runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2005-05-04:
Der har været ministre under den tidligere regering, der mente, at de hurtigt kunne finde en løsning på denne her problemstilling, men som måtte erkende, at det var sværere end som så.
Jeg tror faktisk, at den tidligere statsminister i Ikastområdet kom til at stille en hurtig ændring af CO2-afgifterne i udsigt, men måtte erkende, at det ikke var muligt at gennemføre nogen hurtig ændring.
Derfor har det været nødvendigt at nedsætte et udvalg, der kommer til at arbejde i længere tid, end både hr. Bent Bøgsted og jeg ville ønske var nødvendigt.
Men hvis vi skal gennemføre en kulegravning af det her system, der kan føre frem til en fornuftig løsning, som lever op til både at styrke erhvervslivets konkurrenceevne og tage de miljøhensyn, der måtte være, så er det – desværre – nødvendigt at tage sig lidt god tid.
Så peger hr. Bent Bøgsted på, hvad vi så gør for at sikre, at der bliver bevaret arbejdspladser i Danmark.
Vi tager en lang række initiativer, bl.a. med at sænke selskabsskatten, bl.a. med at sikre, at også andre virksomheder i andre lande tager fat på at få gennemført nogle energiafgifter, der giver et lige spilleområde for danske virksomheder og dermed en bedre konkurrenceevne.
Bent Bøgsted (DF), 2005-05-04:
Det siger jo ikke ret meget, for det, man skal holde øje med, er jo de her 2 år, som der så vil gå, før der eventuelt kan ske en revision af CO2-afgiftsloven.
Det er de 2 år, som mange danske virksomheder skal bruge til at øge beskæftigelsen, som ministeren også selv gerne ser at de danske virksomheder gør.
Hvis de har nogle forudsætninger, der gør, at de siger, at de ikke kan øge beskæftigelsen herhjemme, ikke kan konkurrere på grund af de afgifter, der er i Danmark, er det så ikke rimeligt at sige, at så må vi tage hurtigere fat på det og så ligestille de danske virksomheder med de europæiske, så vi kan beholde de arbejdspladser herhjemme, så vi kan sikre, at de danske virksomheder har fair konkurrenceforhold i forhold til de europæiske?
Det er det, vi efterlyser her, det er det, vi mangler.
Hvis bare virksomhederne kunne få en, jeg vil ikke sige garanti, men noget i den retning, om, at der sker noget, så har vi en anden situation.
Kristian Jensen (V), 2005-05-04:
Spørgsmålet om udflytning af arbejdspladser kommer vi tilbage til i det næste spørgsmål, så jeg vil prøve at koncentrere mig om det oprindelige spørgsmål fra hr. Bent Bøgsted, nemlig om jeg kan stå her og garantere, at der kommer ændringer i proceslisten.
Nu er det jo svært, når man har nedsat en arbejdsgruppe til at kulegrave noget, at foruddiskontere, hvad resultatet bliver, 2 år inden de skal være færdige.
Derfor kan jeg ikke love hverken hr. Bent Bøgsted eller andre, at resultatet af arbejdsgruppens arbejde bliver en ændring af proceslisten, at det lige præcis er det, de kommer frem til.
Men proceslisten er et af de problemområder i CO2-afgiftslovene, som jeg netop har bedt dem om at kigge på, for jeg deler hr. Bent Bøgsteds opfattelse af, at proceslisten er meget kompliceret og kan give nogle svært forståelige situationer.
Bent Bøgsted (DF), 2005-05-04:
Tak til ministeren for svaret, men det giver jo ikke rigtig noget svar på, hvad der sker fremover.
Sker der en decideret ændring af CO2-afgiftsloven, som ministeren har sagt der skal nedsættes et udvalg til at se på?
Sker der en ændring, der tilgodeser de danske virksomheder, således at de bliver konkurrencedygtige i forhold til de udenlandske virksomheder i Europa?
I dag er det jo sådan, at de danske virksomheder har højere afgifter end deres konkurrenter i Europa, og det er årsagen til, at virksomhederne flytter arbejdspladserne ud.
Jeg går ud fra, at ministeren er meget enig i, hvad denne her sag drejer sig om.
Den drejer sig om Fibertex i Aalborg, der har problemer konkurrencemæssigt på grund af, at de ikke kan blive optaget på tung proces-listen.
I den forbindelse har ministeren tidligere udtalt, at der er nedsat et udvalg, der skal se på CO2-afgiftsloven, og at de skulle komme med et udspil senest i 2007.
