runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Christiansen (DF), 2006-03-14:
Da vores normale ordfører, fru Colette L. Brix, ikke kan være til stede i dag, har jeg lovet at fremføre følgende: I Dansk Folkeparti er vi særdeles tilfredse med den aftale, vi har opnået om lempelse af revisionspligten.
Først og fremmest er Dansk Folkeparti positiv, fordi vi har opnået et forlig, hvor omsætningsgrænsen ligger på 3 mio. kr., så vi ikke står med den ladeport, som lettelsen i sin oprindelige form lagde op til.
Derudover er vi tilfredse med de automatiske evaluerings- og kontrolmuligheder, som den nye selvangivelse åbner op for.
Virksomhederne skal fremover krydse af, hvorvidt de har fået foretaget revision, hvilket gør det nemmere for myndighederne at identificere, hvilke virksomheder der skal holdes ekstra øje med.
Samtidig giver det os en mulighed for konsekvent at holde øje med, hvor mange af de berørte virksomheder der rent faktisk fravælger revisionen.
Dansk Folkeparti har i forhandlingerne stillet krav om, at det skal være muligt for myndighederne at pålægge virksomhederne revisionspligt i op til 3 år, såfremt selskaberne har rod i regnskaberne.
Og det er med tilfredshed, at vi noterer os, at ministeren på det område er kommet Dansk Folkeparti i møde.
Vi tager i Dansk Folkeparti stadig forbehold for den opgørelse af de administrative lettelser, som regeringen har lagt frem i lovforslagets bemærkninger.
Det er vores klokkeklare opfattelse, at langt færre virksomheder end antaget vil fravælge revisionen, men den automatiske årlige optælling via selvangivelsen vil give os mulighed for årligt at danne os et mere retvisende billede, og det er vi tilfredse med.
Ministeren skal ikke tro, at han nu kan slippe for at give virksomhederne reelle administrative lettelser.
Der er stadig brug for at gøre livet lettere for de små virksomheder, og det er derfor magtpåliggende for os, at dette forslag ikke overdriver de administrative lettelser.
Afslutningsvis vil jeg gerne slå fast, at forslaget om at ophæve revisionspligten ikke er groet i Dansk Folkepartis have.
Det har været vores målsætning fra starten, at fritagelsen skulle begrænses så meget som muligt.
Set i det lys mener vi, at vi har fået tilstrækkelig mange indrømmelser til, at vi kan være forslaget bekendt.
Så vil jeg, selv om jeg normalt ikke er ordfører på det her område, komme med en lille kommentar til Socialdemokratiets ordfører, som udtalte, at vi påtager os et kæmpe ansvar ved at stemme ja til det her: Det er ikke ukendt for Dansk Folkeparti, og det gør vi også gerne i den her sag.
Jens Hald Madsen (V), 2006-03-14:
Det var sammenfaldet tids- og indholdsmæssigt mellem, hvad Foreningen af Statsautoriserede Revisorer og Foreningen Registrerede Revisorer og så senere Deloitte mente om det her lovforslag, og så hvad spørgsmålene fra den socialdemokratiske ordfører handlede om, der var interessant.
Som jeg har sagt, er jeg imponeret.
Derfor skal den socialdemokratiske ordfører blot have et kompliment, et stort kompliment.
Jeg ser frem til de næste lovforslag.
Hvis det bliver inden for ejendomsmæglerbranchen eller forsikringsbranchen, så vil jeg næsten kræve, at vi får samme kvalitet af spørgsmål fra ordføreren, som går så detaljeret ned i den tekniske karakter.
Det synes jeg blot er flot, og det vil jeg gerne komplimentere.
Jens Christian Lund (S), 2006-03-14:
For det første vil jeg sige til hr. Jens Hald Madsen, at også de tidligere ordførere er enige i det, som partiet mener nu.
Og så vil jeg gerne til orientering for hr. Jens Hald Madsen sige, at Foreningen Registrerede Revisorer absolut ikke er enig med Socialdemokraterne.
Så at antyde, at det er Foreningen Registrerede Revisorer, der ligesom skulle have påvirket Socialdemokraterne, synes jeg er ret dårligt.
Vi har virkelig prøvet at sætte os ind i denne her sag, og det er hverken Foreningen Registrerede Revisorer eller Foreningen af Statsautoriserede Revisorer, der har påvirket Socialdemokraterne.
