runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2005-10-11:
Hvorvidt hr. Jesper Langballe indregner mig i tåberækken, fordi jeg i hvert fald tidligere har stemt for statsborgerskab til en lang række danskere, skal jeg lade forblive ubesvaret.
Men jeg vil sige, at jeg er helt enig med hr. Jesper Langballe i, at det har været meget, meget afgørende, at regelsættet er blevet ændret, dels at udlændingeloven er blevet strammet ganske gevaldigt, dels naturligvis også, at reglerne for tildeling af dansk statsborgerskab har været igennem et meget kraftigt serviceeftersyn.
Når det så er sagt, vil jeg sige til hr. Jesper Langballe, at jeg altså ikke kan komme det nærmere, jeg kan altså ikke komme nærmere ind på den juridiske vurdering af, hvorvidt det er den ene straffelovovertrædelse eller den anden, der mest hensigtsmæssigt finder anvendelse.
Men det, jeg vil sige til hr. Jesper Langballe, at jeg har lagt meget vægt på, er, at det danske statsborgerskab ikke kan blive brugt som undskyldning, om man så må sige, for at undgå strafforfølgning.
Der har vi jo gennemført masser af lovgivning, der netop har haft til formål at sige: Du slipper altså ikke, blot fordi du er dansk statsborger!
Man må acceptere, at hvis man begår kriminalitet, især alvorlig kriminalitet, så får det konsekvenser, uanset hvor i verden den bliver begået.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 5
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-10-11:
Mit spørgsmål er sådan set nogenlunde i samme dur som hr. Jesper Langballes om den her seddel med mulige danske statsborgere, som deltager i aktiv terrortjeneste i Irak.
Det er jo kommet frem i dag bl.a. på Ritzau, at den irakiske indenrigsminister siger, at de er af arabisk oprindelse, men har vestlige pas.
Der er mit spørgsmål: Hvis det er korrekt, hvad den irakiske indenrigsminister hævder, at de har både pas, billeder osv. af de her danske statsborgere, vil du så som justitsminister foranledige, at man tager kontakt til de irakiske myndigheder og sikrer sig, at relevant materiale, som vi kan bruge, vil blive anvendt i et retsligt efterspil for de her statsborgere?
Lene Espersen (KF), 2005-10-11:
Jeg vil sige til hr. Hans Kristian Skibby, at vi er i den helt indledende fase af den her meget, meget, meget ubehagelige sag.
Jeg synes, at de forlydender, der har været fremme i pressen, er meget afskyvækkende, og jeg deler fuldt ud både det, som hr. Hans Kristian Skibby i dag ligesom har tilkendegivet in direkte via sit spørgsmål, og også det, hr. Jesper Langballe tilkendegav tidligere.
Men jeg må sige, at jeg altså ikke har konkrete oplysninger på nuværende tidspunkt om de sager, der har været nævnt i medierne i dag.
Udenrigsministeren har bedt om, at det irakiske indenrigsministerium nu videregiver oplysninger, herunder om der er danske statsborgere eller herboende danskere involveret i de pågældende handlinger, og jeg tror, at det ligesom er første station at få afklaret, hvorvidt sagen er så skrækindjagende, som medierne i dag har givet udtryk for.
Næste fase bliver naturligvis at undersøge, om der er bevismæssigt grundlag for strafforfølgning, og som jeg redegjorde før over for hr. Jesper Langballe, mener jeg, at vi med terrorlovgivningen er virkelig godt med, hvis det er personer, som har begået terror.
Men det ved jeg jo ikke på nuværende tidspunkt, og der vil først skulle finde en bevismæssig vurdering sted.
Men jeg kan da berolige hr. Hans Kristian Skibby med, at den naturligvis vil finde sted både hurtigt og konsekvent, såfremt det hypotetiske spørgsmål bliver besvaret med, at der er noget at undersøge.
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-10-11:
Jeg skal allerførst undskylde min direkte sprogbrug, den skyldes måske, at jeg skal til at vænne mig til arbejdsgangen herinde igen.
Jeg synes ikke, at justitsministeren svarede sådan helt konkret på mit spørgsmål.
Der er kommet en udmelding fra en irakisk indenrigsminister, som siger, at de har endegyldige beviser, at de har kopier af pas eller fotos af de her sympatisører og terrorister, som arbejder i Irak, og som er danske statsborgere.
