runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Dohrmann (DF), 2003-05-12:
Jeg kan kun til fru Pernille Blach Hansen sige: Jamen vi sparer sandelig ikke på naturen, det var den tidligere regering, der sparede på naturen.
Jeg kan også kun sige til fru Pernille Blach Hansen: Vi sælger ikke ud af kronjuvelerne.
Det er netop derfor, vi tager de her 1.500 hektar plantager og undersøger, om det kan lade sig gøre, og hvad det vil give af reaktion at ville sælge sådan nogle ting.
Vi skal også forholde os til, at den radikale gruppe er kommet med et forslag, som vil sælge 47.000 hektar skov, og der ryger kronjuvelerne. Så jeg tror, fru Pernille Blach Hansen forveksler de forslag, som ligger i maskinen her til behandling på et eller andet tidspunkt.
Så jeg kan kun sige, som jeg har sagt før, at vi vil ikke sælge ud af kronjuvelerne.
Der er visse områder, man overhovedet ikke kan sælge ud af, måske fordi der er kongelig jagtret eller andre ting, som gør sig gældende, så man ikke kan sælge ud af dem.
Nu overvejer vi tingene ganske nøje, inden man tager den endelige beslutning.
Men vi forholder os til, at det er 1.500 hektar.
Pernille Blach Hansen (S), 2003-05-12:
Vi siger, den sparer på den.
Derfor vil jeg gerne bare stille ét spørgsmål til hr. Jørn Dohrmann, som jeg stadig væk ikke har fået svar på: Har man garanteret sig hos miljøministeren, at når man nu laver det her forlig med at sælge ud af kronjuvelerne, sælge ud af skovene, så bliver der ikke sparet yderligere på naturområdet på næste års finanslov?
Ja eller nej, hr. Jørn Dohrmann.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-05-12:
Det er jo de huse, der ikke er solgt.
De brugte pengene, inden husene var solgt.
Så den misforståelse skal vi lige have rettet her.
Så ville jeg da godt også lige høre, om fru Pernille Blach Hansen ikke kunne komme op og bekræfte, at
i det finanslovforslag, som lå fra den daværende regering for år 2002, var der lagt besparelser ind på miljøområdet, på naturområdet. Så dermed kan man sige, at den trappeaftale, som den ny regering har lagt ind i år 2002, må Socialdemokratiet jo have været enig i, siden man også sparer på dette område.
Eller hvordan kan det være, man lige pludselig skifter holdning nu? Det er utrolig vigtigt, at man forholder sig til fakta og ikke bare begynder at slynge om sig med nye tal og påstande og alt muligt andet.
Jeg mener, det er vigtigt, at man holder sig for øje: Hvad har man egentlig gjort før, og hvad agter man at gøre nu?
Til hr. Torben Hansen: Jamen hvordan var det nu, den tidligere regering finansierede de her habitatområder?
Var den finansiering egentlig klar på det tidspunkt? Var de egentlig udpeget?
Næh, dem, man udpegede, fik man alle sammen kasseret, og så måtte den nye regering til at starte forfra på det arbejde.
Synes hr. Torben Hansen så, at det arbejde egentlig var lavet godt?
Det synes Dansk Folkeparti i hvert fald ikke.
Nu har man fået udpeget områderne.
Så jeg synes, det er lidt uforskammet, at man skyder den nuværende regering i skoene, at man overhovedet ikke gør noget for naturen.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-05-12:
Nu kan jeg forstå, at det er svært at sælge de skovløberhuse, som finansierede de mange penge på det her års finanslov.
De 50 mio. kr. skulle altså komme ind ved at sælge nogle mursten.
Hvad kommer det til at betyde for finansloven næste år?
Er det så også sådan, at Miljøministeriet er nødt til at spare yderligere med henblik på at betale pengene tilbage til finansministeren, eller hvad gør man?
Har man en eller anden musefældeklausul her, så hvis det nu ikke er muligt at sælge skov, så finansierer man naturgenopretningen og alle de andre gode ting på en anden måde?
For det er vel ikke sådan, at regeringen og dets støttepartier satser alt på naturområdet på at sælge noget skov.
Der må da være andre elementer i den pose, der skal finansiere det store projekt, vi vel alle sammen er enige om vi står over for, nemlig at redde Danmarks natur.
Pernille Blach Hansen (S), 2003-05-12:
Jeg synes, det var et meget upræcist svar, jeg fik på mit spørgsmål.
