runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-11-22:
Ja, men vi venter stadig i spænding på, hvordan man så vil sikre det.
Jeg kunne forstå, der ikke var et svar på spørgsmålet om fristilen, og multiple choice har jeg også forstået på forskellige regeringsordførere svæver sådan i det uvisse.
Jeg kunne så forestille mig, at man gjorde det gennem en eller anden form for krav til en undervisning i stedet for krav til nogle prøver, men det kan man jo altid diskutere.
Den sidste ting, jeg gerne vil komme ind på i forbindelse med det her emne, er, at der også har været snak om, at der skulle stilles nogle økonomiske krav, nogle krav til selvforsørgelse.
Og det synes jeg egentlig begynder at blive noget betænkeligt, ja, der bliver jeg i hvert fald noget betænkelig over for de krav, der stilles.
Forestiller man sig nu, at der skal være særlige økonomiske krav, man skal opfylde, for at få fulde borgerrettigheder i det danske samfund?
For det jo det, der er tale om.
Der er jo tale om, når man søger statsborgerskab, at man får de sidste borgerrettigheder, stemmeretten.
Vil man virkelig gå ind og stille økonomiske krav, og dermed skille folk op i flere forskellige grupper alt efter deres økonomiske formåen, eller er det noget, jeg bare har misforstået?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-22:
Nu er det sådan lidt kort tid, vi har, og det er jo, fordi jeg måtte hive et eksempel frem.
Og en af de ting, som jeg fremhævede at vi har kig på, er kravet om danskkundskaber.
Det er også regeringens holdning, at vi gerne vil se på, hvordan vi i højere grad kan sikre os, at de, der får dansk statsborgerskab, får indfødsret, har et grundlæggende kendskab til det danske samfund, vores kultur, vores historie.
Det kan man gøre på mange forskellige måder, og det er noget af det, der er overvejelser om i øjeblikket.
Men en af de ting, som regeringen ønsker at vi tager fat på, er, at vi får sikret, at de, der får dansk statsborgerskab, har en grundlæggende viden om det samfund, som de gerne vil være statsborgere i.
Først må jeg sige til hr. Jørgen Arbo-Bæhr, at jeg ikke deler synspunktet om, at børnene bliver udsat for en umenneskelig behandling.
Der er mange gode tiltag over for børnene i den tid, de er på et asylcenter.
Men der er ikke nogen tvivl om, at det at opholde sig på et asylcenter ikke er noget, man skal stræbe efter, slet ikke i en længere periode.
Så derfor kan det også over en tid være en belastning for en familie.
Men det er altså ikke sådan, at vi i asylcentrene i Danmark har umenneskelige forhold.
Jeg synes faktisk, det er en urimelig anklage.
Mange af vores centre drives af Dansk Røde Kors efter aftale med staten, og det gør de faktisk rigtig godt.
Jeg er i løbende dialog med Dansk Røde Kors om de forhold, der er på asylcentrene.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-11-22:
Jeg vil faktisk gerne takke ministeren for svaret, og jeg vil også gerne fra radikal side række hånden ud imod regeringen og sige, at den begrundelse kan vi faktisk til en vis grad godt leve med.
Det er jo altid i orden at skulle evaluere de prøver og de krav, man stiller, og Det Radikale Venstre mener jo også, at man skal kunne dansk for at blive dansk statsborger.
Så hvis det alene drejer sig om det, er vi da fra radikal side meget åbne.
Men jeg har hørt nogle forskellige fugle synge om andre ting, bl.a. hr. Søren Krarup, der i dagbladet Information for halvanden uges tid siden har luftet tanken om, at man bl.a. skal kunne skrive en form for fristil om f.eks. danske digterværker.
Der har også været nævnt andelsbevægelsen, grundloven, Grundtvig, hvad ved jeg.
Tuesday, January 31, 2006 1:20 PM
Jeg vil godt bede ministeren om at forholde sig til det samtidig med at svare på mit tilbud om en håndsrækning til, hvis det alene drejer sig om kravene til danskkundskaber.
Der har på det seneste været meget tale om, at der skal strammes op på reglerne for at få dansk indfødsret, altså dansk statsborgerskab.
Og i den forbindelse har der været nævnt mange forskellige konkrete forslag, som jeg skal undlade at remse op her.
