runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2002-02-28:
Det er rigtigt, at der er en udelukkelse, som bunder i, at der står noget om koncernforbundetvirksomhed: at man ikke kan få arbejde i en med den samme koncern forbundet virksomhed.
Men samtidig står der altså på side 4, at højtlønnede danskere, som vender hjem efter at have været i udlandet og ønsker at bosætte sig varigt her i landet, som følge af forslaget kan benytte 25 pct.s-ordningen uden at blive efterbeskattet.
Der vil derfor være et provenutab i de 3 år, personerne kan benytte 25 pct.s-ordningen, og alt andet lige kan det vel ikke betyde andet, end at der dermed bliver mulighed for mere eller mindre organiseret - mere eller mindre selvorganiseret, hvad ved jeg - at tage til udlandet, opholde sig et stykke tid i udlandet og komme hjem og så gøre brug af denne regel.
Og det, jeg spekulerer over, er: Vil andre lande ikke indføre noget lignende?
Vil vi ikke bare starte en konkurrence, hvor det næste gang skal være 20 pct., og så skal det være 15 pct., og til sidst bliver det helt glistrupske tilstande, fordi man konkurrerer hinanden ned?
Jeg synes, det er et hul, der bliver åbnet, og jeg vil sådan set gerne bede ministeren bekræfte, at der er en risiko for, at lovforslaget kan udnyttes på denne måde.
Så kan man vurdere, at der ikke bliver nogen stor udnyttelse, men risikoen eksisterer for en udnyttelse, som vel ikke er ministerens hensigt med forslaget.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-02-28:
Må jeg allerførst sige tak for en meget, synes jeg, frugtbar debat omkring et meget spændende tema.
Jeg synes, der har været mange vigtige aspekter fremme i debatten, som giver god grund for en saglig og en grundig udvalgsbehandling.
Det er rigtigt, som den socialdemokratiske ordfører sagde, at vi jo her taler om et lovkompleks, som Socialdemokratiet har været meget aktiv deltager i igennem en længere årrække.
Og jeg er glad for de bemærkninger, hr. Erik Mortensen kom med, og vil gerne understrege, at vi absolut er parate til en grundig redegørelse i udvalget omkring de spørgsmål, som måtte vise sig.
Jeg vil godt sige til nogle af de ordførere, som har udtrykt betænkelighed ved, at vi her lukker op for en ladeport, og at man skulle kunne rejse, jeg tror, hr. Søndergaard på et tidspunkt sagde, at man kunne lave sådan en bonusordning, hvor man sådan kunne rejse frem og tilbage, at jeg altså er nødt til at gøre opmærksom på, at hvis man læser § 1, 3. stk., vil man der kunne se, at der altså ikke er mulighed for det.
Når vi får nærlæst lovforslaget, får lejlighed til at få uddybet de bemærkninger, der er i lovforslaget, tror jeg faktisk, at den skepsis, som viser sig nogle steder, ikke er så stor.
Jeg vil også godt sige til Dansk Folkeparti, at der jo ikke her er tale om en indvandringslov.
Langtfra.
Der er tale om en lovgivning, hvis ædle formål er at sikre danske virksomheders internationale konkurrenceevne, for alternativet er jo, at disse nøglemedarbejdere sagtens vil kunne få et job i en anden virksomhed på den anden side af den danske grænse.
Sagtens.
Det er slet ikke det, der er spørgsmålet.
Det, der er spørgsmålet, er, om det lykkes danske virksomheder at tiltrække dem.
Så er der nogle, der siger: Jamen er det alligevel ikke betænkeligt at give alle og enhver mulighed for det?
Jeg vil bare gøre opmærksom på, at når vi er oppe i det lønniveau, som vi her taler om, ved vi godt, at det er meget, meget få virksomheder, der overhovedet har mulighed for at være med.
Dertil kommer, når nu hr. Ole Sohn taler om mindsteløn,
at hvis en virksomhed er i stand til og ønsker og mener, at det er rigtigt at bruge så mange penge - 52.000 kr. om måneden er jo ganske mange - er det jo også et udtryk for, at de har tænkt sig grundigt om, og så behøver vi måske ikke at være så bekymrede, som vi ellers kunne være i andre situationer.
