runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-02-28:
Der er tre ting, jeg tror er vigtige at holde sig for øje i svaret til hr. Peter Skaarup.
Den første er vores danske undergrundslov.
Ifølge den danske undergrundslov, seneste lovbekendtgørelse er fra 1995, gælder loven for den danske kontinentalsokkel, og det fremgår af § 2, at de råstoffer, der er omfattet af loven, tilhører den danske stat.
Hvis vi så vender os til Grønland og Færøerne, kan jeg sige, at for Grønlands vedkommende fastsætter den grønlandske hjemmestyrelovs § 8 en særlig råstofforordning for Grønland, som indebærer en fælles beslutningskompetence mellem stat og hjemmestyre.
For så vidt angår Færøerne, kan jeg sige, at der blev indgået en aftale den 22. december 1992 mellem den danske stat og det færøske landsstyre, og den aftale kaldes jo Råstoffer i undergrunden.
Her blev der i medfør af den færøske hjemmestyrelovs § 3 overdraget til hjemmestyret som særanliggende netop råstofferne i undergrunden, olieefterforskning og -udnyttelse blandt andet.
Hjemmestyret har herefter i medfør af hjemmestyrelovens § 4 den lovgivende og administrative myndighed på det området, som vi her taler om.
Peter Skaarup (DF), 2001-02-28:
Nu kan jeg igen konstatere, at jeg håber, vi får lidt
flere og bedre svar i forbindelse med det her spørgsmål
Spørgsmålet handler om, at der jo igennem lang tid har været diskussion om den aftale, der skulle være indgået mellem Danmark og Færøerne om delingen af den olie, der eventuelt måtte være i den færøske undergrund.
Vi må nok sige, at i forhold til de ting, man tidligere har hørt om den her aftale, er der kommet en række nye oplysninger frem, som er vældig interessante.
Oplysningerne går bl.a. på, at man fra færøsk side var interesseret i at ville dele eventuelle olieindtægter.
Der kom en række oplysninger frem, som vi så også i andre fora her i Folketinget skal debattere.
Men i forbindelse med hele sagen vil jeg godt bede statsministeren bekræfte, at det er sådan, at hvis der er olieforekomster i den færøske, i den grønlandske eller i den danske undergrund, er det under alle omstændigheder olieforekomster, som først og fremmest tilhører den danske stat, altså Danmark.
»Kan statsministeren bekræfte, at naturforekomster som olie, gas og mineraler, der eventuelt måtte blive fundet i undergrunden under Danmarks Rige, tilhører det samlede danske rige ved den danske stat, og herunder oplyse, om aftaler, der måtte være indgået i modstrid hermed, må anses for at være ugyldige?«
Kim Andersen (V), 2001-02-28:
Jeg forstår på statsministerens besvarelse, at de tanker, som udviklingsministeren gav udtryk for i Weekendavisen i fredags, og som udviklingsministeren trak tilbage og beklagede her i salen i går, jf. statsministerens besvarelse her og nu, stadig væk er tanker og overvejelser, som regeringen vil fremføre i EU-regi.
Vil statsministeren bekræfte, om det er korrekt opfattet? Hermed sluttede spørgsmålet.
Pia Gjellerup (S), 2001-02-28:
Jeg er ikke i besiddelse af utallige båndudskrifter, men jeg er i besiddelse af en hukommelse.
Jeg husker den samtale, jeg havde med Berlingske Tidende.
Men den artikel er ikke dækkende for den lange samtale, jeg havde med Berlingeren.
Om substansen har jeg svaret mange gange, men det er måske ikke det, spørgeren er interesseret i.
Jens Rohde (V), 2001-02-28:
Jeg hæfter mig ved, at jeg her står med dokumenter, der er afskrifter af båndet, og som overhovedet ikke gengiver nogen forskel på det, der er gengivet i Berlingske Tidende.
Ministeren sagde, at det ikke var et ordret interview.
Men vi kan jo klart se af båndafskriften, at det er et ordret interview, og derfor har jeg meget vanskeligt ved at forstå, hvordan finansministeren kan løbe fra det her i Folketingssalen i dag.
Det må altså betyde, at den pågældende journalist har ændret på båndafskrifterne. Men det kan vi da hurtigt få opklaret, for båndet findes.