Derfor vil jeg gerne give hr. Jørn Dohrmann lejlighed til at svare lidt mere præcist på det anden gang.
I regeringens forslag til finanslov laver man jo nogle budgetoverslagsår, hvor man kan se, hvordan bevillingerne udvikler sig de kommende år.
Det, vi kan se, er, at der på næste års finanslov bliver sparet knap 60 mio. kr. på Skov- og Naturstyrelsen, det vil sige på naturområdet.
Det er vel ikke uvæsentligt i diskussionen om, hvor mange penge man får til naturområdet, at regeringen selv oplyser og også hævder, at den har i sinde at holde sig til tallene, at der bliver sparet knap 60 mio. kr. Derfor spørger jeg hr. Jørn Dohrmann, der jo allerede nu begynder at tage hul på nogle finanslovforhandlinger, som egentlig først skal finde sted til efteråret: Har man sikret
sig, at den besparelse, der ligger i kortene, er taget af bordet, for ellers er det jo fuldstændig vanvittigt at tale om at tilføre området penge, når man sælger nogle skove og så putter pengene ned i et stort sort hul, men samtidig sparer markant mere på Skov- og Naturstyrelsens budget som udgangspunkt.
Har Dansk Folkeparti sikret sig, at de her besparelser
er taget af bordet?
Ja eller nej.
Og får jeg ikke noget svar, så er det vel et nej.
Torben Hansen (S), 2003-05-12:
Drejer det her sig helt grundlæggende ikke om, at Dansk Folkeparti har købt katten i sækken?
Man siger i begyndelsen
af aftalen, at man nu skal leve op til habitatdirektiverne.
Det har rapporter vist koster 200-250 mio. kr. om året de næste 10 år.
Så sætter man finansiering af til nogle nåletræsplantager, og så slutter man af med i aftalen, at der ikke kan stilles forslag om yderligere udgiftskrævende initiativer på naturområdet.
Det betyder jo også, at hvis man ikke kan få det solgt, eller man ikke får den pris, som man havde forudset, så er der slet ingen penge til de internationale forpligtelser, som vi alle sammen herinde er klar over at vi nu engang også har.
Det må Dansk Folkeparti da også have taget med i deres overvejelser, da man sad og forhandlede meget og længe, så vidt jeg kan forstå, sammen med regeringen.
Hvad vil man gøre, hvis pengene lige pludselig ikke er der, og man er bundet op på den her musefældeklausul?
Jørn Dohrmann (DF), 2003-05-12:
Til fru Pernille Blach Hansen: Når jeg siger helst uden gift, jamen så mener jeg da, at det helst skal være uden gift, for det gør man jo allerede i dag.
Der prøver man på at reducere sit giftforbrug så meget som overhovedet muligt.
Det skulle man gerne blive ved med, og derfor skulle det helst gøres uden gift i de her plantager og skove. Til hr. Keld Albrechtsen: Det er jo lidt af samme spørgsmål om, hvor meget gift man bruger i skovene pr. ha.
Ved hr. Keld Albrechtsen det?
Hvor meget hælder man ud?
Der, hvor man bruger gift i skovene,
er, når man planter dem og skal have planterne til at gro, så de ikke bliver kvalt af ukrudt.
Derfor vil det altid være nødvendigt at vurdere, hvordan man kan gøre det her arbejde bedre.
Jeg synes, at man skal gå ind i en åben dialog om, hvordan vi kan gøre det bedre.
Skal det være med hakkejern eller hvordan?
Vi er åbne for at tage en debat om det.
Men man må bare ikke tro, at man kan løse hele problemet ved at sige: Nu forbyder vi al brug af pesticider i Danmark.
Det er urealistisk efter vores overbevisning.
Så var fru Pernille Blach Hansen inde på besparelser:
Jamen det er jo en rammebesparelse, der var indlagt for år 2002.
Det er ikke noget, vi har med at gøre i den her omgang.
Det var jo en ramme, der blev indlagt dengang, som alle ministerier skal holde sig under.
Der er jo ikke noget nyt i det.
Og med hensyn til de penge, vi derfor nu kan få ekstra til naturområdet: Når vi sidste år snakkede omkring 50 mio. kr., kan det være, at det bliver 60 mio. kr. i år eller endnu mere.
