runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2003-10-22:
Igen tak for svaret også på det sidste spørgsmål.
Jeg synes selv, at 2½ måned er lang tid netop i en sag, som jo ikke er en hvilken som helst sag, men vel den vigtigste sag i danmarkshistorien i mange år, nemlig spørgsmålet om, om Danmark skal gå i krig.
Jeg kan heller ikke lade være med at se hele den her diskussion i forhold til vore øvrige ønsker om at få større offentligt fokus på, hvordan beslutningen blev truffet.
Statsministeren er jo bekendt med, at det her kommer oven i, at statsministerens parti og Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti har nægtet at afholde en høring, som vi har set i andre krigsførende lande, nemlig i England og USA, hvor man fik lejlighed til at undersøge krigens grundlag.
Det er også blevet nægtet.
Det er klart, når man ser en situation, hvor en høring bliver nægtet, hvor statsministeren nægtede at deltage i debatten i marts måned i år om krigen her i Folketingssalen, og hvor der så går meget lang tid med at svare på spørgsmål, så behøver man ikke, synes jeg, at være kriminalassistent for at se et mønster i statsministerens måde at agere på, nemlig et ønske om at få så lidt lys på det her som overhovedet muligt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-10-22:
Efter nu at have fået meget kontante svar på sine spørgsmål bevæger hr. Villy Søvndal sig ud på tyndere og tyndere is i sine antydninger og beskyldninger.
Jeg vil gerne understrege, at sagerne er behandlet så hurtigt, som det overhovedet kan lade sig gøre, men der er tale for det første om et meget omfattende materiale, som jeg sagde før, for den sidste sags vedkommende det mest omfattende, jeg tror, Statsministeriet nogen sinde har været udsat for. For det andet, og det tror jeg, hr. Villy Søvndal også må anerkende, er der tale om materiale, hvoraf meget af det kan være særdeles følsomt, fordi det jo handler om vores relationer til andre lande.
Alt efter omstændighederne skal der indhentes udtalelser fra andre ministerier og berørte myndigheder, før man kan træffe en afgørelse om, hvorvidt det kan udleveres. Det er altså grunden til, at det har taget noget tid, og jeg vil gerne understrege, at Statsministeriet har naturligvis ikke på nogen som helst måde tilbageholdt dokumenter i sagen, som jeg ellers har konstateret, at visse dele af pressen har hævdet.
Sagen er aldeles ikke blevet nedprioriteret.
Den har fået den prioritet og den grundige behandling, som den har krævet, og som jeg sagde før, så forventer jeg, der kan blive truffet afgørelse i den inden for nogle få dage.
Villy Søvndal (SF), 2003-10-22:
Jeg kan slet ikke forstå, at statsministeren synes, at jeg er på tyndere og tyndere is.
Jeg synes, jeg står fastere og fastere, jo mere diskussionen skrider frem, for det, vi er uenige om, er jo ikke, at det her skulle ske på en eftermiddag.
Vi taler om 75 eftermiddage plus formiddage plus aftener.
Det ville være, synes jeg, fuldstændig urimeligt at mene, at det her skulle klares af så hurtigt.
Men jeg forstår, at statsministeren er tilfreds med, at i så væsentlig en sag kan der, fra man spørger, til man får svar, gå godt 2½ måned.
Det må vi så konkludere, at det er for statsministeren tilfredsstillende.
Så kan jeg ikke lade være med at kæde det sammen med en situation, hvor statsministeren, der i øvrigt hylder åbenhed, når det passer statsministeren godt, i den her sag har været fuldstændig umulig at få til at deltage i en offentlig debat, også da vi gjorde det her i Folketingssalen.
Statsministeren blev siddende begge dage.
Bush i USA, Blair i England tager turen igennem deres parlamenter og er nødt til at forklare sig over for offentlighedens undrende spørgsmål.
Det har statsministeren nægtet det danske Folketing.
Det har statsministeren - ikke alene, men sammen med partierne bag regeringen og Dansk Folkeparti - nægtet, og så kan statsministeren da formodentlig godt se, at der tegner sig et mønster om meget lidt lyst til den offentlige debat.