Begge organisationer har også været imod de ting, vi har foreslået, og som vi dog mener er det rigtige.
Det vil jeg godt bede hr. Jens Hald Madsen om at bekræfte herfra.
Det er lidt et angreb på mig, at jeg skulle være underlagt en organisations mening; det har jeg på ingen måde været.
Jens Hald Madsen (V), 2006-03-14:
Jeg tror, at vi har med en socialdemokratisk ordfører med stor kompetence inden for det her område at gøre.
Det kan jeg se ud af de spørgsmål, det er rigtigt.
De ændringer, som jeg erindrer de daværende socialdemokratiske ordførere ville have, er faktisk blevet gennemført.
Men man er blevet klogere.
Det var sådan set blot det, jeg bemærkede i den fremstilling, der har været.
Jens Christian Lund (S), 2006-03-14:
Jeg tillader mig indledningsvis at betragte det, hr. Jens Hald Madsen sagde, som en form for ros for spørgsmålenes kvalitet.
Jeg vil da gerne erkende, og det tror jeg gælder alle politikere, at man gerne spørger om nogle ting.
Men jeg vil da også gerne sige, at den her sag har jeg brugt nogle kræfter på at sætte mig ind i, og jeg mener egentlig, at jeg nogenlunde kender de forskellige problemstillinger.
Det, jeg her synes er lidt uheldigt ved hr. Jens Hald Madsens kommentarer, er, at han antyder, at der har været nogle revisorer, der ville sikre sig arbejde.
Jeg vil gerne sige, at det forslag, som hr. Jens Hald Madsen ved at Socialdemokraterne kom med, hvor vi ville lave lettelser for virksomheder med op til 20 mio. kr. i omsætning, ville betyde, at der blev mindre arbejde for revisorer.
Så det er ikke rigtigt.
Med hensyn til om vi har støttet det før, så er det da rigtigt, at der har været positive drøftelser mellem Socialdemokraterne og regeringen, men vi har vel alle sammen lov til at blive klogere.
Det er bl.a. derfor, vi har stillet de der 70 spørgsmål.
Vi erkender, at der er 90 mandater bag, og vi erkender, at de kan stemme lovforslaget hjem, men vi er stadig væk meget betænkelige ved det.
Jeg er glad for, at ministeren nævner det og vel egentlig også her fremhæver, at Socialdemokraterne har været indstillet på at lave et forslag, som efter min bedste overbevisning kunne gøre, at ministeren kunne gå ud og sige, at der var større administrative besparelser.
Det andet, jeg vil sige, er med hensyn til review.
Jeg forstår, hvis ministeren siger, at revisionsstandard 910 ikke er god nok, men vil ministeren bekræfte, at vi så her i Folketinget kunne sige, at ud over revisionsstandard 910 kunne vi stille nogle yderligere krav, således at de små og mellemstore virksomheder ikke skal opleve det, som ministeren siger, nemlig at revision er revision.
Det vil sige, at en virksomhed med 4 mio. kr. i omsætning skal have samme revisionsforpligtelse som en af landets allerstørste virksomheder.
Jeg synes måske, det er mærkeligt, at en konservativ, forhåbentlig erhvervsvenlig minister ikke vil gå ind for det.
Vi kan lave lige så strenge regler, vi vil, i færdselsloven om det, men folk kan gøre det.
På samme måde mener jeg faktisk at vi prøver at binde det her lovforslag ind, og vi har forsøgt at nå igennem.
Jeg håber så, når det her kommer til at virke, at vi så kan få en konstruktiv dialog.
Holdningen har altså bare været, at der ikke er ret mange mennesker, der ved, hvad et review er, og hvad det kan bruges til.
Englænderne har forsøgt det, det duede ikke, og der er ingen andre, der har det.
Nu kører vi igennem med en lavere grænse, og så håber vi på at kunne hæve den.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-03-14:
Efter ministerens svar føler jeg det nødvendigt at præcisere baggrunden for de to ændringsforslag.
Det første var lovens ikrafttrædelsestidspunkt.
Det er jo således, at vi fra vedtagelsen får under en måned, til loven træder i kraft.
Mit andet ændringsforslag gik på, at der var nogle revisorforpligtelser i forbindelse med opsigelse af revisorengagementet.
