runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2003-02-27:
Til fru Gitte Lillelund Bech fra Venstre skal jeg sige, at i den vægtning, der er angivet for de tre grene, altså humaniora, naturvidenskab, det kulturbærende samfundsfag osv., er vi sådan set enige.
Men fordelingen kan man jo tone efter, hvordan man lægger det, for lægger man noget i det obligatoriske, skal det måske ikke være med i det andet, men jeg tror også meget på, at en del af det, vi lægger i det obligatoriske, kan vi lægge ind som niveauer frem for at tvinge folk til at tage det i f.eks. 3 år.
Men der er nogle ting, vi føler er vigtige skal være med i 3 år, og det har jeg så nævnt i dag.
Jeg håber, det er svar nok, uden at vi skal for meget ind i den anden del af det.
Så kan der være den specielle vægtning, at nogle fag jo er vigtige for os som samfund, men måske kan være svære at få eleverne til at vælge, hvor vi siger, at her vil vi da overveje, om ikke vi kan være med til i en klassisksproglig linje at lægge nogle ting ind.
Jeg tror, fru Gitte Lillelund Bech ved, hvad jeg tænker på.
Det vil vi godt være med til dialogen om.
Derudover er jeg helt enig med hr. Aage Frandsen i, at hver uddannelse så har hver sit særlige kendetegn, og vi tror på, ligesom vi har gjort det, når vi starter helt nede fra børnehaveklassen, SFO'en osv., at det, at man får et fælles grundlag at arbejde på, også gør, at vi kan fastholde det fælles grundlag for, hvad vi sender af politiske signaler herfra.
Jeg tror faktisk, at det kunne være en rigtig god idé at arbejde videre med det.
Gitte Lillelund Bech (V), 2003-02-27:
Til hr. Aage Frandsen vil jeg sige, at vi synes, det er værd at begynde at diskutere fraværsgrænsen, og jeg er fuldstændig med på, at i dag er det faktisk sådan, at hvis du overholder fraværsgrænsen, har du retten til nedslaget i pensum, alternativt skal du til eksamen i fuldt pensum.
Men det, vi oplever i dag, er rent faktisk, at der jo er utrolig mange elever, der betragter det som værende en ret til at trække den fuldstændig til grænsen.
Så jeg synes, det er værd at spørge: Er det det, der er meningen med gymnasiet? Det er det ikke, i hvert fald ikke i min optik.
Den anden del er det med, at rektor kan tage en samtale med eleverne og på den måde vurdere, om eleven skal have lov
til at rykke videre op
Jeg synes faktisk, det er lidt synd for den store gruppe af specielt lidt stille piger, som kommer igennem gymnasiet - jeg vil faktisk sige, at de humper sig igennem gymnasiet - og kommer ud med et snit, der hedder 6,5 efter 3.g.
Et gennemsnit på 6,5 i en studentereksamen er ret vanskeligt at bruge til noget som helst. De elever synes jeg det ville have været naturligt at have taget en samtale med allerede i forbindelse med oprykningen efter 1.g, for vi ved, at tendensen er, at mange af dem, som lige sniger sig igennem, eller som faktisk dumper til studentereksamen, også er dem, som har valgt at rykke sig selv op, selv om de faktisk er blevet anbefalet at gå et år om.
Derfor synes vi, det er naturligt at diskutere: Kan vi gøre noget for disse?
Vi mener ikke, at gymnasiet skal være et opbevaringssted. Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil med hensyn til en tættere klasselærerfunktion og en større gruppe i gymnasiet
: Jeg har en forventning om, at fremtidens gymnasium bliver et gymnasium, som i højere grad sætter fokus på, at man skal blive klar til at kunne gå ind og studere, og det vil sige, at man skal gøres klar til at komme ind på en videregående uddannelse. Og på en videregående uddannelse kræves der også nogen selvstændighed. Derfor tror jeg ikke, at en klasselærerfunktion vil være det, der er løsningen, slet ikke. Jeg må endda sige, at jeg imødeser, at hvis vi kommer igennem med reformen af gymnasiet, som det ser ud nu, vil der være en del af dem, der går i gymnasiet i dag, som ikke vil være der for fremtiden.