Lotte Bundsgaard (S), 2003-10-22:
Hvordan harmonerer regeringens tilskyndelse til kommunerne om at sætte arbejdsløses børn bagest i køen til daginstitutionerne med statsministerens åbningstale, hvor han bl.a. sagde, at »Regeringen ønsker at bekæmpe den negative sociale arv.
Der er for mange børn, som ikke får en fair chance for et godt liv.
Børn fra socialt belastede miljøer skal have bedre chancer i tilværelsen ...
Det skal starte allerede i børnehaverne.
Vi skal sikre, at alle, også de børn, der har problemer, udvikler sig i disse vigtige år af deres liv.«?«
Skriftlig begrundelse
Regeringen har afskaffet anciennitetsprincippet på daginstitutionsområdet.
Afskaffelsen af anciennitetsprincippet tilskynder kommunerne til at sætte de arbejdsløses børn bagest i køen til en daginstitutionsplads.
Spørgeren ønsker at få klarlagt, hvordan denne konkrete handling harmonerer med statsministerens tilkendegivelser om, at bekæmpelsen af den negative sociale arv skal starte allerede i børnehaverne.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-10-22:
Jeg finder ingen som helst anledning til at sætte forsvarsministeren på plads og har heller ikke gjort det i dag.
Men det er typisk for hr. Villy Søvndals spørgsmål her i Folketingssalen - de går altid ud på, at jeg enten skal beklage udenrigsministerens udtalelser eller sætte forsvarsministeren eller en tredje minister på plads, og det må hr. Villy Søvndal altså ikke forvente. Til det andet vil jeg sige, at jeg i dag har givet et meget nuanceret billede.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at situationen i Irak på mange måder er ustabil, mere i nogle egne end i andre egne.
Det skal hr. Villy Søvndal jo også tage i betragtning, når han vurderer forsvarsministerens udtalelser, for forsvarsministeren kom hjem fra et besøg i det danske ansvarsområde.
Sammenlignet med situationen i andre dele af Irak er situationen i det danske ansvarsområde relativt rolig og stabil - bestemt ikke, som vi kunne ønske, men alligevel relativt rolig og stabil.
Når vi ser de forfærdelige billeder af mennesker, der stadig bliver dræbt i Irak,
kan man kun forfærdes over det, men så må man jo sige, at da Saddam Hussein regerede, var der ikke noget tv til at vise alle de mennesker, som han dræbte og hans bødler dræbte under et tyrannisk regime, som måske er et af de værste, kloden nogensinde har kendt.
det glemmer hr. Villy Søvndal også at tage i betragtning.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Villy Søvndal (SF), 2003-10-22:
Det oprindelige spørgsmål, som statsministeren besvarer, drejer sig om, hvordan det hænger sammen, at forsvarsministeren skriver i en artikel, at der er relativ stabilitet, og så modsætningen dertil, at man ikke anvender de genopbygningspenge, der så er afsat. Her forstår jeg på statsministerens svar i dag
, at han egentlig sætter sin forsvarsminister på plads på den måde, at forsvarsministeren nok er kommet til at tegne et billede af situationen i Irak, der ikke holder, nemlig et for rosenrødt billede af situationen.
Jeg tror også, at det er klogt af statsministeren på den måde at sætte forsvarsministeren på plads.
Jeg ved ikke, om statsministeren havde lejlighed til at se den Horisontudsendelse, der var i mandags, men det var en helt anden historie.
Det var en historie om lighuse, hvor man bar kister ind i stribevis.
Det var en historie om, at hvis uafhængige journalister, der arbejder i Irak i øjeblikket, har ret, bliver der dræbt i omegnen af 100 mennesker, deraf er nogle amerikanske soldater. Så jeg tror, det er klogt af statsministeren at fastholde det nuancerede billede, selv om det så nødvendiggjorde, at han skulle sætte sin forsvarsminister på plads.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-10-22:
Til det kan jeg sige, at det er der ikke truffet beslutning om på nuværende tidspunkt.
Det afhænger i meget høj grad af en vurdering af, hvordan indsatsen i Irak mest effektivt kan tilrettelægges.
Heri ligger også, at jeg ikke udelukker, at den mest effektive tilrettelæggelse er at slå penge sammen med andre i en international fond, fordi det giver bedre muligheder for, at de irakiske myndigheder kan trække på penge til projekter, som er ønsket fra irakisk side.
