runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Axel Nielsen (KF), 2006-11-28:
Igen med fare for at lyde bedrevidende må jeg sige til hr. Jørgen Arbo-Bæhr, at det her intet har med bøder at gøre og ikke kan sammenlignes med bøder, som hører til i strafferetten.
Det her er civilret, og i civilretten betaler man erstatning, hvis nogen har lavet en fejl.
Men så skal man dokumentere et tab.
Her er man inde på et lovområde, hvor folk ikke kan dokumentere, om de har tabt 1.000 kr., 5.000 kr., 10.000 kr. eller 20.000 kr.
Derfor har man fra lovgivningsmagtens side valgt at undgå det problem for lønmodtageren ved at kalde det en godtgørelse, som fastsættes på forhånd, så de ikke skal dokumentere et tab.
Så det med bøder er en helt forkert verden at bevæge sig i.
Det har noget at gøre med civilret, og derfor er det erstatning, som vi kalder godtgørelse.
Og så kommer nemlig det relevante, nemlig at når noget af det er en erstatning, så skal man ikke –
nu mistede jeg lige tråden ...
Bjarne Laustsen (S), 2006-11-28:
Det er måske lidt frækt her på regeringens 5-årsfødselsdag at håne en minister for, at vi nu atter engang skal behandle en sag, som vi egentlig traf beslutning om i juni måned.
Jeg har jo ikke noget specielt ønske om, at regeringen skal komme galt af sted og få dårlige meningsmålinger og sådan noget, men jeg er lidt ked af, at man, hvis man havde lyttet til ordføreren, kunne have rettet op på det her allerede i juni måned.
Jeg er ikke særlig meget interesseret i det der med regeringens dårlige meningsmålinger og sådan noget, jeg er meget mere interesseret i, at vores unge mennesker, der skal frekventere vores uddannelsesinstitutioner og bruge vores offentlige transportmidler og gøre brug af den befordringsrabat, har et let, enkelt og lavbureaukratisk system.
Det er sådan set det, der er årsagen til, at vi nu endnu en gang må behandle forslaget, og jeg håber nu, at vi har fået alle enderne med.
Jeg håber også, at alle de andre ting, såsom at vi har ordninger, der gør, at det er skolerne og institutionerne, der f.eks. i sygdomstilfælde behandler, hvem der har ret til transport osv., er med.
Det altafgørende spørgsmål er jo selvfølgelig, om man kan få lavet den ordning, der gør, at de unge mennesker ikke alle sammen skal troppe op på udsalgsstederne, hvor man kan købe de her rabatkort, at der simpelt hen kan laves en ordning nu, således at vi når det inden den 1. januar.
Det kan jeg huske var en af de ting jeg spurgte om, nemlig om ministeren kunne give en garanti for, at det nu også kunne køre fra den 1. januar.
Så selv om vi har måttet en ekstra gang omkring et lovforslag, så håber jeg nu, at ministeren kan sige til de unge derude, der skal bruge det her fra den 1. januar, at man har styr på de opgaver, man overtog fra amterne, således at de unge kan komme i skole også efter den 1. januar under de forudsætninger, som vi har aftalt.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Afstemning
Jakob Axel Nielsen (KF), 2006-11-28:
Når noget er en erstatning, skal man dokumentere et tab for at få sine penge.
Jo, nu fangede jeg den, tak til formanden.
Når der er tale om små brøder – f.eks. udløst af et total frem for et tretal – så er det rimeligt, at det kun skal koste 1.000 kr., for det kan ikke have forårsaget det store tab.
Lønmodtageren har ikke været i den store vildfarelse.
Men hvis man ikke har skrevet ind, at en lønmodtager som følge af en eller anden stillingsudnævnelse er blevet afdelingsleder med ret til en firmabil, hvis det står i interne politikker i virksomheden, så har lønmodtageren lidt et stort tab, fordi der ikke er skrevet et korrekt ansættelsesbevis.