Til hr. Carsten Hansen vil jeg sige, at så længe vi ikke er kommet til at diskutere det specifikke med, hvad der skal ske med hensyn til fagene, samspillet mellem fagene, og hvilke fag der skal være, kan jeg ikke gå ind i en vurdering af, hvor mange penge det vil koste.
Det eneste, jeg derfor kan sige,
er, at det må jeg henvise til de forhandlinger, vi skal have senere.
Gitte Lillelund Bech (V), 2003-02-27:
Jeg forstod på hr. Carsten Hansen, at det var vigtigt, at man også styrkede de kulturbærende, de samfundsfaglige fag i gymnasiet også som obligatoriske fag.
Derfor er mit spørgsmål til hr. Carsten Hansen: Hvorledes ser hr. Carsten Hansen eller Socialdemokratiet vægtningen mellem naturvidenskab, samfundsvidenskab og humaniora i den grundstamme eller den basis, som skal være i fremtidens gymnasium, hvis vi laver enhedsgymnasiet?
Er det hen a la det, vi ser som værende grundstammen i det nuværende matematiske gymnasium, hvor ca. halvdelen faktisk er humanistiske fag, eller er det i retning af det, som man har i det nuværende sproglige gymnasium, hvor de humanistiske fag udgør næsten 70 pct.?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er om det her med formålsparagraffen for alle fire ungdomsuddannelser, for jeg bliver nødt til at spørge hr. Carsten Hansen: Kan hr. Carsten Hansen ikke give mig ret i, at som det er i dag, har vi lige præcis det, som hedder almendannende og studieforberedende, som kendetegn ved det almene gymnasium, og derfor vil det være naturligt, at det indgår i formålsparagraffen for det almene gymnasium?
Men det er ikke nødvendigvis de samme kendetegn, man har for hhx og htx og hf for den sags skyld, så derfor: Vil det ikke være vanskeligt at lave en formålsparagraf, der kan dække over det hele, når der alligevel er visse forskelle på uddannelserne?
Carsten Hansen (S), 2003-02-27:
Jeg synes, det var et godt indlæg fra Kristeligt Folkepartis ordfører, men jeg savnede måske en lille smule om hf, og for at give fru Bodil Kornbek anledning til at sige noget om det, vil jeg lige spørge om det, der ligger om tilgangen til hf, altså 9. klasse-adgangen.
Jeg vil gerne høre, hvad Kristeligt Folkeparti mener.
Det kan være, jeg har misset det, men så en gang til for mig.
Det næste var sådan set den ændring af niveauet fra A- til B-niveau, som jeg godt vil høre en lille bitte smule om.
Line Barfod (EL), 2003-02-27:
Jeg er da glad for, at Venstres ordfører sluttede med at få sagt, at langt flertallet af de unge i Danmark altså godt kan finde ud af at håndtere deres alkoholforbrug og generelt er meget modne, fornuftige og ansvarsbevidste. Så er spørgsmålet, om man kan sige det samme om Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti, fordi for mig klinger det altså temmelig hult, at man på den ene side er med på et forslag til vedtagelse om, hvor forfærdeligt det er, og hvor man fordømmer de unges alkoholforbrug, og at man på den anden side selv har været med til at åbne op for reklamer for alkohol i TV 2 og dermed er med til at fremme salget af bl.a. de her alkoholsodavand, som vi kunne høre ministeren fordømme.
Det virker altså mærkeligt på mig.
Jeg håber, at Venstres ordfører kan give en forklaring på, hvordan det kan hænge sammen, at man på den ene side taler om, at vi skal mindske forbruget og gøre, hvad vi kan, og på den anden side altså lige skal hive nogle ekstra reklamekroner hjem.
