runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Hansen (S), 2006-05-23:
Sagen, vi behandler i dag, er ikke nogen bagatel.
Det er en dybt tragisk sag, at nogle unge helt ned til 11-12-års-alderen har fået smag for at sniffe lightergas, og vi skal selvfølgelig herindefra tage problemet meget alvorligt.
Socialdemokratiet har derfor stor sympati for Dansk Folkepartis forsøg på med dette beslutningsforslag at gøre noget ved et fænomen, som vi gerne helt og aldeles vil til livs.
Det kræver en daglig, bred indsats på mange fronter.
Vi ved, at et tidligt misbrug af alkohol lettere fører til misbrug af forskellige euforiserende stoffer, og derfor gælder det om at styrke den forebyggende indsats over for de helt unge endnu mere og endnu bredere.
Og vejen frem er, som vi har hørt det fra de to foregående talere, information og en øget forebyggelsesindsats i kommunerne.
Her ligger der en meget vigtig opgave for Sundhedsstyrelsen, men der ligger i særlig grad en vigtig opgave for kommunerne, som jo nu er blevet ansvarlige for forebyggelsesindsatsen.
I den forbindelse vil jeg da ikke undlade herfra i dag at nævne, at vi i Socialdemokratiet finder, at det var en brøler af rang, da denne regering med Dansk Folkepartis stemmer nedlagde Narkotikarådet, som jo netop kunne have været en katalysator i det oplysende og forebyggende arbejde.
Vi anerkender, at kontrolpolitik og signalpolitik på misbrugsområdet kan virke, men vi skal ikke tro, at problemerne forsvinder, hvis forslaget skulle blive vedtaget, hvad det jo så ikke ser ud til at det gør.
Situationen er jo den, som vi har hørt, at der findes en lang række andre organiske opløsningsmidler, som kan beruse og forgifte, og som er let tilgængelige på hylderne.
Fjerner man ét misbrugsemne, vil der med den eksperimenterende holdning, der findes i ungdomsmiljøerne i dag, bare blive taget andre i brug.
Samtidig er det svært at se dette forslag ført ud i livet rent praktisk, som ministeren redegjorde for.
Erling Bonnesen (V), 2006-05-23:
Jeg tror, det er vigtigt at gøre sig klart, at vi netop får det både tilrettelagt og præsenteret gennemarbejdet på EU-niveau, så vi sikrer, at der bliver ens regler, der kommer til at gælde over hele Europa, så man har en lige og en fair tilgang til at kunne påvirke processerne efterfølgende.
Også for Venstre er det vigtigt, at vi får en tillidsskabende foranstaltning ud af det her og ikke sådan lidt firkantede regler, som Enhedslisten efter vores opfattelse stiller op her, og som ikke løser det set med vores øjne.
Så vi ser frem til, at der bliver en grundig proces nu i Kommissionen og i EU, og så ser vi på forslaget, når det kommer.
Marion Pedersen (V), 2006-05-23:
Som ministeren netop har sagt, skal vi i dag behandle et beslutningsforslag om tilsætning af ildelugtende stoffer til lightergas.
Umiddelbart kan man synes, at det kunne være en god idé for at afværge det problem, der reelt opstår, når unge mennesker sniffer lightergas, men ved nærmere eftertanke må de fleste nok erkende, at det desværre ikke holder.
Det er naturligvis et stort problem og kan være ekstremt farligt for de unge, som sniffer, og det er naturligvis også til stor bekymring for deres forældre.
Kun ca. 1 pct. af de unge, og jeg erkender, at det stadig væk er alt for mange, forsætter snifningen efter en enkelt eller få gange.
Hvis vi besluttede os for at tilsætte ildelugtende stoffer til lightergassen, ville disse unge helt naturligt bare kaste sig over andre og måske langt farligere kemikalier, som de så kunne få en rus af – kemikalier, som de legalt ville kunne købe i de fleste butikker.
Jeg ved godt, hvordan duften ville blive i det her lokale, hvis der blev sat ildelugtende stoffer til vores hårlak.
Man kan heller ikke se bort fra den skadelige virkning, som selve det at tilsætte duftstoffet har, både på miljøet som helhed og på de mennesker, som har almindelig daglig omgang med stofferne.
