runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Brosbøl (S), 2005-11-25:
Jeg vil bare ganske kort bede ordføreren gøre rede for over for Folketinget, hvordan forslaget her hænger sammen med den erklærede politik, som jeg kan forstå regeringen har med hensyn til ulighed, nemlig at regeringen ikke ønsker, at uligheden i samfundet skal stige.
Det er jo sådan, som Enhedslistens ordfører så rigtigt påpeger, at forslaget vil betyde markante økonomiske forringelser for nogle af de familier, der i forvejen har det sværest her i samfundet, og hvordan hænger det sammen med regeringens politik om, at man ikke ønsker at øge uligheden i samfundet?
Rasmus Prehn (S), 2005-11-25:
Er det ikke korrekt, at den mulighed for tillæg til SU allerede eksisterer?
Den gruppe, som endnu ikke er blevet ramt af forringelsen af boligsikringen, kan godt få den højere SU, men fremover vil de miste et tillæg, så det samlet set bliver en forringelse for den svageste gruppe.
Er det ikke korrekt forstået?
Så vil jeg gerne høre: Venstre og regeringen har ved flere lejligheder argumenteret for, at den negative sociale arv skal brydes.
Tror ordføreren for Venstre, at det først og fremmest vil virke motiverende i retning af at tage en uddannelse, når man skal betale mere for at bo hjemme, eller tror ordføreren, det først og fremmest vil virke negativt?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-11-25:
I forhold til det med, at der også er noget godt i, at man har børn boende hjemme, vil jeg sige, at det jo også er derfor, vi bakker op: at man både via kontanthjælp og SU får en indtægt, selv om man bliver boende hjemme.
Så der er vi nok meget enige, tror jeg.
Jeg er meget glad for, at Venstres ordfører giver os Socialdemokrater ret i, at man kan ødelægge nogle ting, der fungerer fint, og hvor begge parter er tilfredse, både forældrene og de unge mennesker.
Jeg ved også udmærket, at når man bliver 18 år, får man tildelt nogle ydelser.
Jeg vil bare spørge Venstres ordfører: Hvis det her lovforslag virker helt skævt og der er mange, der flytter fra familien, er man så med på – og det håber jeg – at vi sætter os ned og snakker om det igen, drøfter det?
Ordføreren har sagt, at vi må kigge på sagen.
Det er ikke nok at kigge på sagen, vi vil også gerne forhandle og reparere den fejl, der eventuelt bliver begået med det her lovforslag.
Nu er jeg jo ikke minister, så derfor kan jeg ikke tilkendegive andet end Venstres holdning.
Jeg kan sige, at vi i Venstre er meget klar til at snakke om de omstændigheder, der måtte være i forhold til den måde, hvorpå man driver familie i Danmark.
Hvis man fra Socialdemokraternes side gerne vil tale om øgede muligheder for fleksibilitet, sådan at man kan bo sammen på tværs af generationer, på tværs af aldre, vil vi gerne være med til at snakke om det, for vi synes bestemt også, der er nogle fordele, nogle perspektiver i det, at man på tværs af generationer kan hjælpe hinanden og bo sammen.
Vi synes måske ikke, det her forslag alene er med til at hindre, at man kan bo sammen på tværs af generationer, tværtimod, og det har jeg gjort rede for i mine tidligere bemærkninger med hensyn til de indtægter, der kommer.
Men har man fra Socialdemokraternes side yderligere forslag, som kan gøre, at vi kan gøre det nemmere for generationer at blive boende sammen, så er vi selvfølgelig med på at snakke om det.
Martin Henriksen (DF), 2005-11-25:
Ideen med det her er, at vi synes, det er meget rimeligt, at man, når man bliver 18 år, så ikke længere er defineret som et barn i lovens øjne, og det er sådan set det.
Så er der også andre muligheder: Den unge kunne jo f.eks. få et arbejde – det er måske et lidt vovet forslag, men ...
Når man hører Dansk Folkepartis ordfører her i Folketinget, så tror man, at partiet kæmper for ungdomsboliger osv. osv., men vi er nogle kommunalfolk, der har arbejdet med Dansk Folkepartis medlemmer rundtomkring i forskellige byer, bl.a. i Jylland.
Dansk Folkepartis boligpolitiske ordfører, fru Anita Knakkergaard, har stemt nej, hver eneste gang man har snakket ungdomsboliger i Aalborg Kommune.