Baggrunden for det er, at der er 6 måneder, fra regnskabet og årsberetningen afsluttes, til den er fremme hos Erhvervs- og Selskabsstyrelsen.
Det betyder, at den virksomhed, som pr. 1. april i år opsiger sin revisor, først skal afsende sit regnskab, sin årsrapport, som revisoren har konstrueret, den 1. oktober.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1-9 vedtoges uden afstemning.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-03-14:
Jeg undrer mig bare lidt over den bekymring, som hr. Jens Christian Lund giver udtryk for.
Jeg undrer mig også over, at det er nødvendigt at stille så mange spørgsmål – jeg kan efterhånden ikke huske det antal spørgsmål, der er stillet af Socialdemokraterne – til noget, man var så positiv over for tilbage i november måned.
Der er jo sket det, desværre må man sige, under den nye ledelse af Socialdemokratiet, at en aftale måske ikke altid er en aftale.
Det her er jo et klokkeklart eksempel på det, og det synes jeg er beklageligt.
Hr. Jens Christian Lund er inde på, at man var klar til at give lettelser for virksomheder med en omsætning på op til 20 mio. kr.
Til det vil jeg sige, at der kunne vi i hvert fald fra konservativ side ikke gå ind på den model, den såkaldte reviewmodel, da det er en model, som man ud fra de få udenlandske erfaringer, der er, simpelt hen mangler tillid til.
Det rigtige redskab er det, der ligger på bordet nu, og jeg glæder mig over, at der er et flertal for det i Folketinget.
Thomas Adelskov (S), 2006-03-14:
Fordi vi foretager en afvejning af det forslag, der ligger foran os, og den afvejning siger, at der er en række positive elementer i det her forslag; der er en række ting, vi sagtens kunne være med på.
Vi kunne også have trykket på jaknappen ved den endelige stemmeafgivning til det her lovforslag, hvis det ikke lige havde været, fordi regeringen havde insisteret på, at det her ene element skulle med.
Så derfor stemmer vi, når vi skal have den endelige afstemning om lovforslaget ved tredjebehandlingen – nu er det her kun en andenbehandling – hverken for eller imod forslaget.
Men det betyder jo ikke, at kritikken af 300-timers-reglen ikke er fuldstændig berettiget og korrekt, og det synes jeg også at jeg på udmærket måde redegjorde for før.
Det er heller ikke det, jeg hører at fru Elisabeth Geday er uenig i.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-03-14:
Jamen så bliver jeg nødt til at spørge hr. Thomas Adelskov: Mener hr. Thomas Adelskov, at forslaget om 300-timers-kravet er fremmende for integrationen eller skadeligt for integrationen?
Mener hr. Thomas Adelskov, at det er fremmende for ligestillingen eller skadeligt for ligestillingen?
For det virker fuldstændig underligt at komme med et svar, der hedder: Vi undlader.
Altså, man bliver jo nødt til at tage stilling til det her, som er et centralt element i den her lovgivning.
Thomas Adelskov (S), 2006-03-14:
Det her handler sådan set ikke om at støtte nogen som helst i den her sammenhæng.
Det handler om, hvad Socialdemokratiet vil stemme til et givet forslag i Folketinget, og det handler om, hvad Socialdemokratiet vil være med til, og hvordan Socialdemokratiet vil agere i fremtiden.
Vi er enige i en række af de elementer, der ligger i det her lovforslag, det har jeg lige tilkendegivet.
Der er elementer i det her, som vi er voldsomt uenige i, og derfor kan vi ikke stemme ja til forslaget.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-03-14:
For at følge op på hr. Thomas Adelskovs bemærkninger vil jeg bare citere fra Socialdemokraternes betænkningsbidrag, hvor der står, at Socialdemokratiet ikke vil være med til at stille urimelige krav til svage mennesker, der ikke har mulighed for at kunne klare de krav, som vi stiller dem, og at integrationspolitikken skal indeholde både pligter og rettigheder og være rimelig og fair.
Er det en sådan særlig markant oppositionspolitik?
Hvad er det, der er baggrunden for, at man har valgt at sætte sig imellem to stole: at støtte regeringen eller at støtte oppositionen?
