runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2001-03-01:
Jeg må sige til fru Mariann Fischer Boel, at det ændrer ikke ved, at denne her ordning favoriserer arbejdskraft, der kommer til os fra udlandet, i forhold til arbejdskraft, der bor her i forvejen.
Når jeg spørger lidt om det, er det selvfølgelig ud fra den interessante iagttagelse, at Venstre altså meget gerne vil favorisere nogle af de rigeste i verden, nemlig de højtbetalte eksperter, der får mindst 50.000 kr. i månedsløn; dem vil man gerne favorisere og give en lavere skat i Danmark, hvorimod man ikke vil favorisere de allerfattigste i verden; man vil tværtom spare på ulandsbistanden.
Anders Samuelsen (RV), 2001-03-01:
Venstres ordfører antydede, at i en anden situation ville jeg måske være mere positiv over for forslaget.
Jeg skal hilse og sige, at intet er mere forkert.
Den type beslutningsforslag, vi nu ser fra højre side af Folketingssalen, er i bund og grund ekstremt uliberale, fordi de kun går ud på at beskytte særinteresser.
Vi skal behandle et til lidt senere i dag, og det er mig inderligt imod, og derfor er jeg også imod dette forslag.
Derfor er det helt forkert, og jeg ville ikke have støttet forslaget i en anden situation.
Frode Sørensen (S), 2001-03-01:
Nu er det sådan, at Skatteudvalgets formand, som også er fru Mariann Fischer Boel, har stillet et spørgsmål, som beder ministeren vurdere, hvilke omkostninger den foreslåede indførelse af straksafskrivning af edb-hardware vil medføre.
Jeg kan sige, at de 325 mio. kr. kontra de 400 mio. kr.
Med hensyn til hvordan provenutabet er beregnet, vil jeg gerne sige med det samme, at de 400 mio. kr. holder vi fast ved.
I de skøn er der taget hensyn til den nye tabsfradragsordning, men det vil naturligvis komme på skrift i forbindelse med besvarelsen af spørgsmålet.
Det virker lidt, som om det egentlig ikke er noget, erhvervslivet synes så godt om.
Sådan opfatter jeg det.
Til slut til fru Mariann Fischer Boel: Jeg forstod det
sådan, at tabsfradragsordningen var et skridt i den rigtige retning, men jeg forstod også modsat, at den var meget besværlig at arbejde med.
Jeg har måske lidt svært ved at se, at man ikke skulle kunne rekonstruere eksempelvis en pc, som man skrotter, ud fra den regning, man har fået.
Vi må jo gå ud fra, at det er en, der ikke har været i brug i alt for lang tid.
Jeg kunne næsten få opfattelsen af, at tabsfradragsordninger er noget, som man fra Venstres side har konstateret, at man egentlig lige så godt også kan skrotte.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-03-01:
Jeg beklager, at jeg lige blev opholdt et øjeblik.
CD ser selvfølgelig venligt og imødekommende på det her lovforslag.
Det har vi jo også gjort de tidligere gange, det har været fremsat.
På samme måde, som hr. Tom Behnke fra De Konservative argumenterede,
går vi ind for at forsøge at indrette en pesticidafgift, så det animerer til at bruge det mest skånsomme overhovedet.
Det er rigtigt, som det også blev sagt, at de nyere og skånsomme midler netop ofte er dyrere - ikke så lidt dyrere endda - og det giver selvfølgelig et problem.
Nu er det jo ikke sådan, at vi i Danmark er de eneste, der spekulerer i det her, og der er altså faktisk nogle, der mener, at de godt kan graduere de her midler.
Jeg tror også, at vi efterhånden, når vi tager de her diskussioner og debatter, en gang imellem lidt skulle spekulere på, hvor vi er i Danmark.
Vi bruger vel rundt regnet 70-80 pesticider; det kan skifte lidt op og ned, efter hvordan godkendelsesproceduren er.
De har et pesticidtryk f.eks. i Holland, som også er med
i den europæiske familie, der er ca. 10 gange så højt som det danske; det spanske er måske 5 gange så højt, englændernes 5 osv.