Poul Qvist Jørgensen (S), 2003-02-27:
Forretningsordenen tillader jo ikke, at man stiller spørgsmål til ministeren lige efter ministerens redegørelse, men da fru Eva Kjer Hansen var inde på de samme ting, kan jeg jo stille spørgsmålet til fru Eva Kjer Hansen: Er fru Eva Kjer Hansen enig i, at når vi skal forberede os og kigge på det foreliggende statistik vedrørende børns og unges forbrug af alkohol, kniber det?
Jeg noterede mig, at både indenrigs- og sundhedsministeren og fru Eva Kjer Hansen meget refererede tilbage til noget, som de ikke satte titel på
, men så vidt jeg kunne høre, var det en ekspertundersøgelse, som er 4-6 år gammel.
Jeg noterede mig - og jeg skal komme tilbage til det
i mit eget indlæg senere - at man må referere til Sundhedsstyrelsens statistik fra år 2000.
Når man må vælge år 2000, er det, fordi der ikke foreligger nogen statistik
efterfølgende
Det synes jeg er lidt interessant.
Synes fru Eva Kjer Hansen ikke også, det er interessant, at vi er friholdt for at have helt opdaterede oplysninger? Jeg skal senere vende tilbage til spørgsmålet om reklamer og Venstre.
Tove Videbæk (KRF), 2003-02-27:
Fru Eva Kjer Hansen var rigtig godt rundt om både problemer og udfordringer på området, forældres ansvar og sådan noget.
Men der er et lille punkt, jeg godt lige vil stille et spørgsmål til: Fru Eva Kjer Hansen siger, at der ikke er brug for ny lovgivning, men så vil jeg gerne lige høre fru Eva Kjer Hansens kommentar til en ny lovgivning, som er indført på området, nemlig afgiftsnedsættelserne på alkohol.
Tror fru Eva Kjer Hansen, at det vil påvirke børns og unges alkoholforbrug?
Eva Kjer Hansen (V), 2003-02-27:
Til fru Line Barfod skal jeg sige, at jeg har det synspunkt, at man skal have mulighed for at reklamere for de produkter, der er produceret lovligt og efter reglerne.
Det synes jeg er et rigtigt grundlæggende princip.
Jeg tror ikke på, at det er reklamerne, der vil spille den afgørende rolle i forhold til at øge et forbrug.
Så kan man lige så godt hævde det modsatte synspunkt, nemlig at
man kan vise nogle reklamer, der opfordrer til at lade være med at drikke og til, at det er tough at være ædru, og så bruge dem på samme vis, hvis der er nogen, der vil stå bag dem.
Jeg vil gerne kæde det sammen med spørgsmålet fra fru Tove Videbæk om afgiftsnedsættelserne.
Jeg tror heller ikke på, at det er priserne, der spiller den store rolle.
Til trods for de meget høje priser i Danmark har vi jo set, at de unge i Danmark drikker meget.
Så det er ikke priserne, der er det afgørende, men det er alle de andre ting, som både fru Tove Videbæk og jeg selv var rundt om i ordførertalerne, som betyder noget.
Det er et spørgsmål om information, om at få det drøftet igennem og gjort opmærksom på, hvad konsekvenserne er, og et spørgsmål om at få taget stilling til, hvordan éns alkoholvaner skal være.
Til hr. Poul Qvist Jørgensen skal jeg sige, at i det forslag til vedtagelse, som fru Tove Videbæk jo fremsatte på vegne af en række partier, har vi jo netop taget den diskussion med i forhold til at følge op på, hvad det er for nogle undersøgelser, der skal foretages, som kan give os et ordentligt grundlag for debatten.
Det skal for mig at se ikke bare være nogle simple statistikker, men mere grundige undersøgelser, der bl.a. siger noget om effekten af de kampagner, der bliver sat i værk; effekten af de forskellige tiltag.