Bent Bøgsted (DF), 2006-11-28:
Jeg tror da ikke på, at der bliver noget med, at arbejdsgiverne ikke vil udfærdige ansættelsesbeviser.
Jeg tror da heller ikke på, at fagforeningerne vil gøre mindre ud af at vejlede deres medlemmer om, at man skal have udfyldt et ansættelsesbevis.
Jeg tror da fuldt og fast på, at de, der skal vejlede medarbejderen, gør, hvad de kan for at sikre sig, at ansættelsesbeviset er i orden.
Jeg kan da ikke forestille mig, at man ude på virksomhederne ser stort på, at man ikke har ansættelsesbeviset i orden.
Det kan jeg slet ikke forestille mig.
Ole Sohn (SF), 2006-11-28:
Det er jo ikke korrekt, at domstolen ikke tager hensyn til den enkelte forseelse.
Man kan så være politisk uenig i en bødestørrelse.
Det er jo det, regeringen og Dansk Arbejdsgiverforening er.
Men at sige, at domstolene ikke tager hensyn til forbrydelsens karakter – forbrydelse er måske så meget sagt – lovovertrædelsens karakter,
det er i hvert fald ikke korrekt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-11-28:
Det er bare ikke den virkelighed, som vi andre opfatter, og der må vi jo bare konstatere, at der er der en virkelighedsopfattelse til forskel.
Men virkeligheden skulle sådan set gerne ligge i fuld forlængelse af det, jeg her har sagt.
Jeg må sige, at det klart er et politisk ønske, at bagateller – små fejl – altså ikke skal straffes med samme grad, som hvis det er noget, der har en betydning for lønmodtageren.
Er det et husnummer, der smutter, er det et efternavn, der ikke er blevet justeret, fordi lønmodtageren er blevet gift, så må man bare sige, at så er det altså et klart politisk ønske, at det ikke skal straffes i samme omfang som overtrædelser, som reelt har en betydning.
Vi synes sådan set, at den godtgørelse, der skal idømmes, skal stå mål med omfanget af den overtrædelse, der er sket.
Det er bare ikke tilfældet i dag, og det får vi ordnet med det her lovforslag.
Jytte Andersen (S), 2006-11-28:
Der er god grund til at anerkende ministerens bestræbelse på at svare på spørgsmål her på falderebet, altså efter at vi havde afgivet betænkningen.
Lad mig nævne de to ting, der er grund til at få en nærmere belysning af.
Hvor mange skal bruge ordningen om at udskyde sit træk på ATP, før der er et vippepunkt på en sådan måde, at der sker en uforholdsmæssig omfordeling fra de svage pensionister til de stærke pensionister, altså dem, der kan leve betydelig længere end andre?
Er det 100.000, eller er det 50.000, der skal bruge ordningen, før der sker en uhensigtsmæssig omfordeling?
Det synes vi der er brug for at få en belysning af.
Vi synes også, der er brug for at få en belysning af, hvorvidt det nu er så hensigtsmæssigt at lave en ordning, som betyder, at nogle pensionister eller kommende pensionister kunne fristes til at trække deres ratepensioner ud og bruge dem for så at kunne bruge den her ordning sammen med opsagt pension til faktisk at få 200.000280.000 kr. fra det offentlige resten af deres levetid.
Der er nogle uklarheder her, som vi gerne vil have belyst i udvalgsarbejdet.
Hermed sluttede forhandlingen.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-11-28:
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om det ikke også er rigtigt, at den gældende lovgivning angående ansættelsesbeviser i dag giver beskæftigelsesministeren en bemyndigelse til at fastsætte et godtgørelsesniveau, som det hedder, i samarbejde med arbejdsmarkedets parter.
