runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sonja Albrink (CD), 1998-06-11:
CD er tilfreds med, at en uoverskuelig lov kan erstattes med en mere rimelig lov, der går i den rigtige retning.
Vi håber også, at denne lov er til at leve med - i modsætning til den eksisterende lov, der jo mildest talt er urimelig.
CD's ønsker har fra starten været, at afgifter på emballage skulle bredes ud til alle former for emballage uanset indhold, og det er nu lykkedes at udvide emballageafgiften og gøre den vægtbaseret, og det er vi glade for.
CD havde håbet, at vi allerede nu kunne have bredt den
CD har også presset på, for at vi kunne få denne her ændring af afgifterne færdig inden sommerferien, og jeg vil gerne sige tak til skatteministeren, fordi vi har nået at få forslaget fremsat og forhåbentlig behandlet færdigt, inden vi går på ferie.
Der er kommet nogle nye forslag til ændringer i høringssvarene, som vi i CD gerne vil se nærmere på, og som vi vil tage op under udvalgsbehandlingen.
Vi er tilfredse med de ændringer, som gør loven mere enkel og mere effektiv, og først og fremmest er det vigtigt for CD at sikre den mest fair konkurrence.
Af de ting, som vi også bør diskutere i udvalget, er en sikring af retursystemet for vinflasker.
CD vil sikre sig, at lovforslaget bibeholder en økonomisk tilskyndelse for forbrugerne, detailhandlerne og grossisterne til, at vinflaskerne skal retur til producenter eller andre, der genbruger glasset.
Vi må derfor se på afgifterne på det område under udvalgsbehandlingen.
Der har også været et par henvendelser om det administrative bøvl fra f.eks. den lille slagtermester og andre, der pludselig f.eks skal til at opgive, hvor meget mayonnaise de har solgt i plasticbakker, som de selv påfylder.
Lad mig slutte med at sige, at vi er kommet i den rigtige retning, og vi er godt tilfredse med denne lov som erstatning for den gamle.
Vi vil gøre vores til, at vi får en god udvalgsbehandling, sådan at vi forhåbentlig kan få en god, retfærdig lov, når vi trykker på knapperne ved tredjebehandlingen.
Frank Aaen (EL), 1998-06-11:
Dette lovforslag er fremsat af skatteministeren, men det er jo kulturministeren, der har lavet det, og jeg må jo sige, at det er også hos kulturministeren, alle lobbyisterne har haft deres gang.
Og jeg synes, vi for vores vedkommende kan starte sådan en debat med at sige til lykke til idrættens lobbyister med, at de gennem en energisk indsats fik forhindret de nødvendige ændringer i den hidtidige fordeling og fik fastholdt det resultat, de har opnået ved, at de fra 1989 til 1996 har fået fordoblet tilskuddet af tipsmidlerne til idrætten og specielt eliteidrætten, samtidig med at de samme idrætsorganisationer vælter sig i sponsorpenge og tv-indtægter.
For det er sådan, at også efter at denne lov er vedtaget, er det eliteidrætten her i landet, der flyder i penge, mens den uorganiserede idræt, de lokale klubber og de sociale og de humanitære organisationer mangler penge.
Vi er ikke fjender af idræt, slet ikke, men vi er imod den skævhed og den forgyldning, som vi dokumenteret ved fremmer pamperi og fremmer masseansættelse af konsulenter og lobbyister med masser af flotte kurser og med opbygning af store pengetanke.
Vi ønskede en ændret fordeling af tipsmidlerne: mindre til eliten og mere til breddeidrætten.
Og vi ønskede også en ændring af fordelingen af midlerne: væk fra den fordeling som vennetjenester, der i øjeblikket foregår i vidt omfang, og over til en langt højere grad af lovbundne tilskud, f.eks. til forskellige organisationer.
Og jeg vil igen erindre om, at vi i Finansudvalget har rejst spørgsmål om det, at man ved siden af de mekanismer, der i øvrigt er til fordeling af tilskud, stadig væk har den uskik, at visse partier i Folketinget i forbindelse med finanslovaftaler også lige kan få begunstiget nogle af vennerne ude i organisationerne med særlige tilskud finansieret via tipsmidlerne.