Hvordan kan det være, at den politiske ordfører på boligområdet og ordføreren på det her lovforslag ikke snakker samme sprog?
Man kan jo ikke stå her og udstede en garanti for sådan nogle ting fuldstændig hundrede procent.
Det kan man kun, hvis man er fra Enhedslisten, aldrig indgår kompromis, aldrig er villig til at gå ind og tage ansvar og derfor heldigvis altid er stillet i en situation, som gør, at man kan fralægge sig ansvaret for de ting, som man ikke lige synes er hundrede procent gode – fordi man aldrig deltager i forhandlinger.
Hvis Enhedslisten gik med i forhandlingerne og ellers hørte efter, når Enhedslisten fik et svar på spørgsmålet, så kunne det være, at Enhedslisten fandt ud af, hvorfor det nogle gange er nødvendigt at indgå nogle kompromiser.
Så bliver man også bare nødt til at holde fast i og understrege, at der ikke er nogen på ordningen i dag, som vil blive ramt af det her.
Og man bliver nødt til at holde fast i og understrege, at der er initiativer på finansloven, som netop går på at bekæmpe uligheden og netop går på at bryde den negative sociale arv.
Det er fakta, og det er også et faktum, at det er regeringen og Dansk Folkeparti, der har været med til de initiativer, og at Enhedslisten står udenfor.
Først med hensyn til den der sans og evne, hr. Martin Henriksen har: Jeg synes, hr. Martin Henriksen overvurderer både Dansk Folkeparti og regeringens evner med hensyn til det lovforslag her.
Det, mit spørgsmål går ud på, er
: Dansk Folkeparti og hr. Martin Henriksen sagde, at grunden til, at de er med i det her, er, at fru Hansen og fru Jensen skal tilpasse sig.
Det er derfor, man har indført det der med 25 pct., 50 pct.
Når fru Hansen skal tilpasse sig, ved hun godt, at hun går glip af 25 pct. af hjælpen her i 2006 osv. osv.
Hvordan skal hun tilpasse sig?
Skal hun gå til sit pensionskontor og sige: Nu går jeg desværre glip af 25 pct., kan jeg få 25 pct. mere i hjælp?
Eller hvis folk er på arbejde, kan de så godt gå til deres arbejdsgiver og spørge: Kan jeg få 25 pct. mere i løn?
Eller hvordan skal de tilpasse sig?
Majbrit Berlau (EL), 2005-11-25:
Nej, nej, jeg spurgte ikke, om man ville arbejde på det.
Jeg spurgte: Når man nu fra Christiansborgs side er med til at manifestere, at 18-årige er voksne nok til at klare sig selv, er myndige, skal bidrage til familien og alt det her – vi har været igennem det i debatten – vil man så garantere det?
For det er jo det, høringssvarene problematiserer, at de ungdomsboliger ikke eksisteM022S14321560ALFV.FM Page 1464 Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM rer til de 18-årige, som faktisk så er tvunget til at blive boende hjemme.
Dermed må man sige, at Dansk Folkeparti i nogle kommuner sidder med et flertal konstitueret med nogle af de borgerlige partier.
Jeg er ikke ude efter alt det der udenomssnak, eller at man på en skala fra 1 til 10 giver et 8-tal for garantien, jeg vil have 10 for, at Dansk Folkeparti sikrer, at der er en ungdomsbolig til de 18-årige, der står uden bolig, når det her forslag gennemføres.
Martin Henriksen (DF), 2005-11-25:
Jeg tror godt, jeg kan garantere, at vores folk ude i kommunerne vil arbejde hårdt på at skaffe boliger til alle.
Men det er nu engang kommunalpolitik.
Majbrit Berlau (EL), 2005-11-25:
Jeg tror, det er klart for alle efter den her debat, at det her er et forslag, der indbefatter en række nedskæringer for de svageste i samfundet.
Det tror jeg ikke er til diskussion for nogen, der har lyttet til den her debat.
Det, jeg godt kunne tænke mig at ytre irritation over, er, at Dansk Folkeparti fuldstændig afviser, at det her er et nedskæringsforslag, og afviser, at man er med til at bakke op om, at regeringen fortsætter sin ulighedspolitik.
Jeg vil have et konkret svar fra ordføreren fra Dansk Folkeparti.
