runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Niels Bloch Jespersen (S), 2001-04-05:
Deponering af affald er desværre fortsat nødvendig.
Den overordnede affaldspolitik lægger først og fremmest vægt på forebyggelse af dannelse af affald og stimulerer til genanvendelse.
Det er store mængder affald, vi producerer i samfundet.
I alt bliver det til omkring 13 mio. t årlig.
Genanvendelse foretrækkes frem for forbrænding, og deponering er den miljømæssigt ringeste udvej, da ressourcerne i affaldet ikke udnyttes og metoden medfører, at der dannes drivhusgasser og perkolat.
De overordnede principper for affaldshåndteringen og lovgivningen her i landet
har gennem en årrække været udformet i et tæt samspil med EU-reguleringen, men sådan at den konkrete organisering her i landet tilrettelægges efter vores egne principper, og det ændrer dette lovforslag ikke ved. De fleste retningslinjer i direktivet svarer således i princippet til de vilkår, der hidtil har været gældende i Danmark, men som noget nyt skal der nu stilles krav om sikkerhedsstillelse i forhold til forudsigelige økonomiske krav i en periode på mindst 30 år, f.eks. til at dække omkostningerne ved nedlukning og efterbehandling.
Endvidere er der krav om, at den nødvendige tekniske kompetence er til stede hos ledelsen, og der er krav til personalets uddannelse på virksomhederne.
Endelig slås det fast, at alle omkostninger ved deponeringen skal betales af den, der deponerer.
Der skal ske en nyvurdering og klassificering af eksisterende anlæg.
Det er en fornuftig viden, som giver os et bedre overblik og mulighed for at stille krav, hvor miljøsikkerheden ikke er tilfredsstillende med vores nuværende viden.
Men det kommer ikke til at ske hovedkulds, for der bliver en overgangsperiode på 8 år.
Endvidere giver lovforslaget grundlag for, at miljø- og energiministeren kan udstede de nødvendige bekendtgørelser til gennemførelse af direktivet.
Sammenfattende vil en gennemførelse af dette lovforslag betyde, at vi med EF-direktivet får fælles regler i hele EU-området.
Det må klart være i Danmarks interesse, at man principielt stiller virksomhederne og borgerne ens inden for hele EU på affaldsområdet.
På Socialdemokratiets vegne skal jeg anbefale lovforslaget til vedtagelse.
Bodil Thrane (V), 2001-04-05:
Denne lille søde sag på 57 sider burde jo være en større debat værdig, men da der er tale om et deponeringsdirektiv fra EU, som blev vedtaget i 1999, så har debatten nok været andre steder. Jeg skal med det samme sige, at vi støtter forslaget og alt i alt synes, at ministerens forslag virker både fornuftigt og afbalanceret. Vi er meget enige i målsætningen om at sikre affaldsdeponeringen på en måde, som langsigtet tager vare på de miljømæssige problemer, der opstår.
Der er både tale om, at man placerer ansvaret for behandlingen af deponeringspladserne, og om, at man forebygger eventuelle problemer med afviklingen og efterbehandlingen af de samme pladser.
Herefter vil jeg godt slå fast, at det er godt at se, at ministeren efter første høringsrunde har trukket forslaget om etablering af en central fond tilbage.
Jeg mener, at branchen er klart bedre tjent med mere fleksible muligheder for sikkerhedsstillelse, hvilket lovforslaget ser ud til at efterkomme.
Der er med de 57 sider mange detaljer i lovforslaget, og vi vil fra Venstres side helt sikkert se nærmere på teksten under udvalgsbehandlingen.
Jeg vil godt lige nævne et par områder, hvor vi vil se lidt nærmere på det, og det er selvfølgelig, om vi er gået længere, end direktivet forlanger, og hvad det indebærer.
Vi vil også være sikre på, at de retssikkerhedsmæssige hensyn er efterkommet ordentligt, samt vurdere omfanget af ministerens beføjelser, og om de er rimelige.
Endvidere er vi interesseret i at sikre, at kravet om uddannelse og teknisk kompetence bliver opfyldt, så branchen ikke pålægges unødigt bureaukrati og for mange omkostninger.
Vi er også optaget af spørgsmålet om konkurrenceforholdene mellem offentlige og private deponeringsanlæg.
