runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Jespersen (SF), 2003-03-26:
Det kan jeg bare ikke få til at passe med, at når der så kommer et konkret forslag, som oven i købet er meget langmodigt, for det handler om 9 år til at udfase eksportsubsidierne, hvor der kun er tale om at halvere støtten, vender den danske regering repræsenteret af fødevareministeren sig imod det og siger, at det er for voldsomt, for skrapt og for lemlæstende.
Så er der jo ikke overensstemmelse mellem det, som udenrigsministeren siger, og det, som fødevareministeren siger.
Det er jo også det, der ligger i indholdet i udtalelserne fra både Dansk Industri og LO, at man er nervøs for, at der, når det kommer til stykket, ikke er en reel vilje til liberaliseringer, og at det i virkeligheden sætter både forhandlingerne og hele WTO's eksistens på spil.
Derfor vil jeg spørge, om udenrigsministeren alligevel ikke kunne udtrykke en lille smule forståelse for de synspunkter, der kommer fra Dansk Industri og fra LO.
Den 14. marts i år kunne man i Politiken læse nogle synspunkter fra henholdsvis Dansk Industri og LO
om de igangværende og kommende forhandlinger i WTO især på landbrugsområdet. Her siger Dansk Industri, at der hele vejen rundt er en reel bekymring for, om man nu får totalt kaos i forhandlingerne.
Hvis WTO ikke bare skal være en klub for de rige lande, skal man rykke sig afgørende på landbrugsområdet, som er så afgørende for mange udviklingslande, siger repræsentanten for DI.
Så står der yderligere, at med sin modstand mod de forslag til reformer af landbrugsstøtten, der er lagt frem, bærer dansk landbrug sin del af skylden.
Dansk Industri.
Fødevareministeren har derimod i forhold til et meget moderat og langmodigt forslag, der er fremlagt i WTO, sagt, at det er alt for voldsomt, lemlæstende og skrapt.
Derfor er jeg lidt interesseret i at finde ud af, om der er nogen i regeringen, der har lidt mere forståelse for Dansk Industri og for den sags skyld også LO's synspunkter end fødevareministeren.
Og derfor vil jeg udbede mig udenrigsministerens kommentar til Dansk Industris synspunkter.
Jann Sjursen (KRF), 2003-03-26:
Jeg vil godt spørge hr. Claus Larsen-Jensen, om han måske vil redegøre lidt mere præcist for, hvad Socialdemokraternes holdning til Harbinsons forslag er.
Hr. Claus Larsen-Jensen sagde noget i retning af, at det meget vel kunne være det, der blev kompromiset til syvende og sidst; sådan tror jeg formuleringen var.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre helt præcist: Mener Socialdemokratiet, at Harbinsons forslag kunne være et godt udgangspunkt for de forhandlinger som nu skal føres?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-26:
Jeg synes, det hele efterhånden bliver meget, meget vanskeligt at forstå.
Men så kommer Socialdemokratiets ordfører og siger om den samme vedtagelse, at den nærmest er noget, der går i retning af Harbinson.
Af teksten fremgår der ingenting.
Der er ingen, der vil kunne finde nogen vejledning i teksten, for teksten indeholder ingenting, og nu har vi to modstridende ordførerforklaringer.
Så siger hr. Claus Larsen-Jensen, at det ikke er nogen blankocheck.
Men det er i hvert fald sådan, at alle de, der deltager i vedtagelse af den blankocheck, har hver sin fortolkning af den, som er i stik modstrid med de andres.
Der kommer sikkert om lidt en ordførertale fra hr. Peter Skaarup, hvor vi får endnu en version.
Realiteten er jo, at til sidst kan udenrigsministeren tage den version, der passer ham i den givne situation.
Det bekræfter udenrigsministeren nu, og det er jo flot.
Jørn Jespersen (SF), 2003-03-26:
Jamen det skal fru Elisabeth Arnold nok få, men det bliver ikke i dag.
Jeg er ikke klædt på til den slags arkæologiske vedtagelsesgraverier.
Jeg kan sige, at hovedlinjen har været, som hr. Henrik Vestergaard meget rigtig konstaterede, at tidligere var vi stort set med i samtlige WTO-vedtagelser.
