runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjørn Elmquist (RV), 1998-01-22:
Når man mulighed for at gøre debatten færdig, er det jo helt fint. Jeg vil sige til hr. Helge Adam Møller, at jeg stemmer ikke for indholdsløse ting, og jeg synes, det er noget forvrøvlet, der står i forslaget.
Det er jo ikke retskrav, der skal opgives, men det er anvendelsesområdet, kriterierne, der lægges til grund, for at nævnet kan sige: Ja, her er en de facto-flygtning. Forslaget er helt gratis foræret til Det Konservative Folkeparti og til Venstre.
Jeg vil ikke stemme for det, for jeg er imod at indskrænke området.
Men man kommer ingen vegne ved at sige, at retskrav skal opgives.
Jeg vil godt kvittere for, at vi nu har fået fastslået med syvtommersøm, at det, hr. Thor Pedersen sagde under finanslovdebatten op til jul, nemlig at Venstre mente, at de facto-begrebet skulle afskaffes, altså var så meget pølsesnak, som vi andre prøvede at overbevise ham om at det var.
Det var synd, at der ikke var Venstrefolk, der kunne fortælle det ved den lejlighed.
Men jeg mangler et svar på spørgsmålet om, hvem der så skal afgøre, om nogen skal have de facto-status.
Vi er på det rene med, hvad Morten Kjærum og andre lærde skriver, men det er ikke det, vi spørger efter.
Vi spørger efter Venstres holdning, og det er jo noget helt andet.
Hvem er det, der i givet fald skal afgøre, om der er de facto-status?
Er det en ministerafgørelse, altså en administrativ afgørelse?
Skal det være efter et helt frit skøn?
Jeg hørte noget om torturkonventionen, og det er jo godt nok, men derudover?
Skal der være en rekursinstans?
Pia Kjærsgaard (DF), 1998-01-22:
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren oplyse, om der overhovedet er nogen tilfælde, hvor en udlænding skal udvises.
affattes således: »Ved afgørelsen om udvisning skal der tages hensyn til, om udvisningen må antages at virke særlig belastende, navnlig på grund af...«, og så er der syv forskellige forhold, som ministeren forhåbentlig kender. Jeg vil faktisk hellere bede ministeren om at oplyse mig om, hvorvidt der overhovedet er nogen forhold, der gør, at en udlænding kan udvises.
Det havde faktisk været nemmere at skrive end alle de her forbehold, for det er jo utrolig mange ting, der gør, at en udlænding alligevel ikke skal kunne udvises.
Så vil jeg også godt høre lidt mere om familiesammenføring, for det er jo, som ministeren garanteret ved, noget, som plager den danske befolkning, at familiesammenføringstallet er så højt hvert evig eneste år.
Hvor mange drejer det sig om?
Kan vi ikke få det ført til bogen?
Hvor mange drejer det sig egentlig om, når ministeren nu i forslaget skriver, at der skal strammes på kravet, og at det betyder, at forældre over 60 år ikke længere kan blive familiesammenført?
Jeg synes også, at i hele afsnittet om menneskesmugling mangler altså også en definition på, hvad der menes med skærpende omstændigheder.
Har man smuglet, eller har man ikke smuglet mennesker?
Er det ikke skærpende omstændigheder, at man bryder landets love?
Der er simpelt hen så mange gummiparagraffer og elastikker i det her forslag, som ministeren har fremsat, at det ikke er værd at have med at gøre.
Det er så sørgeligt, og jeg savner altså, at ministeren kommer op og forklarer lidt mere om de her småjusteringer.
Jeg synes ikke bare, at det skal stå i forslaget.
Jeg synes også, det skal siges fra Folketingets talerstol af ministeren.
Det er desværre så få mennesker, der læser lovforslag, og det er også nok meget få mennesker, der læser Folketingets forhandlinger, men af hensyn til historieskrivningen synes jeg, at ministeren bør uddybe, hvad det her egentlig drejer sig om.
Henrik Svane (RV), 1998-01-22:
Det er et spørgsmål om menneskesmugling, som optager os lige nu.