Vejen frem er ifølge Venstres holdning ikke at tilsætte duftstoffer til lightergassen, men derimod oplysning til de unge, så de forstår, hvad det er, de begiver sig ud i, og hvilke konsekvenser det har for dem, nemlig at det ikke i citationstegn bare kan give dem hjerneskader, men rent faktisk kan koste dem livet.
På den baggrund kan Venstre ikke støtte forslaget.
Karin Nødgaard (DF), 2006-05-23:
Det kommer nok ikke helt bag på mig, at ministeren ikke vil støtte vores forslag fra Dansk Folkeparti.
Jeg lægger også mærke til, at ministeren siger, at Sundhedsstyrelsen måske ikke synes, det er den rette fremgangsmåde at bruge.
Så derfor synes jeg da egentlig, at det er lidt beklageligt, at ministeren ikke også tager den indfaldsvinkel med i det.
Det er således, at jeg i en tirsdagsspørgetime spurgte sundhedsministeren om det her problem, fordi der var så meget fremme omkring det, og han sagde så, at han faktisk vil undersøge hos Sundhedsstyrelsen, om man kunne sætte noget i gang.
Der kunne jeg da godt tænke mig at høre, om erhvervsministeren ved, om der er kommet noget ud af den undersøgelse, som sundhedsministeren på det tidspunkt nævnte.
Det, vi har fået oplyst, er som sagt, at man i England for 5 år siden har forsøgt at tilsætte gassen et duftstof, der efterfølgende viste sig at være sundhedsskadeligt.
Det betyder jo ikke, at vi, hvis der kommer noget nyt frem på et tidspunkt, så ikke kan tage diskussionen en gang igen.
Men det her er jo som at smide med sten ud i åen, og så løber vandet uden om.
Så har vi problemer med lim, og vi har problemer med andre stoffer, der kan være nøjagtig lige så skadelige for den enkelte unge.
Det er jo ikke, fordi vi ikke har forståelse for, at der er en problemstilling, som skal håndteres i det lokalområde, der bliver ramt af det her, hvor unge mennesker misbruger tingene.
Men ved at gennemføre yderligere forskning på området kan vi også risikere, at det bliver et spild af res sourcer, når vi ved, at Sundhedsstyrelsen ikke ser det som en løsning på problemet.
Lone Dybkjær (RV), 2006-05-23:
Det er den slags, man under normale omstændigheder får belyst under et udvalgsarbejde, så man måske kan nå frem til nogle fornuftige resultater og måske også få at se, om der er dele af de meget overordnede principper, som måske kan vise sig at være uhensigtsmæssige, når de udmøntes i praksis.
Men vi må bare konstatere, at det ønsker Enhedslisten ikke, og det er bare surt.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-05-23:
Jeg vil bare sige, at det sidste kan altså ikke komme som nogen overraskelse.
Jeg har udtalt mig om lobbyister hid og did og alle mulige steder og også i forbindelse med Enhedslistens tidligere forslag, men forskellen på hr. Rune Lund og mig er måske, at jeg går ind for, at man laver et meget grundigt arbejde, så man får maksimal mulighed for rent faktisk at flytte de politiske beslutninger i den virkelige verden.
Jeg vil gerne have flyttet Kommissionen, og det er vigtigere for mig, end om jeg trykker på den røde eller den grønne eller den gule knap i næste uge.
Alle ved, at vi overhovedet ikke har en jordisk chance for at arbejde forslaget nogenlunde igennem, og det synes jeg sådan set er ret vigtigt.
Hvis vi ved at tage os sammen og arbej de solidt hen over sommerferien kan få lavet noget, som er virkelig godt og grundigt, har vi en mulighed for at flytte noget i EU, men dette her vil jo ikke flytte EU nogen som helst steder hen.
Det er måske også en af forskellene, at jeg selv, som er oprigtigt optaget af EU og gerne vil have EU til at fungere bedre, går ind for, at man virkelig tager det lange, seje træk for at få det gjort, mens hr. Rune Lund nok mere er interesseret i markeringerne.
Han er jo imod EU, og det er jo trods alt en væsentlig forskel mellem vore to partier.
Rune Lund (EL), 2006-05-23:
Det skal være de lobbyister, som får betaling for at være lobbyister.
Det er dem, der skal registreres, og det synes jeg i virkeligheden er en bred fortolkning, men det er også en fortolkning, som sikrer, at vi får de 15.000 lobbyister, der render rundt i EU-systemet i dag, med.
