runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Irene Simonsen (V), 2006-11-15:
Ordføreren vil have undersøgt, hvad problemet er i 24-års-reglen og tilknytningskravet.
Vi er enige om, at det er godt, at vi har fået vendt indvandringsmønsteret; vi er enige om, at det er godt, at man nu kan se helt klare og tydelige tal for, at en nydansker gifter sig med en anden fra Danmark.
Det håber jeg også vi er enige om.
Så vil jeg gå til det med, hvilken virkning det har på tvangsægteskaberne.
Vi har lige fået en oplysning om, at det er et problem i Sverige, fordi der er nogle, der har fået deres unge mennesker eksporteret til Sverige, for der er det muligt at tvangsarrangere et giftermål mellem dem.
Betyder det, at fru Lotte Bundsgaard så vil til at lovgive for Sverige?
Vi kender til det, vi ved godt, der er et problem.
Vil fru Lotte Bundsgaard fremsætte lovforslag i Sverige?
Lotte Bundsgaard (S), 2006-11-15:
Det kommer nok ikke som en overraskelse, når jeg siger til fru Irene Simonsen, at jeg ikke har tænkt mig, at det danske Folketing skal lovgive i Sverige.
Men jeg har tænkt mig, at det danske Folketing skal gøre, som vi gør på en mængde andre områder.
Når vi vedtager en lovgivning, undersøger vi, hvordan den her lovgivning virker i praksis, hvordan den virker på det, som forslagsstillerne foreslår at vi skal undersøge, nemlig antallet af tvangsægteskaber og arrangerede ægteskaber, og hvordan lovgivningen virker i forhold til andre lande, hvilken konsekvens den har.
Det synes jeg at vi skal undersøge.
Vi Socialdemokrater står nemlig ved, at vi har været med til at vedtage en lovgivning, der griber meget ind i menneskers liv, men vi står også ved det ansvar, vi har, når vi vedtager en sådan lovgivning, og derfor synes vi, at der skal gennemføres en sådan undersøgelse.
Jeg kan egentlig undre mig over, hvorfor Venstre synes, at man skal undersøge, hvordan kontanthjælpsloftet virker, når man ikke vil undersøge, hvordan en lovgivning som den med 24års-reglen og tilknytningskravet virker.
Jeg forstår ikke rigtig, hvad det er, fru Irene Simonsen er bange for.
Steen Gade (SF), 2006-11-15:
Jeg vil starte med at kvittere for fru Lotte Bundsgaards melding om, at hun vil stemme for forslaget til vedtagelse.
Jeg kunne jo håbe, det dannede skole, for vi har her et parti, som forsvarer 24-års-reglen og tilknytningskravet, men som har forstået, at ideen i det her forslag faktisk er at få mere grund under fødderne i de fremtidige diskussioner.
Så jeg vil kvittere for det.
Så vil jeg spørge fru Lotte Bundsgaard: Kan fru Lotte Bundsgaard på lidt længere sigt forestille sig, at Danmark så fortsat er et land, hvor en dansk statsborger ikke frit kan gifte sig med den person, som vedkommende har valgt?
Lotte Bundsgaard (S), 2006-11-15:
Først skal jeg takke for kvitteringen.
Hvis hr. Steen Gade mener, om jeg kan forestille mig, at vi inden for en kort årrække afskaffer 24-års-reglen, er svaret klart: Nej, det kan jeg ikke forestille mig.
Jeg ved ikke, om der var ret meget at svare på i hr. Jesper Langballes forsøg på at stille spørgsmål, men jeg kan sige, at en stor forskel på Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne er, at vi både tager ansvar for den lovgivning, som vi mener der er behov for, og tager det ansvar så meget på os, at vi siger, at vi har et specielt ansvar for at sikre, at lovgivningen virker, som den skal.
Jeg forstår egentlig ikke, hvad det er, hr. Jesper Langballe er bange for, når hr. Jesper Langballe ikke mener, at man kan undersøge, hvordan reglerne virker.