Det ved jeg da.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Pia Gjellerup (S), 2001-02-28:
Hr. Jens Rohde spørger her, om der er uenighed mellem ministerens afdelingschef og ministeren selv.
Det har jeg svaret på allerede under det foregående spørgsmål og i øvrigt også en del gange den 7. februar, og jeg kan oplyse, at selv her efter 3 uger har jeg stadig ikke skiftet mening.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-02-28:
»Hvor mange flygtninge forventer ministeren vil søge asyl i Danmark, hvis det bliver legalt at være flygtning i Danmark som følge af fattigdom i hjemlandet?«
Skriftlig begrundelse
Ministeren har i Weekendavisen den 23. februar 2001 givet udtryk for, at flygtningebegrebet bør udvides til at omfatte fattigdomsflygtninge, og ikke kun folk, der er forfulgt på grund af race, religion eller politiske synspunkter.
Da der er mange hundrede millioner fattige mennesker i verden vil en udvidelse af flygtningebegrebet formentlig føre til en eksplosion i antallet af asylansøgere.
Karen Jespersen (S), 2001-02-28:
Det er min indstilling, så langt det overhovedet kan lade sig gøre.
Det er i hvert fald den tilkendegivelse, jeg har givet til dem, der forbereder kommissoriet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-02-28:
Hvis jeg har forstået det rigtigt, kommer der ikke i det kommissorium til at ligge nogle begrænsninger for, hvilken funktionsmåde sådan et klageorgan kan have, heller ikke i, hvilke emneområder det kan arbejde med.
Det bliver et åbent kommissorium, hvor udvalget så kan afklare og afgrænse forskellige funktioner.
Karen Jespersen (S), 2001-02-28:
I første omgang er jeg indstillet på, at det udvalg, der skal forberede den egentlige implementering, diskuterer alle muligheder. Hvad vi så lander på nu, vil det selvfølgelig være forkert af mig at stå og sige mere præcist, fordi det er netop det, som de, der har forskellig ekspertbaggrund i det udvalg, skal se på, og min oplevelse har altså været, at alle har været glade for den måde at gribe det an på og har været enige om, at der bliver nedsat det her udvalg, der er bredt sammensat.
Så jeg synes, det bliver meget spændende at se, hvad det så er for løsninger, de når frem til i sidste ende.
Jeg har faktisk tænkt mig at gribe det an på den måde, at det udvalg, der skal komme med en indstilling, og hvor de etniske minoriteter jo altså også selv er med, får så bred en ramme som muligt, sådan at de dér kan diskutere, hvilke forskellige modeller der er, for der er stadig væk den her særlige hurdle at finde ud af, hvordan man afgrænser det til andre klageorganer, ikke mindst til domstolene.
I stedet for, at man allerede nu låser sig fast, vil jeg hellere give det udvalg, der er meget bredt sammensat, et så bredt kommissorium som muligt - og jeg regner selvfølgelig med at få et bud på, hvordan man kan gøre det - og så se, hvad det så er for en model eller flere modeller, man kommer med fra det udvalg, der jo altså er bredt sammensat.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-02-28:
Vi hører så ofte, at etniske minoriteter skal have rettigheder og pligter.
Vi skal også give dem ressourcer.
Der er meget lagt op til at give etniske minoriteter nogle opgaver, men vi oplever også, at det danske samfund har en stor opgave i at bekæmpe diskrimination.
Her ser vi klageorganet som en væsentlig del i det at kunne bekæmpe diskrimination.
Det er jo ikke uvæsentligt, hvad man lægger i sådan et klageorgan, hvilke opgaver sådan et klageorgan får.
Og dér vil jeg meget gerne høre, hvad ministeren har af tanker om, hvilken rolle sådan et klageorgan skal have, således at det faktisk effektivt på mange leder kan gå ind og bekæmpe diskriminationen.
Tove Fergo (V), 2001-02-28:
Statsministeren redegør for, hvordan problemerne med de fattige mennesker i den tredje verden, i udviklingslandene, skal løses.
Og for mig lyder det, som om statsministeren ikke er enig med udviklingsministeren i, at der er et problem.
Der er nok et problem med fattige mennesker, men der er ikke et problem med at finde løsningsmodeller.
Statsministeren nævner bistandspolitikken og den frie handel og konfliktløsningen og den danske humanitære indsats.
