Peter Christensen (V), 2003-05-13:
Under førstebehandlingen af fristforslaget gav Venstre støtte
til de forskellige elementer af lovforslaget.
Det er elementer, som alle har til hensigt at skabe retsafklaring af bevismæssige årsager og af hensyn til en hensigtsmæssig tilrettelæggelse af administrationen.
Lovforslaget skaber mere ensartede regler, øger gennemskueligheden og derved også retssikkerheden for skatteyderne.
Derfor er loven også i god forlængelse af de mange tiltag, vi har vedtaget i det her folketingsår, tiltag, der har været med til at styrke retssikkerheden og den enkeltes sikkerhed over for systemet.
Lovforslaget giver bl.a. mulighed for, at en skatteyder fremover kan få genoptaget sin sag, såfremt der er særlige omstændigheder, der har ført til et urimeligt resultat - en slags sikkerhedsventil.
Det er en sikkerhedsventil, som kan bruges i de tilfælde, hvor der foreligger særlige omstændigheder, der ikke er omfattet af de specifikke genoptagelsesgrunde.
Ændringen skal sikre, at genoptagelse kan ske i tilfælde, man ikke på forhånd har kunnet forudse, men hvor omstændighederne alligevel taler for at tillade, at skatten sættes ned.
Det kan være i tilfælde, hvor der er begået fejl af den skatteansættende myndighed, eller i andre særlige tilfælde, der ikke kan bebrejdes den skattepligtige.
Det er en ændring, som vil give en hjælpende hånd til de mennesker, der uden skyld er kommet i klemme i systemet.
Det samme er gældende for den del af forslaget, der giver ministeren mulighed for at afslutte sager til fordel for skatteydere, men imod Landsskatterettens kendelse.
Men det er kun sager, hvor skatteydere efter vurdering fra både Told og Skat, Kammeradvokaten og departementet med stor sandsynlighed vil vinde ved domstolene.
Der vil ikke være tale om mange sager, men i de sager, hvor bestemmelsen vil blive brugt, vil der blive sparet mange ressourcer.
Og endnu vigtigere er det, at en skatteyder ikke vil skulle trækkes igennem en retssag, en retssag, hvor han vil få ret, og hvor han vel at mærke forinden har været hele møllen igennem med både skatteankenævn og Landsskatteret.
Forslaget er altså til gavn for borgerne, til gavn for skatteyderne.
Det er værd at bemærke, at der i hvert tilfælde skal indhentes en vurdering fra Kammeradvokaten, inden departementet kan give borgeren medhold, altså en ekstern juridisk vurdering.
Når den først er givet, og da forslaget er til gavn for borgerne, så har vi i Venstre ingen betænkeligheder, tværtimod.
Mennesket frem for systemet.
Men på trods af Landsskatterettens indvendinger kan vi støtte forslaget, da det er til gavn for skatteydere, og da vi anser det for at være et ressourcebesparende forslag.
Både det nævnte forslag og alle de andre elementer i loven bygger jo på anbefalinger fra Fristudvalget, altså anbefalinger fra repræsentanter fra Advokatrådet, Foreningen af Statsautoriserede Revisorer, Foreningen Registrede Revisorer, Kommunernes Landsforening, de højere læreanstalter, Told- og Skattestyrelsen og Skatteministeriets departement.
Fristudvalget har lavet et stykke gennemtænkt og velafbalanceret arbejde, et arbejde, som bygger på et kommissorium udarbejdet af tidligere skatteminister hr. Frode
Sørensen.
Det er et kommissorium, som sigter imod forenklinger, bl.a. ved genoptagelse, og dermed har Fristudvalget skullet finde en løsning på et af de problemer, som den her sag også handler om, altså i den her specielle situation.