Så ville jeg godt høre, om der i den forbindelse sker en ændring af proceslisten for tung proces.
Kristian Jensen (V), 2005-05-04:
Der følger man de ganske almindelige spilleregler.
Man kan i første omgang gå til sin lokale Told og Skat-afdeling, hvor man kan få en vurdering af det her.
Vi har i denne regerings tid indført mulighed for at få det, der hedder et bindende svar.
Det vil sige, at man på forhånd kan få at vide, hvorledes man skattemæssigt vil blive vurderet.
Det, Fibertex har gjort, er, at de har henvendt sig direkte til Skatteministeriet, der så har gennemgået de oplysninger, der er kommet fra Fibertex, og er kommet til den konklusion, at der ikke er mulighed for at sætte Fibertexprocesserne på proceslisten.
Hvis man er uenig i den fortolkning, der er, enten det er fra den lokale Told og Skat-afdeling eller i det her tilfælde fra Skatteministeriets side, så skal man følge de ganske almindelige klagevejledninger, der er, og dermed påklage en sådan sag i det her tilfælde til Landskatteretten.
Og i givet fald man ikke får medhold, ligger klagemulighederne videre i det almindelige domstolssystem.
Det er den klagemulighed, der er for alle, også i den her sag.
Bent Bøgsted (DF), 2005-05-04:
»Hvad vil ministeren gøre for at forhindre, at de store forskelle i energiafgifterne i Europa koster danske arbejdspladser, da de store forskelle på energibetaling, som det er nu, er årsag til ulige konkurrence for de danske virksomheder, hvilket betyder udflytning af danske arbejdspladser til Østeuropa?«
Skriftlig begrundelse
Der henvises til sagen om Fibertex.
Bjarne Laustsen (S), 2005-05-04:
Jeg håber, ministeren kan forstå virksomheder, der har lyttet meget til den nuværende regering og dens medlemmer, da de var i opposition og har sagt noget omkring de her ting.
Når de virksomheder så ser de samme folk indtage regeringsbænkene, forventer de jo, at der handles i overensstemmelse med, hvad der blev sagt.
Det er jo meget fint med klagemuligheder, jeg tror også, at Fibertex har bedt om aktindsigt, men det skal jeg lade være usagt i den her sammenhæng.
Men det er jo klart for, at virksomheden selv kan foretage en vurdering og en sammenstilling af, om de opfylder betingelserne sammenholdt med de virksomheder, der allerede er på proceslisten.
Det synes jeg egentlig er rimeligt nok at de gør.
Men alt imens vi taler her, sker der det, at virksomhederne overvejer udflytning eller i værste fald ikke vælger at etablere en ny virksomhed, og det synes jeg er synd og skam.
Kirsten Brosbøl (S), 2005-05-04:
»Vil statsministeren redegøre for, hvordan han har tænkt sig at opfylde valgløftet om en uddannelsesgaranti for alle 18-19-årige unge?«
Bent Bøgsted (DF), 2005-05-04:
Nu har ministeren været inde på en hel del om andre virksomheder, der er optaget på proceslisten.
Jeg håber, ministeren er i besiddelse af de samme papirer, som jeg er.
Nu vil jeg ikke nævne navne på andre firmaer, men der er optaget firmaer ved seneste ændring af CO2-afgiftssloven den 16. juni 2003.
Der er optaget et firma – lov nr. 462 af 9. juni 2004 vedrørende tørmælk – på proceslisten, der ikke opfylder alle de kriterier for energiintensitet, som bl.a. forlanges af Fibertex.
Hvordan kan det være, at et firma, der kun opfylder ét af kriterierne, kan blive optaget, mens Fibertex, der stort set opfylder de fleste af dem, ikke kan blive optaget?
Jeg synes, der er noget, der ikke hænger sammen, og jeg håber, ministeren er i besiddelse af de papirer, ellers kan vi lave en kopi til ministeren af de papirer, jeg har her.
»Idet ministeren tidligere har udtalt, at der er nedsat et udvalg, der skal se på CO2-afgiftsloven, og som skal komme med et udspil senest i 2007, hvordan er mulighederne i den forbindelse så for, at der sker en ændring af listen af virksomheder, der står på proceslisten?«
Skriftlig begrundelse
Der henvises til sagen om Fibertex.
Arne Toft (S), 2005-05-04:
»Vil regeringen tage politiske initiativer til at understøtte eliteidrætten i de idrætsforbund, som nu er udelukket fra Team Danmark, for at sikre mangfoldigheden i den danske idrætselite?