Så for mig lyder det fuldstændig, som om statsministeren i dag står her og siger, at der er et problem, men at vi også ved, hvordan det løses, og at vi er på vej til at løse det.
Er det korrekt forstået, vil jeg spørge statsministeren om, og er der uenighed mellem statsministeren og så det spørgsmål, udviklingsministeren i virkeligheden rejser, og som udviklingsministeren ønsker en debat om, fordi det er så stort og alvorligt et problem? Er der et problem?
Har vi hånd om problemet, eller hvordan forholder det sig?
Knud Erik Hansen (SF), 2001-02-28:
»Hvilke opgaver planlægger ministeren at ville lægge i et klageorgan for etnisk diskrimination, og vil det få til opgave at tage sig af alle former for etnisk diskrimination og herunder også diskrimination på arbejdsmarkedet?«
Jeg kan forstå, at ministeren ikke har fastsat en dato, for jeg spurgte om, hvornår ministeren stiler efter, at det her skal være færdigt.
Jeg kender meget til udvalg, og ting kan meget let komme til at sejle, hvis udvalget får lov til at køre sit eget løb.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ministeren, om ministeren er indstillet på at sige: Vi har en deadline.
Ting kan jo godt gøres hurtigere nogle gange, hvis man har en deadline, så derfor kunne det være godt at sige: Vi ønsker det her færdigt til et bestemt tidspunkt.
Vil ministeren inden for en kort tid sige: Jeg ønsker faktisk, at udvalget skal være færdig til den og den tid, så
vi er sikre på, at vi har et resultat inden længe, og at der ikke behøver at gå 3 år?
Karen Jespersen (S), 2001-02-28:
Ja, der var vel en god grund til, at Kommissionen netop gav 3 år til at få det ført ud i livet.
Jeg siger ikke, at der skal bruges 3 år i Danmark, men det er faktisk kompliceret, for det drejer sig jo om, om sådan et udvalg eller sådan et organ overhovedet skal have en kompetence, og hvordan man så i givet fald afgrænser den kompetence i forhold til andre, ikke mindst domstolene, men jo altså også sådan noget som nævnet på arbejdsmarkedsområdet.
Men jeg er da helt fuldstændig opmærksom på det - nu lægger jeg altså ret stor vægt på det selv - og under alle omstændigheder har det jo meget stor bevågenhed.
Det er jo sådan, at både Rådet for Etniske Minoriteter og Nævnet for Etnisk Ligestilling og paraplyorganisationen ILO vil være repræsenteret, sådan at de også dér kan være med til at have en indflydelse på, hvor hurtigt det her kommer til at gå.
Så jeg mener sådan set, at alle parter er blevet involveret og taget i ed i denne her proces, som jeg er meget optaget af kommer til at gå hurtig, for der er jo ingen grund til, at vi ikke skulle få de her retningslinjer så hurtigt som muligt, når der nu er blevet enighed om det direktiv.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-02-28:
Jeg kan forstå, at man har brugt tiden, og det er altså et halvt år, på at finde ud af at få nedsat et udvalg, hvis jeg skal sige det kort.
Men jeg vil spørge: Hvornår kommer der så noget?
Det er jo i sidste ende slutresultatet, der er afgørende.
Hvor lang tid skal det udvalg arbejde?
Så kompliceret er det jo heller ikke.
Har ministeren en plan for, hvornår dette arbejde skal være færdigt, eller skal det bare tage den tid, det nu engang tager?
Jeg kunne egentlig godt tænke mig, at ministeren havde sat en deadline og sagt: Hertil ønsker vi arbejdet færdigt,
fordi et halvt år til at finde ud af at nedsætte et udvalg er forholdsvis lang tid.
Hvis det andet så skal tage lige så lang tid, så kan man jo godt forudse, at så får man i hvert fald brugt de 3 år, som Kommissionen har givet, og det forekommer mig unødvendigt.
Karen Jespersen (S), 2001-02-28:
Det, der er sket siden oktober sidste år, er først og fremmest, at embedsmændene i Indenrigsministeriet har været i kontakt med embedsmændene i en række andre ministerier, først og fremmest Arbejdsministeriet og Justitsministeriet, for at finde ud af, hvordan vi laver et fornuftigt kommissorium for det udvalg, der skal forberede, at EU-direktivet føres ud i livet.