Jeg ser derfor frem til en konstruktiv udvalgsbehandling.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-02-28:
Jeg tror sådan set, det er noget skidt, vi begyndte på, da vi begyndte på det her.
Jeg tror, det var i 1993, vi lavede den her mulighed første gang, eller i 1994.
Det medfører nogle inkonsekvente ting, men jeg er sådan set indstillet på, at vi skal have løst det her problem med reelle ikkedanskere, altså udenlandske statsborgere, som er kommet til Danmark, fordi vi har brug for dem til en speciel opgave, og når de så har været her de 3 år plus de 4 år, skal de ikke tilbagebetale noget, der ligner en årsløn, hvis de vælger at blive.
Det synes jeg sådan set er urimeligt.
Regulering fra 25 pct. og op til fuld beskatning af 3 års indkomst må jo tilsammen komme til at ligne sådan ca. en årsløn.
Det synes jeg simpelt hen er lidt for inkonsekvent.
Så det problem er jeg indstillet på egentlig at være med til løse, men jeg er ikke indstillet på at give tilskud til flyttebranchen, som det her jo kan resultere i, altså til de her flyttebiler, der skal flytte danskere sådan frem og tilbage.
Jeg kan ikke helt finde ud af intervallerne, men det er noget med, at inden for en periode på 10 år kan man være her i Danmark i flere perioder af højst 36 måneders varighed
, men hvor længe man så skal have været i udlandet i mellemtiden, kan jeg ikke helt finde ud af. Men altså det er helt klart, eller helt klart ved jeg ikke om det er, men jeg har simpelt hen et problem med, at jeg tror, vi her åbner et hul for spekulation for danskere, som vil udnytte det system her, og det har jeg altså ingen sympati for.
Vi må være solidariske med det samfund, som vi har udviklet.
Det er også helt tydeligt, at der er folk, der kan lide at være i det land her, og der er folk, som synes, det
er fornuftigt at investere i dette land.
Og jeg synes ikke om muligheden for at åbne den her ladeport for at fastholde nogle specielt velegnede danskere, som kan finde ud af at flytte frem og tilbage mellem Danmark og England over sådan en 10-års-periode.
Det er jeg godt nok ikke indstillet på at være med til.
Så vi må have opklaret, hvordan det hænger sammen, og om vi kan få det rettet til, sådan at det løser problemet med de reelt udenlandske statsborgere, som vi har trukket hertil for en periode.
Det synes jeg jeg vil være med til.
Men resten går ikke.
Søren Søndergaard (EL), 2002-02-28:
Enhedslisten afviste i 1998 forslaget om, at efterbeskatningskravet skulle opgives for forskere.
Vi forudså dengang, at dette forslag på et eller andet tidspunkt ville blive efterfulgt af et forslag om, at beskatningskravet skulle opgives også for eksperter og nøglemedarbejdere.
Og som forudsagt gik det sådan. Vi er skeptiske over for den tankegang, der ligger bag muligheden for, at udvalgte grupper af medarbejdere kan slippe med at betale en skat på 25 pct. i modsætning til alle andre.
I realiteten fungerer ordningen som en erhvervsstøtteordning, hvor der gives statstilskud til højtlønnede medarbejdere i virksomhederne.
Det mener vi ikke der er nogen fornuftig grund til.
Så er det altså direkte tilskud til virksomheden.
Vi ser forslaget i sammenhæng med regeringens øvrige skattepolitiske initiativer, hvor man 1: etablerer den ene fradragsmulighed for erhvervslivet efter den anden; 2: undergraver Told og Skats muligheder for at gennemføre en effektiv ligning; 3: giver særlig store skattelettelser til de mennesker, der bor i de største, dyreste og mest attraktive boliger; og 4: nægter at gennemføre effektive tiltag, som kan føre til, at også de multinationale selskaber i Danmark kommer til at betale skat.
Meget kan man beskylde den politik for at være, men inkonsekvent er den ikke.