Det er ligesom, hvad vi kan afhænde skoven til,
hvilken pris vi kan få for de her 1.500 ha, hvis det viser sig, det bliver aktuelt at sælge dem.
Og så mener vi, at vi bagefter kan snakke om, hvordan pengene helt konkret skal fordeles.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-12:
Jeg kan høre på det hele, at hr. Dohrmann har ikke orden i sit giftregnskab.
Den jord, han vil ud og købe, skal der helst ikke bruges gift på, helst ikke.
Så vi er altså ikke sikre på, at vi får nogle områder, som bliver uden sprøjtning.
Så var hr. Dohrmann ude af stand til at svare på, hvad der skal ske med de 1.500 ha statsskov, som man vil sælge. For det er jo indlysende, at hvis man fortsat vil sprøjte gift ud på jorden i de 1.500 ha skov, hvor man ellers havde muligheden for med meget små omkostninger at omlægge til giftfri blandingsdrift - men det får man jo ikke, hvis man sælger det - så er der et minus på 1.500 ha, der går ind i giftregnskabet som negativt.
Og det vil sige, at hr. Dohrmanns samlede giftregnskab altså ikke viser et plus.
Jo, et plus forstået på den måde, at der bliver mere gift i naturen som følge af den plan, hr. Dohrmann har aftalt.
Det tror jeg ikke har været hr. Dohrmanns hensigt.
Det beskylder jeg ham ikke for.
Men det er bare virkningen, og det skyldes, at det er dårligt arbejde, man har lavet.
Og man kan nå at fortryde det endnu.
Pernille Blach Hansen (S), 2003-05-12:
Jeg vil være meget interesseret i at finde ud af, hvordan man skriver ind i en aftale, at det helst skal foregå uden gift.
Men det er jeg sikker på, at hr. Jørn Dohrmann efterfølgende kan uddybe for mig. Det, jeg er interesseret i at finde ud af, er det her med pengene.
Det, der jo er interessant, er, at vi i Miljøudvalget har et bilag, der hedder bilag 230, fra denne samling, hvor Miljøministeriet har svaret på bevillingsansøgningerne til ministeriet, og heraf fremgår
det, at Skov- og Naturstyrelsen til sin drift i år har 381 mio. kr. og næste år, i 2004, har 323 mio. kr. Altså en meget markant besparelse på Skov- og Naturstyrelsens område. Har hr. Jørn Dohrmann i denne her forkromede aftale sikret sig, at den besparelse er taget af bordet?
For det giver overhovedet ikke nogen mening at sælge ud af skovene, hvis man samtidig skærer ned på naturindsatsen.
Og det er jo bare ét eksempel på, hvad der sker på ét år.
Så når man sidder allerede nu og forhandler finanslov for næste år, hvilket jeg måske ikke synes er så klogt, men det synes hr. Jørn Dohrmann jo, har man så sikret sig, hvordan det samlede billede ser ud, eller har man ladet sig spinde ind i et lille hjørne, hvor man sælger ud af kronjuvelerne og putter beløbet i et stort hul, samtidig med at man sparer gigantiske beløb på naturindsatsen?
Jørn Dohrmann (DF), 2003-05-12:
Til fru Elsebeth Gerner Nielsen kan jeg jo oplyse, at hvis man vil starte med at sælge 47.000 ha skov, så får man et problem med at finde de her købere.
I dag ser vi jo, at vi har problemer med at finde købere til de bygninger, man før blev enige om at få solgt.
De er ikke afhændet endnu.
Hvordan kan man så gå ud og tro, at man lige kan afhænde 47.000 ha skov?
Vil fru Elsebeth Gerner gerne høre efter, eller er fru Elsebeth Gerner Nielsen ikke interesseret i svaret?
Hr. Keld Albrechtsen spørger til salg og giftproduktion.
Jeg ved ikke, hvordan man kan definere, om man får en giftproduktion på skovarealet.
Det, man kan sige, er, om det skal være tilladt, og om man skal bruge gift i skovdriften.
Og der er det vores ønsker, vores intentioner, at man siger: Når man rejser ny skov, så skal det helst være uden giftbrug, så man får nogle naturskove, hvor man også kan oprette de her søhuller, så det bliver en naturskov, hvor man ikke har en intensiv skovproduktion. Vi kan oplyse om, at vi, siden den nuværende regering er kommet til med Dansk Folkepartis hjælp, har etableret 930 ha ny skov.
Det er jo altså et ret godt gennemsnit.