Der er faktisk ikke smølet, men det hænger sammen med, at det direktiv er malet med den ret brede pensel.
Direktivet taler ikke om, at der skal laves et klageorgan, direktivet taler meget bredt om, at mennesker, der føler sig udsat for diskrimination, skal have et sted, hvor de kan henvende sig og få rådgivning.
Og hvad ligger der så i det, og hvordan afgrænser man det over for det ene og det andet og det tredje område?
På nogle områder er der jo nogle ret veldefinerede klageorganer, f.eks. på arbejdsmarkedet, men hele spørgsmålet om juridisk kompetence, og hvordan man tager højde for det,
er faktisk ret kompliceret.
Det er klart, at det er dét, vi endegyldigt skal finde ud af, og vi skal nå frem til en model for, hvordan direktivet skal implementeres.
Men det bliver jo afspejlet allerede i den måde, man formulerer kommissoriet på, og jeg har fået at vide nu, at det er lige op over med det kommissorium og dermed også med at få udvalget nedsat.
Der har sådan set været bred enighed om, at det er en god idé med det udvalg, og det er jo også sådan, at de etniske minoriteters organisationer selv får sæde i udvalget.
Men nu er det lige på trapperne.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-02-28:
Spørgsmålet om klagenævn har været drøftet flere gange, og i SF har vi ønsket at bringe sagen frem, fordi vi synes, det er meget vigtigt, at man sætter ind over for den diskrimination, etniske mindretal udsættes for.
Det var baggrunden for, at vi i april sidste år fremsatte et forslag om, at der skulle oprettes et klagenævn mod etnisk diskrimination, og vi fik dengang at vide fra den socialdemokratiske ordfører, at sagen ville blive drøftet nærmere, idet man ville komme med et forslag i denne samling. I oktober sidste år fik vi så at vide gennem pressen, at nu var ministeren i gang med et forslag, og der ville komme noget. Men siden har vi ikke hørt noget, så det er baggrunden
for, at jeg godt vil spørge ministeren, hvornår der kommer noget, og hvad det er, man har lavet siden oktober 2000.
»Hvornår vil regeringen fremsætte lovforslag om et klageorgan for etnisk diskrimination, og hvad er der sket, siden ministeren i oktober annoncerede, at man ville starte arbejdet med et forslag?«
Jens Rohde (V), 2001-02-28:
Det vil altså sige, at følgende er gengivet forkert på både båndafskrift og i Berlingske Tidende, hvor journalist fra Berlingske Tidende, Morten Bjørn Hansen, siger: »Jeg har talt med din afdelingschef, og hun sagde helt klart, at det var i forhold til det offentlige forbrug, og så kan man vel sagtens sætte penge på.«
»Ja, men det er ikke rigtigt,« siger ministeren, »vi kan ikke sætte tal på.««
Er det forkert gengivet, eller hvad?
Hermed sluttede spørgsmålet.
Karen Jespersen (S), 2001-02-28:
Nu plejer det jo altid at være sådan, at et kommissorium afslutter med, at der står, at det skal være færdigt inden en bestemt dato.
Men jeg vil jo normalt lige afvente indstillingen fra dem, der sidder og arbejder med det her kommissorium, og så se, hvad de foreslår.
Dér vil jeg da være opmærksom på at sikre mig, at det går så hurtigt som overhovedet muligt.
En af grundene til, at jeg ikke kan komme med en dato i dag, er også, at jeg jo ikke selv sidder og skriver sådan et kommissorium.
Dér er der altså nogle, der kommer med et input.
Og det venter jeg på, og jeg regner med, det kommer meget hurtigt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Hald Madsen (V), 2001-02-28:
Udviklingsministeren var i Profilen i går hos Kurt Strand, og da udviklingsministeren bl.a. blev spurgt, om ulandsbistanden fra den rige del af verden skulle sættes endnu mere i vejret, var svaret fra udviklingsministeren: Ja, det så jeg gerne.
Det er et direkte citat fra Profilen i går.
Nu skal vi jo have kontrol med, om det, som udviklingsministeren siger, er det samme som regeringens politik.
