunne være interessant for os.
Det udelukker lovforslaget ikke, men intentionen, kan jeg jo se, er den, som jeg synes, regeringen tit tænker meget på: snævert omkring nogle naturvidenskabelige ting.
Hvorfor ikke humanistiske?
Hvorfor ikke også inden for det felt vise den slags ting?
Jeg ved jo ikke, hvad videnskabsministeren kommer med; det kan være, der står noget andet der.
Jeg mener, at vi generelt har en interesse i, at der kommer folk hertil.
Vi skal være glade for, at der er nogle, der vil komme til Danmark, når man tænker på besværet med vores sprog og også tænker på klimaet, som man skal vænne sig til for at holde af.
Helle Sjelle (KF), 2004-10-20:
Jeg synes ikke, man kan stille det så firkantet op.
Man kan vel sige både-og.
Det handler også om, at vi netop får tiltrukket eliten til Danmark.
Sådan vil jeg hellere formulere det.
Jeg tror, det er svært at sige præcist, om der bliver færre eller flere, men det, jeg og vi i Det Konservative Folkeparti lægger vægt på, er, at vi netop får skabt nogle inspirerende miljøer, og til det formål vil vi gerne være med til at give nogle stipendier til de studerende udeomkring, som kunne være interessante at få til netop vores del af verden.
Der kan man måske sige, at det måske er lidt mere tilfældigt på nuværende tidspunkt, hvad angår de ting, og der vil vi gerne være med til i højere grad at præge, hvem det egentlig er, der kommer til Danmark, og også kunne tiltrække nogle af dem, der måske i dag vælger nogle andre steder.
Lene Jensen (S), 2004-10-20:
Det er ikke for at gøre nogen stor sag ud af det, men det kommer til at lyde, som om det nu vælter ind med velkvalificerede udenlandske studerende til glæde og gavn for de danske uddannelser.
Jeg tror også, at det bliver til glæde og gavn, at de kommer, men jeg vil bare høre fru Helle Sjelle, om fru Helle Sjelle har en forventning om, hvorvidt der kommer markant flere eller færre end i dag.
For tricket er jo lidt, at det her forslag skal ses i sammenhæng med, at der er en hel masse andre studerende, som i dag kommer til Danmark, der ikke længere – sandsynligvis, måske ikke – kommer til Danmark.
Tror fru Helle Sjelle, at der bliver tale om flere eller færre til at inspirere – hvad jeg er enig i er dødvigtigt – ude i studiemiljøerne?
Flere eller færre end i dag?
Louise Frevert (DF), 2004-10-20:
Selvfølgelig skal studerende fra udlandet kunne søge stipendier, som kan give dem mulighed for at tage en uddannelse i Danmark i vores strålende uddannelsessystem.
Dette lovforslag giver mulighed for, at stipendier kan uddeles til personer, som ønsker en hel uddannelse eller delelementer af en uddannelse, som passer ind i den studerendes uddannelsesforløb.
Dansk Folkeparti mener, at der på lang sigt skal arbejdes hen imod, at man, hvis man får en uddannelse som udenlandsk studerende her i Danmark, også skal blive i landet i en årrække for at bruge den uddannelse, man har taget.
Vi mener, det er nødvendigt på et tidspunkt at sætte nogle klausuler ind over for personer, som ønsker at tage en uddannelse i det danske uddannelsessystem, nemlig at de også skal praktisere denne i et nærmere fastsat åremål efter færdiggørelsen.
Det er tanker, som ligger på tegnebrættet, men som Dansk Folkeparti arbejder videre med.
Derfor er dette blot et lille løft af en flig af sløret for de tiltag, som vi ønsker inden for uddannelsesområdet.
I mellemtiden vil vi støtte op om dette forslag, for vi skal ikke afskære os selv fra at være med ved bordet, når det drejer sig om at dygtiggøre ikke alene vores unge, men også andre unge, som kan være med til at viderebringe kunnen, kundskaber og ikke mindst dansk faglighed.
Det er ligeledes positivt, at man hvert fjerde år vil revidere, hvilke lande og uddannelser der kan påtænkes at kunne bruge denne stipendieordning, da der på den måde vil komme en større nuancering i udbuddet af studiepladser til studerende.
På lang sigt vil det være hensigtsmæssigt for unge mennesker at kende til andre studiemiljøer, og efterhånden som grænserne indsnævres i verden, kan det være givtigt at kende til studier i udlandet, som man eventuelt kunne søge ind på, ved i forvejen at have kendskab til dem via ens egne studiekammerater her i landet.