I den forbindelse vil jeg spørge: Er det ikke rigtigt, at den oprindelige bekendtgørelse tilbage fra 1993 blev lavet på baggrund af en aftale mellem den daværende arbejdsminister og arbejdsmarkedets parter, forstået som LO og DA, og da så den nuværende beskæftigelsesminister skulle ændre ved praksis og dermed ændre bekendtgørelsen i 2004, foregik det ikke med inddragelse af arbejdsmarkedets parter?
Er det ikke rigtigt forstået?
Derfor vil jeg sige, at det er over grænsen af det tilladelige, når beskæftigelsesministeren ud fra sin egen vurdering af, hvad der er bagateller, og hvad der ikke er bagateller, laver en ændring af praksis uden at følge lovens bestemmelse om, at det skal foregå i samarbejde med arbejdsmarkedets parter.
Thomas Adelskov (S), 2006-11-28:
Jeg skal blankt anerkende, at vi har lyttet til fagbevægelsen i den her sag.
Det behøver beskæftigelsesministeren ikke gøre til noget problem, for det er vi stolte af.
Jeg kan bare konstatere, at beskæftigelsesministerens to bekendtgørelser bliver dømt ulovlige af Højesteret, og at beskæftigelsesministeren jo har fået Dansk Arbejdsgiverforening til at skrive den bekendtgørelse.
Man kan vel nærmest sige, at der ikke siden Tamilsagen og dens telefax er så kraftig dokumentation for, at tingene foregår ad den vej.
Men lad mig lige spørge beskæftigelsesministeren: Synes beskæftigelsesministeren ikke, det er et problem for ministeren selv, at man nu får to forskellige retstilstande?
Der er en retstilstand, som kommer til at gælde for det private arbejdsmarked, hvor der bliver en lavere godtgørelse, og en anden retstilstand for det organiserede arbejdsmarked, hvor det fagretlige system gælder, og hvor der er en højere godtgørelse ved mangel i ansættelsesbeviserne.
Det, der er min opgave, er at sikre, at der er en vis logik og rimelighed i de lovregler, der er.
Derfor har jeg taget initiativ til denne lovændring.
Det er ikke korrekt, vil jeg sige til beskæftigelsesministeren: Sådan er den danske model ikke.
Den danske model er sådan, at arbejdsmarkedets parter aftaler noget, og så følger vi herinde op med lovgivning, der svarer til det, arbejdsmarkedets parter har aftalt.
I den her konkrete sag går ministeren ind og udsteder to bekendtgørelser, som bliver bortdømt af Højesteret, og så siger man, at nu vil man have Folketingets velsignelse til at gøre det lovligt, som blev dømt ulovligt i Højesteret, og så ændrer vi forholdene på det danske arbejdsmarked ud over, hvad der er aftalt af parterne.
Det er lige nøjagtig det, der er hovedproblemet.
Det kan ikke være rigtigt, at en ren formel fejl – et forkert husnummer; hvis lønmodtageren er blevet gift i mellemtiden og har fået tilføjet navnet Jensen – udløser en stor godtgørelse.
Det er jo det, jeg tager højde for i det lovforslag, vi behandler her i dag.
Thomas Adelskov (S), 2006-11-28:
Jeg fik ikke svar på mit spørgsmål.
Jeg kan forstå, at hr. Torsten Schack Pedersen mener, at det var et politisk ønske at få ændret det her godtgørelsesniveau.
Hvis man ser på hele den korrespondance, der ligger i denne sag – den kunne man se inde på HK's hjemmeside lige efter højesteretsdommen – så var det tydeligt, at det ikke var et ønske, der udsprang af regeringspartierne, men at det var Dansk Arbejdsgiverforening, der havde lagt et voldsomt pres.
Jeg vil godt spørge igen: Synes hr. Torsten Schack Pedersen ikke, det er et problem, at der nu er to forskellige niveauer for godtgørelser, et for det arbejdsmarked, der ikke er organiseret, og et andet for det organiserede arbejdsmarked?