Dér er der en masse, som vi vil betegne som direkte ulækkert med hensyn til den måde, pengene fordeles på, og hvor der burde indføres meget klarere og mere lovbundne regler, end sådan som det foregår nu.
Der var mulighed for at få ændret tingene, for der var tætte forhandlinger mellem SF, Enhedslisten og Kulturministeriet og skiftende kulturministre om at få en anden fordeling, men det lykkedes ikke.
Der var næsten en aftale, men man sprang i målet.
Og jeg har forstået, at man oven i købet forhandlede på skrømt med os, samtidig med at man i realiteten havde en aftale med V og K.
Vi synes ikke om den arbejdsform, og vi synes, det havde været klogere at foretage en mere demokratisk og socialt mere ansvarlig fordeling af de her penge, end der er lagt op til, og vi beklager, at det endte, som det gjorde.
Men altså til lykke til lobbyisterne!
Og hvis nogen skulle være i tvivl, så stemmer vi altså imod lovforslaget
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1998-06-11:
Jeg tror, at vi alle hurtigt kan blive enige om, at vi må begrænse brugen af forskellig emballage.
Er det her forslag så klogt skruet sammen?
Er det sådan, at man virkelig har tænkt i miljøbaner, da man skruede dette lovforslag sammen?
Det synes jeg desværre ikke det bærer præg af.
Det bærer præg af, at man har været for vilkårlig.
F.eks. siger ministeren i sin fremsættelsestale: »Der foreslås endelig nedsættelse af den afgiftsgodtgørelse, der ydes ved udførsel af vinflasker m.v. til genpåfyldning i udlandet. Godtgørelsen er i dag 100 pct., hvilket foreslås nedsat til 80 pct.« Vi har fået beskrevet af forskellige i Skatte- og Afgiftsudvalget, hvilket følger det vil få.
Vi er selvfølgelig spændt på at se ministerens kommentarer til de henvendelser. Men hvis ellers det er nogenlunde rigtigt, hvad disse henvendelser har demonstreret for os, mister man klart en miljøeffekt ved at ændre satsen, som regeringen her lægger op til.
Vi har også fået demonstreret andre ting i Skatteudvalget, og når jeg læser forslaget og ser disse indvendinger, kan jeg ikke andet på nuværende tidspunkt end konkludere, at det ikke er lavet godt nok.
Her må jeg på samme måde som ved det foregående lovforslag spørge, hvorfor vi ikke får ordentlig tid til at gennembehandle et sådant forslag, så vi kan få mulighed for at undersøge de indvendinger.
Er indvendingerne virkelig sagligt motiverede?
Og hvordan gør man sådan på en ordentlig måde?
Det kan ikke være rimeligt, at først dummer man sig, og så spiller man ud her i den sidste måned, hvor alle ved, vi har travlt, og lægger nogle andre principper frem og møder en omfattende kritik.
Derfor må vi sige, at sådan som det ser ud nu, vil vi ikke tage ansvaret for forslaget i den foreliggende form.
Sigtet er rigtigt, men et godt sigte skal man altså ikke ødelægge, fordi det arbejde, man lægger frem, ikke er gennemarbejdet godt nok.
Kim Behnke (FP), 1998-06-11:
Hr. Flemming Kofod-Svendsen var heroppe og gøre opmærksom på problemerne med hensyn til flaskegodtgørelse ved eksport osv.
Jeg skal spørge hr. Flemming Kofod-Svendsen, om han ikke har set bilag 11, hvor embedsmændene på side 13 bliver spurgt om det, og på side 14 svarer de, at et forslag om nedsættelse af godtgørelse er principielt rigtigt, hvorefter det senere konkluderes, at man ikke vil gøre noget ved det, fordi man regner med, at man får skudt ikrafttrædelsen frem til den 1. januar 2000, og så må virksomheden jo finde ud af at indrette sig.
Den mellemliggende tid kan så udnyttes til at overveje alternativer og måder.
Det vil altså sige, at man har identificeret problemet, men man skal først se skaderne ske og have virksomhederne til at have tab.
Så mit spørgsmål til hr. Flemming Kofod-Svendsen er: Har Kristeligt Folkeparti ikke set, at det spørgsmål har embedsmændene også svaret arrogant på ligesom de andre 14 sider arrogante svar, vi har fået?