Afslutningsvis vil jeg gerne spørge ministeren, om det, der står i lovforslagets bemærkninger til § 1, stk. 4, om, at man ligestiller studerende med SU-stipendie-niveau, har noget med Færøordningen at gøre. Hvis det ikke er tilfældet, vil Dansk Folkeparti meget gerne under udvalgsbehandlingen bede om en redegørelse for, hvilke ordninger det er, der bliver sat i værk her.
Lene Jensen (S), 2004-10-20:
Som den forrige ordfører pegede på, hænger det her forslag meget, meget nøje sammen med det næste på dagsordenen, vi skal behandle, og jeg kan ikke lade være med at udtrykke en vis ærgrelse over, at de her forslag ikke bliver behandlet sammen, for nu kommer vi først til at snakke om, at der er nogle, der skal have penge, og bagefter kommer vi til at snakke om, at der er nogle andre, der ikke skal, og det udløser så nogle andre effekter.
Jeg tror, det giver en dårligere kvalitet i lovbehandlingen og i den debat, vi skal have her i dag.
Jeg synes faktisk også, det er noget kludder, at de her forslag ikke bliver behandlet sammen med det sidste skud på stammen, der også omhandler internationalisering af uddannelserne, nemlig det, som hører til de længerevarende videregående uddannelser.
Den redegørelse, der ligger til grund for det, vi står og snakker om her i dag, blev faktisk også afgivet af undervisningsministeren og videnskabsministeren i fællesskab.
Jeg vil meget gerne høre, om der er en eller anden forklaring på, at det nu bliver så fragmenteret.
Jeg synes i hvert fald, det bliver sværere at diskutere.
Med hensyn til den problemstilling, vi behandler, nemlig internationaliseringen af uddannelserne, vil jeg godt, som jeg også gjorde det i redegørelsesdebatten, medgive, at jeg mener, at regeringen peger på et reelt problem, nemlig hvorvidt internationaliseringen af vores uddannelser foregår på den rigtige måde.
I Socialdemokratiet er vi absolut åbne over for at finde ud af, hvordan vi kan tackle det her, men forudsætningen er, at det fører til mere og bedre internationalisering og ikke til mindre.
Desværre ligner denne her stipendieordning, når man sammenholder den med L 23, som vi så ikke kan diskutere nu, en svækkelse af internationaliseringen, for der er tale om et besparelsesforslag.
Jeg håber, at undervisningsministeren kan svare på, hvor mange internationale studerende man regner med der kommer ud af det her på de uddannelsessteder, vi diskuterer i dag,
set i forhold til, hvor mange der er i dag
Jeg må også sige, at det ligner en meget snæver definition af, hvad det er for nogle faglige områder, og hvad det er for nogle personer, der kan komme ind under de her stipendieordninger.
Og så er der altså også i den forbindelse nogle meget vidtgående ministerbeføjelser, som vi gerne vil se nærmere på.
Hvorvidt vi kan komme til det i forbindelse med udvalgsbehandlingen, vil fuldstændig hænge sammen med løsningen på de punkter, jeg har været inde på, og behandlingen af L 23, som jo som sagt er den anden side af internationaliseringsmedaljen.
Helga Moos (V), 2004-10-20:
Lovforslaget om stipendier til visse udenlandske studerende ved korte og mellemlange videregående uddannelser skal ses i sammenhæng med forslaget om bortfald af taxametertilskud og opkrævning af betaling for visse udenlandske studerende.
Lovforslaget handler om at udbyde stipendier til højt kvalificerede studerende fra visse lande inden for udvalgte uddannelsesområder.
Stipendieordningen er henvendt til den enkelte studerende, og tildelingen skal foregå på baggrund af individuel ansøgning.
Ministeren får bemyndigelse til at få udarbejdet en liste over de prioriterede uddannelser, og der bliver mulighed for at søge stipendier.
Det skal i den forbindelse nævnes, at ordningen ikke berører de stipendieaktiviteter, der foregår på f.eks. Danidas område, hvor uddannelse behandles som et centralt element i bekæmpelsen af fattigdom og lignende.
Det berører heller ikke EU- og EØS-uddannelsesaftalerne, og det berører heller ikke gensidig udveksling mellem uddannelsesinstitutioner i Danmark og i udlandet og heller ikke folk med opholdstilladelse i Danmark.
Antallet af stipendier er begrænset under hensyn til en fast økonomisk ramme.
I øjeblikket er der sat 15 mio. kr. af til det, men det er et finanslovspørgsmål.
120 studerende er det, som de 15 mio. kr. kan give anledning til.
De stipendier, der udbydes, har til formål at gøre det attraktivt for højt kvalificerede og velmotiverede studerende fra andre dele af verden at søge studiemiljøet i Danmark.
