runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-10-24:
Jeg vil gerne sige til fru Else Theill Sørensen, at nej, jeg har sørme ikke tænkt mig at lave særregler for de multinationale selskaber og slet ikke for navngivne og den slags.
Det plejer ikke at være Enhedslistens forretning at lave særregler for nogen som helst.
Nej, jeg mener de generelle regler.
Det handler i bund og grund om, at hr. Peter Christensen ikke kunne give en klar melding.
Han kunne ikke klart heroppe fra denne talerstol sige, at Venstre mente, at de multinationale selskaber skulle betale skat på lige fod med andre selskaber.
Blev ved med at forholde sig til OECD-reglerne, og at vi skulle følge de internationale regler.
Nu er det jo sådan, at fradragsregler og lign. for virksomheder er ikke internationale, men nationale regler, der er ikke internationale standarder for det.
Det kunne man måske godt ønske sig, men det er der ikke, som det er i dag.
Jeg vil blot spørge, om det kan være rimeligt, at multinationale selskaber og andre selskaber, der ikke er multinationale, kan komme ned på nul procent i skat på grund af den lovgivning, vi har i Danmark.
Én ting er, at der har været flertal for den, en anden ting er jo altid, når man ser, hvordan loven virker i praksis.
Noget kunne tyde på, at der var nogle huller på det her område, man skulle have stoppet til.
Det var blot mit spørgsmål.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-10-24:
Jeg vil tillade mig at sige, ikke for bare at gå uden om, men jeg har ikke lyst til at svare på det med hvis og hvis og hvis og hvis.
Alle disse hypotetiske spørgsmål, som bygger på en fjernsynsudsendelse og nogle løse rygter, vil jeg ikke forholde mig til. Jeg vil godt forholde mig til, at der er et problem.
Jeg vil også godt forholde mig til, at der er et beløb, som formentlig flyder uden om dansk skattelovgivning, men lad mig så vende mig til hr. Jens Peter Vernersens tolkning af, at Skatteministeriet har sagt fem milliarder plus/minus fem milliarder.
Jeg læser det sådan, at Skatteministeriet skønner, at det er højst, og i min terminologi er det ikke noget med plus/minus fem milliarder.
Men lad nu det være.
Det skal jo ikke være der, hvis vi kan undgå det.
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil om ændring af fradragsregler m.v.
Jamen jeg håber da ikke, Enhedslisten forestiller sig, at vi piller 1200 navngivne selskaber ud - nej, nej, så ryster fru Pernille Rosenkrantz-Theil på hovedet - men jeg vil godt sige, at hvis man ændrer på fradragsregler for nogle selskaber, så er det altså for alle selskaber.
Der har jo faktisk undervejs været folketingsflertal for de fradragsregler, der er, fordi man har set, at det har været nogle, der har været fornuftige.
Så jeg synes, vi skal erkende, at det er et indviklet problem, og at transfer pricing-fænomenet er noget, som er vanskeligt at håndtere, og som skal håndteres i internationalt samarbejde.
Så lige til hr. Morten Homanns procentregning.
Lønmodtagere, der betaler 50 procent, jo, jo, det er altså ikke 50 procent af bruttolønnen
Selskaber, der betaler en halv procent eller mindre af omsætningen, jamen det tåler ingen sammenligning; men der er en mindre beskatning.
Der er i øvrigt også en mindre selskabsskat, end der er personskat, men de to tal har intet med virkeligheden at gøre.
Morten Homann (SF), 2002-10-24:
Jeg vil også takke den konservative ordfører for et godt og sagligt indlæg.
Men jeg vil så godt spørge, om fru Else Theill Sørensen ikke mener, at der er et misforhold mellem, at vi på den ene side står fast på, at lønmodtagere skal betale 50 pct. af deres indkomst i skat, og tilsvarende skal de små selvstændige erhvervsdrivende i Danmark betale deres del af skatten.
Når det så kommer til de her selskaber, er det altså beskæmmende, at man kan have 60 selskaber, som omsætter for 160 mia. kr. og alligevel betaler langt under 1 mia. kr. i skat.
De betaler altså en skat, som er på måske 0,5 pct. Er det ikke beskæmmende, at man har det misforhold?
