runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lissa Mathiasen (S), 2004-02-17:
Jeg synes, det er svært at få svar fra ministeren på det, jeg egentlig spørger om.
Det, jeg spurgte om, var, om ikke ministeren fandt, at det her var ret alvorligt, hvis der er 4-5 mia. kr. - og det er ikke størrelsen af det beløb - om det ikke er så alvorligt, at ministeren ikke bare burde sidde det overhørig, men sige: Jamen vi vil prøve at undersøge det brede marked nu.
Det, jeg spurgte om, var: Vil ministeren ikke være med til, og hvornår vil ministeren være med til, at vi får grebet ind, så vi i hvert fald får lukket det her hul, så vi får stoppet den her problematik?
Vi vil meget gerne kigge på, hvordan man får mere åbne ventelister.
Det har vi altid stået for i Socialdemokratiet.
Men hvordan og hvornår vil ministeren komme med et initiativ? Bliver det i den her samling, eller hvor længe skal de mange lejere, mennesker, der oplever at blive presset til at betale penge under bordet, opleve, at denne regering og denne minister, der er ansvarlig for området, sidder det her problem overhørig?
Hvornår kommer der et initiativ?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-02-17:
Jeg vil gerne sige til fru Lissa Mathiasen, at det her jo ikke er nogen ny problemstilling.
Det er en problemstilling, der popper op her i Folketinget år efter år.
Så kan man spørge sig selv, hvorfor i alverden den socialdemokratiske regering ikke har foretaget sig noget på det her område i de 10 år, den havde mulighed for at gøre det. Jeg vil gerne sige, at jeg synes, det er forkert, at der er en sort økonomi.
Jeg kan ikke lide, der er en sort økonomi, og vi vil godt prøve at se på det.
Men vi har måske et andet forhold til det, vi kalder den private ejendomsret i regeringen, end man har i Socialdemokratiet, og det er måske der, vandene skiller en lille smule.
Morten Homann (SF), 2004-02-17:
Jeg vil godt starte med at ønske skatteministeren velkommen hjem fra ferie.
Jeg håber, at ministeren har haft en god ferie i sidste uge.
Mens ministeren var bortrejst, er jeg sikker på, at det er ham bekendt, at vi har haft en lidt større diskussion omkring aktieavancebeskatningsloven, særlig når det drejer sig om muligheden for at få fradrag for tab, når man annullerer sine egne næringsaktier.
Jeg har selv stillet en del spørgsmål skriftligt, og jeg ved, at vi også vender tilbage til det med statsministeren i morgen.
Men det spørgsmål, som stadig står tilbage, og som skatteministeren, nu hjemvendt fra ferie, har lejlighed til at svare på, er: Hvad er årsagen til, at man nu i over 3 år har haft en betænkning fra denne her ekspertgruppe under Skatteministeriet liggende, hvor de lægger op til en reform af aktieavancebeskatningssystemet, herunder også at lukke det her hul?
Hvad er grunden til, at man har haft det liggende så længe, uden at skatteministeren har fremsat forslag i Folketinget?
Svend Erik Hovmand (V), 2004-02-17:
Tak for de venlige bemærkninger.
Lad mig dernæst sige, at den sag, som spørgeren henviser til, jo er en sag, som jeg har beskæftiget mig en del med i går.
Jeg tror, at spørgeren er klar over, hvilke initiativer der allerede er taget i sagen.
Så spørger spørgeren: Hvorfor har man ikke tidligere grebet ind?
Det spørgsmål kunne man også have rettet til to tidligere skatteministre.
Betænkningen kom jo i år 2000, og jeg kan af gode grunde ikke udtale mig om perioden fra september 2000, hvor den kom, til november 2001, da jeg tiltrådte som minister.
Men i den redegørelse, som jeg har lovet Folketingets Skatteudvalg,
vil jeg naturligvis søge at beskrive det samlede forløb så indgående som muligt.
Jeg kan dog oplyse, at udvalget havde til formål at fremkomme med forslag til en generel revision af og forenkling af aktieavancebeskatningsreglerne; det har jo især været personbeskatningsområdet, altså 3-års-reglen og 100.000-kroners-grænsen.
Udvalget har aldrig foretaget nogen analyse af, om egenaktier opkøbt med henblik på annullering overhovedet falder ind under næringsbegrebet, altså om der er tale om et fradragsberettiget næringsbegreb, og om der er tale om et reelt og ikke kun et skatteteknisk tab.