»Finder statsministeren det rimeligt, at over en tredjedel af specialforbundene under Danmarks Idræts-Forbund er blevet udelukket fra Team Danmarks eliteidrætssatsning og dermed ikke har reel mulighed for at arbejde med eliteidræt på internationalt niveau?«
Kirsten Brosbøl (S), 2005-05-04:
»Mener statsministeren, at regeringens planer om et krav om kønsopdelte lønstatistikker for virksomheder med over 35 ansatte vil have en tilstrækkelig effekt på ligelønnen i Danmark, idet det skønnes, at f.eks. kun 10 pct. af HK's medlemmer vil være omfattet af kravet?«
Kim Mortensen (S), 2005-05-04:
»Vil statsministeren genindføre skolepraktikken i bestræbelserne på at give alle unge en uddannelsesgaranti?«
Helge Sander (V), 2005-05-04:
Først og fremmest vil jeg gerne kvittere for hr. Per Clausens bekræftelse af, at der er kommet 8 mia. kr. mere til forskningen.
Det synes jeg er vigtigt.
Men når vi så skal diskutere, hvordan de er placeret, så er det jo teknik, og det er, fordi vi har placeret dem, som forskningsverdenen har bedt om, over alle 4 overslagsår i finansloven, hvor man tidligere kun koncentrerede dem på 1 år.
Det er forklaringen.
Med hensyn til udviklingen i de kommende år, så ved hr. Per Clausen lige så godt som jeg, at vi ikke kan sidde her og offentliggøre finanslove frem til 2010.
Af de årlige finanslove vil det komme til at fremgå, hvordan og hvorledes forskningsmidlerne vil blive fordelt.
Og det er klart, at der selvfølgelig skal være en stigende profil.
Præcis hvordan den bliver, afgøres jo under finanslovforhandlingerne, som det sker hvert eneste år.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Per Clausen (EL), 2005-05-04:
Jeg vil bare gentage det om de 8 mia. kr., for videnskabsministeren ved jo også udmærket, at de 8 mia. kr. har ført til, at der kun er sket et svagt fald i den offentlige forskningsindsats målt i forhold til bruttonationalproduktet.
Det er det, der er sket.
Men det er da rigtigt, at der også er bevilget 8 mia. kr.
De er da bestemt gået til forskning, og det ville da være langt værre, hvis de ikke var kommet, ingen tvivl om det.
Det er også derfor, Enhedslisten faktisk var med til at lave en delaftale på det her område sidste år, hvilket ministeren var så venlig at sige.
Bare én bemærkning til allersidst: Har jeg forstået det rigtigt, at ministeren er enig med mig i, at den vækst, der skal være i forskningsindsatsen frem til 2010, skal ske jævnt fordelt over de kommende år for at sikre en sund og fornuftig naturlig udvikling?
For hvis ministeren bekræfter det, vil vi også løbende kunne få bekræftet, om regeringen lever op til sine løfter.
Ellers kan vi jo risikere, vi skal helt hen på næste side af et valg, før der for alvor sker noget.
Jeg synes, det ville være godt også af hensyn til at sikre en fornuftig, rimelig og sund udvikling af forskningen i Danmark, at man sikrer en gradvis stigning.
Helge Sander (V), 2005-05-04:
Det er dog et paradoks.
Med hensyn til udviklingen inden for forskningsbevillingerne er det jo således, at vi i finansloven selvfølgelig kommer med nogle udspil.
Det er jo ganske umuligt at komme med beløbet helt frem til 2010 af den simple grund, at det fastlægges ved de årlige finanslove.
Men statsministeren sagde jo ganske klart sidste onsdag, at vi skal op på den ene procent, og hvis den ene procent betyder lidt flere penge end dem, der ligger i det råderum, der fremgår af regeringsgrundlaget, må vi finde disse penge.
Per Clausen (EL), 2005-05-04:
Jeg er glad for at høre, at de organer, som i forvejen arbejder med rådgivning inden for området, ikke bliver sat til side, og at de vil blive inddraget i den videre proces på den måde, som den er beskrevet i lovgivningen og reglerne omkring den.
Så vil jeg sige til ministeren, at man kan gøre tal op på mange måde.
Det, som ministeren vel så også må bekræfte, er, at det ikke er lykkedes i regeringens tid at øge den andel, som den offentlige forskningsindsats udgør af BNP.
Det er ikke lykkedes.