Så synes jeg godt, at justitsministeren kunne prøve at give et mere tilbundsgående svar ved at sige, om man vil tage initiativ til at kontakte myndighederne i Irak og få forelagt de her oplysninger.
Ja eller nej?
Lene Espersen (KF), 2005-10-11:
Der kan jeg over for hr. Hans Kristian Skibby fuldt ud bekræfte, at Udenrigsministeriet allerede via ambassadøren har taget kontakt til de irakiske myndigheder med henblik på at undersøge den her sag til bunds.
Man kan sige, at der ligesom er to faser.
Fase 1 er at få klargjort, om det, som medierne i dag har beskrevet, er rigtigt, at det er enten danske statsborgere eller herboende danskere, der har været involveret.
Fase 2 og et endnu sværere skridt er så selvfølgelig at tage stilling til, hvorvidt der er bevismæssigt grundlag for strafforfølgning, og det er jo ikke noget, man kan udtale sig om på nuværende tidspunkt.
Jeg har ikke i nogen medier set beskrevet, hvilke lovovertrædelser der er på tale, eller hvad de vedrører, men det vil selvfølgelig være næste fase at få et grundlag for det, såfremt det viser sig, at de oplysninger, som medierne i dag er kommet med, er korrekte.
Det er klart, at vi må afvente, at vi får flere informationer fra de irakiske myndigheder.
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-10-11:
Jeg har et kort sidste spørgsmål, og det er vedrørende det, justitsministeren var inde på tidligere om PET's rolle i sagen, og hvorvidt man er i stand til at gennemføre kontrol og overvågning af folk, som af forskellige årsager med dansk pas rejser til Irak.
Der har vi jo eksempelvis erfaret, at mange rejser via nabolande ind i Irak, så man ikke altid ved, hvor mange danske statsborgere der reelt befinder sig på irakisk territorium.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge justitsministeren, om der er nogen yderligere måder, nogen initiativer, et eller andet, som vi fra dansk side kan sætte i gang, som kan sikre, at man får en bedre overvågning af, hvilke danske statsborgere der rejser ud og ender i Irak.
Lene Espersen (KF), 2005-10-11:
Jeg vil sige til hr. Hans Kristian Skibby, at som bekendt er der nedsat en arbejdsgruppe under Statsministeriet, som lige nu er ved at gennemgå det samlede beredskab mod terror i Danmark.
Et af de punkter, man er ved at se på, som faktisk rører meget centralt ved det, hr. Hans Kristian Skibby spørger om, er spørgsmålet om, hvorvidt PET er i god nok stand til at følge, om man så må sige, den rejseaktivitet og den færden, som personer foretager sig.
Jeg tror på, at et af de nye instrumenter, som PET simpelt hen har brug for at få adgang til, er at få direkte adgang til flyselskabernes passagerlister, så man kan se, hvem der rejser ud af landet, hvor ofte de rejser ud af landet, hvor de rej ser hen, for at se, om der er grundlag for at sige, at der er tale om et unormalt mønster.
Det kan PET ikke gøre i dag, der skal være en konkret mistanke om et strafferetligt forhold, for at PET har den adgang, og det er en af de ting, som arbejdsgruppen skal tage stilling til, men hvor jeg i hvert fald som justitsminister sagtens kan se det formålstjenlige i, at PET får den adgang for at kunne analysere rejsemønstrene mere dybtgående.
Spm. nr. US 6
Christine Antorini (S), 2005-10-11:
Jeg vil skifte emne; jeg vil gå over til Christiania.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at vi i Socialdemokratiet synes, det er utrolig vigtigt, at man fører en hård kurs mod kriminalitet i hele København.
Jeg vil godt understrege i hele København, for det, der sker i øjeblikket, er, at en massiv styrke af politi har været længe i Christiania, hvor der bor 1.000 mennesker.
Vi har i hvert fald indtil nu ikke rigtig kunnet få noget svar på, hvordan ressourceprioriteringen er af politiindsatsen i København i forhold til Christiania, men det, vi i hvert fald kan se ud fra politiforbundets egne tal, er, at en christianit koster – hvis man kan gøre det op på den måde – 57 gange mere i politiindsats end en gennemsnitsdansker.
Jeg vil gerne spørge justitsministeren, hvad der begrunder den voldsomme prioritering af politiressourcer til lige præcis Christiania – 1.000 mennesker – på bekostning af den kriminalitetsbekæmpelse, der vel bør ske i hele København.