Hvis det er tilfældet, vil den konservative ordfører så ikke give mig ret i, at hvis det nu viser sig - det kan man aldrig vide - at der ikke er nogen af de her selskaber, som begår ulovligheder, så er det faktisk reglerne, der er noget galt med?
Så er der faktisk brug for at rette op på reglerne, så lønmodtagerne, danske selvstændige erhvervsdrivende og multinationale selskaber alle sammen bidrager til fællesskabet.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-10-24:
Må jeg sige, at det indlæg fra fru Else Theill Sørensen var mere opløftende end det, vi har hørt fra regeringskollegerne her i dag.
Netop spørgsmålet om alle, der tjener penge.
Det problem, der så bare står tilbage, er, at man får afklaret, hvor stor den fortjeneste er, man rettelig burde beskattes af.
Det er jo det, der er problemet, fordi den fortjeneste måske bringes uden for vores lands kontrol.
Så bliver der sagt nogle gange, at »venstrefløjen siger ...«.
Det er jo ikke noget, hverken det ene eller andet parti har opfundet, det er jo ikke noget, Socialdemokratiet har opfundet, at der er et stort beløb, der ikke beskattes.
Det er oplysninger fra Det Økonomiske Råd, hvor man peger på, at med visse beregningsmodeller kunne det se ud til, at der et meget stort beløb, der holdes uden for beskatning. Skatteministeriet indrømmer også, at det i hvert fald er 5 mia. kr. plus/minus 5 mia. kr. Det vil sige, at det lige så godt kan være 10 mia. kr., det er formentlig ikke 0, det er det formentlig ikke.
Men det kan lige så godt være mere, der er ingen, der ved det, ikke en gang skatteministeren.
Han foregiver ellers at vide så meget, men det der ved skatteministeren ikke.
Det burde man virkelig forsøge at få undersøgt, få afklaret.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-10-24:
Jeg vil bede hr. Mikkel Dencker om at komme med en generel betragtning om det her med personalet.
Hvis der er et område, hvor man skal afdække ny viden og finde nye metoder og nye redskaber til at komme nogle forbudte metoder til livs, vil hr. Mikkel Dencker så vurdere, at der er behov for færre ressourcer eller flere ressourcer?
Jeg kan forstå, at hr. Mikkel Dencker har lidt svært ved at skulle vurdere det her med personale, og hvor meget personale
Jeg vil komme med et godt råd til hr. Mikkel Dencker.
Når man mener, der skal gøres en indsats og man skal afdække nogle ting og udvikle nye redskaber, så skal man bruge mere personale.
Når man så har gjort det, er der formodentlig noget af det personale, man ikke har behov for længere.
Jeg vil gerne spørge hr. Mikkel Dencker, om han er enig i det råd, og så vil jeg gerne spørge, hvordan det stemmer overens med, at skatteministeren fyrer 15 pct. i kommunerne, og hvordan det stemmer overens med, at Dansk Folkeparti ikke mener, at der skal sættes ekstra personale af, eller i hvert fald ikke vil vurdere det.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-10-24:
For Det Konservative Folkeparti er det væsentligt, at alle, der tjener penge i Danmark, det være sig personer, virksomheder, danske selskaber og multinationale selskaber, skal betale skat og dermed bidrage til driften af det danske samfund.
Skattelovgivningen i dag er utrolig kompliceret, og de, der forsøger at finde huller og omgåelsesmuligheder, er meget opfindsomme og kreative.
Derfor skal politikere og skattemyndigheder til stadighed have opmærksomheden henledt på, at skattelovgivningen virker efter hensigten.
Det, der er emnet for dagens skattedebat, er multinationale selskabers skattebetaling i Danmark, og så er det det begreb, der hedder transfer pricing.
Man skulle måske lige sige, hvad det handler om.
Det er altså spørgsmålet om priser på varer, der handles internt i en koncern.
Både de multinationale selskabers skattebetaling i Danmark og selve transfer pricing-begrebet er problemer, der nødvendigvis skal håndteres i internationalt samarbejde, og det er ikke noget, der løses let eller enkelt.
Det hører jeg egentlig også alle erkende.
Skatteministeren har redegjort for, hvad der i Danmark er gjort og gøres lige nu for at sikre, at også multinationale selskaber betaler skat - og den rigtige skat - i Danmark.
