runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2004-03-17:
Først svaret på den 20. marts til hr. Søren Søndergaard.
I forhold til demonstrationerne om Stop besættelsen tror jeg, at vi er meget uenige.
Det er jo det, de mennesker, der holder den demonstration, vil.
De vil have det gamle styre tilbage, de vil jo noget helt andet.
Det er det, der er helt absurd ved den demonstration, nemlig at vi nu har oplevet, at det irakiske folk er blevet befriet.
Hvad er det så, man ønsker?
Vil man rulle historien tilbage?
Det går jeg ikke ud fra at man vil.
Tjetjenien ved hr. Søren Søndergaard jo også godt at vi får en god mulighed for at diskutere i en forespørgselsdebat.
Jeg tror ikke, at tiden i dag tillader, at jeg kommer ind og diskuterer Tjetjenien, men jeg glæder mig til at have debatten med hr. Søren Søndergaard, når forespørgslen om Tjetjenien kommer.
Så til sidst om terrorisme vil jeg blot komme med den bemærkning til hr. Søren Søndergaard, at det jo er interessant at se, at de grupper, der udfører terrorismen, ikke er terrorgrupper, der kommer fra de allerfattigste lande.
Det er derimod terrorister, som er opfostret i meget velstående lande, og som har meget, meget, meget store midler at gøre godt med.
Osama bin Laden og de terrornetværk, vi har set, kommer jo ikke fra den yderste fattigdom, snarere tværtimod.
Det er meget ressourcestærke mennesker, som har en helt anden politisk dagsorden, nemlig at ødelægge det her samfund, som bygger på nogle universelle rettigheder.
Søren Søndergaard (EL), 2004-03-17:
Jeg har tre spørgsmål til hr. Troels Lund Poulsen.
For det første: Den 20. marts, på lørdag, er der planlagt demonstrationer i 50 lande verden over og også i en række byer i Danmark, bl.a. på Rådhuspladsen kl. 12, for at kræve stop for besættelsen af Irak og for global retfærdighed.
Så er det bare, jeg vil spørge, om ikke hr. Troels Lund Poulsen mener, at det ville være aldeles forkert af dem, der arrangerer de demonstrationer, at lade være med at gennemføre dem, fordi der er begået en terroraktion i Madrid; om ikke man skal stå ved de synspunkter, man har, og ikke give efter for terror.
Det er i forhold til den diskussion, hr. Troels Lund Poulsen havde for et øjeblik siden med hr. Holger K. Nielsen.
Jeg synes, det er helt naturligt, at det flertal i Spanien, som ønsker at tropperne skal trækkes ud, nu sætter sig igennem.
For det andet kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad hr. Troels Lund Poulsen mener, der konkret skal gøres for at stoppe undertrykkelsen i Tjetjenien, for det er jo et sted, hvor der bliver produceret mange terrorister i øjeblikket.
For det tredje vil jeg godt bede hr. Troels Lund Poulsen om at bekræfte, at det samlede bidrag til bekæmpelse af fattigdom og undertrykkelse i verden under den nuværende regering er lavere, end det var under den tidligere regering.
Det vil jeg godt have hr. Troels Lund Poulsen til at bekræfte.
Gitte Seeberg (KF), 2004-03-17:
Jeg har nok fået udtrykt mig lidt for kategorisk, for det var ikke det, der var ment.
Det, der var ment, var, at det jo heldigvis via kampen mod terrorisme og via bl.a. afhøringerne af de terrormistænkte på Guantánamobasen - for nu at nævne det - er kommet frem, at der rent faktisk er terrorangreb, som er blevet forhindret, og det synes jeg så man skal glæde sig over.
Men kampen mod terrorisme er ingenlunde slut.
Jeg tilstår, at det gik lidt hurtigt, for talen var lidt længere, end den burde have været.
Så nej, vi tager kampen mod terrorisme meget alvorligt.
Det er jo også derfor, vi står her og diskuterer i dag.
Vi er også parate til, som jeg også nævnte i mit indlæg, at se på alle muligheder, hvorunder man kan samarbejde, herunder det europæiske samarbejde.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-03-17:
Jeg er glad for det svar, der kom fra statsministeren vedrørende Tyrkiets eventuelle kommende medlemskab af EU.
Det synes jeg var en meget farlig konklusion, netop også i lyset af det, hr. Holger K. Nielsen og statsministeren netop har diskuteret
sammen
Hvordan kan man sige sådan noget, når vi netop har haft en frygtelig terroraktion i Madrid, hvor flere hundrede mennesker er slået ihjel?