Det er netop disse to begrundelser, myndighederne anvender som begrundelse for at nægte tabt fradrag i dag, og det er, hvad jeg kan sige nu.
Morten Homann (SF), 2004-02-17:
Nu hæfter jeg mig generelt ved diskussionen om reform af aktieavancebeskatningen.
For ministeren må da medgive - og korrekse mig, hvis jeg tager fejl - at hvis man havde udført arbejdsgruppens anbefalinger i praksis, så havde vi slet ikke behøvet at stå i den situation, vi står i i dag.
Så havde man sådan set fjernet enhver tvivl om, hvordan det skattemæssigt skulle behandles, når bankerne udfører den manøvre, som bliver behandlet i Landsskatteretten for øjeblikket.
Så hvis man havde gennemført det her i tide, havde vi slet ikke behøvet den diskussion.
Kan ministeren ikke bekræfte det? Så er jeg fuldstændig med på, at vi godt kunne tage diskussionen med alle mulige andre ministre, men nu er det skatteministeren, der er skatteminister og har været det i de sidste snart 2½ år.
Derfor synes jeg, det er ganske rimeligt at spørge skatteministeren: Hvorfor har man ikke fremsat forslag om en reform af aktieavancebeskatningen i de 2½ år, hvor den nuværende skatteminister har haft ansvaret for Skatteministeriet?
Svend Erik Hovmand (V), 2004-02-17:
Jeg er altså nødsaget til at sige, at reglerne på det her område jo har været uændrede i masser af år, nemlig at man i tvivlsspørgsmål kører ligningsvejen, altså man kører det almindelige klagesystem igennem, og man lovgiver ikke.
Vi har utrolig mange sager i skattesystemet, og det har vi altid haft.
Men både jeg og tidligere ministre har benyttet sig af den praksis, at hvis der er tvivl, ja, så kører det den sædvanlige klagevej i skattesystemet.
Når man spørger om betænkningen 2000, må jeg sige, at problemstillingen ikke er specielt fremhævet.
Arbejdsgruppen har således ikke engang medtaget problemstillingen i kapitlet om særlige problemstillinger, som arbejdsgruppen har overvejet.
Man skal helt uden om betænkningen i et følgeforslag, før problemstillingen overhovedet strejfes.
Det, der i højeste grad var tale om i hele den der diskussion, var jo diskussionen om personbeskatning.
Det var det, der i særlig grad optog den politiske diskussion, altså 100.000-kroners-grænsen, 3-års-reglen og de problemer, der knyttede sig til dem.
Morten Homann (SF), 2004-02-17:
Men grunden til, at jeg interesserer mig lidt for, hvorfor skatteministeren ikke har fremsat forslag til en samlet reform af det her område - det kan være det, der drejer sig om bankernes fradrag, eller det kan være personbeskatningen - er jo også, at skatteministeren har fået det anført på regeringens lovprogram.
Hver eneste gang, det lovprogram er blevet fremlagt fra regeringens tiltræden og frem til, men ikke til og med den nuværende samling, har det stået på lovprogrammet, at der ville komme en reform af aktieavancebeskatningen.
Det er derfor, jeg siger, at det ikke bare kan have ligget sådan fuldstændig hen uden omtanke i ministeriet.
Ministeren må have gjort sig nogle overvejelser om, hvorfor man først havde tænkt sig at fremsætte det her forslag og så derefter lod det ligge.
Er det på grund af skattestoppet, eller er der andre årsager?
Det synes jeg sådan set at ministeren bør forklare.
Ole Sohn (SF), 2004-02-17:
Jeg forstår ikke helt, når vicestatsministeren siger, at vi bevæger os mod liberalisering, og samtidig argumenterer med, at den nuværende lukkelov overhovedet ikke bliver udnyttet.
Forbrugerne har ikke ønsket eller krævet døgnåbent, og de ansatte er bekymrede, fordi det giver øget arbejdsløshed for ordinære stillinger og til gengæld flere deltidsstillinger.
De vil blive besat af de studerende, som regeringen gerne vil have passer deres studier, men nu skal de i stedet rende rundt i supermarkederne, og de selvstændige købmænd og specialforretningerne skal lukke.
Hvad er behovet så for, at vi bevæger os mod en liberalisering?
Hvem er det, der ønsker det?
Kan vicestatsministeren ikke fortælle Folketinget: Når nu 31 organisationer er enige om, at lukkeloven ikke skal afskaffes, hvem er det så blandt de handlende, som ikke er med i den henvendelse?
