runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2004-03-09:
Jeg er stærkt forundret over, at hr. Jan Petersen nu vil påstå, at der ikke er en sammenhæng mellem konjunkturudviklingen og arbejdsløshedsudviklingen.
Det er jo oplagt, og man kan bare følge kurverne. Når der er vækst i de internationale konjunkturer og vækst i de danske konjunkturer som følge af det, så stiger beskæftigelsen - og omvendt. Så til vindmøller: Jo, det synes jeg er et godt eksempel, og jeg vil heller ikke underkende, at den offentlige sektor i nogle sammenhænge kan spille en konstruktiv rolle i retning af at udvikle noget i erhvervslivet.
Det mener jeg bestemt der er gode eksempler på.
Det, jeg hæftede mig ved, var sådan set ikke noget med vindmøller, men det var et slagteri, som det åbenbart fremgår
af forslaget til vedtagelse skulle etableres oppe i Nordjylland, efter at man havde sat sig ned i en rundkreds, nogle pædagoger, som gerne vil have økologisk kød til børnehaverne, nogle ledige slagteriarbejdere og nogle økologiske producenter, og så skulle man lave sådan et slagteri deroppe.
Så er det bare, jeg siger
Jan Petersen (S), 2004-03-09:
Jeg forstod på hr. Lars Barfoed, at Palle fra »Krøniken« tænkte forkert i forhold til, hvordan vi skulle løse nutidens problemer.
Hvis nu serien er så lang i de kommende år, at Palle flytter i ældrebolig, så tror jeg, hr. Lars Barfoed får at vide, at der er sket noget, og at Palle ville have været stolt over, at den regering, han formentlig stadig ville have støttet i 1990'erne, gjorde en forskel.
Jeg skal ikke bede hr. Lars Barfoed om at svare yderligere på det.
Hr. Lars Barfoed begiver sig ud på sin rejse indtil juleaften, hvor han forklarer, at det, der skete i 1990'erne, alene var konjunkturbetinget.
Det forstår jeg er det hr. Lars Barfoed vil.
Så vil jeg bare udtrykke det ønske, at hr. Lars Barfoed ikke møder nogen undervejs, der er økonomisk kyndige, for så vil de sige til ham, at det passer ikke. Mit spørgsmål til hr. Lars Barfoed er i forlængelse af det her med pædagoger og økologer, som man ikke havde nogen respekt for hos hr. Lars Barfoed, når de satte sig ned i en eller anden rundkreds formentlig og fandt på noget.
Lars Barfoed (KF), 2004-03-09:
Man skal følge konjunkturudviklingen og så se, at når det går nedad med konjunkturerne, så stiger arbejdsløsheden.
Når det går opad med konjunkturerne, så falder arbejdsløsheden.
Den enkle sammenhæng er der i det.
Man skal ikke tro, at politikere kan gøre så store forskelle.
Når konjunkturerne vælter ind over os, kommer de effekter, og det har de gjort under borgerlige regeringer, og det har de gjort under socialdemokratiske regeringer.
Sådan er livet.
Men det, hr. Jens Peter Vernersen kan glæde sig over midt i alt sit mismod, som jeg i øvrigt deler, når det gælder den høje arbejdsløshed, er, at arbejdsløsheden i Danmark er det lykkedes os at fastholde betydeligt under arbejdsløshedsniveauet i resten af Europa.
Det kan vi trods alt - tror jeg - blive enige om at glæde os over.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-03-09:
Nu ved jeg jo, at hr. Barfoed sådan set er modtagelig for fakta i modsætning til visse andre politikere.
Fakta er jo, at vi i hvert fald under den seneste tid med Schlüter fik en stigning i arbejdsløsheden fra 220.000 til 360.000.
Så fik vi Nyrupregeringen, og der faldt arbejdsløsheden til 140.000.
Det var altså 200.000 ekstra i beskæftigelse.