Mit spørgsmål er meget mere simpelt og sådan back to basic, det er nemlig, hvad der ligger til grund for, at regeringen overhovedet mener, at der skal strammes op på reglerne omkring dansk indfødsret.
Jeg forstår nemlig godt, at Dansk Folkeparti med det partis syn på danskhed og på dansk kultur, som jeg mener har en vis indsnævrethed, gerne vil have ændret i reglerne.
Men hvorfor ønsker VK-regeringen egentlig at stramme op på reglerne for dansk indfødsret?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-22:
Der er sådan set nogle meget gode og fornuftige rammer I Danmark for vores asylansøgere og også deres børn, men som jeg har sagt, og som jeg også tror at vi har drøftet tidligere, er jeg også i dialog med Dansk Røde Kors om de forhold, som vi byder, og ser, om vi kan gøre det endnu bedre.
Men det skal altså være inden for rammerne af det, der nu er de omstændigheder, når man søger om asyl.
Og det ansvar har man altså som forældre.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-11-22:
Jeg synes, det er ret fantastisk, at vi har nogle mennesker, som er psykisk nedbrudte, nogle mennesker, som i vid udstrækning ikke er i stand til at tage vare på sig selv, og så stiller inteM019S12481321KAJE.FM Page 1254 Tuesday, January 31, 2006 1:20 PM grationsministeren op og siger, at vi skal gøre det til deres ansvar at tage vare på nogle børn, som i alle tilfælde er fuldstændig uskyldige i den situation, som har gjort, at de sammen med deres forældre har været nødt til at flygte, og måske også i en situation, hvor Danmark sender dem tilbage igen.
Det er jo ikke en diskussion om det betimelige i, at de får asyl eller ej.
Det er bare en diskussion om, hvad vi gør for de børn, hvor forældrene af mange forskellige grunde ikke er i stand til at tage vare på dem, fordi de har så store problemer selv.
Der må det da være samfundets og også integrationsministerens forpligtelse at sørge for, at de børn får nogle forhold, sådan at de ikke bliver invalideret på livstid.
Jeg ved godt, det ikke gælder alle, men i hvert fald bliver mange af dem udsat for nogle problemer, som de har meget svært ved at komme sig over igen, og uanset hvor deres liv skal foregå bagefter, så er de invalideret på livstid.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-22:
Jamen jeg er i dialog med Dansk Røde Kors, bl.a. om forholdene for børnene.
Men lad mig så også lige understrege, at det altså også tit handler om, at forældrene må tage et ansvar for den situation, de sætter deres børn i.
En stor del af dem, der i dag er i vores asylcentre, er der i lang tid.
Det er asylansøgere og deres børn, som for lang tid siden har fået afslag på asyl, som har fået at vide, der er ikke grundlag for at give dem asyl i Danmark.
De har fået afslag og dermed også en besked om, at de selv har ansvaret for at rejse hjem igen.
Og det gør de så ikke.
Det er en meget ulykkelig situation.
Jeg håber da også, at forældrene gør sig overvejelser over, hvad det er, de fastholder ikke bare dem selv, men også familien i, når de ikke vil tage til efterretning, at der altså ikke er noget grundlag for ophold og grundlag for asyl i Danmark.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-11-22:
Et andet problem er jo, at børnene i alt for stor udstrækning er låst fast i månedsvis, nogle gange i årevis, på de her asylcentre og har alt for få muligheder for at komme ud og være en del af det danske samfund, så længe de er her, f.eks. gå til sport og andre fritidsaktiviteter.
Var der ikke muligheder for at give de børn en tilværelse, sådan at de ikke bliver ringere stillet, end de var i forvejen, uanset om de får asyl eller ej, sådan at der bliver åbnet for, at børnene får en tilværelse, mens de venter på afgørelse af deres og forældrenes sag?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-22:
Det giver ikke meget mening, at vi bruger en masse penge på tomme asylcentre.
Derfor er vi selvfølgelig nødt til at samle det hele på færre centre.
Det er en konsekvens af, at der i de her år – heldigvis, kan man sige – er færre asylansøgere, fordi der er lidt mere ro i Europa, end der har været i det foregående årti.
Så det har selvfølgelig nogle konsekvenser for nogle grupper.
