runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-03-09:
Sådan kan hr. Keld Albrechtsen overhovedet ikke tolke det, jeg sagt.
Hr. Keld Albrechtsen kan ikke tolke mine svar i dag på anden måde, end at jeg ikke vil svare på hr. Keld Albrechtsens spørgsmål, og det er hr. Keld Albrechtsen velkommen til at sige: Statsministeren ville ikke svare på mine spørgsmål i dag.
Jeg ville oven i købet være særdeles taknemmelig, hvis hr. Keld Albrechtsen ville gå ud og sige til offentligheden: Statsministeren ville ikke svare på mine spørgsmål. For det kan en statsminister ikke gøre, når hr. Keld Albrechtsen stiller spørgsmål om efterretningstjenesternes virksomhed. Hermed sluttede spørgsmålet.
For det første vil jeg bare sige, at vi kommer det altså ikke meget nærmere.
Og så vil jeg bare sige, at hele det her jo drejer sig om, at Enhedslisten ikke kan lide, at vi har efterretningstjenester.
Man skal jo hele tiden huske, at efterretningstjenester har vi for at beskytte Danmark og danske interesser; det er derfor, vi har dem.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-09:
Så kan statsministeren åbenbart heller ikke svare på det spørgsmål, om man bryder loven med den aflytning, for statsministeren må da i det mindste kunne svare på, om den aflytning, der foregår, er i strid med national eller international lovgivning.
Det er jo sådan, og det ved statsministeren godt, at Danmark har en tilknytningsaftale til det amerikanske Echelonsystem, og at bl.a. den nye aflytningsstation i Hjørring og den, vi har ude på Amager, deltager i dette system.
Det ved stort set alle andre end den danske regering; det er veldokumenteret.
Derfor vil jeg godt spørge statsministeren: Kan han garantere, at der ikke foregår en ulovlig aflytning i dette system, og at Danmark ikke har deltaget i brug af oplysninger, der er fremskaffet ulovligt?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-03-09:
Jeg er nødt til at sige til hr. Keld Albrechtsen, at mit svar er det samme som før.
Jeg går overhovedet ikke ind på hr. Keld Albrechtsens tankegang.
Hr. Keld Albrechtsen kan ikke udlede noget som helst om en garanti eller ikke en garanti eller noget som helst, af det jeg har sagt. Det ville bare ingen ende få, hvis jeg tirsdag efter tirsdag, onsdag efter onsdag skulle til at svare på spørgsmål fra hr. Søren Søndergaard og hr. Keld Albrechtsen om aflytning af den ene, aflytning af den anden og aflytning af den tredje.
Jeg vil overhovedet ikke gå ind på det.
En efterretningstjeneste arbejder jo i sagens natur fortroligt og hemmeligt.
Det er derfor, man har den.
Og det kan man ikke stå som statsminister og snakke om offentligt. Det kan hr. Keld Albrechtsen ikke lægge noget som helst andet i, end at det vil jeg bare ikke.
Kontrollen med det arbejde foregår i Folketingets Kontroludvalg.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-09:
Jamen jeg synes, statsministerens svar er interessant på den måde, at statsministeren altså ikke tør give en garanti om, at han ikke har abonneret på denne aflytning.
Jeg vil da sige rent ud, at jeg finder det overvejende sandsynligt, at statsministeren rent faktisk har abonneret på den aflytning, for hvad er situationen?
Situationen er den, at man forbereder en krig, som man ikke kan få generalsekretærens opbakning til, og som er i strid med FN's regler.
I den situation har man naturligvis, når man agter at bryde international ret, en klar interesse i at få at vide, hvad der foregår på generalsekretærens kontor, og hvad generalsekretæren siger i samtaler med andre lande, der måske er mere skeptiske over for et sådant krigsprojekt.
Det er da indlysende. Derfor vil jeg gerne spørge statsministeren: Kan statsministeren garantere, at man ikke fra dansk side har abonneret på oplysninger, som indgik som et led i forberedelsen af krigen mod Irak?
Det synes jeg at statsministeren må kunne svare på.
Jeg er altså nødt til at gentage det spørgsmål, for det kan da ikke være rigtigt, at man kan forestille sig den situation, at det har vi rent faktisk abonneret på.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-03-09:
Jeg vil overhovedet ikke gå ind på hr. Keld Albrechtsens mange forskellige spekulationer.
Som jeg sagde før, bør ingen statsminister udtale sig offentligt om efterretningsvirksomhed.
