runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2003-11-19:
Vi kommer da også et skridt videre, hver gang vi spørger, selv om det er meget små skridt.
Så skal jeg bare afslutningsvis spørge, om statsministeren har clearet helt af internt i regeringen, således at vicestatsministerens parti ikke har andre holdninger, for Det Konservative Folkeparti er jo fremkommet med ideer, også efter at regeringen har trukket dagpengeforslaget tilbage, om, at man næste år ikke vil holde sig tilbage med at komme med nye forsøg på at komme det, man kalder målrettet misbrug af dagpengesystemet, til livs. Men jeg går ud fra - og det vil jeg gerne have bekræftet - at statsministerens holdning også dækker Det Konservative Folkepartis linje, så der heller ikke derfra kommer forslag om indgreb på den her side af et valg.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-19:
Jeg er enig med hr. Ole Vagn Christensen i, at det danske dagpengesystem på mange måder bidrager til, at vi har et fleksibelt arbejdsmarked.
Til hr. Frank Jensen kan jeg kun gentage, hvad jeg sagde utallige gange i går: Regeringen har trukket sit forslag tilbage.
Der kommer ikke dagpengeforslag på denne side af valget.
Planlægges der noget efter valget, bliver det meddelt før valget.
Det kunne være interessant at vide, om Socialdemokraterne har de samme planer, eller om det sådan skal holdes hen i det skjulte, hvad Socialdemokratiet egentlig vil.
Jeg synes, vi kører i ring nu.
Jeg kan ikke føje mere til, hvad jeg meget fyldigt besvarede i går, og kan helt henholde mig til det.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-11-19:
Jeg glæder mig også til at høre det svar, som hr. Frank Jensen har spurgt efter her.
Jeg har et andet spørgsmål, og det er jeg lidt ked af kommer ind nu, men det går i retning af: Hvornår er det her forsikringssystem med understøttelse blevet et velfærdsgode?
For det, jeg må forstå på statsministeren, når han vil føre det ind i velfærdsdebatten, er, at det faktisk er et velfærdsgode.
Der vil jeg godt høre, om det er statsministerens udlægning af vores dagpengesystem.
Jeg har en anden opfattelse.
Det tror jeg også man har rundtomkring
på arbejdspladserne, nemlig at man kan blive afskediget, og derfor har man behov for at modtage en understøttelse. Og at det giver det fleksible arbejdsmarked, som vi har.
Men hvis det skal at være et velfærdsgode, så er det nok noget, man bør overveje, hvordan man håndterer i forbindelse med de kommende overenskomstforhandlinger.
Men det bliver jo dyrt
også for den danske konkurrenceevne.
Frank Jensen (S), 2003-11-19:
Vi forstod på statsministerens pressemøde i går, at de forslag til forandring af dagpengesystemet, som lå i regeringens finanslovforslag, efter statsministerens opfattelse lå inden for rammerne af det løfte, statsministeren havde givet forud for valget.
Og løftet var jo, at der ikke var nogen forslag om forringelser af dagpengesystemet.
Sådan var løftet formuleret af
statsministeren
Statsministeren sagde også i går på sit pressemøde, at hvis regeringen har planer om at ændre større dele af dagpengesystemet i den kommende valgperiode, så vil de selvfølgelig meddele det før valget.
Det svar må jeg kunne få, for det er jo ikke abstrakt.
Det forholder sig præcist til det forslag, statsministeren og regeringen har trukket af bordet.
Ole Sohn (SF), 2003-11-19:
Som udgangspunkt må man i hvert fald gå ud fra, at små
teknikaliteter af ændringer i dagpengesystemet må være væsentligt under 800 mio. kr., i og med at regeringen, indtil man kom på bedre tanker, forestillede sig, at det var små justeringer af dagpengesystemet.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-19:
Til hr. Ole Sohn kan jeg blot sige, at ingen jo ved, hvad Velfærdskommissionen vil arbejde med, eller hvad Velfærdskommissionen vil foreslå, og det må man så forholde sig til den dag, Velfærdskommissionens rapport kommer, og politisk håndtere det.
Det er det eneste, der giver tryghed og ro og holdbarhed ved sådanne reformer. Til hr. Jan Petersen vil jeg sige, at det spørgsmål kan man jo i sagens natur ikke besvare.
Men jeg tror, alle regeringer har behov for at kunne sige, at små tekniske ændringer skal man kunne foretage, for at systemerne kan fungere.
