Jacob Buksti (S), 1999-12-08:
Samarbejdet i EU udvikler sig hastigt i disse tider, og der vil nok være mange, der synes, at tempoet nærmest er hæsblæsende, og at det vel også måske for nogle synes at gå lidt for stærkt.
Forklaringen er, at EU står over for meget store udfordringer, fordi verden har forandret sig.
Under den kolde krig blev de øst- og centraleuropæiske lande holdt i et jerngreb af Sovjetunionen.
Verden var delt op i blokke, der holdt hinanden i skak.
Man handlede ikke med hinanden; befolkningerne havde meget lidt kontakt med hinanden; de politiske systemer var vidt forskellige.
Der var militær konkurrence og gensidig mistillid.
De central- og østeuropæiske lande er på vej ind i EU; flere af dem er allerede medlemmer af NATO, den gamle fjendeorganisation.
Efter Socialdemokratiets mening skal udviklingen i EU ses i dette perspektiv.
EU er i gang med at tilpasse sig en ny virkelighed, en åben verden med et globalt marked, en verden præget af den moderne informationsteknologi.
EU er ved at finde nye løsninger på nye problemer.
Derfor er udvidelsen, med de central- og østeuropæiske lande på dagsordenen, noget, som var udelukket under den kolde krig.
Desværre har den kolde krigs ophør også ført til etniske konflikter, borgerkrige og massedrab på civile.
Derfor er forebyggelse af konflikter og krisestyring på EU's dagsorden.
EU har også fået mulighed for at spille en rolle på verdensplan i kampen for en bedre verden som brobygger mellem rige og fattige lande, som garant for social retfærdighed og ligestilling, som frontkæmper i miljøets tjeneste.
Den fælles valuta er også et svar på de nye udfordringer.
På et frit verdensmarked er en stor og fælles valuta en kæmpefordel.
Euroen vil være et tryggere værn mod de internationale valutaspekulanter, der desværre har alt for frit spil.
Og den fælles valuta vil sikre bedre rammer for at investere og skabe arbejdspladser.
Det hører med i den debat, vi er i fuld gang med, om Danmarks tilslutning til euroen.
Topmødet i Helsingfors vil tage fat på flere af disse udfordringer.
En af dem er udvidelsen af EU.
At give alle europæiske lande, der opfylder kriterierne, mulighed for at komme med, er næste århundredes største fredsprojekt.
Socialdemokratiet har hele vejen arbejdet for, at alle ansøgerlande skal have en fair chance.
Der skal ikke skabes a- og b-hold i forhold til udvidelsen, og tempoet skal fortsat være højt.
På Socialdemokratiets vegne glæder jeg mig over, at der nu er udsigt til, at 10 central- og østeuropæiske lande, herunder alle de 3 baltiske lande, vil være i reelle forhandlinger.
Kommissionen har anbefalet, at der indledes tiltrædelsesforhandlinger med Letland, Litauen, Slovakiet, Bulgarien, Rumænien og Malta.
Den kommende regeringskonference skal også drøftes på
topmødet
Socialdemokratiet ønsker, at EU hurtigst mulig gør sig klar til at optage de nye lande ved at foretage de nødvendige justeringer af institutionerne.
Vi ønsker derfor en regeringskonference, der så vidt muligt står i udvidelsens tegn og ikke spreder sig over alle mulige andre emner.
I modsat fald risikerer man, at diskussionerne trækker ud.
Det vil være et dårligt signal at sende, hvis EU ikke er klar til at optage nye lande på grund af indre tovtrækkeri og uenighed.
Det må ikke ske.
Socialdemokratiet ønsker at understrege, at EU's væsentligste redskab til at sikre fred og stabilitet ligger i at tilbyde nye lande medlemskab.
Men det står nu klart, at dette redskab ikke kan løse alle konflikter.
Især erfaringerne fra Kosovo har sat sig dybe spor både i NATO og i EU.