Derfor bliver jeg nødt til at kontrollere, at det ikke er en strøtanke: Er det sådan, at statsministeren kan bekræfte, at regeringen vil arbejde for, at vi nu skal sætte ulandsbistanden endnu mere i vejret, eller er det også en strøtanke?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-02-28:
Det lyder umiddelbart sympatisk, når statsministeren argumenterer for ulandsbistanden som en hjælp til folk, der er i nød, men statsministeren bør måske lige tænke på, at alt imens den rige del af verden har øget sin ulandsbistand kraftigt til den tredje verden, er fattigdommen i den tredje verden samtidig steget markant.
Det er måske lige noget, man burde overveje lidt, når man vil lave ulandsbistanden til det instrument, der løser den her problemstilling, som jeg hører statsministeren gør.
Vi tror ikke på, at det forholder sig sådan, at det løser problemet.
Derfor er spørgsmålet til statsministeren stadig væk for nu at tage det her emne så seriøst, som statsministeren appellerer til vi gør: Er det ikke rigtigt, at man samtidig bliver nødt til at have en ordentlig kontrol af, hvilke mennesker der bevæger sig fra f.eks. Afrika til Europa?
Er det ikke rigtigt, man bliver nødt til - det er jo også det, Schengenaftalen skulle sikre, hvad den i øvrigt ikke gør - at have en ydre grænse, som er tilstrækkelig sikker, så netop de her vandrende folk på grund af fattigdom ikke kommer til Europa? Kan statsministeren ikke bekræfte, at det også er en side af det her, som man bliver nødt til at diskutere seriøst?
Jamen det er da desværre en utrolig arrogant statsminister, der svarer her i dag.
Sagen er jo altså, at hvis jeg skulle forsøge at sprede usikkerhed og lignende med et spørgsmål som det her, må statsministeren jo også mene, at kriminalinspektøren fra Aabenraa har til hensigt at sprede usikkerhed.
Det eneste, jeg sådan set gør, er at gentage en udtalelse fra en af de mange folk, som arbejder med de her spørgsmål ved grænsen, og som er dybt optaget af den manglende kontrol, der bliver af indsmugling af bl.a. narkotika til det danske samfund.
Jeg tillader mig sådan set bare at bringe spørgsmålet videre, og så bliver det afvist med henvisning til en debat, der fandt sted på et tidspunkt, hvor det fund, der nu relateres til, ikke var gjort.
Det fund af 500 g kokain og 3 kg amfetamin, som politiet gjorde ved selve grænsekontrollen, er altså halvanden uge gammelt, og derfor må jeg endnu en gang bede statsministeren om at forholde sig lidt sagligt og seriøst til det her emne.
Jeg tror, det i stigende grad optager befolkningen, at Danmarks grænsekontrol skal fjernes, at antallet af illegale indvandrere sandsynligvis vil eksplodere efter det tidspunkt, at narkotikaindsmugling vil blive meget nemmere, og at det bliver meget nemmere at putte illegale våben i bagagerummet og bare køre med 110 km/t. op til Danmark med skidtet. De spørgsmål bliver statsministeren altså nødt til også at forholde sig til, og derfor må jeg endnu en gang spørge statsministeren, om ikke han kan bekræfte den udtalelse her fra den kriminalinspektør, som altså udviser en utrolig bekymring for den konkrete situation.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-02-28:
Det her spørgsmål har vi diskuteret, jeg ved ikke hvor mange gange efterhånden i salen.
Jeg ved ikke, hvilket andet formål det har end måske at sprede usikkerhed fra hr. Kristian Thulesen Dahls side.
Onsdag den 24. januar besvarede jeg en lang række spørgsmål her i salen, i øvrigt fra hr. Kristian Thulesen Dahl selv.
Jeg må bede om, at man læser referaterne.
Der vil man finde alle svarene.
Jeg kan også nævne, at justitsministeren i forbindelse med en forespørgsel den 6. februar meget udførligt redegjorde for, hvordan politiet tilrettelægger den fremtidige politimæssige indsats over for grænseoverskridende kriminalitet og illegal indvandring.
Jeg mener derfor ikke, at vi har noget nyt at tilføje i dag.
Reglerne er klare.
Politiets indsats er meget målrettet tilrettelagt mod at få fat på de kriminelle. Og det mener jeg da er en selvstændig opgave, som jeg er fuld af tillid til, at politiet vil løfte godt og effektivt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-02-28:
Ja, nu er vi så ovre i en lidt anden boldgade, men jo stadig væk inspireret af EU, som tiltager sig stadig større magt og flere rettigheder.