Det er en fuldstændig konsekvent omvendt Robin Hood-politik, og derfor er Enhedslisten selvfølgelig også imod den.
Men for at komme tilbage til den diskussion, vi havde lidt tidligere om, hvorfor der i det her papir hele tiden står »udenlandske nøglemedarbejdere«, kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge ministeren, om det skyldes, at man, mens ministeren har siddet og skrevet på det her papir, måske lige pludselig har fået den tanke, at man var ved at lukke op for et eller andet hul.
Jeg har ikke meget forstand på det.
Men kunne man f.eks. forestille sig, at man fremover kan lave ordninger på virksomhederne for danske medarbejdere, så de, efter at de har været i virksomheden i en periode, som en særlig bonusordning bliver udstationeret i udlandet i nogle år, hvorefter de kommer tilbage til Danmark?
Bonussen består så i, at de i en årrække kun skal betale 25 pct. i skat, og selv om de bliver i Danmark, skal de aldrig nogen sinde betale det, de har vundet, ind.
Kan man forestille sig den mulighed?
Er det et hul, der lukkes op for her?
Og hvis ikke det er et hul, der lukkes op for her, hvordan fremgår det så af lovgivningen? Jeg ved det ikke.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-02-28:
Nu er det faktisk ikke af en eller anden særlig grund, nu er det faktisk, fordi vi ikke ønsker at diskriminere.
Men ud over det kan jeg sige til hr. Søren Søndergaard, at den type mennesker - jeg kender nemlig også nogle af dem - som arbejder i udlandet, fordi de er eksperter inden for et eller andet område, og som kommer tilbage til Danmark, ofte rejser til udlandet igen.
Derfor kan det faktisk også tænkes, at det her forslag kunne tilskynde dem til at blive i Danmark, så vi kan udnytte deres ekspertise til gavn for det danske samfund, i stedet
for at de, som de sagtens kunne finde på - jeg kender personlig eksempler på folk, der har rejst ind og ud af landet - kunne tage job igen i udlandet, når de 7 år nærmer sig, og de derfor vil få et skattesmæk. Så det er rigtigt, at der er nogle danskere, der vil få en skattelettelse af det her, men det er også nogle danskere, hvis ekspertise og viden og bidrag til det danske samfund, vi kunne risikere at miste, hvis de får det skattesmæk efter 7 år.
Søren Søndergaard (EL), 2002-02-28:
Ja, jeg ved ikke, om vi måske kunne få ministeren op og afklare, hvordan det egentlig forholder sig dér.
Jeg kender da, jeg vil ikke sige personligt, men en del danskere, som man kan kalde nøglemedarbejdere, det har de vel været inden for deres felt, som har været nogle år i udlandet og så er kommet hjem og lige præcis har udnyttet denne her ordning, og som er pæredanske og har dansk statsborgerskab. Jeg undrer mig i hvert fald over, at Det Konservative Folkepartis ordfører ikke også undrer sig over, at der i den grad lægges vægt på udlændinge, når vi kan se, at det også i lige så høj grad kan gælde danskere, der har arbejdet i udlandet en periode, og som så bare kommer hjem, og så af en eller anden særlig grund, fordi de har haft ophold i udlandet i en periode, kun skal betale 25 pct. i skat i modsætning til andre danskere statsborgere, som skal betale mere i skat.
Det er måske sådan en lidt underlig opdeling.
Erik Mortensen (S), 2002-02-28:
Muligheden er bestemt til stede.
Men det, jeg tog ordet for, var nu mere for at præcisere min ordførertale.
Men det var sådan set ikke det, der lå i den.
Det afhænger i høj grad af arbejdet i udvalget.
Frank Jensen (S), 2002-02-28:
Vi er jo udstyret med sådan to her på hver side af hovedet for også at kunne lytte til, hvad vi siger til hinanden, og jeg har jo bekræftet det én gang.
Ja, de 1,2 pct. lå også der, men der lå jo også fra regeringens side et ønske om at indgå en flerårsaftale, der gav betydelig flere penge til erhvervsskolerne end det, der lå som procentbesparelse, som gælder alle effektiviseringer, det er jo også seminarier osv.