Line Barfod (EL), 2003-02-27:
Hvis fru Eva Kjer Hansen ikke mener, at reklamer har nogen værdi for salget af forskellige produkter, vil jeg sige, at det er en helt ny teori, som jeg tror at fru Eva Kjer Hansen, hvis hun kan føre bevis for den, nærmest vil kunne få mange priser for, og mange reklamefirmaer vil så kunne blive temmelig arbejdsløse. Man kan også sige, at det virker underligt, hvis man siger, at det ikke har nogen værdi.
Hvorfor skal vi så gennemføre offentlige oplysningskampagner og prøve at modvirke et stort alkoholforbrug, hvis vi ikke mener, at det har nogen værdi?
Jeg tror faktisk, at det har temmelig stor betydning med både reklamer og oplysningskampagner.
Og derfor er jeg meget nervøs for, hvad det kommer til at betyde, at man har åbnet for reklamer for alkohol på TV 2.
Man jo skal have penge ind for salget af TV 2 for at kunne betale de skattelettelser, man giver til erhvervslivet og de rigeste i landet.
Jeg synes ikke, det er særligt smagfuldt, at man vælger at indføre reklamer, som kan betyde højere alkoholforbrug hos børn og unge, samtidig med at man står heroppe og fordømmer børn og unge og forældrene.
Man burde lige gribe i egen barm
først.
Villy Søvndal (SF), 2003-02-27:
For mig er det også en ny teori, at hverken afgiftpolitiken eller reklamevirksomheden betyder noget.
Jeg tror, at det er interessant at høre for dem, der bruger reklamer, at de spilder deres penge på noget, der slet ingen virkning har.
Jeg synes, det er imponerende, at de er så dumme, at de bruger så mange penge på noget, der slet ingen virkning har.
Tror fru Eva Kjer Hansen virkelig selv på den?
Altså Venstres grundproblem er jo, at når de liberale læresætninger løber sammen med samfundsmoralen, så vinder de liberale læresætninger i den her debat.
Det, jeg måske savner lidt både i fru Eva Kjer Hansens og ministrenes fremlæggelse, er også at få det andet billede.
Det er et helt andet billede, for hvis man sammenlægger de områder, hvor man udvider, med de områder, hvor man indskrænker virksomheden, er det samlede billede ikke det glansbillede, som fru Eva Kjer Hansen tegner.
Det er et billede af en svækket langsigtet indsats, vi står med.
Det er meldingerne fra alle de frivillige, der arbejder på det her område.
Poul Qvist Jørgensen (S), 2003-02-27:
Fru Eva Kjer Hansen taler om, at så kunne man jo lave nogle antireklamer, eller man kunne i hvert fald overveje, om man skulle gøre det.
Jeg vil da bare spørge, hvem der skal finansiere det, for den der kolossale profit, der ligger bagved, vil jo i hvert fald ikke ligge bagved en antireklame.
Det bliver vel det offentlige, men lad os få lidt at vide om det.
Må jeg så sige om de der alkoholsodavand, som allerede nu er kommet ind i debatten.
Jeg går ud fra, at formanden vil være tilfreds med, at jeg ikke nævner et firma.
Tirsdag aften stod jeg i kø for at få lov til at købe nogle almindelige husholdningsvarer.
Den person, der stod foran, kan bevidne, at det er rigtigt, det var nemlig trafikministeren, at det faktisk ikke var muligt at komme hen til kassen, fordi vi skulle forbi alle de der Bacardi Breeze, og hvad de nu hedder.
De fyldte sådan set så meget, så vi ikke kunne komme derhen.
Vi kunne ikke komme af med vores penge.
Det var jo en herlig ting.
Men tiden gik altså også.
Det er de ikke, og det ved nogle af os jo godt at de ikke er.
