runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-12-15:
Jamen jeg tror, at fru Line Barfod taler ud ad vinduet dér.
Jeg tror, det er missionen fra fru Line Barfods side og ikke et forsøg på at tale til mig, for så ville fru Line Barfod også gøre sig en eller anden tanke om det svar, jeg gav.
Det gør fru Line Barfod ikke.
Det er fuldstændig ligegyldigt, hvad jeg svarer, men det er jo heller ikke noget nyt.
Altså sagen er, at satspuljen har været etableret som en ordning, hvor Dansk Folkeparti ikke var med.
Satspuljen ville fortsat eksistere, uanset om Dansk Folkeparti sad med eller ikke sad med.
Det var soleklart.
Jeg vil nok sige, at hvis der mangler penge til f.eks. psykisk syge børn i Danmark, skal vi afsætte penge til dem frem for at øge midlerne til integrationsprojekter.
Det valg og andre valg har vi stået overfor, og der synes jeg altså, at de valg, vi var med til at træffe, berettigede, at vi var med, frem for at vi bare havde set på, at øvrige partier, SF, Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre osv., havde fordelt de her penge til bl.a. flere integrationsprojekter.
Line Barfod (EL), 2004-12-15:
Jeg er fuldstændig enig i, at Dansk Folkeparti er med til at sikre en forskel.
Man er nemlig med til at sikre, at forskellene øges og øges, at ulighederne øges i det her samfund.
Man er altså med til at sikre, at folk kan stole på, at Dansk Folkeparti er med til at sikre, at de rige får flere penge, og at man fortsætter med at tage penge fra dem, der har mindst.
Er det det, som vælgerne skal regne med og kan stole på også efter næste valg, når det gælder Dansk Folkeparti?
Hvis Dansk Folkeparti igen kommer til magten, hvad jeg meget håber på ikke vil ske og ikke tror vil ske, men hvis det sker, vil Dansk Folkeparti fortsætte med som nu med at lade pengene fosse ud til de rige og være med til at stemme for at tage fra dem, der har mindst, og gøre det samme ude i kommunerne?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-12-15:
Svaret er jo meget enkelt, for der er ingen tvivl om, at Dansk Folkeparti har sikret en enorm forskel i forhold til, hvordan det ville have været, hvis vi ikke havde været der.
Det siger sig selv.
Fru Line Barfod nævner satspuljen som et konkret eksempel.
Den har jeg jo diskuteret med fru Line Barfod talrige gange, og det gør jeg gerne igen.
Fru Line Barfod kender forhistorien.
Satspuljen var der, den var en realitet, og den ville også blive videreført.
Det eneste valg, Dansk Folkeparti har haft, handlede ikke om, hvorvidt satspuljen skulle være der eller ej, men om vi, når den nu er der, så også ville have indflydelse på, hvad pengene bliver bevilget til.
Der har vi her i efteråret haft et forløb, som jeg synes, at der var god ræson i, at vi var med i, fordi vi sikrede, at der gik færre penge til integrationsprojekter og flere penge til udsatte danskere, hvor der var nogle andre, der kæmpede en gedigen kamp for at få beløbene til integration til udlændinge sat op på bekostning af den indsats, der kunne gøres over for udsatte danskere.
Derfor kan jeg allerede nu se, at det på den måde har været godt for udsatte grupper, udsatte danskere, at Dansk Folkeparti var med, i stedet for at vi havde sagt, at den ordning bliver videreført med de andre partier, og at vi står udenfor.
Line Barfod (EL), 2004-12-15:
Jeg er helt sikker på, at Venstre godt ved, at som rigmandsregering kan man stole på, at Dansk Folkeparti er med til at stemme for at lade pengene fosse ud til de rigeste, og man kan stole på, at Dansk Folkeparti stemmer for at tage penge fra nogle af dem, der ikke har særlig meget, sådan som man har gjort gennem de senere år.
Men hvad med dem, som man prøver at få til at stemme på sig?
Kan de også stole på Dansk Folkeparti, som f.eks. før sidste valg lovede, at man ikke ville være med til at skære ned på ældreområdet i kommunerne, også selv om der ikke var en krone i kommunekassen, og de kan se, at der alligevel bliver skåret ned?
I Ekstra Bladet i dag kan vi f.eks. læse, at 81 pct. af Dansk Folkepartis byrådsmedlemmer har stemt for nedskæringer på velfærdsområdet, og at Dansk Folkeparti snyder de ældre med satspuljen, hvor man tager penge fra folkepension og førtidspension osv.