Vi kan vel tage gennemsnittet fra den gamle regerings tid.
Det lå omkring 400 ha om året.
Det her er jo en fordobling af skovarealet, man faktisk har fået med den nuværende regering med støtte fra Dansk Folkeparti og Kristeligt Folkeparti.
Det er en virkelig forøgelse, der kan mærkes ude i naturområderne.
Vi synes, det er et fantastisk godt resultat, vi har fået her, men vi arbejder videre i den hensigt, at man skal bruge så lidt gift som overhovedet muligt.
Nina Berrig (KF), 2003-05-12:
Et velfungerende miljø og en alsidig natur betyder meget for os alle sammen.
Til syvende og sidst er det jo det, der er vores livsvilkår, for natur og miljø er det, det handler om.
Vi skal alle være gode ambassadører for bevarelsen af naturen, og det gøres bl.a. ved, at man giver en valgfrihed med en forankring i lokalmiljøerne.
Regeringen arbejder derfor meget målrettet mod opfølgning af initiativer på naturområdet og på en nyorientering af naturpolitikken.
Det gøres efter Det Konservative Folkepartis opfattelse bedst ved at skabe folkelig indflydelse på og medejerskab til naturen.
Det har vidtgående positive konsekvenser for den måde, vi bruger og regulerer naturen på.
Regeringens naturpolitik tager udgangspunkt i Danmarks internationale forpligtelser, at de skal overholdes målrettet og præcist.
Samtidig skal vi rette op på det efterslæb, som vi overtog fra den tidligere regering.
Vi er midt i en arbejdsfase, der er intens.
Den konkrete udformning af initiativerne på en række områder kan derfor ikke beskrives i detaljer på nuværende tidspunkt.
Vi bør fortsætte debatten, når der er konkrete initiativer, der bliver forelagt, og som en kommentar vil jeg godt omkring skovforliget sige, at vi mener fra konservativ side, at det er et godt forlig, vi her har indgået.
1.500 hektar er kun under 1 pct. af de værende danske statsskove.
Vi er fra konservativ side meget værnende om de danske statsskove og lægger stor vægt på, at adgangsforholdene og brugen skal være uændret, og det mener vi også vi har fået med i det forlig.
Det er meget væsentligt for os, at man er sikret det.
I debatten kunne man fristes til at tro, at det var et lovforslag om en kommende udlægning af giftdepoter.
Det vil jeg meget stærkt pointere, at det er ikke det, der ligger i skovforliget.
Her lægger vi meget præcist op til, at benyttelsen af de områder, der bliver sat til salg, skal være, som den er i dag, og som den er kendt omkring de danske statsskove.
Derfor er jeg lidt uforstående over for den store bekymring, som bl.a. hr. Albrechtsen har rejst omkring de kommende giftdepoter, som det næsten kunne lyde, sådan som det blev fremlagt.
Men jeg mener, at regeringen er på rette vej, og når konkrete tiltag foreligger, at det så også er berettiget at tage en mere dybtgående debat.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-05-12:
Hr. Jørn Dohrmann sagde noget meget vigtigt i en bisætning, nemlig at grunden til, at hr. Jørn Dohrmann ikke vil være med til at sælge mere skov, er, at han ikke er sikker på, at vi får lov til at beholde pengene.
Det ville jeg også være bekymret for, når jeg har set, hvordan finansministeren har fået mulighed for at barbere miljøministerens budget, uden at det ser ud, som om miljøministeren på nogen måde har kæmpet for bare at holde nogle af pengene hjemme.
Derfor vil jeg gerne vide: Har Dansk Folkeparti gjort noget som helst for at sikre, at der næste år ikke sker yderligere besparelser på naturområdet?
Og for det andet: Har Dansk Folkeparti gjort noget som helst for at sikre, at den skov, der eventuelt sælges, sælges under nogle forudsætninger, så den stadig kommer almenvellet til gavn forstået på den måde, at det ikke går ud over friluftslivet, at alle har lige så stor adgang til disse skove, som man har haft tidligere, og at hvis man gør noget ved skoven, så gør man det med henblik på at forbedre forholdene for den biologiske mangfoldighed.
Har Dansk Folkeparti sikret sig det?