Jeg gør det i hvert fald ikke.
Jeg afviser jo ikke tallene, jeg siger bare, at de understreger, at det, at vi flyttede tilskuddet fra ét område af den kollektive trafik over til et andet område af den kollektive trafik, ikke kan forklare hele den takststigning, der har fundet sted siden 1997-98 - det erkender jo også fru Margrete Auken - og det er da noget at interessere sig for. Når regeringen nu får skylden for at have stået bag disse takststigninger, så må vi da sige, at så er vi nødt til at kræve en forklaring på alle de andre takststigninger.
Hvad er så årsagen til dem?
Det har vi ikke fået noget svar på, og det er det, vi nu må snakke med trafikselskaberne om, for vi synes ikke, det er rimeligt, at staten bruger et tilskud i den hensigt, at taksterne skal falde - og så stiger de!
Der var det, vi så sagde: Jamen når det ikke har haft nogen virkning for taksterne, så var det dog bedre at bruge pengene et sted, hvor vi er sikre på at få en virkning af dem, nemlig for at få udbedret skinnenettet, hvor vi jo som regering overtog et nedslidt skinnenet.
Derfor!
Nu har fru Margrete Auken jo mildest talt
aldrig været nogen stor elsker af metroen; fru Margrete Auken har faktisk bekæmpet den.
Der er jo faktisk temmelig mange, der bruger metroen.
Det er årsagen til, at der så er færre passagerer med busserne, og det er måske derfor, taksterne er steget.
Men så skulle man måske have tilpasset busdriften.
Jens Vibjerg (V), 2004-03-09:
Jeg har et andet spørgsmål.
I forslaget til vedtagelse står der, at 6-ugers-loftet på uddannelse skal fjernes.
Nu plejer fru Line Barfod jo at være velforberedt, så derfor vil jeg spørge: Er det forbigået fru Line Barfods opmærksomhed, at man både kan have 6 uger og 6 uger selvvalgt, altså 3 måneder i det første år, plus at der sådan set er ubegrænsede muligheder for uddannelse, hvis der er job eller mulighed for job i den anden ende?
Er det helt forbigået fru Line Barfods opmærksomhed?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-03-09:
Det er meget sjovt, når hr. Søren Søndergaard stiller sådan nogle spørgsmål, for hr. Søren Søndergaard ved udmærket godt, at jeg er afskåret fra at svare på spørgsmål i Folketingssalen om efterretningsvirksomhed.
Ingen statsminister bør i Folketingssalen eller offentligt i det hele taget diskutere efterretningstjenesternes virksomhed. Den er jo pr. definition fortrolig.
Det er derfor, at vi har et særligt Kontroludvalg i Folketinget, og det er klart, at det også er fortroligt.
Det, der piner hr. Søren Søndergaard, er, at han ikke sidder der.
Det er et fortroligt udvalg, som netop skal føre kontrol med den virksomhed, som efterretningstjenesterne udfører, og det er der, det hører hjemme.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Gudrun Laub (V), 2004-03-09:
Forstod jeg det rigtigt, at fru Line Barfod vil have bygget ekstra boliger i Nordjylland af hensyn til beskæftigelsen
, selv om det fortrinsvis er i Københavnsområdet, der er alvorlig boligmangel?
Jan Petersen (S), 2004-03-09:
Jamen altså hr. Flemming Oppfeldt forstår måske slet ikke tankegangen, men den er værd at studere
, fordi tankegangen har givet en fremgang i beskæftigelsen på 200.000 i det sidste årti, og derfor er tankegangen sådan set ikke så tosset, heller ikke når man skal rydde op efter det, vi er udsat for nu.
Hr. Flemming Oppfeldt ignorerer én vinkel i det, der så bliver sagt, og det er, at der jo ikke kun bliver taget penge ind, der bliver også givet penge ud.
Der er jo bl.a. tale om en skatteomlægning, hvor der skal foretages betydelige lettelser på beskatningen af folks arbejde.
Det har en dynamisk effekt også i forhold til beskæftigelsesudviklingen.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-03-09:
Jeg synes altså ikke rigtig, jeg fik et indblik i mekanismen i, hvordan det, når man øger en afgift på et bestemt område, skaber flere job.
Altså hvad er det, der gør, at arbejdsgiverne og virksomhederne siger: Hurra, nu fik vi en afgift, nu har vi lyst til at skabe nogle flere job?
Det fik
jeg altså ikke nogen indsigt i.