Menneskesmuglerne, og det er dem, jeg taler om nu, skal selvfølgelig afstraffes.
De folk, der søger asyl i vores land, skal have en asylbehandling efter gældende regler.
Så enkelt er det.
Dorte Bennedsen (S), 1998-01-22:
Hr. Tom Behnke gav udtryk for, at han var ked af, at tingene var blevet bunket, for så var der ikke blevet plads til at kommentere Fremskridtspartiets forslag.
Jeg vil gerne trøste hr. Tom Behnke og sige til ham: Jeg tror ikke, der er sket så meget ved bunkningen.
Jeg kan i hvert fald for mit vedkommende sige, at jeg ikke ville have brugt mange flere ord på de fire forslag.
Det ville have været den samme afvisning, selv om de var kommet enkeltvis.
Og så vil jeg gerne føje til, at de ikke er blevet afvist, fordi de er fremsat af Fremskridtspartiet.
De er blevet afvist på grund af et aldeles uspiseligt indhold.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1998-01-22:
Da jeg er ordfører for forslagsstillerne for B 55, VK-forslaget om ændring af udlændingeloven, skal jeg, som man jo plejer, sige pænt tak til dem, der har givet udtryk for, at de vil tilslutte sig forslaget - Fremskridtspartiet og Dansk Folkeparti - om end jeg også deler hr. Helge Adam Møllers skepsis over for fru Pia Kjærsgaards tilslutning med det, der blev sagt om integration.
Men det må fru Pia Kjærsgaard selv være den nærmeste til at afgøre. Jeg forstår godt, at hr. Tom Behnke måske synes, det har været lidt pauvert, når man i dag møder op med fire beslutningsforslag, at de så skal indgå i en hel stribe.
Jeg må sige, at vi for vores vedkommende faktisk har bedt om at få vores to forslag på i dag.
Jeg synes i hvert fald, at det er nyttigt, at vi en gang imellem har så lang taletid, at vi kan få diskuteret nogle grundlæggende holdninger og se, hvor forskellene ligger.
På den måde har jeg til dels givet udtryk
for, hvordan vi stiller os til Fremskridtspartiets forslag, men jeg vil da godt lige pinde det ud.
Det fremgår af vores forslag, at vi ønsker retskravet på de facto-status ophævet.
Jeg bemærker, at fru Elisabeth Arnold, som tidligere mente, at gældende ret var anderledes, jo ikke har stillet forslag om, at det skal genindføres - det retskrav, som hun ikke mener der er.
Fremskridtspartiet vil helt afskaffe de facto-kravet, og det følger selvfølgelig af, hvad jeg tidligere har sagt, at det kan vi ikke gå med til.
Så er der beslutningsforslag nr. B 79 om udlændingekontrakter.
Nogle af tingene snerper i et vist omfang i retning af, hvad vi selv har foreslået, og hvad regeringen har foreslået.
Men der er jo nogle punkter, hvor vi helt klart må være imod, ikke mindst spørgsmålet om denne form for stavnsbinding, som vi også synes der er.
Med hensyn til B 91 om udvisning er det jo det sædvanlige.
Det er alt for unuanceret.
Det rammer fuldkommen i flæng, f.eks. svenskere, der har været her i 30 år og har begået en uagtsom forbrydelse.
Det kan vi ikke være med til.
Vi vil have strammet udvisningsreglerne, men der skal også være mening med det.
Med hensyn til B 93 om ophævelse af særrettigheder for udlændinge har vi jo over for indenrigsministeren givet udtryk for, at vi er meget optaget af, om vi også kunne få en generel drøftelse af hele statsborgerskabsbegrebet.
Vi har stillet spørgsmål til loven, men anerkender selvfølgelig, at den diskussion måske ikke kan blive færdig under udlændingeforslaget, men vi vil i hvert fald godt begynde på den.
Vi er også optaget af at se, hvordan lovgivningen er på dette punkt.