Hvordan kan man gå ud og sige til offentligheden: Kampen er stort set lykkedes.
Jeg vil gerne bede fru Gitte Seeberg om at komme med en forklaring på, hvordan man kan finde på at sige sådan noget.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-03-17:
Vi har allerede en gang diskuteret, at vi jo er enige om, at der er ikke kun en militær løsning på det her, men det er jo ærlig talt meget, meget farligt, når hr. Holger K. Nielsen siger, at det er håbløst, for det kunne jo få nogle til at tro, at så skal vi ingenting gøre.
Man er jo nødt til at gøre det, man nu kan, og Afghanistan - og jeg talte om Afghanistan i den her forbindelse - havde jo udviklet sig til et samfund under et Talebanstyre, som ikke blot på det mest grusomme undertrykte sin egen befolkning, herunder kvinderne i Afghanistan, men som også gav en sikker havn til bl.a. Al-Qaeda og måske også andre terrornetværk, hvad ved vi?
Det er da klart, at man er nødt til at gøre noget ved det.
Der kan man ikke bare læne sig tilbage og sige, at det er håbløst; det kan man altså ikke.
Hvis man har en ansvarlig holdning til det her, så er man nødt til også dér at gå ind kontant militært og sikre, at der ikke længere er en sådan havn, hvor terrorister kan boltre sig.
Det ændrer ikke på, at man også skal gøre andre ting: sikre demokrati og menneskerettigheder samt udrydde fattigdom, så godt man nu kan.
Det er vi enige om.
Men hr. Holger K. Nielsen afskriver de militære midler, kalder det håbløst, og det er en farlig tankegang, for det er i virkeligheden at give terroristerne alt for frit et spil.
Holger K. Nielsen (SF), 2004-03-17:
Jeg har nogle spørgsmål til statsministeren i forlængelse af hans bemærkninger om de militære løsninger på terrorproblemet.
Han siger, at det var nødvendigt at føre krig i Afghanistan og Irak for at rive Al-Qaeda op ved rode.
Men hvad er nu det for noget?
Er Al-Qaeda revet op ved rode?
Er Al-Qaeda væk?
Er terrornetværkene væk?
Det er de jo ikke.
De er der jo stadig væk, og det interessante er, at selv om Vesten har det mest avancerede militære udstyr, der kan opdrives, så er disse terrorister hele tiden en smule foran Vesten i deres måde at handle på. Der var ingen, der havde forudset aktionen i Madrid.
De er muligvis i gang med at forberede helt nye aktioner, helt nye grupper, som vi ikke kender til i dag.
Det er jo det, der er problemet.
Hvor du har en almindelig krig, kender du fjenden; her kender du ikke fjenden.
Skal man føre krig, skal man vide, hvem man fører krigen imod.
Det ved man ikke her; man kender dem ikke, man ved ikke, hvor de er henne, man ved ikke, hvor de vil slå til henne, og det er jo derfor, det er så håbløst at forestille sig en militær løsning på det her problem.
Det, SF ønsker, er, at man får en reel FN-administration af Irak, og det er også det, den spanske regering ønsker.
Det, der jo er sket, er, at FN fra starten blev kørt ud på et sidespor; det gjorde FN før krigen.
Der var et flertal imod i FN's Sikkerhedsråd, da Danmark, USA og Storbritannien gik i krig i sin tid, og det medførte så, at FN også efterfølgende har været på et sidespor.
Der er vedtaget en FN-resolution, men det er jo reelt en blåstempling af den amerikanske besættelse.
Så længe der er tale om en amerikansk besættelse, får
man ikke stabilitet, men hvis der bliver tale om en reel fredsbevarende FN-styrke, så vil jeg tro, at vi vil støtte den - det kan jeg ikke sige her, for vi skal først se forslaget - som vi har støttet fredsbevarende styrker andre steder i verden, men det skal være fredsbevarende FN-styrker, og ikke denne amerikanske besættelse, som tilfældet er i øjeblikket, af den enkle grund, at det skaber mere og ikke mindre ustabilitet.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-03-17:
For det første vil jeg sige, at jeg er enig med hr. Peter Skaarup i, at der er behov for en effektiv og en stærk kontrol ved EU's ydre grænser, og det er der helt uanset de ulykkelige begivenheder, vi har set i Madrid.