Så man kan altså ikke udelukke, at det bliver en kombination af bilateral assistance og penge, der går ind i en multilateral fond.
Det er der ikke truffet beslutning om på nuværende tidspunkt.
Vi vil træffe den beslutning, når vi har set udfaldet af donorkonferencen.
Villy Søvndal (SF), 2003-10-22:
Fair nok.
Det gør vi så, stiller spørgsmål, hvor vi beder om at få bekræftet, om Ritzaus oplysninger, der går på, at der kun er anvendt penge til ca. ti personer ud af puljen på 180 mio. kr., er korrekte eller ej.
Det får vi oplyst som svar på et skriftligt spørgsmål.
Jeg forstår, at statsministeren ikke ville bevæge sig ind i det.
Jeg vil så spørge i forlængelse af et tidligere spørgsmål: Betyder det så, at de øvrige penge overføres til donorkonferencen i Madrid, sådan at det bliver en del af den internationale fond til genopbygning, eller vil man bevare puljen på danske hænder?
Det er, fordi Ritzau efter kilder fra Udenrigsministeriet skriver, at den danske regering overvejer at sende restbeløbet videre til donorkonferencen.
Men jeg forstod på statsministerens begrundelser om, at man jo skulle gemme penge til resten af året, at det formentlig ikke er statsministerens linje.
Eller hvordan?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-10-22:
Jamen regeringen har fra første færd netop sagt, at vi føler et ansvar for at være med til stabilisering af situationen i Irak, og derfor har vi jo truffet beslutning om, støttet af et bredt flertal her i Folketinget, at danske soldater skal være til stede i Irak for at være med til at stabilisere situationen.
Mig bekendt har hr. Keld Albrechtsen stemt imod det og altså ikke levet op til, at vi skal påtage os et ansvar.
Regeringen har sagt: Vi skal yde bistand til genopbygning af Irak, vi skal yde bistand til humanitær indsats i Irak.
På alle disse punkter har regeringen jo helt klart levet op til, at naturligvis føler vi et ansvar over for stabilisering og genopbygning af Irak.
Med hensyn til detaljer om beløb, personer osv. synes jeg, den bedste måde ville være at gøre, som hr. Keld Albrechtsen foreslår, nemlig at der udarbejdes en redegørelse og en status over det.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-22:
Jeg synes, statsministeren burde sende os en redegørelse for indsatsen, for jeg synes, der er noget, der tyder på, at indsatsen er for svag.
Det håber jeg da at statsministeren vil bekræfte, for sådan er folkeretten jo.
Og hvis statsministeren er nødsaget til at bekræfte det, må statsministeren vel også bekræfte, at så skal der gøres alt, hvad der overhovedet tænkeligt er muligt fra dansk side og også fra USA og Storbritannien for at afhjælpe de civile problemer og få sat demokratisering og genopbygning på skinner.
Jeg må indrømme, at jeg ikke synes, statsministerens redegørelse for den hidtidige indsats viste den tilstrækkelige skala i arbejdet, men lad os nu få en redegørelse for det.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-10-22:
Jeg deler fuldstændig fru Lotte Bundsgaards ønske om, at børn også i pasningsalderen får de allerbedste muligheder for at udvikle sig.
Det har regeringen sat meget fokus på, og derfor tog jeg det op i min åbningstale.
Men jeg må fuldstændig afvise fru Lotte Bundsgaards påstand om, at den ændring, vi har lavet, betyder, at de svageste børn så får en ringere situation.
Tværtimod betyder den ændring, vi har lavet, at der bliver bedre muligheder for, at kommunerne kan gå ind og tage hensyn, der gør, at man kan bekæmpe den negative sociale arv.
Det betyder, at nu kan man gå ind og foretage en vurdering af, hvem der skal have en plads i institutionen.
Man kan gøre det lettere at integrere tosprogede børn ved at tage hensyn til den etniske sammensætning af børnegruppen i institutionen.
Man kan gøre det lettere at få en institutionsplads, når en ledig kontanthjælpsmodtager pludselig får et job.
Vi kan vel være enige om, at det skal være sådan, at hvis en, der nu er på kontanthjælp, pludselig får et job, skal man gøre en indsats for, at den pågældendes barn eller børn kan blive passet, og det får kommunen mulighed for, ved at man nu mere fleksibelt kan vurdere, hvem der skal have pladsen.