Så det bør man jo aldrig afskære sig fra.
Men mit synspunkt er det, at med hensyn til ting, som berører folks hverdag økonomisk, har man behov for at vide, hvor man står.
Jan Petersen (S), 2003-11-19:
Jeg forstår godt, at statsministeren ønsker her i tredje svar at tale uden om og så spørge, hvad Socialdemokratiet vil, men det er jo ikke Socialdemokratiet, der stiller op til spørgetid, det er statsministeren.
Derfor: Betyder det, statsministeren nu siger, at der ikke bliver tale om større eller mindre omlægninger, og at hvis mindre omlægninger påvirker folks hverdag, så bliver der ikke tale om dem?
Frank Jensen (S), 2003-11-19:
Jeg synes, at det beklagelige i den her sag er, at statsministeren åbenlyst ikke har lært noget af de seneste dages debat om det løftebrud, regeringen har bragt sig selv ud i ved at fremsætte forslag om så væsentlige ændringer i dagpengesystemet. Debatten her viser jo, at der overhovedet ikke kan sættes spørgsmålstegn ved den formulering, statsministeren brugte i går, fordi statsministeren så krampagtigt holder fast i, at der kun er det her ene lille soundbyte, som er givet til tv, og det kan der ikke røres ved.
Statsministeren burde jo kunne se, at når statsministeren siger, at hvis der forud for næste valg er planer om større omlægninger af dagpengesystemet, så vil det indgå i debatten, så burde statsministeren jo her i salen i dag kunne give et svar på, hvad større omlægninger er.
Er større omlægninger 800 mio. kr., eller er det 170 mio., som blev taget af bordet, fordi det var i strid med statsministerens seneste løfte? Det burde statsministeren kunne antyde, måske ikke fuldt ud sige, hvad det er for nogle regelændringer, men i hvert fald antyde størrelsesordenen, der vil indgå i en kommende valgkamp, hvis statsministeren har planer om at gennemføre ændringer, hvis statsministeren får magt, som han har agt.
Lotte Bundsgaard (S), 2003-11-19:
»Er statsministeren enig i, at nedskæringerne på hjemmeservice er udtryk for løftebrud, når statsministeren den 19. november 2001, dagen før folketingsvalget, til en vælger over telefonen på dagbladet B.T. udtalte, at der ikke var planer om at ændre på hjemmeserviceordningen?«
Skriftlig begrundelse
Statsministeren udtalte i forbindelse med besvarelse af telefonopkald fra vælgerne på B.T. den 19. november 2001
Jeg har valgt at stille det her spørgsmål til statsministeren, fordi vi jo i den sidste uges tid har hørt meget om, at regeringen vil overholde de løfter, som statsministeren gav, da han var i valgkamp.
Det er jo herligt, at statsministeren har tænkt sig at stå ved, hvad han siger - måske ikke helt, hvad han mener, men i hvert fald, hvad tv har på bånd.
Sådan er det.
Så kan man jo spørge sig selv: Hvad er det så, statsministeren vil stå ved?
På et pressemøde i går fik vi det at vide, da han svarede på et spørgsmål, som TV-avisen stillede om dagpengebesparelserne.
Her sagde statsministeren: Det er klart vores opfattelse, at det forslag, vi havde fremlagt, lå inden for de løfter, vi gav før valget.
Det er vores opfattelse, men jeg er bare nødt til at konkludere, at hvis andre er af en anden opfattelse, så er det et brud på de afgivne løfter, og det kan vi naturligvis ikke leve med.
Så ved vi også, at statsministeren altså står ved det, han siger, hvis tv har det på bånd, samt at statsministeren har en opfattelse af, at det, han siger, gælder, men kun hvis der er mange, som har hørt det.
Derfor burde det være nemt for statsministeren at svare på mit spørgsmål i dag.
Når statsministeren umiddelbart før valget sagde til en læser, der ringede ind til B.T.: »Vi har
ingen planer om at ændre på hjemmeserviceordningen«, så må statsministeren vel nu trække forslaget om dramatiske nedskæringer på hjemmeserviceordningen tilbage.
Nicolai Wammen (S), 2003-11-19:
Så kom lyden i mikrofonen.
Det kan man desværre ikke sige om svaret fra statsministeren.
Han svarede, at han havde fået et løfte, og at det sådan set var en af grundene til, at han stemte på Venstre.
Han troede på, at hr. Anders Fogh Rasmussen, daværende formand for Venstre, nu statsminister, stod ved sit ord.