Man kan også sige, at hvis det skulle skabe mange job at lave en 2-promilles-lønsumsafgift, som Socialdemokratiet har foreslået, hvorfor øger man det så ikke til 4 promille eller 6 eller 8?
Det kunne da være interessant at kende den mekanisme.
Jan Petersen (S), 2004-03-09:
En skattereform skal ses i en helhed, og det, der er fordelen ved den socialdemokratiske skattereform frem for den, hr. Flemming Oppfeldt har lagt stemme til, er, at den er finansieret.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-03-09:
Jeg vil godt spørge den socialdemokratiske ordfører om en enkelt ting.
Det er med hensyn til de grønne afgifter og lønsumsafgiften - den øgede bilbeskatning og lønsumsafgiften.
Altså hvordan bliver arbejdsgiveren tilskyndet til at skabe flere job ud af det?
Hvordan vil hjulene rulle hurtigere, når man øger bilbeskatningen?
Det er bare for at tage to konkrete punkter, som Socialdemokratiet har offentliggjort.
Jan Petersen (S), 2004-03-09:
Jo, jo, det vil jeg gerne bekræfte, men jeg kan også konstatere, at det går hurtigt med at nå det, der er det europæiske gennemsnit
Det er det, der bekymrer mig, og jeg synes, det er i uansvarlige hænder.
Lars Barfoed (KF), 2004-03-09:
Vil hr. Jan Petersen ikke godt bekræfte, at gennemsnittet for ledigheden i Europa som sådan er 8 pct., og at den i Danmark er på godt 6 pct.?
Jan Petersen (S), 2004-03-09:
Ja, nu faldt udtalelsen i år 2000, så på det tidspunkt var der ikke nogen ære, der kunne tilfalde hr. Lars Barfoeds parti, men jeg kan da godt føje til, at den dramatiske ændring, der er sket, er, at mønsterlandet Danmark nu ligger i bunden, når det drejer sig om vækst i arbejdsløsheden.
Den var størst her.
Lars Barfoed (KF), 2004-03-09:
Hr. Jan Petersen indledte jo sit indlæg her med at konstatere, at kommissionsformanden, hr. Prodi, omkring regeringens tiltrædelse havde sagt, at dansk økonomi var velfungerende, og nævnte en række økonomiske parametre, hvor vi var bedre fungerende end i resten af Europa, herunder tror
Kan hr. Jan Petersen ikke bekræfte, at på alle de områder ligger dansk økonomi stadig væk i toppen i forhold til resten af Europa?
Bent Bøgsted (DF), 2004-03-09:
Det er jo efterhånden drejet ind på en skattedebat i stedet
, men jeg holder mig så til arbejdsløsheden.
Jeg vil godt i den forbindelse her have at vide
, om hr. Jan Petersen kan forklare lidt om nu den stigende arbejdsløshed. Hvorfor er der stadig væk snak om, at vi mangler arbejdskraft, at vi skal have arbejdskraft til landet, som det også sker her pr. 1. maj, hvis hr. Jan Petersen er med til at give arbejdstilladelse til én, så kommer hele familien med ind og kan tage arbejde i Danmark. For mig at se vil det være med til at øge arbejdsløsheden, fordi der bliver større pres på de stillinger, der er.
I den forbindelse vil jeg også gerne have at vide, om hr. Jan Petersen er med på, at vi skal have mere gang i aktiveringen, så vi kan bringe arbejdsløsheden ned på den måde.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-03-09:
Jeg bliver jo så nødt til bare at konstatere, at jeg så betragter det som værende forholdsvist uansvarligt rent politisk, at man ikke vil løfte sløret for, hvad det er, man vil.
Men nu kunne jeg så forstå på hr. Jan Petersen, at der i hvert fald er en hel del ting, man ikke er enige om i det her firepartisamarbejde.
Og så vil jeg da høre, om hr. Jan Petersen kan løfte sløret for, hvad det er, man ikke er enige om?
Er det så en lønsumsafgift, som man ikke er enige om?
Jan Petersen (S), 2004-03-09:
Man kan altså blive ved med at spørge fra Venstres folketingsgruppes side.
Vi har angivet i fællesskab, at vi ønsker en skattereform, der fremmer beskæftigelsen.
Og den skal fremme beskæftigelsen markant.
Det er sådan set et udmærket udgangspunkt. Og så kan fru Lillelund Bech jo godt spørge til en række detaljer.