De bruger adskillige hundrede pesticider i andre lande i Europa.
Vi er nået meget langt.
Med hensyn til tanken om, at hyppighed skulle være et udtryk for afgift, vil jeg sige, at det jo giver de samme problemer.
Hyppighed i sig selv siger jo ikke noget.
Midlets karakter, midlets skadelighed - også sidevirkende skadelighed - er væsentlig.
Jeg vil ikke undlade at bruge nogle af de der normalt meget forenklede og firkantede billeder, som man skaber, når man taler om pesticider og trusler fra pesticider.
Arne Astrup har jo for nylig i hvert fald i sundhedsmæssig sammenhæng udtalt sig om, hvor langt vi er i Danmark, og hvor lille betydning de mængder, vi bruger i den form for midler, vi bruger, egentlig har i dag.
Det afgørende er - jeg har sagt det før herfra - at proportionerne er på plads, når vi diskuterer de her ting. Mange af vores afgifter har ofte en fiskal karakter, og der savnes oftere og oftere en egentlig og ordentlig miljøpolitisk argumentation, når vi indfører afgifterne.
Jeg synes, at det om det her emne er oplagt at sige, at vi må gå ind og prøve via afgifterne at tilskynde til det bedst mulige miljø og bruge det mindst skadelige.
Det er faktisk et korrekt billede.
Når man siger det fra Folketingets talerstol, skal man nok blive skudt ned, hvis ikke det er rigtigt.
Det kan jeg være sikker på.
Det er faktisk det, der er tilfældet.
Vi fylder os med kaffe med et overordentlig stort antal midler i, vi ikke kender, som i virkeligheden er langt værre og langt giftigere end hovedparten af de pesticider, vi bruger.
Men det er korrekt, at der findes nogle, som er bedre end andre.
Og det er utroligt, man ikke vil forsøge at finde frem til dem.
Men vi støtter igen, som vi plejer, og mener, det er en fornuftig måde at gøre det på.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-03-01:
Vi vil jo i et eller andet omfang det samme som forslagsstillerne i den sag her.
Alligevel kan vi ikke støtte forslaget.
Det kunne vi heller ikke sidste år.
Men der et problem med den pesticidafgift, vi har, og det er, at den ikke er adfærdsregulerende.
Det var sådan en hovsaløsning eller en populær sag, som man skulle have igennem, da man lavede den afgift her.
Jeg har selv tidligere været tilhænger af det system, som forslagsstillerne foreslår her, men har erkendt, at det ikke kan lade sig gøre at lave det på en fornuftig måde.
Det er ikke til at finde ud af, hvad der er højest: Rundetårn eller et tordenskrald.
Og det er sådan set det samme her, når man vil til at finde ud af, hvad giftighed er i forhold til forskellige ting.
Jeg må desværre sige, at jeg ikke er enig med Dansk Folkepartis ordfører, hr. Svend Aage Fauerholdt, der sagde noget om miljøvenlige pesticider.
Jeg tror ikke, de findes.
De er miljøfremmede og dermed miljøuvenlige alle sammen.
Men der findes heller ikke miljøvenlige biler, de er også lidt miljøuvenlige alle sammen; alligevel bruger vi dem jo.
Og sådan er det altså også med pesticiderne.
Vi skal lære at bruge dem på den rigtige måde.
Vi ligger på en tiendedel pr. arealenhed af det, de bruger i Holland, og en tredje-, fjerde- eller femtedel af det, de bruger i Tyskland, og en femte- eller sjettedel af det, de bruger i Frankrig eller noget i den størrelsesorden.
Vi er langt nede.
Jeg vil gerne minde om - jeg har efterhånden refereret det nogle gange, men der er ikke så mange, der tror på det, så derfor må jeg sige det igen - at Bichel-rapporten opgør, at den danske forbruger igennem fødevarer og drikkevand indtager under 1 pct. af det, jeg mener er det acceptable indtag.
Det må jo så være 100, der er det acceptable indtag, og der ligger vi altså på under 1 pct., og af den knap 1 pct. kommer de 70 pct. eller to tredjedele fra importeret frugt og grønt.