Har den mand fuldstændig misforstået den samtale, han havde med statsministeren?
Jeg kan forstå, at statsministeren ikke ønsker at diskutere ret meget med Folketingets medlemmer.
Men havde denne mand, som dagen før valget talte med statsministeren, misforstået alt?
Det synes jeg statsministeren burde give både Folketinget og den mand, der ringede ind - hr. Peter Lauersen ringede ind til B.T. for at høre statsministerens holdning - et klart svar på.
Lotte Bundsgaard (S), 2003-11-19:
Jeg synes, det ville klæde statsministeren, hvis han svarede på mit spørgsmål.
Nu har vi endnu en gang overværet statsministeren give
en opvisning i, hvordan man bedst taler udenom.
Hvorfor svarer statsministeren ikke på mit spørgsmål?
Ups, man kom til det alligevel, og der var nogle, der blev utilfredse med det, så trak man forslaget.
Før valget sagde statsministeren: Vi har ingen planer om at ændre på hjemmeserviceordningen.
Ups, man kom til det alligevel.
Hvorfor trækker man ikke denne ændring?
Statsministeren ved godt, at det, man gjorde på dagpengeområdet, var et klart løftebrud.
Det, statsministeren er i gang med at gøre med hjemmeserviceordningen, er et lige så klart løftebrud.
De to sager er fuldstændig parallelle.
Jeg tror, der er mange vælgere, der ville synes, at det var rimeligt, at statsministeren i det her land svarede på, hvad forskellen er på de to løftebrud, i stedet for at bruge sin tid på at kritisere tidligere ministre.
Giv os et klart svar, statsminister.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-19:
Det er ganske fantastisk at høre det hykleri, som de socialdemokratiske medlemmer her giver udtryk for; de socialdemokrater, som op til sidste valg og umiddelbart efter sidste valg foreslog at lukke hjemmeserviceordningen.
Det var dog alligevel fantastisk.
Jeg står her med udtalelser, hvor fru Pia Gjellerup, finanspolitisk ordfører for Socialdemokratiet, den 29. november 2001, altså lige efter valget, sagde, at vi skal starte en afvikling af tilskuddet til hjemmeservice.
Det har Socialdemokratiets finanspolitiske ordfører sagt i november
2001: Vi skal starte en afvikling af tilskuddet til hjemmeservice. Jeg hører lige hr. Ole Stavad stå og sige, at det er stærkt kritisabelt nu at målrette hjemmeserviceordningen til ældre, og at de hårdt trængte børnefamilier ikke kan få hjemmeservice; den samme hr. Ole Stavad, som i egenskab af erhvervsminister den 23. oktober 2001 udtalte, at hvis man skal prioritere »i den situation, hvor hjemmeserviceordningen er med til at forhindre kommunerne i at få tilstrækkeligt personale til at servicere vore gamle med rengøring og pleje, vil jeg prioritere ældreomsorgen og det, at vore ældre får en god behandling, over en hjemmeserviceordning.« Det sagde den daværende erhvervsminister, som nu i dag kritiserer regeringen for at have gennemført sådan en ordning.
Det er dog fantastisk.
Jeg må sige, at jeg finder det rigtigt og rimeligt, at når vi bruger offentlige penge på en ordning, så skal vi målrette den til grupper, som har et særligt behov.
Og jeg er af den opfattelse, at ældre mennesker, der kan have behov for hjælp i hjemmet, har et særligt behov.
Derfor kan det være rimeligt så at give et tilskud til hjemmeservice til de ældre, og det er det, regeringen gør.
Jan Petersen (S), 2003-11-19:
Jeg erindrer, at på Venstres landsmøde spillede det også en central rolle i argumenterne for dagpengeindgrebet, hvor beskæftigelsesministeren jo meddelte, at han ikke lå søvnløs om natten, fordi det ramte de øvre indkomster.
Det forslag blev jo trukket, hvorfor kan det her så ikke trækkes?
Det andet spørgsmål: Det rammer den velstillede del af befolkningen, men er statsministeren helt uvidende om, at de, der bliver fyret, er ufaglærte kvinder med lav løn?
Ole Stavad (S), 2003-11-19:
Det der figenblad, statsministeren forsøger at gemme sig bag, at det er til de mindrebemidlede, er jo noget sludder, det er rent aldersafhængigt.