Hvilke organisationer eller hvilke næringsdrivende er det, der ønsker at få afskaffet lukkeloven?
Svend Erik Hovmand (V), 2004-02-17:
Må jeg allerførst sige, at det intet har med skattestoppet at gøre.
Må jeg dernæst sige, at opfattelsen åbenbart er, at jeg burde have reageret på baggrund af arbejdsgruppens betænkning.
Den tidligere regering havde nøjagtig det samme grundlag, og den har ikke anset det for nødvendigt at fremsætte et særskilt lovforslag om problemstillingen.
Jeg nævner det kun.
Så vil jeg sige, at regeringen jo har haft aktieavancebeskatningsloven på lovprogrammet et par gange.
Debatten har, som jeg sagde før, først og fremmest drejet sig om personbeskatning, altså 3-års-reglen, 100.000-kroners-grænsen osv.
Mange har som hr. Homann udlagt det på den måde, at regeringens skattestop er en hindring.
Dette er simpelt hen ikke korrekt.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-02-17:
Vi ved jo, at den nuværende lukkelov skal revideres i den kommende folketingssamling.
Der er faktisk indgået et forlig, der tilsiger, at den lukkelov, vi har på nuværende tidspunkt, skal revideres.
Det, jeg har tilkendegivet i indeværende uge, er, at jeg sætter ikke årstal på, men at udviklingen går i retning af øget liberalisering; ingen tvivl derom.
I dag er det sådan, at alle kan holde døgnåbent fra mandag morgen til lørdag kl. 17.00.
TV 2 har vist billeder af, at forretningerne i Vestergade i Odense var lukkede i går aftes, og det er altså ikke på grund af lukkeloven, men sandsynligvis fordi der ikke kom nogen kunder.
Ret beset kunne de bare holde åbent.
Der er mulighed for otte løse søndage, og det skal vi nu have en dialog om.
Jeg mener ikke, der er behov for, at vi her og nu skal se flere butikker med brunt papir i vinduerne i yderområderne, og derfor har jeg tilkendegivet, at i min optik er lukkeloven ikke afskaffet i løbet af 1-2 år, og at vi går i retning af en yderligere liberalisering.
HK/Handel, 31 købmandsorganisationer og lignende er kommet med et rimelig godt forslag med et bud på, hvad de mener, og nu tager vi møder med organisationerne.
Lukkeloven skal liberaliseres, men det skal foregå i samklang med berørte parter.
Det er et faktum, at efter at denne regering er kommet til, er der givet tilsagn til meget mere offentligt byggeri, og kapitalindskuddet er blevet halveret.
Selvfølgelig er de tidligere regeringspartier også inde i billedet, fordi de er med i den pakke, vi taler om.
Jeg kan forstå på hr. Keld Albrechtsen, at han er fuldstændig ligeglad med den beskæftigelsestilvækst, byggeriet i Aalborg giver.
Jeg har indkaldt til møde i denne uge med forligspartierne, hvor jeg vil høre, om de vil være med til, at vi ændrer ordningen til en tilskudsordning frem for en fradragsordning, og det er jo bare ét element i den vifte af boligbyggerifremmende tiltag fra den borgerlige regering.
Endnu en gang: At der er færre boliger til rådighed,
er jo ikke rigtigt.
Vi bygger flere og flere boliger, så selvfølgelig bliver der flere boliger til rådighed.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-02-17:
Jeg tror da, at hr. Jann Sjursen har ret i, at under alle omstændigheder, hvis man igangsatte sådan en proces, så ville der da gå år og dag, fordi det er meget omfattende spørgsmål, og al erfaring fra tidligere grundlovsrevisioner viser, at det tager ganske lang tid at forberede det på en måde, så der bliver skabt den tilstrækkelige politiske bredde bagved.
Men nu behøver den type forberedelser jo ikke at finde sted så institutionaliseret, at man ligefrem behøver at nedsætte kommissioner og konventer, og hvad der ellers er foreslået.
Det kan også ske på mange andre måder med offentlige debatter, politikere, der arrangerer høringer, og ting, vi jo sådan set allerede har igangsat i kølvandet på grundlovens 150-års-jubilæum.
Lotte Bundsgaard (S), 2004-02-17:
I løbet af den sidste uges tid har der været en hel del
er overordentlig glade for, at også regeringen har forstået, at der skal gøres noget for at lette børnefamiliernes hverdag.
