Aage Frandsen (SF), 2002-02-06:
Det er klart, at den slags undersøgelser skal man tage med alt muligt forbehold, det er jeg helt enig i.
Men efter min opfattelse er der ikke tvivl om, at den gruppe unge, som måske ikke helt var moden til at gå ind i en ungdomsuddannelse, eller som måske ikke helt havde taget stilling til, hvilken ungdomsuddannelse de gerne ville have, eller som måske er lidt skæv i forhold til de ungdomsuddannelser, der ellers er indrettet, netop har valgt den fri ungdomsuddannelse som en rigtig uddannelse.
Den fri ungdomsuddannelse giver jo en kompetence, ikke eksamenspapirer, men en kompetence, som man i hvert fald inden for dele af det private erhvervsliv og også sådan i omegnen af det offentlige godt vil bruge - medieuddannelse og sådan nogle ting er den en glimrende vej til.
Så derfor afskærer man altså en række unge mennesker fra at vælge den uddannelse, de selv syntes var rigtig.
Jeg ved godt, at det må være svært også for Venstre at forstå, at begrebet frihed også kan gælde, at man vælger sin egen uddannelse.
Man har ikke tillid til, at de unge mennesker selv kan finde ud af det.
Men det har vi altså.
Det er derfor, man efter vores opfattelse svigter nogle unge, fordi de ikke kan vælge det, som de gerne ville - ikke for at lave sjov, men fordi de vil have en bestemt type kompetence.
Det spørgsmål ligger jo i klar forlængelse af det forrige, for uanset at ministeren siger, at der er en masse andre tilbud, er der alligevel nogle unge mennesker, som har valgt dette tilbud, fordi de så, at der var en uddannelsesmulighed, som de ikke kunne se andre steder. Der er også en række af de unge mennesker, som er blevet spurgt i forbindelse med undersøgelsen, der siger, at det her var det tilbud, de ville vælge, og de har ikke et alternativt valg.
Jeg ved udmærket godt, at der er andre, der siger, at de godt kunne vælge gymnasiet, men der er en meget stor gruppe, der siger: Det her tilbud var det, vi valgte, og vi havde ikke valgt noget andet tilbud.
»Hvordan vil regeringen sikre, at de unge, som i dag benytter sig af den fri ungdomsuddannelse, og som har valgt netop denne uddannelse, fordi de derved kommer videre i uddannelsessystemet, kommer ind i en kompetenceungdomsuddannelse?« Skriftlig begrundelse
Der henvises til PLS's evaluering, hvor det side 251 anføres, »at ca. 70 pct. af de unge, som påbegynder en fri ungdomsuddannelse, efter deres eget udsagn ikke ellers ville have påbegyndt en ungdomsuddannelse«.
Jeg ved udmærket godt, at både Venstre og Det Konservative Folkeparti har været kritiske over for uddannelsen.
Venstre og Det Konservative Folkeparti fremsatte et forslag i sidste folketingssamling om at stramme uddannelsen og begrænse den, som der stod i forslaget, og man var ikke tilfreds med det, regeringen så kom med.
Men det fremgik på intet tidspunkt, at man ville nedlægge den.
Det fremgik, at man ville have uddannelsen, men at den skulle forbeholdes færre end dem, der i øjeblikket fik den.
Det var det, der var budskabet.
Derfor synes jeg ikke, det er fair, at man fører valgkamp og ikke siger noget om, at den uddannelse vil man nedlægge, og så gør man det alligevel, selv om man sagde noget andet før valget.
Jeg tror også, den fungerende undervisningsminister får nogle breve i øjeblikket; statsministeren har fået.
Jeg sidder her med et brev, som jeg har fået kopi af, fra nogle unge mennesker, som var i gang med forberedelsen til den fri ungdomsuddannelse, den dér 4-ugers-forberedelse.
De føler sig i klemme, for de kunne jo ikke nå at få aftalen, det kræver
Så derfor er der altså nogle, der med rette kan sige: Vi blev snydt.
Og man sagde ikke før valget, hvad man ville.
Jeg synes ikke, at ministeren rigtig forholder sig til, hvorfor man ikke før valget sagde det, man gjorde efter valget.
Det kan jo ikke være sådan helt strikt i forhold til det, man sagde før valget, at man mente, at den bedste måde at få besparelsen på var ved at nedlægge hele uddannelsen.
Her tænker jeg på den måde, som begge regeringspartier har formuleret sig på i finanslovudspillet, og også den måde, man har formuleret sig på i forbindelse med, at Folketinget før sommerferien med et flertal vedtog nogle stramninger af den fri ungdomsuddannelse, hvor man sagde:»Venstres, Det Konservative Folkepartis og Dansk Folkepartis medlemmer af udvalget gør opmærksom på, at en støtte til lovforslaget ikke hindrer, at en fri ungdomsuddannelse efterfølgende yderligere kan ændres.
Normalt ville man jo sige, at »kan ændres« i hvert fald betyder, at der opretholdes en fri ungdomsuddannelse.
Det kan være, at regeringen er blevet af en anden opfattelse, det er i orden, men regeringen lægger selv megen vægt på, at det, man sagde før valget, ville man også gøre efter valget.
Det her er altså et eksempel på, at man overhovedet ikke sagde, at man ville nedlægge uddannelsen.
Derfor er der også mange mennesker, som havde forestillet sig, at de måske skulle i gang med uddannelsen - ikke dem, der er i gang med uddannelsen, det ved jeg godt - der synes, det er noget underligt noget, at de måske har stemt på Venstre, og så gør Venstre noget helt andet end det, de troede at Venstre ville gøre.
Regeringen har ved flere lejligheder lagt megen vægt på, at man holder valgløfterne; man siger, at det her har vi lovet i valgkampen, det gennemfører vi.
Men der er altså også noget,
som regeringen slet ikke, og her kan man bruge udtrykket »har lovet«, man kan også sige »har advaret om«, og som man alligevel gør.
»Hvorfor sagde regeringspartierne under valgkampen ikke, at man ville nedlægge den fri ungdomsuddannelse?«
Skriftlig begrundelse
Der henvises til, at Venstre og Det Konservative Folkeparti i partiernes respektive finanslovoplæg, og i betænkningen over L 211 af 23. maj 2001, alene taler om at begrænse uddannelsens anvendelse, og at »den fri ungdomsuddannelse efterfølgende yderligere kan ændres«.