Jeg har tidligere spurgt ordføreren fra Venstre om det: Når det nu er sådan, at man er ude på at ramme de svageste i det her samfund, bl.a. den enlige mor, der står med den 18-årige og dermed ikke har råd til at blive boende i egen bolig længere, og den 18-årige er tvunget til at flytte ud, fordi det her forslag medfører det, er det så sådan, at Dansk Folkeparti ude i kommunerne, hvor man nu har fået mandater efter kommunalvalget, vil sikre, vil garantere, at når der kommer en 18-årig op på kommunekontoret, så står der en bolig til den 18-årige, fordi man har været med til at sige, at 18-årige jo er myndige, de er ansvarlige, de kan godt bo for sig selv uden problemer og gennemføre en ungdomsuddannelse?
Martin Henriksen (DF), 2005-11-25:
Grunden til, at vi har valgt den her indfasningsordning, er netop, at man skal få tid til at tilpasse sig forholdene.
Og det er det svar, jeg vil give til den enlige mor, at med den her indfasningsordning har hun netop fået tid til at tilpasse sig de forhold, som vil blive gjort gældende i fremtiden.
Og det vil jeg så foreslå at man tager højde for, når man kommer til den tid.
Lissa Mathiasen (S), 2005-11-25:
Jeg tror, det vil være en fordel, hvis man hører efter, hvad jeg spørger om.
Jeg siger: En mor, der har et hold tvillinger, der fylder 18 år til februar, bliver berørt.
Her pr. januar er det med 25 pct., året efter stiger det til 50 pct. og så fremdeles.
Det vil sige, at det eneste, hun kan se frem til, er, at hun får et mindre og mindre tilskud til, at hendes dagligdag kan hænge sammen.
Det, der så er spørgsmålet fra hende, og som jeg synes vil være flot hvis hr. Martin Henriksen vil svare på, er: Hvad er begrundelsen for, at man fra Dansk Folkepartis side samtidig siger, at det er helt rigtigt, at man giver en skatterabat, endda en stor skatterabat, til dem med de allerdyreste huse, at de rent faktisk får mere hver måned frem for moderen her, der meget gerne vil give sine to tvillingedrenge muligheden for en uddannelse, men simpelt hen ikke er i stand til at knokle en højere løn hjem?
Hvad er begrundelsen for, at man mener, at i en tid, hvor riget ikke fattes penge, så må man godt tage fra de fattige, men samtidig give til de rige?
Hvad er Dansk Folkepartis begrundelse for det, hvis det ikke er ulighed, og at man ønsker at fremme ulighed?
Martin Henriksen (DF), 2005-11-25:
Altså, hvis den enlige mor i dag har børn, som er mellem 18 og 23 år, så er svaret, at der så ingen grund er til bekymring, for så vil den her ordning ikke få nogen indflydelse på den situation.
Det vil være svaret.
Lissa Mathiasen (S), 2005-11-25:
Jeg tror, at den enlige mor eller for den sags skyld de 15.000, der rammes af det her, ikke føler, at det er ude i fremtiden, når vi her taler om januar 2006.
Jeg har fået en henvendelse fra en enlig mor, som er så uheldig, at manden er død, og hun sidder nu med et hold tvillingedrenge, som fylder 18 år her i februar.
Hun vil meget gerne give dem en uddannelse, men kan ikke se sig ud af det.
Hun har godt 200.000 kr. i årsindkomst, og M022S14321560ALFV.FM Page 1463
Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM
hun spørger, hvordan man herinde overhovedet kan finde på at røre hende, når man samtidig fra Dansk Folkeparti har støttet, at de, der bor i de allerdyreste boliger, skal have en rabat via skattestoppet.
Hvad er egentlig begrundelsen fra Dansk Folkeparti?
Hvad er svaret til den enlige mor med tvillingedrengene?
Martin Henriksen (DF), 2005-11-25:
Ja, men altså, vi har jo før været inde på, at man, bl.a. når de unge er på SU og der er en vis indkomst, man er enlig forsørger osv., så har mulighed for at forhøje SU.
Det synes jeg der har været svaret på førhen.
Jeg mener ikke, at man kan tale om en forringelse på den måde, som hr. Carsten Hansen gør.
Det mener jeg simpelt hen ikke.
Altså, Socialdemokraterne sagde jo også, at det trods alt var en forbedring, vi gennemførte lige før, når vi tænker på førtidspensionisterne.
Carsten Hansen (S), 2005-11-25:
Tror hr. Martin Henriksen ikke, at 1.000 kr. om måneden betyder noget for en førtidspensionist med to hjemmeboende børn?
