runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-04-16:
Fra Venstres side vil jeg sige, at vi synes faktisk, det er et meget interessant forslag, vi står med her.
I Venstre synes vi dog, at forslaget måske i højere grad faktisk vil være med til at skabe en masse problemer end til at løse en masse problemer.
For det første er vi tilhængere af arbejdskraftens frie bevægelighed inden for EU, og vi mener faktisk, at forslaget om 7 års tjenestepligt vil være i strid med lige præcis arbejdskraftens frie bevægelighed. Den anden frygt, vi har, er for de problemer, man faktisk kunne frygte, forslaget ville skabe.
Det er værd at bemærke, at der i dag bliver uddannet flere læger end for bare 10 år siden.
Det er også værd at bemærke, at hvis vi havde et sygehusvæsen, der var lige så effektivt som f.eks. det franske, behøvede vi faktisk ikke at have flere læger, for så ville vi snildt kunne klare os med det antal læger, vi har i dag.
Det er bare et spørgsmål om, hvordan man organiserer arbejdsopgaverne inden for sundhedssystemet.
Endelig er der den lille krølle ved forslaget, at hvis man vælger at lave 7 års tjenestepligt i Danmark, vil det rent faktisk gå ud over de læger, som vi sender til den øvrige del af rigsfællesskabet, for så vil det ikke være muligt at sende læger af sted til Færøerne og Grønland, før de har udstået 7 års tjenestepligt i Danmark.
I forvejen er det svært at rekruttere læger til Færøerne og Grønland, så derfor ville de stå med et endnu større problem deroppe. Vi vil medgive forslagsstillerne, at der er et specielt problem med hensyn til det frafald, som man oplever på Københavns Universitet.
Det er jo værd at notere sig, at frafaldet af svenske og norske lægestuderende ikke sker på Aarhus Universitet eller Syddansk Universitet.
Det er på Københavns Universitet, det store frafald er.
Vi mener faktisk, at det er det sted, hvor man bør sætte ind.
Fra Venstres side synes vi, det ville være fornuftigt, at man i højere grad gør de studerende klart, hvad det indebærer, at de vælger at studere medicin på Københavns Universitet.
Alt i alt vil jeg konkludere, at vi fra Venstres side ikke mener, at Dansk Folkepartis forslag faktisk løser den problematik, der er med hensyn til lægerne og medicinstudiet, og vi vil derfor afvise forslaget.
Thomas Adelskov (S), 2002-04-16:
Nu taler vi altså om et lovforslag, der regulerer på telelovgivningsområdet.
Vi taler ikke om, hvorvidt vi skal stå herinde og drive ideologi, om man må udsende tilbudsaviser, hvor man sælger smør, ost eller mobiltelefoner billigere for at få folk ind i butikken. Det her forslag går jo rent faktisk ud på at sikre flest mulige teleoperatører og de billigste priser til forbrugerne.
Det er faktisk det, der er vores mission, og egentlig ikke at forholde os til diverse tilbudsaviser.
Jeg skal så generelt oplyse til hr. Keld Albrechtsen, at det rent faktisk er sådan, at de fleste teleselskaber har meddelt, at de stopper den proces, hvor man altså giver et tilskud til mobiltelefonerne, hvis kunden samtidig opretter et abonnement.
Men vi skal ikke stå herinde og diskutere, om man må sælge smør under dagsprisen, eller om man må sælge mobiltelefoner under dagsprisen for at hive folk ind i butikken.
Vi skal regulere de områder, som har vital betydning for det danske samfund, og det har hele teleinfrastrukturen.
Birthe Skaarup (DF), 2002-04-16:
Jeg har lyst til at spørge videnskabsministeren, om det ikke gør indtryk på videnskabsministeren, når man fra studieadministrationen på Københavns Universitet siger, at det faktisk er to hele klasser studerende mere, der er faldet fra på ét år.