Med hensyn til børn som tolke vil jeg nødig her på stående fod gå ind i, hvordan de bliver brugt.
Jeg har altså ikke indtryk af, at det sådan er et krav, at børnene skal stå til rådighed.
Jeg kan godt undersøge det nærmere, hvis spørgeren ønsker at få afdækket det her, men det er i hvert fald ikke noget, jeg tror, systemet kræver.
Det gør vi, fordi vi gerne vil se på de krav, både de indholdsmæssige og de kvalitative, vi stiller til, hvad vi synes er rimeligt over for folk, der gerne vil have et dansk statsborgerskab.
Og et af de krav, der er, er kravet om danskkundskaberne.
Jeg har selv været ude at følge noget af undervisningen og de eksamener, der er på de danskuddannelser, der er.
I dag er kravet, at man har bestået det, der hedder Prøve i Dansk 2, og jeg må sige, at min egen erfaring er, at jeg faktisk ikke synes, at »bestået« viser et særlig højt niveau i forhold til det, jeg og regeringen synes er rimeligt at kræve, hvad man kan af dansk for at blive dansk statsborger.
Steen Gade (SF), 2005-11-22:
Jeg er glad for, at ministeren tager problemet alvorligt, og at ministeren også er klar over, at det ikke bare er et spørgsmål om noget, politiet skal have med at gøre, også fordi vi vel kan være rimelig sikre på, at æresdrab – hvor forfærdeligt et problem det end er – måske ikke er det, vi skal fokusere mest på.
Vi skal først og fremmest fokusere på, at en række unge mennesker forsvinder ud af det danske samfund, uden at vi ved, hvad der sker med dem.
Vi ved ikke, om det er frivilligt, vi ved ikke, hvad der faktisk foregår i de halve eller hele år, de er væk – ja, måske er de væk for stedse.
Jeg er glad for det, ministeren sagde om information, men jeg tror ikke, information alene gør det, og jeg vil spørge, om ministeren positivt vil overveje en model, der kunne ligne den, jeg har forstået man har i England.
Her har man rent faktisk pligt til at indberette til en central myndighed, som derefter bliver opsøgende, idet den simpelt hen rejser ud i verden og ser: Hvordan går det med den 12-årige pige, som forsvandt fra skolen?
Hvordan går det med den dreng på 18 år, som forsvandt fra skolen?
De tager ud, aflægger besøg og finder ud af, hvor vedkommende bor, og derefter kommer de tilbage med en rapport.
Det tror jeg ville være et fantastisk vigtigt signal til de ganske få, det drejer sig om.
Majbrit Berlau (EL), 2005-11-22:
Nu over i en helt anden boldgade: Som feminist, der læser det her forslag og også det forslag, der kommer efter – uden at diskutere det for meget – kan jeg have en vis bekymring for, at der lægges op til, at det særlig er folk med anden etnisk herkomst, der skal ind på de to uddannelser, vi behandler nu og i det efterfølgende forslag.
Jeg kan have en bekymring for, at man i beskæftigelsesfremmende tilbud sikrer, at mændene går via erhvervsskolerne, og at kvinderne skal via SOSU-uddannelserne.
Jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren for De Konservative, også som garant for en regering, gav en garanti for, at man vil tilstræbe, at vejledningen ikke går i den retning, og sikre, at man på den måde ikke har en kønsopdelt vejledning, når der vejledes udeomkring i arbejdsformidlinger, socialforvaltninger, skoler osv.
Carina Christensen (KF), 2005-11-22:
Det er selvfølgelig en trossag, og vi har formentlig begge to snakket med mange virksomheder.
Jeg har i hvert fald den klare opfattelse, at der er mange virksomheder, som synes, at skoletiden fylder rigtig meget, og derfor synes de, de skal undvære de unge mennesker for lang tid i virksomheden.
Der tror jeg, at mange virksomheder vil synes, det er attraktivt, at de nu har mulighed for at have de unge mennesker gående i virksomheden og for at præge dem i højere grad, som hr. Søren Krarup så rigtigt sagde det om den rigtige mesterlæreordning, hvor mesteren følger eleven på tæt hold på en anden måde, end det er tilfældet i dag.
Det tror jeg vil være attraktivt for mange virksomheder.