Hvad med at rejse en forespørgselsdebat til Socialdemokratiet, hvis det var muligt?
Så kan vi diskutere skattepolitik specifikt.
Det her er en dagsorden, og det er en debat, der handler om bekæmpelse af arbejdsløshed.
Og der spiller skattepolitikken en rolle, det er vi enige om.
Der er masser af elementer, som der ikke er enighed om, javist.
Og der er det sådan set, jeg bare spørger: Har man selv styr på, hvad man vil, eller skulle man ikke nøjes med at diskutere det med sine egne, før man begynder at angribe andre?
Vi skal sådan set nok få en god og ordentlig debat på vores side om sagen.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-03-09:
Med hensyn til det her med at kaste med sten, når man selv bor i et glashus, synes jeg nu nok, at hr. Jan Petersen skulle overveje det der med, hvem der kommer med uansvarlige politiske udtalelser.
Jeg synes f.eks., det er ret uansvarligt, at man kan stå som socialdemokratisk ordfører og ikke ville løfte sløret for, hvad den fælles skattereform indeholder.
Man må jo formode, at når Socialdemokratiet kan fremsætte et forslag til vedtagelse her nede i Folketingssalen sammen med De Radikale og venstrefløjspartierne, så må man også have en fælles finansiering af det, man faktisk foreslår.
Så jeg vil spørge til det firehovedede skatteuhyre, som hr. Jan Petersen i hvert fald stadig væk ikke har åbnet vores øjne for hvordan ser ud.
Og da jeg jo har fundet ud af, at hr. Jan Petersen ikke vil svare sådan generelt på, hvad skatteuhyret sådan indeholder, så vil jeg spørge helt konkret: Indeholder skatteuhyret en lønsumsafgift, som kommer til at betyde et tab på 2.000 arbejdspladser? Har Socialdemokratiet opbakning fra De Radikale, fra SF og fra Enhedslisten til det?
Jan Petersen (S), 2004-03-09:
Jamen jeg troede sådan set ikke ud fra det, vi havde at gøre med, at ledigheden nu var opstået, fordi regeringen havde besluttet at bremse op.
Jeg har også forstået, at regeringen faktisk står og hælder vand ud af ørerne om, at det slet ikke er regeringens skyld.
Men nu siger hr. Kristian Jensen, at ledighedstallet i det år, pinsepakken blev indført, kan sammenlignes med det, der sker nu.
Det, pinsepakken handlede om, var at foretage et indgreb for at stoppe den høje hastighed, der var i dansk økonomi, så den ikke brændte sammen, hvilket lykkedes, hvorefter der blev skabt et grundlag for, at ledigheden kunne falde yderligere.
Og det er sådan set dokumenteret af det ministerium, som jeg går ud fra, hr. Kristian Jensen har en rimelig tæt forbindelse til, i hvert fald indtil næste valg.
Kristian Jensen (V), 2004-03-09:
For det første begår hr. Jan Petersen nu endnu en historieforfalskning, idet ledigheden fortsatte med at falde efter regeringsskiftet og først vendte omkring sommeren 2002.
Jeg er lidt ked af og noget skuffet over, at hr. Jan Petersen ikke har bedre styr på sine detaljer og sine fakta.
Og så må jeg sige, at det jo må skyldes, at Socialdemokratiet har været uheldige og har lavet fejl i deres indgreb.
For formålet med indgrebet, dengang ledigheden var på 180.000, var jo at bremse op.
Arbejdsmarkedet var presset, ledigheden var nu for lav.
Nu er ledigheden igen 180.000, og nu er den alt for høj.
Jeg er ret sikker på, at man skal have en socialdemokratisk hjerne for ikke at erkende, at det er dybt hyklerisk, hvad Socialdemokratiet gør nu.
Det ene år, hvor ledigheden er 180.000, er den for lav.
Det andet år, når den er 180.000, er den for høj.
Og den eneste forskel er, at nu er Socialdemokratiet kommet i opposition og kan dermed fuldstændig ansvarsfrit hykle om udviklingen i ledigheden.
Jan Petersen (S), 2004-03-09:
Hele filosofien, hvad jeg vil gætte på, hr. Kristian Jensen kan få bekræftet i Finansministeriet,
handlede om at dæmpe presset på det indenlandske forbrug og dermed beskæftigelsen byggende på indenlandsk forbrug og til gengæld få beskæftigelsen til at vokse i eksporterhvervene, hvilket skete.
Og det er det, hr. Kristian Jensen har det så svært med.