Det er rigtigt nok, at der var et hul i de budgetfremskrivninger, der var i den tidligere regerings tid.
Det er fyldt op.
Jeg har en mistanke om, at det også ville være blevet fyldt op, hvis SR-regeringen havde fortsat.
Vi ville i hvert fald have været med til at sikre, at det kunne ske.
Når der er grund til at være opmærksom på det nu, er det jo, fordi det efter statsministerens sidste præciseringer står helt klart, at vi skal over det beløb på 10 mia. kr., som man i valgkampen lovede at bruge til forskning plus en række andre ting.
Derfor er det jo afgørende, at regeringen allerede nu sender et meget tydeligt og meget klart signal om, at der i den finanslov, som kommer på plads for næste år, bliver afsat et milliardbeløb til en øget indsats i forskningen.
Helge Sander (V), 2005-05-04:
Jeg vil gerne med hensyn til Globaliseringsrådets funktion sige, at det overhovedet ikke har sat de andre organer, som vi har i det forskningspolitiske system, ud af drift eller tilsidesat dem.
Globaliseringsrådet er et helt overordnet organ, hvor vi sammenfatter en lang række andre initiativer end dem, der lige har med forskning at gøre, så rådet spiller fint sammen med de øvrige organer, vi har inden for dette område.
Så vil jeg gerne medgive, at det er utrolig vigtigt, at vi får den danske forskningsindsats hævet, og derfor bør hr. Per Clausen også glæde sig over, at regeringen i de sidste finanslove har fundet mere end 8 mia. kr. og med sidste års finanslov, som også Enhedslisten stemte for på det her område, besluttede, at vi alene på forskeruddannelsesområdet i 2005 skal øge det til 1.300 ph.d.er og næste år til 1.500 ph.d.er.
Det understreger jeg, fordi det er en ganske væsentlig forudsætning for, at vi kan bruge de her penge fornuftigt, som vi taler om, at vi fokuserer på den ramme, der er frem til 2010.
Per Clausen (EL), 2005-05-04:
Det giver jo anledning til i hvert fald to opfølgende spørgsmål: Jeg har godt bemærket, at Globaliseringsrådet åbenbart har overtaget en stor del af de rådgivningsfunktioner, som tidligere lå i andre organer, som havde med forskning at gøre.
Det andet er, at jeg vil spørge ministeren, om ministeren ikke er enig med mig – selv om strategien ikke er færdig på nuværende tidspunkt – i, at det er meget vigtigt, at man allerede næste år kommer i gang med at give et synligt løft til forskningsindsatsen, netop fordi det, som det jo er påpeget af mange, som arbejder med det her område, er vigtigt, at man kommer hurtigt i gang, og at man bygger det systematisk op.
Helge Sander (V), 2005-05-04:
Som det også fremgår af regeringsgrundlaget, har regeringen sat sig det mål, at det offentlige og de private virksomheder tilsammen øger indsatsen inden for forskning og udvikling, således at Danmark i 2010 når op på de her 3 pct. af bruttonationalproduktet.
Regeringen tilstræber, at det offentliges del af denne samlede forskningsindsats udgør 1 pct. af bruttonationalproduktet i 2010, akkurat som spørgeren her bekræfter i forlængelse af statsministerens besvarelse i sidste onsdags spørgetid.
Vi har igangsat et omfattende arbejde med en samlet flerårig strategi, der skal ruste Danmark til at møde globaliseringens udfordringer, og vi har nedsat Globaliseringsrådet for at få inspiration fra de relevante sektorer i samfundet.
Globaliseringsrådets arbejde er allerede kommet godt i gang og vil fortsætte det næste års tid.
Resultatet af dette arbejde udgør så et vigtigt grundlag for regeringens beslutninger om globaliseringsstrategien.
Regeringen vil på sædvanlig vis fremsætte sit forslag til finanslov for det kommende finansår til august, og sammen med finanslovforslaget for 2006 vil der også blive offentliggjort en oversigt over de statslige forskningsbevillinger frem til 2009.
Jeg vil gerne tilføje, at Globaliseringsrådet skal have en reel mulighed for at rådgive regeringen i globaliseringsstrategien.
Der kan derfor hverken præsenteres en samlet strategi eller et budget for denne strategi på nuværende tidspunkt.
Det forhold, at regeringen har udmeldt et mål for de offentlige forskningsudgifter som værende 1 pct. af bruttonationalproduktet i 2010, indebærer ikke, at strategien er gjort færdig, men blot, at en af de forudsætninger, som strategien skal udarbejdes efter, er blevet præciseret.