Der er selvfølgelig også nogle, der vil foretrække, at skolerne tager sig af den mere grundlæggende oplæring, men jeg tror også, der er mange virksomheder, der rigtig gerne vil selv.
Majbrit Berlau (EL), 2005-11-22:
Ordføreren siger i sin tale, at virksomhederne skulle være begejstrede for, at eleverne springer grundforløbet over og går direkte til det praktiske.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens kommentar til, at grundforløbet jo ikke først og fremmest er en udgift for virksomheden, fordi eleverne får S.U., når de er på grundforløb, og også spørge: Hvorfor skulle virksomhederne være begejstrede?
Når jeg har snakket med eleverne udeomkring, er det fremgået, at virksomhederne faktisk til dels er glade for, at eleven har været på grundforløbet, har fået basisviden i, hvordan maskinerne virker, har fået basisviden i noget almindelig teori og faglighed inden for faget, hvorimod de jo faktisk er et blankt stykke papir, når de kommer ud i virksomheden, såfremt de ikke har været på et grundforløb.
Det kunne jeg godt tænke mig ordførerens kommentar til.
M019S12481321KAJE.FM Page 1284
Carina Christensen (KF), 2005-11-22:
Der er stor risiko for, at unge mennesker, der ikke gennemfører en ungdomsuddannelse, havner i en ledighedssituation, og derfor må vi også gøre alt, hvad vi kan for at sikre, at så mange unge mennesker som overhovedet muligt starter på og gennemfører en ungdomsuddannelse, når de er færdige med folkeskolen.
I dag gennemfører 78 pct. af en årgang en ungdomsuddannelse, og det er selvfølgelig godt, men det er ikke godt nok.
I Det Konservative Folkeparti bakker vi fuldt op om regeringens målsætning om, at mindst 95 pct. af alle unge skal gennemføre en ungdomsuddannelse i år 2015.
Hvis vi skal nå det mål, kræver det, at vi sætter ind på en række områder, og et af midlerne til at nå målet er en genetablering af mesterlæren som et supplement til de mange eksisterende muligheder for at tilrettelægge en erhvervsuddannelse.
Og det er netop, hvad det her lovforslag lægger op til.
I Det Konservative Folkeparti er vi meget glade for, at mesterlæren nu kommer tilbage for fuld styrke, hvis man kan sige det sådan.
Ordningen vil ikke mindst være til gavn for de praktisk orienterede unge, som har et særligt behov for at være tilknyttet en arbejdsplads fra starten af deres uddannelse.
Vi tror også, at ordningen vil tiltale de unge mennesker, som vil finde det attraktivt at kunne begynde deres uddannelse med en længerevarende lønnet virksomhedspraktik frem for ulønnet skoleundervisning.
Mesterlæren vil formentlig også være attraktiv for de virksomheder, som i dag undlader at ansætte elever, fordi de mener, at skolegangen fylder for meget i forhold til praktiktiden, og de virksomheder må forventes at ville ansætte elever til praktisk oplæring, der delvis eller helt træder i stedet for grundforløbet.
Endelig forventer vi også, at mesterlæreordningen vil bidrage til at mindske frafaldet hos de elever, der i dag opgiver deres uddannelse, fordi de mener, at der er for mange timer på skolebænken og for lidt praktik.
I Det Konservative Folkeparti har vi derfor kun ros tilovers for, at mesterlæren nu genindføres, og vi forventer, at vi med den her ordning vil nå et langt skridt i retning af at sikre, at endnu flere unge vil gennemføre en ungdomsuddannelse.
Alt i alt et særdeles godt og fornuftigt forslag, som vi varmt støtter.
Søren Krarup (DF), 2005-11-22:
Det er naturligvis, fordi der bliver en kraftig overvægt af det praktiske, hvad der ikke har været før.
Der var også noget, der hed praktikadgangsvejen, men det har slet ikke haft den overvældende betydning, som det nu får, når man med den nye mesterlære på en helt anden måde virkelig knyttes til en arbejdsplads.
Carsten Hansen (S), 2005-11-22:
Er vi ikke enige om, at det, der står i lovforslaget, er, at det kun er i det første år, mesteren får ansvaret, i øvrigt i samarbejde med skolen og med en uddannelsesplan for det, der hedder mesterlæren?