Folk, som er over 65 år, Mærsk McKinney Møller, Erling Olsen, Ivar Nørgaard, Anders Andersen og hvad de ellers hedder, folk, som vi ved har en rimelig god økonomi, også i gennemsnittet, kan benytte den her ordning, hvorimod den hårdt trængte børnefamilie ikke kan.
Forstår statsministeren ikke, at vi står med et meget klart citat fra statsministeren, som statsministeren siger ikke giver grundlag for nogen som helst overvejelse i hans hoved om løftebrud, men som for os og 60 pct. af befolkningen har skabt mistillid til regeringen i det her forløb?
Forstår statsministeren ikke det?
Alt det, han nu besværger i besvarelserne på de spørgsmål, han har fået i dag, og som han fik i går, og alt det, han sagde på pressemødet, hvad er det værd?
Hvad er det værd, når man står med svarene fra statsministeren og derefter kan konstatere, at uanset hvad man kan referere at statsministeren har sagt, og som han vedstår han har sagt, så benægter han?
Han har det som en tidligere partifælle, der for mange år siden sagde: »Hvis det er fakta, så benægter a fakta.«
Lotte Bundsgaard (S), 2003-11-19:
Jeg tror nok, hvis jeg var Peter Lauersen, der havde stillet det her spørgsmål til statsministeren før valget og fået at vide, at der ikke var nogen planer om at ændre på hjemmeserviceordningen, at jeg ville sidde og undre mig meget nu.
Det ville klæde statsministeren at svare på mit spørgsmål
: Hvad er forskellen på det løftebrud, statsministeren var i gang med at lave på dagpengeområdet - ingen planer om at ændre på dagpengesystemet, men så ville man gøre det alligevel - og det løftebrud, statsministeren nu vil lave på hjemmeserviceområdet, hvor statsministeren sagde, og jeg citerer ordret: »Vi har ingen planer om at ændre på hjemmeserviceordningen«.
Nu er jeg sikker på, at statsministeren vil begynde at sige en masse grimme ting om den tidligere regering, det plejer han jo at gøre, når han svarer på det fjerde spørgsmål, men det ville klæde statsministeren at være en sand politiker, der stillede sig op og svarede på, hvorfor han vil lave løftebrud på det her område.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-19:
Jeg er naturligvis dybt berørt af hr. Ole Sohns omsorg for mig, men jeg vil bare slå fast, at vi bevarer hjemmeserviceordningen som en ordning, der nu er målrettet til de mindrebemidlede grupper i befolkningen.
Det, der er skåret væk, er de dele af hjemmeserviceordningen, som henvender sig til den bedrestillede del af befolkningen, og det synes vi er en udmærket hjemmeserviceordning.
Ole Sohn (SF), 2003-11-19:
Jeg mener ikke, at statsministeren kan være bekendt helt at undlade at svare på spørgsmålet.
Faktisk forsøgte jeg at give statsministeren en kattelem, for når der ikke er tale om løftebrud, henviste jeg bare til, at statsministeren faktisk har sagt, at hvis der var tale om små vildskud, altså små teknikaliteter, så måtte man jo justere hjemmeserviceordningen efter det.
Så kan statsministeren jo bare svare i Folketingssalen: Ja, der er tale om små teknikaliteter, når vi skærer fire femtedele af hjemmeserviceordningen væk.
Den mulighed har statsministeren, at kalde det en teknikalitet, så har man ikke brudt valgløftet.
Statsministeren sagde udtrykkeligt: Vi har ingen planer om at ændre i hjemmeserviceordningen, men der kan være små vildskud, vi vil kigge på.
Og så er mit spørgsmål: Er der med en nedskæring af hjemmeserviceordningen på fire femtedele tale om et vildskud, en teknikalitet?
Det kan der jo svares ja eller nej til.
Alternativet er selvfølgelig løftebrud, så derfor er det sådan set at være hjælpsom over for statsministeren, at han får muligheden for at svare.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-11-19:
Hvad angår diskussionen om løftebrud, så tegner der sig jo efterhånden et klart billede.
Sidste år var det erhvervsskolerne, hvor man overhovedet ikke mente, at der var tale om nogen løftebrud.
Så vises der et tv-klip oppe fra Nordjylland, og så må man gå til biddet og indrømme, at der så alligevel var et løftebrud.
Så kommer spørgsmålet om arbejdsmarkedsområdet: 800 mio. kr. i besparelser på trods af, at man før valget havde sagt, at der ingen besparelser blev.
