runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2002-05-30:
Nu har jeg så taget et notat med, som er fra Finansministeriet, der har lavet beregninger på baggrund af spørgsmål, stillet af medlemmer i Folketingssalen - ikke af Det Radikale Venstres medlemmer - om Det Radikale Venstres skatteforslag.
Det vil jeg også gerne overlade til hr. Kristian Jensen.
Man bliver klog af det.
Det, der er pointen, er, at erhvervslivet har som deres højest prioriterede ønske til forbedring og forøgelse af arbejdsudbuddet, at vi sænker skat på arbejde.
Derfor har erhvervsorganisationer og virksomhedsledere sagt til Det Radikale Venstre, at de er parate til at undvære de skattemæssige særordninger, som de har, og som vi bruger til at finansiere, for det vil de gerne bidrage med.
Det er en tredjedel af finansieringen.
Så er der en tredjedel, der er offentlig besparelse, og hr. Kristian Jensen ved udmærket, at nogle af dem er sammenfaldende med nogle, som Venstre selv har kig på.
Endelig er den sidste tredjedel noget, der belaster husholdningerne.
Det er korrekt.
Men de to tredjedele er reelle nedsættelser af skat på arbejde.
Gennemsnitligt reduceres marginalskatten med 5 pct.
Holger K. Nielsen (SF), 2002-05-30:
Jo, men det er jo præcis derfor, man er nødt til at se hele GMO-problematikken og ulandene i forhold til den lokale landbrugsproduktion i de pågældende områder
Det er da muligt, at der kan laves nogle løsninger omkring patenter, men alle og enhver ved godt, at det kan give store problemer, hvis man bliver afhængig af de store agrokemiske industrier, og at man derfor skal være lidt forsigtig med at have en forestilling om, at GMO'er og en større afhængighed af den agrokemiske industri kan løse sultproblemerne i verden.
Det er et meget mere komplekst område, vil jeg sige til hr. Ole
M. Nielsen.
I forhold til ulandene og i forhold til sulten i verden er man nødt til også at udvise fantasi og vise åbenhed, og det er jeg også villig til her.
Men det må helt, helt klart ske under den forudsætning, at der ikke skal blive en større afhængighed af de store multinationale selskaber i ulandene.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-30:
Når vi taler om planloven, kan man se nytten af, at vi kun tager to bemærkninger pr. omgang.
Ellers kunne vi jo have blevet ved et stykke tid.
Med hensyn til GMO-afgrøderne er jeg enig i SF's bekymring over, at det er nogle multinationale koncerner, der sidder på rettighederne til GMO-afgrøder og dermed er i stand til at bestemme, hvad man kan købe og bruge og sprøjte med med den miljørisiko, der ligger deri.
Det, jeg gerne vil høre SF om, er, om man vil arbejde for at finde en model for, hvordan man på verdensplan kan sikre verdens befolkning de patenter, i stedet for at de ligger hos Monsanto, og hvor de nu ligger, sådan at man virkelig kunne udnytte det.
Risikoen ved a point of no return, som hr. Holger K. Nielsen helt berettiget nævner, synes jeg bestemt er gældende i Danmark, men når man taler om et land, hvor man ikke kan dyrke noget på grund af insektangreb osv., og hvor man måske kunne finde en afgrøde, som var resistent over for visse insektangreb eller over for pesticider, er det måske en lidt for forfinet bekymring at have, når folk dør af sult.
Det er jo alternativet til det.
Holger K. Nielsen (SF), 2002-05-30:
Omkring planloven må jeg altså holde fast i, at det i det her tilfælde var indsatsen fra oppositionen uden om
Kristeligt Folkeparti, som fik den sag så meget i orden, at den ikke blev helt, helt så dårlig, som den ellers ville være blevet, fordi det andet ville have været en katastrofe.
I forbindelse med ulandene og væksten i verden spørger hr. Ole M. Nielsen om GMO-afgrøder.
Det synes jeg er en ganske, ganske vigtig diskussion, som jeg bestemt synes at man skal tage seriøst uden for mange forbehold på forhånd.
På den anden side vil jeg også godt sige, at man skal være utrolig forsigtig, når man slipper den slags løs i naturen. Ikke mindst på det område er man ved det, man med et fint engelsk udtryk kalder a point of no return - der er ingen vej tilbage.