Elisabeth Geday (RV), 2006-03-14:
Nu er det her jo et fuldstændig centralt område, for diskussionen om 300-timers-reglen – som hr. Thomas Adelskov har påpeget – er jo lige netop årsagen til, at Det Radikale Venstre stemmer imod L 89.
Derfor undrer det mig såre, at Socialdemokratiet nu her siger, at det, at man er modstander af 300-timers-reglen, som er en nyskabelse, og som stiller krav til de svage kontanthjælpsmodtagere, som vi ikke stiller til dem på dagpenge, gør, at man undlader at stemme.
Jeg vil gerne bede hr. Thomas Adelskov uddybe over for mig, hvordan Socialdemokratiet, det næststørste parti i Folketinget, kan vælge at undlade at stemme i forhold til sådan en nyskabelse over for kontanthjælpsmodtagerne.
Thomas Adelskov (S), 2006-03-14:
Der er sådan set ikke noget underligt i, at Socialdemokratiet undlader at stemme eller – som det hedder – stemmer hverken for eller imod.
Som jeg også sagde ved førstebehandlingen af det her lovforslag, er der et hav af elementer, som vi rent faktisk er enige i.
Jeg opremsede kort nogle enkelte af dem før, da jeg var på talerstolen.
Men der er det her ene element, som regeringen har insisteret på, og det gør simpelt hen, at Socialdemokratiet ikke kan stemme for forslaget.
Det, der efter min bedste overbevisning er katastrofen ved det her forslag, er, at man netop kunne have skabt sig en bred enighed, men at man altså har insisteret på, at forslaget skulle stå og falde med dette ene element.
At vi stemmer hverken for eller imod, hænger jo netop sammen med, at der er det her ene afgørende element, der gør, at vi ikke kan støtte forslaget, men vi er på en lang række andre områder rent faktisk enige.
Det var vi også i juni måned, da vi forhandlede med regeringen om det her.
Elisabeth Geday (RV), 2006-03-14:
Jeg vil starte med en kommentar til den ærede ordfører fra Socialdemokratiet.
Jeg undrer mig gevaldigt over, om der, efter at forslaget har fået den her kritiske opsang, er lavet en fejl i betænkningsbidraget, for af betænkningsbidraget fremgår det, at Socialdemokratiet har tænkt sig at undlade at stemme, men ud fra den fremstilling, vi her har fået fra ordføreren, synes jeg, det lød, som om man vil føle sig bedre til mode ved at stemme imod forslaget ligesom Det Radikale Venstre.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-03-14:
Jeg kunne godt tænke mig at vide: Hvor grelt skal det være, før Socialdemokratiet kan stemme imod?
Først var Socialdemokratiet med i integrationsaftalen, og så valgte man at springe fra med den vigtige begrundelse – også ud fra en radikal betragtning – at det her simpelt hen var for meget; man kunne ikke byde de svageste i vores samfund, at de bliver frataget deres bistandshjælp, uden at de har fået et tilbud om 300 timers arbejde.
Undskyld mig, men hvorfor har Socialdemokratiet så taget hele den her kamp, hvis det ikke var for at markere et klart socialdemokratisk standpunkt, nemlig at Socialdemokratiet er et parti, der tager vare om de svageste?
Det kunne man markere ved at stemme imod det her lovforslag.
I stedet for kommer man med sådan en slatten melding, nemlig at man undlader at stemme.
Og det er endda det vigtigste overhovedet i lovforslaget, som Socialdemokratiet er imod.
Carina Christensen (KF), 2006-03-15:
Jeg har hørt forslagsstilleren gentage, at det her forslag ikke skulle handle om udviklingsbistand.
Jeg står og læser op fra forslaget nu: »... midlerne til de globale offentlige goder skal være ekstra penge – og altså ikke tages fra den almindelige udviklingsbistand.«
Herovre står der, at bidrag til de globale offentlige goder skal ydes ud over den almindelige udviklingsbistand.
Så det her er altså en eller anden form for udviklingsbistand, men det er ikke helt den almindelige udviklingsbistand.
Vi ønsker altså ikke, at der skal være en kasse for almindelig udviklingsbistand og så en anden en for ualmindelig udviklingsbistand.
Så synes vi bare lige så godt, at der kan være en samlet administration af den danske udviklingsbistand.
Det synes vi er lidt mere hensigtsmæssigt og fornuftigt.