Og ved hr. Martin Henriksen ikke – hans unge alder er måske en undskyldning herfor – at børn, der er over 18 år, faktisk koster mange penge, når de bor hjemme?
Og synes hr. Martin Henriksen ikke, det er forunderligt, at man med den ene hånd giver og med den anden hånd tager beløbet igen?
I øvrigt skal jeg oplyse, at det altså kun er om halvanden måned, det bliver indfaset for børn over 18 år af enlige forældre.
Martin Henriksen (DF), 2005-11-25:
Og hvis man skal gå efter at fjerne bl.a. den negative sociale arv, synes jeg ikke, det er i aldersgruppen de 18-23-årige, at man skal gribe ind.
Det er jo også derfor, at vi på finansloven bl.a. har sat 400 mio. kr. af til en indsats over for udsatte børn i daginstitutioner.
Carsten Hansen (S), 2005-11-25:
Jeg må sige, at jeg er overrasket over den høje karakter fra Dansk Folkepartis side.
Gad vidst, hvis vi havde sparet mere, hvad karakteren så ville blive i den forbindelse.
Men er det ikke fantastisk, at man på den ene side ved det tidligere lovforslag, der lige er behandlet nu, går ud og bryster sig af, at man her har givet førtidspensionisterne over 1 mia. kr., og samtidig kan de samme førtidspensionister faktisk, hvis de er enlige forældre, blive skåret med op til 1.000 kr. om måneden, hvis de har to børn.
Finder Dansk Folkeparti ikke, det er ganske paradoksalt, at man giver med den ene hånd og tager med den anden?
Det kaldes en guitar i politisk sprog.
Finder Dansk Folkeparti, at det her er den rigtige måde at beskære forholdene for enlige pensionister med børn på?
Martin Henriksen (DF), 2005-11-25:
Nu var der jo en grund til, at Dansk Folkeparti i sit finanslovudspil netop udtrykte skepsis over for det her forslag.
Det er jo derfor, vi lagde meget vægt på, at hvis det skulle komme til det her forslag, så ville vi netop have en indfasningsordning.
Det har vi fået vedtaget.
Charlotte Fischer (RV), 2005-11-25:
Ja, nu ved jeg ikke, når Dansk Folkepartis ordfører bliver ved med at nævne, at uligheden steg i M022S14321560ALFV.FM Page 1462 Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM 1990’erne, om det så betyder, at man prøver at gøre sig fri for sit eget ansvar, når uligheden stiger i de her år og for boligejernes vedkommende med meget store gevinster.
Er det det, man prøver at sige?
Og så vil jeg sige med hensyn til fremtiden, at her og nu sker der ikke forringelser.
Men er det ikke sådan, at Dansk Folkeparti også bare tænker lidt længere ud i fremtiden og tænker over, hver gang man laver et lovforslag, om det er med til at øge uligheden på længere sigt eller ej?
Jeg vil egentlig godt høre Dansk Folkepartis ordfører: På en skala fra 1 til 10, hvor begejstret er man så for det her lovforslag, hvis 10 er uhyre begejstret?
Martin Henriksen (DF), 2005-11-25:
Lovforslaget er en udmøntning af finanslovaftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Derfor kan jeg med det samme afsløre, at Dansk Folkeparti støtter forslaget, som det ligger.
Dansk Folkeparti har, som man kan læse i vores finanslovudspil, været skeptiske over for forslaget.
Det er dog lykkedes for Dansk Folkeparti at sikre en overgangsperiode, så tilskuddet ikke bortfalder med det samme.
Det er med til at give en sikkerhed for dem, der i dag modtager tilskuddet.
Forslaget indeholder to overgangsbestemmelser.
Den nye aldersgrænse vil kun gælde for de personer, der fylder 18 år den 1. januar 2006 og senere.
Og der er en indfasningsordning for de husstande, der påvirkes af forslaget, det vil sige alle, som ikke omfattes af overgangsbestemmelsen, jeg nævnte før.
Ordningen indebærer, at forslaget kun får 25 pct. virkning i 2006, 50 pct. virkning i 2007, og 75 pct. virkning i 2008.
Fra og med 2009 får forslaget 100 pct.s virkning.
M022S14321560ALFV.FM Page 1460 Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM
Jeg vil gerne understrege, så der ikke er nogen tvivl: Ingen, som er på ordningen i dag, vil blive ramt.
Det er det kompromis, der er blevet indgået.
Formålet med lovforslaget er at harmonisere aldersgrænsen for, hvornår man kan regnes som barn ved beregningen af boligstøtte.