Det er dem, beslutningsforslaget er møntet på.
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at fru Anne Grete Holmsgaard ikke vil stemme for forslaget.
Jeg er godt klar over, at der foregår et arbejde med EU’s grønbog, og det arbejde vil jeg også kaste mig ind i og komme med masser af input.
Men det ville være et rigtig godt signal fra det danske Folketing, hvis vi kunne vedtage at sige: Vi vil have, at der skal ske en registrering af de betalte lobbyister, vi vil have, at der skal være etiske retningslinjer, og vi vil have, at der sker en klar adskillelse mellem forvaltning og betalte lobbyisters virke.
Det synes jeg egentlig også SF burde stemme for.
Jeg må sige, at jeg er ked af at høre, at SF ikke vil stemme for forslaget.
Det er jeg faktisk ked af, for det ville sende et godt signal til EU, hvis vi kunne få flertal for det.
Men jeg er selvfølgelig glad for, at SF også er interesseret i at arbejde videre med at se på problemstillingerne, for specielt i EU er der jo meget store problemer med de store selskaber og deres lobbyisters virke.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-05-23:
To ting: Jeg synes faktisk, der er nogle problemer med den måde, beslutningsforslaget er strikket sammen på, for hr. Rune Lund og Enhedslisten har ikke forklaret, hvad man mener med betalte lobbyister.
Jeg forstår det sådan, at hvis man er lobbyist, men ikke er direkte lønnet, er man ikke omfattet af forslaget, og jeg synes faktisk ikke, det er fornuftigt at gøre det på den måde.
Jeg mener, det er vigtigt at få gennemskuelighed hele vejen rundt.
Det andet er, at nu siger hr. Rune Lund, at det også drejer sig om standardiseringskomiteer, men det fremgår faktisk ikke af beslutningsforslaget, at det er tilfældet.
Så siger hr. Rune Lund, at vi kan diskutere det til efteråret.
Men det får vi jo ingen mulighed for, hvis vi vedtager forslaget her og så bare ligger stille til engang i efteråret.
Det er faktisk hen over sommeren, arbejdet skal laves, og det er nu, vi skal vide, hvad vi stemmer ja til.
Er det kun nogle typer lobbyister, eller er det alle lobbyister, der skal omfattes?
Jeg forstår hr. Rune Lund sådan, at det ikke er alle lobbyister.
Rune Lund (EL), 2006-05-23:
Jeg kan ikke se, at det, at man sætter et forslag til afstemning, skulle give en efterfølgende dårligere behandling.
Vi kan jo sagtens tage en diskussion af lobbyisters virker og lobbyisters arbejde til efteråret, selv om Enhedslistens forslag måtte blive stemt ned,
Angående det, fru Anne Grete Holmsgaard spørger om, handler forslaget om betalte lobbyisters virke, og det er for at lave en afgrænsning fra den gruppe på 15.000 lobbyister, der befinder sig i EU-systemet i øjeblikket, og som primært er ansat af de store selskaber.
Med hensyn til komiteer og standardiseringskomiteer osv. osv. er det meningen at lave en adskillelse mellem det, der er forvaltning, altså embedsmandsarbejde, og det, som er lobbyisme, altså folk, som indfinder sig i deputationer eller på anden måde kan påvirke politikken udefra.
Det er det, der er meningen, og jeg siger det bare for at afklare beslutningsforslagets indhold.
Lone Dybkjær (RV), 2006-05-23:
Jeg bliver bare lige nødt til at sige, at sådan har jeg ikke forstået det.
Nu nævnte hr. Rune Lund ganske vist ikke Dansk Folkeparti.
Og hvad er betalt arbejde?
Jeg kan absolut ikke acceptere, at man indfører noget så bredt som at sige, at der skal være etiske regler, uden at vi overhovedet har diskuteret, hvad etiske regler er for noget.
Jeg har ikke indtryk af, at folketingsflertallets opfattelse af etik er den samme som min opfattelse af etik, og derfor kræver det en meget lang diskussion.
Hr. Rune Lund ønsker ikke en behandling af forslaget; det er hele sandheden.
Hr. Rune Lund mener, at han har sandheden.