Jeg tror, det er vigtigt, at initiativer på dette område til stadighed justeres og forbedres.
Det har jeg heller ikke hørt nogen sige at vi ikke skal gøre.
Men lad mig holde mig til, at Skatteministeriet vurderer, at omfanget af brugen af forkerte transferpriser ikke overstiger et beløb på 5 mia. kr.
Det svarer til en selskabsskat på 1,5 mia. kr.
Det er et beløb, som vi i Det Konservative Folkeparti ville være glade for at kunne lægge i kurven til den nedsættelse af personskatterne, som vi har meget højt på vores dagsorden. Det Konservative Folkeparti er tilfredse med de initiativer, der er sat i værk, hvoraf nogle er præciseret i det forslag til vedtagelse, som vi sammen med to andre partier har fremsat, og vi ser frem til den redegørelse, som skatteministeren senere i samlingen vil give for resultaterne af de iværksatte undersøgelser.
Lad mig slutte, hvor jeg begyndte.
Det er konservativ politik, at alle, der tjener penge i Danmark, det være sig personer, virksomheder, danske selskaber, multinationale selskaber, skal betale skat og dermed bidrage til driften af det danske samfund og til finansieringen af den danske velfærd.
Mikkel Dencker (DF), 2002-10-24:
Hr. Vernersen havde vel ikke forestillet sig, at fordi der er nogle, der melder ud, at man ønsker en redegørelse, så ligger der et helt nyt og forkromet forslag til en helt ny lovgivning på området 3 uger efter.
Havde hr. Vernersen forestillet sig det?
Det har vi ikke forestillet os, men nu får vi jo så i dag ministerens garanti for, at man løbende kigger på det og vil komme med forslag til forbedringer, i det tilfælde at det er påkrævet.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-10-24:
Det kan jo så kun forstås på den måde, at det, som fik de store overskrifter umiddelbart efter den tv-udsendelse, nemlig pres mod minister især om transfer pricing, også fra Dansk Folkeparti, sådan set nu bare er væk.
Nu venter man og ser, hvad ministeren kommer med.
Det er virkelig noget, der flytter i politik.
Det vil jeg simpelt hen sige.
Det er et meget, meget stort skridt, man tager.
Mikkel Dencker (DF), 2002-10-24:
Det er helt rigtigt, at i forbindelse med den tv-udsendelse, der var, da Danmarks Radios journalister havde genoptaget arbejdet for en måneds tid siden, udtalte jeg, at der skulle kigges nærmere på de her regler.
Det er også det, der bliver pålagt regeringen i det forslag til vedtagelse, som regeringen og Dansk Folkeparti i fællesskab har stykket sammen, og som bliver vedtaget om en uges tid.
Der bliver det nemlig pålagt ministeren, at man skal komme med en redegørelse inden for denne folketingssamling på området, og om, hvor langt man er nået, og vi har altså tillid til, at ministeren løbende holder øje med reglerne og ser på, hvad man kan tage af initiativer for at forbedre dem, og det er også lovet.
Og så er det lige så svært for mig, som det er for hr. Vernersen, at tage stilling til personalenormeringen i Told og Skat, men vi vil gerne give bevillingerne, i det øjeblik der er behov for det.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-10-24:
Det var helt fantastisk, sagt til hr. Mikkel Dencker, helt fantastisk.
Vi har jo fået ministerstyre i dette land.
Hvad har vi et Folketing til, hvad har vi politikere til?
Ingenting, vi venter og ser, hvad ministeren kommer med.
Det er altså attituden fra Dansk Folkeparti: Vi mener ingenting.
Det er faktisk det, der blev sagt her fra Folketingets talerstol, og det er jo rigtigt, at det står i skærende modstrid til det, som blev sagt tidligere.
Det er i øvrigt tankevækkende.
Det er jo ikke én gang, det sker.
Det er stort set, hver eneste gang en sag kommer op, at hr. Mikkel Dencker melder, at nu vil man gøre alt muligt i den sag.
Så går der 14 dage, og så gør man ikke noget som helst.
Jeg må altså sige endnu en gang til hr. Mikkel Dencker: Det er altså Folketinget, der afgør, hvor store bevillinger der skal være på det her område.