Søren Kolstrup (EL), 1998-06-11:
Man kan jo takke for ministerens svar, og jeg synes, det var interessant, at ministeren var indstillet på, at forslaget godt kunne tænkes ændret - om ikke på kort sigt, så i hvert fald på mellemlang sigt - så det blev mere miljøvenligt.
Jeg kunne også forstå på ministeren
, at hvis han ikke lige umiddelbart var tilbøjelig til at gøre det, var det udelukkende af tekniske grunde.
Herregud, vi skal jo finde en formel, men jeg vil alligevel godt spørge, om ikke ministeren mener, at man forholdsvis hurtigt - ja, måske nærmest den dag i morgen eller overmorgen - kunne finde ud af, hvordan det kunne sikres, at komposterbart affald simpelt hen blev friholdt.
og dermed får man skærpet miljøprofilen i forslaget.
Så jeg vil godt lige høre ministerens kommentar dertil.
Kim Behnke (FP), 1998-06-11:
Ministeren fortalte fint om, hvordan borgerne, befolkningen er trætte af overemballering.
Fuldstændig enig.
Det er ikke overemballering, det er en nødvendig emballering.
Så vil jeg i dag lære ministeren et nyt ord - incitament.
Et meget fint ord, incitament.
Lige præcis på spørgsmålet om de komposterbare og spiselige emballager burde der ligge et ændringsforslag, der hedder, at hvis en virksomhed kan dokumentere - og virksomheden skal have bevisbyrden - at den har en emballagetype, der er komposterbar eller spiselig, og det sidste er der faktisk også nogle der er, er der ikke nogen afgift på.
Så ville man nemlig fremme en udvikling, en udvikling, hvor vi i Danmark er 10 år bagud i forhold til omverdenen.
I lande som Canada, Japan og Østrig går udviklingen omkring komposterbare og spiselige emballager med stor hast, men lige præcis Miljøstyrelsen, det værste sted, ministeren overhovedet kunne spørge, har en meget fuldstændig i stål sat ideologisk holdning, der hedder, at vi skal ikke have komposterbare og spiselige emballager i Danmark, fordi emballager skal genanvendes.
Og den holdning har gennem de sidste 10 år forhindret og stoppet udviklingsprojekter, forskningsprojekter på Landbohøjskolen og andre steder.
Nu har Forskningsministeriet meget modigt bevilget en lille bitte pose penge til forskning i komposterbare og spiselige emballager, men det er slet, slet ikke nok i forhold til den forskning, der burde være foregået, og hvor vi er 10 år bagud i forhold til omverdenen.
Så lad mig også sige omkring papir, at det er jo dumt, at alt papir bliver regnet under ét, for der er forskel på, om det er et stykke rigtigt papir, der kan genbruges, eller om det er et stykke papir, der f.eks. er glittet, lakeret eller paraffineret, så det ikke kan genbruges.
Afgiften er den samme, hvad enten papiret kan genbruges eller ej. Dér burde også være en forskel, sådan at man fremmer genbrugelige paptyper og papirtyper og fjerner dem, der bliver lakeret og paraffineret, eller i hvert fald lægger afgiften dér.
Sådan nogle ting er med til at fremme en økologisk og miljørigtig udvikling, som der ikke er nogen der har noget imod, i hvert fald ikke når det gælder emballage.
Jeg skal gerne bistå ministeren.
Ud over Fremskridtspolitik er det en af de ting, jeg ved noget om.
Jeg har 7-8 hyldemeter om emnet med materiale fra hele verden omkring det, så jeg skal gerne bistå ministeren.
Men lad være med at spørge i Miljøstyrelsen, for de er modstandere af det her, lige meget hvad.
Hugo Sørensen (S), 1998-06-11:
Til emballering af bl.a. kød anvender supermarkederne folier fremstillet af blød PVC.
PVC er et olieprodukt med et højt indhold af klor.
Bortskaffelsen af disse folier medfører negative miljømæssige konsekvenser, da folierne ikke genvindes, men udelukkende bortskaffes via affaldsforbrænding.
Der anvendes skønsmæssigt 700 t årlig af disse bløde PVC-folier i Danmark.
Folierne til emballering af levnedsmidler skal overholde de krav, der er til levnedsmiddelemballager med hensyn til migration og udgangsstoffer.
Visse levnedsmidler har meget specifikke krav
Der er imidlertid nu udviklet alternative folier, som ikke har PVC'ens bivirkninger på miljøet ved bortskaffelse.