Hans forslag er sandheden, så enkelt er det, og hvis vi andre ikke kan stemme for netop hr. Rune Lunds version af sandheden, er det, fordi vi i virkeligheden er imod at registrere lobbyister.
Det er den måde, Enhedslisten arbejder på, og det er ærgerligt, for i en lang række andre sammenhænge synes jeg, Enhedslisten er meget interesseret i at gå ind i nogle konstruktive diskussioner om deres forslag.
Men jeg må bare konstatere, at den indstilling har jeg ikke mødt hos hr. Rune Lund.
Rune Lund (EL), 2006-05-23:
Men problemet er jo, at der i EU render 15.000 lobbyister rundt, som man ikke har nogen registrering af; det vil sige, at man ikke ved, hvilke interesser de repræsenterer.
Hvis man lavede et register over betalte lobbyister, ligesom man har det i USA, så ville det jo være meget nemmere for lovgivere, for politikere, for embedsmænd i EU-systemet at regne ud: Aha, når jeg taler med den og den person, så taler jeg faktisk med General Motors; ellers også taler jeg med Siemens; eller jeg taler med Fiat.
Det er lige præcis det, der er ideen med at lave sådan et register her.
Jeg synes, det er et problem, at ordføreren siger, at vi nu må se på, hvad EU og EuropaKommissionen kommer med, for det, EuropaKommissionen har lagt op til, er et system baseret på frivillighed, og så ved vi godt, hvad resultatet bliver.
Så får vi ikke den nødvendige registrering af lobbyisternes virke, som vil gøre, at man som folkevalgt politiker eller embedsmand i EU-systemet reelt vil kunne gennemskue, hvilken kasket lobbyisten har på.
Frank Aaen (EL), 2006-05-23:
Jamen det er jo lodret forkert, når hr. Steen Gade siger, at Enhedslisten bare ingenting ønsker.
Vi så meget gerne, at man opbyggede noget mere forpligtende handelssamarbejde i FN-regi, der tog udgangspunkt i de fattige landes principper, og vi så gerne, at man udvidede ILO, altså den internationale arbejderorganisation, så den i højere grad kunne være en aktiv faktor i arbejdet på at sikre arbejdstagere ordentlige vilkår overalt i verden.
Men synes hr. Steen Gade ikke, det er et problem i den grad at lægge sine æg i en kurv, hvor selve fundamentet – og det gælder både EU’s indre marked og WTO – er fri handel og varernes og kapitalens frie bevægelighed over grænserne?
Det er selve grundloven, og det er jo det, der gør, at det er besværligt, for ikke at sige nærmest umuligt at tage ordentlige hensyn til miljø, arbejdstagere og social udvikling over hele verden.
Rune Lund (EL), 2006-05-23:
Nu er det her forslag jo ikke mere umuligt at gennemføre, end at man rent faktisk allerede har sådanne regler i USA, og man har haft dem fra midten fra 1990’erne.
Problemet er jo ikke den lobbyisme eller den påvirkning af det politiske system, som foregår, og som på mange måder er god – og som vi også oplever her i det danske Folketing.
Problemet er, når store selskaber ansætter folk til at pleje de store selskabers interesser og det sker på en sådan måde, at det ikke er gennemskueligt for de folk, som sidder og skal lovgive i EU, og det er jo der, hvor vi har et reelt eksisterende problem i dag.
For der er ansat 15.000 lobbyister, der går og plejer de store selskabers interesser, og det foregår i EU’s korridorer, på møder og på utrolig mange områder, som ordføreren også siger, men der er ingen registrering af de betalte lobbyister.
Og det er det, som Enhedslisten gerne vil gennemføre med det her.
Hvorfor siger ordføreren, at det er så umuligt at gennemføre, når man nu har lavet den slags lovgivning i USA?
Ministeren siger, at Enhedslisten bare vil feje det hele af bordet, men det er jo ikke sandt.
Enhedslisten er kommet med et forslag til vedtagelse, som vi synes er bedre, bl.a. fordi der ikke i vores forslag til vedtagelse indgår en sætning eller en idé om, at der skal ske fremskridt i forhandlingerne på alle områder, hvilket vil sige, at ulandene skal til lommerne og give en masse for de små indrømmelser, de får på landbrugsområdet.
Det er jo dér, problemet ligger.