Når vi som i dag oplever, at der ryger forskellige opfattelser rundt i Folketingssalen, og når der i udpræget grad kommer forskellige meninger frem i den offentlige debat om, hvordan reglerne virker, hvorfor mener hr. Jesper Langballe så ikke, at der skal gennemføres en undersøgelse, så vi får et bedre grundlag for at diskutere, hvordan familiesammenføringsreglerne virker?
Jeg kan fortælle hr. Steen Gade, at der i Socialdemokraternes principprogram står en hel del om ligestilling.
Der står en hel del om, at det enkelte menneske skal have lov til at vælge, hvem han eller hun vil gifte sig med.
Derfor er det i naturlig forlængelse af Socialdemokraternes principprogram, vi tilslutter os 24-års-reglen og tilknytningskravet.
Men det er også en naturlig forlængelse af vores holdning til verden, at vi så siger: Lad os undersøge, om den lovgivning, vi vedtager, har utilsigtede følgevirkninger.
Og det er derfor, jeg er så glad for, at hr. Steen Gade i dag har lagt op til en forespørgsel, der skal handle om, hvordan vi får et bedre grundlag for at diskutere det her, end vi har i dag.
Jesper Langballe (DF), 2006-11-15:
Der er erfaringsmæssigt et lidt forudsigeligt forløb i den her slags debatter.
Problemet er jo, at Socialdemokratiet og De Radikale gerne vil præsentere sig som et samlet regeringsalternativ, men vi ved også, at Socialdemokratiet har erkendt, at den gamle regeringskurs fra før 2001 var en katastrofekurs, og at det derfor nu skriver under på flertallets udlændingepolitik, mens De Radikale er indædt imod.
Hvad kan man så egentlig enes om?
Ikke om andet, end at vi må have en undersøgelse, det har været det faste omkvæd hele tiden: Lad os få en undersøgelse, for så kan vi sidde og holde studiekreds over den.
Lotte Bundsgaard (S), 2006-11-15:
Selv tak til fru Irene Simonsen.
Jeg siger jo ikke, hvad der skal konkluderes i en undersøgelse, jeg siger, hvad der skal undersøges.
Og det, som jeg er enig med forslagsstillerne til den her vedtagelse om, er, at vi skal undersøge, hvilken virkning reglerne har på antallet af tvangsægteskaber, hvilken virkning de har på de unges frie valg til at gifte sig med dem, de gerne vil gifte sig med.
Og jeg må sige: Jeg forstår ikke, at regeringen ikke føler et ansvar for at undersøge en lovgivning, som griber så meget ind i menneskers liv.
Jeg har det sådan, at især når vi støtter lovgivningen, føler jeg et endnu større ansvar for at undersøge, hvordan lovgivningen virker i praksis, også for at undersøge, om der er nogle utilsigtede følgevirkninger i den her lovgivning.
Steen Gade (SF), 2006-11-15:
Nu kunne jeg jo spørge lidt drilsk, om fru Lotte Bundsgaard kunne forestille sig, at det bliver skrevet ind i Socialdemokratiets principprogram, at det er sådan et samfund, hvor man har 24-års-regel og tilknytningskrav, Socialdemokratiet ønsker.
Irene Simonsen (V), 2006-11-15:
Jeg er for det første meget glad for at høre, at Socialdemokraterne nu melder helt tydeligt ud, at de går ind for 24-års-reglen, er enige i tilknytningskravet og også går ind for det, og er enige i den måde, man har begrænset indvandringen på familiesammenføringsområdet på; fint, tak for det.
Så hører jeg, at man siger, at der skal laves en undersøgelse.
Og der siger fru Lotte Bundsgaard, at den sikkert vil konkludere, at der er flere nydanskere, der gifter sig med en fra Danmark.