Det er fuldstændig urimeligt. Jeg er i øvrigt meget tilfreds med, at Statens Institut for Folkesundhed har gjort opmærksom på, at de meget gerne vil lave nogle af de her statistikker - også mere dybtgående. Så den del af det er fin nok.
Eva Kjer Hansen (V), 2003-02-27:
Jeg har muligvis ikke udtrykt mig klart nok tidligere, men det, jeg var inde på i forhold til reklamerne, var, at jeg ikke mener, at de har en værdi i forhold til børn og unges forbrug af alkohol.
Jeg tror ikke, det er dér, påvirkningen ligger.
Det har jo været forbudt at reklamere, alligevel har vi et meget højt forbrug af alkohol.
Derfor tror jeg ikke i forhold til at få løst de problemer, vi drøfter her i dag, at det har den store effekt.
Lad mig så sige om reklamerne for alkohol i forhold til børn og unge, at man må jo ikke reklamere over for børn og unge.
Der må ikke sendes nogen forkerte signaler til børn og unge.
Man må ikke bruge unge modeller i reklamerne.
Der er rigtig mange regler for, hvordan reklamer må være på netop det område.
Derfor mener jeg ikke, at det flytter noget i forhold til TV 2-reklamer, for det regelsæt er der og skal følges.
Til hr. Poul Qvist Jørgensen vil jeg om de her ready to drink-produkter sige, fordi jeg heller ikke var omkring det i min ordførertale, at jeg synes, det er positivt, at detailhandelen laver nogle aftaler og har tilkendegivet, at den også vil hæve respekten for, at det her ikke skal sælges til de unge, og at det ikke bare skal være frit tilgængeligt ved siden af sodavanderne.
Til hr. Villy Søvndal: Jeg synes, at vi har fået taget fat på en række problemfelter.
Nu sætter vi en kampagne i gang, og så er vi enige om til efteråret at få en samlet redegørelse og tage mål af, hvordan det egentlig går på området.
Kim Sejr (RV), 2003-02-27:
Det var lige en opfølgning til fru Eva Kjer Hansen af det her med alkoholsodavand: Forbud mod at sælge alkohol til unge under 15 år gælder jo så også alkoholsodavand.
Det blev så også nævnt, at der kunne være nogle frivillige aftaler undervejs i detailhandelen, der kunne være med til at løse nogle af problemerne. Mit spørgsmål er så, om fru Eva Kjer Hansen ville være parat til, såfremt denne type frivillige aftaler ikke virkede optimalt eller tilfredsstillende, at slække på, hvad man kan kalde den kommercielle ytringsfrihed, ved at lave nogle restriktioner i markedsføringen.
Et problem er jo, at de her alkoholsodavand mere eller mindre opfattes som slik af unge, og både gennem navn, emballagens form og farvevalg kunne man godt lave nogle restriktioner.
Men spørgsmålet er, om man er parat til det.
Line Barfod (EL), 2003-02-27:
Fru Eva Kjer Hansen mener ikke, at reklamer kan forøge forbruget.
Det er ellers det, som al anden erfaring og videnskabelig dokumentation viser.
Men det kan være, at fru Eva Kjer Hansen har en helt ny dokumentation, som ingen andre er bekendt med, der viser, at reklamer ikke kan øge forbruget. Den kan man da så håbe at fru Eva Kjer Hansen vil dele med alkoholproducenterne, så de holder op med at reklamere på TV 2.
Men indtil da tror jeg nu nok, at jeg i hvert fald vil tillade mig fortsat at være bekymret for, at det kan forøge forbruget.
Selv om det er unge, som er fyldt 25, der er i de reklamer, tror jeg altså nok, det også er yngre mennesker, man håber på vil købe dem, og det er jo også dem, der køber dem i praksis.
Her kommer Venstres holdning om, at man gerne vil have solgt TV 2 og tjene penge til skattelettelser, altså stærkere ind.