Det er da tal, der trods alt må påvirke hr. Barfoed som det rationelle menneske, han er.
Nu har vi set her under VK-regeringen, at 45.000 job er væk.
Jeg mener, at det vel er en mere end rimelig dokumentation af, hvordan udviklingen er.
Jeg kunne læse det op mange, mange gange, men det kan man jo heller ikke, for man har altså kun to muligheder.
Men der ligger altså nogle faktuelle oplysninger her, som jeg er helt sikker på også påvirker hr. Barfoed.
Det går skidt nu.
Det er sådan set det, det går ud på.
Lars Barfoed (KF), 2004-03-09:
Undskyld, men hr. Jens Peter Vernersen kan læse op fra nu af og til juleaften af nogle statistikker, man har fundet frem, for at forsøge at overbevise mig om, at socialdemokratiske regeringer skulle være bedre til at skabe beskæftigelse end en konservativ-liberal regering.
Men det vil ikke lykkes hr. Jens Peter Vernersen at overbevise mig om det.
For det er da klart, som jeg også sagde vistnok til hr. Ole Sohn før, at man kan skabe beskæftigelse i en periode, som det var tilfældet under den forrige socialdemokratiske regering, som vi gudskelov er sluppet af med nu, hvor der er højkonjuktur.
Det kræver da ikke noget særligt talent.
Det er bare at læne sig tilbage i stolen og se, at det sker ude i det private erhvervsliv.
Så skaffer de arbejdspladserne selv, når der er vækst.
Det er overhovedet ikke den socialdemokratiske regerings skyld.
Men det, der faktisk skete, var, at den socialdemokratiske regering, som det jo er blevet dokumenteret tidligere under denne debat, syntes, at nu gik det godt nok lidt for vildt for sig.
Så indførte man pinsepakken, for nu var der lidt for meget gang i det indenlandske forbrug.
Så lavede man en pinsepakke for at bremse lidt op, da arbejdsløsheden var omkring det punkt, hvor den er i øjeblikket.
Det er det, den socialdemokratiske regering gjorde.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-03-09:
Jeg troede ellers, det var dokumenteret, at en socialdemokratisk ledet regering, SR-regeringen, var langt bedre til at sikre beskæftigelsen, end vi har set under VK-regeringen.
Jeg troede egentlig, at det stod klart for hr. Barfoed.
Det viste sig jo, at i den korte periode på 6 år steg beskæftigelsen med 200.000 - to tredjedele på det private arbejdsmarked.
På 2 år har vi set et fald i beskæftigelsen på 45.000.
Nu siger hr. Barfoed, at det går bedre i Danmark end i andre lande.
Jeg har en oversigt her, der viser, at vi er nummer sjok, hvad angår beskæftigelsen.
Vi er nr. 25 blandt EU-landene.
Vi har den største stigning i arbejdsløsheden af 25 EU-lande, plus 1,8 pct.
Og ellers kommer de: Italien minus 0,7 pct., Storbritannien minus 0,2 pct. og Frankrig plus 0,9 pct.
Men helt nede på 25.-pladsen ligger vi med den allerstørste stigning i arbejdsløsheden.
Det er altså det, hr. Barfoed siger sådan: Det går bedre i Danmark.
Kan det virkelig være rigtigt, at det går bedre, når vi har den største stigning i arbejdsløsheden?
Lad mig så sige, at ...
Lars Barfoed (KF), 2004-03-09:
Jeg skal ikke stå her og tage stilling til nogle helt konkrete udviklingsprojekter fra hr. Bjarne Laustsens hjemegn.
Det er sikkert udmærkede projekter, jeg ønsker held og lykke med dem, men det kan man jo ikke forholde sig konkret til i den her lidt bredere politiske sammenhæng.
Jeg må sige helt grundlæggende, at det jo er ganske typisk for Socialdemokratiet, at det, man kan finde på at nævne under sådan en debat, alt sammen er noget, der har at gøre med at øge de offentlige udgifter, altså lave offentligt støttede projekter til økologiske slagterier, der aldrig nogen sinde har en kinamands chance for at klare sig nogen steder.
