runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2004-03-23:
Enhedslisten er enig i, at det er stærkt bekymrende med den stigende økonomiske ulighed, som vi ser i samfundet i disse år, også den ulighed, der viser sig blandt pensionister.
Vi er så ikke enige i det løsningsforslag, SF kommer med her.
Vi kan godt forstå SF's problem med det årligt tilbagevendende satspuljetyveri, men så kunne SF jo overveje at holde op med at støtte satspuljen.
Så kunne det jo være, at vi en dag var tilstrækkelig mange partier til, at vi kunne stoppe det årlige tyveri og i stedet sikre, at pensioner og andre overførselsindkomster blev hævet med den årlige løn- og prisudvikling.
Vi er enige i, at man i stedet for en ældrecheck hellere burde forhøje tillægget. Det ville være meget mere enkelt, men vi støtter dog ældrechecken som den mindste forbedring.
Vi synes, at når man skal ind og se på ulighed i alderdommen, så burde man i høj grad også se på det, der fører til uligheden, og en del af det er jo, at de, der har penge i forvejen og har råd til at spare op til deres pension, får en kæmpe skattebegunstigelse.
Alle de mennesker, der ikke har råd til at spare op til deres pension, er via skatten med til at betale til dem, der har råd.
Vi synes hellere, man skulle gå ind og ændre på den ulighed, sådan at at man ikke begunstiger dem, der har mest, men i stedet via skatten laver en omfordeling til fordel for dem, der har mindst.
I det hele taget vil vi langt hellere bruge skatten til at sikre en omfordeling mellem rig og fattig her i samfundet og sikre, at de basale ydelser får vi alle sammen uanset indkomst.
Ligesom vi har et godt sundhedsvæsen for os alle, ligesom vi har en gratis folkeskole for os alle, så mener vi også, det er vigtigt, at vi har en god folkepension til alle. Vi ville selvfølgelig gerne have, at vi en dag får flertal til at hæve folkepensionen, så den bliver så høj, at man faktisk kan leve af den og ikke bare overleve, men har penge nok til, at man kan indgå i forskellige sociale sammenhænge, penge nok til, at man kan betale for at være med i forskellige fritidsaktiviteter, klubber, andet, at man har mulighed for at gå på aftenskole, gå til dans, har råd til at købe en fødselsdagsgave til børnebørnene, har råd til at gå ud og spise med venner en gang imellem, og hvad man nu ellers kunne forestille sig at også pensionister godt ville have råd til.
Det synes vi er vigtigt at vi sikrer, men vi mener altså, at vi skal gøre det på en anden måde end her.
Vi er meget bekymrede for, at når man begynder kun at ville sikre velfærd for de fattige og skære ned på de ydelser, der er til os alle sammen, så får vi også en fattig velfærd.
Så er der ikke lige så mange til at råbe op om, hvor vigtigt det er, at vi har en god folkepension, fordi der ikke er særlig mange, der er afhængige af den længere.
Derfor vil vi hellere sikre, at vi har en god folkepension, som er for alle, og så må vi bruge skatten til at tage fra de rige.
Margrethe Vestager (RV), 2004-03-23:
Jeg tror, at vi er flere her i salen, som bliver stadig mere bekymrede for de borgerlige ordførere.
Tænk, hvis SF faktisk foreslog noget revolutionært, hvilke tillægsord ville man da skulle bringe i anvendelse for at karakterisere sådan et forslag?
SF foreslår i dag en forholdsvis begrænset, overskuelig, beskattet, langsigtet omlægning fra grundbeløb til tillæg.
Vi svinger os op til, at tilliden til folkepensionen er truet, og til, at folk vil holde op med at spare op.
Jeg synes, det er meget interessant, at man på den måde med afsæt i SF's forslag kan mande sig op til den type retorik.
Det, som jo er kernen i det, er jo overhovedet ikke, at grundbeløbet ændres.
Der er ingen, der taler om at ændre på folkepensionens grundbeløb.
Det, der tales om, er at ændre marginalt på reguleringen af folkepensionens grundbeløb og vel i og for sig i meget god overensstemmelse med noget af den tænkning, som ligger i selve satspuljen.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at Det Radikale Venstre står helhjertet bag folkepensionen.
Den vil i en lang, lang tid fremover være hovedparten af pensionen for flertallet af pensionister.
Sådan er det, og sådan bør det efter vores mening også være.