Desuden siger administratoren: Det synes jeg er et meget højt antal, og det giver os et praktisk problem, i og med at vi står med en masse ledige studiepladser.
Jeg kunne godt tænke mig at høre videnskabsministerens kommentar til det.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-04-16:
Begge disse lovforslag er vi positivt stemt over for i Kristeligt Folkeparti.
Når det gælder lovforslag nr. L 193, altså forslaget om radiofrekvenser, er det jo en sidste fase i en telelovgivningsreform, som har baggrund i den telepolitiske aftale, et flertal af partierne indgik i 1999.
Kristeligt Folkeparti er ikke med i den aftale, og det skal altså ikke tolkes, som om vi er negative eller ikke vil gå ind for forslaget, for jeg har jo sagt, at det vil vi gerne, men vi har af nogle grunde, som jeg ikke er helt klar over, ikke været med i de aftaler, der har været.
Men det afholder mig ikke fra at sige, at vi tilslutter os de forslag, vi behandler i dag.
Vi synes, det er fint med en forenkling på området, når det gælder tilladelsessystemet, og med hensyn til auktionsmodellen som generalinstrument og som alternativ til det offentlige udbud ved udstedelse af tilladelser, er vi også positive.
Dog kan det være en smule bekymrende - jeg indrømmer, at jeg ikke helt kan gennemskue det - hvis anvendelsen af auktionsmodellen ved udstedelse af disse frekvenstilladelser kan medføre så store omkostninger for frekvensanvendere, at det i sidste ende vil gå ud over forbrugerne, for så er det jo ikke så positivt endda.
Men det regner jeg med at jeg kan få uddybet nærmere i udvalgsarbejdet.
Lovforslag nr. L 192 synes vi ser fornuftigt ud.
Vi kan selvfølgelig godt tilslutte os etablering af en it- og telestyrelse, hvilket vil være en positiv udvikling på dette område.
Så alt i alt er vi tilfredse.
Helge Sander (V), 2002-04-16:
Jo, men nu er det normalt, at vi tager debatten først, men jeg vil gerne hurtigt svare konkret.
Selvfølgelig gør det indtryk, men det er jo lige akkurat det, der er fokuseret på, og som jeg sagde i min tale, er man både på Københavns Universitet og på de to andre universiteter, som har et medicinstudium, meget, meget optaget af det, fordi det helt klart har været en tiltagende tendens netop de sidste år.
Mikkel Dencker (DF), 2002-04-16:
Nu sagde jeg jo i min ordførertale, og det gentog jeg også, første gang jeg svarede hr. Buksti, at jeg står uforstående over for den logik, der ligger i forslaget.
Det betyder så også, at jeg forventer, at der på et tidspunkt kommer en forklaring, eftersom jeg ikke selv har kunnet se logikken i det.
Ulla Tørnæs (V), 2002-04-16:
Som jeg nævnte tidligere, ser vi på en række af de incitamenter, og hvad der eventuelt kan gøres for at forbedre situationen for de unge praktikpladssøgende i forbindelse med regeringens handlingsplan om bedre uddannelse.
Carsten Hansen (S), 2002-04-16:
Jamen jeg tror, at vi er fuldstændig enige om, at det er rigtigt, at de unge mennesker har bedst af vekseluddannelsesprincippet og komme ud i virksomhederne.
Der skal ikke herske tvivl om, at her vil vi selvfølgelig gerne medvirke til en løsning. Men det viser sig, at de fleste arbejdsgivere, ikke alle, men nogle arbejdsgivere er født i trillebørens tegn: Skal de flyttes, skal de skubbes. Så vil jeg spørge ministeren: Hvilke incitamenter agter ministeren at tage og hvor hurtigt, for vi kan ikke leve med den situation?
Jeg medgiver, at vi også har haft den i vores regeringstid, men nu slår tallene altså alle rekorder.
Hvilke økonomiske incitamenter vil ministeren indføre?