Det er sådan nogle tilfældige ting, man kan finde frem, i stedet for at tage fat om de grundliggende forandringer i det her samfund, der skal til, for at vi er konkurrencedygtige og kan få vækst også på længere sigt.
Bjarne Laustsen (S), 2004-03-09:
Jeg troede netop, at man, når jeg henvendte mig til hr. Lars Barfod, som også kender Skagen ganske udmærket og jo kommer der, så kunne sætte sig ind i, hvad det ville betyde i en situation, hvor fiskeriet er trængt.
Det at kombinere de gode fiskeriprodukter, som vi laver, og at få en større åbenhed, måske få en højere pris ved at sætte fokus på det her, kunne være noget, der kunne vinde genklang.
Men o.k., det er jo, fordi der i dagsordenen står noget om Nordjylland i dag også, så derfor kunne det godt være, at man lige ville støtte sådan et par konkrete projekter.
Tidligere havde erhvervsministeren jo en varslingspulje
til at gå ind og skabe nye arbejdspladser, hvis man havde lokale initiativer.
I stedet for at man kom og bad om at få hele regningen betalt, kom man og sagde: Vi har et projekt, men vi har behov for en lille bitte smule støtte til det.
Men det er sådan nogle initiativer.
Når nu man kommer med nogle initiativer, så er det, vi mangler at få at vide, om man kan få opbakning til dem.
Er det noget, Det Konservative Folkeparti vil støtte?
Line Barfod (EL), 2004-03-09:
Det er utroligt, at hr. Lars Barfoed kan holde fast i, at hvis virksomhederne får milliardoverskud, betyder det
flere job i Danmark, når det, vi kan se, er det modsatte, at de skærer ned; især de multinationale, der ikke betaler en krone i skat i Danmark, har lukket den ene virksomhed efter den anden.
F.eks. blev alle isfabrikkerne i Danmark lukket af de multinationale, der ikke betaler en krone i skat i Danmark. Så det er svært at se, at bare vi giver skattelettelser til erhvervslivet, så skabes der job.
Tværtimod ser det ud, som om det går den anden vej.
Det, Enhedslisten ønsker, er at skabe konkrete job.
Vi ønsker at skabe arbejdspladser, f.eks. i Nordjylland, bygge på de ressourcer, der er, skabe nogle arbejdspladser, der kan konkurrere internationalt.
På samme måde som vi gjorde med vindmøllerne, hvor vi har skabt et eksporteventyr med målrettede tilskud, udnyttelse af arbejdskraft, kunne vi gøre det i forhold til andre former for vedvarende energi. Hvorfor vil De Konservative ikke være med til at skabe konkrete job?
Lars Barfoed (KF), 2004-03-09:
Fru Line Barfod har fuldstændig misforstået det og vendt tingene totalt på hovedet.
Fru Line Barfod lever simpelt hen i en verden, der ikke eksisterer længere.
Karl Marx er død for mange år siden, men der er stadig væk nogle få af hans disciple, herunder Fru Line Barfod, som mener, at vi kan skabe beskæftigelse ved at brandskatte erhvervslivet, og som oven i købet, må jeg nu forstå på fru Line Barfods logik, mener, at jo mindre overskud vi sørger for at virksomhederne har, jo flere ansætter de.
Skulle vi så ikke sørge for, at virksomhederne får underskud, for så ansætter de nok endnu flere?
Det er jo fuldstændig bagvendt.
Det er klart, at virksomheder hele tiden er nødt til at rationalisere og blive skarpere i den internationale konkurrence.
Jeg hørte tidligere i debatten fru Line Barfod sige, at Enhedslisten var fuldstændig klar over globaliseringen.