Derfor er det også sådan, at den ændring, vi har lavet, er ønsket af kommunerne, herunder en række af de kommuner, der er ledet af borgmestre, der tilhører fru Lotte Bundsgaards parti, fordi de har ønsket at få den fleksibilitet, så de bedre kan gå ind og tage særlige hensyn til dem, der har et særligt behov.
Villy Søvndal (SF), 2003-10-22:
Jeg forstår, at statsministeren synes, det er velbegrundet at kaste sig ud i et frådende angreb på et politisk parti, der beder om en diskussion her i Folketingssalen, og bagefter redegøre for, at kun en meget, meget lille del af de 180 mio. kr., der var afsat til genopbygningen, er brugt.
Det siger så, synes jeg, noget typisk om statsministeren, men lad det nu ligge.
Jeg bagatelliserede ikke opgaverne, jeg bad statsministeren bekræfte, om det var rigtigt, at det, vi talte om, er en håndfuld politibetjente, der arbejder dernede.
Men statsministeren ville måske være rar at løfte sløret for, hvor mange penge af de 180 mio. kr. i alt der er brugt dags dato?
Det er et meget nemt spørgsmål at svare på for statsministeren.
Og hvor mange personer aflønner vi p.t. i Irak?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-22:
Jeg synes, der er en underlig logik i statsministerens svar eller rettere sagt slet ingen logik, for statsministeren siger, at man må vente på, at sikkerhedssituationen skal blive bedre, før man kommer i gang med at løse de civile opgaver og bruge pengene.
Jamen er situationen i virkeligheden ikke den omvendte? På baggrund af en krig, hvor man på fejlagtige oplysninger til Folketinget gør sig selv til besættelsesmagt og overtager ansvaret, sidder man nu og venter på, at sikkerhedssituationen skal blive bedre.
Men det gør den da ikke.
Sikkerhedssituationen bliver da ikke bedre, før genopbygningen og indførelsen af demokrati bliver en realitet og der sker noget på den civile front.
Det er, som om det kun er militære løsninger, der figurerer inde i regeringschefens hoved, men det er altså den civile del, der er afgørende for udviklingen og fremtiden i Irak.
Derfor synes jeg, det var et bagvendt og forkert svar, som statsministeren kom med til Folketinget.
Villy Søvndal (SF), 2003-10-22:
Når jeg spørger lidt interesseret, er det jo, fordi vi havde debatten her i Folketingssalen den 8. april i år.
Jeg skal lige citere udenrigsminister Per Stig Møller fra den 8. april: »Jeg synes, det er beklageligt, at SF har valgt at holde den irakiske befolkning som en slags gidsel i deres partitaktiske spil« ved på det tidspunkt at bede sagen herned i Folketingssalen. Her vil jeg godt spørge, om statsministeren ikke på regeringens vegne vil beklage, at man helt grundløst kom til at beskylde politiske kolleger for noget, der helt åbenlyst ikke holder vand, når vi i dag et halvt år efter ser, at pengene stort set er uberørt?
Var det ikke lidt underligt?
Og vil statsministeren ikke beklage, at man på den måde på det tidspunkt uretmæssigt kom til at angribe SF, fordi vi ønskede en offentlig debat om det?
Det er det ene.
Så vil jeg bede statsministeren bekræfte, at pengene er brugt til tre formål, der er gode nok.
Det ene er at finansiere en håndfuld danske politifolk i Irak.
Det andet er at have tre eksperter til at undersøge massegrave dernede; det er også fint, det er også helt nødvendigt.
Og det tredje er nogle få rådgivere.
Der er alt i alt lønninger til ca. ti mand.
Så vil jeg spørge, om det er rigtigt, at regeringen overvejer at overføre pengene til donorkonferencen, som skal være i Madrid, og gøre det til en del af det internationale donorbidrag?
Er statsministeren bekendt med det?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-10-22:
Ærlig talt synes jeg ikke, det er så mærkeligt.
Det er en bevilling, der er givet for 2003 med mulighed for videreførsel i 2004, og det er jo ikke nogen hemmelighed, at der har været og stadig er en meget vanskelig situation i Irak, som gør, at det stadig er besværligt at sætte genopbygningsarbejdet i gang.
Men flere og flere aktiviteter bliver sat i gang, også fra dansk side.