Hvad Fremskridtspartiets forslag nærmere dækker, kan det måske være lidt vanskeligt at se. Men vi vil også under hele integrationsforslaget gøre meget ud af at høre Socialministeriet, hvordan det er med ydelser til danskere i forhold til de ydelser, der er mulighed for at give udlændinge.
Så den diskussion kommer ganske af sig selv.
Søren Søndergaard (EL), 1998-01-22:
Nej, det er ikke så enkelt, for jo mere Fort Europa bliver opbygget, og jo mere grænserne bliver lukket, og jo sværere det bliver at komme ind og søge asyl, jo færre søger asyl, selv folk, der har behov for det, selv rigtige forfulgte, sådan nogle som vi alle sammen fra højre til venstre er enige om, selvfølgelig skal have asyl.
Men vi er i stand til at opbygge et fort, og så kan vi lukke øjnene for problemet, for de kommer slet ikke, og de eneste, der generer os, fordi de bringer dem hertil, er menneskesmuglerne.
Det er menneskesmuglerne, der gør, at vi ikke helt kan lukke øjnene for problemet, og derfor er det ikke så let, hr. Henrik Svane.
Det er faktisk sådan, at hvis ikke menneskesmuglerne var der, så ville der være en del af de flygtninge, som kommer hertil, og som får asyl, som aldrig ville komme frem til vores grænser.
Derfor stiller det Det Radikale Venstre, som er et humanistisk parti, som ønsker at bevare asyllovgivningen, og som ønsker at give asyl til folk, der er forfulgte, over for problemet: Hvordan sikrer vi, når vi nu er imod menneskesmugling og selvfølgelig især imod menneskesmugling for penge, at folk, der har et asylbehov, rent faktisk får behandlet deres asylansøgning og opnår asyl, hvis de har ret til det?
Pia Kjærsgaard (DF), 1998-01-22:
Jeg ved da, at hr. Helge Adam Møller selv har nogle børn, og jeg betragter hr. Helge Adam Møller som en særdeles god far, der sørger for dem.
Der sker nogle småstramninger, nogle justeringer på familiesammenføringsområdet af retskravet for forældre over 60 år.
Det drejer sig om ca. 20-40 personer, og hvis indenrigsministeren vil korrigere og sige, at tallet er højere, er det langtfra tilfældet.
Set i forhold til det gigantantal, der kommer hertil på grund af familiesammenføringerne, er det jo også peanuts.
Man må ikke indgå ægteskab, mens der søges asyl, og straffen for menneskesmugling sættes lidt op - o.k., jeg skal fortsætte om lidt.
Det kan være, vi skal have en anden runde, og så må jeg svare mere uddybende.
Helge Adam Møller (KF), 1998-01-22:
Jeg er selvfølgelig glad for, at fru Pia Kjærsgaard kan støtte de to forslag, B 55 og B 71, som De Konservative og Venstre har fremsat i fællesskab, men jeg er forundret over den fantastiske hetz mod regeringens indvandrerlovforslag.
Hvis man ser på hovedideen og de grundlæggende tanker og det menneskesyn, der findes i Venstre og De Konservatives forslag, B 71, om integration, er det jo næsten det samme som i regeringens med hensyn til menneskesynet og hovedideen vedrørende de mennesker, der får opholdstilladelse i Danmark, enten med asyl eller med familiesammenføring.
Vi kan strides om, hvor mange det skal være; men de der får det, skal søreme integreres så hurtigt og så effektivt som overhovedet muligt. Det skal ske af hensyn til dem selv og af hensyn til det danske samfund, så de kan komme ud og lave noget produktivt
Der er simpelt hen ingen logik i det, men det er vel også det, der er problemet.
Helge Adam Møller (KF), 1998-01-22:
Fru Pia Kjærsgaard siger, at der er noget galt, hvis man siger, at fru Pia Kjærsgaards menneskesyn på nogle områder er forkert og uacceptabelt.