Men det er et fiffigt forslag, som SF har fremsat, og derfor vil vi gerne undersøge det nærmere under udvalgsbehandlingen, så vi kan finde ud af, hvad der er op og ned på det i forhold til de mange påstande, som vi hører i dag.
Vi vil gerne se på forslaget, på reguleringen i forhold til ældres levevilkår og på pensionsopsparingen i øvrigt.
Hvorfor skal de ældre have checks?
Er det sådan en slags længsel efter Daells Varehus, katalogerne, gavechecks
og hele den måde, der ligesom var, at der kunne komme noget ind ad døren, og så kunne man sende takkekort tilbage til dem, der havde afsendt checken?
Hvorfor ikke bare øge tillægget?
Hvorfor ikke bare sørge for, at de pensionister, som rent faktisk har mindst, enkelt og tydeligt kan opleve, at de enkelte bestanddele i deres grundlæggende levevilkår faktisk bliver større?
Det ville i hvert fald være noget, Det Radikale Venstre ville se på med meget venlige øjne.
Vi vil gerne undersøge det nærmere, og vi synes måske, at retorikken er blevet lige en anelse for højstemt i anledning af det.
Jeg kan meddele, at Kristendemokraterne deler vores interesse for forslaget og vil forholde sig interesserede under udvalgsbehandlingen.
Henriette Kjær (KF), 2004-03-23:
SF har med dette beslutningsforslag fremsat et beundringsværdigt kort forslag.
Det skal nemlig være billigere at få passet børn, mener SF.
SF vil dog ikke have, at det skal være så billigt, som Socialdemokratiet foreslår, nemlig at taksterne skal ned til 1.000 kr. om måneden.
Jeg har set, at hr. Villy Søvndal i et indlæg i pressen har sagt: Hvorfor takke ja til en discountinstitution til 1.000 kr., hvis vi kan få en kvalitetsinstitution til 1.300 kr.?
Det kan nu også undre mig, at Socialdemokratiet vil have prisen ned til 1.000 kr.
Det er jo trods alt ikke længe siden, at de som regeringsparti i 1999 indførte den forhøjede forældrebetaling.
Den forhøjede forældrebetaling skulle være en hjælp til kommunerne, så de sikrer, at forældrene kan få passet deres børn, og det har jo været en succes.
Næsten alle kommuner har indført pasningsgaranti, i dag er der jo kun omkring 21 kommuner, der ikke har pasningsgaranti.
Så hvorfor afskaffe denne mulighed?
Jeg vil også minde om, at forældre, der er inde under fripladsskalaen, ikke betaler den forhøjede forældrebetalingsandel.
Det betyder, at en sænkning af forældrebetalingsandelen ikke kommer de økonomisk trængte til hjælp.
SF skriver i bemærkningerne til forslaget, at taksterne har nået et uacceptabelt højt niveau.
Det er meget vigtigt at understrege, at taksterne afspejler den udgift, kommunerne har til dagtilbud, eller sagt med andre ord, der er en sammenhæng mellem kommunernes udgifter til et dagtilbud og så den pris, forældrene betaler.
Kommunerne kan altså ikke frit vedtage en takst
, som man indimellem har kunnet tro, når man har fulgt debatten i medierne.
Der er et loft over, hvor meget taksterne kan stige, nemlig til 30 pct. eller 33 pct. af de budgetterede udgifter.
For at få et mere nuanceret billede af, hvad der ligger bag ved stigningerne i taksterne, er Den Sociale Servicestyrelse blevet bedt om at foretage en undersøgelse af årsagerne til udviklingen i udgifterne til dagtilbud over de seneste år.
Undersøgelsen kommer i april måned og giver så forhåbentlig et billede af, hvorfor prisen på dagtilbud i nogle kommuner er højere end i andre og også er meget høje i nogle kommuner.
Jeg vil også minde om, at regeringens udvalg om børnefamiliernes vilkår er ved at se på, hvor der er muligheder og behov for at støtte børnefamilierne mere.
Regeringen finder på den baggrund ikke anledning til nu at tage skridt til at fjerne muligheden for den forhøjede forældrebetaling.
Så hermed afviser regeringen beslutningsforslaget.
Villy Søvndal (SF), 2004-03-23:
Hvis man gør sig den umage at kigge på tallene, er det simpelt hen ikke rigtigt.
Hvis man kigger på den tildelte hjælp pr. ældre, er den faldet i den her regeringsperiode.