Det skulle man ikke tro, når de ikke kan forstå, at når store virksomheder er nødt til at afskedige folk og optimere og blive mere konkurrencedygtige, er det for at klare sig i den internationale konkurrence.
Hvis de ikke gjorde det, blev de nødt til til sidst at nedlægge hele virksomheden, for så kunne den slet ikke være konkurrencedygtig og klare sig.
Line Barfod (EL), 2004-03-09:
Det er utroligt, som hr. Lars Barfoed prøver at tale udenom og prøver at male et skønmaleri af, hvad regeringen gør.
Det, som hr. Lars Barfoed er så glad for at man har gjort i regeringen, er milliardskattelettelser til erhvervslivet. Hvad er det så, vi ser, når erhvervslivet får de her kæmpeskattelettelser, får rekordoverskud?
Det er, at så går
de ud og skærer ned, så går de ud og fyrer folk.
Den finansielle sektor, pengeinstitutterne, havde et rekordoverskud i 2003, det største overskud nogen sinde.
Hvad er deres reaktion på det?
Jo, nu skal der skæres 1.200 stillinger væk.
TDC har enorme overskud, og hvad gjorde de?
Jo, i 2003 fyrede de 1.600, og nu vil de nedlægge yderligere 500 stillinger.
Arla har haft milliardoverskud, de har skåret 600 stillinger væk.
Og sådan kunne man blive ved.
Tværtimod ser det ud, som om det fører til flere arbejdsløse.
Lars Barfoed (KF), 2004-03-09:
Lad os få én ting på det rene: Vi er fuldstændig enige om, at det er meget ulykkeligt, at arbejdsløsheden stiger.
Det gør den i hele Europa.
Forskellen er bare, at i resten af Europa er arbejdsløsheden klart højere, end den er i Danmark, og ikke mindst hvis vi sammenligner Danmark med Tyskland; den er jo klart højere i Tyskland, end den er i Danmark.
Det ville da være utroligt, hvis det ikke kunne lykkes netop i den situation at skabe vækst i beskæftigelsen.
Så det er såmænd ikke noget at prale af.
Ole Sohn (SF), 2004-03-09:
Jeg synes sådan set, det er en fantastisk flot argumentation, som hr. Lars Barfoed kommer med for den forrige regerings - SR-regeringen støttet af SF - gode økonomiske politik, for det er nemlig rigtigt, at beskæftigelsen var utrolig høj i 1990'erne, den steg og steg, og arbejdsløsheden var lav, og afløbet fra de beslutninger, der blev truffet under den forrige regering, holdt et stykke tid under VK-regeringen.
Men da VK-regeringens egne beslutninger trådte i kraft med indskrænkninger i den offentlige sektor, med opbremsning af økonomien, så steg arbejdsløsheden.
Det er fuldstændig korrekt. Det er derfor, jeg spørger: Kan hr. Lars Barfoed ikke selv høre, at det lyder hult at sige, at det går fantastisk godt, når virkeligheden er, at arbejdsløsheden er steget med 45.000 under den borgerlige regering?
Lars Barfoed (KF), 2004-03-09:
Nej, jeg må sige, at det eneste, jeg synes lyder hult, er min stemme, fordi jeg er ret forkølet.
Ellers synes jeg ikke, at det lød spor hult. Med hensyn til de der statistikker vil jeg sige til hr. Ole Sohn, at dem kan man jo vende og dreje på mange måder.
Men hvis man ser det over en længere periode, så har der jo ikke været den vækstprocent i Danmark.
Og hvis man ser på, hvad den faktiske arbejdsløshedsprocent er i Danmark sammenholdt med gennemsnittet i Europa, så er den over 2 pct. lavere i Danmark end i resten af Europa.
Men der er sket det, at i starten af den periode, hvor der var afdæmpning i de internationale konjunkturer, steg arbejdsløshedsprocenten ikke så meget i Danmark, men i den sidste del af perioden her er den steget mere i Danmark end i resten af Europa.