Ja, det har vi sort på hvidt, det er undersøgt, tallene ligger der.
Hvad er det, fru Lotte Bundsgaard vil opnå med den undersøgelse, hvad er det for nogle ting, der skal konkluderes der?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-11-15:
Nu er fru Irene Simonsen jo sjældent belastet af viden.
Derfor er det interessant at høre fru Irene Simonsen sige, at hun ved, at 24-års-reglen betyder, at der er flere unge kvinder, der rent faktisk får en uddannelse.
Hvordan kan fru Irene Simonsen vide det?
Irene Simonsen (V), 2006-11-15:
Altså, det er jo sådan, at vi følger tallene.
Det har ændret sig fra, at der i 2001 var ca. 63 pct., der blev gift med en fra udlandet og typisk med en fra sit hjemland, hvor man kan frygte, at en del af de ægteskaber har været arrangerede – og det ved vi også at de har.
I 2005 er det faldet til 38 pct., og det vil sige, at vi er på vej i den rigtige retning.
Jo mere vi får integrationen til at lykkes, jo mere vi får hjulpet de unge mennesker og dermed også forældrene til at få ændret den del af kulturmønsteret, der hedder, at man ikke lader sit barn vælge ægtefælle ud fra kærlighed, jo bedre bliver det, og det er målet.
Hvad Sverige gør, hvad Tyskland gør, hvad andre lande gør kan vi ikke lovgive om i Danmark.
Jeg ved, der er tæt dialog fra ministerens side om de her problemer, så det er jo ikke sådan, at man bare lukker øjnene for dem.
Lotte Thiim Bertelsen (SF), 2006-11-15:
Først vil jeg sige, at når man almindeligvis lovgiver, skeler man jo også lidt til, hvordan det påvirker ude i verden; man kan jo ikke lovgive, som om Danmark var sådan en osteklokke.
Fru Irene Simonsen bliver ved med at nævne tilknytningskravet sammen med 24-års-reglen.
Så vil jeg spørge: Hvis nu vi tilføjer, at den her undersøgelse, som vi foreslår, også skal undersøge, hvordan tilknytningskravet virker, betyder det så, at fru Irene Simonsen vil være med til at få undersøgt 24-års-reglen sammen med tilknytningskravet?
Irene Simonsen (V), 2006-11-15:
Jeg vil gerne takke fru Lotte Thiim Bertelsen for, at høre efter, hvad jeg siger, og også forstår det, nemlig at jeg også meget gerne vil nå det mål, at der ikke er tvangsægteskaber.
Det er dejligt at blive taget seriøst, og det kræver også, at man giver et seriøst svar.
Jeg har tidligere i dag sagt, at lovgivningerne om 24-års-reglen og tilknytningskravet tilsammen er stor forebyggelse af, at man kan indgå et arrangeret ægteskab og et tvangsægteskab i Danmark.
Det har også været sagt, at man kan gøre det i Sverige, og vi har desværre også fået besked fra Sverige om, at det foregår.
Det er jeg utrolig trist til mode over, jeg synes, det er forfærdelig synd for de unge mennesker, der bliver eksporteret over til den situation, og jeg håber virkelig inderligt, at svenskerne snart gør noget ved det.
Lotte Thiim Bertelsen (SF), 2006-11-15:
Først vil jeg kvittere for, at vi nu er kommet frem til, at det er fru Irene Simonsens sunde fornuft, der fortæller hende, at 24-års-reglen forhindrer tvangsægteskaber, og ikke nogle tal, som hun har et eller andet sted fra.
Fru Irene Simonsen henfører hele tiden til de her stakkels 18-årige piger, som før i tiden fik børn tidligt, og som ingen uddannelse fik, og som blev hurtigt tvangsgift.
Jeg synes, det er prisværdigt med den her omsorg, og jeg deler den helt, for jeg er også meget imod tvangsægteskaber.