Det er et punkt, hvor vi sammen med de andre EU-lande arbejder meget kraftigt på at sikre, at der også i forbindelse med EU's udvidelse bliver etableret en tilstrækkelig og betryggende kontrol ved EU's ydre grænser.
Lad mig i øvrigt lige minde om, at de ti nye EU-lande jo ikke indtræder i Schengensamarbejdet fra 1. maj i år; det gør de først den dag, deres grænsekontrol er betryggende.
Det var det første, jeg ville sige. Det andet er, at der ikke foreligger oplysninger, der giver noget grundlag for, at vi skulle iværksætte skærpet grænsekontrol i Danmark.
Lad mig sige til hr. Peter Skaarup rent principielt, at det er en misforståelse at tro, at det giver en mere effektiv kontrol med, hvad der foregår, at man indfører eller genindfører grænsekontrol.
Det er en stor misforståelse at tro det.
I forbindelse med etableringen af Schengensamarbejdet og dermed fri bevægelighed over grænserne er der jo sket en styrkelse af politiets og andre myndigheders mulighed for at gribe ind og kontrollere, hvad der sker af bevægelser fra mistænkelige elementer, og det kan såmænd være meget mere effektivt, at disse elementer ikke kan vide sig sikre på, hvor man snupper dem; hvis der er en grænsekontrol, ja, så ved de, det er dér, de skal passe på.
Men med de skærpede redskaber, der er blevet iværksat nu, har man faktisk fået mange nye muligheder for at komme efter dem, som man skal komme efter.
Peter Skaarup (DF), 2004-03-17:
Det er et spørgsmål til statsministeren.
Vi er enige med regeringen og også den tidligere regering
i, at vi fortsat skal deltage i krigen mod terror på alle planer.
Det, vi er optaget af, er også, at vi i Danmark ruster os et hundrede procent til den opgave, for vi kan ikke vide os sikre på, om der også hertillands kan være potentielle terrorister, som er kommet ind i landet, eller folk, der kommer udefra, som vil ind i landet med henblik på at udøve terrorisme.
Derfor vil vi godt henlede opmærksomheden på vores grænser, hvor man med Schengensamarbejdet skrottede de indre grænser og den indre grænsekontrol mellem landene, og hvor man inden for EU-landene nu ikke har nogen grænsekontrol, og det betyder, at der kun er ydre grænsekontroller.
Man må sige, at når EU bliver udvidet med yderligere ti lande, så bliver den ydre grænsekontrol flyttet, og det vil sige, at der er et meget større område, hvor man kan bevæge sig frit, hvis man først kommer inden for det område, hvor EU befinder sig.
Derfor er vores spørgsmål til statsministeren: Vil regeringen benytte sig af de muligheder, der ligger inden for Schengensamarbejdet, til at genindføre kontrollen ved først og fremmest den dansk-tyske grænse, men også den dansk-svenske grænse, så vi er helt sikre på, at vi under alle omstændigheder kan beskytte os mod folk, der måtte komme udefra, og som ønsker at stå bag terrorisme udført i Danmark?
Troels Lund Poulsen (V), 2004-03-17:
Jeg kan sige på vegne af Venstre, at vi er helt enige med hr. Frank Jensen i, at spørgsmålet omkring Afghanistan selvfølgelig ikke skal nedprioriteres.
Der synes jeg faktisk også, at hr. Frank Jensen og Socialdemokratiet har været med til sammen med regeringen at styrke indsatsen på flere forskellige fronter med udsendelsen af danske soldater og også danske rådgivere i forbindelse med opbygningen af Afghanistan.
Men det er helt korrekt: Afghanistan er vigtig, og det er det også for denne her regering, men det er selvfølgelig klart, at Danmark alene gør jo ikke forskellen; Danmark skal jo også arbejde for, at der bliver sat fokus på Afghanistan.
Det kan jeg da give min fulde tilslutning til.
Men der mener jeg så bare, at man også må anerkende regeringens arbejde ved at ligge i front blandt mange andre lande.
Frank Jensen (S), 2004-03-17:
er et forkert sted at sætte fokus.
Efter 11. september 2001 blev der truffet en lang række beslutninger i Europa om at styrke samarbejdet i Europolregi
mellem de nationale efterretningstjenester
, men det er stærkt bekymrende, meget stærkt bekymrende, når man læser den rapport, der er kommet i EU fra Solana, at det ikke er sket, at der ikke er en vilje fra medlemslandenes efterretningstjenester til at sikre udvekslingen af analyser og oplysninger, men at man alene sidder og laver generelle analyser.