Og det var derfor, hr. Vibjerg ikke ville svare på det ordentlig heroppe.
Hvad skete der med arbejdsløsheden efter pinsepakken?
Den faldt!
Og det blev den ved med lige præcis til det kvartal, hvor hr. Kristian Jensens regering trådte til.
Så endte det.
Så vendte det.
Det er jo det, der er problemet.
Pinsepakken gav det svar, Danmark økonomisk-politisk havde brug for på det tidspunkt.
Hvis man havde forfulgt den tanke, som hr. Vibjerg gjorde sig til talsmand for, at man ikke skulle have grebet ind, og at verden så havde set bedre ud i dag, må man sige, at mage til uansvarlig økonomisk-politisk udtalelse har jeg ikke hørt for nylig her i Folketingssalen.
Kristian Jensen (V), 2004-03-09:
Jeg kan godt forstå, at det ikke er nemt at skulle stå heroppe og tage ansvaret for en fælles skattepolitik med SF og Enhedslisten som den, Socialdemokratiet nu har lovet er det, man gerne vil gennemføre.
Det kan ikke være nemt, og jeg kan godt forstå, at man taler uden om, hvad fremtiden vil bringe.
Derfor vil jeg så vende tilbage til fortiden.
Hr. Jan Petersens partifæller var ret ophidsede i debatten omkring pinsepakken. Derfor har jeg fundet frem, hvad Socialdemokratiet selv skrev om pinsepakken: »Bedre balance«, og jeg citerer nu afsnit nr. 2: Den økonomiske fremgang er imidlertid for stærk.
Det har forringet betalingsbalancen og øget presset på arbejdsmarkedet.
Det betyder tab af markedsandele og risiko for høj inflation.
Det private forbrug er mere end 20 pct. højere end i 1993. Ledigheden er nu så lav, at et fortsat, hurtigt fald vil føre til ophedning.
Det skal undgås, at opsvinget på den måde får lov
til at ødelægge sig, og derfor vil man afdæmpe.
Sidste del var min konklusion, ikke et citat.
Det var derfor, man ville afdæmpe. Men det er netop det, som vi har sagt.
Da ledigheden var på ca. 180.000 under den tidligere socialdemokratisk ledede regering, var den for lav.
Da gik det for stærkt.
Da var der ingen grænse for, hvor galt det ville gå, hvis ikke man nu greb ind med et økonomisk indgreb.
Er det så ikke hykleri, at ved præcis det samme antal ledige, så er Socialdemokratiet ...
Jan Petersen (S), 2004-03-09:
Jeg kan sådan set ikke se, det er en fiasko, at 1.000 mennesker får et job ved at lave mad til børn i daginstitutioner eller give en ekstra hånd med på plejehjem.
Hvis hr. Jens Vibjerg har det som problem, så må han være ene om det.
Jeg synes ikke, det er et problem.
Jeg synes, det var en god ting.
Jeg synes, at den mulighed skal eksistere igen. Men det kan vi jo se forskelligt på.
1.000 job er da ikke så tosset for dem, der står og mangler et.
Og det er da bedre end de 5.000 job i den offentlige sektor, hr. Vibjergs regering har fjernet.
Til det her med at man ikke vil løfte sløret for detaljerne: Der er da masser af svar, der ikke kan gives nu. Jeg ved ikke, hvordan fru Gitte Lillelund Bech har det
med velfærdsudviklingen som sådan.
Altså den største syltekrukke, der er placeret i denne folketingssamling, og vist også i den foregående og i den næste, er da Velfærdskommisionen, som gør, at Venstre og fru Lillelund Bech's parti ikke vil give svar på noget som helst, så jeg synes sådan set, at man skulle sænke niveauet noget for den grove retorik.
Jeg må jo sige, at hr. Bent Bøgsted udmærket ved, at vores bedømmelse er, at der ikke kommer særlig mange i kraft af østudvidelsen, og derfor tror jeg ikke, det kan få nogen væsentlig virkning på arbejdsløshedens størrelse.
er, at Dansk Folkeparti lægger sig i selen og selv tager et medansvar for, hvad man har bidraget til på det her område.
Det er ikke østspørgsmål, der vil kunne vælte den danske beskæftigelse, det er hr. Bent Bøgsteds slaphed over for regeringen.
Jeg tror, den kan give et væsentligt løft i levestandarden i Østeuropa, hvilket også giver gode muligheder for, at danske virksomheder kan eksportere mere.