Og herudover er der også de helt overordnede fortolkningsspørgsmål i forhold til direktivet, som nævnes i lovforslagets bemærkninger.
Men som sagt virker det umiddelbart, som om ministeren har anlagt en rimelig fortolkning, og det vil så betyde, at de ting, vi vil falde over, vil vi tage op under udvalgsbehandlingen.
Venstre støtter forslaget, og det glæder vi os til at vise under udvalgsarbejdet.
Eva Møller (KF), 2001-04-05:
Da Det Konservative Folkepartis ordfører, fru Henriette Kjær, desværre ikke kan være til stede, skal jeg på Det Konservative Folkepartis vegne sige følgende: Dette lovforslag implementerer EU's deponeringsdirektiv i dansk lov. Meget har vi opfyldt i forvejen, men der er en række forhold, som vi skal have reguleret, og vi ser positivt på at få vores forhold bragt i overensstemmelse med dette EF-direktiv.
Overordnet synes vi, at det er et fornuftigt direktiv, som sætter det gode princip, at forureneren skal betale, i højsædet.
Det Konservative Folkeparti er enig i, at det er nødvendigt at kræve den rette uddannelse af de ledere, der skal stå for de enkelte anlæg.
Affaldsbehandling i dag er meget teknisk anlagt, og derfor er det vigtigt med uddannede personer med teknisk kompetence.
Vi mener dog, at uddannelsesforløbene skal fungere smidigt, således at det gør det muligt for alle parter at få forløbet indpasset i det daglige arbejde, så hverken arbejdstagere eller arbejdsgivere kommer til at stå i en uholdbar situation.
Vi er også meget tilfredse med, at det oprindelige forslag om at etablere deponeringsbranchens miljøpulje er taget af bordet og nu erstattet af en sikkerhedsstillelse i form af bankgaranti eller indbetaling på kreditorbeskyttet konto.
Men for os er det vigtigt, at andre former for garanti vil kunne anvendes.
Det vigtigste er jo, at pengene er til rådighed, hvis det skulle blive nødvendigt.
Så er det vores håb, at man får en god dialog med ledelsen for de anlæg, der nu skal revurderes, så det kommer til at foregå i et frugtbart samarbejde, ligesom det er vores ønske, at parterne i denne sag bliver hørt og taget med på råd, når den kommende bekendtgørelse skal udformes, så der opnås forståelse for de tekniske krav, der skal stilles til anlæggene, og for de krav, der skal stilles om uddannelse af personalet.
Jørn Jespersen (SF), 2001-04-05:
Økonomisk vækst er stadig ensbetydende med vækst i affaldsmængderne, og derfor er det efter SF's opfattelse helt afgørende at få brudt den sammenhæng for at få reduceret affaldsmængderne.
Derudover er det nødvendigt at reducere de miljøbelastende stoffer i affaldet ved at fjerne dem fra kilden samt øge genanvendelsen af affaldet.
Alt sammen for at reducere behovet for afbrænding og deponering.
Deponering er den allerdårligste mulighed, for deponering af affald på lossepladsen er en potentiel risiko for forurening af grundvand, drikkevand, vandløb og søer.
Derfor er det også meget vigtigt, at den deponering, som er uundgåelig, foregår på den sikrest mulige måde, så enhver forurening undgås.
Affaldsdeponering skal altså foregå på en i forhold til miljøet forsvarlig måde.
Problemet er altså de gamle anlæg og især de gamle fyldpladser.
I SF synes vi, det er meget vigtigt at få gennemgået de gamle pladser for at få afklaret, om der er behov for nye sikkerhedsforanstaltninger, eller om pladsen måske skal lukkes af hensyn til miljøet.
På enkelte områder forekommer direktivet at være meget detaljeret.
Som udgangspunkt er vi positive over for forslaget, men der kan være enkelte dele af det, som vi ønsker at se nærmere på under udvalgsbehandlingen.
Christian H. Hansen (DF), 2001-04-05:
Ja, det kunne tyde på, at vi er kommet ind i en helt stime af afløsere.
Jeg skal også, da vores ordfører ikke kan være til stede, fremføre følgende: Ved fremsættelsen af lovforslag nr. L 206 vil datoen den 16. juli 2009 måske blive afslutning på en del af de deponipladser, vi benytter på nuværende tidspunkt.
En revurdering af samtlige deponipladser i Danmark skal gennemføres via EU's deponeringsdirektiv.
