Majbrit Berlau (EL), 2006-03-28:
Det går jeg egentlig ud fra betyder, at Venstre har tænkt sig at stemme for det forslag, Enhedslisten har fremsat om at afsætte en stor økonomisk pulje til at etablere gratis madordninger i folkeskolen.
Hele denne debat handler jo om: Hvordan gør vi den danske folkeskole bedre?
Hvad er det, som generelt skal ligge til grund for de næste 10 eller 20 års skolepolitik i Danmark?
Jeg må sige, at det indgåede skoleforlig, vi har liggende foran os, altså bygger på et forældet skolesystem og et forældet skolesyn.
Det bygger sammen med afskaffelse af gruppeeksamen og nedlægningen af Statens Pædagogiske Forsøgscenter på den opfattelse, at vi skal vende tilbage til den sorte skole, som vi de sidste 30 år har forsøgt at vende os væk fra.
Kontrol, centralstyring, ensretning og et meget snævert indlæringsfokus skal fremover være det, der er karakteristisk for den danske folkeskole, og det er vi i Enhedslisten meget kede af.
Vi er også rigtig ærgerlige over, at det, som forligspartierne egentlig hylder som deres mål, nemlig en bedre folkeskole, altså ikke opnås med de tiltag, som gøres i lovforslag nr. L 170, og det opnås heller ikke med det lovforslag, vi behandlede tidligere i dag om nationale test.
Det, der opnås, er, at nogle børn bliver rigtig gode til at bestå test og huske f.eks. den danske kongerække og den lille tabel, hvorimod andre børn får en forstærket skolelede, fordi det ikke er særlig sjovt konstant at være dem, der er dårlige til testene.
Man risikerer såmænd også at afvikle lærernes arbejdsglæde, for det, der bl.a. sker med lovforslaget om at indføre test, er jo, at den metodefrihed, som lærerne har i dag, og som gør, at vi rent faktisk har en god folkeskole allerede i dag, bliver afviklet.
Enhedslisten advarer imod, at man afvikler de kvaliteter, der allerede ligger i folkeskolen.
I stedet skulle man tage de positive elementer, der findes i folkeskolen, og styrke dem, men det er altså ikke det, man har gjort med folkeskoleforliget.
Det har været sagt flere gange i debatten, at oppositionen ikke kommer med gode initiativer til, hvordan vi skal gøre folkeskolen bedre.
Det mener jeg er en helt forkert opfattelse, og det betyder sådan set bare, at man ikke har lyttet til debatten.
Jeg mener, at både oppositionen – her er det altså Socialistisk Folkeparti, Det Radikale Venstre, Enhedslisten og en lang række grupper ude i samfundet gentagne gange er kommet med gode initiativer til, hvordan vi skal gøre folkeskolen bedre.
Jeg kan bare nævne, at Danmarks Lærerforening har tilbudt at reducere antallet af dårlige læsere i løbet af 5 år, men man har slet ikke taget Danmarks Lærerforenings forslag med i betragtning.
I Enhedslisten kunne vi godt tænke os at skabe nogle gode vilkår for de gode og kreative elementer, der er i folkeskolen i dag, men det kræver altså penge, det kræver vilje, og det kræver tillid til den lærerstab, vi har.
Det kræver også, at eleverne har nogle rettigheder, og vi vil derfor fremsætte et lovforslag om at sikre eleverne de rettigheder.
Det skal være minimumsrettigheder, som skal sikre, at de har et ordentligt arbejdsmiljø; at de lærere, der underviser dem, har haft adgang til efteruddannelse; at der følger en ordentlig økonomi med til den enkelte elev, og at de rammer, skolen er underlagt, og de undervisningsmaterialer, eleverne skal beskæftige sig med, er moderne.
Det, vi kan se i dag, er jo, at rammerne for den danske folkeskole er nedslidte, og jeg kunne godt tænke mig at høre, om man kan sidde fuldstændig overhørig – det opfatter jeg at forligspartierne gør – at nogle af de problemer, folkeskolen slås med, faktisk skyldes, at der ikke kan etableres ordentlige rammer til den enkelte elev.
Jeg kunne godt tænke mig, at der blev udviklet en kreativitet og en metodefrihed.
Jeg så i nyhederne her i dag, at en lærer lod eleverne lære gennem børnestavning, som han kaldte det.
Den metodefrihed, den kreativitet udelukkes totalt, hvis man stemmer for dette folkeskoleforslag, for det går i retning mod den sorte skole, må jeg sige.