Lad mig nævne én ting: Fru Pia Kjærsgaard fremhævede i sin ordførertale meget stærkt, at fra de mennesker, der ikke fulgte denne introduktionsindsats, regeringen lægger op til, skal kommunerne kunne trække 20 pct. af det forholdsvis lave beløb, de får i forvejen, og det er fint nok og godt nok; selvfølgelig skal de straffes, hvis de ikke gør den indsats, de er pålagt.
Men så sagde fru Pia Kjærsgaard, at de ikke skal have én krone, ikke én øre.
Jamen de mennesker har jo i en række tilfælde et, to eller tre børn.
Er det rimeligt?
Er det rimeligt, at nogle uskyldige børn skal straffes, fordi deres forældre ikke gør nogen ting?
Er det ikke et mærkeligt menneskesyn at have
Det synes jeg.
Anne Baastrup (SF), 1998-01-22:
Kort til fru Birthe Rønn Hornbech: Jeg kan forstå, at jeg aldrig nogen sinde får det svar om Venstres politik for, hvilke flygtninge der skal have lov til at komme til EU-landene, men det må jeg jo så opgive.
Et andet kort gensvar: Jeg skulle hilse fra SF og sige, at vi har en meget klar ideologi, så den fuldstændig brede pensel med, at det kun er Venstre, der er et ideologisk parti, syntes jeg ikke fru Birthe Rønn Hornbech kunne være bekendt. Jeg kan så forstå på fru Else Winther Andersens indlæg, at Venstre er meget optaget af at stemme for denne integrationslovgivning, og det er jo nyt med så mange positive toner fra Venstre.
Jeg vil spørge fru Else Winther Andersen som tidligere socialminister: Finder fru Else Winther Andersen, at det er en enormt smart idé, at man tager en enkelt lille gruppe i en kommune og giver den en helt særlig lav ydelse sammenlignet med de øvrige bistandsklienter, kommunen måtte have?
Finder fru Else Winther Andersen, at det er i overensstemmelse med den socialpolitik, som Venstre hidtil har stået for, at man tager en lille gruppe og diskriminerer den?
Birthe Rønn Hornbech (V), 1998-01-22:
Hr. Elmquist spurgte, hvem der skal afgøre, hvem der skal have de facto-status, og da det fremgår af vores forslag, hvor det her ikke har den største plads, går jeg ud fra, hr. Bjørn Elmquist har bemærket, at vi ikke har nogen forslag til ændring af de formelle regler.
Hvis hr. Bjørn Elmquist har nogen ideer om det, vil vi selvfølgelig gerne høre det, men vi har altså ikke fremsat forslag om, at - om jeg så må sige - afgørelsesreglerne skal ændres. Så sagde hr. Søren Søndergaard, at vi ikke vil være med
til at forhindre flygtningeproblemerne ved ulandshjælp.
Nu er det jo sådan, at det altså er begrænset, hvor mange penge vi har at gøre godt med, og det, Venstre hele tiden har sagt, er, at der skal være en sammenhæng mellem de penge, vi bruger herhjemme på flygtninge, og dem, vi bruger i Den Tredje Verden.
Vi kan altså ikke bruge de samme penge to gange.
Til fru Anne Baastrup
: Nej, vi kommer nok ikke længere, for vi erkender jo, at det her er et langsigtet projekt.
Vi har rejst det for flere år siden i FN.
Vi kunne ønske, at også denne regering arbejdede for det i FN, arbejdede for det i EU, forsøgte at få nogle bilaterale aftaler, men det støder hele tiden på en afvisning.
Det får mig til at sige, at regeringspartierne ikke er interesseret i at styre tilstrømningen.
Danmark kan ikke værge sig med den regering, vi har i dag.
Søren Søndergaard (EL), 1998-01-22:
Hr. Henrik Svane snakkede om de psykiske traumer, som man skal over, når man kommer hertil som flygtning, og det er sikkert rigtigt nok.
Men bliver det lettere at komme over de traumer, fordi man får en særlig lav ydelse?
Det kan jeg ikke forstå.
Så siger hr. Henrik Svane: Jamen det er heller ikke fordi, vi vil give folk mindre i løn.
Hvorfor gør man det så?