Det vil sige, at der er en ujævnhed i udviklingen af arbejdsløshedsprocenten, som så gør, at hr. Ole Sohn meget naturligt hæfter sig ved den sidste del af perioden, fordi det statistisk set giver hr. Ole Sohn de bedste kort på hånden.
Men sådan kan man jo vende og dreje tingene på mange måder.
Ole Sohn (SF), 2004-03-09:
Efter den her jubeltale vil jeg gerne spørge hr. Lars
Barfoed, om vi ikke kan få bekræftet, at arbejdsløsheden er steget tre gange så meget i Danmark i 2003 som i det øvrige EU, at arbejdsløsheden er steget med 45.000, siden VK-regeringen kom til.
Jeg vil også gerne spørge til udsigterne til opsvinget; det har regeringen siden november 2001 sagt er lige om hjørnet.
Kan hr. Lars Barfoed ikke selv høre, hvor hult det lyder, når han taler om, hvor godt det går, når alle tallene viser, at det går den stik modsatte vej med stigende arbejdsløshed og manglende initiativer til at tage fat om problemerne?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-03-09:
Jeg tror ikke, jeg sagde, at det var det mest fantastiske for vores skattesystem, men det var det mest fantastiske for skatteyderne, der er sket her i landet, nemlig at der nu ikke er nogen stigning i skatter og afgifter.
Jeg har ikke villet foregive, at det var en ændring af skattesystemet.
Men for første gang er der nu lagt loft over stigning i skatter og afgifter, og hver eneste vælger kan her i landet kontrollere, om regeringen har levet op til sine løfter.
Det er et helt eklatant nybrud i dansk politik, og derfor vil det være den bedømmelse, der står tilbage, at det netop var i disse år, at vi lagde grunden til en ny mentalitet, nemlig at vi ikke bare skruede lidt her og regulerede lidt der og indførte et gebyr der, som samlet medførte, at danskerne kom af med flere penge efter en reform, end de betalte før reformen.
Men jeg har ikke villet foregive, at det var et nybrud
i skattesystemet.
Bjarne Laustsen (S), 2004-03-09:
Jeg ved fra tidligere, at hr. Lars Barfoed har været meget optaget af turisme, og det er et af de områder i Nordjylland, hvor der måske er muligheder for lidt vækst, og som kunne trække nogle flere folk til, der kunne give nogle afledte arbejdspladser.
Hvordan ser Det Konservative Folkeparti på de par projekter oppe i Nordjylland?
Der er noget, der hedder Fiskens Hus, hvor Skagen og Hirtshals Kommuner arbejder på sådan et projekt.
Vil det være noget, som hr. Lars Barfoed og Det Konservative Folkeparti igennem regeringen vil være med til at understøtte?
Så har man et skiprojekt i Frederikshavn, hvor man vist skal skabe et par hundrede arbejdspladser, hvis det kommer til at gå efter de planer, man har.
Er det også noget, man vil være med til at støtte fra regeringens side?
Det er begge to områder, hvor man har mulighed for at give støtte, uden at der er konkurrenceforvridning eller noget som helst andet.
Vil man støtte sådan nogle konkrete projekter?
Lars Barfoed (KF), 2004-03-09:
Nej, det kan jeg forsikre hr. Anders Samuelsen om at jeg ikke er enig i.
Den her regering gennemfører, som jeg sagde før, en lang række tiltag for at imødegå den stigende arbejdsløshed.
Det er lykkedes os at fastholde Danmark med en af de laveste arbejdsløshedsprocenter i Europa - 2 procentpoint lavere end EU-gennemsnittet.
Det synes jeg egentlig er en ganske flot præstation.
Jeg har i forvejen over for hr. Ole Sohn forklaret, hvordan sammenhængen i det er, og at jeg godt forstår, at oppositionen lige præcis hæfter sig ved 2003-udviklingen og ikke ser på en lidt bredere periode end den.
