runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2006-06-01:
Lad mig spørge på en anden måde.
Hr. Jens Rohde kan vel se, at ældre i dagens Danmark, et af verdens allerrigeste lande, bliver behandlet uværdigt, og det er jo ikke personalets eller ikke kommunens skyld.
Det har regeringen et ansvar for, og man kan ikke blive ved at sige: Se, hvad der skete for 5 og 10 år siden.
Det er nu, man har et ansvar for det.
Vi har ressourcerne, det er et spørgsmål om vilje til at sikre, at ældre får en ordentlig omsorg udeomkring i kommunerne.
Det er også et spørgsmål om ressourcer, og med det bødesystem, som regeringen har lagt ind, bliver det jo endnu sværere at få økonomien til at hænge sammen for kommunerne i de efterfølgende år.
Jens Rohde (V), 2006-06-01:
Det, der gør det så svært at diskutere det her med hr. Ole Sohn, og vi har jo diskussionen meget ofte, er, at vi desværre ikke er enige om præmissen.
Vi er jo ikke enige om præmissen for diskussionen, for hr. Ole Sohn siger, at der bliver skåret ned over for kommunerne.
Det gør der jo ikke, der bliver ikke skåret ned over for kommunerne.
Når det offentlige forbrug stiger med 1,3 procentpoint og alle pengene i den stigning går til kommunerne, kan der jo ikke være tale om nedskæringer.
Det kan der simpelt hen ikke, og det er det, der gør det så svært at tage den diskussion.
Jeg synes, det er fair at diskutere, at vi ønsker så og så mange penge eller så og så mange flere ansatte dér til det, men skal vi ikke være enige om, at der ikke bliver skåret ned?
Så kan man altid diskutere, om der skal endnu flere penge til, om væksten skal være endnu højere i det offentlige forbrug, og der skal man så bare vide at kunne svare på, hvor pengene skal komme fra.
Ole Sohn (SF), 2006-06-01:
Det spørgsmål, som hr. Jens Rohde fik fra hr. Kristian Thulesen Dahl, om ældreområdet, om det kommunale selvstyre og statens indblanding, var sådan set meget relevant.
Vi er jo i en situation, hvor kommunerne får presset deres økonomi år for år for år, samtidig med at vi kan se ud fra de seneste oplysninger, at der er en ganske markant stigning i antallet af ældre over 80 år også i de kommende år.
Så er det jo lidt problematisk, at kommunerne får skåret ned, og at man så populistisk i en finanslovforhandling siger, at nu laver man lige en 0,5-milliard-kroners-pulje til ældreområdet, som så først er blevet meldt ud her i februar måned.
Hvordan skal de i kommunerne kunne agere og få varme hænder til at hjælpe, når man sådan kører en politik, hvor man ikke sørger for, at der er en ordentlig, solid økonomi i kommunerne til at sikre en ordentlig ældreomsorg?
Jens Rohde (V), 2006-06-01:
Jeg synes, hr. Martin Østergaard skal være meget varsom med at gøre sig til dommer i den tegningsag.
Så vil jeg ikke sige mere om det.
Når det så er sagt, har det jo ikke på noget tidspunkt været ønsket fra denne regering side at grave grøfter.
Altså, statsministeren har det ene øjeblik fået kritik for, at han var alt for venlig og sådan noget i arabiske medier, og det andet øjeblik får han at vide, at han graver grøfter.
Begge dele kan jo ikke være rigtigt på samme tid.
Men når der er nogle, der presser vores frihedsrettigheder og forsøger at få os til at agere endda politisk i henhold til religiøse forskrifter, er vi nødt til at sige nej.
Om der så er behov for en anden regering, der hellere vil underlægge sig og bede danskerne om at underlægge sig de religiøse forskrifter og ikke tage afstand, hver eneste gang der er nogen, der truer nogen på livet, synes jeg man skal spørge vælgerne om.
Men hr. Østergaard kan jo starte med at snakke med sin partifælle hr. Naser Khader om det.
Jeg er ikke helt sikker på, han deler den opfattelse, som hr. Østergaard udtrykker her.