Jamen hvem rammer det?
Hvem er ikke i stand til det?
Hvad er det for en gruppe, som vil få en aktivering, hvor de simpelt hen ikke er i stand til at få så meget, at de kommer ud over det, der svarer til kontanthjælpen?
Det vil selvfølgelig være den allersvageste gruppe, f.eks. torturofre.
Så vidt jeg kan ser, er der ikke taget højde for det i forslaget.
Jeg forstår, der er noget galt i menneskesmugling for penge, selv om mange store villaer op langs kysten blev grundlagt, da jøderne skulle til Sverige.
Men hvad er der galt med at hjælpe folk til Danmark for at give dem mulighed for at søge asyl?
Mener Det Radikale Venstre, at der er noget galt i det?
Og et sidste spørgsmål til hr. Bjørn Elmquist: Jeg synes, det var en svag tale.
Jeg havde forventet, at hr. Bjørn Elmquist ville gå herop og sige, at der selvfølgelig intet er i de lovforslag, der er fremsat, som på nogen måde kan antaste nogle internationale konventioner.
Eller er vi kommet så langt ud, at Det Radikale Venstre er med til at fremsætte et lovforslag, der er på en eller anden kant med nogle konventioner?
Anne Baastrup (SF), 1998-01-22:
Hr. Henrik Svane kom ind på en lang række forskellige typer betragtninger omkring repatriering, og det lød enormt flot.
Hr. Henrik Svane kom også ind på, hvor vigtigt det var at fastholde ekspertisen.
Men så vidt jeg kan se, vil der jo ikke være nogen organisation efter den 1. august, som vil kunne varetage denne arbejdsopgave.
Jeg mener, at hr. Henrik Svane skylder de mennesker, der nu sidder og beskæftiger sig med integrationsarbejdet, og som har det kvalitetsniveau, som jeg forventer, hr. Henrik Svane er enig i, at der er mennesker, der skal have, at fortælle dem, hvad de skal give sig til efter den 1. juli.
Henrik Svane (RV), 1998-01-22:
Jeg vil gerne minde fru Anne Baastrup om, hvad jeg sagde i mit indlæg: at det er vigtigt, at vi nu under udvalgsarbejdet tilsikrer, at den overgangsordning, som er skitseret i lovforslaget, bliver god nok, og jeg betonede, at lige præcis nogle af de ting, som fru Anne Baastrup tager fat i, er det vigtigst, at vi sikrer.
Det kommer også helt an på, hvordan fordelingsarbejdet bliver udført, hvor tidligt Dansk Flygtningehjælp skal i nyt gear, al den stund at Dansk Flygtningehjælp jo stadig væk har mange i deres forsorg.
Det vil vi gøre meget ud af under udvalgsarbejdet, og vi glæder os meget til diskussionen også med SF på dette punkt.
Til hr. Søren Søndergaard vil jeg sige, at med det lovforslag, der nu er blevet fremsat, fokuseres der meget mere på aktivering end tidligere.
Der lægges også mange flere penge i det, og det synes vi fra Det Radikale Venstre er en meget, meget god ting for netop at styrke flygtningenes egen selvhjulpenhed hurtigere og tydeligere, end det har været gjort tidligere, så de meget hurtigere kan bide sig fast enten på det private eller på det offentlige arbejdsmarked eller søge ind i uddannelsessystemerne.
Endelig spørgsmålet om menneskesmugling.
Menneskesmugling for vindings skyld, det, jeg ofte har benævnt som dødens købmænd, der tjener penge på mennesker i nød, skal vi gøre alt for at standse.
Bjørn Elmquist (RV), 1998-01-22:
Jeg er ikke stenograf, men jeg prøvede at notere det ned, som hr. Søren Søndergaard sagde: Selvfølgelig er der intet i disse lovforslag, som antaster internationale aftaler.
Jeg tror, det var nogenlunde det, som hr. Søndergaard sagde, og det synes jeg stort set er identisk med den ordlyd, jeg brugte.