Hvem er det så, der kan stole på Dansk Folkeparti?
Er det regeringen, eller er det de borgere, der faktisk trænger til at få nogle flere penge?
Ole Stavad (S), 2004-12-15:
Derfor vil jeg godt spørge hr. Thulesen Dahl: Har Dansk Folkeparti også fortrudt, at de var imod at ændre på afskrivningsreglerne og hente finansiering den vej rundt, så vi bl.a. stadig væk kunne bekæmpe det, vi ser på bygningsområdet med anpartsprojekter?
Er Dansk Folkeparti imod, at man kan udskyde skattebetalingen uendeligt med de successionsregler, som er et andet bidrag til finansiering? Har Dansk Folkeparti fortrudt, at de stemte imod, at der skal være almindelig selskabsbeskatning for de store andelsselskaber?
Vil Dansk Folkeparti være med til at forhandle om en finansiering, som er ordentlig, til en ændret selskabsbeskatning?
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-12-15:
Det er rigtigt, at vi har haft en milliardbesparelse på flygtninge/udlændingeområdet; så vidt jeg kan læse, er den på omkring 4 mia. kr.
Men det er jo ikke den eneste ting, der er sket på området.
Der er også lavet en opstramning af den udskældte 24-års-regel, og er det ikke også med til ligesom at sige til udlændinge, at de skal altså have en uddannelse, og de skal integrere sig i samfundet?
Er den politik ikke medvirkende til, at vi får den udgiftspost, der hedder flygtninge/udlændinge, ændret til ikke at være en udgift, men et aktiv?
Nicolai Wammen (S), 2004-12-15:
Allerførst må jeg sige, at hr. Henrik Vestergaards udlægning af Socialdemokratiets skattepolitik jo var helt hen i vejret, for vi vil også forbedre den sociale profil.
Hvorfor kan vi ikke få at vide i dag af hr. Thulesen Dahl, hvad Dansk Folkepartis skattepolitik er?
Hvorfor kan de mange, mange mennesker, der følger debatten i dag, ikke få et klart svar på det?
Det synes jeg da de fortjener at få af hr. Thulesen Dahl.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-12-15:
Der er jo ingen tvivl om, at den politik, der blev ført op gennem 1990’erne på udlændingeområdet, hvor man accepterede, at et så stort antal fremmede strømmede ind i vort land, har gjort, at man overhovedet ikke kunne sikre, at de, der kom til vort land, også kom i sving, kom i arbejde og bidrog til samfundet.
Det er derfor, vi sidder med et efterslæb fra den socialdemokratisk ledede regerings tid.
Det siger sig selv, at det tager lang tid at få ryddet op i det morads, men vi har sat os for at få ryddet op, og et af midlerne er altså at starte med at sørge for, at der kommer færre til landet – det er helt afgørende – og derefter få sat fokus på hjemsendelser, som vi så også har gjort med finanslovaftalen for næste år.
Nicolai Wammen (S), 2004-12-15:
Jeg må sige til hr. Kristian Thulesen Dahl, at det jo er meget godt, når man siger, at man vil skabe en bedre social profil, men hvem er det, der skal have glæde af denne sociale profil?
Hvem er det?
Har man fra Dansk Folkepartis side lagt den linje, at hvis man bare siger, at man vil gøre noget ved den sociale profil, tror alle de, der ikke har fået en snus ud af det skattestop, som Dansk Folkeparti og regeringen har indført, nok, at de alligevel får lidt ud af det?
Jeg synes, det ville være ordentligt, hvis hr. Thulesen Dahl her i dag sagde til de grupper, som ikke har fået glæde af skattestoppet, hvem det drejer sig om.
Vil pensionisterne, de studerende og alle de andre i samfundet med de allermindste indkomster, som har fået absolut mindst eller slet ingenting ud af skattestoppet, få ændret deres indtægt efter næste valg?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-12-15:
Det er en bedre social profil set i forhold til indkomsterne, vi jagter.
Så må jeg sige til hr. Nicolai Wammen, at det egentlig er lidt mærkværdigt at få netop det spørgsmål fra Socialdemokratiet i dag.
Jeg har forstået det sådan, at den rest af sit skatteforslag, som man vil gennemføre efter et valg, bygger på, at det er folk med indkomster på over 275.000 kr. om året, der skal have nye skattelettelser, mens de, der har under 275.000 kr., ikke skal have nye skattelettelser.
