Per Stig Møller (KF), 2006-01-19:
Jeg vil godt sige tak til alle partierne, som altså alle sammen nu siger ja til dette forslag om, at Danmark accepterer, at Bulgarien og Rumænien bliver medlemmer af EU.
Det vil sige, at det er et enstemmigt Folketing, der accepterer forslaget om at gå ind for en tiltrædelseslov, som giver Bulgarien og Rumænien medlemskab af EU, og det synes jeg er meget vigtigt.
Som flere ordførere har været inde på, så har det jo været en meget, meget væsentlig politik for skiftende danske regeringer at sørge for, at EU bliver et fællesskab for alle de demokratier, som ønsker optagelse, og som man har evne til at optage i EU.
Det har været en målsætning siden Murens fald for samtlige regeringer, der har siddet.
Og der spillede så altså udenrigsminister Niels Helveg Petersen en væsentlig rolle for, at alle, som kunne opfylde betingelserne, også kunne komme med, og så havde vi jo så fornøjelsen af i 2002 under vores regerings formandskab at sørge for, at der kom de ti ind, samtidig med at Bulgarien og Rumænien fik at vide, at de kunne komme med, når de blev klar.
Der sagde man 2007 med mulighed for at udsætte det til 2008.
Den mulighed for udsættelse er bestemt til stede.
Det har jeg også selv givet udtryk for i mine samtaler med de bulgarske og rumænske udenrigsministre: at deres hjemmearbejde skulle være i orden.
Og jeg ser ikke nogen konflikt i dette Folketing om, at Rumænien og Bulgarien selvfølgelig skal leve op til kravene om mindretalsbeskyttelse, retsvæsen, tredeling af magten og bekæmpelse af korruption – problemer, som hr. Martin Henriksen jo også med rette var inde på er store i landene, men som landene og altså også deres regeringer sætter meget ind på at bekæmpe.
Det skal være på plads.
Derfor er der også lavet alle disse overgangsforanstaltninger.
Også hvis det måtte blive 2007 eller 2008, kommer alle disse overgangsforanstaltninger, som er omtalt på side 5 – fortsat i bemærkningerne – på tale.
Det er jo netop for at sikre, at vi hele tiden kan holde øje med udviklingen, og der vil også altid efter en optagelse komme Kommissionens undersøgelse af, om forholdene også lever op til det, der er aftalt.
Det er sådan, at Kommissionen skal komme med sin vurdering af, om der er behov for at udsætte optagelsen til 2008, ikke i april måned,
mener jeg – og det må jeg sige til hr. Svend Auken – men i maj måned.
Der skal Det Europæiske Råd i juni måned så tage stilling til, om man vil fastholde 2007 eller udskyde til 2008.
Den beslutning vil jo selvfølgelig have sammenhæng med kommissionsrapporten, og den kan på grund af Folketingets mødeterminer selvfølgelig blive vanskelig at få passet ind med en anden- og tredjebehandling, men jeg er åben for, at Folketinget naturligvis med fuldstændig åbne øjne skal vide, hvem det er, man optager, og derfor også skal kunne vurdere, om Rumæniens og Bulgariens optagelse bør udsættes, eller om de er klar.
Så jeg synes ikke, det behøver at være noget problem her i Folketinget, at vi selvfølgelig skal vide, hvad vi gør.
Det burde jo altid være sådan.
Jeg siger netop dermed, at situationen i de to lande ikke er uden problemer, og det har jeg altså også som sagt selv påpeget over for dem.
Men det, vi siger, når vi accepterer det, Folketinget har sagt i dag, er: Vi agter faktisk at acceptere jeres medlemskab; I er velkommen, når I er klar, og vi ønsker, at I bliver klar.
Men det er jer selv, der skal gøre jer klar.
Og der holder vi så øje med Kommissionen.
Nogle enkelte bemærkninger skal jeg give: Der var et spørgsmål fra fru Lone Dybkjær, som altså er af en sådan art, at jeg ikke her på stående fod kan fortælle, hvordan Kommissionen måtte have haft et forhandlingsforløb om fast ejendom og Rumæniens og Bulgariens forhold til fast ejendom.
Det vil jeg så foreslå bliver besvaret i udvalget.
Jeg skal sige til fru Anne Grete Holmsgaard: Jeg var fuldstændig enig i både fru Lone Dybkjærs, hr. Svend Aukens og fru Anne Grete Holmsgaards svar til hr. Frank Aaen, som også ønskede at høre mig om status for disse to lande, hvad angår forfatningstraktaten.
Det kan man jo ikke vide noget om, for det er stadig væk sådan, at Tyskland siger, at de da regner med, at forfatningstraktaten kan vedtages.
Og der er altså 13 lande, som har sagt ja og ikke rigtig kan forstå, hvorfor den ikke skal kunne vedtages.
Men det er klart, at vi venter på Holland og Frankrig og på, hvad de vil gøre.
Vi har så også en tænkepause, hvor vi skal drøfte videre i juli måned.
Men jeg vil godt gøre hr. Frank Aaen opmærksom på, at det altså er vigtigt at kunne læse tekster ordentligt, når man bruger Folketingets tid.
Det er vi så tit ude for at hr. Frank Aaen ikke kan, fordi han altid manipulerer lidt med teksterne eller ikke rigtig kan læse dem.
Det vil sige, at der faktisk er taget højde for, at man kan være i den situation, at den ikke træder i kraft.
Hvis den ikke træder i kraft, så er Rumænien og Bulgarien naturligvis ikke forpligtet til at efterleve en traktat, der ikke er trådt i kraft.
Og er de blevet medlemmer, før man har afsluttet hele forløbet omkring traktaten, så har de selvfølgelig også, ligesom alle andre lande, mulighed for at sige, at de ikke vil ratificere den.
Det har Danmark, det har Frankrig, det har Holland, og det har Bulgarien og Rumænien selvfølgelig også, hvis traktaten ikke måtte være trådt i kraft på det tidspunkt, de bliver medlemmer.
Det er derfor, der står, at de skal acceptere den, hvis den er trådt i kraft.
Det ville være højst absurd, hvis de meldte sig ind i en forening og så underkendte foreningens grundlag.
Det kan man jo ikke have.
Så lige til sidst til hr. Frank Aaen, som brugte indlægget – når nu man går ind for Rumænien og Bulgarien – til lige at komme med lidt kritik af EU: Jeg vil godt gøre opmærksom på, at vi selvfølgelig er uenige i visse ting, der bliver vedtaget i EU – det er jo en demokratisk forsamling, og man kan ikke være enig om alt.
Men de fleste miljøvedtagelser i EU har klart forbedret miljøforholdene – også i Danmark.
Og hvad angår Hongkongmødet, synes jeg igen, det var meget manipulerende.
Den eneste vedtagelse, der i virkeligheden kom igennem i Hongkong, var at eksportstøtten på landbrugsvarer skulle udfases – alle former for eksportstøtte: Så det er både den canadiske, amerikanske, australske og europæiske, der skal udfases i 2013.
Det var vedtagelsen.
Så jeg takker her for den positive modtagelse, der har været, og vil naturligvis holde mig tæt i samarbejde med udvalget om det videre forløb, også omkring Kommissionens meddelelse.