Udvælgelsen af lande vil være baseret på kendskabet til, hvilke lande der har teknologisk eller naturvidenskabeligt innovative miljøer på et internationalt anerkendt niveau.
På den måde kan udenlandske uddannelsessøgende med de bedste forudsætninger tilføre det danske samfund en viden, som danske virksomheder kan få gavn af.
Vi har brug for inspiration og nytænkning i det danske vidensamfund, og danske studerende har gavn af, at danske uddannelsesinstitutioner bliver mere internationalt orienterede.
Vi er nødt til at sørge for, at det danske uddannelsessystem er konkurrencedygtigt internationalt set.
Den danske arbejdsstyrkes viden er vores vigtigste redskab til at sikre, at Danmark også i fremtiden kan udvikle nye videnstunge virksomheder.
Så alt i alt er det et rigtig godt forslag, at vi på den måde kan berige hinanden, Danmark og resten af verden.
Ulla Tørnæs (V), 2004-10-20:
Det, der er vigtigt for mig, er som nævnt at sikre, at informationerne er tilgængelige.
Jeg mener ikke, på trods af at det er komplekse informationer, der er tale om, at der er nogen som helst begrundelse for at holde informationerne hemmelige for brugerne, for borgerne, for forældrene.
Jeg synes, de skal have adgang til karakteroplysninger.
Karakteroplysninger er for mig en meget, meget vigtig del af skolernes dagligdag.
Den åbenhed medfører, at man kan være i dialog med skolen.
Man kan være i dialog med skolen på et helt anderledes grundlag, end hvis man alene har en fornemmelse af, hvad det er for en kvalitet, og hvad det er, der foregår på skolen.
Karakteroplysningerne kvalificerer vi med udbygningen i form af den skolescore, som der er lagt op til med lovforslaget her.
Vi ranker ikke skolerne; vi laver ikke sådan en hitliste på Undervisningsministeriets hjemmeside.
Men jeg vil synes, at det er helt naturligt, at man som borger – når man som forældre skal vælge, hvilken skolen ens børn skal gå på – sætter sig ind i: Hvad er det for skoler, der er i vores område, og hvordan ser det ud med de skoler, hvad er det for et niveau, hvad er det for et værdigrundlag, hvad er det for forskellige oplysninger, de ønsker at give mig som borger?
Det synes jeg er særdeles og yderst relevant.
Men jeg vil gerne understrege – hr. Thomas Adelskov var også inde på det – at vi ikke ranker skoler.
Det er ikke det, der er tale om; vi laver ikke hitlister.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Margrethe Vestager (RV), 2004-10-20:
Som ministeren har bemærket, er rummet for forbedring af min forståelse af det her forslag meget, meget stort, for jeg kan simpelt hen ikke begribe, hvordan ministeren kan sige, at ministeren alene ønsker offentlighed, når der står i bemærkningerne, at en hovedhjørnesten »i regeringens moderniseringsprogram er valgfriheden, og det gælder ikke mindst friere valg af skole og uddannelsesinstitution.«
Hvordan kan ministeren, samtidig med at det her står i lovforslaget, hævde, at ministeren er ligeglad, og at det bestemt ikke er ministerens intention?
Man må nærmest forstå, at ministeren vil synes, at det er sådan lidt mærkeligt, hvis man finder på at sammenligne to forskellige institutioner, for ministerens eneste ærinde er at bringe information frem til offentligheden.
Jeg synes altså, det ville være klædeligt, hvis ministeren stod ved, at det her er regeringens forestilling om skoleudvikling, for så kan vi få en diskussion af, hvad der udvikler skoler og gør dem bedre, frem for at få en diskussion af, hvorvidt den ene statistiske metode er bedre end den anden.
Ulla Tørnæs (V), 2004-10-20:
Jeg har bestemt ikke givet udtryk for, at nogen er dumpet, jeg har blot henvist til, at fru Margrethe Vestager ikke helt havde fanget, hvad det var for en effekt, skolescoren egentlig skulle have, med det spørgsmål, som fru Margrethe Vestager stillede fru Helle Sjelle.
Det var i mine øjne et klart udtryk for, at fru Margrethe Vestager ikke helt havde fanget, at der altså er tale om, at vi rent faktisk neutraliserer de socioøkonomiske faktorer med skolescoren.
Vi lægger ikke op til ranking af skoler.
Det har vi ikke gjort med den oprindelige lov, og det gør vi heller ikke med skolescoren.
Det, vi ønsker, er, at der er åbenhed, og at der er gennemsigtighed, altså at informationerne er tilgængelige.