Der er altså sat en række aktiviteter i gang her i 2003, men alle pengene er slet ikke brugt i 2003, og det ville jo også være uforsvarligt at brænde dem alle sammen af på en gang.
Det er bedre at bruge dem gradvis, efterhånden som sikkerhedssituationen forhåbentlig bliver bedre, og derfor har vi en klar forventning om, at der vil blive stadig større træk på de midler ind i 2004.
Villy Søvndal (SF), 2003-10-22:
Det drejer sig også om Irak.
Forsvarsministeren var for nylig på et besøg i Irak, og han skrev en artikel til Jyllands-Posten, hvor han gør opmærksom på, at efter hans opfattelse er situationen ved at blive stabiliseret i Irak.
Som statsministeren ved, afsatte vi i april måned i år
170 mio. kr. til genopbygningen af Irak
Der var en stor debat om det her i Folketingssalen, hvor bl.a. SF blev beskyldt for de slemmeste ting, men det skal jeg vende tilbage til senere.
Finder statsministeren det ikke underligt, at der stort set ikke er brugt nogen af de 170 mio. kr., hvis forsvarsministeren har ret i, at situationen er stabiliseret?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-10-22:
Jeg tror ikke, der er meget mere at føje til andet end at gentage, at sagerne er blevet behandlet så hurtigt, som de overhovedet kan det omfattende materiale taget i betragtning.
For så vidt angår deltagelse i den offentlige debat, kan jeg kun sige, at jeg meget ivrigt har deltaget i den offentlige debat om Irak og baggrunden for beslutningen om at deltage i den internationale koalition, og hr. Villy Søvndal er jo til enhver tid velkommen til at rejse debatter her i Folketingssalen. Jeg tror, jeg har stået her uge efter uge.
Det har næsten været fast beskæftigelse om onsdagen at svare på spørgsmål fra hr. Villy Søvndal, og det har da været en fornøjelse hver gang.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Villy Søvndal (SF), 2003-10-22:
Sådan kan der være meget stor forskel på opfattelse afhængigt af udsigtspunktet, men det undrer mig til stadighed mere, at hvis statsministeren mener, han virkelig står så fast - det må man jo gøre, når man er i stand til at vurdere andre folks sådan lidt svingende position - at han så har så lidt lyst til at deltage i den offentlige debat i forpligtende fora, som statsministeren har.
I en høring har statsministeren alle muligheder for at forklare sig i en sag som den her, hvor jeg forstår, at der skal frasorteres følsomme oplysninger, men at det skal tage
2½ måned at gennemgå materialet fra et besøg i USA for at strege det ud, overgår simpelt hen min fantasi.
Det giver i hvert fald meget snævre rammer for offentlighedens mulighed for at følge med, og det er derfor, jeg føler, at det ikke er mig, der som spørger har et problem.
Jeg føler, at statsministeren har det problem, at andre landes statsledere med langt større mod går ud i den debat og tør tage den i offentlige forpligtende fora, hvad statsminister ikke gør.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-10-22:
Jeg må for mit vedkommende fuldstændig melde hus forbi over for hr. Villy Søvndals beskyldninger.
Jeg har da deltaget meget aktivt i den offentlige debat om baggrunden for, at regeringen traf beslutning om og fik Folketingets støtte til, at Danmark skulle deltage i krigen mod Saddam Hussein og befrielse af det irakiske folk.
Der er ikke noget at komme efter.
For så vidt angår sagsbehandlingen i disse sager om aktindsigt, kan jeg kun gentage, at det er gået så hurtigt, som det overhovedet kan, fordi det er et omfattende materiale.
Når hr. Villy Søvndal så spørger, om det er tilfredsstillende, så må jeg kun sige, at det, jeg ved, er, at embedsmændene har arbejdet lige så hurtigt, som de overhovedet kan i den sag. Selvfølgelig skal man da hele tiden bestræbe sig på at gøre den slags så hurtigt som muligt, det er jeg da enig med hr. Villy Søvndal i, men man skal jo altså også sikre, at der er tale om forsvarlig sagsbehandling, og man ikke på grund af hastværk kommer til at udlevere materiale, som er så følsomt, at det kan skade danske interesser.
Det tror jeg også, at hr. Villy Søvndal er nødt til anerkende.