På den baggrund foreslås en afgift på 12 kr. pr. kg PVC-folie, således at der skabes et klart økonomisk incitament til at anvende de mere miljøvenlige folier.
Mariann Fischer Boel (V), 1998-06-11:
Skatteministerens forslag om afgift på folie, der er fremstillet af det bløde PVC, minder i nogen grad om et lignende forslag, som vi også har haft i skatteministerens regi, om afgift på vækstfremmere.
For PVC's vedkommende er det heller ikke et spørgsmål om direkte sundhedsfare i forbindelse med anvendelse til emballering af fødevarer, men derimod nogle negative miljøkonsekvenser med at få bortskaffet emballagen og i det her tilfælde altså forbrændt den.
Men nu har vi den grundopfattelse, at hvis et produkt - og det er i det her tilfælde PVC'en - er belastet med store negative miljøkonsekvenser, burde det vel egentlig være sådan, at man fastsatte en overgangsordning for derefter fuldstændig at udfase produktet i stedet for at legitimere brugen af det blot ved at lægge en afgift på.
Der er også rejst et spørgsmål i bemærkningerne til lovforslaget om problemer med lovmedholdelighed i relation til art. 95 i EF-traktaten om diskriminerende afgifter.
Det er også et område, som vi vil koncentrere os lidt om for at få belyst det yderligere under udvalgsbehandlingen.
Men vi mener trods alt, at skatteministeren har et point med det her forslag, og vi tror heller ikke fra Venstres side, at der vil være nævneværdig provenugevinst.
Man beregner i lovforslaget, at der skulle være et provenu på 8 mio. kr. ved uændret forbrug, men vi er da overbevist om, at forbruget, hvis det her lovforslag vedtages, vil falde væsentligt, og den udgift til at administrere ordningen, som ligger på godt og vel 2,2 mio. kr., vil i hvert fald så være dækket ind.
Så Venstre vil gå ind i udvalgsarbejdet med en positiv indfaldsvinkel til forslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 1998-06-11:
Politik er også en gang imellem at tænke sig om og ikke bare lægge hovedet i blød og lade være med at tænke sig om.
Vi synes, at det her forslag egentlig er fornuftigt.
Undtagelsesvis synes vi, at det er fornuftigt at lægge afgifter på sådan nogle ting, for på det her område har det
jo en adfærdsregulerende effekt.
Vi skal væk fra at bruge PVC'en.
Vi skal bruge nogle andre midler, nogle andre folietyper, som ikke forurener og sviner så meget.
Så derfor synes vi, at det er et relativt fornuftigt forslag fra en relativt fornuftig socialdemokratisk skatteminister.
Men vi kunne også godt tænke os, at man fik nogle fornuftige overgangsordninger, så incitamenterne fra forretningernes side, fra producenternes side betød, at de også kunne lave de her andre produkter. Så vi vil altså støtte forslaget, men vil prøve at arbejde for, at der kommer nogle fornuftige overgangsordninger, så alle kan være tjent med det her forslag.
Det er et godt nok forslag.
Aage Frandsen (SF), 1998-06-11:
Formålet med det her forslag er, at man udfaser anvendelse af PVC til indpakning af levnedsmidler.
Det, som for os er helt afgørende her, er, at det har en adfærdsregulerende virkning, og det ideelle ved forslaget ville være, at der var nul kroner i gevinst, så man lige så langsomt fik overflødiggjort lovforslaget. Jeg kan sige, at det burde gælde generelt for alle grønne afgifter, at det ikke så meget er provenumæssig henseende, det drejer sig om, som det er anden form for ønske, nemlig adfærdsregulering, og det gælder det i høj grad ved det her lovforslag.
Forslaget er jo en udløber af de drøftelser, der har været mellem regeringen, CD og SF om emballageafgiften.
I den forbindelse havde vi gerne set, at man også havde fået mere ram på PVC, men det var af administrative grunde ikke muligt.
Ole Stavad (S), 1998-06-11:
Jeg kan høre, der er mange gode spørgsmål på vej fra udvalget.
Dem vil vi gøre os umage for at besvare.