Så bare lige om den sociale indsats, som skal forhindre, at folk kommer ud i misbrug: Så længe der bliver skåret ned på det sociale arbejde rundt om, så længe også de basale velfærdsområder som daginstitutioner osv. bliver skåret ned, så er det svært at tage Venstres bekymring helt alvorligt.
Eva Kjer Hansen (V), 2003-02-27:
Jeg er sådan set
Vi har sat en række ting i gang, klart tilkendegivet, at vi synes, at nu skal der ske noget på det her område, og som noget nyt har vi nu en regering, der gerne vil måles og vejes på, om de succeskriterier, den har opstillet, så også rent faktisk nås.
Jeg ved godt, at det ikke er den måde, hr. Villy Søvndal ønsker at arbejde på, men det er altså det, vi lægger vægt på.
Så skal jeg sige til hr. Villy Søvndal og fru Line
Barfod, at jeg ikke rigtig kan følge med i debatten længere. Jeg har indtryk af, at det, de to ordførere ønsker, nu er en debat om tv-reklamer på TV 2, og hvorvidt man skal have lov til at reklamere for alkohol eller ej, mens det, jeg diskuterer, er spørgsmålet om, hvad virkningen er over for børn og unge, og hvad sker der med deres forbrug.
Der er jo et sæt spilleregler for, hvordan reklamer i det hele taget må se ud, at man ikke må markedsføre over for børn og unge, at man ikke må bruge børn og unge i reklamerne, at man ikke må blande det ind i sport og idræt osv. Jeg kan ikke helt finde ud af, om fru Line Barfod og hr. Villy Søvndal mener, at det er det regelsæt, der skal laves om, for jeg synes, det er vigtigt at sætte ind over for reklamer i det hele taget og ikke kun isolere det til en diskussion om reklamer på TV 2. Så skal jeg sige til hr. Kim Sejr, at jeg synes, jeg var rimelig klar i min ordførertale med hensyn til, at vi ønsker forbuddet mod salg af alkohol til børn under 15 år håndhævet, at vi er positive over for, at justitsministeren nu har givet besked om, at det område skal opprioriteres, at politiet skal sørge for at håndhæve de her regler, og at jeg så også forventer, at der kommer bøder af en størrelsesorden, så det også har en effekt.
Så må vi jo se, hvordan det virker fremover, men ellers skal der ikke være nogen tvivl om, at vi i Venstre er villige til at se på det her område, fordi det især er blandt de helt unge 10-12-årige, vi skal have stoppet den alt for tidlige alkoholdebut.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2003-02-27:
Jeg er faktisk meget enig med fru Eva Kjer Hansen i, at det måske også er markedsføringsreglerne, man skal se lidt nærmere på. Det virker meget klart, at man ikke skal markedsføre alkohol over for helt unge, det virker meget klart, at man ikke må benytte unge i reklamerne.
Er der ikke også et problem i produktet selv?
Er der ikke et problem i markedsføringsreglerne og håndhævelsen af dem i dag?
Jann Sjursen (KRF), 2003-02-27:
Jeg vil gerne anerkende, at også Venstre i dag står bag et forslag til vedtagelse, som sikrer, at vi til efteråret kan få en debat igen i Folketinget og på et mere konsolideret grundlag om, hvad der skal ske på det her område.
Men jeg synes alligevel, det er lidt utroligt at høre nogle af de synspunkter, som fru Eva Kjer Hansen giver udtryk for her i debatten i dag, når det gælder markedet.
Normalt vil man jo tage udgangspunkt i, at Venstre har en meget stor tro på markedet, og at markedet kan regulere alt og alle, havde jeg nær sagt, af sig selv ved udbud og efterspørgsel.
Men jeg synes i debatten i dag, at der undervurderer fru Eva Kjer Hansen fuldstændig markedsmekanismerne for så vidt angår reklamer og priser.