Morten Østergaard (RV), 2006-06-01:
Spørgsmålet er jo, om der ikke netop er brug for, at der kom en regering i Danmark, som ville en anden vej på det her område, som ville en vej som f.eks. Europa-Kommissionen, der netop har mødtes med religiøse ledere og turde tage dialogen og lave en forsoningskurs i stedet for den polarisering, som jeg i virkeligheden synes at Niels Due Jensen, Grundfos’ bestyrelsesformand, har udtrykt meget klart i Politiken den 28. februar, og jeg citerer: Danmark er på vej ind i en krog, hvor det bliver meget vanskeligt at komme ud fra, og det skyldes ikke mindst statsministerens håndtering af sagen.
Det er jo netop det, der er kernen her.
Der er brug for en anden vej.
Der er brug for, at der kommer nogle, som ikke graver grøfter, men bygger broer, og det er de kræfter, der skal styrkes.
Her har hr. Jens Rohde bestemt ikke bidraget særlig positivt og har jo bl.a. også selv smykket sig med lånte fjer ved at fortælle usandheder om tegnernes situation og andre ting.
Det er jo det, der er problemet: at man har en regering og et ledende parti, som ikke vil bygge broer, ikke vil forsoningens kurs, men går en anden vej og graver grøfter og maler os op i et hjørne og skader landet anseelse.
Jens Rohde (V), 2006-06-01:
Selvfølgelig er det helt legitimt.
Jeg siger i øvrigt også i min tale, at det ikke er specielt hjælpsomt, når man går ud i arabiske medier og fortæller om, hvor frygtelige forholdene er i Danmark, og når man undskylder nogle handlinger, som jeg rent faktisk altså ikke mener man bør undskylde, og udtrykker forståelse for nogle reaktioner, som jeg ikke kan forstå man kan udtrykke forståelse for.
Det var det, jeg påpegede i forhold til nogle regimer, som vi jo godt ved ikke giver nogen som helst frihed eller tolerance til nogen, der tænker anderledes end dem selv.
Det var det, jeg reagerede over for, hvor jeg siger, at man jo godt kan udtrykke respekt for sårede følelser uden samtidig at udtrykke respekt for de reaktioner, som kommer.
Jeg ved ikke, om hr. Morten Østergaard har specielt stor respekt for de reaktioner, som vi så på gadeniveau i Mellemøsten.
Jeg har det ikke.
Morten Østergaard (RV), 2006-06-01:
Jeg vil gerne kvittere for, at hr. Jens Rohde i sin tale også roste de mange, som har gjort en indsats for at begrænse skaderne af den her Muhammedsag.
Det, der er problemet, er, om regeringen har bidraget positivt.
Om statsministeren er en tøsedreng eller ej, vil jeg lade være op til hr. Jens Rohde at vurdere.
Jeg synes i hvert fald ikke, der er nogen, der kan kalde hr. Jens Rohde en tøsedreng, for hr. Jens Rohde var jo parat til, at danske virksomheder skulle flytte til udlandet.
Det var Arla, der skulle flytte ud af landet, det var Grundfos.
Er det ikke helt legitimt, at f.eks. store danske erhvervsvirksomheder og deres ledere siger, at regeringens håndtering har polariseret den her debat i modsætning til de mange gode kræfter, som hr. Jens Rohde også roser, der har forsøgt at undgå, at det her bliver til grøftegraveri?
Er det ikke legitimt at have det synspunkt, eller er man så en tøsedreng?
Jens Rohde (V), 2006-06-01:
Det er ikke et regeringsanliggende at diktere nogen, hvordan de skal udtale sig, eller hvordan de skal udtrykke sig, f.eks. igennem nogle tegninger.
Det kan aldrig blive et regeringsanliggende, det er ikke et regeringsanliggende, det må ikke blive et regeringsanliggende.
Så er der den måde, vi taler til hinanden på.
Der er det jo sådan, at vi har forskellige grænser for, hvordan vi ønsker, at vi skal tale til hinanden.
Man kan jo ikke, når man diskuterer frihedsrettigheder, tage udgangspunkt i det enkelte menneskes personlige grænser, for så er der jo ingen, der ved, hvad rammerne for ytringsfriheden er.
Jeg må sige, at jeg er stærkt forundret over, at fru Margrethe Vestager kan sige, at der er ingen, der betvivler, og ingen, der truer ytringsfriheden.