Kan udviklingsministeren virkelig ikke se, at der er et stort problem, når forhandlingerne er gået i hårdknude, fordi ulandene simpelt hen ikke vil finde sig i mere, at de bliver snydt og de bliver bedraget og de bliver tvunget til alle mulige ting i forhandlinger, netop til at give en masse, samtidig med at de rige lande ikke vil give noget som helst?
Det er det ene spørgsmål.
Det må da være et utrolig stort problem for en udviklingsminister.
Det andet er, at udviklingsministeren siger, at udviklingsrunden, sådan som den ligger nu, er et fremskridt for ulandene.
Var det sådan, det skulle forstås?
Det kunne jeg godt tænke mig en meget klar melding om, for det mener f.eks. Oxfam ikke.
Det er jo ikke tilfredsstillende, hvad der ligger på bordet i dag, for så var der indgået en aftale, og hvis man derfor som hr. Rune Lund tager Oxfams analyse for at være den eviggyldige sandhed, så mener jeg, det er et fejlskud, for det, som Oxfam tager udgangspunkt i, er jo, hvad der ligger i dag på bordet.
Men der er jo lige præcis ikke indgået en aftale, og derfor mener jeg, det er en fejlagtig analyse, Oxfam har lavet.
Steen Gade (SF), 2006-05-23:
Nu synes jeg altså, det er lidt synd for diskussionen, for nu kommer den til at handle om, at SF går ind for EU og WTO, i stedet for at handle om de fattigste lande.
Det, jeg egentlig er gået ud fra, er at få en helt saglig analyse ud fra solidariske synspunkter, miljøsynspunkter og ønsket om, at fattige mennesker skal have det bedre, og fra det udgangspunkt er jeg nået frem til, at noget af det værste, der kunne ske for de fattige lande, var, at det multilaterale system brød sammen, og det er i denne forbindelse faktisk WTO.
Men er der ikke allerede lande nok i verden, der kører deres eget løb?
Og er det ikke det, der er et af de store problemer i verden?
Også EU kører tit et forkert forløb, men så må vi jo kæmpe for at gøre tingene bedre.
Frank Aaen (EL), 2006-05-23:
Jamen så burde SF måske begynde at overveje alternativer til det, vi har i dag.
Det, SF i dag har bundet sig op på, er jo et EU, som har ført en forhandlingslinje i WTO, der helt klart vil resultere i en hårdknude, og som i den sidste ende vil være til klar skade for udviklingslandene.
Det er jo fantastisk, at når man står i en forhandlingsrunde, hvor alle i fine taler siger, at det vil blive til entydig fordel for de fattigste lande, ender man alligevel i den modsatte situation, og det er jo netop derfor, vi overvejer mange andre former for samarbejde.
Vi tror ikke på, at der i WTO kan gennemføres noget, der i virkeligheden strider mod WTO’s natur.
Vi forestiller os andre former for samarbejde, som beskytter de fattige lande og beskytter arbejdstagernes rettigheder, og hvor det er arbejdstagere, social udvikling og miljø, der er i højsædet, og ikke som i WTO den frie handel og kapitalens frie bevægelighed.
Steen Gade (SF), 2006-05-23:
Det er min analyse.
De, der så i givet fald kommer til at betale prisen, er de fattigste lande.
Det er min ærlige overbevisning, og derfor er det ikke et spørgsmål om, at man også kan lave så meget andet her i verden.
Det kan man da måske godt, men for det første skal landene jo være enige om det, og for det andet tager det også sin tid.
Jeg er faktisk nervøs for, hvad der kan ske inden for de næste 2-3 år på området.
Til det første: Der er jo nok en forskel.
Enhedslisten mener, det er bedre for de fattige lande, at der ikke findes en organisation, hvor de kan tale deres sag, og at det sådan set er bedst for dem at forhandle alene med andre lande.
Det er fair nok, men jeg synes, det er naivt, og jeg synes også, det er farligt at have en sådan opfattelse.
Men det betyder jo ikke, at jeg mener, at WTO er skruet sådan sammen, at jeg kan gå ind for det, overhovedet ikke.
Jeg vil gerne reformere WTO og gøre den mere orienteret hen imod at varetage de fattigste landes interesser, men at det er bedre for de fattige lande at have et WTO, end at det hele falder sammen eller i hvert fald bliver svækket, er jeg fuldstændig sikker på.
Angående det andet tror jeg bare, at hr. Rune Lund godt kender diskussionerne.