Ja, vi har jo egentlig rigtig megen fornøjelse af vores medlemskab af EU
på mange områder
Alle eksisterende deponeringsanlæg skal ifølge direktivet inden den 16. juli 2002 fremsende oplysninger til godkendelsesmyndighederne med henblik på en vurdering af, om et anlæg opfylder eller kan bringes til at opfylde direktivets krav.
Det vurderes, at en række eksisterende deponeringsanlæg - bl.a. fyldpladser - må lukke som følge af direktivets gennemførelse, men dette vil ske med respekt for den gældende 8-årige retsbeskyttelse.
Vi er meget opmærksomme på i Dansk Folkeparti, at der kan være deponipladser, der er uhensigtsmæssige, men vi er også stærkt tilhængere af »Affald 21«-intentionerne om at genbruge, og at så lidt som muligt går til deponi.
Lovforslaget skal forhåbentlig forstås således, at der ikke i forlængelse af ministerens bemyndigelse til at fastsætte regler om kompetence med hensyn til uddannelse hos såvel den driftansvarlige som personalet på deponeringsanlægget lægges op til, at der skal opbygges en egentlig uddannelse.
stedet er det hensigten, at kravene i vid udstrækning kan honoreres med henvisning til de ansattes eksisterende uddannelsesmæssige og erfaringsmæssige baggrunde.
Dansk Folkeparti ser ret positivt på lovforslaget.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-04-05:
Jeg skal kort meddele, at CD er positiv over for det her lovforslag.
Generelt er holdningen den, at det i et velfærdssamfund med en affaldsproduktion i den størrelsesorden, der er tale om, er meget vigtigt, at vi tager det her meget alvorligt, og at vi også holdningsmæssigt er med til at bearbejde, at et samfund, der producerer op mod 13 mio. t affald, bliver nødt til at indstille sig på, at der skal ret store indsatser til på området.
Vi støtter varmt lovforslaget.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-04-05:
Det er et meget velgennemarbejdet lovforslag om gennemførelse af lossepladsdirektivet, der behandles her i dag. I Danmark har vi ganske godt styr på vores affaldsdepoter.
Der er styr på dem via lovgivningen, via regionplaner.
Men også i praksis er der styr på sagerne, sådan at vi deponerer mindre og mindre, og sådan at vi ved, hvor vi gør af de ting, vi deponerer.
Meningen er selvfølgelig at beskytte grundvand og kystnære omgivelser mod nedsivning og udsivning af perkolater.
Det stiller krav til bunddække og til lerlag og
til uddannelse og til alt muligt andet, som vi sådan set allerede opfylder i dag.
Jeg ved ikke, om nogen har sagt det, men så vil jeg i hvert fald sige det, for Danmark er faktisk et foregangsland
på det her område.
Vi ved virkelig, hvad det er, vi gør.
Vi ved næsten, hvor alt er deponeret her i landet.
Det synes vi er fint.
Vi kan støtte forslaget.
Søren Kolstrup (EL), 2001-04-05:
Enhedslisten ønsker at reducere behovet for deponering, men så længe deponering eksisterer, er der selvfølgelig også behov for, at den finder sted under så velkontrollerede former som muligt.
Det gælder princippet om, at forureneren betaler, og at alle omkostninger betales af affaldsproducenten.
Vi kan også støtte princippet om ekspropriation til moniteringsboringer, og vi kan støtte princippet om kontrolkrav til både ledelse og uddannelse.
Hvad angår spørgsmålet om, at forureneren betaler, har vi bemærket, at det fremsatte lovforslag alene stiller et krav vedrørende de forudsigelige omkostninger.
Vores ideelle ønske er, at der skal gives et bidrag til en fælles pulje, som kan være offentligt kontrolleret, og som kan træde til ved uforudsigelige omkostninger samt i andre tilfælde, hvor der af forskellige årsager ikke er dækning.
Det er et spørgsmål, vi vil forfølge under behandlingen af dette forslag.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-04-05:
Kristeligt Folkeparti synes, det er et rigtig godt forslag.
Vi må jo erkende, at der tidligere har været deponeret på delvis uforsvarlig måde, at der fortsat deponeres for meget, og at vi derfor har et problem.
Vi går, ligesom et par tidligere ordførere har været inde på, ind for, at vi skal nedbringe deponeringsmængderne.