Ja, det lå også i SR-regeringens udspil, men det, vi ønskede særskilt, var en taxameterreform, vi ønskede en særskilt indsats for at mindste frafaldet på erhvervsuddannelserne, vi ønskede en særskilt indsats for at skabe flere praktikpladser, mere opsøgende arbejde på erhvervsskolerne på praktikpladsområdet.
Derfor ønskede vi en flerårsaftale med nogle indbyggede kvalitative mål, som erhvervsskolerne skulle indfri til gengæld.
Det ved fru Gitte Lillelund Bech, for jeg er helt sikker på, at Venstres ordfører også sad med ved forhandlingsbordet, da det her blev forhandlet, og at der var tale om et trecifret millionbeløb, og hr. Aage Frandsen har sat tallet på, nemlig at det var over 100 mio. kr., erhvervsskolerne skulle have.
Men altså som sagt har jeg jo bekræftet allerede tidligere, at det er 1,2 pct., som også lå som besparelse på uddannelseområdet under den tidligere SR-regering.
Lars Barfoed (KF), 2002-02-28:
Der ligger jo en del års overvejelser og drøftelser med Kommissionen bag det lovforslag, vi nu skal tage stilling til.
Vi har vel her i landet gået og ment, at vi sådan set havde implementeret det, i og med at den faktiske retstilstand på størstedelen af arbejdsmarkedet i hvert fald opfylder direktivet.
Men vi skal altså opfylde alle formalia her, og der synes vi så, at det er en udmærket løsning, der er fundet, hvor vi lovgiver for de områder, det vil sige de lønmodtagere, der ikke er omfattet af overenskomster, der henviser til de arbejdsretlige dele af direktivet.
Derfor kan Det Konservative Folkeparti tilslutte sig lovforslaget.
Vi har noteret os de bemærkninger, der er afgivet i høringsprocessen, herunder at flere er kritiske over for § 1, stk. 2, og det vil vi se lidt nærmere på under udvalgsbehandlingen.
Leif Mikkelsen (V), 2002-02-28:
Den nuværende regering har sat sig for at forenkle, effektivisere og afbureaukratisere en række bestemmelser.
Det sigte er Venstre helt enig i.
Lovforslag nr. L 112 handler om frie grundskoler, frie kostskoler, produktionsskoler samt gymnasie- og hf-uddannelser.
Sigtet er, at de tilskudsregler, der gælder, fremover bliver mere gennemsigtige for brugerne, og at administrationen af dem bliver mindre ressourcekrævende for Undervisningsministeriet ...
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-02-28:
... de 500 mio. kr.
Det kompenserer rapporten ikke for.
Jeg synes, hele denne her debat viser, at man skærer, og man slagter, og den måde, man kommer uden om det på, er ved at komme med nogle luftige fraser.
Regeringen har reelt ikke noget at sætte i stedet for den fri ungdomsuddannelse, ikke noget at sætte i stedet for de daghøjskoler, som de lukker, og ingen tilbud til dem, som nu ikke har råd til at gå på aftenskole.
De har ingenting at sætte i stedet for.
Der er ingen visioner, i hvert fald kan de ikke finde ud af at præsentere dem heroppefra.
Jeg synes, det er sørgeligt.
Vi skal alle sammen bøde for den nye regerings politik. Jamen de får det jo til at lyde, som om vi er et land i krise.
Det er vi ikke.
Der er penge nok.
Der er penge nok til mere og bedre og alsidigere uddannelser.
Det er en politisk prioritering, det her.
Det er et politisk valg at slagte den fri ungdomsuddannelse.
Det er et valg at forringe arbejdsløses uddannelsesmuligheder, og det er et valg, som samfundet som helhed skal bøde for.
Der skal være plads til de skæve unge.
Det er trist for os, som er villige til at betale over skattebilletten, for at alle kan få en plads i det her samfund.
På den måde har både L 78 og L 79 og debatten i forbindelse med denne her forespørgsel vist os, at det er meget, meget trist. For Venstre og for De Konservative og Dansk Folkeparti er det vigtigere, at de rigeste i vores samfund skal betale mindre i skat, end det er, at alle folk kan få en uddannelse og komme ind på arbejdsmarkedet igen.
