runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Kolstrup (EL), 2000-04-07:
I december 1999 accepterede Enhedslisten, at dieselafgiften kunne stige.
Det gjorde vi, fordi vi er tilhængere af en sådan stigning.
Den har en gunstig miljøeffekt, især hvis provenuet fra miljøafgiften går til noget, der kan styrke miljøvenlige transportformer.
Det gælder både udbygningen med nye skinner og nyt materiel.
Derfor var den her afgift eksemplarisk for os.
Vi har aldrig troet på, at en afgift i sig selv behøver at være nogen løsning, men i det øjeblik provenuet - som i det her tilfælde - går målrettet til at give den kollektive trafik et løft, kan vi i hvert fald gå ind for den.
Når det så er sagt, undrer jeg mig som andre ordførere over forslaget.
Der er jo tale om, at de danske afgifter ligger under de tyske, og der er tale om, at vi generelt har set, at transport på gummihjul har fået mere og mere at skulle have sagt, har erobret et større og større marked.
Jeg forstår udmærket det motiv, der ligger bag forslaget, nemlig at her har vi en branche, hvor konkurrencen er knaldhård.
Jamen sådan er det.
Men vi, der har et endnu mere overordnet synspunkt, må dybt beklage, at der er flyttet gods fra vand, at der er flyttet gods fra skinner.
Vi ønsker denne udvikling bremset til fordel for, at vi får aflastet den trængsel, der er på vore veje, til gunst for mere gods på vand og mere gods på skinner. Derfor kan jeg bedrøve forslagsstillerne med, at vi sådan set er indstillet på endnu en lille stigning af dieselafgiften, der eventuelt kunne gå målrettet til at fjerne vore havneafgifter, så vi kunne få mere gods på vand.
Frank Aaen (EL), 2000-04-11:
Er der andre EU-lande, der har den regel, vi har?
Så vidt jeg husker, sidst vi diskuterede det, måtte jeg konstatere, at Danmark var det eneste land, der havde den mulighed.
Det vil sige, at det i virkeligheden er os, der har sådan en særstilling på det her område, hvis jeg fortsat har ret i det, og har nogle regler, der gør, at virksomheder placerer sig udelukkende ud fra skattemæssige begrundelser og ikke ud fra erhvervsmæssige begrundelser.
Det, vi ser i øjeblikket, er, at Danmark tiltrækker selskaber.
Helt fra de værste af de eksotiske øer synes de lige pludselig, at det er mere interessant at placere sig i Danmark end at blive på Bahamas, eller hvor de er i dag.
Er skatteministeren ikke enig i, at vi har indrettet et sæt skatteregler for transnationale virksomheder, som ikke findes magen til i andre EU-lande, og derfor placerer folk sig i øjeblikket af skattemæssige årsager og ikke af erhvervsmæssige årsager i Danmark.
Ole Stavad (S), 2000-04-11:
Jeg vil gerne ved en anden lejlighed, hvor det er på dagsordenen, tage en diskussion med hr. Frank Aaen om udbyttebeskatning og det grænseoverskridende i den forbindelse.
Jeg mener, at det, som hr. Frank Aaen argumenterer med her, intet har med det her at gøre.
Jeg er enig i, at vi har meget liberale, meget gunstige sambeskatningsregler for virksomhederne.
Det er tilsigtet.
Jeg tror, at det er en meget, meget stor styrke for Danmark i forhold til en verden, der bliver mere og mere international, og hvor man driver virksomheder på tværs af landegrænserne, at vi har de regler.
Det, vi til gengæld skal sikre os, og det vil jeg, så langt jeg overhovedet kan, gerne være garanten for, er, at reglerne skal bruges ud fra en erhvervsmæssig betragtning og ikke skal kunne bruges i spekulativt øjemed.
Det lovforslag, vi har til behandling her,
har lige nøjagtig det sigte, for det første at det ikke må være forvridende, og at det er en erhvervsmæssig disposition, der skal være bærende, og for det andet at dér, hvor vi har kunnet konstatere, at der er en risiko for, at reglerne kan misbruges, går vi ind og sørger for, at den risiko er fjernet på det tidspunkt, hvor det her lovforslag er vedtaget.