Hr. Mikkel Dencker kommer formentlig også til at være med til at bestemme, at der skal reduceres med 15 pct. Som det også er sagt til Ritzau så sent som i går: Vi kan ikke støtte, der afsættes ekstra midler til kontrol.
Dermed tager man i Dansk Folkeparti jo også stilling til, at der skal kontrolleres mindre.
Det synes jeg er problematisk.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-10-24:
Jeg ved ikke helt, hvad hr. Morten Homann mener med, at det foregår stadig væk.
Jeg kan ikke forestille mig, at de regnskaber, man har studeret så nøje og har lange lister over og sådan noget, er fra år 2002.
De kan næppe heller være fra år 2001.
Nogle af dem måske, men de er nok nærmere fra år 2000.
Eftersom ligningsindsatsen over for de her områder har være særlig skærpet både i år 2001, og der er løfte om at lægge særlig vægt på også den del af ligningsindsatsen i år
2003, så gøres der altså hele tiden noget for at forsøge at effektivisere det.
Jeg står ikke og påstår, at det med sikkerhed er nok, men vi beder i vores forslag til vedtagelse skatteministeren komme med en redegørelse om, hvordan de initiativer nu virker.
Når det her folketingsår er ved at være til ende, ved vi måske allerede noget mere om det.
Der er jo ingen, skatteministeren har ikke, jeg har ikke, der har sagt noget om, at vi ikke er interesserede i at løse det problem.
Morten Homann (SF), 2002-10-24:
Der er en voldsom forskel på den hr. Mikkel Dencker, som vi hører her i dag, og så den person, som for kun en måned siden var ude med bål og brand i dagbladet Børsen og krævede, at skatteministeren skulle kulegrave området med den her argumentation: »Ifølge eksperter kører de multinationale selskaber med overskud i Danmark. Ellers ville de jo ikke være her.
Men de undskylder deres tilsyneladende underskud med store udgifter til investeringer, og den forklaring er helt hen i vejret.
Jeg forlanger derfor, at skatteministeren gør rede for sagen, og at han iværksætter en kulegravning« osv., osv. Der er godt nok sket noget den sidste måneds tid: fra en hr. Mikkel Dencker, som var vældig oprørt over det her, som også er meget oprørende, og så til den hr. Mikkel Dencker, som fortsatte skatteministerens tale her for lidt siden.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-10-24:
Jeg vil bare sige med hensyn til omfanget af selskabsligningen, at hvor mange mennesker der foretager den,
er ikke nødvendigvis det væsentlige.
Det væsentlige er produktionskravene, og de er uændrede både i år og næste år.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-10-24:
Ministeren skal vurdere, og ministerierne skal vurdere, om der er noget galt, eller om der ikke er noget galt.
Det synes jeg er en ualmindelig mærkværdig indstilling at have.
Jeg kan se, at der ikke bliver betalt skat for de multinationale selskabers vedkommende.
Jeg kan se, at ministerierne åbenbart ikke har fundet ud af at få de virksomheder til at betale skat, siden loven blev indført i 1998.
Det vil jeg gerne have at der bliver gjort noget ved, det kan jeg godt vurdere.
Jeg kan godt vurdere, at jeg ikke synes, det er i orden, at den danske befolkning betaler over 50 pct. i skat, mens de multinationale selskaber for manges vedkommende ikke betaler en krone.
Det behøver jeg ikke nogen minister eller noget ministerium til at vurdere.
Når det nu bliver sagt, at man jo har nogle til at kontrollere regnskaberne, og at man jo har nogle til at kontrollere, om det er godt nok, vil jeg gerne spørge hr. Mikkel Dencker, om det så gælder på alle felter.
Tager man det også for gode varer, når ministrene siger, at hjemmehjælpen er god nok, eller at folkeskolen er god nok, eller andre forhold, hvor Dansk Folkeparti normalt siger, at de vil komme med initiativer?
Beror det så også bare på, hvad ministeren og ministerierne siger?
Så er man da godt nok blevet dikkende lammehale til denne regering.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-10-24:
Der skal ikke herske nogen som helst tvivl om, at Skatteudvalget selvfølgelig skal have de oplysninger, som Skatteudvalget beder om.
