Søren Kolstrup (EL), 2001-05-04:
Landkommunerne har haft en rimelig beskæftigelsesfremgang.
De har haft en rimelig erhvervsmæssig udvikling.
Men det vises også tydeligt i den her redegørelse, som vi diskuterer, at udkantsområderne absolut kunne have haft en langt mere positiv udvikling.
Man kan så stille spørgsmålet: Hvad kan vi gøre ved det?
Enhedslisten mener, at man står over for to hovedstrategier.
På den ene side kan man anvende det, man kunne kalde puljelinjen: Hver gang kapitalismens automatiske selvregulerende mekanismer går i gang, går det hen mod centralisering, centralisering, centralisering. Den udvikling
kan man så prøve at dæmme lidt op for ved at have nogle puljer, der støtter en udvikling i den modsatte retning.
Den anden strategi går ud på at slås for nogle strukturreformer, der gør, at man kan skabe en mere holdbar, ligelig udvikling og styrke også udkantsområderne. For det første kan man i langt højere grad sikre en erhvervsmæssig bedre fordeling.
Ifølge vores opfattelse er fødevareindustrien her af central betydning.
Man kan ophjælpe mindre mejerier og slagterier dels ved støtte, statsgaranterede lån, ved lovgivningsmæssigt at give mulighed for noget sådant, dels ved bl.a. at sikre, at den bygningsmasse, der er til rådighed, fuldt ud kan udnyttes af de interesser, der måtte være for at styrke mindre fødevareindustrienheder.
Under den erhvervsmæssige indsats kommer også, at vi stiller os positive over for, at det offentlige, kommune og offentlige udviklingsselskaber, gør en særlig indsats for at skabe en rimelig baggrund for Ole opfinder-typer og iværksættere og hjælper dem med at komme i gang i landdistrikter.
Men for os er det afgørende, at statsstøtten bliver i nogle offentlige rum, på nogle offentlige centre, servicecentre, teknologicentre, hvor alle borgere har adgang, f.eks. til CAD/CAM-maskiner, eller hvad der måtte være tale om.
For det andet er det vigtigt at sikre en god offentlig service.
Som det er blevet sagt af andre, er det her centralt, at man kan bevare de små skoler.
Forudsætningen for det er imidlertid, at man får en ordentlig aftale mellem stat og kommune.
Og ifølge vores opfattelse vil det også være vigtigt, at staten går direkte ind og i højere grad er medfinansierende omkring vores fælles projekt, den danske folkeskole. Et andet offentligt serviceområde er posten.
Vi er meget enige i det, som jeg tror det var Kristeligt Folkepartis ordfører der sagde: Det er vigtigt at bevare landposten, det er vigtigt at bevare det lokale posthus, postkontor, postbutik.
Det forudsætter selvfølgelig, at man får et postvæsen drevet direkte af samfundet, og enhver form for yderligere kommercialisering og privatisering af postvæsenet vil Enhedslisten vende sig skarpt imod, og vi vil søge under en kommende valgkamp at få afdækket, hvad det er for mørke, reaktionære kræfter, der yderligere ønsker at foretage en sådan privatisering.
Og vi nærer angst for, at der også findes sådanne kræfter, i hvert fald ifølge dagspressen, selv i Socialdemokratiet.
Det tredje punkt, jeg skal nævne, er
transportpolitikken.
Man kan sige, at er der et sted, hvor der er en vis rimelighed i at have en privat bil, er det sådan set i landdistrikterne.
Men det er ikke udtryk for, at der ikke skal være en kollektiv trafik.
Det er det ikke af to grunde: For det første fordi der er en lang række borgere, som ikke har en privat bil, og de skal også kunne komme frem, ældre, unge, flygtninge/indvandrere, pensionister osv. Og for det andet fordi det må være rimeligt, at landdistriktet, yderdistriktet kan komme i direkte forbindelse med større bysamfund og centre.
Derfor ønsker vi også en udbygning af jernbanevæsenet, herunder genåbning af en lang række landstationer.
Det er jo i øvrigt interessant at se, at der på det sidste er blevet dannet borgerforeninger til genåbning af vor station.
Det er interessante initiativer, som vi prøver at støtte fra Enhedslistens side.
For det fjerde skal jeg nævne, at der jo findes en række foreninger, institutioner, hvorom det sociale liv kan udfolde sig, f.eks. vores lokale vandværk.
Men det forudsætter sandelig, at man fastholder en decentral vandforsyning.
Når skiltedebatten er blevet nævnt i dag, skal jeg også ofre den et par små bemærkninger.
Jeg synes, man skal være glad for at leve i et civiliseret samfund, hvor vi ikke har en skilteskov, og hvor internationale selskaber ikke hærger også landdistrikterne.
Det kan man se i det sydlige Europa, det er et grelt syn.
Derfor er vi også meget optaget af, om man kan lave en skiltelovgivning, så småhåndværk kan få en mulighed for at præsentere sig selv i landdistrikterne.
Men det skal efter vores begreber være ud fra en fælles ramme, fælles farvebund, fælles form osv.
Og vi ser så i den forbindelse meget gerne, at vi får reduceret antallet af gyselige skiltninger i de større bysamfund.
Til sidst skal jeg sige, at Enhedslisten ser frem til, at vi yderligere kan få styrket disse strukturreformer.