Ole Sohn (SF), 2002-11-18:
Indledningsvis vil jeg gøre et par bemærkninger om den overordnede økonomiske politik, for alt andet lige er den økonomiske udvikling i samfundet helt afgørende for, hvorvidt der bliver flere eller færre beskæftigede.
Det er også lidt en kommentarer til en af Socialdemokratiets ordførere, som mente at kunne konstatere, at den forrige arbejdsmarkedsreform under den socialdemokratiske ledelse var meget bedre, fordi der gik arbejdsløsheden ned og ned og ned, beskæftigelsen op og op og op.
Nu har vi fået en borgerlig regering, og så stiger arbejdsløsheden.
Det hænger måske ikke helt sammen med, at Socialdemokratiet så også mener, at det her er en socialdemokratisk arbejdsmarkedspolitik.
Men pointen er jo, at den økonomiske udvikling i samfundet er helt afgørende, altafgørende, for, hvorvidt folk kommer i job eller ej, så det, der var årsag til, at beskæftigelsen steg op gennem 1990'erne, var, at der blev ført en ansvarlig og fornuftig økonomisk politik, som gjorde, at der kom mere gang i hjulene herhjemme, og det betød, at arbejdsgiverne tog folk ind i beskæftigelse, fordi der var behov for dem.
Hvis det er sådan, at den begyndende ledighed, som vi har set en tendens til, bider sig fast og fortsætter, ja, så vil der ske det, at folk i stigende grad bliver arbejdsløse, uanset hvilken arbejdsmarkedsreform der bliver skruet sammen her i Folketinget.
Sådan er den økonomiske realitet, og sådan vil det også være fremover.
Derfor skal vi selvfølgelig gøre det, at en arbejdsmarkedsreform skal skrues sammen, sådan at det, vi politisk kan gøre, er, at vi sikrer, at vi forbereder den arbejdskraft, vi har, på at kunne indgå i de nye jobmuligheder, der bliver.
Vi har faktisk ikke mangel på arbejdskraft i Danmark, vi har jo 150.000 arbejdsløse, og det kan selvfølgelig godt virke lidt mærkeligt, når vi alle sammen er enige om, at om 10 år, ja, ikke engang om 10 år, men om 8 år, mangler vi omkring 90.000.
Det er jo et paradoks uden lige, men det, der er problemet, er, at vi har mangel på folk med de rette kvalifikationer.
Det er lige nøjagtig her, at arbejdsmarkedspolitikken kan gøre sin virkning, for vi skal jo sørge for at omskole, efteruddanne og uddanne arbejdskraften i retning af de områder, hvor der enten er mangel på folk, eller hvor vi kan forudse, at der vil blive mangel på folk. Så er spørgsmålet, og det tror jeg alle er enige om: Løser det forslag, der blev fremsat, den opgave?
Er der mulighed for, at arbejdsløse kan få den nødvendige kompetence i kraft af arbejdsmarkedsreformen?
Kan man få de nødvendige kompetencegivende uddannelser, som efterspørges?
Det er gjort tidligere, og når man gør det, er det ud fra den statistiske overvejelse, at hvis man lukker øjnene og ser ét år frem fra i dag, dag 1, så har 70 pct. af de arbejdsløse af sig selv fundet nyt job.
Hvorfor så bruge så mange ressourcer, når 70 pct. af sig selv finder nyt job inden for det første år?
Det skal vi selvfølgelig ikke over for de 70 pct., men vi skal da gøre det over for de 30 pct., hvor vi på forhånd ved, at de ikke af sig selv finder arbejde.
De kan jo stort set udpeges.
Derfor er opgaven selvfølgelig at sætte ind med en så tidlig indsats som overhovedet muligt, noget, som et stort flertal i Folketinget var enigt om, primært SF, Venstre og De Konservative, før valget.
Det var vi enige om før valget.
Det var lidt svært at overbevise den daværende arbejdsminister om det rigtige i det, fordi der også var et eller andet økonomisk aspekt i det, nemlig at det var en investering, som kostede noget.
Men nu skal jeg da lige love for, at tonen har fået en anden lyd, efter at Venstre og De Konservative ikke længere er i opposition.
Så spiller det med en tidlig indsats åbenbart ikke så afgørende en rolle længere, og det er beklageligt, for det kommer til at smerte os, hvis vi ikke har den kvalificerede arbejdskraft at stille til rådighed, når den tid kommer, hvor der bliver brug for den.
Jeg vil sige i overskriftsform, at arbejdsmarkedsreformen har mange gode elementer i sig, men det kniber, når man kommer ned i realiteterne.