Lad mig i den sammenhæng sige, at når Socialdemokraterne nu går ind med lovforslag nr. L 70 og foreslår, at man gør de eksisterende godtgørelser til lov, så hænger det sammen med, at vi ikke længere har tillid til, at beskæftigelsesministeren skal have en bemyndigelse.
Det synes jeg falder meget godt i tråd med den dom, der faldt tidligere.
Beskæftigelsesministeren kan simpelt hen ikke finde ud af at administrere loven.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-11-28:
Det står sådan set meget klart, at det, vi her løser, er for dem, der ikke har overenskomst, og at godtgørelsesniveauet, hvor der er tegnet overenskomst, ganske rigtigt er aftalt af arbejdsmarkedets parter.
Sådan er det, og sådan må det nødvendigvis være.
Nu har jeg jo ikke glæden af at følge korrespondancen med hr. Thomas Adelskov og eksempelvis 3F – hr. Thomas Adelskov er ikke omfattet af lov om aktindsigt og offentlighed i forvaltning – men det kunne jeg måske godt have tænkt mig.
Men lige før møderne – måske er der en korrespondance med 3F?
Jeg tør ikke sige det – ændrer man holdning i sidste øjeblik.
Så jeg tror såmænd ikke, der er noget nyt fra hr. Thomas Adelskovs side i, at der selvfølgelig er en kontakt med de relevante parter på arbejdsmarkedet – og det tror jeg såmænd også Socialdemokratiet gør brug af – og det er da selvfølgelig heller ingen hemmelighed, at vi drøfter spørgsmål med alle, der måtte henvende sig til os.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-11-28:
Selvfølgelig er der det.
Vi siger også tit ting på baggrund af samtaler med 3F eller LO.
Det er jo ikke det, det handler om.
Det handler om, at man skal stå ved det.
Det handler om, at hr. Torsten Schack Pedersen bliver nødt til at indrømme, at det forslag, der ligger foran os nu, er et forslag, der er født i Dansk Arbejdsgiverforening.
Men nok så meget om det.
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre om, er, at jeg forstår på Venstre, at man mener, at de her manglende eller mangelfulde ansættelsesbeviser kan skyldes undskyldelige forhold.
Hvis virksomheden f.eks. skal flytte, og man så har travlt i den forbindelse, er det undskyldelige forhold, og jeg kunne godt tænke mig at vide, om det samme gælder, når vi snakker om andre end lige præcis arbejdsgivere, f.eks. hvis man snakker om arbejdsløse og deres forpligtelser, nemlig om travlhed i forbindelse med flytninger for deres vedkommende er en undskyldning for at gøre noget mangelfuldt.
Ole Sohn (SF), 2006-11-28:
Nu har jeg nogle gange både hos hr. Torsten Schack Pedersen og ministeren hørt det der med, at bagateller, et husnummer hist og pist, koster det hvide ud af øjnene.
Kan ordføreren fra Venstre ikke bekræfte, at domstolene tager hensyn til forbrydelsens karakter?
Der er forskel på, hvilken bødestørrelse der bliver givet, om det er et husnummer, der mangler, eller om man nægter at udlevere et ansættelsesbevis osv.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-11-28:
Det ændrer intet ved, at man nu skal til at indføre et princip, som udelukkende er gældende for arbejdsgivere, nemlig at man kan begå fejl, hvis bare man har en god undskyldning for at begå fejlene.
Deraf sammenligningen med den arbejdsløse, som begår minimale fejl.
Jeg siger ikke noget om, at vedkommende siger nej til et arbejde.
Jeg siger minimale fejl som f.eks. at komme en time for sent til et møde, og at det kan betyde, at vedkommende mister dagpengeretten, mister hele sit forsørgelsesgrundlag på grund af en lille fejl, måske undskyldelig, måske ikkeundskyldelig.