Jeg sagde for et år siden op til Hongkong, at jeg troede på møderne i Hongkong, og jeg bliver ved med at sige, at EU skal give indrømmelser.
Jeg synes, hr. Rune Lund ikke rigtig forstår, at vi faktisk har fået flyttet den danske regering i løbet af det sidste år, men netop fordi det er sket, burde hr. Rune Lund stemme for vedtagelsen.
Rune Lund (EL), 2006-05-23:
Desværre står vi jo i den situation, at den verdenshandelsorganisation, vi har i dag, det WTO, vi har i dag, er et WTO, hvis institutioner medvirker til og yderligere forstærker skævvridningen af balancen mellem den rige og den fattige verden.
Det er jo også derfor, vi i øjeblikket ser en udviklingsaftale, hvor udvikling virkelig er i gåseøjne, og som helt klart vil betyde klare og markante forringelser for den tredje verden.
Jeg kunne godt ønske mig, at verden hang sammen på en helt anden måde, at vi havde en international handelsorganisation, som tilgodeså ulandenes krav og ikke arbejdede til de rige landes fordel.
Men det er desværre ikke her, vi står i dag, og det er også derfor, vi har denne udviklingsrundedebat her i Folketingssalen.
I den forbindelse kunne jeg godt tænke mig at høre ordførerens kommentarer til, at også SF er med på et forslag til vedtagelse, som refererer til, at der skal ske fremskridt i forhandlingerne på alle områder.
Det er lige præcis det, der gør, at enten vil vi få et resultat, som er et afviklingsresultat, eller også vil forhandlingerne simpelt hen gå i hårdknude, fordi ulandene ikke vil finde sig i mere.
Hvordan har SF det med at gå ind for, at der skal ske fremskridt i forhandlingerne på alle områder?
Steen Gade (SF), 2006-05-23:
Jeg har læst Oxfams redegørelse.
Den bygger jo på, at der ikke kommer yderligere indrømmelser, og at ulandene ikke får mere, og så vil det være bedre for de fattigste lande uden en aftale, siger Oxfam.
Men så vil jeg håbe, at den selvtillid, som de fik i Hongkong – det var positivt, at vi faktisk så, at de fattige fik selvtillid på grund af, at de har WTO – fører til, at de siger: Jamen så kan vi finde en eller anden vej at komme videre ad, så vi kan forhandle videre og trods alt finde en løsning inden jul.
Men det, jeg talte om, er i virkeligheden noget andet end det, Oxfam har fat i.
Det er den analyse, som viser, at hvis WTO-systemet bliver brudt ned og ikke længere nyder tillid, ender det med, at de fattigste lande står fuldstændig på bar mark eller direkte på bar Saharajord.
De får ingen at støtte sig til, de vil stå alene over for et mægtigt EU eller et mægtigt USA.
Rune Lund (EL), 2006-05-23:
Med hensyn til det, hr. Steen Gade siger om WTO og om, at hvis der ikke kommer nogen aftale, vil det blive dårligere for ulandene, kan jeg sige, at den holdning deler jeg ikke.
Til gengæld deler jeg holdning med den meget anerkendte bistandsorganisation Oxfam, som skriver, at det, der ligger nu i de forhandlinger, der kører, vil betyde, at hvis man vedtager en aftale nu, vil det være til decideret skade for ulandene, og derfor vil ingen aftale være bedre end en aftale.
Hvad er ordførerens kommentar til det?
Martin Lidegaard (RV), 2006-05-23:
Nu tror jeg omsider, jeg er nogenlunde med på, hvad det er, Enhedslisten præcis mener.
Men altså, sagen er jo, at det mandat, der bliver givet den danske regering til at kæmpe med i EU, jo ikke altid er det samme, som EU’s position ender på.
Vi kommer med vores stemme i EU, og gudsketakoglov hvor er det godt, vi har et EU, så vi overhovedet kan kæmpe for de her ting, så vi har en stemme i de multilaterale organisationer.
Men det er klart, at det, som vi vedtager i det danske Folketing, ikke nødvendigvis er det, som ender med at være EU-positionen.
Det kan vi aldrig sikre os.
Her skal jeg være den første til at medgive, at jeg også synes, at nogle i EU er alt for fodslæbende, og at det europæiske mandat nogle gange også er for fodslæbende.