Frank Aaen (EL), 2000-04-11:
Jamen så må vi finde en anledning til at tage den anden debat, om skattefrihed for udbyttere.
Det er i orden, men problemstillingen er jo den samme, nemlig at vi etablerer nogle regler i Danmark, som gør det meget attraktivt ud fra skattemæssig tænkning at placere et selskab i Danmark.
Det betyder, at de i årevis kan trække underskud i et udenlandsk datterselskab fra i den skat, de ellers skulle have betalt i Danmark, og som skatteministeren sagde lige før, er det meget betydelige beløb - det var godt nok negativt, skatteministeren sagde det - der utilsigtet kunne komme til beskatning.
Jeg synes, det ville være meget tilsigtet, at de kom til beskatning.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor den danske statskasse skal lege gratis kassekredit for selskaber, der har underskud i udenlandske datterselskaber.
Jeg kan ikke forstå det, og jeg mener altså, at når skatteministeren siger, at det, vi ønsker, er, at man ikke laver erhvervsmæssige dispositioner ud fra skattetænkning, men alene ud fra erhvervsmæssige begrundelser, så har vi altså i øjeblikket et sæt skatteregler både på det ene og på det andet område, så virksomhederne kun placerer sig ud fra skattetænkning.
Flemming Hansen (KF), 2000-04-11:
Jeg skal spørge den socialdemokratiske ordfører om noget, for når jeg læser bemærkningerne til lovforslaget, så står der i de tre første linjer: »I forbindelse med finanslovaftalen for 2000 mellem regeringen, Socialistisk Folkeparti, Centrum-Demokraterne og Enhedslisten aftaltes det, at:«, og så kommer hele lovforslaget.
Og der står det samme i det næste lovforslag, vi skal behandle, dog uden at CD er med.
Jeg har så stillet mig selv spørgsmålet og har spurgt vores finanspolitiske ordfører, fru Gitte Seeberg: Hvad er det for nogle aftaler, der er lavet?
Og det viser sig, at der åbenbart ingen er i Folketinget, bortset fra de partier, der er nævnt, der kender noget til de aftaler.
Det er jo ikke noget, der vedrører Finanslov 2000, men i hvert fald tidligst 2001, så det er der ikke noget ondt i.
Så vil jeg meget gerne vide det.
Frank Aaen (EL), 2000-04-11:
Skatteministeren bekræftede jo, at vi har nogle regler, der gør det særdeles attraktivt at ligge i Danmark, det vil sige attraktivt ud fra en skattetænkning.
Det kan da godt være, at det for Danmark er en god fidus, det vil jeg ikke udelukke, men spørgsmålet er, om det er en god fidus at have, for skatteministeren har tidligere principielt sagt, at vi ikke skal lave regler, hvor man kun placerer sig ud fra skattetænkning.
Og det, der er mit problem og grunden til, at jeg opholder mig lidt ved det, er, at det er min opfattelse, at Danmark på nogle afgørende punkter har bragt sig i spidsen, hvad angår skattetænkning internationalt, og dermed er med til at presse den reelle beskatning af erhvervslivet i Europa i nedadgående retning.
Jeg synes, det er en rigtig dårlig idé, at Danmark er gået så meget i spidsen, at selskaber af skattetekniske årsager flytter fra Bahamas til Danmark.
Sandy Brinck (S), 2000-04-11:
Hovedformålet med dette lovforslag er at skabe større lighed mellem beskatningen af naturalier for almindelige lønmodtagere og for hovedaktionærer, samt at gøre lovgivningen på dette punkt så klar, at beskatningen foregår ens i det ganske danske rige - lighed for loven, også skatteloven, uanset geografi og uanset social status.
Almindelige lønmodtagere beskattes af naturalier, således at disse ikke kan indgå som en skjult løn.
Det samme skal naturligvis også gælde, når vi ser på hovedaktionærers muligheder for omgåelse af beskatning af udbytter ved hjælp af naturalier: goder som fri bolig, sommerhus og lystbåd. Det er dog ikke sådan, at vi ikke har regler i dag.