Det skulle også prøves at fifles igennem, indtil der var et tv-klip og en tilstrækkelig stærk opinion, så trak man det tilbage.
Der er måske ikke så stærk en opinion, der er måske heller ikke nogen tv-klip, der er et citat fra B.T., men der er tale om, at ca. 1.000 mennesker - måske 2.000 - mister deres arbejde.
Det er jo det billede, der efterhånden tegner sig.
Lotte Bundsgaard (S), 2003-11-19:
Jeg synes egentlig, det ville klæde statsministeren at svare på mit spørgsmål.
Jeg forstår godt, hvis der sidder mange seere derhjemme
Jeg har siddet og gennemlæst debatten fra i går.
Statsministeren svarer ikke klart på, hvad forskellen på det løftebrud, regeringen lavede på dagpengeområdet, og det løftebrud, regeringen laver på hjemmeserviceområdet, er.
Det ville klæde statsministeren at svare på det.
Statsministeren sagde før valget: Vi har ingen planer om at ændre på dagpengesystemet.
Det prøvede man på at gøre.
Man trak forslaget tilbage.
Statsministeren sagde før valget: Vi har ingen planer om at ændre på hjemmeserviceordningen.
man ved at gøre i øjeblikket.
Hvad er forskellen på de to løftebrud, hr. statsminister?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-19:
Jeg må klart afvise fru Lotte Bundsgaards påstand om, at jeg ikke ønsker at svare.
Det, jeg svarede, var, at jeg i går meget fyldigt her i Folketingssalen gav svar på de her spørgsmål, og hvis fru Lotte Bundsgaard havde været til stede eller i øvrigt havde orienteret sig om, hvad der blev snakket om i går i Folketingssalen, ville fru Lotte Bundsgaard have fået fyldige svar på sine spørgsmål.
Og det var bare det, jeg henviste til.
Jeg afviser fuldstændig påstanden om, at der skulle være tale om løftebrud.
Ole Sohn (SF), 2003-11-19:
... komme statsministeren til hjælp.
I den omtalte artikel i B.T. forud for valget, hvor regeringen lovede ikke at foretage ændringer af hjemmeserviceordningerne, havde statsministeren en lille kattelem, netop det her spørgsmål om tekniske ændringer. Statsministeren formulerede det sådan over for borgerne, at der jo kunne være tale om enkelte små vildskud, som man måtte se på.
Så er mit spørgsmål: Når regeringen så efter valget kapper fire femtedele af hjemmeserviceordningen væk, to hovedformål, nemlig havearbejde og rengøringsarbejde kapper man væk af hjemmeserviceordningen, er der så tale om små teknikaliteter, om vildskud, man ikke lige havde opdaget før valget, eller er der tale om et løftebrud?
Ole Stavad (S), 2003-11-19:
Som det allerede er påpeget, er der jo en meget stor forskel til den foregående diskussion, hvor regeringen godt nok ikke har erkendt, at den har brudt noget, men alligevel erkendt, at det bliver oplevet, som om den bryder noget, og derfor er forslaget trukket tilbage.
Derfor kan jeg ikke lade være med at spørge
statsministeren: Hvad er forskellen på spørgsmålet om hjemmeservice, hvor vi har en fuldstændig klar tekst, et svar fra statsministeren, der er i meget lodret strid med det, som regeringen har aftalt i finanslovsforslaget, og så dagpengesiden?
Er forskellen, at man ikke har billeder, der bevæger sig, af det?
Gælder det kun, når man i pressen har klip fra tv, der kan bringes i den bedste sendetid med statsministerens eget billede fra valgkampen, hvor han med sin egen mund siger det, som vi godt ved og statsministeren også godt ved han har sagt og vedstår at han har sagt, nemlig at der heller ikke kommer ændringer her?
Hvad er baggrunden for, at der ikke drages en tilsvarende konklusion på hjemmeserviceforslaget, som der blev med hensyn til dagpengene?
Forskellen er jo helt ens, om jeg så må sige.
Der er et løfte.
Løftet er klart.
Løftet er brudt.
Lotte Bundsgaard (S), 2003-11-19:
Det er altså lidt ærgerligt, at vi har en statsminister, der taler om, at alle andre har slappe værdier, skolelæreren og hvem ved jeg, men når det kommer til stykket og statsministeren skal svare på spørgsmål, som bliver stillet til statsministeren her i Folketingssalen, så ønsker statsministeren ikke at svare på dem. Jeg vil gerne have statsministeren til at svare på, hvad forskellen er på regeringens løftebrud på dagpengeområdet og regeringens løftebrud på hjemmeserviceområdet.