Skal jeg så også svare på, om vi ønsker øget aktivering?
Ja, Socialdemokratiet ønsker, at aktiveringsomfanget øges, men ikke i den bevidstløse form, at man bare skal aktivere for aktiveringens skyld.
Vi ønsker mere gang i uddannelse, det er rigtigt, og det kan man kalde aktivering eller lade være.
Vi ønsker, at vi også benytter denne konjunktursituation til at give mulighed for et væsentligt kompetenceløft til dem, der er arbejdsløse.
Bent Bøgsted (DF), 2004-03-09:
Det hele lyder meget godt, men det har vi så selvfølgelig en forskellig opfattelse af, og det må vi tage diskussionen om til den tid.
I forbindelse med aktivering og kurser vil jeg gerne høre, om hr. Jan Petersen ikke er enig med mig i, at det er omsonst, at folk tager kurser, der ikke fører til noget som helst.
Der afholdes en hel del kurser rundtomkring, så skal de ledige have ét kursus, så skal de have et andet kursus, men det fører ikke til noget som helst, og i den sidste ende kan de ikke bruge det til noget, for det ender med, at det bliver forældet. Kan hr. Jan Petersen ikke være enig med mig i, at det er ikke sagen med den slags kurser?
Vi skal målrette dem til noget, der også fører til arbejde.
Jan Petersen (S), 2004-03-09:
Jeg er helt enig med hr. Bent Bøgsted i, at uddannelse af arbejdsløse skal have retning mod job.
Det må også gerne have retning mod job, der ikke lige er der i morgen, men have retning mod job, som vi forudser kommer, for jeg mener, det er vigtigt, at vi også bekæmper muligheden for at mangle arbejdskraft på bestemte områder i vores samfund, hvor vi kan se, at der er en risiko for det. Jeg må så også sige, at der vil være nogen uddannelsesaktivitet, jeg er tilhænger af, selv om den ikke i sig selv indebærer et job.
Der er ganske mange i dette land, som har svært ved at læse, som har fået en dårlig skolegang, og som har brug for at få det grundlæggende etableret, og det vil jeg også gerne ofre ressourcer på.
Det giver ikke umiddelbart job, men det kan være adgangsbilletten til, at man kan lære noget, der giver et job.
Der tror jeg sådan set, at der er meget mere at gøre end det, der gøres.
Jacob Buksti (S), 2004-03-09:
Så holder hr. Bent Bøgsteds svar til hr. Bjarne Laustsen jo heller ikke.
Hr. Bent Bøgsteds svar gik på, at det drejer sig om, hvordan man får matchet de der 10.000 job med de mange ledige.
Hr. Bjarne Laustsens spørgsmål gik på, hvad man skulle gøre i Nordjylland for at give nogle friere rammer til, at man faktisk kunne udnytte de muligheder, der nu er. Derfor gælder det svar, hr. Bent Bøgsted kommer med, jo slet ikke.
Hr. Bent Bøgsted kan vel heller ikke stå her og påstå, at det nye forsvarsforlig fører til, at der bliver flere ansatte i forsvaret!
Vil hr. Bent Bøgsted påstå det?
Det må jo være konsekvensen af, at man skal bruge forsvarsforliget til beskæftigelsesfremmende foranstaltninger.
Ellers må det betyde, at der er nogle andre steder, hvor de her job skal flyttes fra.
Eller er der noget, jeg helt har misforstået?
Nu var det sådan, at hr. Bjarne Laustsens spørgsmål var, hvad man skulle gøre ved Nordjylland.
Vil hr. Bent Bøgsted påstå, at de 10.000 ledige stillinger findes i Nordjylland?
Bent Bøgsted (DF), 2004-03-09:
Det er klart, at der skal gøres noget for at uddanne de ledige til de job, der nu er.
Det er også derfor, at jeg nævnte de her 10.000 ledige stillinger, som beviseligt findes, som ikke er besat.
Der må arbejdsgiverne jo komme med en forklaring på, hvorfor de ikke vil ansætte nogen af de ledige.
Hvis de så siger, at det er på grund af manglende uddannelse, må vi jo målrette specielle kurser til folk, der kan besætte de job.
Det er den vej, vi skal, og det er også det, der ligger i »Flere i arbejde«.
Hvis der er et job forude, kan vi målrette kurser til det job.
Hvorfor virksomhederne ikke vil ansætte folk i de her ledige stillinger, har jeg ingen forklaring på.