Trods de bekymringer, Dansk Folkeparti har haft, må man sige, at der er sund fornuft i at gøre det klart, at når man fylder 18 år, så er man ikke længere et barn, og derfor har husstanden ikke krav på tilskud til hjemmeboende børn, i og med at den unge ikke er et barn.
Det er også ved 18 år, at forsørgerpligten bortfalder for forældrene.
Så på baggrund af de indrømmelser, Dansk Folkeparti har fået fra regeringen, og på baggrund af indfasningsordningen, og i og med at det er en del af et større forlig, nemlig finansloven, så kan Dansk Folkeparti støtte lovforslaget.
Rasmus Prehn (S), 2005-11-25:
Der har jo været et hav af indsigelser i høringsfasen mod det her fra folk, der synes, at det er ulighedsskabende, at det er asocialt osv.
Vi hører Venstres ordfører nævne, at man faktisk ikke er afklaret med hensyn til, om det vil give nogen reel besparelse, for som hr. Hüseyin Arac var inde på i sit spørgsmål, vil der være tilfælde, hvor unge flytter over i en anden bolig og får boligsikring, dvs. to udgifter til boligsikring frem for en samlet.
Så der er altså ikke nogen afklaring på, om det giver en besparelse.
Martin Henriksen (DF), 2005-11-25:
Nu er det spørgsmål, der bliver stillet her, jo meget teoretisk, kan man godt sige.
Jeg tror, at det her vil give en indtægt til staten, men man kan da godt forestille sig, at flere unge i teorien vil flytte hjemmefra, og så vil der skulle gives boligsikring to steder.
Men altså, det er meget teoretisk.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-11-25:
Nu er garanti ikke et ord, vi normalt benytter i Venstre, og det er på grund af den måde, der er blevet slidt på ordet i andre sammenhænge.
Derfor vælger vi at sige, at vi gerne vil sikre, at der er en ungdomsbolig til dem, der har behov for det,
det er vi i fuld gang med, og vi kan se, at der også i det københavnske område er ungdomsboliger at få, hvis man ønsker en sådan.
Angående de 6.000 kr. må jeg bare sige, at når man fylder 18 år, har man nogle muligheder for at få en indtægt.
Man kan få kontanthjælp, hvis man ikke har et job, man har mulighed for at få et job, og man har mulighed for at få SU, og uanset hvad man vælger, er det sådan, at med de satser, der gælder i dag, vil den indtægt, man kan oppebære fra det øjeblik, man fylder 18 år, i alle tilfælde langt overstige det beløb, som lovforslaget måtte – i gåseøjne – koste de forældre, der stadig har barnet boende hjemme.
Jeg synes, at når man samlet set kigger på familiens økonomiske situation, er der ikke så meget at græde over, som man prøver nu fra Enhedslistens side.
Man kan kompensere for den manglende støtte ved de andre muligheder, den unge har for at få indtægter, så nej: Vi synes, det er meget rimeligt at holde fast i, at myndighedsalderen er 18 år, og at det er her, forældrenes forsørgelsespligt ophører.
Rasmus Prehn (S), 2005-11-25:
Sagen er jo, at man ikke har afklaret det her.
Jeg har stillet et skriftligt spørgsmål.
Man har ikke nogen vished om, hvordan den udvikling vil blive.
Det, man kan se også på høringssvarene, er, at en række mennesker mener, det vil være meget ødelæggende for unges uddannelsesmotivation at skulle til at forholde sig til, hvor de skal bo henne, når de fylder 18 år.
Rigtig, rigtig mange i Danmark læser jo på gymnasiet, på hf, på handelsskole, på teknisk skole, mens de er 18 år.
De er måske først færdige, når de er 19-19½-20 år.
De bliver altså berørt midt i deres uddannelsesforløb i denne her situation.
De mister boligsikring hjemme.
De skal til at forholde sig til: Skal jeg tage et nyt arbejde og forstyrre min uddannelse med det, eller skal jeg flytte?
Det er altså et forslag, der har en kolossal indvirkning for de svageste i det danske samfund, og så hører vi, at man faktisk ikke ved, om det giver nogen reel besparelse.
Det er altså kun for at genere de svageste i samfundet, at man har fremsat det her forslag.
Kirsten Brosbøl (S), 2005-11-25:
Jeg synes, at Dansk Folkeparti har et stort problem med det her forslag.