Resten foregår via hovedforløb, liM019S12481321KAJE.FM Page 1283 Tuesday, January 31, 2006 1:20 PM gesom det plejer.
Så er det, jeg spørger: Hvad er forskellen på praktikadgangsvejen, som i dag også kan benyttes, og så mesterlæren?
Og hvad får Dansk Folkeparti til at tro, at der skulle komme mange ekstra den vej rundt, når den anden mulighed faktisk ikke har været benyttet?
Carina Christensen (KF), 2005-11-22:
Fra Det Konservative Folkepartis side har vi ingen interesse i at kønsdiskriminere.
Jeg må sige, at jeg slet ikke har læst det her lovforslag sådan.
Det her er et godt tilbud og en god ordning, og mestertilbuddet gælder selvfølgelig både mænd og kvinder.
Der er vi helt enige.
Kurt Kirkegaard (V), 2005-11-22:
Jeg vil gerne lægge optimisme til grund for det her lovforslag.
Derfor ser vi det kun som en positiv udvikling af uddannelsesforløbene.
Anne Baastrup (SF), 2005-11-22:
Fru Carina Christensen gør med rette meget ud af, at der er unge, som har vanskeligt ved skolegangen.
Så vil jeg godt høre, hvordan fru Carina Christensen får kompenseret for de problemer, de unge har, når man i hovedforløbet sætter intensivt ind med mere undervisning, flere kurser og det, der i øvrigt skal sikre, at det ikke gennemløbne grundforløb så reelt bliver kompenseret via hovedforløbet.
Hvorfor tror fru Carina Christensen, at bogligt svage unge, der ikke har været glade for deres folkeskolegang, bliver jublende lykkelige af at gå på erhvervsskolen i hovedforløbet meget længere tid end deres kammerater i øvrigt?
Så har jeg også en lille kommentar til det der med, at arbejdsgiverne er jublende lykkelige over, at de nu i langt højere grad kan få en lærling i et helt forløb.
Men er det ikke rigtigt forstået, at eleverne på hovedforløbet stadig væk er på skole?
Efter gældende regler er de, lige så snart de kommer, på grundforløb, så i praktik, så på hovedforløb og så i praktik igen.
Altså, det er da ikke forkert forstået, at de alligevel er væk i den samme periode, så jeg har lidt svært ved at se begrundelsen for, at lige præcis arbejdsgiverne skulle være glade for, at de havde dem i længere tid.
For det har de vel i virkeligheden ikke, de er jo stadig væk på skole i hovedforløbet.
M019S12481321KAJE.FM Page 1285
Charlotte Fischer (RV), 2005-11-22:
Det var sådan set blot for at få bekræftet, at der er et grundlæggende dilemma, hvis vi på den ene side har et system, hvor unge frit vælger, hvor de vil hen, og vi så nu går ind og pålægger virksomheder, at de skal oprette et bestemt antal praktikpladser på deres virksomhed.
Det er egentlig bare for at spørge, om man med det krav, som Enhedslisten forestiller sig at stille, vil være parat til at gøre op med det princip, vi har i dag med, at unge frit vælger, hvor de vil søge ind og få en erhvervsuddannelse.
Majbrit Berlau (EL), 2005-11-22:
Først og fremmest skal der jo bare flere praktikpladser til, det kan vel ingen af os benægte.
Jeg vil sige det på den måde, at Enhedslistens forslag er ret klokkeklart, at de offentlige virksomheder sikrer, at der udbygges med flere praktikpladser, men også at der stilles krav til de private virksomheder.
Det kunne ske i form af, at når en kommune udliciterer til en privat virksomhed, skal der indskrives i den udliciteringsaftale, der etableres, at der skal stilles praktikpladser til rådighed.
Så kan man sige, at hvis der i sidste ende er så ekstremt mange praktikpladser, at der ikke er elever til dem, er det jo kun positivt.
Men opgaven er først og fremmest at skaffe praktikpladser til de elever, der gerne vil have det, for de er der ikke i øjeblikket.
Charlotte Fischer (RV), 2005-11-22:
Jeg forstod på Enhedslistens ordfører tidligere i dag, at Enhedslisten har det synspunkt, at man skal stille krav til virksomhederne om at oprette praktikpladser.