Jørn Jespersen (SF), 2003-05-12:
Jeg er godt klar over, at fru Nina Berrig ikke er den sædvanlige ordfører og derfor ikke skal drages til ansvar for alt, hvad der måtte være sket i denne sag, men der er en enkelt ting, jeg lige bliver nødt til at spørge til. Det drejer sig igen om forespørgselsdebatten i Folketinget den 23. april 2002, hvor Det Konservative Folkepartis normale miljøordfører, fru Helle Sjelle, tilkendegav, at hun var glad for, at det så klart blev tilkendegivet, nemlig fra ministeren, at der ikke, slet ikke, sagde hun, er planer om, at vore skove skal bruges til andet end skov, og at der dermed altså heller ikke skal bygges huse i skovene, eller at vore statsskove skal sælges.
Hovedbudskabet blev understreget i hendes afslutningsreplik: Men som sagt er det allervigtigste for os helt klart forsikringen om, at der hverken vil blive bygget i eller solgt af statsskovene.
Det skal jo ses i sammenhæng med, at fru Gitte Seeberg adskillige gange har sagt, at efter Det Konservative Folkepartis opfattelse er statsskovene kronjuvelerne, og de skal ikke sælges.
Hvordan kan det så være, at Det Konservative Folkeparti alligevel er gået med til at sælge ud af statsskovene?
Det andet spørgsmål er: Hvor ligger den forsikring i aftalen om, at der ikke sker en ændring af driftsformen i skovene, at der ikke sker ændringer af adgangsforholdene?
Hvor er det aftalt henne?
Det står ikke i den aftalte tekst.
Men det kan være, hr. Jørn Dohrmann har sagt, at han i hvert fald vil forlange et møde, hvis det ikke bliver respekteret.
Nina Berrig (KF), 2003-05-12:
Til hr. Jørn Jespersen: Tilgiv, hvis jeg ikke kan huske det hele.
Men der blev spurgt om adgangsforholdene til de danske skove, og der kan jeg sige, at det er af de ting, som Det Konservative Folkeparti lægger utrolig vægt på, nemlig at vores naturværdier, som er åbne for den danske befolkning, fortsat skal være det.
Derfor er det i dag sådan, at hvis man sælger skovene, gælder jo naturligvis de regler, som gælder anden privat skov.
Og det vil sige, at der er adgang med visse begrænsninger.
Vi har også fået med, at hvis der er nogle særlige vilkår, som ...
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-05-12:
Til fru Pernille Blach Hansen vil jeg gerne sige, at med hensyn til at processen ikke er færdig, betragter jeg faktisk naturforliget fra sidste efterår og det nye forlig som en del af en proces, der fortsat vil køre, så længe vi kan blive enige om noget fornuftigt.
Når vi allerede tager fat nu, er det jo, fordi vi har aftalt at tage fat nu.
Jeg synes, det er på sin plads at vise, at vi godt vil være med til at gøre noget, inden vi står over for nogle finanslovforhandlinger, hvor vi alle sammen render i syd og i nord.
Med hensyn til de faldende beløb: Jamen det afhænger jo igen af, hvordan man regner det ud.
Vi ved, at der også i finansloven for næste år vil blive afsat betragtelige beløb på natur- og miljøområdet.
Så kan man spørge: Jamen er vi med i det hele, eller er vi med i dele af det?
I Kristeligt Folkeparti har vi altså valgt at gå med dér, hvor vi kan være med, og i øvrigt ikke tage ansvar for alt det, som regeringen og Dansk Folkeparti laver på andre områder, også når det gælder miljøområdet.
Men her synes vi, der er et område, hvor vi kan være med, og hvor vi kan være med til at gøre en forskel.
Når det gælder mødefrekvensen - det kan delvis være et svar til hr. Jørn Jespersen - er jeg, som jeg også har nævnt tidligere, meget glad for, at oplysningerne kom frem.
Præcis hvornår der blev indkaldt til mødet mandag aften, erindrer jeg ikke, men jeg ved, at den foregående uge var jeg til møde i Miljøministeriet, og 6 uger tidligere diskuterede vi netop det, som nu har udmøntet sig i et konkret forlig.
Der har altså været et forløb, og snakken har pågået, og så tror jeg, vi skal holde ved det.
Jørn Jespersen (SF), 2003-05-12:
Den helt overvejende målsætning på naturområdet er at stoppe tilbagegangen i 2010.
Det vil jo kræve en ganske stor indsats, men jeg forstår, at forligspartierne ikke har dannet sig et overblik over den indsats.