Det kan være, jeg fuldstændig har misforstået det, men det er i hvert fald tidligere blevet bekræftet af partiets skatteordfører i dagbladet Børsen, så det er lidt forunderligt at få et spørgsmål om den sociale profil fra en meget bekymret socialdemokratisk finansordfører, når man selv står med et forslag, der ikke giver skattelettelser til folk med under 275.000 kr. i årlig indkomst.
Tina Nedergaard (V), 2004-12-15:
Kan hr. Kristian Thulesen Dahl bekræfte, at vi i denne regerings tid, også med Dansk Folkepartis stemmer, helt givet har øget de sociale udgifter og øget indsatsen for de grupper, som har størst behov, og at både kommuner og amter faktisk har fået bedre vilkår og vil få endnu bedre vilkår med forslaget til finanslov for 2005?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-12-15:
Jeg vil sige, at jeg står gerne til rådighed for lidt pingpong mellem Socialdemokratiet og Venstre.
For det første har vi indgået et finanslovforlig for det kommende år, og det er jo det, vi primært diskuterer her i dag.
Her er alt betalt, og der er et gedigent overskud på statens budget for næste år, ligesom der er et stort overskud på de samlede offentlige finanser, og det er jo ikke helt uvæsentligt i en diskussion, hvor man, som vi gør, kritiserer Socialdemokraterne for at komme med forslag, hvor tingene ikke er finansierede, og hvor der er underfinansiering.
Den anden ting med hensyn til Dansk Folkepartis forhold til skattestoppet er, at vi har en målsætning om, at vi vil sikre, at der i den kommende valgperiode skabes en bedre social profil.
Hvordan midlerne skal tages i brug for at nå det mål, er ikke så afgørende for os, men hr. Nicolai Wammen vil gerne gøre midlerne og ikke målet til det vigtigste.
Men det er altså målet, der er det vigtigste, og om man så skruer på det ene eller på det andet, er mindre vigtigt for os.
Det afgørende er, at vi når målet, og det er derfor, jeg er så lidt konkret med hensyn til midlerne, som hr. Nicolai Wammen synes jeg er.
Tina Nedergaard (V), 2004-12-15:
I en lidt anden boldgade hørte vi tidligere på dagen Socialdemokraterne foreslå reetablering af den gamle skolepraktikordning.
Det ville medføre udgifter på ca. 1 mia. kr., og hvad vil efter Dansk Folkepartis opfattelse være effekten af at indføre nye afgifter for virksomhederne på 1 mia. kr.?
Hvilken effekt vil det få på virksomhedernes vilje og evne til at ansætte nye elever, hvis man trækker i alt 1 mia. kr. ud af virksomhederne?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-12-15:
Der er jo to ting i det.
Dels er vi gået med i en aftale om skolepraktik, og det gjorde vi med åbne øjne, fordi vi synes, det giver bedst mening, at unge mennesker bliver uddannet til noget, hvor de kan regne med at få et job efterfølgende.
Det andet element er omkostningerne for virksomhederne.
Noget, vi har meget fokus på i Dansk Folkeparti, er, hvordan man kan modarbejde den tendens, der er til, at danske arbejdspladser flytter til udlandet.
Det er også derfor, vi har sagt, at der er god fornuft i at skærpe reglerne for det skattefradrag, man kan få, når man flytter arbejdspladser til udlandet for at få mindre omkostninger, end man har her i Danmark.
Vi vil gøre det nemmere for virksomhederne at blive i Danmark i stedet for at flytte så mange arbejdspladser til udlandet.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-12-15:
Jeg mener, det er godt, at vi endelig har fået en ordfører på talerstolen, der vil svare helt konkret på, hvad skattestoppet betyder for især de fattige i Danmark.
Det siger jeg mange tak for.
Der har været meget debat om, at vi ikke har penge til at udvikle vores velfærdssamfund.
Men det har vi jo rent faktisk haft, og det fremgik i øvrigt også af ordførertalen, men kan hr. Kristian Thulesen Dahl ikke bekræfte, at en af årsagerne til, at vi har råd til det, er VK-regeringens opstramning af flygtningepolitikken?
Før regeringen kom til, kom der en masse udlændinge ind over grænserne, og det kostede enormt mange penge, fordi man helt ukritisk bare gav lov til, at de kom ind.
