Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2001-05-18:
De har selv været med til politisk at regulere sendefladerne, som det hedder i forslaget.
Det er altså forslagsstillerne selv, der har været med til at fastsætte kravet om 1 times lokal produktion og indført vinduerne for ikkekommercielle tv-stationer. Desuden vil jeg gerne gøre opmærksom på, at forslaget koster 30 mio. kr. om året, uden at forslagsstillerne har gjort sig konkrete overvejelser om finansiering af forslaget. Det manglende provenu skal tilsyneladende findes på finansloven, men det ændrer ikke på det forhold, at forslaget er ufinansieret.
Et af argumenterne for at afskaffe networking-afgiften er, at de 14 lokale tv-stationer pludselig skal have ressourcer til at producere dansk tv-dramatik.
Her er det regeringens opfattelse, at lokale tv-stationer skal lave lokalt forankret tv. Så kan de overlade den danske tv-dramatik og underholdning til netværksdelen.
Det gør de ganske udmærket med Big Brother og andre danskproducerede underholdningsprogrammer.
Jeg håber, vi er enige om, at de enkelte lokale stationer først og fremmest skal producere programmer, der omhandler lokale emner.
Jeg vil også gerne imødegå forslagsstillernes påstande om, at hvis der ikke er kommercielt lokal-tv, så er der heller ikke ordentlige sendemuligheder for idébaseret tv. Det passer jo ikke.
Vi har flere steder i landet udelukkende ikkekommercielle lokal-tv-stationer, og mon ikke flere af de idébaserede lokal-tv-stationer gerne sendte i den primetime, som networking-stationerne i dag udnytter?
I denne diskussion finder jeg det også nødvendigt, at vi er på det rene med begrebet lokal-tv og baggrunden for indførelsen af networking-afgiften.
De nuværende 14 lokale tv-stationer, der indgår i Tv Danmark 2-samarbejdet, har tilladelse til lokal programvirksomhed med mulighed for networking.
Der er altså tale om lokale stationer, der indgår i et landsdækkende samarbejde.
Det er også disse 14 stationer, der bliver afkrævet networking-afgiften.
Det var medieaftalen 1997-2000, der gav de lokale tv-stationer mulighed for networking.
I den forbindelse introducerede vi networking-afgiften.
Baggrunden for indførelsen af afgiften var, at de kommercielle lokal-tv-stationer igennem en networking-tilladelse får stillet en begrænset samfundsmæssig ressource til rådighed og eneret på lokal tv-reklame i tilladelsesområdet.
Der blev aftalt en gradvis stigning i afgiften på 5-20 mio. kr. i aftaleperioden.
Networking-afgiften blev videreført i medieaftalen 2001-2004, hvor der sigtes mod et samlet afgiftsprovenu på 30 mio. kr. årligt.
Det var desuden medieaftalen 1997-2000, der dannede lovmæssigt grundlag for de vilkår, som networking-stationerne i dag sender under.
Der er tale om nogle helt fornuftige vilkår, som forslagsstillerne selv har været med til at udforme.
Vilkårene er nemlig garant for, at vi stadig har lokal-tv i Danmark.
Da stationer får tildelt den fulde sendetid på lokal-tv-frekvenserne, fastsatte vi en række vilkår, som skal sikre, at den lokale forankring er til stede, herunder for det første, at networking-stationerne skal sende
mindst 1 times lokalproducerede udsendelser, og for det andet, at networkingstationerne skal afsætte sendetid til ikkekommercielle stationer
Ordningen var tænkt som en håndsrækning til de kommercielle lokal-tv-stationer, der nærede et brændende ønske om at kunne sende i netværk og ad den vej øge indtjeningen.
Det ser da også ud til at være gået rigtig godt, idet der har været vilje til at starte en række nye networking-stationer op.
Det er altså en ganske betragtelig indkomststigning for Tv Danmark 2, som de lokale stationer er en del af.
På den baggrund har regeringen ingen planer om at afvikle networking-afgiften, der er rimelig og i øvrigt også en del af et fornuftigt politisk forlig.
Derimod er regeringen villig til at se på mulighederne for en administrativ omlægning af afgiften med henblik på at lette byrden for de mindre stationer, dog under forudsætning af, at vi stadig rammer afgiftsprovenuet på 30 mio. kr. årligt.
Det er ingen hemmelighed, at det efter min overbevisning ikke er networkning-afgiften, der er den direkte årsag til nogle af stationernes skrantende økonomi.
Måske er der ikke et fornuftigt forretningsgrundlag til at drive denne form for kommerciel tv-virksomhed i de mere tyndt befolkede områder af landet, og måske er de lokale stationers aftaler med Tv Danmark om levering af netværksdelen ikke rimelig.
Til slut indeholder forslaget om afvikling af networking-afgiften også et forslag om en ændring af tilskudsordningen til ikkekommercielle radio- og tv-stationer.
Der efterlyses mere restriktive betingelser for udbetaling af tilskud, så misbrug undgås.
Samtidig foreslås det, at tilskudspuljen bliver en variabel størrelse, der løbende kan tilpasses behovet.
Jeg mener også, at misbrug af tilskudsmidlerne skal undgås.
Det er min klare opfattelse, at denne opstramning har hjulpet, samtidig med at Radio og tv-nævnet, der administrerer puljen, holder tilskudsordningen i et fast greb og slår hårdt ned på misbrug.
Jeg er altid åben for gode ideer til, hvordan tilskudsmidlerne bedst bliver anvendt.
Jeg synes dog, at vi skylder os selv og ikke mindst de lokale stationer lige at tage den en anelse med ro, inden vi atter laver om på tilskudsordningen.
Kulturministeriet er desuden ved at få foretaget en evaluering af tilskudsordningen.
Jeg synes derfor, vi bør afvente den endelige evalueringsrapport, der er færdig ved årets udgang, inden vi tager stilling til behovet for igen at ændre ordningen.
Mediepolitikken for perioden 2001-2004 er fastsat i medieaftalen.
Partierne bag aftalen drøfter løbende behovet for justeringer, men har som nævnt ingen planer om at afvikle networking-afgiften.