Det er jo netop grunden til, at der er behov for at få lagt et gulv, for i en periode, hvor vi har en regering, der fører så stram en politik over for kommunerne, er der større behov for end nogen sinde før at sikre de ældre et minimum, som betyder, at det kan man, uanset hvor meget regeringen presser kommunerne økonomisk, ikke gå under.
Hvis man kigger på, hvad der faktisk sker i virkeligheden, går det stik modsat.
Det er nemlig en historie om beskæringer på hjemmehjælpen.
Derfor bare dette til hr. Flemming Oppfeldt: Det kan godt være, at det ikke er så fantasifuldt, det ved jeg egentlig ikke, men det, de ældre er optaget af, er at få en hjemmehjælp, der sikrer, at de ting, de ikke længere selv kan, kan de få hjælp til.
Jeg synes egentlig, at det er meget fantasifuldt at sikre, at man ikke bare kommer med mange tomme ord, men at man faktisk kommer med et løfte til de ældre om, at de skal sikres de ting, som de ikke længere selv kan.
Troels Lund Poulsen (V), 2004-03-23:
Nu tillod jeg mig at nævne et konkret eksempel over for fru Margrethe Vestager på, at vi så sandelig også bekymrer os om at sikre, at der er udfordringer, hvor man må sige - som vi diskuterede i den forrige debat - at det ville være fornuftigt, hvis flere mænd tog barselorlov.
Der prøver vi så at analysere os frem til, hvad der er grunden til, at de ikke gør det.
Så er det et problem, at vi nu tillader os at analysere os frem til det.
Nu vælger vi faktisk at gøre noget offensivt på det område her - så er det et problem!
Men jeg kan selvfølgelig konstatere, at Det Radikale Venstre ikke stiller sig tilfreds og nok aldrig nogen sinde vil stille sig tilfreds med, hvad regeringen gør, og der må jeg sige, at jeg mener, at denne regering leverer varen på ligestillingsområdet, vi bevæger os i den rigtige retning.
Men en ting er, hvad regeringen gør, noget andet er, hvad oppositionen gør, når de skal lave det, som de har talt meget om, og som vi også diskuterede sidste år i den her debat, nemlig vigtigheden af at kvinder bliver prioriteret også i det politiske system, hvor jeg blev spurgt om, hvad vi havde tænkt os at gøre i den forbindelse.
Jeg må nu bare sige, at de partier, der kan levere varen, gør det ikke.
Margrethe Vestager (RV), 2004-03-23:
Apropos levere varen, så siger hr. Troels Lund Poulsen, når jeg spørger til hvilken konkret handling, at vi gør, hvad der står i vores magt.
Det, der står i vores magt, er tilsyneladende at nedsætte et udvalg.
Det er en helt ny - hvad skal man sige - retorik fra Venstres side, at det, der står i Venstres magt, er at nedsætte et udvalg til at se på det.
Der synes jeg måske, at en lidt mere konkret handlingsanvisning, når det nu er det, hr. Troels Lund Poulsen siger vi andre ikke kan levere, måske ville være at vise flaget i forhold til nogle af de spørgsmål, som jeg tror at kvinder og mænd i Danmark finder noget mere påtrængende end det, hr. Troels Lund Poulsen har fokuseret på, nemlig spørgsmålet om lighed i pensioner og lighed i lønnen rundtomkring på arbejdsmarkedet.
Troels Lund Poulsen (V), 2004-03-23:
Hvad angår ligeløn, så tror jeg, at fru Margrethe Vestager kan huske den debat, vi havde sidste år eller forrige år,
hvor jeg mener, at arbejdsmarkedets parter må påtage sig et større ansvar for at skabe den gennemsigtighed, der skal være i forhold til ligeløn, og også sikre det.
Men det allerstørste problem er jo, at vi har et kønsopdelt arbejdsmarked.
Det er jo den altoverskyggende grund til, at der er meget store forskelle på, hvad kvinder og mænd tjener.
Men jeg mener faktisk, at hvis man tillader sig at sige, at der ikke er særlig meget konkret, så synes jeg, der er mange konkrete indsatsområder heri.
Det er jo et konkret eksempel på, at vi laver utrolig mange forslag.
Vi har mange ting i skuffen.
Det vil man også se, hvis man læser den her redegørelse igennem.
Jeg kan bare konstatere, at Det Radikale Venstre gentagne gange har talt om nødvendigheden
af, at man har en bred liste, og der må jeg sige, at den vare bliver ikke leveret, for man lever ikke op til det.