Jeg synes, det fortjener at blive sagt tit, fordi jeg synes, det sætter problemets omfang i relief.
Dansk landbrug har gjort en indsats for at bringe det ned.
Det skal længere ned; det er vi enige om.
Jeg var glad for ministerens tale.
Det var sådan set det svar, som ministeren gav deri, jeg ventede på, for vi fik jo tilsagn om sidste år at få det udvalgsarbejde sat i gang.
Jeg er glad for, at det tyder på, at det kommer lige straks.
Det må altså være en afgift i forhold til standarddoseringen.
Det bliver kompliceret; det ved jeg det gør, for de samme produkter har forskellig standarddosering på forskellige tider af året til forskellige afgrøder osv.
Så det bliver yderst kompliceret.
Men sådan er det altså.
Når vi vil lave verden bedre, giver det somme tider lidt administration, har jeg lagt mærke til.
Så vi glæder os til at se den rapport.
Selv om vi gerne vil det samme, som forslagsstillerne vil, og er kritiske over for pesticidafgiften i den form, den har nu, så kan vi ikke støtte forslaget.
Vi venter på og håber, at vi får et godt resultat af det udvalgsarbejde, der er i gang.
Niels Bloch Jespersen (S), 2001-03-01:
Nu har antibegroningsmidler jo meget lidt med pesticider at gøre.
At Holland, som jo har - og det må vi være glade for ikke er tilfældet i Danmark -
et betydelig højere pesticidtryk end Danmark,
har en anden politik, synes jeg også der er meget brug for, bl.a. fordi man vel ikke har udfaset i samme grad, som vi har gjort i Danmark.
Men jeg synes nu, det er lidt urimeligt, at hr. Hans Christian Schmidt mener, han skal være minister for at kunne få en saglig belysning af et spørgsmål i det danske Folketing.
Frode Sørensen (S), 2001-03-01:
Der har været to konkrete spørgsmål vedrørende tilbageførsel af provenuet.
Ved lovens indførelse i 1996 blev det jo vedtaget, at jordbrugserhvervet skulle kompenseres for afgiften på pesticiderne, og det skete ved en nedsættelse af den amtskommunale grundskyld. Tidligere blev provenuet af den statslige del af den amtskommunale grundskyld brugt til finansiering af henholdsvis promilleafgiftsfonden for landbruget og promilleafgiftsfonden for frugtavlen og gartneribruget samt anvendt til miljøforbedringer i landbruget.
Jeg kan oplyse, at det stadig væk sker.
Der blev eksempelvis i 1998, hvor der var indtægter fra pesticidafgiften på 298 mio. kr., brugt 50 mio. kr. af de penge til de omkostninger, der er i forbindelse med godkendelse, tilsyn og kontrol med pesticiderne, 176,9 mio. kr. blev overført til de førnævnte promilleafgiftsfonde, og restprovenuet, som jeg kan regne ud til 71,1 mio., blev overført til Fødevareministeriet.
Tallene for 1999: Der er indtægterne fra pesticidafgiften 445 mio. kr., overførsel til promilleafgiftsfondene 202 mio. kr., de 50 mio. kr. stadig væk til godkendelse og tilsyn m.v., og restprovenuet til Fødevareministeriet.
Så der sker altså en fuldstændig tilbageførsel af disse penge.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-03-01:
Jamen jeg vil gerne takke skatteministeren for de svar, der kom her, og jeg vil så bare sige dette til skatteministeren: Jeg tror, vi nåede op på, at det var omkring et par hundrede millioner kroner, der er blevet overført til Fødevareministeriet i det seneste oplyste år, som skatteministeren kom med, men det, der er lidt tankevækkende er jo, om der er gået lidt politik i de 200 mio. kr., for man kunne jo godt have forestillet sig, at de 200 mio. kr. var blevet overført til promillefonden.
Jeg forstår nu, at det er lidt andre ting, man bruger dem til, og her kunne det måske nok være interessant, når man tager næsten halvdelen af de 200 mio. kr., som er øremærkede landbruget.