Jeg synes bestemt også, man skal se det i forhold til ulandenes situation, og derfor vil jeg meget gerne have en fordomsfri diskussion af hele det emne, som hr. Ole M. Nielsen tager op her.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-05-30:
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at sige tak, fordi SF er med til at sikre, at regeringen bare på et enkelt punkt er kommet med et positivt signal på miljøområdet, og det skete den anden aften, da regeringen bidrog til, at vi fik et ændringsforslag i forhold til planloven, som sikrer, at vi ikke får de danske kyster klistret til med alle mulige bygninger.
Så vil jeg gerne høre hr. Holger K. Nielsens mening om budskabet om, at den borgerlige regering skulle være den eneste regering, der så at sige har gjort noget for de allerallersvageste.
Efter min mening må de allersvageste være de flygtninge, der kommer hertil.
I morgen behandler vi L
126, som når det bliver vedtaget, vil betyde, at de allersvageste i samfundet vil komme ned på en fattigdomsydelse, der ligger på et sted mellem 4.000 og 5.000 kr., herunder mennesker, der har været udsat for tortur, mennesker, der har været forfulgt.
Hvordan forholder hr. Holger K. Nielsen sig til de beslutninger, et flertal i Folketinget vedtager i morgen?
Holger K. Nielsen (SF), 2002-05-30:
Jeg synes, at fru Elsebeth Gerner Nielsen tager fat på noget væsentligt, når det drejer sig om miljøet.
For lige at vende tilbage til det igen har denne regering gennemført en massakre i forhold til miljøpolitikken, men det er på visse enkeltområder lykkedes at undgå de værste katastrofer.
Det skyldes ikke regeringen.
Jeg kan da stadig huske, at hr. Eyvind Vesselbo, formand for Miljøudvalget, forleden dag nølende til allersidst efter at have spurgt den store fader, om han kunne få lov til at få en afbrydelse af det her, ikke var meget for det.
Det var udelukkende et pres fra os andre, der gjorde, at denne sag kom tilbage til udvalget - et pres, der forhindrede, at man får det kæmpe hul, der ville have været, og som ville have betydet, at man kunne bygge på strandene, og det var det, regeringen kom til at indrømme.
Derfor synes jeg, at det er vigtigt at få sagt, at der er nogle partier her i Folketinget, der vedvarende slås for, at der ikke sker de værste ulykker, og det er det her jo et meget godt eksempel på.
Omkring flygtningene stemmer vi i morgen selvfølgelig imod den politik, der er givet udtryk for i den nye udlændingelov.
Det er netop den menneskefjendske politik, som vi ikke kan stå inde for.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-05-30:
Nu har vi hørt på hr. Holger K. Nielsen i næsten 3 kvarter med lidt afbrydelser indimellem, og hvis hr. Holger K. Nielsen ikke er en sur, gnaven mørkemand, så burde han søge optagelse på Det Kongelige Teater som skuespiller, for så står han heroppe og spiller sur og gnaven og fornærmet.
Det kan godt være, at det ikke er tilfældet, men der ligger en stor karriere på Det Kongelige Teater.
Der er ikke kommet noget svar på - det er måske på grund af manglende viden omkring det lokale demokrati - hvorfor hr. Holger K. Nielsen ikke vil styrke det lokale demokrati med planloven.
Der er heller ikke kommet svar på, om SF vil give bilateral støtte til andre EU-lande, altså miljøstøtte, for det er jo det, der er fremført af ordføreren for SF tidligere i debatten om Øststøtten.
Og så skal jeg spørge hr. Holger K. Nielsen: Er det sådan, at hr. Ole M. Nielsen står heroppe og taler usandt, for jeg kunne forstå, at hr. Holger K. Nielsen ikke mente, at det, hr. Ole M. Nielsen sagde, var rigtigt?
Holger K. Nielsen (SF), 2002-05-30:
Jo, jo, hvis Det Kongelige Teater stadig væk består med denne regerings kulturpolitik, så skal jeg da overveje det. Der blev spurgt, om vi kan gå ind for den bilaterale Øststøtte.
Det betyder sådan på menneskesprog den tosidede støtte, støtte fra land til land.
Her synes jeg da, at man må have i baghovedet, at de Østlande ikke er kommet med i EU endnu.
Jamen de er da ikke kommet med i EU.
Der er da ingen, der ved, om de kommer med i EU.
Det er jo det, som den danske statsminister skal forhandle her til efteråret.