Om man så ønsker selv at sammenligne to skoler eller sammenligne flere skoler, er jo så op til den enkelte.
Det, der er vigtigt for mig, er at sikre, at informationerne er tilgængelige.
Helle Sjelle (KF), 2004-10-20:
I Det Konservative Folkeparti er vi positivt indstillet over for den internationalisering og globalisering, vi er vidne til her i starten af det 21. århundrede.
Vi glæder os derfor meget over regeringens forslag om stipendier til visse udenlandske studerende ved korte og mellemlange uddannelser og hilser forslaget velkommen.
Globaliseringen og internationaliseringen er en stor udfordring.
Mange reagerer med bekymring og ængstelse over for det nye og det fremmede, og der er mange udfordringer for den enkelte at forholde sig til.
Vi er dog af den overbevisning, at globalisering og internationalisering kan komme Danmark til gode, hvis vi forstår at udnytte de ressourcer, vi har.
Vi kan drage nytte af den udveksling af viden, arbejdskraft og udvikling, der foregår på tværs af nationale grænser, og dermed styrke Danmark i den internationale konkurrence.
Hvis vi skal honorere de krav, der stilles på det internationale jobmarked, er det vigtigt, at der i Danmark findes et internationalt studie- og forskningsmiljø.
Vi bør være foran og sikre et højt kvalificeret, udviklende og inspirerende uddannelsessystem.
Det kan bl.a. gøres ved at tiltrække højt kvalificerede studerende fra andre lande.
De vil bringe inspiration fra de uddannelsesmiljøer, de kommer fra, og de vil medvirke til, at Danmark i højere grad får en international profil, hvad angår uddannelse, undervisning og forskning.
Ved at tilbyde visse udenlandske studerende stipendium er der således taget et vigtigt skridt i retning af en større internationalisering og højere kvalificering af de danske uddannelser, og det er den vej, vi må gå, hvis vi vil være på forkant med globaliseringen og internationaliseringen i det 21. århundrede.
Derfor støtter vi i Det Konservative Folkeparti i høj grad forslaget.
Louise Frevert (DF), 2004-10-20:
Jeg kan slet ikke se, vil jeg gerne sige til hr. Aage Frandsen, hvad der skulle være galt i, at den unge person tager vejen rundt om vejlederen.
På produktionsskolen vil man sige: Det er fint; der er plads til dig her.
Det er vi enige om, tror jeg; der vil være plads på produktionsskolen.
Ergo er den eneste forskel, der vil være, at man skal forbi vejlederen for simpelt hen at skabe gennemsigtighed med hensyn til, hvad det er for en person, der kommer ind på skolen.
Og jeg tror ikke, at ventetiden bliver meget længere, hvis man har en direkte vej til at kunne komme derind via vejlederen.
De vejledere, der sidder der, er jo ikke de vejledere, der har siddet der tidligere.
Her taler vi om vejledere, der beskæftiger sig hele dagen med de her ting og vil have et helt andet netværk og nogle helt andre kontakter og vil have mulighed for at ringe og kontakte dem.
Vi skal jo ikke på forhånd desavouere vejledernes rolle i det her spil.
Tina Nedergaard (V), 2004-10-20:
Hr. Aage Frandsen og andre ordførere har været meget betaget af det her billede af den unge, der bevæger sig hen på produktionsskolen og siger: Jeg vil gerne optages her.
Man siger, at den unge så i fremtiden vil blive mødt med et: Det kan du søreme ikke, før du har været til en kompliceret og bureaukratisk samtale i en anden by og er blevet klientgjort.
Det er sådan set ikke det, der ligger i forslaget – bare for god ordens skyld; det sker jo i et samarbejde med produktionsskolen.
Og måske træder frem på et dørtrin ved en produktionsskole og siger: Jeg vil faktisk gerne ind hos jer.
Det, der konkret er mit spørgsmål, er: Hvis hr. Aage Frandsen er enig med f.eks. mig i, at man er meget god til at ramme målgruppen, hvad er det så, hr. Aage Frandsen frygter så meget ved, at en professionel vejleder sætter sig ned og tager den her drøftelse med den unge person om mulige uddannelsestilbud, som på kort sigt og på lang sigt kunne være relevante for den unge?
Louise Frevert (DF), 2004-10-20:
Jeg vil gerne sige til fru Lene Jensen, at den dialog vil jeg slet ikke gå ind i, men jeg vil svare på et konkret spørgsmål.
Jeg tror, det er meget motiverende for et ungt menneske at blive vejledt på den rigtige måde.
Jeg tror, det er yderst motiverende for en ung person, at vedkommende unge menneske har en fornemmelse af, at der bliver taget sig af en, at man gør noget ud af at gelejde en ind på det rigtige spor.