Så har vi under den nye regering nogle gange undladt at stemme, selv om vi syntes, at formålet sådan set var meget fornuftigt, men vi havde ikke helt tillid til, at der var vilje til at sætte handling bag ordene.
I den situation valgte vi ikke at stemme imod, for vi syntes ikke, der stod noget forkert, og vi ville heller ikke stemme for, da vi ikke har sikkerhed for, at det bliver brugt til noget.
, selv om der sådan set ikke står noget forkert, det er bare uforpligtende.
Med hensyn til den fra, jeg tror det var 2000, bliver fru Elisabeth Arnold nødt til at væbne sig med tålmodighed og så få forklaringen, men hun skal nok få den.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-03-26:
Jeg har op til debatten her i dag lavet lidt arkæologi, idet jeg har gravet lidt i vedtagelserne, og jeg må sige, at der er et parti, som har været fuldstændig konsekvent hele vejen igennem, og det er Enhedslisten, som har stemt imod samtlige vedtagelser, der har handlet om international handel.
Men SF er, så vidt jeg kan se, ikke med i den V 97, som der henvises til også i SF's eget forslag til vedtagelse.
Derfor vil jeg godt lige have opklaret, om det er rigtigt, at SF ikke engang selv støtter den dagsorden, man helst selv henviser til: V 97 fra den 3. maj 2001?
Det vil jeg gerne have en forklaring på.
Henrik Vestergaard (V), 2003-03-26:
Jo, men bemærkningen må så lige præcis også gå den anden vej, nemlig at det kunne være ønskeligt, at det fantastiske frihandelsindlæg, man havde under den tidligere debat, gik igen her
Specielt fordi der jo er væsentligt større gevinster at hente også for udviklingslandene på tjenesteydelsesområdet, end der er på landbrugsområdet.
Det skal bare være en opfordring, og så skal jeg i øvrigt kvittere for, at man i det mindste tager afstand fra Enhedslistens forslag, der jo går ud på, at udviklingslandene på ingen måde skal have lov til at være en del af det globale handelssystem på tjenesteydelser, ikke skal have lov til at få gevinsterne derfra.
Så det skal jeg kvittere for.
Jørn Jespersen (SF), 2003-03-26:
Jeg forstår, at det nu er drilletid, og så vil jeg da bare sige, at jeg godt kunne have ønsket mig et så engageret indlæg for frihandel, som det, hr. Henrik Vestergaard præsterede for et øjeblik siden under den foregående debat, da vi diskuterede landbrugsstøtte.
Med en entusiastisk gennemgang af alle de gevinster, der ligger i det, og: Nu må vi i gang, og det kan ikke gå hurtigt nok.
Det ville have været rart, da det var om landbrugsstøtten.
Det var det desværre ikke.
Det er jo ganske rigtigt set af hr. Henrik Vestergaard, at SF ikke er med i det flertal om vores WTO-politik generelt, som vi plejer at være.
Det er der to grunde til.
rimelig hurtigt
Og vi havde en tillid til, at de vedtagelser rent faktisk blev respekteret af den daværende regering.
Begge forudsætninger er væk.
Nu laver man dårlige vedtagelser, som ikke har nogen konkrete målsætninger og ingen tidsterminer og ikke noget som helst andet end meget runde formålsformuleringer.
Dertil kommer, at vi kan konstatere i praksis, at regeringen ikke følger dem.
Det har vi set på landbrugsstøtteområdet, hvor man siger, at man går ind for øget frihandel for at hjælpe ulandene, og i praksis modsætter man sig alle de forslag, der kommer, der peger i den retning.
Det synes vi ikke er betryggende.
Det er baggrunden.
Men vi håber da meget at kunne blive en del af flertallet igen og lave nogle vedtagelser, der er reelt indhold i, og som bliver respekteret af regeringen.
Henrik Vestergaard (V), 2003-03-26:
Jeg har forstået hr. Jørn Jespersen sådan, at der da vist nærmest næsten var opbakning til regeringens forhandlingslinje omkring dette.