Vi skal genbruge og genanvende flere ting og i det hele taget nedbringe vores ressourceforbrug og dermed vore affaldsmængder.
Men der skal fortsat deponeres i et eller andet omfang, og især for de gamle deponeringspladsers vedkommende er det væsentligt at få styr på tingene.
Det er helt i Kristeligt Folkepartis ånd, at den, der forurener, også skal betale, og vi har også argumenteret for miljøansvarsforsikringer osv.
Derfor passer forslaget ligesom hånd i handske til det, vi står for, så vi kan støtte forslaget.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-04-05:
Jeg vil gerne sige til den socialdemokratiske ordfører, at hvis man skulle tage efter temperaturen her, så må der snart komme valg, for jeg kan forstå, at miljø- og energiministeren taler om valg, og hr. Bloch Jespersen taler om valg.
Alle her fra den socialdemokratiske side taler om valg, og jeg kan jo ikke vide, hvad der optager de socialdemokratiske gruppemøder.
Men jeg vil sige, at det her er jo fremsat længe før, det begyndte at se ud sådan, at de forskellige folketingspolitikere i Socialdemokratiet taler om valg.
Men jeg vil bare spørge hr. Niels Bloch Jespersen, når han nu siger, at man gerne vil være med til at gå ind og kigge på de her fonde og puljer: Hvordan skal det så lige forstås?
For hvis man ellers har læst beslutningsforslaget - og langt er det jo ikke, så man kunne måske forestille sig, man havde taget alle sætningerne med - så står der jo sådan set noget meget præcist om de midler, som i øvrigt blev omtalt omkring den 6. december 2000 ved et samråd, jeg selv havde indkaldt miljøministeren til.
Dér var det jo helt tydeligt i de opgørelser, vi fik, at her var midler tilovers.
nok, men hvordan skulle man forstå det, hr. Niels Bloch Jespersen sagde, at man gerne ville med ind og kigge på det?
Niels Bloch Jespersen (S), 2001-04-05:
For det første må jeg ligesom konstatere, at det ikke er regeringen, der har lagt idé til dette beslutningsforslag, som jo er helt usædvanligt og utraditionelt, idet det faktisk er indholdsløst og kun peger på nedskæringer på et - i hvert fald for regeringen, men så forstår jeg åbenbart ikke for Venstre og de andre forslagsstillere - meget vigtigt politisk område. Med hensyn til, hvad Socialdemokratiet godt vil være med til, ja, så vil vi altid være med til at gøre tingene bedre, og det er jo muligt under udvalgsarbejdet at stille spørgsmål om, hvordan man kan gøre tingene bedre.
Når det ligner en valgkamp, er det jo, fordi der er masser af signaler, som krones med dette hovedløse beslutningsforslag fra Venstre.
Der er f.eks. fru Ester Larsen fra Venstre, som har skrevet et større indlæg i Jyllands-Posten, som putter disse penge direkte over i sundhedssektoren.
Jeg mener, det kan være fornuftigt at putte penge i sundhedssektoren, men at tage dem fra miljøsektoren, det er at rette bager for smed.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-04-05:
Til hr. Niels Bloch Jespersen: Fordi fru Ester Larsen begynder at skrive artikler og sådan noget, må Socialdemokratiet ikke gå i panik.
Jeg vil også nok sige, at hvis jeg havde lagt ryg til det, regeringen har lavet de år, den har siddet ved magten, ville jeg da også begynde at få det dårligt, men nu skal man jo ikke begynde at flytte det ned til hvert eneste forslag, vi diskuterer.
Det her drejer sig sådan set bare om ca. 300 mio. kr.
Vi får oplyst i et samråd, at det er nogle penge, som miljøministeren måtte aflevere til finansministeren.
Det er der vel ikke så meget hokuspokus i, og så siger vi blot: Det tyder på, man har aflyst problemet.
Det tyder på, man har for mange midler, og så kan der være andre år, hvor man skal have flere midler.
Jeg vil godt minde hr. Niels Bloch Jespersen om, at den sidste mødedag altså er i morgen, men nogle går jo hurtigt ..., men altså, jeg vil bare sige, at når man holder en tale fra starten, som hr. Niels Bloch Jespersen gør om, at der overhovedet ikke er midler, og vi vil spare, og vi vil det ene, og vi vil det andet, så synes jeg, man skylder at forklare, om det er forkert, at vi har sagt det om de 300 mio. kr., og hvordan kommer hr. Niels Bloch Jespersen til at tale om Øststøtten, og det er nok noget med drikkevand og alt muligt andet.