Vi har sparet mange penge på det område, og er det ikke med til at give luft til, at vi virkelig kan udvikle vores velfærdssamfund uden at hæve skatterne?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-12-15:
Jeg sagde før, at jeg gerne ville stå til rådighed via talerstolen til lidt pingpong mellem Socialdemokratiet og Venstre.
Det blev åbenbart taget ret bogstaveligt, og det er sådan set fint nok, for så ved man jo, at når nogle lover noget, bliver det også til noget, når Dansk Folkeparti er involveret.
Tilbage til spørgsmålet: Det er jo fuldstændig rigtigt set, og jeg var også inde på det i mit ordførerindlæg, at det er en notorisk kendsgerning, at siden 2001, altså da den tidligere regering med Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre sad ved magten, er der kommet ganske, ganske betragtelige besparelser ind i finansloven som følge af, at vi får færre fremmede til Danmark.
Der kommer færre asylsøgere til Danmark, det har medført milliardbesparelser på statens budget, og det er helt rigtigt set, at de penge er med til at skabe mulighed for at øge indsatsen andre steder.
Næste år ligger der f.eks. 1,2 mia. kr. i aktivitetspuljen til sygehusene til bekæmpelse af ventelisterne, og man kan jo ikke helt se bort fra spørgsmålet: Ville de have ligget der, hvis vi ikke havde haft den stramme udlændingepolitik?
Nu sættes der stor lid til mine pædagogiske evner, men sagen er jo, at hvis vi ser på, hvad det betyder at have et skattestop, er det jo rigtigt, som fru Tina Nedergaard er inde på, at isoleret set medfører det ikke krav om nogen som helst besparelser.
Det, vi styrer de offentlige udgifter efter, er jo ikke indtægterne i form af skatter; det er, hvor meget de må stige hvert år, altså hvor stor en realvækst man må have, men det er jo en noget teknisk diskussion.
Men sagen er i hvert fald, som fru Tina Nedergaard også antyder, at de, der hævder, at der sker besparelser, fordi vi har et skattestop, må bygge deres kritik på den forudsætning, at de vil lade skatterne stige og vil lade de nye skatter gå til et større offentligt forbrug.
Ellers giver det jo ingen mening at komme med den kritik.
Man kan diskutere indretningen af skattestoppet; det har vi lagt op til, og det gør vi gerne.
Men det er helt sikkert, at de, der problematiserer skattestoppet og mener, det er et forkert redskab, alt andet lige må gå ind for stigende skatter, for ellers giver kritikken ingen mening.
Carina Christensen (KF), 2004-12-16:
Jeg skal med det samme erkende, at jeg desværre ikke har høringssvaret fra Institut for Menneskerettigheder med herop, og at jeg ikke kan huske det i detaljer.
Men jeg kan huske, at der stod, at de var betænkelige, hvis lovforslaget diskriminerede i forhold til etnisk oprindelse.
Det eneste, vi ser på, er, om folk er inden for arbejdsmarkedet eller står uden for arbejdsmarkedet.
Så hvad det angår, har vi ingen videre problemer.
Men altså igen, vi kan godt gennemgå høringssvaret fra Institut for Menneskerettigheder i udvalget, men det er nok lidt nemmere, hvis jeg har høringssvaret med herop, hvad jeg desværre ikke har nu.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-16:
Det er faktisk ikke det, Institut for Menneskerettigheder skriver.
De skriver faktisk, at forslaget kan være i strid med en række internationale konventioner, og at såfremt kommunerne ikke har en ubetinget pligt til at anvise en anden bolig, vil der være en række problemer af menneskeretlig karakter.
Det er lige nøjagtig sådan, at forslaget ikke indeholder et retskrav på at få en anden bolig.
Så har hun i hvert fald misforstået den, for der står faktisk, at der er et menneskerettighedsproblem, bl.a. fordi der ikke er et ubetinget retskrav på en anden bolig.
Jeg vil godt bede fru Carina Christensen bekræfte, at det faktisk er det, der står i teksten.
Så synes jeg faktisk, det er meget betænkeligt, at fru Carina Christensen oven i købet vildleder befolkningen og Folketinget med en forkert gengivelse af, hvad der står i teksten.
Men det kan jo give forhåbninger om, at Det Konservative Folkeparti vil sætte sig ned og alvorligt overveje menneskerettighedsproblemet i forslaget, og hvad man vil gøre ved det.