Der håber jeg virkelig, at regeringen, når man møder op på Det Europæiske Råds møde torsdag-fredag i næste uge, her vil sige: Nu må det høre op, nu må vi dele, nu må vi have tillid til hinanden.
Men at starte med at sige, som jeg har set belgierne og østrigerne gøre, at nu skal man så opbygge en ny institution!
Tingene viser jo med al tydelighed, at når det ikke har kunnet lykkes siden de alvorlige terrorangreb den 11. september 2001, så er det ikke dér, man skal sætte fokus, så skal man sættes fokus på det praktiske, direkte samarbejde mellem efterretningstjenesterne.
Jeg vil gerne også i forlængelse af det, vi hørte fra Venstres ordfører, spørge Venstres ordfører: Nu har vi jo langt hen ad vejen været enige, Venstre og Socialdemokratiet, om kampen mod terror og også det at bruge militær magt bl.a. i Afghanistan, men bekymrer det ikke også Venstre, for det bekymrer os i Socialdemokratiet, at når man så ser på, hvor effektive vi er til at sætte ind med militært isenkram, hvor handlingslammet verdenssamfundet er i den efterfølgende opbygning af en stat i Afghanistan? Der håber jeg, at vi kan dele det synspunkt, at her bør vi fra dansk side lægge et meget, meget stort pres på, at donorlandene lever op til de forpligtelser, der er, efter at krigen er ophørt, til at rette op på forholdene, så vi ikke skaber grobund for nye terrorister i det afghanske samfund, hvor man jo har en vis tradition netop for at have terrorister.
Holger K. Nielsen (SF), 2004-03-17:
Nu er det jo sådan, at SF hele tiden har været imod krigen i Irak.
Vi har været imod udsendelsen af de danske soldater, fordi disse reelt støtter en amerikansk besættelse af Irak.
Vi analyserer det sådan, at bl.a. denne amerikanske besættelse af Irak er årsag til, at terrorismen fortsætter.
Her er vi fuldstændig enige med den nye spanske statsminister
Hr. Troels Lund Poulsen siger, at vi ikke vil gøre noget.
Det passer jo ikke.
Vi lægger jo netop vægt på en større forebyggende indsats.
Vi er tilhængere af, at der bliver et konkret samarbejde mellem politi og efterretningsmyndigheder.
Men det er jo der, jeg synes det er vigtigt at få klarlagt: Hvad er det nye i det, som kommer op i EU-debatten?
Jeg opfatter meget de signaler, der er kommet op, som ren signalpolitik, som europæiske politikeres ønske om at markere, at de gør et eller andet.
Men hvad gør de?
Hvad kan man yderligere udvikle i EU, som ikke er der i øjeblikket?
Det synes jeg regeringen og regeringspartierne bør svare på i stedet for bare at følge med den strøm af politikere, der har alle mulige fantasifulde forslag, som reelt ikke virker på det her.
Gitte Seeberg (KF), 2004-03-17:
Jeg har et spørgsmål til hr. Holger K. Nielsen.
Det, jeg synes er så beskæmmende ved SF's politik, er, at man ikke har nogen løsninger på problemstillingerne.
Vi har jo igennem måneder her i Folketingssalen diskuteret, hvordan en krig mod Irak skulle håndteres, hvor hr. Holger K. Nielsen og SF hele tiden har plæderet for FN, FN, FN.
Men når vi så her i salen er gået til SF og har spurgt, om SF vil noget, hvis FN vil noget, så har svaret jo alligevel været nej.
SF var jo ikke parat til, uanset hvor klart et mandat der havde ligget i FN, at gå med i en krig mod Saddam Hussein.
Det er jo det, der er kendsgerningen.
Det er jo meget nemt altid at stå og kritisere det, andre må gøre, men jeg synes egentlig, det kunne være interessant at høre hr. Holger K. Nielsen, som jo siger, at han er enig med den nye socialistiske leder i Spanien om, at man skal trække tropperne ud: Hvad i alverden ville der ske, hvis alle landene, alle koalitionspartnerne gjorde det samme?
Man ville overlade Irak til det rene ragnarok.
Er det virkelig noget, SF ønsker?
Mener man det virkelig?