Jeg synes, det ligner sådan panik før lukketid.
Aase D. Madsen (DF), 2001-04-05:
Så er vi da kommet et langt stykke hen ad vejen.
Vil hr. Kim Behnke være med til at sige, at den CO2-fri strøm skal der ikke betales CO2-afgift af?
Kim Behnke (UP), 2001-04-05:
Jeg ved, at fru Aase D. Madsen er en flittig læser af alle Energiudvalgets bilag, og derfor ved jeg, at fru Aase D. Madsen må være orienteret om, at der for så vidt angår afregning af strøm for vindmøller, ligger en fuldstændig præcis plan for, hvordan der sker en aftrapning, osv.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at der sker den aftrapning, og derfor vil det være sådan, at de havvindmøller, som er kommercielt konkurrencedygtige, selvfølgelig ikke kommer til at få tilskud, hverken i etableringsfasen eller i driftsfasen.
Aase D. Madsen (DF), 2001-04-05:
Hvis der er nogen, der står i kø, og hvis de er så interessante, hvorfor giver man så tilskud?
Hvorfor giver man tilskud?
Det er det, jeg ikke fatter.
De kan tilsyneladende producere til 33 øre.
Hvorfor giver man så tilskud?
Og med hensyn til Finansudvalget så er det jo det, man gør i øjeblikket, og det har været sagt flere gange.
Nu skal jeg ikke inddrage Venstres energipolitiske ordfører, hr. Peter Hansen-Nord, men han sagde til Ritzau for 14 dage eller 3 uger siden med hensyn til Avedøreværket, at det blev pålagt som en afgift.
Jamen vi udskriver kun afgifter og skatter her i Folketinget via bevillinger, og det er dér, jeg vil hen.
Det er simpelt hen således, at man siger: O.k., alle de udgifter, der er forbundet med det, er ikke noget problem, for vi har adgang til lommerne.
Det er jo det, der er problemet.
Problemet er, at man har fri adgang til lommerne for noget, som ligner afgifter og skatter, og det er dér, jeg vil have Finansudvalget ind.
Kim Behnke (UP), 2001-04-05:
Jo, men det synspunkt kan fru Aase D. Madsen jo forfægte i Folketingets Energiudvalg alt det, hun vil.
I øvrigt har selv en så, må man sige, meget kommerciel virksomhed som Shell i sine estimater anslået, at strømmen fra de primært havvindmøller, der opsættes fra år 2005, det vil typisk være 3-megawatt-møller, vil kunne fremstilles til en pris, der er konkurrencedygtig med oliekraft.
Sådan er den teknologiske udvikling gået, og det skyldes jo bl.a., at vi er så heldige, at 40 pct. af vindmøllerne i denne verden fremstilles af danske virksomheder.
Det er da noget, vi skal glæde os over.
Vi skal da glæde os over, at det er muligt at opstille havvindmøller også på danske havområder, som kan fremstille strøm, som er konkurrencedygtig med oliekraft, men der har selvfølgelig været et stykke vej.
Der har været en teknologiudvikling fra de første hønsestriksprojekter og så til de store havvindmøller, som der jo ikke bliver givet statstilskud til at etablere, men som tværtimod er så interessante investeringsobjekter, at selv store virksomheder står i kø for at få lov til at være med.
Helga Moos (V), 2001-04-05:
Det er ikke så meget et spørgsmål om millioner som om holdninger.
Og så kan det godt være, at der skal bruges penge til at ændre holdninger.
Det skal jeg ikke tage stilling til her.
Og der ser jeg da en stor mulighed for Syddansk
Universitetscenter, i og med at man kan lave nogle spændende samarbejder med Flensborg og med Kiel, sådan at man kan udbyde noget unikt, når det gælder handel, når det gælder teknik, når det er grænseoverskridende
Så jeg tror, at man vil være i stand til at opbygge nogle miljøer.
Men man skal jo også have et salgsarbejde, et informationsarbejde i gang.
Vi skal huske på, at vi i et århundrede, ja, vel egentlig i århundreder har været vant til ude i regionerne, at hvis man skulle blive til noget, skulle man ind over hovedstaden.