I øvrigt vil jeg sige, at det spørgsmål tager vi helt uafhængigt af, om de er medlem af EU.
Hvis der stadig væk er behov for at give Østlandene støtte til en række fornuftige projekter på miljøområdet og på energiområdet, så skal vi gøre det. Det, jeg bare vil påpege og har påpeget, er, at det er dybt hyklerisk, når denne regering siger, at den vil gøre en stor indsats for det internationale miljø, samtidig med at den skærer ned på den internationale miljøbistand med ca. 2. mia. kr.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-05-30:
Jeg fik ikke noget svar på, om hr. Holger K. Nielsen mente, at hr. Ole M. Nielsen talte usandt, da han var oppe og tale om byggeri i kystlinjen.
Jeg synes, at hr. Ole M. Nielsen gjorde det meget klart, og jeg mener, at hr. Holger K. Nielsen satte spørgsmålstegn ved, om det, hr. Ole M. Nielsen sagde, var korrekt.
Nu har hr. Holger K. Nielsen også beskæftiget sig noget med integration og er meget forarget over det, der sker.
Og hvad er resultatet?
Der er omkring 80.000 arbejdsløse indvandrere og flygtninge i Danmark.
Mener hr. Holger K. Nielsen, at disse 100 mia. kr., som er brugt på flygtninge og indvandrere i de sidste 9 år, er givet godt ud?
Mener hr. Holger K. Nielsen, at det er godt, at alle disse indvandrere og flygtninge er blevet holdt uden for arbejdsmarkedet, og at man har brugt 100 mia. kr. til at gøre det?
Holger K. Nielsen (SF), 2002-05-30:
Det sidste synes jeg er en meget interessant diskussion.
Nej, jeg synes ikke, at det, vi har gjort, er godt nok.
De to ting har ikke noget med hinanden at gøre.
Integrationsindsatsen skal vi satse mere på og bedre på, og det er en opgave for det offentlige, arbejdsmarkedets parter, private arbejdsgivere, os alle i det danske samfund. Jeg vil godt spørge hr. Eyvind Vesselbo, om han mener, at det, at integrationen er gået så dårligt, kan være et argument for, at man laver de voldsomme nedskæringer på området, som regeringen står for, og at man strammer reglerne for udlændinge i forhold til Danmark, så det rammer mange danskeres mulighed for at finde en ægtefælle i udlandet og komme til Danmark med dem.
Jeg synes, at det er en fantastisk betonpolitik, fantastisk uliberal politik, som Venstre står for på det her punkt.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-05-30:
Jeg er nødt til at vende tilbage til den faktiske virkelighed.
Jeg har meget svært ved at forstå og må derfor endnu en gang spørge hr. Holger K. Nielsen, om han virkelig kan mene, at en rammestigning på 0,7 pct. svarende til 2,5 mia. kr. kan betragtes som en nedskæring.
Er det et økonomisk jerngreb?
Nej, det egentlige jerngreb på de danske kommuner har vi fået bevis for.
Denne regering har udsendt et frihedsbrev.
Vi har allerede fået 2.000 forslag ind fra kommunerne om områder, hvor de har brug for større frihed.
Men jeg kan forstå på debatten, at hr. Holger K. Nielsen frygter det kommunale selvstyre.
Her må man sige, at det, den regering, som SF har støttet, har stået for, er et jerngreb om kommunerne.
Denne regering vil give kommunerne langt større frihed.
Vil hr. Holger K. Nielsen være med til det sammen med den stigning, som vi også tilbyder kommunerne?
Holger K. Nielsen (SF), 2002-05-30:
Jeg ved ikke, hvor fru Charlotte Dyremose har de tal fra.
En stigning på 0,7 pct. er godt og vel 1 mia. kr. Det er godt og vel 1 mia. kr.
Og så er sandheden den, at denne milliard bliver slugt op af demografiske forskydninger, af de ekstra penge, som kommunerne skal betale tilbage, fordi man påstår, at de har brugt for meget sidste år.
Jamen det er sandheden i det.
Kommunerne bliver tvunget til ganske, ganske voldsomme nedskæringer på grund af denne regerings stramme politik i forhold til kommuneforhandlingerne.
Det er sandheden, sagt til fru Charlotte Dyremose.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-05-30:
Det begynder at gå op for mig, at det måske er et spørgsmål om, at hr. Holger K. Nielsen og jeg lever i to forskellige faktiske virkeligheder.