Margrethe Vestager (RV), 2006-03-15:
Også her må jeg sige, at ordføreren har fået den forkerte tale med.
Beslutningsforslaget handler ikke om udviklingsbistand.
Beslutningsforslaget handler om, at udviklingsbistand skal gå til udviklingsbistand.
Det diskuterede vi tidligere på dagen, men det burde ikke have forvirret ordføreren.
Det her forslag handler om, hvordan vi skal løse problemer, som vedrører både ordføreren og jeg selv og alle andre borgere i Danmark, men som har et globalt udgangspunkt.
Det vil sige problemer, der faktisk ikke nødvendigvis har noget som helst med fattigdom eller udviklingspolitik at gøre.
Jeg forventer heller ikke, at ordføreren vil finansiere en retskredsreform i Danmark med bistandshjælp.
Den sammenhæng skulle jo være til stede, hvis ordførerens ræsonnement i forhold til forslaget skulle holde.
Tværtimod vil man sige, at vi selvfølgelig skal have et velfungerende retsvæsen, og det finansierer vi altså ikke over vores socialhjælp.
Tværtimod finder vi, at det at have et solidt, velfungerende retsvæsen er en del af samfundets fundament.
Hele pointen med en global ramme er, at også Danmark bidrager til at løse de problemer, det er, fordi vi ikke har et sammenhængende globalt retssystem, klimaindsats, WHO’s finansiering og så fremdeles.
Vil ordføreren kommentere det, som forslaget handler om, eller holder ordføreren fast i sin sammenblanding og tror på, at det her handler om udviklingsbistand?
Steen Gade (SF), 2006-03-15:
Nu ved jeg ikke, om jeg skal tage Det Konservative Folkepartis ordfører på ordet, for så kunne man jo tro, at alle grænseoverskridende problemer skal finansieres over ulandsbistanden.
Fru Margrethe Vestager nævnte Folkekirkens Nødhjælps undersøgelse, der netop viser, at mellem 18 og 26 pct. af det, som alle mennesker i dette land tror går til de fattigste lande, går til andre formål.
Det, som er det gode ved dette forslag, som vi støtter, er faktisk, at man sætter øget fokus på fattigdom med bevillingen til de fattigste og opretter en ekstra ramme til alle andre nødvendige formål.
Det betyder ikke, at jeg synes, at nogle af de formål, vi i dag bruger ulandsmidler på, er unyttige og forkerte, for det er faktisk gode formål.
Problemet er bare, at vi tager midlerne til dem fra ulandsbistanden, og ude i forsamlingshusene tror folk, at vi giver det hele i ulandsbistand.
Forslaget her siger, at oven i ulandsbistanden skal der gives midler til en lang række ting, der er knyttet til globaliseringen, til de fælles miljøproblemer, til kampen for at få en international retsorden og i det hele taget til en lang række initiativer.
Det er der mange perspektiver i, og vi vil gerne være med til at støtte det.
Ja, det er da mange penge, men det er bare interessant, at i disse år, hvor Danmark bliver rigere og rigere i stadig større hast, og befolkningen – bortset fra den del, der ligger helt i bunden – er blevet rigere i en hast, som vi aldrig nogen sinde før har oplevet her i landet, er viljen til at give åbenbart blevet mindre hos flertallet.
O.k., det er et klart budskab, men det er bare ikke sådan, vi ser på det.
Jamen det skal vi da også.
Alt det, ministeren har sagt om at integrere miljøet i ulandsbistanden, er meget fornuftigt.
Jeg synes sådan set ikke, man gør det for godt, men det kan vi jo komme tilbage til en anden dag.
En lang række andre ting skal gøres inden for 1procents-rammen til ulandsbistand, men det er da ikke et argument imod dette forslag – overhovedet ikke!
Det er helt omvendt, det er faktisk et argument for, at vi skal arbejde videre med ulandsbistanden, også til lande, som måske ikke er direkte fattige.
Her skal vi gå i gang med at give miljøbistand og hjælpe med at opbygge internationale institutioner, for det er der brug for.
I min sidste bemærkning vil jeg vende tilbage til, at det koster noget, og at danskerne skal betale og sådan noget.
Jamen det er da ikke for at få et eller andet prædikat om, at vi er verdens bedste, er jeg nødt til at sige til hr. Søren Espersen.