Når vi har så mange eksempler på ting, der ikke bliver gjort ikke af respekt, men af frygt, når vi har tegnere, redaktører, der bliver truet på livet, og hvor der har været sat pris på deres hoveder, når fru Margrethe Vestager har en partifælle, som hver dag, fordi han taler, som han gør, og mener det, han gør, bl.a. om demokrati, må gå med sikkerhedsvagter omkring sig, hvordan i alverden kan fru Margrethe Vestager så få sig selv til at sige, at der ikke er nogen, der truer ytringsfriheden eller truer vores frihedsrettigheder?
Det er simpelt hen fantastisk.
Margrethe Vestager (RV), 2006-06-01:
Nu bad jeg jo ikke om en kompetencevurdering, men det er så en anden sag, jeg kender ikke statsministerens evner ud i tegnekunsten.
Det, som var spørgsmålet, var, om hr. Jens Rohde var enig i, at alle har et ansvar for at udvise respekt for f.eks. religiøse følelser, og om hr. Jens Rohde dermed – som hr. Jens Rohde jo også gjorde i sin tale – nævner frihedsrettighederne i flertal, for der er jo ikke nogen, der anfægter ytringsfriheden, ingen.
Jeg har ikke hørt nogen anfægte ytringsfriheden.
Det, som alle har forsøgt at komme i dialog med regeringen om, er balancen i vores brug af ytringsfriheden, for når hr. Jens Rohde hele tiden taler om ytringsfrihed som et retsligt begreb, glemmer han jo ytringsfriheden som netop det, hr. Jens Rohde selv betoner, et menneskeligt begreb.
Når senest Barroso siger, at man ikke skal tvinge muslimer til at vælge mellem deres tro og vores europæiske værdier, så har han jo fuldstændig ret, og jeg vil tro, at hr. Jens Rohde er enig.
Kan vi ikke få det slået fast, så vi kan få en ny start og en forsoning i gang i forbindelse med hele det her spørgsmål?
Jens Rohde (V), 2006-06-01:
Jeg er helt enig med statsministeren i, at statsministeren formentlig ikke ville have tegnet de tegninger selv.
Det er jeg helt enig med statsministeren i.
Den fornemme sondring i det, som statsministeren siger, og i det, vi har hørt fra så mange sider, er, at statsministeren ikke ophøjer sine egne personlige grænser til at skulle gælde andre.
Det er her, den helt store forskel ligger med hensyn til, hvordan den diskussion er blevet håndteret.
Statsministeren går ikke ud og ophøjer sin personlige grænse for, hvordan han vil kommunikere, til at skulle gælde andre, og slet ikke som statsminister.
Nogle gange kunne man i hvert fald godt tro det.
Margrethe Vestager (RV), 2006-06-01:
Statsministeren er en tøsedreng, siger Venstres ordfører med et lån fra fru Helle ThorningSchmidt.
Er det i virkeligheden Venstres ordførers egne ord, slet skjulte, om statsministerens udtalelser i forbindelse med Muhammedkrisen?
Statsministeren siger: Ja, vi har ytringsfrihed, men selvfølgelig har alle et ansvar for ikke at stimulere konflikter.
Alle har et ansvar for at vise respekt for f.eks. religiøse følelser, og jeg har gjort det klart, at jeg personligt aldrig ville fremstille religiøse figurer på en måde, der kunne såre andres følelser.
Er Venstres ordfører enig med statsministeren i den udtalelse, eller vil Venstres ordfører gøre fru Helle Thorning-Schmidts ord til sine egne og sige, at statsministeren er en tøsedreng i den her, synes jeg egentlig, meget afbalancerede håndtering i de arabiske medier?
Jens Rohde (V), 2006-06-01:
Jeg synes i hvert fald, at hr. Villy Søvndal skulle diskutere med sin egen rådmand på Københavns Rådhus og i Århus – f.eks. i Århus Kommune, hvor man har skåret ned på ældreområdet, og hvor der sidder en SF-rådmand med ansvar for det område – om ikke også han har et ansvar for, hvordan bevillingerne og hvordan forvaltningen af plejehjemsområdet ser ud i den pågældende kommune, hvor man sidder; for hvis ikke han har det, skal vi jo, som hr. Kristian Thulesen Dahl siger, ind og diskutere, om vi ikke selv skulle ordne paragrafferne herinde.
Jeg ville være en lille smule betænkelig, for jeg kan huske, vi havde noget, der hed statshospitaler engang
Det var måske heller ikke helt lykken.
Men det er da klart, at det så må give den diskussion, for hvis det er sådan, at der er kompetencer, følger der også et ansvar med.