Ulla Tørnæs (V), 2002-04-16:
Hr. Carsten Hansen har naturligvis ret i, at det ikke er tilstrækkeligt at se på det, men vi vil se på det med henblik på at finde en løsning eller i hvert fald søge at finde en løsning, sådan så vi sikrer, at de unge mennesker får en uddannelse, og sådan så vi sikrer, at de unge mennesker får en uddannelse ude i virksomhederne.
Carsten Hansen (S), 2002-04-16:
Jeg fik så et tilsagn om, at man vil se på det, men det nytter ikke noget bare at se på det.
Vi taler om 11.000 unge mennesker, der står og ikke kan komme videre, som er praktikpladssøgende eller venter på en plads
, og derfor er det selvfølgelig godt, at vi har skolepraktikken.
Kunne jeg i det mindste få et tilsagn fra ministeren om, at man vil optimere indsatsen og se på det?
Har ministeren slet ikke gjort sig nogen overvejelser om, hvad vi gør med de her 11.000 unge mennesker, der står og venter på en praktikplads?
Man kan sige, at det vel nok er et af de største problemer, vi overhovedet har i uddannelsessektoren.
Tænk sig, hvis det var på universiteterne eller på ingeniørhøjskolerne.
Hvordan vil ministeren sikre, at man lever op til de fællesaftaler, man har med arbejdsmarkedets parter?
Ulla Tørnæs (V), 2002-04-16:
Jeg er meget enig med hr. Carsten Hansen i, at det er meget beklageligt, at antallet af oprettede praktikpladser og også antallet af uddannelsesaftaler falder.
Det er sådan, at i forbindelse med regeringens handlingsplan om bedre uddannelse vil vi se på hele erhvervsuddannelsesområdet, herunder også den del der vedrører skolepraktikken.
Frank Jensen (S), 2002-04-16:
Det er ikke meget, vi har fået ud af denne her spørgetime med undervisningsministeren.
Det hele er noget, der er skudt til hjørne eller ud i fremtiden, som vi må læse om, også selv om det er rent holdningsmæssige politiske spørgsmål, vi stiller.
Nu vil jeg så prøve for sidste gang: I går havde jeg en debat med undervisningsministerens partifælle fru Tina Nedergaard, som meddelte, at Venstre ønsker at afskaffe skolepraktikken.
Er det regeringens opfattelse, at det, der i dag gør, at der er 6.000, heldigvis, af de praktikpladssøgende, der ikke går i lediggang, men har kompenserende undervisning i skolepraktik, skal nedlægges?
Er det også ministerens opfattelse, at skolepraktikken skal nedlægges, eller er det noget, der må stå for fru Tina Nedergaards egen regning?
Det må man da kunne svare på.
Carsten Hansen (S), 2002-04-16:
Nye tal viser, at næsten 11.000 unge mennesker står i en fuldstændig håbløs situation uden en praktikplads.
Det er det højeste antal, der nogen sinde er registreret i Undervisningsministeriet.
Det er faktisk det højeste antal siden 1993.
Samtidig er det en stigning på over 25 pct., når man sammenligner bare med år 2001, altså januar året før.
Det ser heller ikke for godt ud med det samlede antal indgåede uddannelsesaftaler, hvor der er sket et dyk på over 2.000 aftaler, altså ned til 29.000 aftaler.
Der er således endnu længere til den trepartsaftale, arbejdsmarkedets parter og Undervisningsministeriet indgik i år 2000.
Jeg kan se i forskellige kommentarer til dagspressen, at ministeren faktisk ikke har villet kommentere det.
Derfor vil jeg bare spørge ministeren: Mener ministeren ikke, at der er behov for en ganske særlig indsats også for at leve op til trepartsaftalen?
Hvad agter regeringen at gøre?
Hvilke overvejelser har regeringen på praktikpladsområdet, og hvornår vil regeringen gøre noget?