Jeg synes, det er meget fint, at der er en rapport, som de borgerlige partier bliver ved med at henvise til omkring den her vejledning.
Det er fint, det er rart, der er lavet et godt stykke arbejde på det område.
Det ændrer bare ikke på det faktum, at man skærer 500 mio. kr. på uddannelse og vejledningstilskud til arbejdsledige, og man har ikke gået ind og prioriteret et vejledningsforløb, der kan give kompensation for ...
Marianne Jelved (RV), 2002-02-28:
Ja, vi mærker skattestoppets konsekvenser, det afdækkes dag for dag.
Besparelserne rammer i særdeleshed det, regeringen har kaldt »den fritidsorienterede undervisning«.
På den måde mener regeringen, at den prioriterer den kompetencegivende uddannelse.
Efter Det Radikale Venstres opfattelse er det ikke et enten-eller, men et både-og
Jeg beklager, at der ligger så snævert et syn på uddannelse, når det bliver til et enten-eller, som regeringen har lagt op til med den prioritering, vi ser for tiden.
Regeringen glemmer, at der er mennesker, der ikke kan gå den direkte, slagne vej til de såkaldt kompetencegivende uddannelser.
Der er mennesker, der ikke er strømlinede, uanset hvor meget vi gør os umage med at indrette uddannelsessystemet, så der er muligheder for mange.
Der er utrolig mange mennesker, der har glæde af at gå gennem folkeoplysning og aftenskolerne eller gennemgå den fri ungdomsuddannelse eller gennemgå daghøjskolerne.
Alle tre områder rammes brutalt.
Og vi ved alle sammen i Folketinget, og alle partierne ved det, at ledigheden rammer hårdest for de mennesker, som er mindst uddannede eller slet ikke uddannede.
Derfor mangler vi - og vi savner meget at få -
en egentlig politik fra regeringen, der sikrer, at de, der ikke har uddannelse eller ikke har ret meget uddannelse, får mere. Den ser vi frem til at få på et eller andet tidspunkt, håber jeg.
Ulla Tørnæs (V), 2002-02-28:
Jamen så prøver vi igen.
Det siger jeg, fordi der sådan set allerede er blevet svaret på spørgsmålet af Venstres ordfører, fru Gitte Lillelund Bech. Sidste år kom der en rapport, som tog udgangspunkt i et beslutningsforslag, som blev vedtaget her i Folketinget, og som handlede om tværsektoriel vejledning.
Den er netop et bud på, hvordan vi kan indrette vejledningen anderledes, og et bud på, hvordan vejledningen kan blive langt, langt bedre og også kan blive mere professionel.
Det vil også være til gavn
for de unge mennesker, som indtil i dag har benyttet sig af den fri ungdomsuddannelse.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-02-28:
Så er det lige før, jeg har fået svar på alle spørgsmål, og det er dog fantastisk. Vi har fået slået fast af den konservative ordfører, at man prioriterer et skattestop og det at spare penge højere end folkeoplysning, og vi har fået slået fast, at Venstre ønsker at indsnævre antallet af uddannelser, som unge kan vælge imellem, altså at det frie valg kun gælder for nogle, men tydeligvis ikke for alle unge, der ønsker at komme ind på en uddannelse.
Så mangler vi lige én ting til, og det er med hensyn til vejledningen.
Der er blevet snakket meget om vejledning, der skal lægges vægt på vejledning, og det synes jeg er ganske fantastisk, for det er jo en af de ting, jeg godt har kunnet lide ved den fri ungdomsuddannelse.
Jeg vil gerne høre, hvordan man har tænkt sig at kompensere for, at man sparer 500 mio. kr. på uddannelses- og vejledningsforløb for ledige.
Hvordan hænger det sammen, hvordan har man tænkt sig at kompensere over for de ca. 5.000 mennesker, det drejer sig om, og som man kunne have kørt igennem systemet med en god, kompetent vejledning?
Hvordan har man tænkt sig at rette op på de skader, man laver ved at spare de 500 mio. kr.?