Sådan må det nødvendigvis være.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2006-06-01:
Socialdemokraterne mener, at det er helt ude af proportioner at nedbrænde danske repræsentationer, brænde Dannebrog, brænde billeder af den danske statsminister på baggrund af nogle tegninger.
Det skal der ikke herske nogen tvivl om, og det forstyrrede os og gjorde os lige så skræmte som alle mulige andre mennesker, men det fritager vel ikke statsministeren for et ansvar.
Statsministeren har vel stadig ansvar for at agere på den værdigste og den klogeste måde på Danmarks vegne, og det var der, statsministeren burde have taget et møde med de 11 ambassadører.
Jeg vil så også godt spørge igen, når der bliver snakket om holdninger, og hvad der ellers er sket: Var det ikke fra Dansk Folkeparti, at der var et medlem, som sendte sms-beskeder ud om at boykotte butikker, der var ejet af muslimer?
Og var det ikke også på Dansk Folkepartis hjemmesider, vi så nogle meget besynderlige udtalelser?
Hvad var egentlig konsekvensen af de udtalelser og de sms-beskeder?
Villy Søvndal (SF), 2006-06-01:
Jeg synes altså, at der sådan en lidt dårlig hukommelse.
I Århus var der faktisk et flertal af Venstre i sidste periode – det er jeg sikker på at hr. Jens Rohde husker – som bl.a. skar 60 mio. kr. af ældreområdet med en melding om, at det sagtens kunne lade sig gøre.
Jeg ved ikke, om de også havde de der slogans med, at man skulle smile lidt mere, da de gjorde det.
Det kan godt være, men jeg ved det ikke, så velbevandret er jeg ikke i lokale forhold i Århus.
Men er det ikke for tyndt?
Undskyld mig, kan man virkelig klare sig så let igennem et ordførerskab?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2006-06-01:
Jeg har sagt ved mange lejligheder, at statsministeren ikke kan sige undskyld for noget, han ikke har gjort.
Danmark har ikke lavet de tegninger, Danmark har ikke trykt de tegninger.
Jyllands-Posten har trykt de tegninger og må naturligvis stå til ansvar for domstolene for de tegninger.
Danmark kan ikke bære ansvaret, og det har vi også sagt ved utallige lejligheder.
Det tror jeg også hr. Søren Espersen er fuldstændig klar over.
Det, man kan spørge om i dag, er, hvorfor det er så magtpåliggende både for Dansk Folkeparti og nogle af Venstres ordførere at gøre det her til en særlig sag.
Er det noget, man har læst i meningsmålinger, eller hvad er det?
Jeg ved godt, det her er vanskeligt, jeg ved godt, det er vanskeligt at rumme, både at imamerne har et ansvar, at de arabiske regeringer har et ansvar, og at statsministeren bærer et ansvar.
Jeg ved godt, det er vanskeligt at rumme, men det gør det ikke mindre sandt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-06-01:
Altså, jeg skal lige rette en misforståelse.
Det er jo fair nok, for forslaget er ikke runddelt endnu.
Men af det forslag til vedtagelse, som vi har fremsat – nu har fru Christine Antorini jo hørt godt efter – fremgår det ikke, at staten overtager noget; det er noget, vi diskuterer nu.
Jeg havde i mit ordførerindlæg nogle tanker, jeg synes man kan gøre sig på baggrund af de eksempler, vi har set rundtom i ældreplejen.
Desuden vil jeg lige nævne angående en af puljerne – altså de her mellem 400 og 500 mio. kr., det er jo 500 mio. kr. minus det, der bliver brugt til plejehjemsgaranti – at det faktisk er en forudsætning, at den måde, kommunerne anvender de penge på, giver mere tid til pleje af den enkelte ældre.
Det er også derfor, at det er fuldstændig logisk, at man ude i kommunerne så tager det til sig og accepterer, at det er grundlaget for den her pulje.
Men hvordan kommunerne så bruger pengene for at nå det mål, er op til kommunerne, det vil sige, om man vil lade dem gå direkte ubeskåret igennem, eller om man vil gøre det ved at tilrettelægge arbejdet på en måde, så der bliver mere tid til den enkelte ældre.
Hvis man gør det på den sidste måde, er det jo en måde at skaffe mere tid til ældreplejen på, som er varig, og som også kommer næste år og næste år og næste år igen osv., og derfor kan der jo selvfølgelig være fornuft i det.