Så vil jeg spørge ordføreren: Er det så ikke endnu mere farligt, hvis vi siger, at vi får sendt dem til Sverige eller til helt andre lande, hvor de absolut ingen mulighed har for at få en uddannelse, i stedet for at de bliver tvangsgift hurtigt i Danmark?
Irene Simonsen (V), 2006-11-15:
Det må så stå for fru Elsebeth Gerner Nielsens egen regning, at hun hele tiden synes, at der skal tages nogle helt andre vinkler ind, og at det er ærgerligt, at jeg ikke ved mere osv.
Det, jeg kan, er at vurdere ud fra det, der hedder et almindeligt, sundt tankesæt om, at man, når man er 24 år, er modnet.
Jeg tror, de fleste mennesker – og det ved fru Elsebeth Gerner Nielsen godt – har en hurtig modning, og at det går stærkt i den proces, fra man bliver 18 år, til man bliver 24.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-11-15:
Jeg konstaterer bare, at jeg ikke fik svar på spørgsmålet.
Og fru Irene Simonsen kan heller ikke svare, for der er ikke lavet en undersøgelse, der viser noget om, hvordan 24-års-reglen virker på unges uddannelsesvalg.
Det, vi kan konstatere, er, at siden midt i 1990’erne er der heldigvis et stigende antal unge med anden etnisk baggrund, som har taget en uddannelse, ikke mindst kvinder.
Men der er ingen dokumentation for, hvilken virkning 24-års-reglen har.
Det er jo det, vi efterspørger fra oppositionens side, altså at vi får lavet en undersøgelse af, hvordan de her regler virker.
Der er trods alt tale om en organisation, der burde vide noget om området.
Det samme gælder Det Etniske Konsulentteam i København, der også siger, at de ikke kan se nogen virkning af 24-årsreglen.
Det er alle sammen mennesker, der arbejder med de unge, der rent faktisk er udsat for et tvangsægteskab.
Irene Simonsen (V), 2006-11-15:
Det kan jeg, fordi vi kan konkludere i tal, at det heldigvis går bedre; det går ikke så hurtigt, som man kan håbe på, men det går bedre.
Jeg har ikke de konkrete tal med mig og kan ikke huske dem i hovedet, så jeg vil ikke rode mig ud i at nævne nogle.
Jeg ved bare, at der procentuelt er flere unge, der kommer i uddannelse og heldigvis for det.
Vi har også i medierne set historier om, at der på universiteterne er flere og flere unge, meget, meget dygtige piger med indvandrerbaggrund, som nu får en videregående uddannelse.
Og det synes jeg er utrolig positivt i forhold til før, hvor der ikke var så mange, der gjorde det, fordi de netop lynhurtigt og allerede i en alder af 18 år blev gift og fik børn og havde opgaven med at tage sig af familien og hjemmet og dermed ikke blev en integreret del af vores samfund.
Jeg er ked af det, men jeg kan desværre ikke gøre andet end at gentage noget, jeg har sagt tidligere, og det er, at vi godt ved, at der er en henvendelse fra Sverige om, at man der ud fra en undersøgelse har konkluderet, at der altså er nogle, der nu bor i Sydsverige, i Malmø og i Skåne, for hvem det har handlet om arrangerede ægteskaber og tvangsægteskaber.
Det er jeg da forfærdelig ked af at de gør, men jeg sidder ikke som folkevalgt lovgiver i Sverige.
Jeg kan ikke lovgive for Sverige.
Jeg fornemmer, at der er et stemningsskifte i Sverige, og at man nu skal til at kigge på de her problemer, og det håber jeg man vil, for først når man kigger på de her problemer, har man jo reel medmenneskelighed med i forbindelse med at hjælpe de unge kvinder og mænd, der er ramt af det problem med arrangerede ægteskaber eller tvangsægteskaber.
Jeg synes, det er dybt ulykkeligt for de unge mennesker, der sidder i Sverige.