Frank Jensen (S), 2002-04-16:
I februar-marts måneder, da Folketinget behandlede ministerens lovforslag nr. L 78, kunne ministeren ikke over for Folketinget oplyse, hvad ministerens indstilling var til brugerbetaling.
Den dag, vi stemte om lovforslaget ved tredje behandling,
meddelte ministeriet, hvad brugerbetalingen efter ministeriets opfattelse skulle være. Nu har vi så fået AUF-bestyrelsens indstilling, og den er, at der ikke skal være brugerbetaling; det vil være en katastrofe i forhold til vores efter- og videreuddannelsesområde og vil betyde et meget markant fald i deltagelsen.
Nu er vi henne i midten af april måned.
Ministeren må kunne meddele Folketinget, hvad der er ministerens indstilling.
Kommer der brugerbetaling i 2002, eller gør der ikke?
Vil ministeren nu sige, at da der er så stor usikkerhed om det her, bliver den i hvert fald ikke indført for år 2002?
Så kan ministeren i ro og mag arbejde videre med det her i ministeriet.
Det er ministerens opgave som minister at give Folketinget mulighed for at få indsigt i, hvad det er, der bliver vilkårene på det store efter- og videreuddannelsesområde i Danmark i indeværende år.
Ulla Tørnæs (V), 2002-04-16:
Som allerede nævnt vil AUF-bestyrelsens indstilling til mig naturligvis indgå i de overvejelser, der vil være baggrunden
for den endelige beslutning, der bliver truffet om, hvilke styringsredskaber der skal bruges på det her område.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2002-04-16:
Nu er vi sådan set alle sammen bekendt med, at undervisningsministeren og undervisningsministerens regeringspartnere oftest lytter til Dansk Arbejdsgiverforenings holdninger.
Jeg vil også godt henvise til en pressemeddelelse, som Dansk Arbejdsgiverforening udsendte i går, hvor de har en overskrift om, at der er tale om alvorlig nedgang på uddannelserne, og at man føler, at der er trusler i forhold til det at kunne opkvalificere arbejdskraften.
Gør det ikke indtryk på ministeren, at Dansk Arbejdsgiverforening også i samme pressemeddelelse giver udtryk for, at de overhovedet ikke ønsker en individuel brugerbetaling på efteruddannelsesområdet og opfordrer til, at ministeren dropper brugerbetalingen på det her område?
Ulla Tørnæs (V), 2002-04-16:
Nu er det sådan, at i henhold til lovgivningen skal AUF-bestyrelsen rådgive ministeren, og det er den rådgivning, der finder sted her og nu.
Det er klart, at den indstilling, som AUF-bestyrelsen så kommer med efterfølgende, naturligvis indgår i de overvejelser, som vi gør os i ministeriet, og indgår i de overvejelser, som er baggrunden for den endelige beslutning, som vil blive truffet.
Carsten Hansen (S), 2002-04-16:
Det er jo en interessant debat, fordi ministeren jo ikke engang nu, hvor indstillingen fra AUF-bestyrelsen foreligger, vil komme med sin indstilling.
Ud over, at vi i Folketinget ikke kendte størrelsen på brugerbetalingen, på trods af at ministeren kendte den, så forstår vi nu, at arbejdsmarkedets parter samlet har indstillet, at der ikke skal være brugerbetaling i 2002.
Og ministeren tilkendegav i samrådet, at ministeren ville lytte efter parterne. Så må jeg spørge ministeren: Gør det slet ikke indtryk, at de samlede parter, både arbejdsgivere, arbejdstagere, formanden osv., har sagt, at det her er uhensigtsmæssigt, det er gammeldags, det er imod de tanker, der gør, at vi kan udbygge velfærdsstaten, og at det ikke vil være fremmende for uddannelsesindsatsen over for de kortuddannede?
Gør det slet ikke indtryk, og kan ministeren ikke løfte bare lidt af sløret for, hvad ministeren mener, efter at ministeren har fået indstillingen?