Men i løbet af den sidste uges tid er vi blevet lidt i tvivl om, hvad regeringen egentlig mener.
Derfor håber jeg på, at vicestatsministeren i dag kan kaste lys over sagen. Jeg vil konkret spørge vicestatsministeren om tre ting.
For det andet: Hvordan vil regeringen i givet fald finde pengene?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-02-17:
Jeg er glad for, at fru Lotte Bundsgaard interesserer sig så voldsomt for børnefamilierne, det gør regeringen også.
Jeg kan sige, at vi i de 2 år, vi har siddet i regering, faktisk har prioriteret børnefamilierne.
Jeg kan i hvert fald nævne, at der er vedtaget 1 års fleksibel barselorlov. Der er efterhånden styr på de overenskomstmæssige barrierer, der har været for en aftale om nedsat arbejdstid.
Med hensyn til den indeværende debat synes jeg, at det er friskt nok, at der bliver luftet nogle ideer.
Og det faktum, at regeringen prioriterer børnefamilierne så højt, har jo netop gjort, at vi har nedsat et børnefamiliepolitisk udvalg under beskæftigelsesministeren, der nu vurderer alle de forslag, der kommer frem, og som også har været tilgængelige i pressen.
Det er klart, vil jeg gerne sige til fru Lotte
Bundsgaard
, at pengene selvfølgelig skal findes, og de må indgå i den prioritering, der er i forbindelse med enhver finanslov hvert eneste år.
Og hvor vi finder pengene henne, afgør vi jo hver gang, vi kommer frem til finansloven.
Lotte Bundsgaard (S), 2004-02-17:
Ja, jeg tror faktisk, at de fleste børnefamilier godt kan mærke, at regeringen har interesseret sig for dem, eller i hvert fald kan de mærke, at taksterne er steget gevaldigt der, hvor de skal have passet deres børn.
Men jeg synes ikke, at ministeren svarede på mit spørgsmål.
Punkt 1: Er det rigtigt, som Jyllands-Posten skriver den 14. februar, at forslag til forbedring af børnefamiliernes vilkår ikke må koste penge?
Eller er regeringen villig til at bruge penge?
Punkt 2: Er vicestatsministeren enig med socialministeren i, at vi skal have en lovfæstet børnepasningsgaranti, så alle forældre kan være sikre på, at når børnene er 6 måneder, kan de selv vælge, om de vil tage den forlængede barselorlov, eller om de vil have passet deres børn?
Er vicestatsministeren enig med sin socialminister i det forslag?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-02-17:
Jeg vil gerne sige til fru Lotte Bundsgaard, at med udgangspunkt i Ugebrevet A4 kan vi altid diskutere, hvad taksterne er sammenholdt med inflationen og sammenholdt med, at der er givet en skattelettelse, den første reelle skattelettelse i 30 år, som også hjælper børnefamilierne.
Vi ved om pasningsgarantien, at den arbejdes der hårdt på i mange, mange kommuner, og jeg synes, det er fornuftigt, at vi får en pasningsgaranti i samtlige kommuner.
Jeg skal ikke begive mig ind på de forskellige ressortministres områder om det her i dag, blot sige, at jeg synes, det er en god idé, at vi ser på det.
Men jeg kan ikke sige her, om der kommer lovgivning, eller om der ikke kommer lovgivning.
Vi er faktisk meget, meget tæt på at have pasningsgaranti i mange af landets kommuner, og det synes jeg at fru Lotte Bundsgaard skal glæde sig over.
Lotte Bundsgaard (S), 2004-02-17:
Desværre virker det, som om vicestatsministeren har været lidt for længe på regeringskontorerne og lidt for kort tid derude, hvor det foregår.
For derude i virkeligheden, hvor det foregår, ved forældrene jo godt, at prisen på pasning af deres børn er steget gevaldigt.
Det er vicestatsministeren så ikke helt enig i, hvilket jeg selvfølgelig beklager. Jeg må spørge vicestatsministeren igen, om han - når vi nu genfremsætter et forslag om at indføre en pasningsgaranti ved lov, så alle forældre i landet ved, at når barnet er ½ år, har de frit valg mellem at tage barselorlov ½ år mere eller få deres barn passet i en daginstitution - vil være med til at stemme for det forslag?
Eller er vicestatsministeren uenig med sin socialminister i forslaget?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-02-17:
Nu begynder fru Lotte Bundsgaard jo at markedsføre den her socialdemokratiske idé om, at en daginstitution kun må koste 1.000 kr.