Der var da i hvert tilfælde ikke væsentlige punkter, hvor man lige pludselig ikke var frihandelselskende, som man nu har fået for vane i SF.
når hr. Jørn Jespersen siger, at der kan være fordele i, at tingene ikke hele tiden flytter sig på grund af skiftende flertal her i Folketinget, og det forekommer jo, og det vil desværre sikkert også forekomme igen, hvad er så begrundelsen for, at SF siden november har meldt sig ud af alt, hvad der hedder fælles aftaler, fælles fodslag netop om frihandel, WTO og her GATS-delen?
Hvorfor er man slet ikke med i noget, hvorfor søger man ikke indflydelse?
Det borger da ikke for, at man på længere sigt kan sige, hvis det ulykkelige skulle ske for landet, at folketingsflertallet skiftede, at så har der været bedre mulighed for at holde fast i, at man havde en nogenlunde fælles linje.
Hvorfor melder man sig ud?
Lars Barfoed (KF), 2003-03-26:
Som led i et hele for handelskomplekset i WTO lægger vi i Det Konservative Folkeparti stor vægt på, at GATS-forhandlingerne fører frem til et resultat, der betyder en mere fri og uhindret udveksling af handel med tjenesteydelser.
Ret beset er tjenesteydelser jo en form for varer, der blot ikke normalt i hvert fald findes i fysisk form, men leveres i form af rådgivning, service, transport og andet, men principperne er grundlæggende de samme.
Liberaliseringen af handelen med tjenesteydelser vil alt andet lige føre til større velstand gennem en mere effektiv arbejdsfordeling i denne verden.
Liberaliseringen skal imidlertid på dette område som for andre områder inden for WTO gennemføres på en sådan måde, at der bliver tale om en fair konkurrence, og sådan at de fattige lande også får del i fordelene, får del i den øgede velstand, som den frie handel med tjenesteydelserne vil føre til.
Det er vigtigt at understrege, at udviklingslandene har mindst lige så store fordele og interesser i at liberalisere handelen med tjenesteydelser, som vi i Danmark og andre dele af den rige del af verden har.
Men der skal selvfølgelig også tages de fornødne hensyn til ulandenes særlige forudsætninger og muligheder for at udvikle tjenesteydelsesområdet på en sådan måde, at der bliver tale om en lige og fair konkurrence. Også her - som det generelt gælder i WTO - skal vi naturligvis samtidig, når vi taler om den danske forhandlingsposition, have særlige danske erhvervsinteresser for øje.
Det gælder bl.a. på søfartsområdet, Danmark er en stærk søfartsnation, og det gælder på andre områder.
Det Konservative Folkeparti kan støtte det af hr. Henrik Vestergaard fremsatte forslag til vedtagelse, der jo bl.a. henviser til det, vi lige har diskuteret, som der tilsyneladende tegner sig et flertal for - vi har jo endnu ikke stemt om det - hvor der bl.a. står, at vi skal støtte en øget liberalisering af tjenesteydelsesområdet med respekt for særlige forhold for offentlige tjenesteydelser og for ulandenes interesser.
Peter Skaarup (DF), 2003-03-26:
Vi kunne godt få en lang diskussion af det her område, men jeg vil bare lige sige til hr. Keld Albrechtsen, at når vi taler om fulde rettigheder, kan man jo altid diskutere, om de personer, der kommer ind på midlertidigt ophold - det kan være nogle, der skal give ekspertbistand til danske virksomheder - har fulde rettigheder, for det er jo i en midlertidig periode, de er her.
Det er vores fortsatte udgangspunkt, at de lovgivningsinitiativer, der er gennemført på det område, fortsat er gældende.
Jeg kan sige til fru Elisabeth Arnold, at det er klart, at vi altid vil forbeholde os ret til, specielt i en forhandlingsrunde som den her, hvor tingene foregår for rimelig lukkede døre, til sidst at vurdere, hvad der kommer ud af det, vi er i gang med.
Det tror jeg i øvrigt også andre partier nødvendigvis må forbeholde sig ret til, for der kan jo komme noget ud af det, som ikke alle partier synes alt for godt om.
Vi skal huske på, at det er Europa-Kommissionen, der er forhandler på Danmarks vegne.
Det var også derfor, at jeg havde en vis skepsis i min ordførertale, for Europa-Kommissionen er jo ikke nødvendigvis den enhed, der altid vil gavne danske interesser hundrede procent.