Og jeg synes, det er endnu mere dybt ulykkeligt – men det kan jeg ikke blande mig i – at svenskerne ikke gør noget ved det.
Henriette Kjær (KF), 2006-11-15:
Nu har hr. Steen Gade brugt et citat fra Berlingske Tidende af Anne Mau, der er daglig leder i LOKK, og vi ved godt alle sammen, hvordan det er, når vi bliver citeret; alle nuancer kommer ikke altid med.
Det er i en diskussion, hvor man erkender, at der er visse arrangerede ægteskaber og tvangsægteskaber, der er flyttet til Sverige, at den her kommentar falder.
Jeg er da ikke overbevist om, at de mennesker, der arbejder ude i de miljøer, hvis man spurgte og gik dem på klingen, ikke ville medgive, at 24-års-reglen havde haft en vis effekt, og i øvrigt også i høj grad tilknytningskravet, som hr. Morten Østergaards parti selv har været med til at indføre
Det må jo også være i erkendelse af, at der har været behov for nogle effektive redskaber.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-11-15:
Jamen det er jo godt, at fru Irene Simonsen interesserer sig for spørgsmålet om konsekvenserne af tvangsægteskaber.
Så er det bare, jeg spørger mig selv og måske også fru Irene Simonsen, hvorfor det så er sådan, at fru Irene Simonsen ikke vil sørge for, at vi får undersøgt, hvad konsekvenserne af den samlede lovgivning på familiesammenføringsområdet er med hensyn til at begrænse antallet af tvangsægteskaber, altså om det er den rigtige form for lovgivning, og om det er tilstrækkeligt til at forhindre tvangsægteskaber, så vi har en mulighed for at se, om lovgivningen rent faktisk virker godt nok.
Henriette Kjær (KF), 2006-11-15:
Jamen det er, fordi jeg lidt har det sådan, at vi politikere ofte gemmer os bag undersøgelser.
Jeg tror ikke, at den her vil vise noget, vi ikke ved.
Jeg tror, at en sådan undersøgelse vil vise, at 24-års-reglen virker, men at den selvfølgelig ikke virker fuldt ud.
Jeg har også meget svært ved at se, hvad en sådan undersøgelse skulle afdække af, hvad der skulle til i stedet for.
Det ved vi jo bl.a. også fra SFI’s undersøgelse, hvor der er blevet spurgt ind til det her i interviews.
Der er jo lavet en delvis undersøgelse af, netop hvordan man danner par.
Derfor synes jeg, det er spild af penge, spild af ressourcer.
Så synes jeg også, at vi selv må kunne komme med nogle forslag til, hvordan vi synes vi skal undgå tvangsægteskaber og arrangerede ægteskaber.
Og der tror jeg, at vi skal vente på effekten af det, vi laver i den blødere afdeling med de handleplaner, der er, og det arbejde, man i øvrigt prøver at lave via organisationer og andet.
Lotte Bundsgaard (S), 2006-11-15:
Jeg er meget enig med fru Henriette Kjær i, at i der den her debat er mange, der siger meget forskelligt.
Jeg havde forleden dag møde med en leder af et meget stort krisecenter, der også sagde, at 24-års-reglen og tilknytningskravet var med til at forhindre tvangsægteskaber i Danmark.
Men sådan er det jo, der er alle de her modsatrettede oplysninger.
Og derfor forstår jeg ikke, hvorfor fru Henriette Kjær ikke mener, at der kan være behov for en undersøgelse, der kan afdække det her og kan gøre, at det, vi kommer til at diskutere, er, om der er andre ting, vi skal gøre, i stedet for at vi kan stå her, og nogle siger, det virker, og nogle siger, det ikke virker.
Så jeg forstår ikke, hvorfor Det Konservative Folkeparti ikke kan tilslutte sig, at vi får et bedre overblik over det her område, på samme måde som vi har det på en række andre områder, hvor der er uenighed om, hvordan virkningen er.