Lene Espersen (KF), 2005-10-11:
Jeg vil sige til fru Christine Antorini – og jeg takker for de indledende bemærkninger om, at Socialdemokratiet bakker op om den hårde kurs og nultolerance på narkoområdet – at det er helt afgørende for regeringen, at vi nu tager det lange seje træk i kampen mod narko.
Der er ingen tvivl om, at selv om Christiania i areal ikke fylder ret meget, har Christiania simpelt hen været maskinrummet for alt salg af hash i Danmark og har, om man så må sige,
på mange måder været det sted, hvor mange første gang i deres liv stiftede bekendtskab med hash.
Der har været sådan en slags hashturisme, der er startet i Christiania, og det er bl.a. det, der har været baggrund for, at hvis vi skulle gøre op med den noget vattede holdning, mange forældre, mange familier og mange unge har til indtagelse af hash og andre euforiserende stoffer, narko, så var der behov for ligesom at sætte hårdt mod hårdt, og der har rydningen af Pusher Street haft en absolut topprioritet.
Jeg må også beklageligvis sige, at jeg også synes, det er sørgeligt, at politiet skal være så massivt til stede, som det er tilfældet på Christiania.
Det er ikke noget, politiet selv ønsker, men det er desværre tvunget af omstændighederne.
At der er grupper, der forsøger at skabe meget, meget dårlige arbejdsbetingelser for politiet, og hvor konsekvensen af det er, at der skal være en massiv styrke til stede, er meget beklageligt.
Christine Antorini (S), 2005-10-11:
Desto mere bekymrende er det jo, at man kan se, at hashhandelen og narkohandelen så i øvrigt bare er rykket andre steder hen i byen.
I øjeblikket kommer der meldinger fra hele restaurationsmiljøet om, at der er en kraftig stigning både i hashsalg og øvrigt narkosalg.
Lene Espersen (KF), 2005-10-11:
Jeg vil sige til fru Christine Antorini: Jeg ved ikke, hvad det er for nogle restaurationsmiljøer, der er tale om, men den tilbagemelding, jeg har fået fra Københavns Politi, er sådan set, at der selvfølgelig godt nok stadig væk bliver forsøgt aftalt handel andre steder i København, og at man lukker hashklubber i ét væk, men at der altså ikke er tale om en stigning i mængden.
Det er simpelt hen ikke det billede, jeg har fået fra Københavns Politi.
Så det er fuldstændig nye oplysninger, hvis der nu er grundlag for at sige, at der pludselig skulle være tale om en eksplosivt voldsom ekstra mængde.
Det tror jeg simpelt hen ikke er rigtigt.
Jeg har i hvert fald ikke hørt det nævnt på noget som helst tidspunkt.
Dernæst vil jeg sige til fru Christine Antorini: Det er sådan set ikke nogen falliterklæring, at der er et behov for en massiv politimæssig tilstedeværelse.
Ud over at det selvfølgelig er meget ubehageligt, at der åbenbart er et gadens parlament, der får lov at sætte dagsordenen på Christiania, så vil jeg sige, at det er velkendt for enhver, at de mennesker, der har været pushere på Christiania, har tjent svimlende summer på få timers arbejde.
Derfor er det for mig ikke overraskende, at det kræver en massiv myndighedstilstedeværelse at undgå, at de boder ikke genopstår.
Der er jo ikke tale om fredselskende, rare typer.
Der er tale om kyniske bagmænd, der tjener titusindvis af kroner på at sælge død og ødelæggelse til unge.
Christine Antorini (S), 2005-10-11:
Nu har kriminalitet det jo desværre med at flytte derhen, hvor der er mindre kontrol, overvågning og politiindsats, og derfor vil jeg gerne spørge justitsministeren, om hun kan garantere, at der ikke er mindre politi til at klare de løbende politimæssige opgaver, der er i forhold til hash og narko i den øvrige del af København, fordi man har prioriteret så utrolig mange ressourcer lige præcis på Christiania.
Lene Espersen (KF), 2005-10-11:
Jeg vil sige, at jeg slet ikke vil blande mig i, hvordan politiet fordeler deres ressourcer.
Jeg tror, at hvis man ser på Københavns Politis disponering af ressourcer, alt efter hvilke opgaver der er oppe at vende, foretager man en prioritering af: Hvor er det væsentligt for politiet at være til stede?