På NATO-topmødet i april i år blev man enig om at styrke samarbejdet mellem NATO og EU, en beslutning, Socialdemokratiet støtter fuldt ud.
På EU-topmødet i Köln enedes man om, at EU må kunne forebygge og løse kriser i nærområderne langt mere effektivt.
Det er en erkendelse, som også Socialdemokratiet deler.
Der er behov for at forbedre såvel den ikkemilitære som den militære håndtering af kriser.
Det er meget positivt.
Et sådant beredskab vil gøre det muligt at foretage en hurtig humanitær indsats i krigshærgede områder.
Det udspil, der vedrører den militære krisestyring, er mere præcist, end de fleste forudså for bare et halvt år siden.
Der talte man bl.a. om en beredskabsstyrke i størrelsesordenen 50.000-60.000 mand, der skal være klar
inden udgangen af år 2002
Der skitseres også en beslutningsstruktur, der bl.a. omfatter en sikkerhedspolitisk og en militær komité.
Efter Socialdemokratiets opfattelse ser det sådan ud.
Diplomatiske initiativer virker nu engang bedst, hvis man har adgang til at spille på hele klaviaturet og altså også råder over et egentligt militært krisestyringsberedskab.
Socialdemokratiet lægger afgørende vægt på, at udviklingen i EU sker i samklang med NATO.
NATO skal fortsat være den centrale sikkerhedsorganisation, når det drejer sig om territorialforsvar.
EU skal ikke være en forsvarsorganisation i konkurrence med NATO, men det lægges der heller ikke op til.
Socialdemokratiet hæfter sig ved, at EU får bedre mulighed for at varetage de såkaldte Petersbergopgaver, det vil sige opgaver rækkende fra humanitære opgaver til fredsskabende aktioner, altså mere effektiv krisestyring, ikke territorialforsvar.
Socialdemokratiet lægger vægt på, at EU medlemmer, der ikke er med i NATO, får mulighed for at deltage i det forsvarspolitiske samarbejde.
Der bør også findes ordninger, der sikrer inddragelse af NATO-medlemmer uden for EU.
Det er nogle af de ting, der fortjener en nærmere afklaring. Udviklingen ser som sagt fornuftig ud, men vi skal have alle detaljerne klarlagt, før vi kan gøre vores stilling op.
Vi må se det endelige resultat, og når vi kender det, så må vi tage stilling.
Efter Socialdemokratiets opfattelse har Danmark en klar interesse i at deltage aktivt i drøftelserne i EU.
Vi skal varetage danske interesser, hvor vi kan; vi skal sikre, at udviklingen går i den rigtige retning, sådan som vi også gør det, når de samme sikkerhedspolitiske emner diskuteres i NATO, OSCE og FN.
Socialdemokratiet er derfor enigt med regeringen i, at Danmark kan deltage i de sikkerhedspolitiske og militære organer, som påtænkes oprettet, men Danmark kan ikke være med til at træffe beslutninger. Danmark kan heller ikke deltage i gennemførelsen af de beslutninger, der træffes i EU.
Det følger af vores forbehold, og de skal respekteres fuldt ud.
Socialdemokratiet hilser med tilfredshed, at regeringen allerede på et tidligt tidspunkt har erindret om det danske forbehold.
Det er ikke juridisk nødvendigt, men det er fornuftigt at bortvejre enhver tvivl.
Endelig om det retlige og de indre anliggender
Socialdemokratiet støtter et styrket og mere effektivt samarbejde på dette område, men det skal naturligvis også her ske under fuld respekt for vores forbehold, og jeg skal derfor til slut på vegne af de to regeringspartier, Venstre, De Konservative og Centrum-Demokraterne foreslå følgende: Forslag til vedtagelse
»Folketinget opfordrer regeringen til i forbindelse med Det Europæiske Råds møde i Helsingfors at fastholde den aktive danske europapolitiske linje med udvidelse af EU i centrum og med vægt på menneskerettigheder, beskæftigelse, miljø, forbrugerhensyn og åbenhed.