Men nu indfører man et princip udelukkende for arbejdsgivere om, at de skal have mulighed for at sige: Undskyld, det skyldtes, vi havde travlt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-11-28:
Det er jo ikke sådan, at man bliver straffri eller der ikke skal ske en kompensation.
Forslaget går alene ud på, at den kompensation, den godtgørelse, man kan få som lønmodtager, altså skal stå mål med den fejl, der måtte være begået.
Og jeg må altså sige, at hvis der ved et husnummer bliver skrevet 4 i stedet for 6, har jeg svært ved at se, at det skal have den store indvirkning på ansættelsesforholdet, og derfor er det vel ikke nogen stor kompensationsbekostning, hvis man siger: O.k. fair nok, så slipper man med 1.000 kr., men en fejl vil koste, og det vil den fortsat.
Jeg ville da ønske, at hr. Ole Sohn havde ret, for det er jo netop det, der ikke sker.
Det er jo netop det, der er problemet, og det er jo netop det, det her forslag skal rette op på.
Ole Sohn (SF), 2006-11-28:
Skal det forstås sådan, at ministeren mener, at det, som arbejdsgiverne har aftalt med lønmodtagerorganisationerne, er helt urimelige godtgørelsesniveauer?
Til gengæld åbner vi jo i lovforslaget op for, at man ved grove overtrædelser, f.eks. hvis en arbejdsgiver nægter at udlevere eller er meget forsømmelig med at udlevere et ansættelsesbevis, kan give en høj godtgørelse.
Kristen Touborg (SF), 2006-11-29:
Jeg skal medgive, at der er gået meget lang tid, inden regeringen er kommet ud af starthullerne og har fået det her i gang.
Det er selvfølgelig en måde at argumentere på, at der først helt unødvendigt går over et halvt år.
Dernæst siger man, at man nu ikke kan nå at bruge pengene, men det er vel stadig væk sådan, at eftersom pengene kan overføres, så kunne man jo med sindsro have sat 900 mio. kr. af i stedet for.
Men jeg vil gerne stille ordføreren et andet spørgsmål: Når man snakker om de lokale aktionsgrupper, så har jeg forstået, at der har man besluttet ovenfra, at det skal være forholdsvis store enheder.
Hvad er grunden til, at Venstre ikke synes, at man kan lade det være op til det lokale selvstyre, hvor store de skal være, f.eks. at det kunne være én kommune i stedet for to, tre stykker?
Jens Kirk (V), 2006-11-29:
Til det spørgsmål må der svares, at det vel ikke er gavnligt at få alle de penge spredt over f.eks. 100 eller 150 forskellige småting.
Så blev de penge måske for små, der kunne gives til nogle projekter.
Her har vi set, at inden for i år gives der til det.
Til næste år kan der sammenlagt måske søges til noget andet.
Det må være fremtidsperspektivet ude i den enkelte LAG og i de kommuner, de nu omfatter.
Det synes jeg der er en god begrundelse for.
Ole Glahn (RV), 2006-11-29:
Det er fra undertegnede, hr. Jens Peter Vernersen fra Socialdemokratiet, hr. Kristen Touborg, SF og hr. Per Clausen, Enhedslisten, og lyder: Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at landdistriktsudvikling i dag er fordelt mellem flere ministerielle ressortområder, hvilket medfører en usammenhængende indsats.
Folketinget pålægger regeringen inden udgangen af 2007 at fremlægge en samlet strategi for udvikling af landdistrikterne under maksimalt hensyn til natur og miljø.
Strategien skal give svar på følgende spørgsmål: – Hvordan skabes der positiv erhvervsudvikling i landdistrikterne?
– Hvordan sikres der let tilgængelighed af dagligvarer, herunder sunde fødevarer i landdistrikterne?
– Hvordan opretholdes og udvikles der kulturelle samlingspunkter i landdistrikterne som f.eks. skoler, idrætsklubber, forsamlingshuse, kulturhuse, ældrecentre og kirker?