Margrethe Vestager (RV), 2004-03-23:
Til gengæld tror jeg, vi på begge lister har mænd så vel som kvinder, der varetager ligestillingsdebattens interesser og også er villige til at levere konkrete forslag på nogle af de væsentlige spørgsmål.
Hvis man lytter til den her debat, tror jeg godt, man kunne blive slået af den entusiasme, hr. Troels Lund Poulsen kaster ind i at udstille den socialdemokratiske og den radikale liste.
Det synes jeg er al ære værd at vise den omsorg.
Det kunne også lyde som en afværgemanøvre, som et forsøg på at aflede debatten fra at diskutere indholdet i perspektiv- og handlingsplanen, for det er måske lidt sløjt med handlingerne.
Hvad er det for en konkret handling?
Jeg taler ikke om flotte ord.
Jeg taler blot om konkret handling.
Hvad er det for en konkret handling, hr. Troels Lund Poulsen vil gøre for, at ligestillingsspørgsmål på lønområdet bliver bare belyst f.eks.?
Er det noget, hr. Troels Lund Poulsen kan bidrage med, at ligelønsspørgsmålet bliver belyst?
Troels Lund Poulsen (V), 2004-03-23:
Jeg kan berolige fru Mette Frederiksen med, og det sagde jeg også i min ordførertale, som jeg går ud fra fru Mette Frederiksen trods alt lyttede til, at vi skal længere endnu.
Der er stadig væk problemer med ligeløn.
Det erkender Venstre også.
Vi er ikke kommet hele vejen, der er stadig væk kvinder, der får en lavere løn, fordi de er kvinder.
Det er dybt uacceptabelt. Der er også andre områder, hvor vi må sige, at kvinder har problemer med at komme ind på arbejdsmarkedet, hvis de skal ind på arbejdsmarkedet i en alder, hvor det måske står skrevet i ansigtet på dem, at det er muligt, at de kan få børn.
Hvis det er sådan, at de er en 28-29 år,
Men nu tillod jeg mig blot i dag at konstatere, at det, som Socialdemokratiet bryster sig af, hver eneste gang vi diskuterer ligestilling, er at levere varen.
Det ønsker man ikke at gøre.
Det synes jeg er et meget, meget fattigt signal, når man ønsker at diskutere ligestilling.
En ting er at have de meget, meget flotte ord, og noget andet er at leve op til dem i praksis.
Så kan det godt være, fru Mette Frederiksen ikke siger, at jeg har de flotte ord, men noget andet er, at jeg gør noget for, at vi lever op til det i praksis, nemlig at sikre, at kvinder får en prioritering, og at de også bliver prioriteret på listerne.
Mette Frederiksen (S), 2004-03-23:
Det kan vi hurtigt blive enige om.
Jeg påtager mig gerne en del af ansvaret for, at den socialdemokratiske liste ikke er så god, som den kunne være, hvad angår den kønsmæssige balance.
Det, jeg spørger hr. Troels Lund Poulsen om, er, om det virkelig er det vigtigste emne.
Situationen er jo den, at vi ikke har et ligestillingsudvalg i Folketinget, og det betyder, at når vi endelig er i salen for at diskutere ligestillingsindsatsen, så er det i forbindelse med redegørelsen fra ligestillingsministeren.
Det er i dag, vi skal signalere, og vi skal diskutere, hvad der er de væsentligste emner på den ligestillingspolitiske dagsorden.
For Venstre bliver ved med at sige, at vi er nået så langt, som vi er, i ligestillingsspørgsmål.
Nu kan vi godt privatisere resten og overlade det til den enkelte kvinde og den enkelte mand, og at virkeligheden ser
helt anderledes ud
Troels Lund Poulsen (V), 2004-03-23:
Når man så vælger at sætte fokus på det i en ligestillingsdebat, og når man så vælger at sige til fru Mette Frederiksen, at det er for dårligt, at de står og taler om vigtigheden af, at kvinder bliver prioriteret, og når man så kan se på tallene, hvordan og hvor dårligt det ser ud for Socialdemokratiet, så er det et problem, for så føler de sig nemlig angrebet, og det kan de ikke tåle.