Altså jeg er ikke helt klar over det, men vi kan også stille spørgsmålet, når vi kommer i udvalget, for det er jo svært lige at have det her gjort specifikt op, men jeg synes, det er lidt interessant, når man nu bruger det, om det bliver ført tilbage til landbruget. Så vil jeg sige til hr. Niels Bloch Jespersen, at jeg forstår ikke, hvad det var.
Altså det minder sådan lidt om, at det er en tale, der er skrevet, inden vi fik debatten, for hvad er det med, at man manipulerer med embedsmænd og sådan noget?
Overhovedet ikke.
Det diskuterede vi overhovedet ikke en eneste gang.
Hvad jeg sagde, var kun, at jeg synes, det kunne være rart, hvis vi i dag kunne få lov til at få den tilbagemelding, at vi nu nedsætter et udvalg til at begynde at arbejde med at lave et belastningsindeks eller en rubricering af de her pesticider.
Det kan da godt være, at det til at starte med ser svært ud, men vi kunne da i det mindste nedsætte et udvalg og så prøve at gå i gang med arbejdet, ligesom vi har gjort med hensyn til hyppigheden.
Så jeg synes faktisk kun, at det er en imødekommelse, og jeg går ud fra, at det faktisk også vil være det, som vi måske i udvalget kan finde ud af sammen, nemlig at vi da kan prøve at sætte det i gang. Jeg har ikke hørt nogen sige, at det er en dårlig idé, hvis man kan præmiere dem, der bruger de mest miljøvenlige midler, og det er jo det, hele debatten går på.
Vi kunne vel godt prøve at sætte et udvalgsarbejde i gang.
Når vi nu har gjort det på det andet område, kunne vi vel også gøre det på det her område.
Det kunne jo være, at det viste sig, at det kunne lade sig gøre.
Frode Sørensen (S), 2001-03-01:
Til hr. Hans Christian Schmidt kan jeg sige, at det er skatteministerens opgave at sørge for, at det restprovenu, der er, overføres til Fødevareministeriet, og så vil det nok være rimeligt, hvis man har lyst til at stille spørgsmål til benyttelsen af den side af sagen.
Det må jeg erkende.
Det blander vi os ikke i fra Skatteministeriets side.
Så skylder jeg en enkelt lille oplysning: Jeg har en forventning om, at der stadig væk står marts på kalenderen, når vi har rapporten.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-03-01:
Jamen tak for den sidste oplysning.
Jeg vil så bare have skatteministeren til at bekræfte det, som jeg mener skatteministeren sagde ved indledningen: at man kan bekræfte, at samtlige midler, der opkræves på pesticidafgiften, føres tilbage til landbruget.
Mariann Fischer Boel (V), 2001-03-01:
Det glæder mig, og det kommer selvfølgelig heller ikke bag på mig, at skatteministeren er lige så interesseret som Venstre
i, at der sikres finansiering for de forslag, der bliver fremsat, og derfor er jeg også overbevist om, at skatteministeren har orienteret sig om, at der i Venstres forslag til finansloven var fuld finansiering for forslaget om straksafskrivning af edb-investering.
Jeg vil godt vende mig til de tal, prisen for det her forslag, som skatteministeren nævner.
Jeg kunne jo godt se på ministermøderesumeet fra forleden dag, at man regnede med, at det ville koste 400 mio. kr. på længere sigt.
Så har jeg sådan af interesse for sagen kastet mig over Finansministeriets vurdering af Venstres udspil til ændring af finansloven, og på stort set samme tidspunkt, som Skatteministeriet opgør udgiften til 400 mio. kr., så regner man i Finansministeriet med, at udgiften er 325 mio. kr. Jeg vil godt høre, hvor de divergerende opfattelser af prisen for at indføre forslaget egentlig opstår, for man tager nemlig udgangspunkt i den samme hardwareinvestering på de ca. 12 mia. kr. om året.
Det andet spørgsmål er: Effekten af tabsfradragsordningen er jo ikke indregnet i de tal, ministeren kommer frem med, på lidt længere sigt.
Og så til allersidst: Dybkjærudvalget i Forskningsministeriet har i en publikation anbefalet straksafskrivning på IT-investering.
Jeg vil godt høre, hvad skatteministeren måtte mene om det forslag.