Det er altså ikke et nyt princip, vi indfører med dette lovforslag.
Men bl.a. tv-udsendelsen »De riges paradis« kastede lys over besværlighederne med at administrere de gældende regler, og en nærmere undersøgelse viste, hvor forskelligt reglerne bliver administreret.
Bare fordi der her er tale om de forholdsvis få, skal der også her være klare regler.
Det er underminerende for retfærdighedsfølelsen og troen på et solidarisk, skattefinansieret velfærdssamfund, hvis ikke skattereglerne i praksis følger indkomsterne helt til tops, uanset om der er tale om kolde kontanter eller lune liebhavervillaer.
Angående fri helårsbolig er problemet at beregne en markedsleje, fordi boligerne ofte er af en sådan karakter, at der ikke eksisterer et marked for udlejning.
Med forslaget vil den skattepligtige værdi vurderes ud fra de omkostninger, der ville være, hvis man selv ejede boligen.
Det er for os at se et meget mere rimeligt og samtidig et mere klart beregningsgrundlag.
Med hensyn til sommerboliger, som selskabet stiller til rådighed over for hovedaktionærer, har det hele tiden været meningen, at aktionærerne skulle beskattes af den blotte rådighed over sommerboliger.
Praksis viste imidlertid, at skattemyndighederne havde besværligheder med at praktisere disse hensigter.
Forslaget er nu at indføre en formodningsregel, sådan at udgangspunktet klart er, at sommerboligen er til rådighed hele året.
Er der så flere personer, som boligen stilles til rådighed for, eller udlejes boligen til andre, fratrækkes dette naturligvis.
Beskatningen skal altså foregå efter helt de samme principper nu, men reglerne bliver mere klare og nemmere at administrere.
Det samme gør sig gældende i forhold til lystbåde.
Alt i alt står vi med et lovforslag, som skaber klarhed og sikkerhed for, at principperne rent faktisk både kan og skal føres ud i livet.
Dette gældende princip er vi varme fortalere for i Socialdemokratiet, lige så vel som vi er det for beskatning af almindelige lønmodtagere.
Socialdemokratiet kan derfor varmt støtte det fremsatte lovforslag.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-04-11:
På grund af det fremskredne tidspunkt skal jeg straks gå til min konklusion, som er, at Kristeligt Folkeparti kan støtte dette lovforslag.
Vi synes, det smidiggør nogle regler i forbindelse med en spaltning inden for erhvervslivet, og det synes vi er positivt.
Derfor kan jeg bare sige, at vi støtter det.
Ole Stavad (S), 2000-04-11:
Lad mig love formanden, at det bliver min sidste bemærkning i den her debat, at hr. Frank Aaen har uret.
Det kan godt være, der er en skillelinje her, men det, hr. Frank Aaen siger, er kun interessant, hvis vi har et overskudsgivende selskab beliggende i Danmark.
Jeg ved ikke, om hr. Frank Aaen mener, at det er samfundsskadeligt, at man placerer en erhvervsaktivitet, der giver overskud, i Danmark, men det er det, der er konsekvensen af det, hr. Frank Aaen siger.
Jeg tror, det tjener Danmark særdeles godt, at vi giver muligheder for, at man kan placere en virksomhed i Danmark og se det som en helhed.
Hvis det er sådan, at man nu ligger i Flensborg og man driver virksomhed i Sydtyskland, jamen så er man jo inden for samme som i det lille land Danmark, som har en stor samhandel, og som har behov for at kunne drive erhvervsvirksomheder i Danmark, og det er attraktivt, at Danmark også kan tiltrække internationalt orienterede virksomheder.
Hr. Frank Aaen vil ødelægge så meget, hvis det er sådan, at han kommer til at foretage det, som jeg har hørt ham sige her.
Jeg føler mig faktisk ret overbevist om, at når hr. Frank Aaen har gået det her igennem og fået tænkt det igennem, så vil han have meget svært ved at holde fast i det standpunkt, han har givet udtryk for her.
Det billede, hr. Frank Aaen tegner af, hvad det her går ud på,
er forkert.