Se, det er motiverende.
Det er da ikke motiverende bare at sige: Nu er jeg her, og så er den sag færdig, og så er der ikke mere at gøre.
Her kan du blive visiteret, her kan du blive vejledt.
Og så skal man jo altså også lige tage i betragtning, vil jeg gerne sige til fru Lene Jensen, at det her jo ikke er et besparelsesforslag; det her er et spørgsmål om at varetage de unge menneskers tarv på bedst mulig måde.
Villy Søvndal (SF), 2004-10-20:
»Er det ministerens vurdering, at en fjerdedel af ghettoproblemerne er lokaliseret i området Aabenraa, Kolding og Vejle?«
Eva Kjer Hansen (V), 2004-10-20:
Jeg ved ikke, hvad det er, fru Lissa Mathiasen synes jeg skal blive klogere på.
Jeg synes, at jeg netop har praktiseret en klar arbejdsfordeling.
Der er politisk blevet fastlagt nogle kriterier for udmøntningen af puljen til særlig byfornyelsesindsats i problemramte områder.
Det er blevet offentliggjort, det er blevet udmeldt, at man kunne søge ind, og der var en frist i september.
Embedsmændene har så fagligt vurderet, hvilke projekter der bedst levede op til de udmeldte og politisk fastlagte kriterier.
Det synes jeg er den arbejdsfordeling, der er den rigtige.
Jeg har så godkendt den indstilling, der blev forelagt mig, og jeg står fuldstændig bag den.
Jeg synes, det er den rigtige prioritering, der er foretaget.
Så jeg synes, der i den grad har været tale om grundighed og ordentlighed i forbindelse med udmøntningen af den her pulje.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Lissa Mathiasen (S), 2004-10-20:
Jeg vil da godt spørge, om ikke ministeren i hvert fald med den her erfaring i baghovedet er blevet så meget klogere, at man fremover sikrer sig, at den grundighed og ordentlighed, som ministeren nu siger var årsagen til, at man meldte ud fra ministerens side, at hun ville se på fordelingen igen, er til stede, forud for at projekterne bliver meldt ud, sådan at der ikke efterfølgende, som tilfældet er, bliver skabt forvirring omkring de udmeldte projekter.
Eva Kjer Hansen (V), 2004-10-20:
Der har på intet tidspunkt været tvivl om kriterierne.
Kriterierne er, som jeg tidligere har oplyst, fastlagt i aktstykke nr. 119.
Jeg har så taget stilling til, hvordan puljen skulle udmøntes.
Og det er da klart, at når der så opstår en masse kommentarer og udmeldinger i forbindelse med den indstilling, som jeg har foretaget, så synes jeg da, der er grund til lige at få en grundig orientering fra mine embedsmænd og lige tjekke listen igennem for at sikre, at der netop ikke er sket nogen fejl.
Jeg synes da, det vil være underligt, hvis jeg bare havde ladet stå til og ikke lige ville tjekke af i forhold til den beslutning, jeg allerede havde truffet.
Men kriterierne har været fastlagt siden aktstykket fra foråret.
Lissa Mathiasen (S), 2004-10-20:
Sådan som jeg hører det nu, siger ministeren, at kriterierne var overholdt fra starten.
Men da stormvejret rejste sig på baggrund af de udmeldte kriterier eller projekter, blev ministeren citeret i Fredericia Dagblad den 15. oktober for at sige: Vi må se på fordelingen igen.
Og den udtalelse kan vel kun tolkes, som om ministeren rent faktisk erkendte, at der nok alligevel var tvivl om de udmeldte projekter.
Hvad er årsagen til, at ministeren kommer med den udtalelse?
Er det, fordi man fra ministerens side blev i tvivl om, at kriterierne blev fulgt?
Eva Kjer Hansen (V), 2004-10-20:
Jeg skal sige til hr. Keld Albrechtsen, at betingelserne for at få del i denne her pulje er, at der gennemføres en målrettet forsøgsordning i belastede byområder, som har særlige byfornyelsesbehov og særlige problemer, det være sig sociale problemer, det være sig integrationsmæssige problemer og herunder ghettodannelser og lignende.
Det ville måske være hjælpsomt for hr. Keld Albrechtsen at læse aktstykke nr. 119 af 28. april 2004.
Deri fremgår klart kriterierne for at komme på tale til den her pulje.
Og det er ikke et kriterium, at man har mest mulig ghetto i et bestemt område.
Det har ikke været blandt kriterierne.
Det er de kriterier, som jeg har nævnt under tidligere besvarelser.