Sådan som jeg regner, og ifølge de tal, jeg kan finde, er det 2,5 mia. kr., sagt til hr. Holger K. Nielsen. Ud over det er den faktiske virkelighed også, som jeg tidligere har nævnt, de forbedringer for de svageste, de forbedringer for de ældre, de forbedringer for sundhedsvæsenet, som vi i den borgerlige regering har været med til at sikre.
Tag f.eks. den halve milliard kroner, der er blevet sat af til de ældre.
Men jeg håber, at hr. Holger K. Nielsen vil være med til at styrke indsatsen på de her områder i stedet for bare at være gnaven over, at det ikke var den socialdemokratiske regering, som hr. Holger K. Nielsen støttede, der kunne tage de initiativer.
Holger K. Nielsen (SF), 2002-05-30:
Nej, jeg er ikke spor gnaven.
Hvor ofte skal jeg gentage det?
Skal jeg grine i flere minutter, før det går op for de tungnemme konservative?
Formanden siger, at jeg må have lov til at have en stor dåselatter i 1 minut.
Det skal jeg gerne gøre, hvis det kan hjælpe på det gode humør her i Folketingssalen, for mig
ingen alarm. Men endnu en gang, det er altså meget mere de faktiske forhold, jeg snakker om.
Med hensyn til de løfter, der blev givet i forhold til de ældre og i forhold til den faktiske politik, kan vi ikke se, at de ældre har noget særligt ud af denne regering.
Jeg har tidligere i dag med henvisning til et kært familiemedlem spurgt, hvordan min svigermor vil få det bedre på grund af denne regering, og svarene fortoner sig i tågerne.
Jeg kan ikke få noget svar på det, fordi der i høj grad er tale om varm luft.
Det skal samtidig ses i sammenhæng med, at kommunerne bliver tvunget til store nedskæringer her til efteråret.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-30:
Jeg bliver nødt til at bruge et halvt minut for at få en afrunding af sagen om strandbeskyttelseslinjen.
Det er jo reelt nok.
Så valgte vi at trække forslaget tilbage, for der var jo ikke nogen grund til at fortsætte en debat på grund af nogle formodninger.
Det kunne vi selvfølgelig have fortsat med på grund af nogle nye formodninger.
Det synes jeg ikke var frugtbart af hensyn til Folketingets arbejdstid.
Jeg er i øvrigt ikke enig i så meget af regeringens miljøpolitik, men her var altså noget, hvor vi kunne samarbejde og lave forbedringer.
Derfor forsvarer jeg det selvfølgelig også.
Og til noget helt andet, hvor hr. Holger K. Nielsen og jeg står hinanden meget nærmere
Hr. Holger K. Nielsen sagde nogle kloge ting om væksten i verden og fattigdom og den sikkerhedsrisiko, som det er, osv. Jeg kender et emne, som også har noget med den sag at gøre, nemlig SF's bekymring for GMO-afgrøder.
Jeg vil spørge hr. Holger K. Nielsen, om han alligevel ikke mener, det er en forfinet bekymring at have med hensyn til ulandenes landbrug at være så bekymret for GMO-afgrøder, hvis de virkelig kunne være med til at stille sulten i verden og dermed øge sikkerheden og give folk et bedre liv.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-05-30:
Nej, 0,5 pct. tror jeg da var i overkanten, i forhold til hvad hr. Holger K. Nielsen virkelig ønsker.
Selvfølgelig er det et teoretisk spørgsmål, sagt til hr. Holger K. Nielsen, men det er ikke mere teoretisk, end det da er interessant at vide.
SF's arbejdsmarkedspolitiske ordfører kommer f.eks. til mig og spørger, om vi vil være med i et samarbejde med SF om nogle ting på arbejdsmarkedet.
For en uge siden hørte jeg f.eks. hr. Villy Søvndal her på talerstolen tale om et historisk øjeblik, hvor man skal anbefale folk at stemme for et forslag fra Dansk Folkeparti.
Når hr. Villy Søvndal sagde det for en uge siden her fra denne talerstol i den situation, hvor der var et flertal uden om regeringen for et socialpolitisk tiltag, som vi i Dansk Folkeparti syntes var meget tilfredsstillende, så er det da interessant at vide, om SF her i dag med hr. Holger K. Nielsen, formanden, i spidsen vil anbefale sine egne ordførere på arbejdsmarkedsområdet og socialområdet at se bort fra Dansk Folkeparti fremover, når der skal findes flertal for forbedringer for nogle svage grupper her i samfundet.