Thor Pedersen (V), 2004-03-17:
Altså nu vil jeg godt sige endnu en gang, at de prognoser udarbejdes på et fagligt grundlag i et ikkepolitisk miljø.
Det, vi i virkeligheden kan være glade ved i Finansministeriet, er, at de skøn, som samles i Finansministeriet, og som danner baggrund for den prognose, vi lægger til grund for Folketing og udvalg, er mindre optimistiske, end hvad der har været gældende for andre prognosemagere.
Det kan gå bedre end forventet i opgangstider, og det kan gå værre end forventet i nedgangstider.
Det kan man egentlig kun se bagefter.
Altså hvis man før anden verdenskrig have købt kaffe, havde det været meget klogt. Det gjorde de færreste.
Sådan er det også her.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-03-17:
Jeg bifalder den fordragelige tone.
Jeg er bare nødsaget til lige at gøre opmærksom på noget i forbindelse med, at hr. Buksti henviser til en situation for 1 år siden, hvor jeg sagde, at jeg ville overveje situationen og følge den nøje.
Jo, men det var også det, der var tilfældet.
Vi igangsatte en undersøgelse dengang.
Undersøgelsen viser i sig selv ikke, at der var noget problem i forholdet mellem 2001 og 2002.
Så sådan er det.
Jeg lever op til det, jeg sagde dengang.
Det er det, der er sket efterfølgende.
Vi har som sagt ikke de endelige resultater.
Dem har vi jo først, når vi har set selvangivelsens behandling her til efteråret.
Men der er indikationer, og jeg behøver ikke at gentage, hvad jeg sagde før.
Jeg synes ikke, at vi skal skyde hinanden noget i skoene her.
Jeg har fulgt den her sag med meget stor opmærksomhed og gør det fortsat.
Jeg synes, vi står meget, meget tæt på hinanden i opfattelsen af den.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jacob Buksti (S), 2004-03-17:
Jeg vil også gerne slutte den her del med at takke for den tilkendegivelse, som skatteministeren er kommet med, men jeg vil bare opfordre skatteministeren til trods alt nu at gøre en ende på sine overvejelser, for jeg rejste denne sag først og fik svar på spørgsmål S 3707.
Svaret forelå den 1. juli 2003, altså for snart et år siden, og der siger ministeren, at der kan være tegn på, at de her acontoindbetalinger har den her virkning, og at ministeren derfor vil følge det nøje. Kan ministeren nu ikke snart lade være med at følge det nøje og netop give tilsagn om, at det er nu, vi er nået dertil, hvor ministeren siger, at man vil handle, når det er rimeligt at handle.
Altså at den rimelighed er der nu, det vil sige inden for en meget, meget nær fremtid.
Det mener jeg vil være sundt, for der er det signal om, at pengene i givet fald fosser ud af kassen, nemlig 250 mio. kr. af skatteydernes penge.
Vi har alle sammen en fælles interesse i det, og jeg opfatter skatteministerens tilkendegivelse, som at han vil komme med et forslag.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-03-17:
Det med at det havde noget med tidligere regeringer at gøre: Det var helt konkret et afsnit i det erhvervsskattelovforslag, som blev fremsat, som gav den mulighed, ved at det loft blev fjernet.
Så er der argumentationen om, at det var uhensigtsmæssigt for nystartede virksomheder.
Nu tror jeg ikke, så mange nystartede virksomheder har en likviditet, de skal have placeret, som det kan lade sig gøre i det her tilfælde.
Men jeg imødeser også et forslag på det her område, der så ikke er plastret til med alle mulige andre forslag, men at det konkret forholder sig til den problemstilling her.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-03-17:
Nu synes jeg ikke, at vi skal tale os fra hinanden, når vi netop for et øjeblik siden havde en rimelig pæn forståelse. Jeg vil gerne gøre opmærksom på, at det, der skete i situationen i foråret 2002 i forbindelse med den ændring, der blev hentydet til her af hr. Vernersen, var jo spørgsmålet om afskaffelse af loftet.
Det viste sig jo, at det loft ikke var det effektive værn mod store acontoindbetalinger, som nogle havde forestillet sig.
Sådan virkede det jo ikke.
Det var oven i købet meget uhensigtsmæssigt, for loftet var skruet sådan sammen, at det var tidligere maksimumbeløb for udbetalinger i forhold til tidligere, som var grundlaget, og en nystartet virksomhed havde jo ikke nogen tidligere år at sammenligne med.