Morten Østergaard (RV), 2006-11-15:
Fru Henriette Kjær tilhører jo, i øvrigt sammen med hr. Allan Niebuhr, den minoritet i regeringspartierne, som mener, at udlændingepolitikken mangler et menneskeligt ansigt, og det træder så frem i ny og næ.
Når nu det er sådan, at de, der rent faktisk arbejder med de her problemstillinger de steder, hvor fru Henriette Kjær slet ikke kunne forestille sig at man kan undersøge om reglerne har en effekt, nemlig ude i miljøerne, ude på frontlinjen, hvor der er behov for en indsats for at hjælpe de unge mennesker, samstemmende siger, at efter deres bedste overbevisning virker den her regel ikke, så kunne man jo starte med at lave en undersøgelse, hvor man bad dem om at forklare, hvor de har deres synspunkt eller holdning fra, og bad dem om at forklare, hvordan man kunne komme det her nærmere.
Var det ikke værd at overveje?
Det, der er spørgsmålet her, er jo, om man fra konservativ side er bange for, at en sådan undersøgelse, som ville dokumentere, at de har ret i, at 24-års-reglen ikke forhindrer tvangsægteskaber, endnu en gang ville udstille, at regeringen ikke har et menneskeligt ansigt, når det kommer til udlændingepolitikken.
Henriette Kjær (KF), 2006-11-15:
Hr. Morten Østergaard lægger ligesom op til, at jeg skulle have skamridt den her undersøgelse.
Jeg har i et spørgsmål til hr. Steen Gade brugt nogle tal – i øvrigt nogle gamle tal – fra Danmarks Statistik om, at der var mellem 80 og 90 pct., eller endda over 90 pct., af de tyrkiske efterkommere, der blev gift med en fra deres hjemland.
Så det var sådan set en gammel statistik, jeg henviste til.
Det er ganske rigtigt, at den nye statistik ikke kan sige noget om antallet af tvangsægteskaber.
Det tror jeg også bliver svært at sige noget om i den undersøgelse, man ønsker fra bl.a. radikal side.
Jeg har svært ved at se, hvilken metode man vil bruge for at få afdækket det her problem.
Vi mener, vi har et meget godt billede af, hvordan mønstrene er, og jeg har svært ved at se, hvordan man via interviews eller kvalitative tal skulle kunne fremføre noget mere interessant i en undersøgelse.
Jeg har også svært ved at se, hvad det skulle generere af gode bud på, hvad vi i øvrigt kan gøre for at forhindre tvangsægteskaber.
Morten Østergaard (RV), 2006-11-15:
Fru Henriette Kjær var ved et tidligere spørgsmål inde på den rapport om ægteskabsmønstre, der er kommet fra Danmarks Statistik, og da jeg forstår, at fru Henriette Kjær har nærlæst den, vil jeg for det første spørge, om det ikke er rigtigt, at man i den statistik, der er i rapporten, advarer mod den store følsomhed, som skyldes, at man bruger den hyppigste vielsesalder som indikator.
Det har en stor virkning, for det kan være en meget lille ting, som gør en forskel på 1 pct., f.eks. at den hyppigste vielsesalder er 25 år i stedet for 20 år.
For det tredje og måske mest vigtigt: Er det ikke korrekt, at der i den undersøgelse fra Dan marks Statistik ikke med et ord står noget som helst om tvangsægteskaber, og at man derfor ikke kan bruge den til at fortælle om effekten i forhold til lige præcis det?
Henriette Kjær (KF), 2006-11-15:
SFI har jo lavet en undersøgelse af pardannelse og baggrunden for, hvorfor man danner de par, man nu engang gør, og den undersøgelse synes jeg giver et meget godt billede.
Der er nogle meget gode svar fra de interviewede personer.