Men kendsgerningen er, at vi har en lavere arbejdsløshed i Danmark, end man har i Europa i øvrigt.
Anders Samuelsen (RV), 2004-03-09:
Kendsgerningen er den, at arbejdsløsheden i Danmark stiger hurtigere, end den gør i det øvrige Europa.
Det er det, der er kendsgerningen; det er det, hr. Ole Sohn har redegjort for tidligere; det kan man bare ikke snakke sig udenom.
Tilfældet er også, at i den tidligere regerings tid faldt arbejdsløsheden hurtigere i Danmark, end den gjorde i det øvrige Europa, fordi man førte en aktiv politik, en målrettet, fremadrettet politik.
Den her regering sidder med hænderne over kors og siger: Dollarkursen vender forhåbentlig på et tidspunkt.
Er det tilfredsstillende?
Et af de punkter, der er med i det forslag til vedtagelse, som den anden side af salen har lagt frem i dag, er, at man ønsker en skattereform, som markant kan medvirke til at tage få i arbejde.
Hvad har den konservative ordfører dog ondt af det for?
Hvorfor bakker man ikke op om sådan et godt forslag?
Lars Barfoed (KF), 2004-03-09:
For det første har jeg overhovedet ikke nævnt dollarkursen.
Men det er da klart, at det er en faktor, som er vigtig.
Jeg har altså ikke sagt, at vi skal sætte os ned og vente på, at dollarkursen ændrer sig.
Oppositionen kan jo altså blive ved med at sige, at vi ikke foretager os noget på trods af kendsgerningerne, som ikke mindst i beskæftigelsesministerens indlæg kom til udtryk, hvor stribevis af eksempler på beskæftigelsesmæssige tiltag blev nævnt plus finansloven osv. Der er taget masser af tiltag, der klart har afdæmpet væksten i arbejdsløsheden i forhold til, hvordan den ellers ville have været.
Men jeg synes da i øvrigt, at det er en sympatisk tanke, som bl.a. hr. Anders Samuelsen er talsmand for, at man sådan skal lave en skattereform, der kan bidrage til en markant forøgelse af beskæftigelsen.
Men jeg synes måske, det er mindre imponerende at fremsætte sådan et forslag til vedtagelse, uden at man overhovedet har nogen forslag til, hvad sådan en skattereform konkret skal indeholde.
Det skal nok hjælpe på beskæftigelsen.
Jens Vibjerg (V), 2004-03-09:
Hvordan kan Det Radikale Venstre få det til at være skattelettelser?
I min verden er det at opsuge overskud i virksomhederne, at pålægge skat på arbejdskraft og at pålægge skat på afskedigelser flere skatter.
Det tegner i hvert fald et klart billede af et skatteuhyre.
Hvordan hr. Anders Samuelsen så kan få det til at være skattelettelser, kunne jeg godt tænke mig at høre.
Anders Samuelsen (RV), 2004-03-09:
Det Radikale Venstres bidrag til det, som man kalder et skatteuhyre, er skattelettelser på arbejde.
Det er det, der er vores målsætning.
Finansministeriet har regnet på, hvad effekten kunne være af det, og de siger, at det kan give op mod 70.000 i beskæftigelseseffekt.
Det synes vi egentlig er et ret godt bidrag.
Hvad er regeringens bidrag på nuværende tidspunkt?
Det er at notere sig, hvad den mener den har foretaget sig.
Er det nok at notere sig det, når man kan se, at det stadig væk ikke rykker noget, at tingene ikke vender, at man er ringere end lande som Slovenien, New Zealand og Grækenland?
Vi er simpelt hen det ringeste land i Europa på nuværende tidspunkt i forhold til at håndtere den beskæftigelsessituation, når vi måler på procenter.
Er det virkelig tilfredsstillende for Venstre, Danmarks tidligere liberale parti?
Kom dog i arbejdstøjet.