Jeg har taget en lang række initiativer på det her område og af egen drift allerede før sommerferien orienteret Skatteudvalget om en række initiativer og umiddelbart efter sommerferien orienteret Skatteudvalget om en række andre initiativer.
I det tidsskrift, der hedder »Skat«, fra december 2001, vil man se den omtalte meget udførlige, detaljerede beregning, som når frem til det med de 5 mia. kr.
Derfor vil jeg bare sige, at vi altså har gjort, hvad vi kunne, på et meget, meget tidligt stadium for at orientere alle om, hvad der sker på det her meget komplicerede område. En bemærkning yderligere: Jeg har den opfattelse, og den har jeg altid haft, at det her problem er det vigtigt at få gjort noget ved.
Det var jo derfor, jeg af mig selv allerede for måneder siden tog en række initiativer for at sætte gang i kvalitetsudviklingen på det her område.
Jeg glæder mig til, at vi efter denne her debat har et samlet Folketing, der har
et samlet ønske om at styrke kvaliteten på det her område.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2002-10-24:
Det kan siges kort: Alle skal være lige for loven, og multinationale selskaber skal ligesom nationale selskaber overholde den gældende danske skattelov.
KL. 13.10
Det generer mig, hvis multinationale selskaber viser dårligt samfundssind ved at snige sig uden om selskabsbeskatning, men på den anden side tror jeg, at vi ligger, som vi selv har redt.
For selv om skatteministeren i sin tale siger, at området prioriteres højt, så har det hidtil ikke været prioriteret højere, end at Udenrigsministeriet på sin hjemmeside og sit oplysningsark fra erhvervsinitiativet Invest in Denmark så sent som i september forsøgte at lokke flere selskaber til Danmark med følgende udsagn, frit oversat: Danmark har et moderat transfer pricing-system med få restriktioner.
Sjovt nok og heldigt for skatteministeren har man tilfældigvis revideret både hjemmeside og oplysningsark i oktober, og sætningen er nu strøget.
Men at man hidtil har skiltet med, hvor let det er at bruge transfer pricing til at undgå beskatning, er ikke acceptabelt.
Derfor også en opfordring herfra til, at man fremover i den vigtige prioritering over for virksomheder i udlandet ikke ligefrem appellerer til misbrug af transfer pricing.
Alle skal være lige for loven, men hvis vi ikke sørger for at følge lovgivning op med kontrol, så beder vi selv om snyd.
Jeg mener, det vil være gavnligt, hvis kontrollen øges og der stilles krav til en tydeligere udspecificering i regnskaberne af multinationale selskabers pengeoverførsler fra de enkelte lande til hovedsædet, så vi kan sikre, at transfer pricing kun sker til markedspriser, så man ikke kan skjule overførsler af overskud i en høj transfer pricing.
En anden ting er, at det måske er på tide, at vi i EU drøfter emnet, så vi på en eller anden måde kan undgå de store udsving i selskabsskatten.
Det er svært at gøre noget ved skatten på Cayman Øerne, men inden for EU må vi have en holdbar løsning, sådan at der ikke er den store forskel i selskabsbeskatningen, f.eks. 10 pct. i Irland og 30 pct. herhjemme.
De multinationale virksomheder betaler afgifter, og det holder derfor ikke, når nogle partier siger, at de slider gratis på vore veje osv.
Det giver også arbejdspladser til mange danskere, som betaler skat af deres indkomst, så ren tilsætning er det jo ikke.
Kristeligt Folkeparti håber altså, at ministeren vil sikre de fornødne ressourcer til, at man kan iværksætte en større kontrol med selskaberne, og at vi ad lovgivningens vej kan sikre, at det bliver lettere at kontrollere brugen af transfer pricing, så den bliver svær at misbruge, f.eks. ved transfer pricing-udspecificering af selskabernes regnskab.
På den baggrund vil vi i Kristeligt Folkeparti støtte det forslag, som er fremsat af Venstre og De Konservative og Dansk Folkeparti, idet det giver gode muligheder for at få en større afklaring på området.
Anders Samuelsen (RV), 2002-10-24:
Til det sidste spørgsmål kan jeg selvfølgelig svare nej, selvfølgelig ville de ikke det.