Sonja Albrink (CD), 2000-04-11:
Også om dette lovforslags indhold er der flere ordførere der har udtalt sig.
Det er tekniske ændringer, der ligger i forslaget, men vi mener i CD, det går i den rigtige retning, og derfor kan vi også tilsige lovforslaget en positiv behandling.
Klaus Kjær (DF), 2000-04-11:
Lovforslaget er meget teknisk præget, men har til formål at sikre, at der i selskaber kan gennemføres spaltninger efter fusionsskattelovens regler, uden at det indebærer genbeskatning af underskud i udenlandske selskaber, der overdrages til det modtagende selskab.
Det er en forudsætning, at det modtagende selskab er hjemmehørende her i landet, og at det udenlandske selskab efter spaltningen er omfattet af en sambeskatning efter selskabsskattelovens § 31.
Tilsvarende regler foreslås for den situation, hvor samtlige de udenlandske selskabers aktiver som led i spaltningen overdrages til et udenlandsk selskab, der er sambeskattet med det modtagende selskab.
Samtidig foreslås det, at der skal ske genbeskatning af tidligere fratrukne underskud, når et udenlandsk selskab afhænder aktier eller anparter i datterselskaber til koncernforbundne selskaber.
Herved sikres, at et udenlandsk selskab ikke udskiller de sunde dele af selskabets aktiver i form af ejerskab til aktier i datterselskaber, uden at genbeskatning af tidligere fratrukne underskud finder sted.
Lovforslaget har været sendt i høring, og svarene herfra er overordnet positive.
Dansk Folkeparti er positivt over for lovforslaget, men vi vil naturligvis under udvalgsbehandlingen tage hånd om de eventuelle utilsigtede virkninger eller problemer, som kan opstå som følge af lovforslaget.
Flemming Hansen (KF), 2000-04-11:
Da vores ordfører på området, fru Pernille Sams, ikke kan være til stede, taler jeg på hendes vegne. Det er et ganske fornuftigt forslag, som smidiggør virksomhedernes muligheder i forbindelse med spaltninger og derfor er et udmærket skridt i den rigtige retning.
Det giver bedre muligheder for, at nødvendiggjorte omstruktureringer i erhvervslivet ikke bremses af skatteregler, og det finder vi både nødvendigt og sympatisk.
Det er et meget teknisk forslag, og umiddelbart har vi ikke fundet malurt i bægeret, så medmindre der kommer nye aspekter frem under udvalgsbehandlingen, kan vi støtte lovforslaget.
Mariann Fischer Boel (V), 2000-04-11:
Da Venstres ordfører, hr. Svend Aage Jensby, er forhindret i at være til stede, skal jeg på hans vegne meddele følgende: Jeg vil springe hele redegørelsen om forslagets indhold over, for det har hr. Frode Sørensen jo så glimrende delagtiggjort forsamlingen i, og jeg vil så koncentrere mig om hovedelementet, der jo er, at det uden negative skattemæssige konsekvenser skal gøres muligt at foretage en spaltning under visse forudsætninger.
Det hovedsigte støtter Venstre.
Forslaget lægger dernæst op til et par præciseringer.
Det er muligt, de kan kaldes stramninger.
Det mener vi er lidt vanskeligt på nuværende tidspunkt helt at danne sig et klart billede af, og det er noget, vi gerne vil have belyst under udvalgsbehandlingen, men på det overordnede plan er Venstre positivt over for lovforslaget.
Frode Sørensen (S), 2000-04-11:
Skatteministeren ønsker med dette forslag at fjerne nogle skattemæssige hindringer for omlægninger i erhvervslivet, som har rod i rent forretningsmæssige overvejelser.
Det skal være muligt at gennemføre spaltninger, således som det er beskrevet i fusionsskatteloven, uden at det fører til genbeskatning af underskud i udenlandske selskaber, som overføres til modtagerselskabet.
Dog er det en betingelse, at modtagerselskabet har fast adresse herhjemme, og at det udenlandske selskab, efter at spaltningen er foretaget, bliver sambeskattet efter reglerne i selskabsskatteloven.
Er disse krav opfyldt, kan genbeskatningssaldoen videreføres i det modtagende selskab.