Det er jo det, vi skal have brudt.
Og det går jeg ud fra at hr. Carsten Hansen også vil gå ind for.
Martin Glerup (S), 2001-04-05:
Opfølgningen på energireformarbejdet går rigtig godt.
Der er nu fastsat afregningspriser for el fra de første havvindmøller; det baner vejen for, at den danske energisektor også med hensyn til vindkraftens offshore-udbygning kommer et hestehoved foran alle andre.
Også biomasseplanen med brug af tusindvis af ton træ og halm er faldet i hak nu til gavn for miljøet.
De CO2-fri brændsler vil medvirke til en ansvarlig energi- og miljøpolitik.
Det lovforslag, vi har til behandling her,
gælder nogle tilpasninger af elforsyningsloven samt en mindre ændring af miljøbeskyttelsesloven.
Sidstnævnte for at kraftværkerne kan få lejlighed til at etablere fælles affaldsdeponering for restprodukter.
Lovforslaget har tre hovedelementer.
For det første: De 6-7 største elforbrugere får, som vedtaget i forbindelse med elreformen, et loft over deres forpligtelse til at betale grøn energi.
Da EU-godkendelsen har været 1½ år om at komme igennem, får virksomhederne refunderet ca. 30 mio. kr., som de har betalt for meget i den periode.
For det andet
: Den del af elproduktionen, som sker efter påbud via henlæggelser, f.eks. den havvindmøllepark på 80 møller, som næste år etableres på Horns Rev, 20 km vest for Esbjerg, afregnes med en fast pris og skal således ikke indgå i den prioriterede produktion.
For det tredje: Elproduktionsvirksomheder får mulighed for at etablere egne lossepladser til røgrensningsaffald og kan tilmed tage imod affald fra andre elproducenter.
Der er eksempelvis udpeget tre lokaliteter til at modtage røgrensningsaffald her i Danmark.
Da forslaget er yderst fornuftigt, støtter Socialdemokratiet gerne dets realisering.
Brian Mikkelsen (KF), 2001-04-05:
Da mit partis ordfører, fru Eva Møller, er forhindret i at være til stede i salen, skal jeg på Det Konservative Folkepartis vegne fremsige følgende: Lovforslaget er i al væsentlighed en opfølgning på elreformen fra 1999, hvorfor vi som et af forligspartierne støtter forslaget. Der var i forbindelse med reformen enighed om, at de store elforbrugere, dvs. de 6-7 største industrivirksomheder, delvis skulle fritages for visse pristillæg til vedvarende energi og ligeledes have mulighed for at købe den sidste del af deres strømforbrug i vedvarende energi til markedspris.
På grund af EU-notifikationen har dette ikke kunnet gennemføres umiddelbart, men det sker nu, så selv om vi normalt ikke er tilhængere af love med tilbagevirkende kraft, finder vi det i dette tilfælde helt berettiget. Vi tilslutter os også, at støtten til anlæg, der producerer VE-elektricitet, omlægges fra aftagerpligt til direkte pristillæg, idet vi herved sikrer, at der ikke sker indskrænkninger i forbrugernes mulighed for frit elkøb på et liberaliseret marked.
Det drejer sig om støtte til havmølleanlæg og biomasseplanens opfyldelse.
Vi er enige i, at betalingen skal følge de principper, der gælder for at aftage miljøvenlig strøm, herunder udligningen mellem Øst- og Vestdanmark.
Vi har noteret os, at loven indebærer og indfører en ret
for ministeren til at fastsætte nærmere regler om tilsyn og kontrol med de midler, som elforbrugerne betaler til de offentlige serviceforpligtelser.
Vi er ligeledes tilfredse med den ændring i miljøbeskyttelsesloven, der gør det muligt, at el- og varmeproducerende virksomheder får mulighed for at deponere affald også fra andre værker.
Dermed sikres det, at deponeringen kan ske på en sådan måde, at der placeringsmæssigt tages vidtgående hensyn til grundvands- og drikkevandsinteresser.
Det Konservative Folkeparti kan også med tilfredshed konstatere, at høringssvarene overvejende er positive, og at det i lovforslaget præciseres, at Det Energipolitiske Udvalg skal høres, før en række tiltag og bemyndigelser udmøntes.