Jeg tillader mig blot at sige til fru Mette Frederiksen, at jeg har deltaget i adskillige ligestillingsdebatter med fru Mette Frederiksen, hvor hun har talt om nødvendigheden af, at kvinder bliver prioriteret højere både i erhvervsliv og politik, og når Socialdemokratiet så skal levere varen, hvor bliver den så af?
Hvor bliver varen af?
Den bliver ikke leveret.
Derfor kan man bare sige, at der ikke er sammenhæng i, hvad Socialdemokratiet siger, og hvad de gør.
Og nuvel, ja, jeg kunne have taget mange andre emner op.
Det kan godt være, at Socialdemokratiet ikke synes, det er vigtigt, og derfor er man ligeglad med den måde, man prioriterer det på.
Det er jeg da blot ked af, hvis det er det, der ligger bag.
Jeg vælger at sige, at det er vigtigt, at vi har mange kvinder, og det er også vigtigt, at kvinder er topprioriteret på listen.
Derfor må jeg blot stille mig undrende over for, at fru Mette Frederiksen ikke synes, det er ting, man kan diskutere.
Jeg kunne selvfølgelig også have valgt at læse op for fru Mette Frederiksen af den her perspektiv- og handlingsplan, som vi drøfter i dag, men det giver jo ikke særlig meget mening.
Mette Frederiksen (S), 2004-03-23:
Når man hører hr. Troels Lund Poulsens tale i dag, sidder man tilbage med sådan et undrende: Var det virkelig det?
Var det ligestillingsbudskaberne fra regeringen i dag?
At der er problemer med den kønsmæssige opstilling hos Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre til et europaparlamentsvalg?
Hvad med pensionsproblematikken?
Hvad med, at kvinder sparer mindre op end mænd, at kvinder lever længere tid end mænd, og derfor skal have pensionen til at strække længere?
Det vil jeg gerne spørge hr. Troels Lund Poulsen om.
Hvad med det faktum, at mænd er mere end dobbelt så selvmordstruede som kvinder?
Hvad med det faktum, at mænds gennemsnitslevealder er meget kortere end kvinders?
Hvad med det faktum, at vi ikke har ligeløn i Danmark? Hvad med det faktum, at hver gang, vi har 93 mandlige professorer, så er der kun 7 kvindelige?
Hvad med det faktum - og her kunne jeg sådan set fortsætte min række af eksempler på områder i Danmark, hvor vi ikke har ligestilling endnu.
Synes regeringen virkelig, at de bud, hr. Troels Lund Poulsen er kommet med om opstillingen til europaparlamentsvalget, som selvfølgelig er væsentlige, er det allervigtigste og er det, der næsten skulle have længst tid i talen i dag?
Troels Lund Poulsen (V), 2004-03-23:
Så vil jeg sige til hr. Naser Khader, at der jo bl.a. også står, at der er afsat over 100 mio. kr. til den indsats, som samlet set skal bruges til at forebygge vold mod kvinder.
Så det er jo også prioriteret rent økonomisk. Men som jeg også har sagt til hr. Naser Khader, så er det her et område, som vi bliver nødt til at følge med allerstørste opmærksomhed, for det er klart, at man selvfølgelig ikke skal få udenlandske kvinder til Danmark og sætte dem i en situation, hvor de bliver gennembanket, og hvor nogle bliver sendt tilbage til en trøstesløshed uden lige.
Det skal vi være opmærksomme på.
Men allerede i dag er der jo mulighed for at give en permanent opholdstilladelse, såfremt det skønnes nødvendigt.
Så vil jeg blot sige til hr. Naser Khader, at jeg selvfølgelig går ud fra, at Det Radikale Venstre er et medlemsbaseret parti, naturligvis.
Men jeg ved også, at Det Radikale Venstre har mange dygtige kvindelige medlemmer, og derfor synes jeg, at det er en skam, at de dygtige kvindelige medlemmer ikke bliver prioriteret højere på den liste til europaparlamentsvalget.
To kvinder på listen, det synes jeg ikke er særlig flot.
Naser Khader (RV), 2004-03-23:
Jeg vil igen understrege, at vi er et parti, der ikke er topstyret.
Det er ikke ledelsen, der bestemmer, hvem der skal stille op til hvad og hvor.
Det er medlemmerne, der gør det.
Men med hensyn til side 9 og det, der står om de kvinder, der bliver importeret til Danmark af danske mænd, er det eneste, jeg kan læse, at der står, at desuden vil der fortsat sættes fokus på forskning og indsamling af viden, bl.a. gennem en undersøgelse af baggrunden for voldelige danske mænds import af udenlandske kvinder. Der står ikke noget konkret om, hvad man vil gøre for at hindre, at voldelige danske mænd bliver ved med at importere fattige kvinder til Danmark.