Ulla Tørnæs (V), 2002-04-16:
Det glæder mig, at hr. Aage Frandsen kan sin historik om deltagerbetaling på arbejdsmarkedsuddannelser.
Den blev afskaffet 1 år efter.
Den blev afskaffet, fordi den daværende regering valgte at indføre en så hamrende bureaukratisk udgave, så man skulle være højtuddannet for at finde ud af, om man var lavtuddannet eller ej.
Derfor blev den afskaffet.
Jeg er ikke enig med hr. Frank Jensen i, at jeg ikke har givet udtryk for, at regeringen ville benytte sig af deltagerbetaling på arbejdsmarkedsuddannelsesområdet.
Jeg har bestemt op til flere gange svaret, at det var et af de styringsredskaber, som regeringen ville bringe i anvendelse på arbejdsmarkedsuddannelsesområdet.
Så vil jeg igen nævne over for hr. Frank Jensen, at det er sådan, at vi i ministeriet modtog AUF-bestyrelsens indstilling i fredags, og i øjeblikket sidder vi og arbejder på det, bl.a med udgangspunkt i AUF-bestyrelsens indstilling til ministeriet, og så vil vi træffe en beslutning på baggrund af det, vi sidder og arbejder med her og nu.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Aage Frandsen (SF), 2002-04-16:
Jeg vil godt spørge ministeren, som refererer til noget, der
var gældende i 1996-1997: Hvad skete der efterfølgende med denne deltagerbetaling, gebyrbetaling, der var i en periode på et enkelt år?
Og hvorfor skete der det, der rent faktisk skete, med denne betaling?
Ulla Tørnæs (V), 2002-04-16:
Jeg er ikke bekendt med, hvad fru Tina Nedergaard har talt med hr. Frank Jensen om, men jeg kan svare på regeringens vegne, at regeringen ikke ønsker at afskaffe skolepraktikordningen, medmindre der er noget brugbart at sætte i stedet. Vi lader ikke disse her unge mennesker i stikken, for man skal selvfølgelig være opmærksom på, at selv om man er i skolepraktikordning, får man jo en uddannelse.
Det synes jeg er vigtigt at holde fast i.
Men jeg ønsker, at de unge mennesker, som får en uddannelse i skolepraktikken, får en endnu bedre uddannelse - hvis jeg må kalde det det - i en virksomhed og dermed endnu bedre forudsætninger for beskæftigelse på arbejdsmarkedet.
Så vi afskaffer ikke skolepraktikordningen, medmindre vi har noget brugbart at sætte i stedet.
Peter Christensen (V), 2002-04-16:
Venstre stemmer imod både ændringsforslaget og selve beslutningsforslaget trods forslagsstillernes gode hensigter.
Vi mener, at beslutningsforslaget kortslutter en fornuftig arbejdsgang i dette spørgsmål
Venstre finder det stadig vigtigt at klarlægge retstilstanden på de angivne områder, hvilket vi også har tilkendegivet, hver gang sagen har været drøftet, men skal vi undgå lovsjusk, og det skal vi, så skal tingene jo foregå i den rigtige rækkefølge og med respekt for, at arbejdet ikke jages igennem.
Endvidere kan det undre noget, at forslagsstillerne ikke for længst har gennemført dette arbejde, hvis det ellers kan gøres som påstået på ultrakort tid og uden grundige overvejelser.
Det Radikale Venstre har ellers haft rig mulighed for gennem mange år at få gennemført konkrete lovændringer, der skal afgrænse, hvad der er sort arbejde, og hvad der kan regnes som almindelige vennetjenester.
Det er dog ikke sket.
Hvad grundene dertil er, må stå hen i det uvisse, men undre, det gør det.
Det betyder dog ikke, at Venstre er afvisende over for tanken, men vi er af den opfattelse, at der skal findes en velgennemtænkt løsning på de rejste problemstillinger, der i øvrigt er af en mere kompleks karakter, end forslagsstillerne giver indtryk af.