Derfor er vi nødt til i den sidste ende at vurdere det resultat, der kommer ud af det, men indtil andet er bevist, har jeg tillid til, at vi får noget fornuftigt ud af det, og at det går i retning af mere frihandel.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-26:
Vi har jo i vores forslag til vedtagelse stillet et forslag
om, at der skal sikres fulde rettigheder, f.eks. overenskomstmæssige rettigheder, også hvis det er kortere arbejdsperiode, det handler om.
Så kunne det være, at vi endda sammen med Socialdemokratiet og SF kunne få et flertal på det punkt.
Det synes jeg kunne være væsentligt.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-03-26:
Det var da et nydeligt svar.
Det var jeg godt tilfreds med.
Jeg ville bare gerne have undværet den sidste sætning, hvor man forbeholder sig ret til alligevel at være imod, når man ser resultatet.
Peter Skaarup (DF), 2003-03-26:
Hvis der i fru Elisabeth Arnolds spørgsmål ligger, at Dansk Folkeparti altid er modstandere af, at f.eks. udlændinge kommer til Danmark og er beskæftiget med forskellige former for arbejde, kan jeg sige, at det er vi ikke modstandere af.
Det er jo allerede sådan i dag, at der er mulighed for mange forskellige former for opholdstilladelser, f.eks. til folk, der yder ekspertbistand til virksomhederne, som de ikke kan få på anden vis end ved at importere arbejdskraft.
Vi har altså ikke nogen fine fornemmelser i forhold til det.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-03-26:
Jeg lagde mærke til, at ordføreren for Dansk Folkeparti for en gangs skyld var tilfreds med noget internationalt samarbejde i en organisation, som på den anden side havde EU som modforhandler på Danmarks vegne.
Et af de områder, som er omfattet af disse forhandlinger, er jo noget, der hedder midlertidig personbevægelse, f.eks. midlertidige udstationeringer af it-konsulenter fra tredjelande.
Jeg vil gerne spørge, hvordan Dansk Folkeparti stiller sig til det.
Peter Skaarup (DF), 2003-03-26:
I Dansk Folkeparti støtter vi de GATS-forhandlinger, der skal føre i retning af mere frihandel, også på området for tjenesteydelser.
Jeg vil dog sige, at der er på det her område grund til at være måske mere skeptisk over for visse ting, end der er, når det gælder de generelle WTO-forhandlinger.
Vi kan godt være lidt skeptiske i forhold til, at Danmark i det her spørgsmål har overladt hele forhandlingsmandatet til Europa-Kommissionen.
Årsagen hertil er, at det godt kan gøre sig gældende, at GATS-forhandlingerne kan blive mere indgribende på en række blødere områder i forhold til nationalstaternes suverænitet end de aftaler, der bare drejer sig om frihandel for varer.
Det er klart, at der er forskel på, om forhandlingerne drejer sig om toldsatser på dagligvarer, eller drejer sig om liberalisering af handel med de blødere tjenesteydelser, der principielt omfatter alt fra bankvæsen til hospitals- og skoledrift.
Vi har som bekendt ikke det udgangspunkt, at det er områder, der bare skal udliciteres eller privatiseres for alle tilfældes skyld, og derfor nærer vi også en vis sund skepsis, selv om vi har vores nationale beslutningsret over GATS-forhandlingerne.
For Dansk Folkeparti er det en forudsætning for vores opbakning, at Kommissionens undtagelser for undervisning, sundhed og social velfærd opretholdes.
Vi mener grundlæggende, at man også skal arbejde i retning af, at der skal være en større grad af åbenhed om, hvad der foregår.
Vi så gerne, at man havde en god parlamentarisk kontrol, som kunne holde øje med forhandlingernes forløb.
Det betragter vi egentlig også denne debat som et udtryk for, men vi så da gerne, at man gik videre i den retning.
Samtidig vil vi dog sige, at der ikke er tvivl om, at dansk erhvervsliv ligesom ulandene i øvrigt via GATS-forhandlingerne vil få bedre betingelser for at opnå en større verdenshandelsandel af tjenesteydelser.
Derfor støtter Dansk Folkeparti også forhandlingernes retning, men som sagt med lidt mere skepsis, end vi gør i forhold til den mere klare frihandel med varer, netop fordi der er tale om blødere områder.