Men det er jo indtil nu indrettet sådan, at det er kommunalbestyrelserne, der så må finde den bedste måde.
Nu er det bare sikret, at pengene skal bruges inden for ældreområdet.
Christine Antorini (S), 2006-06-01:
Jeg har lyttet meget nøje til både ordførerens tale og debatten, der har været her, fordi det jo handlede meget om, hvorvidt man vil påtage sig ansvar for, at der sker noget på vigtige velfærdsområder.
Og jeg kan forstå, at det ligger Dansk Folkeparti meget på sinde at påtage sig et ansvar.
Ergo havde Dansk Folkeparti ikke tillid til, at kommunerne kunne løfte opgaven.
Dernæst sagde Dansk Folkeparti, at man godt vil have afsat nogle penge til at løfte ældreplejen en gang til, men det skal være igennem en pulje, hvor man beslutter, at pengene skal gå direkte ud til den enkelte ældre og ikke blive brugt til bureaukrati, hvorefter Dansk Folkeparti nu også selv har konstateret, at hov, det gik ikke sådan, for der er faktisk ikke kommet en krone direkte ud til ældreplejen endnu fra den pulje på de 400 mio. kr., som kommunerne ellers blev lovet; så Dansk Folkeparti har heller ikke tillid til regeringen på det her område.
Nu foreslår Dansk Folkeparti så, at vi skal stemme for et forslag, hvor ældreplejen skal rykkes over til staten.
Hvorfor skulle det gøre nogen som helst forskel, når Dansk Folkeparti hverken har taget ansvar for, hvad der sker i kommunerne, eller for regeringens politik?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-06-01:
Altså, vi afviser ikke at bruge flertal uden om regeringen for at fremme vores politiske mål.
Det har vi sådan set vist ved adskillige lejligheder, det har vi også vist her i slutfasen af folketingsarbejdet så sent som i dag ved frokosttid, hvor vi jo havde et møde, hvor vi dannede et flertal uden om regeringen om, hvorvidt et lovforslag skulle opdeles.
Der kan være mange ting, og hvis vi føler, at vi kan tjene vores politiske mål på den måde, gør vi gerne det.
Det er jo klart, at vi som parlamentarisk grundlag for den siddende regering ofte tager diskussioner med regeringen for at prøve at se, hvor langt vi kan komme i den rigtige retning, og så er det en afvejning fra vores side, om vi synes, vi er kommet langt nok og så laver en aftale, eller om vi siger, at det ganske enkelt ikke er godt nok, og så går i Folketingssalen med sagen.
For et år siden, da vi stod med afslutningsdebatten, fremsatte vi et forslag til en ekstra indsats på kræftområdet; det blev så vedtaget efterfølgende.
Det var, fordi vi var utrygge ved, om regeringen ville prioritere kræftområdet på samme vis, som vi ville, så vi gik i Folketingssalen, fik en vedtagelse igennem om kræftområdet, og det afstedkom efterfølgende en fornuftig aftale for en kraftig, ekstra indsats på kræftområdet her i 2006.
Lise von Seelen (S), 2006-06-01:
Men det er så alligevel underligt, at man, når man gerne vil tage initiativer, stemmer imod et forslag, som helt åbenlyst vil give forbedringer til de ældre.
Hr. Thulesen Dahl sagde lidt tidligere, at det, det handler om, jo er at få forslag igennem, og vi har set en socialminister, som har brugt de uger her til at skubbe ansvaret ud i kommunerne, ud til medarbejderne, ud til lederne, og der har jeg forstået, at Dansk Folkeparti godt vil være med til at påtage sig det ansvar, som er Folketingets.
Vil Dansk Folkeparti også være med til at tage nogen af de her initiativer til at forbedre de ældres forhold uden om regeringen, hvis det bliver nødvendigt, når vi har en socialminister, der ikke vil være med til at tage ansvar?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-06-01:
Selvfølgelig vil vi gerne drøfte det, det gjorde vi også dengang.
Det, om et beslutningsforslag ender med en vedtagelse eller en forkastelse, er jo ikke det samme som at spørge sig selv, om der sker noget for ældre medicinske patienter; det kan der jo sagtens ske.
Vi har jo i flere runder haft fokus på de ældre medicinske patienter og også iværksat tiltag og afsat penge, og det gør vi selvfølgelig, fordi vi synes, det er vigtigt.