Hvorfor vil statsministeren ikke også trække dette forslag tilbage, når det klart hører ind under kategorien af løftebrud, hvad også statsministeren tilslutter sig?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-19:
Også dette spørgsmål havde vi en meget lang omgang om i går, hvor jeg svarede fyldigt på de spørgsmål, der blev stillet,
og jeg vil helt henholde mig til, hvad jeg svarede i går.
Jan Petersen (S), 2003-11-19:
Statsministeren har nu og vist også i går sagt, at større omlægninger vil blive varslet forud i forbindelse med et folketingsvalg, men hvor mange millioner går der så på en mindre omlægning
Ole Vagn Christensen (S), 2003-11-19:
Jeg forstod før, at statsministeren er enig i, at dagpengesystemet består af en forsikringsdel.
Det produkt, man betaler for, er, at man kan modtage sin understøttelse, men jeg forstår, at det ikke er under dagpengesystemet i statsministerens terminologi.
For hvis det var sådan, at det var i forbindelse med et dagpengesystem, så havde statsministeren selvfølgelig anerkendt både forsikringsprincippet og også, at der skulle være en understøttelse.
Og det er jo her, denne karenstid, som vi jo har været udsat for, kommer ind, for lige pludselig kan man ikke få produktet mere.
Hvordan vil statsministeren forklare det?
Ole Sohn (SF), 2003-11-19:
Vil det sige, at statsministeren er uenig med finansministeren, når finansministeren her i Folketingssalen har sagt, at nu bliver det skudt ud til Velfærdskommissionen, det vil sige til efter næste valg, og så må man se, hvad Velfærdskommissionen kommer med, inden man tager stilling til eventuelle forslag?
Ole Stavad (S), 2003-11-19:
Jeg forstår godt statsministerens ubehag ved den her sag, for én ting bør vi vel kunne være enige om, nemlig at der i hvert fald ikke fra skatteministeren eller regeringen er udvist rettidig omhu i den her sag.
Det var åbenbart, at der lå et problem, som havde foranlediget et lovforslag fra en tidligere regering, men som den nuværende regering og nuværende skatteminister bevidst fjernede fra forslaget.
På trods af, at der blev spurgt, foretog skatteministeren sig intet.
Vi kan nu konstatere, at bare den ene sag, vi kender, tilsyneladende har kostet det samme som hele selskabstømmerkomplekset.
Derfor vil jeg godt spørge statsministeren: Er statsministeren indstillet på, at den her sag skal undersøges, sådan at det ikke kun er et spørgsmål til den, der måske har udvist forsømmelse, nemlig skatteministeren, der svarer, at han ikke har gjort noget forkert? Er statsministeren indstillet på, at det foreløbige tab, vi kan konstatere på 2 mia. kr., ikke bare går upåagtet hen, og at statsministeren ikke foretager sig videre?
Er statsministeren indstillet på, at vi i fællesskab finder ud af, hvordan vi får sikret, at vi har alle oplysninger om det tab, som tilsyneladende er påført det danske samfund af skatteministeren?
Jacob Buksti (S), 2003-11-19:
Nu har statsministeren tidligere offentligt givet udtryk for, at specielt venstrefolk skulle have en særlig moralsk forpligtelse til at omgå offentlige midler på en hæderlig facon.
Det er sket til diverse borgmestre og andre gode folk ude i det åbne land.
Og nu siger statsministeren så her, at hvis det er sådan, at der er et hul, så skal det lukkes med det samme.
Hvordan kan regeringen og statsministeren undlade at konstatere, at der er et hul, når det i flere tilfælde, vi har i denne situation, klart bliver tilkendegivet, at der er en mulig unddragelsesmulighed; når vi har et spørgsmål om personale- og naturaliebeskatning; når et embedsmandsudvalg understreger, at udviklingen udgør en trussel mod holdbarheden i finanspolitikken; når vi har spørgsmålet om kontrolfunktionen, der overflyttes til Erhvervs- og Selskabsstyrelsen, og så sige, at det godt kan være, at det fører til et problem, og det følger man. Betyder det, at hullet først skal lukkes, når staten har mistet en masse penge, eller skal man vise rettidig omhu og lukke det, inden man har mistet offentlige midler?
Er det den førstnævnte måde, Venstrefolk omgås offentlige midler på?