Troels Lund Poulsen (V), 2004-03-23:
Til det første spørgsmål, hr. Naser Khader stiller, vil jeg blot sige, at, ja, det er rigtigt, at Det Radikale Venstre også har kvindelige folketingsmedlemmer.
Jeg vælger selvfølgelig at tolke Det Radikale Venstres opstillingsliste til Europa-Parlamentet således, at det er medlemmerne, der bestemmer, men da Det Radikale Venstre er et parti, der bryster sig utrolig meget af, at man lever op til sine forpligtelser om at have en bred liste, kan det blot undre mig, at man ikke er i stand til at lave en bredere liste og have flere kvinder placeret i toppen.
Det beklager jeg, for jeg synes, det er meget vigtigt, at man har så bred en liste som overhovedet muligt.
Med hensyn til spørgsmålet om vold mod kvinder, som er et indsatsområde, går jeg selvfølgelig ud fra, at hr. Naser Khader også har læst, hvad der står på side 9, men i dag er det jo allerede sådan, at bliver kvinder mishandlet, bliver kvinder slået af deres mænd, så er der også en mulighed for, at de kan få en permanent opholdstilladelse.
Naser Khader (RV), 2004-03-23:
Nu nævnte hr. Troels Lund Poulsen, at vi kun har to kvinder på vores liste til valget til Europa-Parlamentet.
Men vi er altså ikke et topstyret parti, hvor man bestemmer og sætter kvoter på, hvor mange kvinder og mænd der skal være.
Det er medlemmerne, der vælger de bedst kvalificerede. Men hvis man ser på, hvor mange der sidder i Folketinget, så er vi næsten fifty-fifty.
I amterne og kommunerne er der også mange kvinder, så jeg vil gerne have, hvis hr. Troels Lund Poulsen også tager de andre ting med.
Men det, jeg vil spørge om, er noget helt andet.
Hr. Troels Lund Poulsen var inde på de muslimske kvinder og deres forhold, og jeg er også enig i, at deres forhold skal forbedres.
Men der er også en anden side af det, og det er de voldelige danske mænds import af kvinder.
Det er noget, der står på side 9 i redegørelsen.
Man konstaterer, at det er et problem, men hvilke konkrete initiativer vil Venstre - V og K
- komme med for at stoppe danske mænds import af fattige kvinder til Danmark?
Troels Lund Poulsen (V), 2004-03-23:
Blot for at rette en lille fortalelse fra fru Anne Grete
Holmsgaard, så var det, jeg sagde i Politiken, og som fru Anne Grete Holmsgaard refererer til, at ligestillingsdebatten skulle komme videre i et nyt tempo og skulle bevæge sig videre og ikke kun nødvendigvis have ligeløn som omdrejningspunkt.
Der var også andre ting, man skulle prioritere, og det var de etniske kvinder, der bor her i landet, og deres manglende erhvervsfrekvens og deres manglende mulighed for at blive en del af det danske samfund.
Det var det, jeg sagde, og det er den kamp, jeg synes det er meget nødvendigt at tage.
Og jeg synes, vi skylder dem, at de også får mulighed for at blive en del af det danske samfund.
I det, jeg har talt om, har jeg overhovedet ikke talt om asylgrundlag eller andre ting.
Jeg har derimod talt om vigtigheden af, at vi prioriterer, at de kvinder, der har en anden etnisk baggrund, også får de samme muligheder i Danmark og ikke bliver undertrykt og ikke bliver holdt tilbage på grund af nogle kulturelle værdier og mønstre, hvor man undskylder ting med kultur.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-03-23:
Nu går jeg ud fra, at hr. Troels Lund Poulsen har tænkt over det her et stykke tid.
Det er da i hvert tilfælde et par måneder siden, han gjorde sig til herre i pressen på, at for ham var de eneste ligestillingsproblemer, det overhovedet var værd at beskæftige sig med i det danske samfund, dem, der handlede om etniske minoriteter.
Troels Lund Poulsen (V), 2004-03-23:
Det tilkommer ikke mig, for det er ikke mig, der skal sidde og behandle asylsager, men jeg er selvfølgelig villig til at tage en dialog med fru Anne Grete Holmsgaard om sagen og problemstillingen.