Det kan jo lyde meget, meget sympatisk, at man letter børnefamilierne på den måde, men man glemmer bare at fortælle den anden halvdel af historien, nemlig hvor pengene skal komme fra.
De skal skæres direkte ind i børnepengene.
Det eneste, vi ikke har hørt om, er, hvordan man så skaffer den yderligere finansiering.
Jeg må også spørge, hvad der skal ske med de familier, der har friplads på daginstitutioner.
Hvad så, må jeg spørge fru Lotte Bundsgaard.
De skal på en og samme tid ikke få noget ud af det, samtidig med at de må regne med, at deres børnepenge bliver skåret i bund.
Men det kan jo være, at Socialdemokraterne kan finde en løsning på det. Så vil jeg igen sige, at jeg ikke er ressortminister på området.
Jeg ved, at der er ved at være pasningsgaranti i samtlige kommuner.
Jeg skal ikke lægge mig fast på, om der sker lovgivning på området.
Lotte Bundsgaard (S), 2004-02-17:
Om vicestatsministeren så har læst på sin lektie, kan man blive i tvivl om, for havde vicestatsministeren gjort det, så ville han vide, at alle, der har friplads i dag, bliver fuldt kompenseret.
De, der kommer til at betale for det her, er dem, som i dag ikke får deres børn passet i en daginstitution eller i dagpleje.
Forskellen på os og på regeringen er jo, at når vi fremlægger forslag, så finansierer vi dem faktisk.
Derfor vil jeg sige, at jeg er en lille smule ked af, at vicestatsministeren i dag for det første ikke kan bekræfte, at han er enig med socialministeren i, at der skal være pasningsgaranti i alle kommuner, for det andet ikke kan fortælle, hvor man vil finde pengene til at finansiere alle de løfter, som socialministeren kommer med.
Det virker, som om den her regering godt ved, at der skal gøres noget for at forbedre børnefamiliernes vilkår, men desværre ikke er indstillet på at komme med konkrete forslag, der er fuldt finansieret, ligesom vi gør i oppositionen, når vi Socialdemokrater fremlægger forslag.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-02-17:
Jeg vil blot konstatere, at Socialdemokraterne har fremlagt et forslag, hvor de vil nedsætte daginstitutionstaksterne ved bl.a. at skære i børnepengene.
Det er jo et fair nok forslag, som befolkningen så kan tage stilling til.
Så vil jeg gerne sige til fru Lotte Bundsgaard, at vi er kommet med mange forslag, der har været med til at lette børnefamilierne, bl.a. har vi i denne regeringsperiode fået vedtaget 1 års fleksibel barselorlov - det går jeg da ud fra at fru Lotte Bundsgaard synes er en glimrende idé for børnefamilierne - og det er finansieret.
Vi har også en række tiltag på pasningsområdet og for børnefamilierne, der er
finansieret.
Nu er der så en debat om, hvad der mere kan gøres for børnefamilierne, og den tager socialministeren del i ligesom alle andre, og de forslag, der vil blive fremlagt, vil blive finansieret.
Så vil jeg slutte af med at sige til fru Lotte Bundsgaard, at jeg synes, at pasningsgaranti er en udmærket idé.
Vi skal bare finde en finansiering.
Så finder vi også ud af det.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Nicolai Wammen (S), 2004-02-17:
Jeg vil gerne spørge vicestatsministeren, om han bakker op om de synspunkter, som beskæftigelsesminister Claus Hjort Frederiksen er kommet med om, at der både er brug for og plads til konkrete forslag om yderligere skattelettelser fra den nuværende regering.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-02-17:
Jeg kan sige til hr. Nicolai Wammen, at jeg er utrolig glad for at få det spørgsmål her i dag, for vi må konstatere, at under en borgerlig regering er det lykkedes at komme igennem med den første reelle skattelettelse siden 1974.
Og der er altså ikke tale om, at man flytter penge fra den ene lomme til den anden, men den hårdtarbejdende familie har fået en skattelettelse, og de kan bruge pengene, som de har lyst til. Vi har jo indgået en aftale med Dansk Folkeparti om en indfasning af denne her skattelettelse frem til 2007, og jeg synes da, det er et frisk pust, at vores beskæftigelsesminister siger, at Venstre i næste valgkamp vil agere for skattelettelser.
Det ligner jo det, Det Konservative Folkeparti har gjort.