Men jeg må nok sige til hr. Kim Behnke, at det er altså meget svært, hvis man ikke selv er ekspert - det kan jeg så forstå hr. Kim Behnke mener han er - at give tilstrækkelig gode svar til udvalget, hvis ikke man må spørge dér, hvor ekspertisen befinder sig i centraladministrationen.
Når jeg bad om ordet, var det mest for at gøre en bemærkning til hr. Søren Kolstrup, der siger, at det udelukkende var af tekniske grunde, vi ikke var gået videre.
Nu er det i hvert fald i den sammenhæng her en lidt bredere fortolkning af ordet tekniske.
Det er udelukkende af hensyn til, at de folk, som vi har støttet os til, og som gerne skulle være dem, der ved mest om det her, ikke tør gå længere, fordi de siger, at hvis vi går videre på det nuværende grundlag, end vi har foreslået her, risikerer vi, fordi vi ikke ved tilstrækkeligt, ikke har fået undersøgt tilstrækkelig mange ting, at vi kommer til at gøre mere skade end gavn. Hvis vi går ud over incitamentet til at begrænse overflødig emballage mest muligt, risikerer vi, at vi får givet incitament til at skifte over til emballagematerialer, som skader mere end dem, man vælger i forvejen.
Så hvis det er af tekniske grunde, kan vi godt vælge ordet tekniske, men så snart vi er nogenlunde sikre på, at vi har et grundlag, hvor vi kan lave det her endnu mere miljørigtigt, har jeg givet tilsagn om, at så vil regeringens vilje ikke mangle.
Det vil jeg også gerne give på skrift under udvalgsarbejdet, så de fælles målsætninger, jeg tror vi har på det her felt, er fælles målsætninger, vi kan give en styrke også i forhold til det arbejde, der skal foretages videre, for at vi hurtigst muligt kan komme videre.
Og så vil jeg foreslå, at man stiller de forskellige konkrete modeller, man måtte ønske vurderet, som spørgsmål under udvalgsarbejdet.
Sonja Albrink (CD), 1998-06-11:
CD kan støtte dette forslag, som jo skal ses i forlængelse af det forslag, som vi diskuterede før.
Det ser ud til, at vi får en rimelig og balanceret ordning på det hele.
Jeg må dog sige, at vi kender jo endnu ikke høringssvarene, og i CD vil vi gerne se, hvad høringssvarene bringer.
Derfor håber jeg, at vi under udvalgsbehandlingen kan nå dette.
Men et positivt tilsagn.
Klaus Kjær (DF), 1998-06-11:
Da Dansk Folkepartis skattepolitiske ordfører fortsat ikke kan være til stede i salen, skal jeg på vegne af Dansk Folkeparti fremsætte følgende bemærkninger til forslaget: Forslaget er igen et eksempel på forslag om afgifter, som alene tjener et fiskalt formål om end denne gang af beskedent omfang, men dog, mange bække små gør også en stor å. I Dansk Folkeparti tror man ikke på, at man på denne måde kan adfærdsregulere.
Vi mener, at det må være op til forbrugerne og producenterne, og det har jo også vist sig i praksis, at man er meget bevidste både fra forbrugerside og producentside omkring afskaffelse af PVC.
Som det så rigtigt blev sagt, jeg tror, det var fra fru Mariann Fischer Boel, er det jo ikke direkte sundhedsskadeligt at anvende PVC-holdig emballage til fødevarer.
Det er i forbindelse med bortskaffelsesprocessen, at der måske kan frigøres noget klor.
Også på det område er det jo tvivlsomt, hvor meget det påvirker miljøet med de forbrændingsanlæg og røgrensningsanlæg, man efterhånden har fået udbygget, og de krav, der bliver stillet til den slags af miljømæssige hensyn.
Rent faktisk er det jo tvivlsomt, om PVC i det hele taget har en miljømæssigt skadelig påvirkning i forbindelse med bortskaffelsesprocessen.
Men som sagt, Dansk Folkeparti tror på, at det her skal ordnes ad frivillighedens vej.
Forbrugerne bliver ikke gennem en afgiftspålæggelse opmærksom på, at det er et problem.
Det gør de kun via oplysning, ved holdninger, og på samme måde vil de stille krav til producenterne.
Fru Jensen, der køber en pakke kød i supermarkedet, konstaterer blot, at kødet er blevet lidt mindre til samme pris, eller at prisen er blevet en lille smule højere.