Her drejer det sig om Schengenaftalen, som skal gennemføres i Danmark ved midnatstid mellem den 24. og 25. marts, som betyder, at grænsekontrollen bliver nedlagt, og som gør det sværere for Danmark at sikre, at der ikke bliver indsmuglet bl.a. narkotika, og det er det, spørgsmålet så går på.
Den aktuelle anledning til at spørge statsministeren, om det ikke er korrekt, at det bliver sværere at få fanget de mennesker, der forsøger at indsmugle narkotika, er en udtalelse fra kriminalinspektør Jørgen Søndergård fra Aabenraa på baggrund af en konkret fangst, de har gjort ved grænsen, og hvor han udtaler, at fund af den type kan blive svære at gøre, når grænserne i slutningen af marts falder som konsekvens af Schengenaftalen.
Kan statsministeren ikke bekræfte, at det vil være situationen efter den 25. marts, hvor statsministeren med et flertal her i Folketinget desværre har bestemt, at Danmarks grænser skal være blotlagte?
Kan statsministeren bekræfte, at det er korrekt, når kriminalinspektør Jørgen Søndergård fra Aabenraa i telegram fra Ritzaus Bureau den 19. februar d.å. under overskriften »Narkofangst« giver udtryk for, at narkofund kan blive sværere at gøre, når grænserne i slutningen af marts falder som konsekvens af Schengenaftalen, og endvidere siger, at »vi får lidt sværere ved at fange sådan en fyr, når han fremover kan køre lige gennem grænsen uden lige at skulle ned i fart«?«
Keld Albrechtsen (EL), 2001-02-28:
Jeg vil godt bede statsministeren bekræfte, at spørgsmålet om de helt store punkter i en EU-traktat er noget, der ligger direkte under statsministeren og udenrigsministeren, at det er statsministeren og udenrigsministeren, der forhandler de traktater og skriver dem under og forhåbentlig også efterfølgende sender dem til folkeafstemning.
Det er befolkningen, der tager stilling til dem, og det er det, der er sket i det her tilfælde, og så skal statsministeren ikke stå her og sige, at det er en lille sag.
Det handler i øvrigt om - tror jeg - 20 mia. kr. om året på statsbudgettet.
Det er i hvert fald i den størrelsesorden.
Jeg må indrømme, at jeg synes, at det er helt uansvarligt, at statsministeren kan stå her og sige, at det er en lille sag.
Men jeg skal gerne gå i gang med at stille spørgsmål til statsministerens fagministre, når han ikke vil svare på spørgsmålene.
Så vil jeg gerne spørge statsministeren endnu en gang, og så går vi helt tilbage til bundlinjen i den her sag: Synes statsministeren, det er en god idé, at EU harmoniserer pensionsskatteområdet, sådan som Kommissionen ønsker det, eller vil regeringen sige nej til det?
Jeg troede ikke, at det skulle have været nødvendigt, at vi ligesom skulle starte helt forfra.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ja, nu går det jo op for mig, at der faktisk er en meget mere alvorlig baggrund for det spørgsmål, jeg har stillet, end jeg egentlig havde antaget.
Nu kan jeg forstå, at statsministeren lægger vægt på den del af Højesterets dom, der går ud på, at vi skal anerkende EF-Domstolens afgørelser, men ikke på den del, der går ud på, at der altså kan være tilfælde, hvor grundloven går forud for EF-Domstolen, og hvor dansk ret går forud for en dom ved EF-Domstolen.
Jeg må indrømme, at jeg ikke havde forestillet mig forløbet af denne her besvarelse fra statsministerens side, for jeg havde egentlig forestillet mig, at det her var noget, vi kunne få fastslået i dag, og så lå det klart.
Men nu går det op for mig, at regeringen er ved at forære Europa-Kommissionen en sejr ved en kommende retssag i kraft af de svar, som statsministeren giver i dag, som jo ødelægger et kommende forsvar for danske interesser ved EF-Domstolen.
Jeg synes, det er uansvarligt af statsministeren.
Det må jeg sige.
Men der er altså stadig væk en mulighed for at besvare spørgsmålet.
Spørgetiden er jo ikke slut, så der er en mulighed for statsministeren for at få hamret det her på plads, inden det går helt galt.