Dansk Folkeparti gik jo forrest i kampen for at sikre, at den her regering ikke skulle være med til at øge uligheden, for de er jo støtteparti for regeringen, hvor en af ministrene har erklæret, at det er et mål, at der skal være mere ulighed.
Der gik Dansk Folkeparti virkelig forrest og sagde: Nej, det vil vi bare ikke være med til.
Så står ordføreren her i dag og siger, at man jo nok er nødt til at stemme lidt for det her forslag, for det er jo så det, man har kunnet komme frem til.
Det synes jeg er pinligt for Dansk Folkeparti, M022S14321560ALFV.FM Page 1461
Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM
og jeg vil godt have ordføreren til at bekræfte det, som vi jo også hørte fra Venstres ordfører, nemlig at det her er et rent besparelsesforslag, at man har skullet finde nogle penge, og så har man lige fundet et sted, hvor man kunne tage dem, og ups, det blev så lige hos de allerallersvageste i samfundet.
Det vil jeg godt lige have ordførerens bekræftelse på.
Martin Henriksen (DF), 2005-11-25:
Hvis man skal have en diskussion omkring ulighed, så synes jeg, at udgangspunktet for den diskussion skal være, at de, der havde regeringsmagten i 1990’erne, står ved, at beregninger fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd og beregninger fra Finansministeriet viser, at der, hvor uligheden steg mest, var i 1990’erne.
Det synes jeg skal være udgangspunktet for en sådan diskussion.
Når Arbejderbevægelsens Erhvervsråd og Finansministeriet kan være enige om nogle tal, så kunne man jo godt fristes til at tro, at det faktisk er sådan, det hænger sammen.
Så det synes jeg man skal starte med at anerkende fra Socialdemokraternes side som det allerførste.
Kirsten Brosbøl (S), 2005-11-25:
Ordføreren svarer slet ikke på mit spørgsmål, nemlig: Vil det her forslag betyde en forringelse, eller vil det betyde ingenting, eller hvad vil det betyde for de familier, som ud fra det, som er lagt frem her, altså uden at man så kommer ind på de der usikkerheder, der er indbygget i forslaget, men det, der er lagt frem her, er en forringelse for nogle af de allerallersvageste familier i det her samfund?
Det synes jeg Dansk Folkeparti er nødt til at forholde sig til, når man er gået så kraftigt ind i debatten omkring ulighed og siger, at det nu er Dansk Folkeparti, der sikrer, at det ikke kører alt for meget af sporet med den her regering.
Det synes jeg simpelt hen man er nødt til at forholde sig til, og jeg synes, det er pinligt, at man prøver at snakke udenom ved at henvise til alle mulige beregninger.
Vi ved, at uligheden er stigende i det her samfund.
Det kan vi da vel ikke være uenige om.
Uligheden er stigende, og derfor må det da være, det er i hvert fald det, vi har hørt fra Dansk Folkeparti, et mål at bekæmpe uligheden.
Og derfor så synes jeg, at vi er nødt til at høre fra ordføreren: Er det her en forringelse for nogle af de svageste i det her samfund eller ej?
Martin Henriksen (DF), 2005-11-25:
Der er initiativer på vej, hvilket man bl.a. også kan læse i finansloven, som netop vil sætte ind over for bl.a. den negative sociale arv.
Og så synes jeg bare, man skal holde fast i, at der ikke er nogen, som er på ordningen i dag, som vil blive ramt af det her lovforslag.
Det er noget, man skal forholde sig til ude i fremtiden.
Sådan hænger det jo i realiteten sammen.
Grunden til, at vi har en indfasningsordning – og det er den, Dansk Folkeparti har fået indføjet – er netop, at folk så kan nå at sætte sig ind i det.
Så der er ingen, som er på ordningen i dag, der vil blive ramt af det her.
Charlotte Fischer (RV), 2005-11-25:
Jeg bliver også nødt til at holde fast i det med uligheden, for vi har hørt Venstres ordfører sige, at det her faktisk slet ikke har noget at gøre med ulighed, at det her lovforslag slet ikke handler om ulighed på nogen måde.
Jeg vil egentlig gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører: Handler det her overhovedet om ulighed for Dansk Folkeparti?
Og i givet fald
: Mener Dansk Folkepartis ordfører, at det her øger uligheden, lader den være den samme, eller måske ligefrem reducerer uligheden?
Det er bare, så vi er klar over, om vi overhovedet taler samme sprog i den her debat.