Forslaget indebærer ligeledes, at man indfører det samme regelsæt for de situationer, hvor hele det udenlandske selskab overdrages til et andet udenlandsk selskab, som allerede beskattes sammen med modtagerselskabet.
Så kommer der tre andre, små ændringer:
Den første ændring går ud på at genbeskatte de underskud, som tidligere er blevet fratrukket, når et udenlandsk selskab sælger aktier eller anparter på tværs, nemlig til datterselskaber i koncernen.
På den måde sikrer man, at der ikke sker spekulation i at udskille sunde selskabsaktiviteter, uden at der foretages en genbeskatning af de underskud, som tidligere er trukket fra.
Den anden ændring handler om at gøre ligningslovens bestemmelser tydeligere, så der ikke kan være tvivl om, at et moderselskab bliver genbeskattet, såfremt selskabet ophører ved en spaltning, så selskabet ikke længere har pligt til at betale skat efter selskabsskatteloven.
Som det tredje og sidste bliver der i en vis udstrækning mulighed for, at selskaber med underskud frit kan vælge, om de vil bruge de seneste ændringer i ligningslovens bestemmelse i § 33 E.
Vi synes, det er fornuftige ændringer, som ifølge bemærkningerne til lovforslaget vil berøre omkring 10 selskaber.
Forslaget vil ikke medføre administrative byrder for erhvervslivet generelt, og provenuvirkningen for statskassen skønnes at være af en begrænset størrelse, så Socialdemokratiet kan støtte forslaget.
Mariann Fischer Boel (V), 2000-04-11:
Jeg bliver jo altid lidt mistænksom, når jeg får ros af skatteministeren, men i dette tilfælde blev der sagt, at Venstre ikke skulle være argumentresistent, så det vil jeg tage til mig.
Med hensyn til, at Venstre skulle være modstander af, at der kommer penge i kassen, kan jeg ikke rigtig forstå skatteministeren.
Men forskellen mellem Venstre og Socialdemokratiet er nok, at Venstre ikke ser det som et mål i sig selv at skrabe penge ind i kassen.
Jeg noterede mig, at skatteministeren ville være åben over for en diskussion, så man undgår misbruget i forbindelse med indregistrering af campingbusser, og hvis vi kan finde en fornuftig løsning, er jeg også sikker på, at Venstre ikke vil være argumentresistent i denne sag.
Kim Behnke (FRI), 2000-04-11:
Jeg skal love for, at skatteministeren har haft luppen fremme.
Da man indførte reglerne om, at plejehjem og lignende institutioner kunne få lov til selv at have en bus for at køre de ældre på udflugt osv., blev der bl.a. fra vores side udtrykt bekymring for, i hvilket omfang det ville betyde, at man tog brødet ud af munden på de private vognmænd.
Dengang var et af de argumenter, der blev brugt her i Folketingssalen for at berolige os, vognmændene og andre, at der var snor i det, for så længe der var et krav om, at plejehjemmet selv skulle eje bussen og selv skulle have en chauffør osv., risikerede man ikke, at bussen blev brugt til andre formål. Ud fra de betragtninger valgte vi så dengang at tilslutte os forslaget i forventning om, at det ville betyde en forbedring af servicen for de ældre.
Vi er bekymrede for, at det kan komme til at betyde, at endnu flere private vognmænd mister den kørsel, de har i dag.
Når det gælder beredskabsformål, har vi derimod ikke helt den samme bekymring, men ministeren har jo den mulighed, at han under udvalgsarbejdet kan fjerne vore bekymringer.
er spørgsmålet om disse campingbiler.
Vi nærmer os jo det, som populært kaldes væg til væg-lovgivning, dvs. at hver gang man finder den mindste lille smule antydning af en mulighed for, at folk kan leve lidt friere, end skatteministeren gerne vil have - bang, så slår man ned med ny lovgivning.
De provenumæssige forventninger, ministeren har
om, hvad dette punkt vil betyde, mener vi er stærkt overdrevet.
Derfor mener vi, at det mål, ministeren har med forslaget, nemlig at få nogle flere penge i kassen, nok skal blive opfyldt, men det er bare ikke ministerens egen kasse, men hans kollegers kasser i henholdsvis Tyskland og Sverige, der bliver fyldt.