Regeringen skal naturligvis have mulighed for at foretage sine prioriteringer, og det vil som sagt ske i finanslovforslaget.
Per Clausen (EL), 2005-05-04:
Der har jo været nogen diskussion om, hvad regeringen i grunden har af målsætninger for den forskningspolitiske indsats i de kommende år.
Jeg har selv stillet en række skriftlige spørgsmål til videnskabsministeren, og jeg vil sige, at ikke alle svar har været lige klare.
Men hvis der var nogen usikkerhed om, hvorvidt man ønsker at overholde den tidligere trufne beslutning om at afsætte 1 pct. af bruttonationalproduktet til offentlig forskning i år 2010, blev den jo fjernet i sidste uge, hvor statsministeren sådan set meget klart sagde, at sådan skulle det være.
Jeg synes, at vi derved sådan er kommet lidt længere hen i fasen, og derfor har jeg denne gang spurgt videnskabsministeren, for jeg mener, at det må være rimeligt at gå til videnskabsministeren, når det er sådan mere konkrete spørgsmål.
Kristian Jensen (V), 2005-05-04:
Jeg er fuldstændig enig i, at det ville være en skam, hvis ikke gode danske arbejdspladser forbliver gode danske arbejdspladser, og hvis ikke danske virksomheder udvider deres produktion i Danmark.
Jeg synes jo, det er glædeligt, at det rent faktisk har vist sig i løbet af de seneste måneder, at en lang række virksomheder har udvidet deres produktion, har ansat flere folk, og at arbejdsløsheden i Danmark heldigvis er faldende.
Det er også glædeligt, at regeringen ikke bare har taget, men fortsat tager initiativer til at forbedre rammevilkårene for virksomhederne med bl.a. en sænkning af selskabsskatten.
Det, som er problemstillingen her, er, at regelsættet er så kompliceret, at de hidtidige forsøg på at lave ændringer er strandet.
Det er derfor, jeg har taget initiativet til den arbejdsgruppe, som skal sidde og gennemarbejde det her område, for vi trænger til et nyt regelsæt i stedet for det, som den tidligere regering indførte i 1994.
Grunden til, at prisen for en udvidelse vil være på 300-400 mio. kr., er, at andre virksomheder med tilsvarende energiprocesser som Fibertex vil stå i en tilsvarende situation.
De føler også, at de på grund af grænsedragningen er inde på den forkerte side af grænsen for, hvad der er tung proces, og dermed får en lavere afgift.
Hele det her spørgsmål bliver nu taget op i vores arbejdsgruppe omkring CO2 netop for at få et mere klart, mere forståeligt og forhåbentlig også mere retfærdigt regelgrundlag end det, som den tidligere regering vedtog, sådan at vi kan få ryddet op i det cirkus af regler, som de nuværende CO2-afgiftsregler er, og det er den indsats, som jeg har sat mig for at gøre.
Jeg håber, at vi får et godt bud og et bud, som vi kan gennemføre, og jeg vil være meget spændt på, om også Socialdemokratiet i givet fald vil være med til at gennemføre de lettelser for erhvervslivet, der så vil være resultatet af, at man får mere forståelige og lavere afgifter.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Meddelelser fra formanden
Bjarne Laustsen (S), 2005-05-04:
Jeg overlader trygt til skatteministeren i forhold til kommunikationen med andre medier og ting og sager at få afklaret, hvad man har sagt, og hvad man ikke har sagt, og hvad der står på hjemmesiden og sådan noget.
Det overlader jeg helt trygt til ham.
Når skatteministeren siger, at hvis man optager en enkelt virksomhed, så koster det 300-400 mio., er det så, fordi der er en lang række andre virksomheder, som har samme energiprofil som Fibertex, der så skal på listen?
Så siger ministeren, at han ikke har det råderum.
Men det er jo derfor, koblingen til det, der var fremme i valgkampen, er, at regeringen sagde: Vi vil gerne hjælpe Nordjylland, vi finder 200 mio. kr.
Det var godt nok lidt genbrug af EU-penge og sådan noget, men der kom så nogle penge.
Og så har vi noget her om, om man bare vil sørge for, at en virksomhed kommer på listen.
Efter eget udsagn siger de jo, at de i lige så høj grad opfylder betingelserne, som en række af de andre virksomheder, der allerede findes der.