Ole Hækkerup (S), 2001-03-01:
Det her forslag går som nævnt ud på, at det skal være muligt at straksafskrive edb-hardware, ligesom det er muligt for software i dag.
Forslaget er selvfølgelig på mange måder et sympatisk forslag, og det er jo også vanskeligt at være usympatisk, når man bruger 2,7 mia. kr. bare det første år, hvor straksafskrivningen skulle gælde.
De penge, der bruges, skal naturligvis findes, og hvis dette forslag vedtages, uden at der også ligger en aftale om at finansiere det, så efterlades der et hul i kassen, ikke bare et stort hul til næste år, men også et hul på flere hundrede millioner kroner i årene fremover.
Jeg tror for så vidt, at forslagsstillerne vil være enige med mig i, at det ville være helt uansvarligt, hvis Folketinget blot vedtog en masse nye udgifter uden at skele til, hvordan de skulle betales.
De to ting hænger jo netop sammen.
Fulgte vi derfor forslagsstillernes ønske og vedtog dette uden at have en sådan aftale, ja, så kunne man med rette beskylde os for utidig uansvarlighed.
For os er det derudover rigtigt, at afskrivningsreglerne fastsættes under hensyntagen til aktivernes faktiske forældelse, sådan at der bliver den bedst mulige sammenhæng mellem de økonomiske og de skattemæssige afskrivninger.
Vil sammenhængen mellem de skattemæssige og de økonomiske afskrivninger så blive større eller mindre, hvis det her forslag vedtages?
Efter vores vurdering vil sammenhængen blive mindre, simpelt hen fordi meget edb-hardware økonomisk ikke afskrives over kun 1 år, men med dette forslag skattemæssigt ville kunne blive det.
Så alt i alt vil sammenhængen mellem de økonomiske og de skattemæssige afskrivninger blive mindre.
Forslagsstillerne nævner derudover en række bekymringer
vedrørende tabsfradragsordningen, der blev vedtaget i december sidste år, altså for to måneder siden, og som er indført med virkning fra indkomståret 2001
, og forslagsstillerne mener, at der er en risiko for, at den ordning ikke i praksis vil få den effekt, som den er tiltænkt.
Vi mener nok, at det er lovlig tidligt at evaluere ordningen, men forslagsstillerne fremhæver, at netop på grund af tabsfradragsordningen vil provenutabet ikke være nær så stort, som man ellers kunne frygte.
Til besvarelse af det spørgsmål, og det emne er jo allerede rejst, skal jeg blot henvise til Bilag 1 i udvalgets behandling af dette beslutningsforslag.
Det er nemlig et spørgsmål, som jeg selv har stillet, som handler om, hvad omkostningerne ved den foreslåede ordning i B 108 præcis vil være.
Flemming Hansen (KF), 2001-03-01:
Det er meget sjældent, at vores statsminister får ros i pressen, men jeg noterede mig, at han fik ros for sin nytårstale i år.
Det glædede mig da på hans vegne, for jeg synes, det er overordentlig sjældent, at man oplever det.
Han har sikkert trængt til det.
Ja, han fik bl.a. ros fra Det Konservative Folkeparti og fra en meget stor del af befolkningen, pressen, fordi han havde mod til at sige, at Danmark skal være verdens bedste IT-land. Det er Det Konservative Folkeparti enig i, og vi synes, at dette beslutningsforslag i virkeligheden er en naturlig konsekvens af det, statsministeren sagde.
Om vi bliver verdens bedste, kan jeg ikke svare på, men det er der i hvert fald bedre mulighed for end med de regler, vi har i dag, og det interessante er, at hr. Ole Hækkerup jo i virkeligheden bekræftede, at sådan er det.
Hr. Ole Hækkerup stillede så spørgsmål om finansieringen, og det har jeg stor respekt for, men der kan jeg sige, som fru Mariann Fischer Boel sagde, at dette års finanslov jo er i gang, men jeg skal garantere for, at Det Konservative Folkeparti gerne vil være med til at finde pengene til at finansiere dette forslag med ved den førstkommende finanslov.