Jeg ser frem til at få en valgkamp, hvor man kan sige, hvad man har lyst til.
Nicolai Wammen (S), 2004-02-17:
Det er en meget interessant udtalelse, vicestatsministeren kommer med.
Efter sigende har statsministeren på sit pressemøde mere eller mindre lukket debatten, men der er åbenbart også diskussion i regeringen om, hvorvidt der er brug for det friske pust eller ej.
Men noget, der er et mindre frisk pust, er spørgsmålet om, hvordan de her skattelettelser så skal finansieres, og der vil jeg gerne spørge vicestatsministeren, om han er enig med den konservative finansordfører, hr. Lars Barfoed, der vil regulere på overførselsindkomsterne for at betale den regning, som vil stå, hvis regeringen skal gennemføre yderligere skattelettelser.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-02-17:
Jeg vil gerne sige til hr. Nicolai Wammen, at de skattelettelser, regeringen har lagt på bordet, som nu indfases til gavn for de enkelte borgere til at betale deres udgifter for hver måned, jo er finansieret, og det er klart, at kommer regeringen med yderligere bud, hvis der findes et flertal i dette Folketing - det kan man så diskutere om der er, hvis man ser på dagspressen - så skal det også finansieres.
Enhver skattelettelse skal selvfølgelig finansieres, men der er mig bekendt ikke fremlagt noget endnu.
For tiden har vi en indfasning, og det er så det, denne regering har besluttet sig for.
Men det betyder da ikke, at man ikke kan diskutere, hvad der skal foregå efter næste folketingsvalg.
Nicolai Wammen (S), 2004-02-17:
Der er jo kommet en meget konkret udtalelse fra hr. Lars Barfoed, vicestatsministerens egen finansordfører.
Han siger - det er et konkret forslag fra hans side - at man kunne finde de penge ved at pille ved ca. 1,7 millioner menneskers overførselsindkomster.
Det er mennesker, som er afhængige af de indtægter, men ifølge hr. Lars Barfoed vil regeringen finde pengene her.
Er vicestatsministeren enig med sin ordfører, eller er han uenig med sin ordfører?
Det er ikke helt uinteressant.
Venstres finanspolitiske ordfører har hældt den konservative idé ned ad brættet, og derfor vil jeg gerne spørge vicestatsministeren: Står han bag sin egen ordfører, eller står han bag Venstres ordfører?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-02-17:
Jeg vil gerne sige til hr. Nicolai Wammen, at i indeværende regeringsperiode har regeringen ingen intentioner om at røre ved de indkomster, hr. Nicolai Wammen kører frem med. Jeg kender godt de konservative tanker, der har været fremme om området, men jeg vil gerne sige direkte - hvis hr. Nicolai Wammen har tid til at høre efter, hvad der bliver sagt heroppefra - at fra konservativ side har vi den holdning, at der skal investeres i fremtiden, og det mener
jeg også.
Vi skal investere i alle de elementer, vi kan finde.
Vi står over for en globalisering, hvor produktionsenhederne i Europa og også i Danmark bliver udsat for konkurrence.
Derfor har vi lagt Nordsøfonden på bordet, og derfor mener jeg, at alle de penge, vi sammen kan skabe i fremtiden, skal bruges til investering i uddannelse, innovation, udvikling og forskning.
Men i øjeblikket har jeg ikke den holdning, at jeg mener, vi skal bruge lige netop de penge, hr. Nicolai Wammen nævnte, til det, og det er svaret på hr. Nicolai Wammens spørgsmål.
Nicolai Wammen (S), 2004-02-17:
Jeg må forstå det sådan, at vicestatsministeren ikke bakker op bag sin ordfører, der har været meget konkret, og det vil åbenbart sige, at der er stor intern usikkerhed i regeringen med hensyn til, hvad udmeldingerne egentlig skal være.
Vi har set det i dagpengesagen, vi har set det i spørgsmålet om efterlønnen, og nu ser vi det med hensyn til de overførselsindkomster, som en lang række mennesker er dybt afhængige af: pensioner, kontanthjælp og en række andre ydelser.
Der er åbenbart strid i Det Konservative Folkeparti.
Man kan ikke blive enige om linjen, og det er jo en interessant melding fra vicestatsministeren.
Til gengæld har man været meget lidt konkret med, hvad man egentlig vil.
Usikkerheden blafrer, tilbage står kun, at man vil give nogle skattelettelser, men man har ikke givet bare skyggen af antydning af, hvordan de skal finansieres.