Nej, det er fordi det er til fordel for den lille mand i Danmark, at vi bruger kræfter på at udbygge de institutioner.
Vi kan ikke gøre det alene, vi skal gøre det sammen med mange andre, og det kan faktisk være med til at forebygge flygtningestrømme og være med til at skabe en bedre retsorden, så folk som Milosevic kan blive dømt.
Det er den slags ting, vi alle sammen har brug for, hvis vi skal skabe en bare lidt bedre verden.
Margrethe Vestager (RV), 2006-03-15:
Jamen jeg kan love, at en anden gang skal vi ikke forsøge at være pædagogiske.
Jeg kan forstå, at det har forvirret ud over enhver forstand at introducere to begreber på samme tid, nemlig udviklingsbistand og globale problemer, der ikke har rod i udviklings- eller fattigdomsproblemer.
Det beklager jeg dybt ikke er trængt igennem.
Men jeg kan oplyse, at det er en problemstilling, som er meget velkendt andre steder.
Folkekirkens Nødhjælp har f.eks. beregnet, at det at løse globale problemer i øjeblikket æder mellem 18 pct. og 25 pct. af den fattigdomsorienterede udviklingsbistand.
Det vil sige, at der i miljøet, som arbejder med de her ting, er en fuldstændig soleklar bevidsthed om, at vi har globale problemer at løse, der ikke har noget med fattigdomsorienteret udviklingsbistand at gøre.
Det, der bare er problemet, er, at regeringsordførerne og Dansk Folkeparti ikke vil se det i øjnene og se i øjnene, at Danmark også har et ansvar i den forbindelse.
Det, jeg synes er det lidt ynkværdige ved den her debat, er, at vi ikke kan diskutere sagens tilstand, men hele tiden skal fedte det ind i, at det må være noget med de fattige.
Men det er altså ikke de fattige, der er grunden til alle verdens problemer, især ikke klimaproblemer, miljøproblemer og så fremdeles.
Det vil sige, at det, jeg kan konkludere, er, at ordførerens dybt ironiske, overfladiske og letbenede forsøg på at være morsom i virkeligheden bare afspejler, at Dansk Folkeparti har andre prioriteringer, men at man, når det kommer til stykket, og når man går seriøst til værks, fuldt ud anerkender, at de problemer, som bliver skitseret i beslutningsforslaget, er relevante problemer, som påvirker hver eneste danskers hverdag og virkelighed, og at de derfor skal løses.
Det, vi er uenige om, er i virkeligheden bare, om der skal bruges penge på at løse dem, eller om der ikke skal bruges penge på at løse dem.
Det, der jo er virkeligheden i dag, er, at regeringen bruger penge på at løse dem.
Den tager dem bare fra den fattigdomsorienterede bistand.
Det er dokumenteret flere gange, senest i Folkekirkens Nødhjælps analyse.
Derfor synes jeg egentlig, at ordføreren må have et problem med sin regering, siden det bliver iscenesat på den her måde fra Folketingets talerstol.
Jeg tror, at vi kun er uenige om, hvorvidt der skal bruges penge på det eller ej.
Er det en rigtig udlægning?
Søren Espersen (DF), 2006-03-15:
Jo, det har det bestemt.
Men jeg mener, at den del af det bliver løst i en række andre sammenhænge.
Altså det, der er forslagets idé her, er at bruge ekstra penge.
De skal ganske vist hentes fra forskellige ministerier, men hvis man lægger det hele sammen, er det et kanonstort ekstra beløb, der pålægges danske skatteydere.
Vi har i forvejen en masse samarbejde omkring miljøproblemer i alle mulige internationale fora.
Det har vi ikke noget som helst imod.
Margrethe Vestager (RV), 2006-03-15:
Men jeg skal bare lige være helt sikker på, at Dansk Folkeparti ikke synes, at det er relevant for danskere, hvordan klodens problemer løses, altså de problemer, der ikke har noget at gøre med udviklingsproblemer.
Har det ingen betydning for nogen dansker, hvad der sker, og hvordan det globale samfund indrettes i forhold til internationale domstole, handelsforhold, klimaproblemer, handel med CO2-kvoter osv.?
Det er bl.a. de ting, der er nævnt i vores beslutningsforslag.