Apropos Sverige er der endelig spørgsmålet om taxaerne, og det ser rimeligt og fornuftigt ud.
Det, vi i den forbindelse godt vil bruge udvalgsarbejdet til at få afdækket, og som ministeren ved jeg har interesseret mig for i § 20-spørgsmålssammenhæng, er spørgsmålet om, at der skal være mulighed for uhindret at kunne leje biler i Sverige, således at uanset hvilket statsborgerskab man har anført i sit pas, kan man tage til Sverige og leje biler.
Det vil være helt naturligt, at der også bliver åbnet for den mulighed i den gode argumentation, der i øvrigt eksisterer for Øresundsregionen, men jeg ved, at ministeren er bekymret, for det kan jo gå hen og betyde 1½ mio. kr. mindre i statskassen eller noget i den stil.
Men bortset fra de lidt mere overordnede betragtninger om dette punkt støtter vi de pågældende ændringer.
Med de bemærkninger glæder vi os til at få fjernet den bekymring, vi kan have, og bliver den fjernet, støtter vi lovforslaget.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-04-11:
Forslaget består jo af fem delelementer.
Derfor mener jeg, at det, der er lagt op til her, er at markere det, der var intentionen i 1990-reglerne, og derfor tilslutter vi os den formulering.
Jeg kan selvfølgelig ikke lade være med at gøre den sidebemærkning, at er der en børnefamilie med fire børn eksempelvis, så er det ikke så enkelt, når man skal leve op til de sikkerhedsbestemmelser for at kunne køre som en samlet familie.
Her har denne benyttelse af et Folkevognsrugbrød eller en Ford Transit jo været familievenlig og gunstig, og det håber
jeg vi måske i en anden sammenhæng kan finde en løsning på og dermed forbinde det sikkerhedsudstyrsmæssige med det familiemæssige, som det er vores ønske.
Men at føre familiepolitik efter en ny tolkning, som ikke er intentionen med de formuleringer, der blev indført i 1990, synes vi ikke er rigtigt, så selv om forslaget isoleret set kan være uheldigt for nogle familier, støtter vi det, fordi vi ud fra en principiel betragtning mener, dets indhold er rigtigt.
Jeg gør bare opmærksom på, at der var en positiv effekt af den glidende praksis, og at vi kan være kede af, at den forsvinder, men jeg har også begrundet, hvorfor vi samlet set støtter lovforslaget.
Sandy Brinck (S), 2000-04-11:
Jeg skal blot henvise til, at hvis man læser finanslovforslaget, så står det faktisk i teksten.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2000-04-11:
Også jeg vil springe de indledende bemærkninger over og gå direkte til konklusionen:
Jeg skal på Det Radikale Venstres og den radikale ordførers, hr. Anders Samuelsens, vegne meddele, at vi kan støtte dette lovforslag, der har det ambitiøse formål at sikre, at der fremover ikke vil være skattemæssige hindringer i vejen for, at forretningsmæssigt begrundede omstruktureringer i erhvervslivet kan finde sted.
Det er et højt ambitionsniveau, som Det Radikale Venstre gerne ser fremmet.
Der skal nok mere til end det her lovforslag, men alle bidrag hilser Det Radikale Venstre velkommen.
Aage Frandsen (SF), 2000-04-11:
Fru Mariann Fischer Boel kom med en bemærkning om skattepolitikken, som jeg opfattede som principiel, og jeg citerer efter hukommelsen, men jeg havde dog nedfældet noget.
Forslaget blev karakteriseret således: Det rammer imod sædvane en meget lille del af befolkningen og har et lille provenu, og det er udansk.
Betyder det, at man ikke skal komme med lovforslag, hvis det kun berører en lille del af befolkningen og det kun har et lille provenu?
For så vil det jo sige, at det forslag, vi behandlede lige før, netop havde den helt samme karakteristik, og jeg må gå ud fra, at når Venstre gik ind for det forslag før, så var det, fordi man syntes, det var retfærdigt.
Eller er det?