Men jeg må sige, at jeg synes, at det har været rigtigt, at politiet har prioriteret Christiania så massivt, fordi det er der, problemet først og fremmest har været ekstremt synligt, og det er også der, effekten har været mest skadelig, hvis man ser på, hvordan det har påvirket unge, udlændinge og andre, som har forsøgt at erhverve sig hash.
Problemet med Christiania var jo, at når man før i tiden skulle derind, skulle man jo møde med dusinvis af politifolk for at klare opgaven, og det kan en patruljevogn måske klare i dag på Vesterbro, hvis de skal ind og lukke en hashklub.
Der behøver man altså ikke at møde op med, jeg ved ikke hvor mange vogne efter sig for at klare opgaven.
Så der er for mig at se heller ingen tvivl om, at det her fremadrettet er noget, der betyder, at politiet bruger deres ressourcer bedre, men i overgangsfasen vil der være et problem.
Christine Antorini (S), 2005-10-11:
Jeg må forstå den melding, der kommer fra justitsministeren, sådan, at hvis det så viser sig, at det rent faktisk er sådan, at der dukker hashklubber, narkohandel m.v. op andre steder i København, bl.a. fordi der ikke længere er Pusher Street på Christiania, så er justitsministeren også indstillet på, at så skal der tilføres de nødvendige ressourcer til, at den hårde kurs mod kriminalitet også kan gennemføres i andre dele af København.
Lene Espersen (KF), 2005-10-11:
Jeg vil klart tilkendegive over for fru Christine Antorini, at der er en hård kurs alle andre steder i København.
Jeg har gentagne gange spurgt til, om der er behov for yderligere redskaber, f.eks. til at lukke de hashklubber, som måtte være søgt etableret, men politiet lukker ikke kun i København, men også i Århus og alle mulige andre steder, hashklubber på stribe.
De redskaber – og den ros skal SR-regeringen da have – som de bl.a. etablerede med hashklubloven, har rent faktisk vist sig at virke.
Så jeg vil sige, at man sandelig tager hashsalg alvorligt, uanset hvor det finder sted i landet.
Det er ikke sådan, at beboere på Christiania skal føle, at de er særlig hårdt ramt.
Alle steder forsøger man at løse problemerne, men det, der blot har været det store problem på Christiania, er, at politiet ikke kan patruljere to og to derude, det kan simpelt hen ikke lade sig gøre.
Det er da ærgerligt for politiet og for samfundet, at der skal bruges så mange ressourcer, men det er selvfølgelig også ubehageligt for beboerne, at der er så massiv en tilstedeværelse.
Derfor håber jeg også på, at den proces, vi er ved at være igennem nu, med en lovliggørelse af Christiania så også kan medvirke til, at det i politimæssig forstand bliver en mere almindelig bydel fremover.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Lovforslaget sattes til forhandling.
Forhandling
Jens Kirk (V), 2005-10-11:
Her er tale om en regelsanering.
Venstre støtter ophævelse af lov om statsgaranti og ydelsestilskud vedrørende høsttabslån til tørkeramte jordbrugere og lov om tilskud til jordbrugets konsulentvirksomhed.
Lov om statsgaranti og ydelsestilskud vedrørende høsttabslån til tørkeramte jordbrugere var jo gældende i 10 år, og derfor er tiden pr. 1. april 2003 udløbet.
Vedrørende tilskud til jordbrugets konsulentvirksomhed er der ikke mere afsat midler på finansloven, derfor støtter vi forslaget.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-10-11:
For Socialdemokraterne er der faktisk alene tale om, at man her har to love, som ikke anvendes mere, og derfor er der ingen grund til at have dem stående, og vi støtter selvfølgelig ophævelsen af disse to love.
Det er helt naturligt.
Egil Møller (DF), 2005-10-11:
Med lovforslaget her foreslår man, at lov om statsgaranti og ydelsestilskud vedrørende høsttabslån til tørkeramte jordbrugere og lov om tilskud til jordbrugets konsulentvirksomhed ophæves, da disse love ikke længere finder anvendelse.
Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Så vil jeg tilføje, at såfremt vejrguderne i de kommende år vælger at efterligne tørkeåret 1992, som blev en økonomisk øretæve for mange landmænd, vil Dansk Folkeparti støtte intentionerne i loven fra 1992.
I Dansk Folkeparti forventer vi, at regeringen fortsætter sit regelsaneringsprogram.