I et svar tidligere til fru Tove Videbæk sagde fru Eva Kjer Hansen, at hun ikke mente, at det betød noget, at man f.eks. ville nedsætte afgifterne på alkohol som følge af de beslutninger, der blev truffet før jul.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
forskning
på det her område
viser, at tilgængelighed og pris er ret afgørende for, hvor stort alkoholforbruget også bliver.
Vil fru Eva Kjer Hansen dog ikke godt medgive det i debatten i dag?
Så kan der selvfølgelig være andre grunde til, at man alligevel vælger at nedsætte nogle afgifter, men helt at forskertse muligheden for at inddrage spørgsmålet om pris i denne her debat synes jeg dog er ganske utroligt.
Eva Kjer Hansen (V), 2003-02-27:
Jeg skal sige til hr. Jann Sjursen, at jeg simpelt hen står ved det, jeg siger.
Jeg tror ikke på, at det er prisen på produkterne, der er afgørende for, hvordan forbruget er, for det, vi jo ser i dag, er, at børn og unge har rimelig adgang til økonomiske midler til at købe de her produkter for, og som jeg understregede, har forbruget altså været højt, også inden afgifterne blev sat ned.
Jeg tror simpelt hen på, at det er de andre initiativer, der skal til, at det er et spørgsmål om at få snakket det igennem og få drøftet, hvad konsekvenserne er af det, og det lægger jeg meget stor vægt på.
Jeg tror ikke, vi kan hæve prisniveauet så meget, at vi ad den vej kan komme ud af det her problem.
Det samme vil jeg gerne sige om markedsføringen, for jeg synes i virkeligheden, at debatten er ved at blive lidt afsporet efter det, som flere ordførere er inde på, nemlig at nu skal vi til at lave nogle meget mere omfattende forbud i forhold til markedsføringsreglerne.
Altså der er et regelsæt, der ligger til grund, og når der er eksempler på, at man synes, at det bliver overtrådt, så må man jo tage de eksempler op og få drøftet det med branchen for at få branchen til at tage et ansvar.
Branchen har jo været ude at tilkendegive, at den er villig til at tage et ansvar, og vi må jo så få afklaret i den kommende tid, om det reelt også sker både i forhold til markedsføringen og også i forhold til de der ready to drink-produkter osv. Men jeg vil gerne understrege, at det er en bred vifte af initiativer, der skal tages, for at vi får løst de her problemer.
Jann Sjursen (KRF), 2003-02-27:
Jeg er fuldstændig enig med fru Eva Kjer Hansen i, at det nødvendigvis må være en bred vifte af initiativer, der skal være med til at få bragt alkoholforbruget ned.
Det gælder både i forhold til børn og i forhold til voksne.
Men jeg må indrømme, at jeg synes godt nok, det er utroligt at høre, hvordan fru Eva Kjer Hansen argumenterer, hvad angår priser og altså også afgifter i denne her forbindelse.
Man må jo nærmest få det indtryk, at hvis der ellers var råd til det, hvis det økonomiske råderum var til det, så ville Venstre være for, at man sådan set ikke havde nogen tobaksafgifter, man ikke havde nogen alkoholafgifter, for de har sådan set alligevel ikke nogen sundhedsmæssig virkning eller betydning.
Skal man i virkeligheden forstå de udsagn, som fru Eva Kjer Hansen kommer med her i dag, sådan, at var der penge til det, så skulle der sådan set ikke være det, vi andre betragter som sundhedsmæssige afgifter f.eks. på tobak og alkohol?
Så kunne vi godt sætte alkoholafgifterne yderligere ned, de har alligevel ikke en pind betydning.
Vi kunne godt sætte tobaksafgifterne ned også for den sags skyld, de har
heller ikke nogen betydning.
Det er det, som fru Eva Kjer Hansen rent faktisk står og siger her i dag, og jeg må sige, at det repræsenterer noget af en kovending i forebyggelsespolitikken i øvrigt.