Vi støtter som sagt det forslag til vedtagelse, som vi er medforslagsstiller til, men vi vil holde meget øje med, at det ikke går ud over kerneområder, som er offentlige velfærdsområder.
Claus Larsen-Jensen (S), 2003-03-26:
GATS-forhandlingerne kan jo ikke ses isoleret i forhold til den helt generelle pakke af forhandlinger omkring WTO, og derfor kunne vi selvfølgelig godt have haft en samlet debat
om det, da vi havde den foregående forespørgsel. Jeg synes også, der er et skævt udgangspunkt i denne her diskussion.
Det er, at tilgangen fra Enhedslisten til at rejse forespørgslen er, at de har et verdensbillede, som de gerne vil prøve at få andre mennesker overbevist om er rigtigt ved at tegne et billede af, at det er EU i første omgang, og i næste omgang er det WTO, der truer alt det grundlæggende i det danske velfærdssamfund og alt det grundlæggende i folkenes selvbestemmelsesret og indretning af deres samfund.
Problemet er, at udgangspunktet er forkert.
Vi støtter GATS-forhandlingerne, fordi serviceområdet er ganske væsentligt ikke bare for Danmark, men generelt også i forhold til udviklingen af økonomien i verden både hos ilande og i udviklingslande, og vi er sådan set tilhængere af frihandel også på det her område.
Men det, der er det centrale i forhold til den bekymring, som hr. Keld Albrechtsen forsøger at repræsentere, er, at det er vigtigt at understrege, at det, der er tale om her, er tjenesteydelser, serviceydelser i den private sektor og altså ikke i den offentlige sektor.
Det vil sige, at - og det er vigtigt også for Socialdemokraterne - dette kan og skal ikke anvendes til, at områder som uddannelse, sundhed, social og en række andre områder, vand osv., ad den vej skulle kunne presses ud i en privatisering og dermed en afskalning i forhold til den offentlige sektor. Det tror jeg er vigtigt at få sagt, fordi der i den offentlige debat figurerer mange diskussioner på dette område,
og vi bakker derfor også det forslag til vedtagelse, som vi er medforslagsstillere til, op.
Henrik Vestergaard (V), 2003-03-26:
Altså udgangspunktet i det forslag, der ligger fra EU, har den danske regering nu tilsluttet sig med de kommentarer, der i øvrigt er givet. Om Venstre generelt ønsker liberalisering på flere områder?
Men det er interessant, at hvis man så snakker om, at det forslag til vedtagelse, som vi har fremsat, skulle være uinteressant, hvad er så den modsatte mulighed?
Det er at stemme for hr. Keld Albrechtsens forslag, som siger ingen handelsliberaliseringer, ingen muligheder for den fattige del af verden til at få billigere adgang til søtransport, til fragt, til telekommunikation.
Det vil man ikke være med til.
Jeg tror f.eks., at man ovre i UNDP, som lige har lavet en glimrende bog »Making Global Trade Work for People«, altså at få verdenshandelen til at fungere for folk, vil lytte med interesse til, at Enhedslisten mener, man slet ikke skal den vej.
Det er ikke det budskab, der er kommet fra UNDP.
Og det er jo det, der er det interessante.
Hvad er mulighederne her?
Jeg vil ikke med på hr. Keld Albrechtsens galej, hvor vi nu fuldstændig stopper.
Konsekvensen af det her er jo, at der slet ikke er nogen WTO-runde, at der ikke er nogen Dohaudviklingsrunde.
Jeg vil være med til, at vi vil bevæge os fremad, og at det sker i et tempo, som alle kan følge, alle kan være med til - ikke mindst hr. Keld Albrechtsen, der jo både kan kalde til samråd og forespørgselsdebatter.
Så jeg har det fint med det her, Venstre har det fint med det her.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-26:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at det, man nu har fremsat forslag til vedtagelse om, indeholder en henvisning til noget, man lige har vedtaget, som ikke havde noget konkret indhold, og som igen henviser til en tidligere vedtagelse, som faktisk igen henviser til, jeg tror, to eller tre tidligere vedtagelser.
Det tror jeg ikke nogen kan beskylde hr. Henrik Vestergaard for.
Dette kinesisk æske-system af vedtagelser - det hele fortoner sig jo i det dunkle.