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-05-30:
Nedskæringer på det boligsociale arbejde, nedskæringer på det sociale område, siger Enhedslisten, men sandheden er, at der allerede på nuværende tidspunkt, hvor regeringen kun har siddet et halvt år, er afsat 1 mia. kr. mere til særligt udsatte grupper.
Med hensyn til det boligsociale arbejde er det jo sådan, at hvis Landsbyggefonden stadig væk gerne vil have ansatte konsulenter ude i boligmiljøerne, kan de gøre det.
Vi har alene trukket det statslige tilskud tilbage, fordi vi mener, at pengene kunne bruges mere effektivt på andre områder.
Pia Kjærsgaard (DF), 2002-05-30:
Fru Pernille Rosenkrantz-Theil kender jo udmærket svarene.
Hvorfor henvender man sig ikke til de partier, som man har været parlamentarisk grundlag for, som man har haft et samarbejde med, hvor man kunne have fået det gennemført, hvis man havde presset hårdt nok på?
Det her er jo et typisk eksempel på, hvordan Enhedslisten svigter, hvordan Enhedslisten bare stiller sig op og stiller alle mulige forslag, som den ved at den ikke kan få flertal for.
Men der havde jo været en chance for at presse på.
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-05-30:
Hvor er det synd for den socialdemokratiske ordfører, at alle de taler, hun har skrevet i weekenden, ikke kan bruges, fordi hun er galt på den.
Det Konservative Folkeparti har sin del af æren og ansvaret for, at skattelettelser nu er blevet et tema.
Allerede nu har udgiftsstoppet ført til, at hver familie årligt sparer 500 kr., og det er bare ved at lægge låg på skatteudviklingen.
Af øvrige sager, vi har fået gennemført, kan jeg nævne, at vi har gennemført vores behandlingsgaranti på sygehusområdet.
Der er ikke noget med frit valg til private sygehuse fra dag 1. Der er ikke noget med en 85 pct.-dækning, hvis man vælger et privat sygehus.
Det er offentligt finansieret.
Vi har fået gennemført princippet om offentlig sygehusbehandling i Danmark.
Og i det omfang, man ikke kan få en behandling på det offentliges område, kan man søge til private og til udlandet på det offentliges regning - hundrede procent.
Sådan er det.
Derudover har Det Konservative Folketing fået gennemført regler på ældreområdet.
Vi har fået ændret det, så ægtepar, der blev tvangsadskilt under den socialdemokratiske ledelse både her og i Københavns Kommune, ikke mere bliver det.
Det er en del af regeringsgrundlaget, og det bliver gennemført i denne samling.
Det er også De Konservative.
Pia Kjærsgaard (DF), 2002-05-30:
Nej, jeg kvitterede sådan set bare i min ordførertale for, at jeg noterede, at selvfølgelig omtalte hr. Jann Sjursen irritationen over modersmålsundervisningen, og at hr. Jann Sjursen var irriteret over, at folkeskoleforliget var faldet på gulvet osv., men derefter opfattede jeg faktisk, at hr. Jann Sjursen ville prioritere folkeskolen meget højt, og det er jeg fuldstændig enig i; det synes jeg er sund fornuft.
Der skal jo være et nyt folkeskoleforlig, og dér har jeg en klar overbevisning om, at Dansk Folkeparti også kommer med.
Og jeg ved såmænd ikke, om Kristeligt Folkeparti og Dansk Folkeparti ligger så forfærdelig langt fra hinanden.
Det var egentlig bare en imødekommelse.
Jeg syntes, det var godt, at hr. Jann Sjursen bemærkede det og prioriterede det i sin tale.
Jann Sjursen (KRF), 2002-05-30:
Jamen jeg er fortsat en glad mand.
Og jeg vil sige, at det er da udmærket, at Dansk Folkeparti noterer sig Kristeligt Folkepartis interesse for folkeskolen, og den er stor.
Men det er bekymringen faktisk også over den måde, som regeringen håndterer hele folkeskolespørgsmålet på.