Så vil jeg spørge, hvordan det passer sammen med, at man på det her område har frit optag.
Der er jo ikke adgangsbegrænsninger til erhvervsuddannelserne.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-11-22:
I SF ser vi meget positivt på at lette administrationsbyrderne for små virksomheder og iværksættere.
Det er virkelig en politik, vi går ind for.
Det er helt o.k.
Der ligger anvendelse af moderne teknik, digitalisering osv.
Det er vi også helt med på.
Intentionen om at nedsætte revisionspligten er god, og vi skal så kigge på og finde ud af, om det også er sådan, det kommer til at virke i virkeligheden.
Jeg har en fornemmelse af, at når vi snakker f.eks. iværksættere, så kan vi i virkeligheden lokke iværksættere i uføre ved at trække revisoren væk, sådan at vi faktisk gør de folk en bjørnetjeneste – nu ved jeg ikke, om bjørnetjeneste kan bruges på to måder, men her mener jeg altså en dårlig tjeneste.
Så når vi skal kigge på det her, vil det nok være klogere, hvis man kan gå en anden vej end at bortskaffe revisoren.
Jeg skal sige, at jeg i baghånden har en af vores største eksperter i landet, som siger, at det her er helt galt, og ham støtter jeg mig lidt til.
Hvis man skulle gøre noget, som vi var sikre på virkede som administrative lettelser, så tror jeg, vi skulle kigge på, om vi ikke kunne forenkle revisionen for de små virksomheder og eventuelt dele dem op i nogle grupper.
Når vi kigger på landbruget – det er små virksomheder – er der nogle meget velfungerende ordninger, og det er et karakteristikum, at der virkelig bliver ført regnskaber, som er gennemskuelige, fordi der er et system, som er standard, som er nemt at gå til, og som ikke er særlig dyrt, og det er en stor fordel i den branche.
Det kunne være værd at undersøge, om det ikke var den vej, vi kunne gå her.
Vi er med på intentionen, men vi er ikke med på at trække revisionen væk.
Det er formentlig at gøre en dårlig ting for virksomhederne på den ene side, og hvis vi kigger på samfundet på den anden side, er det sådan, at vi lokker til mere snyd, end der er nu, og det er ikke en god ting.
Hvad angår skatteforhold: Der er afsat 45 årsværk.
De er afsat i en periode, hvor skatteområdet er en flydende størrelse, hvor der sådan lidt gratis kan prioriteres i mange retninger.
Vi kender ikke det samlede billede, og vi ved ikke, hvordan det kommer til at virke.
Der er, igen med min eksperts udtalelse i baghovedet, sandsynlighed for, at 45 årsværk ikke er nok til det her.
Og de, der kommer til at stå som tabere, hvis nogle virksomheder går planken ud og får udskudt nogle ting, som kunne være blevet standset i tide, er selvfølgelig den enkelte virksomhed, men det er i høj grad også den kreditor, som står tilbage, og denne er samfundet, staten. Så vi vil meget gerne snakke lettelser for iværksættere og små virksomheder, men vi er ikke meget for modellen her.
Vi tror ikke, at det er den rigtige.
Charlotte Fischer (RV), 2005-11-22:
Jeg forstår godt ordførerens synspunkt, og man kan altid diskutere, om et løbende tilsyn er bedre end en evaluering efter et vist antal år.
Nu har vi det synspunkt, at det var vigtigt, når ordningen har været i kraft i et antal år, at gå ind og få en samlet viden om, hvilken effekt ordningen rent faktisk får.
Så det har været vores valg at prioritere evalueringen.
Carina Christensen (KF), 2005-11-22:
Jeg synes, det er en meget relevant problemstilling at rejse, og det er også noget, vi er meget opmærksomme på.
Jeg mener, der er nedsat et udvalg, eller også kommer der i hvert fald et meget snart, der netop skal se på indretningen af erhvervsuddannelserne og på de krav, der bliver stillet i erhvervsuddannelserne.
Der må vi ind og se på, om der er nogen boglige krav, der i dag måske er overflødige, eller som kunne omlægges på en måde, så det var lidt nemmere for de praktisk orienterede unge også at komme igennem en erhvervsuddannelse.
Der vil vi være meget åbne for forslag, der måtte være, om en forbedring på det område.