I stedet for at fokusere på at finde fluer i andre folks suppe, så prøv at komme med en ret serveret over et måltid, som er til at spise, i stedet for at vi skal leve af tørt brød.
Jens Vibjerg (V), 2004-03-09:
Jeg synes, vi er nødt til at have den radikale ordfører lidt ud af busken med hensyn til det her femhovede skatteuhyre.
Vi har hørt, at Enhedslisten vil opsuge alt overskud i virksomhederne.
Så er vi nødt til at få på det rene: Hvad er De Radikales bidrag til det her skatteuhyre, som vi er ved at kunne se konturerne af?
Anders Samuelsen (RV), 2004-03-09:
Det Radikale Venstres udgangspunkt er, at en finansiering skal tilrettelægges på en sådan måde, at det overordnede mål nås: at vi får sat gang i beskæftigelsen.
Vi har lagt vores modeller frem.
Socialdemokratiet har lagt andre modeller frem.
SF har lagt nogle modeller frem.
Enhedslisten har lagt nogle modeller frem.
Udgangspunktet for, at man kan have en dialog, er, at man kommer på banen.
Det er simpelt hen bare mere, end man kan sige om V og K.
De kommer ikke på banen.
De sidder og gemmer sig som andre hulemænd i Irak eller sådan noget, de gemmer sig i en hule og håber på, at de ikke bliver opdaget.
Men vi har opdaget, hvordan situationen er: Arbejdsløsheden stiger, og regeringen vil ingenting gøre ved det.
Det er der, vi opfordrer og beder til, at man dog kommer på banen - også Venstre, Danmarks tidligere liberale parti.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-03-09:
Jeg er glad for, at hr. Anders Samuelsen bekræfter, at man står ved de forlig, man har indgået også på uddannelsesområdet.
Jeg synes også, det er helt fint, at man tænker videre.
Det gør vi andre også.
Nu synes jeg så, at det måske er meget hensigtsmæssigt, at man så også lige ser, hvilke konsekvenser forligene har, før man tænker så meget videre.
Jeg bliver nødt til at spørge helt konkret til finansieringsdelen: Er Det Radikale Venstre med på den lønsumsafgift, som Socialdemokratiet har foreslået?
Indgår det som et led i finansieringen af dette forslag til vedtagelse, vel vidende at en lønsumsafgift på virksomhederne vil føre til et tab på 2.000 arbejdspladser?
Anders Samuelsen (RV), 2004-03-09:
Det, som jeg kan konstatere, er, at de partier, som står bag det forslag til vedtagelse, som vi diskuterer nu her, er enige om, at det er nødvendigt at lave en skattereform.
Det synes jeg er et rigtig godt udgangspunkt for de fortsatte drøftelser.
Vi har så fra Det Radikale Venstre lagt vores bud frem.
Finansministeriet har vurderet vores bud og sagt, at det kunne give en beskæftigelseseffekt på op imod 70.000.
Det er da et ret godt bidrag i en situation, hvor det jo går stærkt ned ad bakke for den siddende regering.
Så spørger fru Gitte Lillelund Bech til uddannelsespolitikken.
Hvis man nu læser forslaget til vedtagelse, så står der bl.a., at det, som vi har i tankerne, er at prøve at komme med nogle regionalpolitiske tiltag som et af elementerne, egentlig ud fra sådan en form for frikommunetankegang.
Ordet fri burde jo vække nogle mindelser hos en forhåndværende liberal som fru Gitte Lillelund Bech.
Men det er faktisk det, der er tanken.
Lad os dog prøve at tænke nyt.
Vi står inde for de forlig, som vi har lavet, men det forhindrer os da ikke i at tænke nyt.
Vi sætter os da ikke i en situation, hvor vi så ikke kan tænke længere.
Vi prøver at tænke videre og se på: Hvad kan vi gøre yderligere af ting, hvordan kan vi bringe Danmark videre?
Det er egentlig det, som jeg også synes Venstres ordfører burde gøre.