Jesper Langballe (DF), 2005-10-11:
Justitsministeren fortæller, hvilket jo er fuldkommen naturligt, at PET er stærkt alarmeret over rekrutteringen herhjemme.
Det gør jo klart en moralsk forskel, at den pågældende er dansk statsborger.
Jeg vil godt spørge, om det efter justitsministerens vurdering også gør en juridisk forskel.
Jeg forstår godt, at i 2002 blev lovgivningen skærpet, sådan at man skulle være dækket ind.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren er enig med mig i det, også fordi det er sådan, at når det drejer sig om landsforræderiparagraffen, så har ministeren jo en særlig påtaleret.
At udenrigsministeren søger informationer og prøver at opklare sagen er jo fuldstændig naturligt.
Men jeg vil sige til det sidste svar, justitsministeren gav, at her er der jo faktisk tale om en attak på danske interesser.
Selv om det også er en forbrydelse øvet mod den samlede kamp mod terroren, så er det jo altså også mod danske interesser, eftersom Danmark er medlem af den militære koalition.
Jeg forstår godt, at før sagen er opklaret, kan man ikke definitivt sige, at man vil gøre sådan eller sådan, men jeg spurgte før ministeren hypotetisk, og ministeren kunne vel også give mig et hypotetisk svar.
Hvis de efterretninger, vi har hørt i dag, holder vand, så ville det jo være et rimelig godt signal for regeringen at sige, at hvis de pågældende nogen sinde skulle sætte foden på dansk grund – hvad der måske ikke er så sandsynligt – så ville de blive retsforfulgt efter landsforræderiparagraffen.
Det ville være et godt signal for ligesindede herhjemme, men jo egentlig også for vores koalitionspartnere.
Lene Espersen (KF), 2005-10-11:
Jeg vil gerne starte med at sige til hr. Jesper Langballe, at jeg fuldt ud deler hr. Jesper Langballes forargelse og bestyrtelse over de informationer, som er fremkommet i medierne i dag.
Jeg tror, at der er tre hovedsvar til hr. Jesper Langballe.
For det første kan jeg forstå på udenrigsministeren, at udenrigsministeren via den danske ambassadør har taget kontakt til det irakiske indenrigsministerium med henblik på at få noget mere information om, hvem disse personer er, og hvad det er for ting, man mener de pågældende har gjort.
Det har vi ikke kendskab til på nuværende tidspunkt, men det er informationer, som vi tilgå Udenrigsministeriet.
er – og det er selvfølgelig noget, som kan give anledning til en vis bekymring – at Politiets Efterretningstjeneste er meget opmærksom på spørgsmålet om rekruttering i Danmark til hellig krig i Irak, og at det synes, som om man i Irak kan tiltrække personer med terrorambitioner fra hele Europa, men at der også i Danmark er personer, danske statsborgere eller i Danmark bosiddende personer, som har sympati for de ting, der foregår i Irak.
Det er selvfølgelig ikke noget, jeg kan komme nærmere ind på her i Folketingssalen.
Vi har et særligt udvalg til at orientere om efterretnings tjenestens virksomhed, men jeg kan blot sige, at det er noget, PET er meget opmærksom på.
Det tredje og sidste, jeg vil sige til hr. Jesper Langballe, er, at vi i 2002 jo vedtog meget alvorlige stramninger af straffelovgivningen, for så vidt angår terror.
En af de klare, nye kriminaliserende elementer, der kom i terrorlovgivningen, er jo, at det ikke længere alene er strafbart at begå terror, hvis det er mod danske samfundsinteresser, det er det også, hvis det er mod interesser i udlandet.
Så jeg mener, at vi er meget, meget fint dækket ind straffelovgivningsmæssigt på terrorområdet.
Men jeg kan ikke i dag over for hr. Jesper Langballe vurdere, hvorvidt det er den ene eller den anden paragraf, det er mest hensigtsmæssigt træder i anvendelse.
Jesper Langballe (DF), 2005-10-11:
Vi har i dag kunnet høre den rystende meddelelse fra de irakiske myndigheder, at blandt de terrorister, som de har anholdt og fængslet, er der flere europæiske statsborgere, bl.a. danske.
Jeg vil sige, at det jo er endnu et rystende vidnesbyrd om den uansvarlighed, hvormed Folketingets flertal indtil 2001 kastede statsborgerskaber i grams.