– Hvordan skabes der lokale rammer i landdistrikterne for demokratisk dialog efter kommunesammenlægningerne?
– Hvordan sikres gode muligheder for offentlig transport i landdistrikterne?«
Jens Kirk (V), 2006-11-29:
Jeg må nok sige til hr. Ole Glahn, at det forslag til vedtagelse kommer lidt sent i debatten.
Ministeren har været her, undertegnede har vel også brugt sine ord med hensyn til det, så jeg har ikke de store muligheder for at kommentere det.
Det synes jo at lyde ret fornuftigt, og det ligner jo sådan set meget det, de tre andre partier har fremsat, og jeg synes sådan set, det rigtige i den situation ville være, at hr. Ole Glahn og de tre øvrige tilsluttede sig det forslag, vi har fremsat.
Kristen Touborg (SF), 2006-11-29:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, når man nu gør så meget ud af, at der skal flyde en masse midler til landdistrikterne, og at man vil tage alle de midler hjem fra EU, som er mulige, hvad grunden så er til, at man er så sparsommelig, så nærig i de første 2 år, at man vil nøjes med at tage 60 pct. af det, der er muligt, hjem i den periode.
Er Venstre ikke bange for, at det kan gå hen og betyde, at man udsulter landområderne på en måde, hvor der kunne være kommet en hel masse aktiviteter i gang, der nu ikke bliver mulige, fordi regeringen har besluttet kun at hjemtage 60 pct.?
Jens Kirk (V), 2006-11-29:
Jeg må sige til hr. Ole Glahn, at de tre partier vel næsten aldrig har fået så meget ros fra Den Økologiske Landsforening som for det, vi har fremlagt her.
De er virkelig glade, og vi kan jo kun glæde os over, at de prisstigninger, vi har nu, får folk til at sige: Nu kan de omlægge til økologi, uden at vi skal pakke dem ind i penge rundtomkring.
Vi har pakket de øvrige jordbrug tilstrækkeligt ind i støttebeløb, og vi har meget svært ved at få vendt udviklingen.
Men her har vi prøvet at finde en balance, og med de priser, der er på økologiske produkter, ser jeg fremtiden i møde med fortrøstning og mener ligesom Den Økologiske Landsforening, at det, der er fremlagt her, er virkelig godt.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-11-29:
Hr. Jens Kirk er helt sikker på, at det beløb, der er afsat, nok skal blive brugt over den kommende periode.
Hvis man ser på den periode, der ligger foran os, er der faktisk næsten 900 mio. kr. til rådighed år for år, og når man ser på den sidste periode, hvor der næsten var lige så meget til rådighed, lykkedes det jo netop ikke at få pengene brugt.
I sidste omgang måtte man lave en feberredning og bruge pengene til salmonellabekæmpelse osv., netop fordi pengene ikke var brugt, og hvor meget er der egentlig til rest i den periode, som slutter her med udgangen af 2006?
Hvor mange af pengene er ikke blevet brugt?
Jens Kirk (V), 2006-11-29:
For at svare på det sidste: Jeg har ikke det nøjagtige tal, men der er nogle ordninger, som ikke er fuldt udnyttet, og når vi siger, at 560 mio. kr. er et pænt og godt beløb, er det ihukommende, at de projekter, der sættes i gang, skal være velovervejede.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-11-29:
Det ændrer ikke nogen ting ved, at i gennemsnit er der år for år frem til 2013 ca. 900 mio. kr. til rådighed, men man starter med cirka det halve.
Der var knap 900 mio. kr. til rådighed i den forrige periode – det var i hvert fald meget tæt derpå – men her formåede regeringen altså ikke at få brugt pengene ude i landdistrikterne, og så stjal man landdistrikternes midler og brugte dem til helt andre formål, f.eks. salmonellabekæmpelse.
Er der flere midler til rådighed?
Det synes jeg er vigtigt at få at vide.
Hr. Jens Kirk siger, at økologerne har meldt ud, hvor glade de er.