Jeg skal ikke bestride, at hr. Villy Søvndal føler, at han står fastere og fastere, men det, jeg kan konstatere fra den plads, hvor jeg sidder, er, at det, hr. Villy Søvndal står fastere og fastere i, er kviksand.
Jeg ville da næsten også have været overrasket, hvis ikke hr. Keld Albrechtsen var af den opfattelse.
Jeg skal bare sige til hr. Villy Søvndal, at jeg finder ingen anledning til at beklage udenrigsministerens udtalelser, jeg tror, de har været aldeles velbegrundede.
Og jeg vil bare sige til hr. Villy Søvndal, at hr. Villy Søvndal ikke giver nogen fyldestgørende beskrivelse af de ting, der er sat i gang.
Hr. Villy Søvndal bagatelliserer det at assistere med at få bygget en irakisk politistyrke op, men det er faktisk utrolig vigtigt netop at få bygget en irakisk politistyrke op, som irakerne kan have tillid til.
Det gamle Saddampoliti kunne ingen jo have tillid til, og det var befolkningen frygtsom over for.
Derfor er det simpelt hen nødvendigt fra bunden af at bygge en pålidelig politistyrke op, og derfor er de penge, vi bruger på at hjælpe med opbygningen af en irakisk politistyrke, et overordentlig vigtigt bidrag.
Helt uanset beløbenes størrelse er det en overordentlig vigtig indsats.
Vi har også sendt rådgivere, som skal hjælpe med at udvikle lokalt selvstyre, lokalt demokrati, lokale politiske processer.
Vi har sendt penge til menneskerettighedsprojekter.
Vi har aftalt projekter om forbedring af sundhedstilstanden gennem hensigtsmæssig affaldshåndtering.
Og oven i alle disse ting kommer så humanitær indsats, hvor der er bevilget penge til en række organisationer.
Bjarne Laustsen (S), 2003-10-22:
Det er jo en sag, som regeringens spindoktorer ikke har brugt særlig meget tid på at fremføre, men jeg synes bestemt, den fortjener at komme frem i offentligheden.
Sagen har også været omtalt i TV2/Nord, hvor man ikke kunne få nogen regeringsrepræsentanter, hverken finansministeren eller beskæftigelsesministeren eller andre gode folk, til at give udtryk for, hvordan det er med den ordning her.
Der er givet udtryk for, at man har en bekymring, og den deler jeg fuldstændig, nemlig spørgsmålet om, hvordan man kan etablere det rummelige arbejdsmarked.
Men samtidig med det så ser det ud til, at det kommer til at koste; det er et besparelsesforslag, og det betyder en hel masse for vores erhvervsskoler.
F.eks. ved vi jo, at Aalborg Tekniske Skole kan komme af med 3,2 mio. kr. mere, ved at man forhøjer gebyrerne her.
Jeg vil gerne opfordre finansministeren til at tage forslaget af finansloven.
Lotte Bundsgaard (S), 2003-10-22:
Jeg er meget glad for, at statsministeren roser de steder, hvor der er pasningsgaranti.
Et af mine spørgsmål skal derfor være: Kunne regeringen så ikke gå med ind på vores forslag om at lave en landsdækkende pasningsgaranti, så vi er sikre på, at de børn, hvis forældre gerne vil have dem passet i en daginstitution, kan blive passet i en daginstitution?
Jeg hører nemlig, at statsministeren siger, at børnehavealderen er vigtig for de svageste børn.
Det taler statsministeren om i sin fine åbningstale, men når det kommer til stykket, tager statsministeren systemets parti.
Så siger han, at kommunerne jo skal have lov til, og kommunerne jo, gør, i stedet for at tage udgangspunkt i det, som statsministeren burde gøre, nemlig de svageste børns vilkår.
Gang på gang taler statsministeren om systemet, borgmestre, og hvad ved jeg.
Jeg vil gerne opfordre statsministeren til at lade holdning følge ord og sikre de svageste børn.
Så vil jeg også gerne spørge statsministeren: Hvis vi nu ser, at afskaffelsen af anciennitetsprincippet betyder det samme, som da vi ikke havde det i 1997, nemlig at de lediges børn bliver sat bagest i køen, vil statsministeren så i dag love, at vi genindfører anciennitetsprincippet?