De siger netop, at når de er på ferie i deres hjemland og naboen kommer med et godt tilbud om en søn eller en datter, han godt vil have gift, har de styrke til at sige: Nej, nu er der kommet nogle regler i Danmark, som siger, at man skal være 24 år, og at man skal kunne forsørge sig selv osv. osv.
De regler giver dem nogle gode argumenter for at sige nej, og derfor er jeg overbevist om, at de virker.
Vi har problemer med tvangsægteskaber og arrangerede ægteskaber, og det var derfor, jeg spurgte hr. Steen Gade: Hvad skal vi gøre?
Det er nemlig svært at finde ud af, hvad vi skal gøre, ud over det vi allerede har gjort.
Steen Gade (SF), 2006-11-15:
Jeg synes ikke, fru Henriette Kjær svarede på, hvorfor man ikke vil være med til en undersøgelse.
Jeg forstod, at man nu er blevet enig med de andre, men hvad er substansen i, at man ikke vil være med til en undersøgelse? Jeg ville da tro, at det er konservativ tradition, at man godt vil være med til en saglig undersøgelse.
Lad den bare være uafhængig, for vi ved jo godt, at vi står på hver sin front i selve substansdiskussionen.
Men at få et bedre grundlag og måske også få et bedre grundlag for at diskutere med danskerne kan jeg ikke helt forstå bliver afvist, specielt ikke af De Konservative.
Henriette Kjær (KF), 2006-11-15:
Jeg kunne da godt tænke mig, at vi fik nogle forenklede procedurer uden at gå på kompromis med retssikkerheden, men jeg synes, det er et problem, at folk er her så længe, inden det bliver gjort dem klart, at der ikke er grundlag for en familiesammenføring.
Vi må sende nogle klare signaler, og det er derfor, at vi Konservative støtter lovgivningen hundrede procent, altså også tilknytningskravet.
Hvis man har fået en tilværelse i Danmark, er det altså også her, man skal prøve at finde en ægtefælle og stifte familie.
Steen Gade (SF), 2006-11-15:
Jeg vil sige til fru Henriette Kjær, at beskrivelsen af de gamle mønstre jo er en del af det problem, vi arbejder med.
Jeg vil spørge fru Henriette Kjær, om der ikke i konservative kredse, også her på Christiansborg, er nogle, der synes, at den pris, der betales, er for stor?
Vi har tit en diskussion om 24-årsreglen, men jeg tror faktisk, at mange bliver hårdere ramt af tilknytningskravet, og at det også er det krav, der bliver oplevet som det mest urimelige.
Er der ikke nogle anfægtelser i den retning hos De Konservative, og hvorfor vil man ikke være med til en undersøgelse?
Steen Gade (SF), 2006-11-15:
Det var ikke lige præcis den forklaring angående tvangsægteskaber, jeg hørte.
Jeg hørte faktisk fru Irene Simonsen lægge enorm vægt på, at reglen begrænser familiesammenføringer, og jeg synes sådan set også, det var ministerens melding.
Jesper Langballe (DF), 2006-11-15:
Hvis Thorning må få lov til at svare Delfi, vil jeg sige, at det egentlig ikke er så forfærdelig svært at finde ud af.
Jeg har ikke hørt fru Irene Simonsen sige, at 24-års-reglen ikke forhindrer tvangsægteskaber.
Jeg hørte, at i sin lange, præcise ordførertale sagde fru Irene Simonsen det stik modsatte, så der er altså brug for lidt lydhørhed ovre på den billige langside.
Det er klart, at meningen med 24-års-reglen alene er at stoppe tvangsægteskaber.
Det er simpelt hen formålet med den.
Det mindre antal ægtefællesammenføringer, der finder sted, betyder jo også, at antallet af udlændinge, der kommer her til landet, begrænses, og det er da uendelig lykkeligt, når det oven i købet kan grundlægge et ungt menneskes lykke, fordi den pågældende bliver fri for at blive belemret med en ægtefælle, som han eller hun ikke har ønsket.