Så i respekt for det udredningsarbejde, regeringen har iværksat, stemmer Venstre imod, både ændringsforslaget og beslutningsforslaget.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2002-04-16:
Det var jo rart at høre undervisningsministeren meddele her, at skolepraktikordningen ikke er truet, i hvert fald ikke i første omgang.
Mit spørgsmål til undervisningsministeren går så på: Har ministeren overvejet at lave nogle forpligtende samarbejdsaftaler med erhvervslivet, sådan at man kan være sikker på, at der bliver oprettet et antal praktikpladser og uddannelsespladser, der svarer til det forbrug og den efterspørgsel, erhvervslivet har efter faglært arbejdskraft?
Ulla Tørnæs (V), 2002-04-16:
Det lød næsten på hr. Carsten Hansen, som om at der var noget galt i at tænke sig om.
Det håber jeg ikke var det, hr. Carsten Hansen ønskede at give udtryk for.
I forbindelse med regeringens handlingsplan »Bedre uddannelse« vil vi også analysere hele det her område, og i den forbindelse vil jeg vende tilbage til, hvad vi kan gøre for at skabe bedre uddannelsesmuligheder for de unge mennesker.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Det lød næsten på hr. Carsten Hansen, som om der var noget galt i at tænke sig om.
Det håber jeg ikke var det, hr. Carsten Hansen ønskede at give udtryk for.
I forbindelse med regeringens handlingsplan »Bedre uddannelse« vil vi også analysere hele det her område, og i den forbindelse vil jeg vende tilbage til, hvad vi kan gøre for at skabe bedre uddannelsesmuligheder for de unge mennesker.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Carsten Hansen (S), 2002-04-16:
Jeg må konstatere, at hver gang vi rejser et alvorligt problem omkring brugerbetaling eller omkring de unges praktikpladssituation, får vi at vide, at ministeren er i gang med at tænke sig om.
Øjensynlig sker der i hvert fald på det her område ikke noget her og nu, men jeg er glad for tilsagnet om, at man i hvert fald ikke vil afskaffe skolepraktikken, for det var et frygteligt rygte at få til at løbe ude i verden for alle de her unge mennesker.
Men det er altså 11.000 unge mennesker, der står i en ganske alvorlig situation, og det er kun gået én vej, den forkerte, især inden for det sidste år.
Der er behov for hurtige initiativer, og jeg vil spørge igen: Kunne ministeren løfte bare lidt af sløret for, hvor hurtigt der kommer et initiativ, vi kan regne med?
Ulla Tørnæs (V), 2002-04-16:
Jeg tror ikke nødvendigvis, det er en løsning at vende tilbage til det, man gjorde i 1990'erne.
Aage Frandsen (SF), 2002-04-16:
Men det var jo i en situation, hvor ret mange arbejdsgivere var villige til at tage elever.
Sådan er situationen ikke i dag.
Derfor er mit spørgsmål: Kunne man ikke bruge denne form for økonomisk incitament til, at man tog flere unge i praktik?
Ulla Tørnæs (V), 2002-04-16:
Lad mig lige gentage, hvad jeg svarede hr. Frank Jensen: Vi afskaffer ikke skolepraktikordningen, medmindre vi har noget brugbart at sætte i stedet, og det er selvfølgelig, fordi vi under ingen omstændigheder vil lade de unge mennesker i stikken.
De unge mennesker skal have en uddannelse.
Skolepraktikken er ikke den mest ideelle måde at give de unge mennesker en uddannelse på, men vi skal holde fast i, at de trods alt får en uddannelse, medens de er i et skolepraktikforløb.
Med hensyn til hvad vi kan sætte i stedet, eller hvordan vi kan forbedre unges uddannelsesmuligheder,
er vi som nævnt ved at se på det i forbindelse med handlingsplanen »Bedre uddannelse«, og det vil jeg gerne have lejlighed til at vende tilbage til.