Man ved ikke, hvad der er brug for, og alligevel laver man et forlig, der lukker finansloven for 2004 og 2005 på én gang, uden at vide, hvad der er brug for.
Det synes jeg er noget sjusk, og jeg synes, at Kristeligt Folkeparti, som normalt har et rimelig naturvenligt image, kæmper for den forkerte sag ved at dække regeringen af på det punkt.
Men jeg mangler svar på to konkrete spørgsmål: Hvor meget skal der som minimum komme ind til den øgede naturindsats i forhold til det nedskårne niveau som følge af denne aftale for 2004 og 2005?
Og det andet spørgsmål, som jeg har stillet tidligere, er: Hvor mange møder har der været holdt i forligskredsen med udkastet på bordet?
Og hvornår blev det møde mandag aften, hvor man traf beslutningen, indkaldt?
Vi har vel en rimelig åbenhedspolitik i dette parlament, og derfor ville det være rart at få den oplysning.
Pernille Blach Hansen (S), 2003-05-12:
Hr. Mogens Nørgård Pedersen siger, at processen er ikke færdig.
Nej, men det er måske et udtryk for, at dette forlig er indgået lige hurtigt nok, så man ikke har haft tid nok til at få alle relevante indvendinger på bordet.
Det er i hvert fald ikke helt klart med hensyn til adgangsforholdene.
Efter at have hørt debatten her i salen i dag er det faktisk temmelig uklart for mig, for nu at sige det på jysk, og vi venter stadig på miljøministeren, og det kan vi tilsyneladende gøre lidt endnu. Det, jeg gerne vil spørge om, er: Er processen heller ikke helt færdig med hensyn til det samlede beløb til naturen?
Som jeg tidligere har forsøgt at påpege, viser finansloven for i år faktisk, at der er afsat et faldende beløb til Skov- og Naturstyrelsen til næste år.
Har Kristeligt Folkeparti undervejs i forhandlingerne betinget sig, at man ikke lavede det, samtidig med at regeringen skar markant ned med knap 60 mio. kr. på naturindsatsen med den anden hånd?
Ellers kan det jo næsten være lige meget.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-05-12:
Når det gælder adgangsforholdene, har jeg redegjort for dem, sådan som jeg opfatter det efter det, der foreligger nu.
Jeg erkender, at processen jo ikke er færdig, og at man udmærket kan sætte sig ned i forligskredsen og udarbejde nogle regler om tinglysning, der skal gælde for de arealer, som skal sælges.
Det, jeg har redegjort for, er sådan set Kristeligt Folkepartis holdning til spørgsmålet, når statsskov overgår til at blive privat skov.
Hvor mange penge skal der bruges på natur de kommende år?
Jeg må bare sige, at det kan jeg ikke sætte noget beløb på.
Det afhænger naturligvis af, hvilke opgaver der er, og hvilke som kommer, men vi har bare villet sikre os, at der trods alt kom nogle tiltag og skete noget på området.
Jørn Jespersen (SF), 2003-05-12:
Nu har Kristeligt Folkeparti så fået alle de oplysninger, de har brug for.
Hvad siger de om, hvor mange penge der skal bruges for at leve op til vores internationale forpligtelser og sikre målsætningen om, at naturtilbagegangen stoppes i 2010?
Hvad er det for et beløb, der yderligere er brug for
efter Kristeligt Folkepartis opfattelse?
Det var spørgsmål 1.
Spørgsmål 2: Hvor mange ekstra penge sikrer dette forlig naturområdet i 2004 og 2005?
Vi har tidligere hørt, at vi kan ikke få et præcist beløb, fordi det er meget, meget forhandlingstaktisk, men der må være et minimum, det skal indbringe, for at man har nok til den indsats, man ønsker at planlægge.
Endelig synes jeg, at det er påfaldende, at vi har hørt fra to tidligere ordførere for aftalepartierne, at man har sikret, at der vil være de samme adgangsforhold, når skovene bliver privatiseret.
Nu siger hr. Mogens Nørgård Pedersen, at det har man ikke. Hr. miljøminister, nu er det altså på tide at komme herop og fortælle, hvordan det forholder sig.
Er det De Konservatives og Dansk Folkepartis udlægning, der er rigtig, eller er det Kristeligt Folkepartis udlægning, der er rigtig?
Offentligheden har vel krav på at få besked om, hvorvidt der bliver indskrænkede adgangsmuligheder efter salg.