Carina Christensen (KF), 2004-12-16:
En ting er, at jeg hørte hr. Freddie H. Madsens svar, men jeg behøver ikke være enig i svaret.
Jeg har også læst høringssvaret fra Institut for Menneskerettigheder, og de siger, at forslaget netop sigter mod personer, der står uden for arbejdsmarkedet og har gjort det i over 6 måneder.
Forslaget går altså ikke ud på at lave en sortering af folk efter etnisk oprindelse, og det tager vi også meget kraftigt afstand fra.
Et sådant forslag vil vi ikke være med til at fremsætte.
Forslaget handler altså om dem, der er på kontanthjælp, starthjælp eller introduktionsydelse og altså står uden for arbejdsmarkedet.
Dem vil vi gerne flytte væk fra de ghettoiserede områder, hvor der i forvejen bor utrolig mange mennesker, som står uden for arbejdsmarkedet.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-16:
Jeg bemærkede før, at det var fru Carina Christensen meget om at gøre at få Dansk Folkepartis ordfører til at sige, at forslaget ikke handler om flygtninge og indvandrere, men om folk på kontanthjælp.
Derfor vil jeg godt spørge: Hvad siger fru Carina Christensen til de bemærkninger, som Institut for Menneskerettigheder er fremkommet med, og som er refereret i notatet om høringssvarene?
Det bemærkes bl.a., at
såfremt de foreslåede regler administreres således, at der indirekte sker en diskrimination på grund af race, hudfarve, nationalitet eller etnisk oprindelse, vil en sådan administration stride mod forskellige internationale konventioner, regler og forpligtelser osv. Det, vi ved fra ventelisterne, er, at det ikke er sen-navne, der står på disse ventelister.
Det er indvandrere og flygtninge, som vil blive afvist, derfor vil der være en sådan diskrimination, og hvad vil Det Konservative Folkeparti gøre, når lovforslaget, så vidt vi overhovedet kan overskue på nuværende tidspunkt, er i strid med international ret?
Carina Christensen (KF), 2004-12-16:
Jeg må sige, at vi er kommet meget vidt omkring i debatten i dag.
Jeg tror næsten, jeg skulle have haft den konservative integrationsordfører med i salen, men det er nu engang boligordførerne, der skal behandle dette forslag, og derfor vil jeg prøve at koncentrere mig om det, vi egentlig behandler, nemlig L 135.
I Det Konservative Folkeparti hilser vi det velkommen, at kommunerne nu får et nyt redskab, der forhåbentlig vil medvirke til at sikre en mere blandet beboersammensætning i de ghettoiserede områder.
Der er tale om en frivillig ordning, men vi håber selvfølgelig, at de mange kommuner, der har belastede områder, vil vælge at benytte denne nye mulighed for kombineret udlejning.
Vi hilser det også velkommen, at der nu bliver gjort en indsats for, at private udlejere i de belastede kommuner stiller deres boliger til rådighed for kommunal anvisning.
Der bliver et større økonomisk incitament til at gøre det, og de private udlejere får også større frihed til mere præcist at udvælge de boliger, som de ønsker skal indgå i aftalen med kommunen.
Forhåbentlig vil det betyde, at der bliver stillet flere boliger i privat udlejningsbyggeri til rådighed.
Med dette lovforslag tages der et skridt i den rigtige retning, og derfor kan vi naturligvis også støtte lovforslaget.
Men samtidig vil jeg gerne tilkendegive, at det er et meget komplekst lovforslag, og at vi derfor selvfølgelig også ser frem til en meget konstruktiv udvalgsbehandling.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-12-16:
Jeg har sagt, at nu får man garanti for, at man får en bolig inden for 6 måneder, og det må jo sådan set være det, det drejer sig om.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-12-16:
Jeg kan ikke lade være med at tænke over de former for menneskesyn, vi oplever i dag.
Først mener Socialdemokraterne, at kontanthjælpsmodtagere fifler med, om de vil være på kontanthjælp eller have et job, og bagefter mener Dansk Folkeparti, at fordi man er på kontanthjælp eller starthjælp, skal man indgå en kontrakt om, at man vil opføre sig ordentligt.
Jeg må indrømme, at det undrer mig lidt.
Lige før kaldte fru Lissa Mathiasen fra Socialdemokraterne det for noget groft og noget grimt, men alligevel støtter man forslaget.
