Kim Mortensen (S), 2006-01-17:
Danmark har altid haft en af verdens bedste folkeskoler, og vejen op igennem hele det sidste århundrede har Socialdemokratiet været med i alle de reformer, der har formet den folkeskole, som vi kender i dag.
At vi har en folkeskole med høj kvalitet og en god sammenhængskraft, er da også en af årsagerne til, at Danmark til mange eksperters overraskelse i øvrigt klarer sig rigtig godt i den globale konkurrence og i den globale økonomi.
Men kan sammenfatte Danmarks uddannelsespolitiske udfordringer i to hovedindsatser.
Vi har et behov for, at Danmark øger det generelle uddannelsesniveau i den nuværende og den kommende arbejdsstyrke og gør den konkurrencedygtig i forhold til det globale marked.
Uddannelsessystemets anden opgave er at nedbryde den negative sociale arv, og det skal indrettes sådan, at alle børn og unge får en uddannelse.
Det kræver mere fokus på og mere målrettethed over for den enkelte elev, og det kræver yderligere fokus på faglighed og indlæring specielt for den alt for store gruppe af elever, der forlader folkeskolen uden tilstrækkelige færdigheder og uden at komme i gang med at gennemføre en ungdomsuddannelse.
For Socialdemokratiet er det afgørende, at vi målretter kræfterne for at hjælpe lige præcis den gruppe af elever uden at ødelægge den styrke, som folkeskolen har i dag, og som gør, at den hvert år afleverer et stort antal dygtige elever til det efterfølgende uddannelsessystem.
For Socialdemokratiet er sammenhængskraften i samfundet fundamental, og folkeskolens rolle i forbindelse med at nå et lige og harmonisk samfund er og har altid været central.
Derfor ønsker vi en folkeskole, der er for alle, og ikke et skolesystem, hvor ressourcestærke forældre vælger folkeskolen fra, så folkeskolen efterlades som et opsamlingssted for børn med sociale problemer.
Folkeskolen skal ikke vælges fra på grund af dårlige bygninger og faciliteter; folkeskolen skal ikke vælges fra, fordi der ikke er råd til undervisningsmaterialer; folkeskolen skal ikke vælges fra, fordi der ikke er tilstrækkelige penge til at efteruddanne lærerne, ligesom folkeskolen naturligvis heller ikke skal vælges fra, fordi det faglige og personlige udbytte af undervisningen ikke er i orden.
På den baggrund har de fleste da også været enige om, at der skulle ske en styrket indsats i folkeskolen, og at en bedre evalueringskultur er et af de redskaber, der er nødvendige.
Det fremsatte lovforslag er således første del af en række ændringer af folkeskolen med henblik på at styrke evalueringskulturen i folkeskolen.
Lovpakken indeholder som en del af det samlede evalueringsprogram indførelse af et antal nationale test, test på 45 minutter i hver årgang fra 2. til 8. klasse som et pædagogisk redskab for lærere og ledere i folkeskolen.
Men nationale test løser naturligvis ikke alle de problemer, vi har i folkeskolen.
For Socialdemokratiet har det været afgørende for vores stillingtagen til indførelse af nationale test, at de for det første er et pædagogisk redskab og for det andet ikke skal stå alene, men være en del af en styrket evalueringskultur, der ikke kun måler det faglige indhold, men bredt måler alle aspekter af undervisningen.
Eleverne i en klasse vil få forskellige test, hvilket muliggør en differentieret evaluering af elevernes styrker, ligesom gennemførelsen af de nationale test kan foregå i løbet af skoleårets sidste halvdel, alt efter hvordan den enkelte lærer ønsker at indpasse dem i planlægningen af undervisningen.
Resultatet af testene er ikke offentligt tilgængelige og kan dermed ikke anvendes til rangordning af skoler, som man kender det fra eksempelvis England og for den sags skyld Norge, men formidles efter afholdelse udelukkende i skriftlig form til den enkelte elev med henblik på hurtig og konkret opfølgning.
Indførelse af nationale test er et nyt og uprøvet land at bevæge sig ind på.
Det gælder så vel nationalt som internationalt.
Derfor har Socialdemokratiet i forhandlingerne fået tilsagn om, at hele forløbet og arbejdet med udviklingen af de forskellige elementer i en styrket evalueringskultur i folkeskolen kan evalueres løbende, og at der efter en 3-årig forsøgsperiode gives en redegørelse her i Folketingssalen af undervisningsministeren.
Ud over de nationale test indeholder lovforslaget også obligatoriske afgangsprøver efter folkeskolens 9. klasse, og dermed har man i lovforslaget her tilgodeset et socialdemokratisk ønske om på den måde at stille alle fag lige og gøre alle fag til prøvefag.
Socialdemokratiet kan på den baggrund støtte lovforslaget.