Men det er ikke på den måde, man giver oplysninger til forbrugerne om det rigtige valg af emballage.
Vi tror på oplysning, frivillige aftaler, og så tror vi i øvrigt ikke, at forslaget har nogen miljøbegrænsende effekt.
Peder Sass (S), 1998-06-11:
Dette lovforslag har som overskrift »Ændring af fordelingsnøgler m.v.«.
Bag denne lille overskrift har der i de sidste par år været udspillet et mediemæssigt drama.
Regnskaber har været gennemanalyseret af Rigsrevision, konsulentfirmaer m.v. Ingen organisationer, som modtager tipstilskud, har kunnet undgå at mærke, at samfundets øjne kritisk har vurderet, om de nu brugte deres bevillinger fornuftigt.
Denne proces har resulteret i en til tider fornuftig og konstruktiv dialog med de mange organisationer.
Der har været mange bolde i luften, som er blevet skudt ned eller sendt til hjørnespark.
Spillet har i flere situationer været gået helt i stå.
Taktikken er blevet ændret, hvilket bl.a. har betydet, at mulighederne for at indføre ansvarlige VLT-spil og en bedre kontrol med de såkaldte spilleklubber henstår som en opgave til en kommende folketingssamling.
Lovforslaget indeholder ændringer, som tager udgangspunkt i en erkendelse af, at det nugældende udlodningsprincip ikke er retfærdigt for alle modtagere.
I Socialdemokratiet har vi lagt vægt på, at de organisationer, der er omsætningsmodtagere, fik justeret deres tilskud, hvilket har resulteret i, at der er tilført yderligere midler til de sygdomsbekæmpende og de sociale organisationer.
Det har ligeledes været vort mål at styrke Team Danmark i deres bestræbelser på at fremme dansk eliteidræt på en socialt og samfundsmæssigt forsvarlig måde.
Lokale- og anlægsfondens formål har vi ønsket udvidet med friluftslivet
Men til gengæld er der en klar opbakning til etablering
af et idrætspolitisk idéprogram, hvis formål er at søge nye veje i idrætspolitikken.
Alle kan søge om tilskud
til projekter, så mon ikke vi kan sige, at ingen vandt, ingen tabte i debatten om ønsket til en satsning inden for udviklingsarbejdet? Så vi kan glæde os over, at dialogen i idrætsorganisationerne forhåbentlig alligevel har resulteret i, at man i et større omfang vil påtage sig et større ansvar over for socialt belastede børn og unge. Vi finder det i øvrigt hensigtsmæssigt, at tilskudsmidlerne overføres i faste, formålsbestemte puljer til en rækkede øgede ministerier i højere grad end det, vi hidtil har set. Der bliver mulighed for tættere at følge organisationernes indsatsområder og dermed en bedre mulighed for koordinering med de opgaver, som ministerierne skal løse.
Vi har imødekommet Grønlands og Færøernes ønske om at få deres egne overskudspuljer.
Det bliver en stor udfordring for vore nordatlantiske venner, at de nu skal til at dække
hele tilskudsområdet.
Vi håber det bedste for dette projekt og forventer, at de eksisterende store organisationer i Danmark vil bistå med råd, når Grønland og Færøerne får det fulde ansvar alene.
Selv om forslaget har været under forberedelse gennem længere tid, kan jeg ikke udelukke, at der under udvalgsarbejdet kan være grundlag for at se på, om der skal ske visse mindre justeringer m.v.,
hvorfor jeg allerede her vil tilkendegive, at vi ønsker at fjerne bemærkningernes formulering om, at tilskuddet til spejderhytter og vandrehjem ikke mere ydes af Friluftsrådet.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1998-06-11:
Man kan konstatere, at man bruger noget folie, som har en i hvert fald meget uheldig miljømæssig virkning.
Så kan man også fremstille nogle alternative folier, mere miljøvenlige, men de er dyrere.
Ved så at pålægge en afgift, så den folie, man ikke vil have brugt, ikke kan klare sig i konkurrencen, synes jeg netop, man på en god måde har brugt skattepolitikken på at fremme en rigtig miljøadfærd, og det er sådan, vi synes, at man skal bruge skattepolitikken: til at fremme miljøpolitikken, og derfor kan vi selvfølgelig støtte forslaget.