Jeg vil bare bede Dansk Folkepartis ordfører om at bekræfte, at hvis man er et af de mennesker, som bliver afvist til en bolig, fordi man er på en af de pågældende ydelser, har kommunen en forpligtelse til at anvise en anden bolig inden for 6 måneder, så man altså ikke mister retten til en bolig på grund af forslaget.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-12-16:
Nu tror jeg, fru Lissa Mathiasen tænker på noget andet.
Jeg tror slet ikke, fru Lissa Mathiasen tænker på ghettoisering, jeg tror, fru Lissa Mathiasen tænker på den situation, hvor man venter på en bolig, mens man er kontanthjælpsmodtager eller måske skal på førtidspension, men i så fald er det jo slet ikke det, vi taler om her.
Det er noget helt andet, vi taler om.
Lissa Mathiasen (S), 2004-12-16:
Det, jeg egentlig spørger om, er, om Dansk Folkeparti ikke synes, det er grimt, at hvis man står i en situation, som ikke er selvskabt, bliver man stillet på ganske lige fod med andre, som står i en mere eller mindre selvskabt situation.
Det kan være på grund af en psykisk sygdom, det kan være på grund af en arbejdsskade eller af mange andre ikke selvskabte grunde, man står uden for arbejdsmarkedet og er på kontanthjælp, og i tilgift mister man retten til at få anvist en bolig efter den venteliste, man står på.
Er det ikke en grov diskrimination af de mennesker?
De har ikke selv ønsket, de har ikke selv valgt at havne i en situation, de er dybt ulykkelige over, og er det ikke at diskriminere de mennesker?
Freddie H. Madsen (DF), 2004-12-16:
En kontrakt kan jo indeholde mange forskellige ting, men denne skal indeholde, hvordan og hvorledes man skal opføre sig, og hvordan man skal gebærde sig i det danske samfund.
Vi ser jo gang på gang, hvordan og hvorledes det foregår i ghettoområder.
Politiet kan ikke komme der, brandvæsenet kan ikke komme der, og ingen andre mennesker kan komme der, selv om der er behov for det.
Det skal være sådan, at man føler, at man får en straf, hvis man ikke opfører sig ordentligt i de områder, hvor man bosætter sig.
Lissa Mathiasen (S), 2004-12-16:
Det er sådan set lidt opfølgning på det, fru Carina Christensen spurgte om.
Jeg vil godt høre, om Dansk Folkeparti egentlig ikke mener, at der kan ligge megen diskrimination i forslaget, fordi man laver en skillelinje mellem folk, der er inden for og uden for arbejdsmarkedet.
Det er jo ikke alle, der selv frit vælger, om de vil være på arbejdsmarkedet.
Folk, som f.eks. er på starthjælp, har ikke altid frihed til at vælge arbejdsmarkedet i første omgang, og en person, der venter på at få førtidspension, har heller ikke et frit valg.
De mennesker kommer altså med i den gruppe, som skal blacklistes og ikke bare kan risikere at skulle vente i 1, 2, 3, 4 eller 5 år, men også får at vide, når de endelig bliver tilbudt en lejlighed: Det er ærgerligt, du er jo på kontanthjælp, så du kan ikke få lov til at få den bolig; hvis du er heldig, kan vi tilbyde en anden bolig inden for 6 måneder, men ellers går der længere tid.
Er det ikke en grov og ubehagelig diskrimination af de mennesker?
Freddie H. Madsen (DF), 2004-12-16:
Nej, og vi i Dansk Folkeparti vil såmænd heller ikke gøre nogen forskel.
Det, vi egentlig bare vil, er, at det skal være sådan, at de mennesker kan leve i god samdrægtighed med danske borgere.
Carina Christensen (KF), 2004-12-16:
Jeg kan godt forstå det med kontrakten osv., men jeg vil bare meget gerne have bekræftet, at det fremsatte lovforslag ikke handler om diskrimination på grund af etnisk oprindelse – altså at det på ingen måde er det, VK-regeringen har lagt op til.
Det synes jeg er meget vigtigt at få slået fast, for det er nemlig slet ikke det, forslaget handler om.
Det omhandler boligsøgende på kontanthjælp, starthjælp eller introduktionsydelse.
Der skal ikke sorteres efter etnisk oprindelse, det står slet ikke i lovforslaget.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-12-16:
Det, det handler om for Dansk Folkeparti, er, at der står i forslaget, at man vil kunne afvise personer, som har søgt en lejlighed i et ghettoområde, og flytte dem over i et ressourcestærkt område.