Derfor har vi også den indstilling, at hvis det er et spørgsmål om, at der ikke er tilstrækkelig kontrol på nuværende tidspunkt,
så skal vi selvfølgelig øge den kontrol, så vi kan få de midler ind, som det er berettiget at drage ind.
Til Venstres ordførers spørgsmål vil jeg sige, at det, der må være gældende for den lovgivning, som vi laver i Danmark, må være - og det må Venstres ordfører og undertegnede, som begge er fra Jylland, kunne blive enige om - at der er en form for snusfornuft, sans og samling i den skattelovgivning, som vi har.
Og det vil jo altså også sige, at i det omfang, den snusfornuft ikke er til stede i de eksisterende internationale regler, så vil jeg ikke være så rædselsslagen ved tanken om, at man går længere i Danmark, end man gør andre steder.
Men jeg tror faktisk, at der ville vise sig at være en god sammenhæng mellem det, som der er i de internationale regler, og så det, der er snusfornuftige regler i Danmark, og det må så være det.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-10-24:
Blot et kort spørgsmål i forlængelse af Peter Christensens: Mener hr. Anders Samuelsen, at eksempelvis Coca-Cola, McDonald's eller andre ville lade være med at sælge deres produkter i Danmark, såfremt Danmark øgede kontrollen med de multinationale selskaber?
Jens Peter Vernersen (S), 2002-10-24:
Jeg vil da godt minde fru Else Theill Sørensen om, at i ordførerindlægget herfra lød det: »De kreative, der altid forsøger at finde huller, de er dygtige«.
Det er jo langt mere vidtgående end det, vi har hørt fra partiet Venstre og fra Dansk Folkeparti, hvor man faktisk ikke erkender, at det er et problem, at disse kreative altid forsøger at finde huller.
Det er også derfor, man er nødt til gang på gang at ændre skattelovgivningen.
Må jeg så i øvrigt henvise til Skatterevisoren nr. 5 oktober 2002, hvor der er 12 sider artikler om beskatning af transfer pricing, der langt hen ad vejen beskriver en række af de problemer, man har, når man skal lave disse ændringer.
Det er ikke småproblemer, det er noget, der kræver en meget meget stor indsats.
Mikkel Dencker (DF), 2002-10-24:
Hr. Homann var inde på, hvorvidt jeg er tilfreds med de nuværende forhold.
Det er ikke tilfredsstillende, hvis lovgivningen ikke bliver overholdt.
Det er tilfredsstillende, hvis lovgivningen bliver overholdt.
Jeg kan ikke tage stilling til, om der er orden i regnskaberne i alle de 1.200 virksomheder, som står på en bestemt liste, som nogen har fundet frem.
Det ved hr. Morten Homann eller fru Rosenkrantz-Theil heller ikke.
Det vil jeg håbe der er, men det er der muligvis ikke i dem alle sammen, og derfor har man heldigvis nogle ansat til at finde ud af det.
Såfremt det på et tidspunkt skulle vise sig, at den gældende lovgivning ikke er god nok, og det har vi jo så heldigvis en minister og et ministerium til løbende at undersøge, så vil vi også gerne være med til at lave nogle regler, som bliver bedre. Om bemandingen i Told og Skat: Dansk Folkeparti har lige så lidt som Socialdemokratiet i dets nuværende position mulighed for at vurdere, hvordan personalebemandingen skal være på enkelte kontorer i Told og Skat, så det overlader vi til regeringen at vurdere, og så vil vi være med til at give de nødvendige ressourcer, såfremt regeringen kan påvise et behov.
Peter Christensen (V), 2002-10-24:
Jeg glæder mig over, at Det Radikale Venstre er enig med Venstre i, at vi skal øge det arbejde og fortsætte det arbejde, vi gør med at sikre, at de gældende regler bliver overholdt.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge Det Radikale Venstre: Hvis undersøgelserne viser, at de danske regler og dermed også OECD's regler bliver overholdt, hvor langt er man så i Det Radikale Venstre parate til gå?
Skal vi se dansk enegang på det her område, så vi får nogle meget skrappere regler på skatteområdet over for de her multinationale selskaber, som så kun gælder i Danmark og ikke i de andre lande, og som måske så vil betyde, at multinationale selskaber vil gå uden om Danmark på grund af den globale økonomi, vi har i dag?
Er det Radikale Venstre parat til det?