Men så har jeg bare det sidste spørgsmål, og det er - nu er vi jo inde ved benet: Ønsker Venstre så, at Danmark skal tilbyde, at vores vandforsyning bliver omfattet af den her liberalisering?
Det kan man jo så svare på.
Det er en klar politisk stillingtagen.
Henrik Vestergaard (V), 2003-03-26:
To ting: Om noget er offentlig vandforsyning eller ej i Danmark, afgør det danske Folketing.
Det danske Folketing afgør i sit samarbejde med EU også, om det så er noget, man vil byde ind på.
Så det er hvert enkelt land, der kan afgøre det med sig selv.
Man skal jo ikke sætte en bremseklods for og sige, at det må ingen lande i hele verden nogen sinde selv bestemme.
Men i Danmark må vi selv bestemme det, og derfor kan man jo ikke bruge en eller anden GATS-aftale eller WTO-aftale til at sige, at det vender så tilbage og bliver en løftestang.
Og det er slet ikke Venstres udgangspunkt for det.
Når man så siger omkring vedtagelsen, at den ikke viser til noget som helst, så er det jo lige så meget sludder og vrøvl.
Den henviser lige præcis til den vedtagelse, der lige er lavet, som i øvrigt viser tilbage til en aftale, som et bredt flertal i Folketinget har vedtaget tilbage i november, omkring landbrugsstøtten.
Den henviser tilbage til det forhandlingsmandat, man gav den tidligere udenrigsminister, hr. Mogens Lykketoft, inden han tog til Doharunden, som jo netop skulle fokusere på udviklingslandene, der i øvrigt igen viser tilbage - der er jo sammenhæng i de her ting - til en vedtagelse i maj, der gav mandatet til det.
Så vi fortsætter ad det spor, og sagen er jo, at vi i Venstre tror på liberalisering, vi tror på frihandel, og vi tror på de økonomiske gevinster, og vi vil ikke være med til, at udviklingslandene ikke får den her chance. Men jeg kan forstå, at hr. Keld Albrechtsen er ved at vende rundt.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-03-26:
Nu tror jeg, jeg begynder at forstå, hvad det er for en øvelse, der foregår hos regeringspartierne.
Det håber jeg så trods alt kan få Socialdemokratiet til at komme til besindelse, inden man giver regeringen det her mandat, blankocheck nr. 2.
Ministeren sagde: Vi vil ikke have sundhed ind.
Jeg tror, at forklaringen på, at vi tilsyneladende taler forbi hinanden, er, at man benytter det her til at foretage en gevaldig slankning af den offentlige sektor og simpelt hen til at lukke en hel del af den offentlige sektor ud af den offentlige sektor og over i den private.
Og hvis det er tilfældet, så bør det ikke foregå gennem lukkede GATS-forhandlinger, så bør det foregå gennem åbne, konkrete beslutninger i Folketingssalen.
Henrik Vestergaard (V), 2003-03-26:
Jamen der er jo ingen tvivl om, at vi nu endelig er kommet dertil, hvor det bliver udstillet, at vi er uenige om frihandel, hvor vi tror på, at det er en god idé, og at det er noget, der kan hjælpe udviklingslandene.
Der er en klar regel i GATS-forhandlingen, der siger, at ting, der er under det, der hedder government authority, ikke er omfattet af GATS-aftalen.
Derudover kan hvert enkelt land jo vælge at sige: Jamen det er ikke noget, vi er parat til at byde ind med.
Så der er alle mulige klausuler for det.
Og til den bekymring, hr. Keld Albrechtsen har med hensyn til Danmark, kan man jo vælge at sige: Vi vil slet ikke vide af den aftale, når den kommer.
Derfor siger jeg, at man godt kan dykke ned i en masse detaljer og en masse bekymringer, og hvad nu hvis, osv.
Det er ikke helt reelt at fremstille det, som om det er de store problemer, men det, der er urimeligt, er at glemme det sigte, der er med GATS-forhandlingerne, netop at skabe
øget liberalisering, skabe øget økonomisk vækst og fremgang specielt for udviklingslandene.
Det er jo det sigte, som man helt glemmer hos hr. Keld Albrechtsen, og det er det sigte, man fuldstændig svigter.