Tina Nedergaard (V), 2006-03-28:
Lovforslaget, vi nu skal behandle, er en udbygning af lovforslag nr. L 101, som vi netop andenbehandlede tidligere på dagen.
Samlet udgør de to lovforslag en pakke af forbedringer til folkeskolen, forbedringer, der skal medvirke til, at den danske folkeskole kan møde fremtidens udfordringer, som allerede i dag har vist sig meget tydelige.
Desværre har vi også en gruppe børn og unge, som efter grundskolen ikke føler sig tilstrækkeligt rustede til at starte på eller gennemføre en ungdomsuddannelse.
Der er givetvis mange årsager, men det er vores mål i Venstre at eliminere eller i hvert fald reducere de barrierer, der er for, at barnet gennem sit skoleforløb erhverver de færdigheder og kundskaber og sociale kompetencer, som er afgørende for at klare sig i videreuddannelse og i livet som helhed.
Som behandlet tidligere i dag øger vi derfor fokus på det enkelte barn.
Obligatoriske prøver efter 9. klasse og nationale test og øgede evalueringer og flere redskaber hertil indgår i vores samlede initiativer, mens dette lovforslag fornyer folkeskolens formålsparagraf med henblik på at præcisere skolens flersidige opgave, nemlig at forberede eleverne på deltagelse i et frit demokratisk folkestyre, at give dem kundskaber og færdigheder, der gør dem i stand til at videreuddanne sig og giver dem lyst til at lære mere, samt udvikle arbejdsmetoder og rammer for en god udvikling af barnet.
Tiden forhindrer en detaljeret gennemgang af formålsparagraffen.
Hovedpointen er imidlertid, at vi holder en god og solid balance mellem den brede udvikling af barnets kompetencer på den ene side og dets faglige kompetence på den anden.
Samtidig afsætter vi med forslagets vedtagelse ekstra timer i dansk og historie.
Vi har allerede siden VK-regeringens tiltrædelse indført flere matematiktimer og styrker nu yderligere undervisningen.
Vi indfører ligeledes individuelle elevplaner for at fremme barnets læring og udvikling.
Elevplanerne skal indeholde oplysninger om resultater af den løbende evaluering, der allerede pågår, og opfølgningen herpå.
Elevplanerne skal være støtte i den daglige undervisning, men skal også udgøre et styrket fundament for skolehjem-samarbejdet.
Intet er vel vigtigere end en konstruktiv dialog hjemmet og skolen imellem.
Desuden indeholder forslaget bestemmelser om offentliggørelse af landsresultater af de nationale test, mens der udarbejdes en landsprofil.
Vores opfattelse i Venstre er, at vi ikke behøver at opfinde den dybe tallerken i folkeskolen gang på gang, hvorfor kommunerne med fordel kan lære af hinandens eksempler.
Ligeledes præciseres kommunalbestyrelsens ansvar over for folkeskolen, i og med at den årligt skal udarbejde en kvalitetsrapport og tage aktiv stilling til folkeskolen i dens kommune.
Det gøres for at sikre kvaliteten i folkeskolen for børnenes skyld.
Dermed fastslår vi en gang for alle, at skolen er kommunens ansvar, ikke statens – det enkelte barns læring er kommunens ansvar, ikke statens.
Vores samlede initiativer vil uundgåeligt sikre, at der bliver sat mere fokus på børnenes læring og udvikling, lærere, forældre og kommunalbestyrelser, som har ansvaret for barnets læring på forskellig vis, får bedre redskaber til at leve op til deres ansvar.
Vores målsætning er entydig: Bedre uddannelse og undervisning til vore unge i en lokalt forankret dynamisk folkeskole, hvor udveksling af ideer, erfaringer og gode samarbejdsrelationer blomstrer skolerne og kommunerne imellem.
Vi kan med det lovforslag, vi netop har behandlet i eftermiddag, og det foreliggende klart sige, at vi er på vej med en styrkelse af den lokale folkeskole, og vi tror på, at dette vil være med til at løfte også den gruppe børn, som man i alt for mange år har svigtet og dermed undladt at sikre en ungdomsuddannelse.