Så jeg må nok sige, at den omstændighed, at vi fjernede loftet, sådan set ikke har så meget med det her at gøre.
Næ, det, der har med det her at gøre, er det gab, som ligger mellem for meget og for lidt indbetalt, og det var det gab, som blev drøftet også i den tidligere regerings tid, hvor man nedsatte noget på det ene område, men ikke på det andet i samme omfang, og derfor står vi nu tilbage.
Men lad os nu ikke kaste vrag på den problemstilling.
Det er jo meget nemt at sige, at det var tidligere regeringer, og hvad ved jeg.
Jeg vil slet ikke gå ind i den problemstilling.
Jeg er enig med hr. Buksti i, at her er et problem.
Vi ser på det med stor seriøsitet, og vi er tæt ved en beslutning.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-03-17:
Når man kigger tilbage på 2002 og ser på det lovforslag, der gav mulighed for, at man kunne indbetale ubegrænset skat, så har det lovforslag, L 99, mange ulykker på samvittigheden.
Det er med det lovforslag, vi også har hele problemfeltet omkring TDC og skatteministerens håndtering.
Nu kan man formentlig ikke få det oplyst, men det kunne være interessant at vide, hvad der var foregået i regeringen på det tidspunkt, siden man åbnede en sådan gavebod, som der her er tale om.
Det er jo interessant, når man ser på indbetaling af skatter, selskabsskatterne her i 2003, at så kommer der 40 mia. kr. ind.
Det er 6 mia. kr. mere end året før.
Man kan antage, at en stor del heraf skyldes, at man kan få den her rente, for det andet synspunkt kunne jo være, at det er, fordi det går meget bedre i samfundet.
Men det svarer jo ikke til de synspunkter, regeringen har haft med det oplæg, man lagde frem i går.
Der er jo ikke nogen sammenhæng i den forbindelse.
Så hvad var det for nogle overvejelser, skatteministeren havde i foråret 2002, da han gennemførte L 99, i øvrigt med sit sædvanlige flertal, Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti?
Alle andre advarede imod det, fordi man sagde, at det her går galt.
Heldigvis ser det ud til, at skatteministeren er blevet mere lydhør, men det er altså 250 mio. kr. pr. år for sent, for det er åbenbart det, man har haft i rentefortjeneste, hvis de 6 mia. kr. er indbetalt på den måde, som vi ser her.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-03-17:
Der er her tale om, at både spørgeren og svareren er i stor overensstemmelse, når det drejer sig om at følge den her sag meget tæt og også at handle, så snart det er rimeligt at handle.
Det er derfor, jeg har fulgt den her sag meget, meget nøje og sagt det, som jeg allerede har sagt i dag, at det ikke er for sent at gribe ind med hensyn til 2004, det kan vi sagtens gøre, der er ikke noget forgjort i det.
Men jeg er faktisk enig i, at den udvikling, vi har oplevet, hvor lavrenteforholdene fortsætter i 2004,
hvilken udvikling ud fra mange andre hensyn kan være positiv, gør, at vi absolut må se på det her. Det gab, der er mellem, hvor meget man får, hvis man har indbetalt for meget, og hvor meget, man skal betale, hvis man har indbetalt for lidt, er nemlig rimelig stort.
Jacob Buksti (S), 2004-03-17:
Jo, men så vil jeg sådan set opfordre skatteministeren til at tage et umiddelbart og hurtigt initiativ; der er sådan set ingen grund til at vente og se på tallene, når man har den her forventning, for hvis den forventning ikke bliver opfyldt, vil en ændring jo ikke have nogen konsekvenser.
Jeg har også hørt, at skatteministeren faktisk vil forsøge at leve op til det, der er blevet sagt.
Jeg noterer mig også, at Finansrådet, altså bankernes hovedorganisation, har udtalt til Børsen den 11. marts, at det er uhensigtsmæssigt, at staten tilbyder så høj rente, at det tilskynder virksomhederne til at indbetale højere forskudsskat.
Endvidere henviser man til det uhensigtsmæssige i, at staten for det første påføres en unødig renteomkostning - og det er altså skatteyderne - og for det andet er de store forskudsindbetalinger med til at sløre billedet af statsfinanserne.
Det giver altså et kunstigt indtryk af, at det går forrygende, jf. finansministerens meldinger før jul om, at pengene strømmer ind i kassen.
Nu kan jeg høre, at skatteministeren indrømmer, at det gør de ikke.