Det var vi i øvrigt også den finanslov, vi lagde ændringsforslag frem til. Hvor stort det bliver, får vi besvaret gennem hr. Ole Hækkerups spørgsmål, så det er spændende, og derfor kan vi se på det under udvalgsarbejdet, men jeg er overbevist om, at forslaget vil have en kolossal effekt for Danmarks virksomheders muligheder for at klare sig fremover.
IT er ét af nøgleordene, når det drejer sig om at komme videre, at klare sig i konkurrencen, og paradokset er jo så også, at udviklingen går så kolossalt stærkt, at den IT-investering, man laver, meget vel kan være forældet på utrolig kort tid.
Jeg tror ikke, at der er nogen af os, der som personer ikke har prøvet at købe sådan en maskine, og så opdager man 3 år efter eller 1 år efter, at det var ærgerligt, at man ikke ventede, for den er allerede forældet.
Niels Bloch Jespersen (S), 2001-03-01:
Vi har jo prøvet det før.
Jeg vil godt konkret bede hr. Hans Christian Schmidt, som jo har forberedt sig grundigt på denne genfremsættelse, om at komme med eksempler på, hvilke stoffer det er, der skal have den lave afgift, og hvilke der skal have den høje.
Så vil jeg samtidig bede hr. Hans Christian Schmidt om at tage stilling til, om denne farlighed er helt totalt uafhængig af, om man sprøjter tæt ved et vandløb, hvor det dræner, om det er uafhængigt af, hvilke biotoper der er i nærheden, og om det er uafhængigt af, hvorvidt der er lerjord eller sandjord, og jeg kunne fortsætte.
Jeg vil gerne have kriterierne, som hr. Hans Christian Schmidt som den eneste i forhold til alle de sagkyndige og den forskning, der arbejder med det, vil have skal ligge til grund for denne afgift.
Mariann Fischer Boel (V), 2001-03-01:
Jeg er lidt skuffet og en smule forbavset over hr. Aage Frandsens sådan meget kategoriske afvisning af forslaget
, for vi har jo allerede i Skatteudvalget modtaget en henvendelse - Bilag nr. 2 - hvor en person, som vel ikke er ukendt for hr. Aage Frandsen, roser forslaget.
Jeg ved ikke, om det ikke gør indtryk på ordføreren fra SF, at det er en meget kendt person fra Socialistisk Folkeparti, som roser forslaget, og vedkommende har altså et vist kendskab til effekterne af tabsfradragsmodellen
, når den skal praktiseres i virkeligheden.
Aage Frandsen (SF), 2001-03-01:
Det er jo altid en afvejning, hvordan de skattemæssige afskrivninger skal være i forhold til de, skal vi kalde det, reelle økonomiske afskrivninger, og det er svært at sige, hvad helt præcist det er sådan objektivt, hvis man kan tale om noget sådant.
I det her tilfælde, hvor man foreslår, at der skal være tale om straksafskrivning, tror jeg nok, man er klar over, at hvis man gjorde det, så ville det være en for hurtig mulighed for at kunne afskrive, så ville det være mere, end de økonomiske afskrivningsregler tilsiger.
Det er så et spørgsmål, hvor grænsen skal være i forhold til de afskrivninger, som rent faktisk foretages i virksomhederne, og der kan jeg forstå på det ordvalg, der anvendes, at man siger 1 år.
Så siger hr. Flemming Hansen også alligevel 3 år, og det er vel ikke ligegyldigt, om det er 1 år eller 3 år.
Jeg tror nok alligevel, man må sige, at når det drejer sig om det, som forslaget her omhandler, så er der ikke tale om, at de økonomiske virksomheder afskrives over 1 år.
Det tror jeg nok er usædvanligt, og hvis det var tilfældet, tror jeg man må sige, at det ikke er sikkert, det
er det mest økonomiske, man har foretaget sig.
Det her er jo noget, som vi forholdt os til så sent som i efteråret, og det kan vel ikke overraske forslagsstillerne, at vi, der var med til at lave det i efteråret også i forbindelse med tabsfradragsordningen, ikke mener, at man skal lave de her ting om nu.
Derfor afviser vi selvfølgelig også forslaget, som det ligger.