Jeg synes, jeg har nævnt et eksempel her, nemlig det, at man udskyder den aktive indsats til efter år 1, hvilket jeg mener er et tilbageskridt.
Det andet, man kan spørge sig selv om, er: Bliver kvaliteten af den aktive arbejdsmarkedsindsats over for den enkelte arbejdsløse bedre med reformen?
Det må jo være det næste spørgsmål, der skal kunne besvares. Det har været sådan, at vi i årevis i arbejdsmarkedsreformer har skrevet, at der skal tages individuelle hensyn.
Det er ikke nyt.
Nu har man måske skrevet det med lidt andre ord, men det er noget, som har været gældende i årevis
Det skal kunne føre til ordinær beskæftigelse.
Aktivering skal have den fornødne kvalitet.
Det har vi sagt i årevis.
Er det så sådan, at man kan lave en individuel handlingsplan, som fører til ordinær beskæftigelse?
Er det sådan, at når man kommer i offentlig jobtræning, kan det føre til ordinær beskæftigelse i den offentlige sektor?
Er der garanti for det for den enkelte arbejdsløse?
Jeg stiller spørgsmålene, og jeg kan også godt selv give svaret: Det er der ikke, det er der ikke!
Er det sådan, at en arbejdsløs har mulighed for at sige
fra, hvis der undervejs skulle være et perspektivløst aktiveringstilbud?
Jeg har foreslået det før, jeg vil gerne gentage det, og jeg tager ikke copyright på forslaget: Det mest effektive aktiveringsredskab, man overhovedet kan forestille sig, er, at man nederst på den blanket, som har med aktiveringsindsatsen at gøre, tilføjer en ny linje, hvorpå den enkelte sagsbehandler, det kan være i a-kassen, en anden aktør eller i arbejdsformidlingen, selv skriver under på, at han tror på, at denne plan fører frem til ordinær beskæftigelse, for så bliver vedkommende nemlig selv målt på, hvorvidt det, vedkommende sætter en arbejdsløs til, giver resultat.
Det er ikke taget med, det kan måske nås endnu i bekendtgørelsesarbejdet, jeg vil meget stærkt anbefale det.
Alle er
enige om, at der skal sikres en øget arbejdsstyrke i de kommende år.
Det er selvfølgelig i periferien af arbejdsmarkedspolitikken, men jeg forstår ikke, hvorfor man ikke satser væsentligt mere på at sikre et bedre arbejdsmiljø.
Det sidste, jeg vil sige, er om forslagene om at skære i ydelserne.
Jeg har simpelt hen meget vanskeligt ved at se, hvordan det skulle kunne hjælpe på at skabe flere arbejdspladser, at man trykker folk, der i forvejen ligger ned.
Jeg kan simpelt hen ikke se argumenter, og jeg har heller ikke hørt nogen argumenter for det.
Jeg har ikke hørt en eneste sige, at der bliver skabt flere arbejdspladser, ved at man sætter folk ned i ydelse.
Nej, det skal bedre kunne betale sig at arbejde.
Ja, den socialdemokratiske ordfører sagde, at det ikke var nødvendigt at sætte ydelserne ned for folk på dagpenge, som i øvrigt også kan have nogle samspilsproblemer i forhold til høj ydelse og lavt betalte job, for der har man sanktionssystemet, og det var argumentet herfor. Jamen har vi da ingen sanktionssystemer på kontanthjælpsområdet?
, det har vi, her er der nøjagtig de samme muligheder for at kunne sige, at hvis ikke folk vil tage et arbejde, kan man sætte et økonomisk pres ind.
Men det må være udgangspunktet, at vi sørger for at skabe mere beskæftigelse i samfundet.
Det er jo dét, der er hele humlen ved det, og der bliver ikke skabt flere job af at træde på folk, der i forvejen har meget lidt.
Derfor vil jeg sige afslutningsvis, at det har været det største problem for mig at forstå, hvordan Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti, som så klart og tydeligt har sagt, at det ikke er vejen frem, er blevet overbevist om det modsatte her hen over sommeren og nu mener, at man skal støtte den borgerlige, liberale ideologi om, at man bare skal sætte ydelserne ned på samme måde, som man gør i USA, for så kan man få arbejde udført af fattige til at brede sig i samfundet.
Det kan næppe være et udtryk for en arbejdsmarkedspolitik, som er fremadrettet og bygger på, at man giver øget kompetence, mere viden og mere ballast til den enkelte.
Det er tværtimod at gå den stik modsatte vej, og som det måske er fremgået af tonefaldet i ordførertalen, er det også begrundelsen for, at vi ikke kan støtte de fremsatte forslag.