Og vi tager da meget gerne en fornyet diskussion af, om det, der er gjort, er tilstrækkeligt, eller om der skal gøres mere, og af, hvordan vi så sikrer, at vi gør det på en klog og kvalificeret måde.
Lise von Seelen (S), 2006-06-01:
De hændelser, vi har kunnet iagttage de sidste uger, er konsekvensen af regeringens pres på kommunernes økonomi, og i drøftelserne har vi kunnet iagttage, at vores ønske om at handle aktivt for at forbedre de ældres forhold har vi egentlig set Dansk Folkepartis socialordfører bakke op om; man vil også godt være med til at støtte, at man skal gøre noget aktivt.
Sidste år i april havde vi Socialdemokrater et beslutningsforslag om en national handlingsplan for ældre medicinske patienter, som rummede mange af de forebyggelsesting, som vi netop står og efterlyser i dag.
Sidste år i april sagde fru Birthe Skaarup fra Dansk Folkeparti: Vi er positive over for en plan for det her område, hvordan den skal se ud, kan vi godt drøfte.
Det drøftede vi, og da vi skulle stemme om det, stemte Dansk Folkeparti imod.
Nu er mit spørgsmål til hr. Thulesen Dahl – nu er der ligesom lidt mere handlekraft i det: Vil Dansk Folkeparti være med til at gendrøfte den handlingsplan for ældre medicinske patienter, som vil skabe en meget bedre hverdag for mange ældre patienter, og gå konstruktivt ind i at støtte sådan en national handlingsplan?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-06-01:
Jeg bliver altså også mere og mere imponeret, for jeg forholder mig til den situation, at det parlamentariske grundlag mener et eller andet.
Pointen var jo så tidligere, at det ville betyde noget for, hvordan en regering agerer.
Og så finder vi bare et helt konkret eksempel, nemlig sidste gang man forringede efterlønnen, i 1998.
Der kigger vi på, hvem der var det parlamentariske grundlag.
Det var SF og Enhedslisten.
Skete der forringelser af efterlønnen?
Ja, det gjorde der.
Hvorfor ikke?
Nej, fordi regeringen Nyrup lavede forringelserne sammen med Venstre og De Konservative.
Så enkelt er det jo.
Vi har en regering, der foreslår forringelse af efterlønnen, et Socialdemokrati, der vil forringe efterlønnen, Det Radikale Venstre, der vil forringe efterlønnen, og så kan det parlamentariske grundlag jo sætte sig ned på tilsvarende vis som i 1998, læne sig tilbage og sige, at man ikke vil fedtes ind i det, og så gisne lidt om, hvorvidt det så sker alligevel, eller om man vil kaste sine mandater ind i en kamp for at gøre ændringerne så tålelige som muligt for de mennesker, der rent faktisk bliver udsat for dem, eller sikre, at der er færre mennesker, der bliver udsat for dem, altså i det hele taget forsøge at øve indflydelse for at sikre en mildere version end den, der ellers ville blive kendt.
Dansk Folkeparti har jo hele tiden siden 2001 gjort det klart, at vi går efter indflydelsen.
Vi tror på, at vores vælgere er bedst tjent med, at vi går efter indflydelsen og ikke efter at sætte os på vores hænder og bare se andre gøre arbejdet.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-06-01:
Jeg bliver mere imponeret, jo mere hr. Thulesen Dahl snakker, for det er jo fantastisk.
Hvordan kan man sammenligne en situation med f.eks. et parti som Enhedslisten i 1998, der ikke har stemt for en eneste af den daværende regerings finanslove, bare for at nævne det som eksempel, med et parti som Dansk Folkeparti, der har stemt for hver eneste af den nuværende regerings finanslove?
Bare for at gøre det klart for hr. Kristian Thulesen Dahl, hvor forskellen er.
Når hr. Kristian Thulesen Dahl nu begynder at snakke udenom igen, vil jeg bare sige: Hvis Dansk Folkeparti sagde nej til en hævelse af efterlønsalderen, ville der ikke blive nogen hævelse af efterlønsalderen, for Dansk Folkeparti er et fuldstændig uundværligt parti for den siddende regering, fuldstændig uundværligt.
Dansk Folkeparti bestemmer, om efterlønsalderen bliver forhøjet eller ej.
Det må da være et faktum, som også hr. Kristian Thulesen Dahl kan forstå.