Det er det, der ser underligt ud, og det er det, der må findes en logisk forklaring på.
Kristian Jensen (V), 2005-05-04:
Det nytter ikke, at hr. Bjarne Laustsen bliver ved med at påstå, at jeg skulle have udtalt noget til et medie.
Det er ganske rigtigt, at et medie har udlagt mine ord fejlagtigt.
Jeg har gjort mediet opmærksom på, at deres udlægning var klart fejlagtig.
Det er ikke skattestoppet, der forhindrer, at man sænker skatter og afgifter.
Tværtimod.
Det, der er sagen omkring Fibertex, er, at hvis vi udvider proceslisten, sådan at den proces, Fibertex gennemfører, også skal rummes inden for proceslisten, så vil en række andre virksomheder i spændet mellem den nuværende grænse og den grænse, som skal sænkes, for at Fibertex kan være med, have en tilsvarende berettiget forventning om, at de også kan få deres proces med.
Det betyder, at der vil være et provenutab på 300-400 mio. kr., hvis vi skulle udvide, sådan at Fibertex er med, og de penge har jeg ikke til rådighed.
Bjarne Laustsen (S), 2005-05-04:
Jeg kan bare forholde mig til, at ved at gå ind på et offentligt medie på en hjemmeside kan jeg se – som ministeren anbefaler – et indslag med skatteministeren og læse i et efterfølgende telegram, at det står sådan.
Det er ikke fjernet, og ministeren har ikke i mediet siden hen sagt fra over for det.
Jeg kan huske, at skatteministeren i sin oppositionstid også tog sager op herinde, hvis der var virksomheder, der var i klemme, eller der skulle laves en vej ude i Vestjylland eller noget andet noget.
Jeg synes, vi skal reagere på det.
Så forklarede ministeren nogle af tingene, og jeg vil gerne have det gentaget, for Fibertex skal træffe beslutning om det her i slutningen af maj måned.
Hvorfor kan man ikke gøre det?
Hvad er konsekvenserne?
Det er den eneste virksomhed i Danmark, der laver den her produktion.
Det må da være vanskeligt at sammenligne den med andre virksomheder, for de konkurrenter, man har, er i udlandet.
Det er der, konkurrencen er.
Kristian Jensen (V), 2005-05-04:
Nu anser jeg faktisk hr. Bjarne Laustsen for at være bedre begavet, end han giver sig ud for at være lige nu.
For jeg har sagt – jeg skal gentage det igen – at jeg aldrig har påstået, at skattestoppet er til hinder for at udvide proceslisten, og at det ikke er skattestoppets skyld, at vi ikke kan udvide proceslisten.
Så hr. Bjarne Laustsen skal ikke én gang til at påstå, at det er regeringens skattestop, der forhindrer, at vi udvider proceslisten.
Der vil hr. Bjarne Laustsen se, at TV 2/Nord har udlagt mine ord stik modsat af, hvad jeg fortalte journalisten, nemlig som om det er regeringens skattestop.
Skattestoppet er ikke til hinder for, at man sænker afgifter, skattestoppet er ikke til hinder for, at man sænker skatter.
Tværtimod har vi sænket både skatter og afgifter i regeringens tid, og vi planlægger at sænke selskabsskatten med 2 procentpoint i den kommende tid netop for at styrke danske virksomheders rammebetingelser.
Bjarne Laustsen (S), 2005-05-04:
Jeg må sige, at jeg har set det pågældende indslag et par gange.
Jeg synes, det er ret interessant, og jeg kan anbefale rigtig mange mennesker at gå ind og se det.
Men der ligger jo også et skriftligt telegram på baggrund af de udtalelser, ministeren er kommet med, til TV 2/Nord, og jeg synes, der er stor overensstemmelse mellem det, ministeren udtalte, og så det telegram, der ligger der.
Det, der vel er interessant, er, at ministeren jo så kan få lejlighed til ud over at svare to nordjyske folketingsmedlemmer i dag i salen måske også at få taletid på TV 2/Nord, hvor man får gjort rede for, hvad det er, man rent faktisk mener.
Hvis borgerne i Nordjylland bliver forundrede, så er der jo ikke noget at sige til det, når man den ene dag får én melding og den anden dag en anden melding.
Jeg vil meget gerne være med til at diskutere proceslisten og andre ting, men det var nyt for mig, at det var Venstres skattestop, og det synes jeg så kræver en yderligere forklaring på, hvorfor ministeren mener det.
Og i givet fald: Hvad er konsekvenserne af det?