Jeg vil bare sige, at der ligger et brev af 3. november fra formanden og næstformanden for Dansk Landbrugs Økologiudvalg – det er vist her, hr. Jens Kirk også er medlem – og de skriver, at der er behov for 210 mio. kr. om året til økologi i det kommende landdistriktsprogram.
Det er selvfølgelig bedre end det oprindelige oplæg fra regeringen, hvor man ville skære ned på økologerne.
Under forhandlingerne lykkedes det jo at få hævet beløbet, men regeringens plan var – og hr. Jens Kirk er jo medlem af et regeringsparti – at skære ned, og derfor er de selvfølgelig glade, fordi de får mere.
Men de får ikke det, Dansk Landbrug nævner som det, der er brug for, nemlig 210 mio. kr. om året.
Det tror jeg hr. Jens Kirk må være enig i.
Jens Kirk (V), 2006-11-29:
Jeg må sige til hr. Jens Peter Vernersen, at regeringen jo er et og Dansk Landbrug noget andet.
Nu skal vi jo ikke stå og vise hinanden avisudklip, men jeg har også store avisudklip, og de viser, at økologiforeningerne er virkelig godt tilfredse, og at det er et stort og markant lyspunkt.
Derfor synes jeg ikke, vi skal snakke om tal i øjeblikket.
Sagen er jo, at der gives 6,6 mia. kr., og alle, der kommer i de lokale aktionsgrupper, ved, at i de næste 4-5 år vil der være nogle gode portioner penge, så de kan sende projekter ind og virkelig sætte noget i gang.
Lad alle finde deres egne ben, inden vi sætter det hele i gang for fuld kraft.
Arne Toft (S), 2006-11-29:
I de 5 år, vi har haft en borgerlig regering, er det jo ikke første gang, regeringen har givet udtryk for, at den vil styrke vækst og beskæftigelse og styrke bosætningen i landområderne.
Hvordan synes hr. Jens Kirk det er gået?
Er der sket en styrkelse af vækst og beskæftigelse, er der kommet flere indbyggere i landdistrikterne, og tror hr. Jens Kirk, at kommunerne har tillid til, at det vil ske denne gang?
Jens Kirk (V), 2006-11-29:
Til hr. Arne Toft: Ja, det tror jeg.
Nu kommer der jo nye kommuner, og ethvert kommunalbestyrelsesmedlem – det kommunale arbejde er jo ikke ukendt for hr. Arne Toft – vil vide, at han eller hun har ansvaret for både land og by i de nye kommuner.
Det er jo ikke regeringen alene, der skal sørge for, at der er liv i landdistrikterne, det er også kommunerne.
De pakker, som vi fremlægger nu, giver muligheder for de ildsjæle, som er vant til at tage initiativer i foreningslivet og andre steder, og som især gerne vil fremme noget ude på landet.
Men ellers må det være kommunen, der skal sørge for det.
Der er jo også en masse fonde.
I nogle af områderne vil der være en stor fiskerifond, som kan give en masse, og der er også innovationsloven og Globaliseringsfonden.
Arne Toft (S), 2006-11-29:
De store fiskerifonde får man i hvert fald ikke meget glæde af i Midtjylland.
Det er, som om hr. Jens Kirk og Venstre bygger meget på nye ildsjæle, men synes hr. Jens Kirk ikke, at man skulle tage hensyn til de mange ildsjæle, som allerede har gjort et kæmpe arbejde?
Hr. Jens Kirk siger også, at de nye kommuner har tiltro til regeringen og til Venstre, men er der noget, som tyder på ret stor tiltro?
Når man kan se, at der vistnok skal lukkes over 100 biblioteker, og der allerede er meldt ud om skolenedlæggelser, og man ser de små sygehuses situation, tyder det så særlig meget på, at de nye kommuner har stor tillid til det, regeringen og Dansk Folkeparti kommer med her?