På den baggrund vil jeg spørge ministeren, lidt hypotetisk, for de pågældende er jo om ikke krigsfanger så illegitime kombattanter: Hvis de pågældende kommer hjem til Danmark, vil ministeren så bruge den påtaleret, hun har ifølge landsforræderiloven, til at sætte en retsforfølgning i gang?
Carsten Hansen (S), 2005-10-11:
Når vi stiller de samme spørgsmål til hr. Søren Krarup, er det jo, fordi jeg regner med, at det er to forskellige partier, vi diskuterer med.
Altså, hr. Søren Krarup er ikke medlem af Venstre, så vidt jeg ved.
Så derfor er det selvfølgelig interessant at høre, hvordan Dansk Folkeparti reagerer på de her spørgsmål, når vi ved, at Dansk Folkeparti forsøger at slå sig op som sådan en slags social garant.
Men her, som i alle andre spørgsmål, er man jo, når det kommer til stykket, med på regeringens planer om at skære for de svageste grupper.
Må jeg ikke spørge hr. Søren Krarup: Er det ikke sådan, at det havde været rimeligt, hvis man sagde, at det var alle grupper, der i virkeligheden fik den her?
Egu'en er jo også en slags uddannelse, der foregår på vores produktionsskoler.
Det er unge med en lidt svag baggrund, som kommer igennem, går igennem et 2-årigt forløb, bliver klar til at gå i gang med en rigtig uddannelse og får nogle delkompetencer.
Hvorfor skal de nu snydes for at få del i uddannelsesbonussen?
Morten Bødskov (S), 2005-10-11:
Man kan sige, at det bare er sådan endnu en måned med en ny sag inden for kriminalforsorgen, hvor der er usikkerhed og uro i kriminalforsorgen over de sparekrav, som regeringen pålægger Kriminalforsorgen.
Jeg kunne godt tænke mig at høre justitsministeren: Er der noget i de her sparekrav?
Bliver de gennemført som led i den her finanslov?
I går kunne man i medierne forstå, at der selv i konservative rækker og fra regeringens nok så faste støtteparti, Dansk Folkeparti, var meget stærke bekymringer over det her.
Vi har også vores bekymringer.
Det har vi selvfølgelig, fordi det er vigtigt, at kriminalforsorgen fungerer, at vi får folk ud som mindre kriminelle, end dengang de kom ind.
Så kort og godt: Er der noget i de her sparekrav?
Hvis der er noget i dem, hvordan vil justitsministeren så sikre, at de ikke rammer fængselspersonalet, og at der ikke sker forringelser af sikkerheden i vores fængsler?
Lene Espersen (KF), 2005-10-11:
I forbindelse med den flerårsaftale, som regeringen indgik med Dansk Folkeparti, blev der givet et gevaldigt bevillingsløft til Kriminalforsorgen.
Over de 4 år, som aftalen strækker sig, var der tale om et løft på godt 1,5 mia. kr.
Flerårsaftalen medfører, at selve direktoratet skal spare 20 mio. kr., og at resten af Kriminalforsorgen ud af et samlet årligt budget på godt 2 mia. kr. skal finde 70 mio. kr. fordelt over de 4 år.
De effektiviseringer har man nu meldt ud til de enkelte fængsler, og det har ganske korrekt givet anledning til en vis debat i medierne.
Jeg vil sige, at jeg sagtens kan forstå både de ansatte og Fængselsforbundet.
De lever i en hård og stressende hverdag og synes måske ikke altid, at det er behageligt at skulle til at forholde sig til, at der også skal effektiviseres i kriminalforsorgen.
Men jeg vil sige, at forløbet er foregået på den måde, at Fængselsforbundet har været inddraget i, hvordan effektiviseringerne så blev ført ud i praksis.
Jeg synes, at det er en god løsning, man har forsøgt at finde for, hvordan det her skal gennemføres, i og med at den ikke betyder en forringelse af sikkerheden, og i og med at den ikke betyder nogen som helst form for afskedigelser.
Det har været helt afgørende for regeringen, og derfor synes jeg også, at det er en fornuftig må de, man har lagt op til, at de her effektiviseringer skal føres ud i livet på.
Jeg vil sige til hr. Morten Bødskov, at jeg tror, det er meget forventeligt – og det er sådan set ikke noget, som kun er sket under denne regering – at det, når man foretager effektiviseringer i den offentlige sektor, nogle gange giver anledning til noget offentlig debat.
Det er nok noget man må acceptere er et af vilkårene, og det må man så tage.