Og hvis Dansk Folkeparti er så interesseret i at komme med i et folkeskoleforlig, må det da også bekymre Dansk Folkeparti, at regeringen i virkeligheden overlader det til finansministeren og de forhandlinger, der skal være med Kommunernes Landsforening, at tegne konturerne af fremtidens folkeskole, for at de politiske forhandlinger så efterfølgende kan gå i gang med hensyn til, hvordan det skal se ud. Er det ikke grotesk, er det ikke absurd, vil jeg spørge fru Pia
Kjærsgaard, at folkeskolens fremtid skal bestemmes i de forhandlinger, der foregår mellem regeringen og kommunerne, og ikke af Folketingets partier, måske endda heller ikke af Dansk Folkeparti?
Pia Kjærsgaard (DF), 2002-05-30:
Jamen jeg kan godt sammen med hr. Jann Sjursen skubbe lidt til undervisningsministeren.
Jeg synes også, det går for langsomt.
Vi er ikke blevet indbudt til nogen form for forhandling p.t., men bliver det formentlig.
Jeg synes, det går for langsomt, og jeg er da enig i, at folkeskoleforhandlinger og -forlig naturligvis ikke alene er en finansministers opgave.
Selvfølgelig er det en del af den, men det er da først og fremmest undervisningsministeren, som skulle se at få sat lidt skub i de forhandlinger.
Det skal være en klar opfordring fra vores side.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-05-30:
Man kan vel bedst betegne fru Pia Kjærsgaards optræden i dag som ord, ord, ord og ord.
Hver eneste gang, der er blevet spurgt til konkrete handlinger, har vi fået ord, sympatiske ord, men handlingerne har været stik modsat.
Det med efteruddannelse fik vi jo aldrig noget svar på.
Hvordan kan Dansk Folkeparti lægge stemmer til, at arbejdere nu skal til at betale for at tage efteruddannelse, f.eks. i engelsk, som der garanteret er mange der gerne vil have?
Men et andet eksempel, jeg forfærdelig gerne vil have svar på, handler om sundhed.
Dansk Folkeparti har nu lagt stemmer til, at pensionisterne skal betale over skattebilletten, for at folk på direktionsgangen skal forrest i køen.
Nu skal arbejdsgiverne til at have skattefrihed til at sende deres folk på sygehuset via private forsikringsordninger.
Men problemet er, som fru Colette Brix fra Dansk Folkeparti selv har sagt: Jeg kan ikke se, hvorfor en hel befolkning skal være med til at finansiere sundhedsbehandlingen for folk på direktionsgangene.
Hvordan kan Dansk Folkeparti stemme for, at de pensionister, der har dårlige hofter, over skattebilletten er med til at finansiere, at direktøren kommer forrest i køen?
Pia Kjærsgaard (DF), 2002-05-30:
Jeg mener ikke, at det alene skal hænge på den, der ønsker at efteruddanne sig.
Med hensyn til den påstand, som undrede mig noget, som fru Pernille Blach Hansen kom med omkring skattefrihed, og at arbejdsgiverne kunne sende deres medarbejdere til sygdomsbehandling, vil jeg sige, at her var det faktisk Dansk Folkeparti, der pressede igennem, at det skulle gælde alle, at det ikke bare er direktøren eller direktionssekretæren.
Det var det, regeringen havde lagt op til, men det var Dansk
Folkeparti, der fik igennem, at det naturligvis skulle gælde alle, og sådan er det
Jann Sjursen (KRF), 2002-05-30:
Jeg prøver at være glad, og jeg blev sådan set også glad
, da jeg hørte fru Pia Kjærsgaard nævne mit navn i sin ordførertale.
Det var ganske vist i en kort sætning, men mit navn fandt dog plads i fru Pia Kjærsgaards ordførertale, og det var i forbindelse med de indlæg, jeg tidligere har haft i debatten omkring folkeskolen. Det får mig til sådan at spørge lidt mere uddybende til,
hvorfor fru Pia Kjærsgaard fandt anledning til at nævne mit navn i sin tale - det, som jeg altså blev glad for - for jeg vil gerne helt præcist vide, om det, der var anledningen, var den kritik, jeg tidligere i debatten rejste af regeringen for i øjeblikket at forhandle en kommuneøkonomiaftale med KL, som baserer sig på undervisningsministerens 10-punkts-program, som ikke er blevet forhandlet af Folketingets partier, ej heller er blevet forhandlet med Dansk Folkeparti, går jeg ud fra.
Var det det, der førte til, at fru Pia Kjærsgaard nævnte mig i sin ordførertale?
Var det det, så er jeg endog meget glad.