Jeg har på intet tidspunkt lagt skjul på, at regeringen ville benytte sig af de styringsredskaber, som L 78 giver mulighed for, herunder deltagerbetaling.
Det gjorde jeg opmærksom på under lovbehandlingen, og det har jeg også gjort opmærksom på i et senere samråd i Folketingets Uddannelsesudvalg.
Frank Jensen (S), 2002-04-16:
Jeg vil så stille spørgsmål til ministeren, for det er jo derfor statsministeren har sendt sin minister her til Folketinget.
Et er nemlig, at vi ikke kan få oplysninger, når vi lovgiver.
Jeg mener ikke, at det er i overensstemmelse
med de pålæg, som en minister har efter ministeransvarlighedsloven, men det får vi nu svar på af statsministeren.
Noget andet er, at det må være sådan, at når ministeren siger ja til statsministeren om at komme her i Folketinget, så har ministeren en politisk tilgang til tingene.
Et er, at ministeriet skal overveje det, men hvad er ministerens holdning i dag?
I sidste uge i et samråd sagde ministeren, at indførelse af deltagerbetaling på henholdsvis 400 kr. og 750 kr. pr. uge var i overensstemmelse med regeringens synspunkter, i overensstemmelse med regeringens politik.
Nu har vi fået arbejdsmarkedets parters indstilling.
Er det fortsat sådan, som det var i tirsdags i samrådet i Folketinget, at det er i overensstemmelse med regeringens politik, at der skal indføres en deltagerbetaling i den størrelsesorden, som ministeriet har meddelt AUF-bestyrelsen?
Flemming Hansen (KF), 2002-04-16:
Tak for spørgsmålet.
Jeg hører, at der har været tre konferencer i går: en i Ingeniørernes Hus og en her og en i Århus, og jeg tror, at hr. Keld Albrechtsen i hvert fald vil have forståelse for, at man kun kan være ét af stederne.
Jeg valgte så det i Ingeniørernes Hus, hvilket i øvrigt var meget, meget spændende.
Med hensyn til Hornslet-Grenaa-banen er det rigtigt, at vi har sagt, at den ikke har den højeste prioritet, for der er ikke så forfærdelig mange mennesker, der benytter banen.
Men det er i hvert tilfælde ikke det samme som at sige, at vi kun prioriterer københavnsområdet.
Vi har skrevet i regeringsgrundlaget, at infrastrukturen i hovedstadsområdet er meget vigtig, og at den skal have en høj prioritet, for det er tilsyneladende her, vi har de største problemer, og det er jo også ganske indlysende.
Det er vi også godt i gang med, som man ved, med metroprojekter og det ene og det andet og det tredje.
Men det er ikke det samme som at sige, at vi ikke vil beskæftige os med andre områder, naturligvis ikke.
Jeg får jævnlig spørgsmål om Hornslet-Grenaa-banen og er naturligvis meget opmærksom på den.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-16:
Jeg deltog i går i et møde på Århus Rådhus, hvor der bl.a. blev drøftet udbygning af den kollektive trafik, nærbaner, sporvogne osv.
Efter det møde står det mig klart, at det er meget, meget uheldigt, at ministeren har sat spørgsmålstegn ved den fortsatte videreudbygning af bl.a. nærbanerne, f.eks. til Hornslet på Grenaabanen.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren, om ministeren vil give forsikring her i spørgetimen om, at udbygningen af den skinnebårne kollektive trafik ikke alene er noget, som ministeren beskæftiger sig med, når det handler om københavnsområdet, men at det er en nationalt prioriteret opgave, også i de andre store byer, der er hårdt pressede af for meget biltrafik, f.eks. Århus, Aalborg og Odense.
Flemming Hansen (KF), 2002-04-16:
Hermed sluttede spørgsmålet.