Hvor står de penge i finansloven, og hvad er visionerne på det område?
Ulla Tørnæs (V), 2002-02-28:
Den socialdemokratiske ordfører brugte tidligere i debatten et bestemt tegn, jeg tror oven i købet, det var til Venstres ordfører.
Det kunne jeg også tænke mig at gøre til fru Pernille Rosenkrantz-Theil, for man kan jo godt lytte efter, hvad der bliver sagt.
I min første besvarelse anviste jeg lige præcis den brede vifte af uddannelsestilbud, som vi mener, der er til rådighed for unge mennesker, og som også vil kunne samle de unge mennesker op, som ikke umiddelbart søger ind i f.eks. det almene gymnasium.
Det handler om erhvervsuddannelserne, hvor vi har lavet en erhvervsuddannelsesreform, som gør, at de er langt mere fleksible, end de har været tidligere.
Det handler om social- og sundhedsuddannelserne, det handler om DGU, og sådan er der en bred vifte af uddannelsestilbud, som vi i regeringen tror kan dække hele spektret og dermed også være et tilbud til alle unge.
Det må være det svar, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil efterlyste. Så vil jeg sige til hr. Aage Frandsen: Hvis man ser på den tidligere folkeoplysningslov, indeholder den, efter at den blev ændret i 1999, faktisk allerede en sentens, hvoraf det fremgår, at man vil se på konkurrenceforvridningen mellem de forskellige kursusudbydere.
Det, jeg gør, er derfor sådan set at videreføre det, som allerede indgik i den tidligere lov, og derfor er det mit håb, at også hr. Aage Frandsen vil bidrage til, at vi får løst den skævvridning, der er for udbyderne af voksenundervisning, for så tror jeg i virkeligheden, at vi også får skabt langt, langt bedre vilkår
for folkeoplysningen, så den kan løse sin opgave og bidrage med det, som egentlig er folkeoplysningens kerneopgave
Jeg håber, hr. Aage Frandsen vil være med til i fællesskab at løse det problem.
Aage Frandsen (SF), 2002-02-28:
Skal jeg forstå ministerens svar til fru Marianne Jelved sådan, at regeringen ud fra et samtidighedsprincip, ud fra et konkurrenceensartethedsprincip vil komme med forslag om, at prisen for VUC-undervisning på det almene niveau og også på hf-niveau nu skal stige for f.eks. fag som edb, engelsk, samfundsfag og en række andre fag, som man også tilbyder i folkeoplysningsregi?
Er det dét, regeringen gør nu, efter at man har indført brugerbetaling ét sted, så der nu er ulige konkurrence?
Skal man så forhøje brugerbetalingen et andet sted, også for mennesker, som aldrig nogen sinde har haft mere end 8-9 års skolegang, ja, der er måske stadig nogle, der kun har haft 7 års skolegang?
Skal de nu også til at betale på VUC for det, der svarer til 9. klasses niveau?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-02-28:
Det var rart endelig at få et svar på en del af spørgsmålet, for så kan vi jo komme ind i en lidt bedre indholdsmæssig diskussion.
Hvorfor søger de ikke bare ind, hvis der ikke er nogen adgangskrav?
Jamen vi ved jo godt, at ved alle de uddannelser, jeg har snakket om i dag, er der ikke krav om studentereksamen, men der er jo en optagelsesprøve, og de elever, som tidligere har søgt ind på disse uddannelser
, før den fri ungdomsuddannelse eksisterede, var i bistandssystemet 5 til 8 år, før de havde mulighed for at bestå adgangsprøven.
Den fri ungdomsuddannelse gav mulighed for at rykke nogle unge ind i uddannelsessystemet i stedet for at have dem hængende i bistandssystemet.
Det er en af pointerne.
Det er faktisk billigere for samfundet, så selv med al den spareiver og det skattestop, og hvad ved jeg, er det en bedre idé at have den fri ungdomsuddannelse.
Hvad gør man med den gruppe indtil da?
Og hvordan hænger det med vejledningen sammen med, at man skærer 500 mio. kr. i uddannelses- og vejledningsforløb til ledige?