Det er muligt, at der er nogle, der kan dokumentere det modsatte, og kommer den dokumentation, så erklærede jeg jo på Det Radikale Venstres vegne en beredvillighed til at tage disse emner op.
Det var derfor, jeg citerede de 3-4 principper fra det såkaldte policy-papir, som indenrigsministeren fremlagde.
Det er det, vi ønsker.
Tom Behnke (FP), 1998-01-22:
Det var et noget interessant radikalt standpunkt, hr. Henrik Svane fik leveret.
Menneskesmugling er i dag ulovligt, men menneskesmugling er helt i orden, hvis man ikke får penge for det, sagde hr. Svane.
Det vil sige, at det, der egentlig er ulovligt - det står tindrende, lysende klart i lovgivningen, at det er ulovligt at medvirke til menneskesmugling - skal så pludselig være lovligt eller i hvert fald knap så ulovligt, hvis man ikke får penge for det.
Hvis det er af humanitære grunde, som det blev sagt. Det er jo noget af en Robin Hood-politik at lægge for dagen her i Folketinget.
Hvis man gør det af humanitære årsager, så må man gerne overtræde lovgivningen.
Var det det, der lå i hr. Henrik Svanes ord, for ellers kan jeg ikke få det til at harmonere.
Altså enten er menneskesmugling ulovligt, eller også er det ikke.
Tom Behnke (FP), 1998-01-22:
Der var lige en enkelt ting, jeg glemte.
Jeg havde egentlig noteret mig den allerede første gang, ministeren var oppe i dag, fordi ministeren slår ud med armene og spørger, hvordan vi skal få udlændingene fordelt, hvis ikke vi gennemfører ministerens forslag om, at vi skal tvinge kommunerne til at tage et vist antal.
Jeg vil da godt tilføre ministeren en idé.
Det kan være, ministeren ikke har tænkt over det, men her er så en idé, som jeg tror vil leve op til både kommunernes og Folketingets ønsker: Simpelt hen at lade det være op til den enkelte kommunalbestyrelse at have lov til at sige fra, sige: Nu mener vi ikke, vi har kapacitet til at integrere flere udlændinge i vores kommune.
Det kan endda være, kommunen siger, at i hvert fald blot for en periode vil den godt lige holde en pause.
Se, på den måde vil man så tydeligt få at vide, hvilke kommuner der ikke vil være i stand til at tage flere udlændinge ind her og nu.
Så ved jeg godt, der er en teoretisk mulighed for, at alle kommuner i hele Danmark sagde, at nu kunne de ikke tage flere, men det ville jo så bare være et kraftigt signal til regeringen om at få gjort noget ved tingene.
Dorte Bennedsen (S), 1998-01-22:
Hr. Tom Behnke gav udtryk for, at han var ked af, at tingene var blevet bunket, for så var der ikke blevet plads til at kommentere Fremskridtspartiets forslag.
Jeg vil gerne trøste hr. Tom Behnke og sige til ham: Jeg tror ikke, der er sket så meget ved bunkningen.
Og så vil jeg gerne føje til, at de ikke er blevet afvist, fordi de er fremsat af Fremskridtspartiet.
De er blevet afvist på grund af et aldeles uspiseligt indhold.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1998-01-22:
Da jeg er ordfører for forslagsstillerne for B 55, VK-forslaget om ændring af udlændingeloven, skal jeg, som man jo plejer, sige pænt tak til dem, der har givet udtryk for, at de vil tilslutte sig forslaget - Fremskridtspartiet og Dansk Folkeparti - om end jeg også deler hr. Helge Adam Møllers skepsis over for fru Pia Kjærsgaards tilslutning med det, der blev sagt om integration.
Men det må fru Pia Kjærsgaard selv være den nærmeste til at afgøre. Jeg forstår godt, at hr. Tom Behnke måske synes, det har været lidt pauvert, når man i dag møder op med fire beslutningsforslag, at de så skal indgå i en hel stribe.
Jeg må sige, at vi for vores vedkommende faktisk har bedt om at få vores to forslag på i dag.
Jeg synes i hvert fald, at det er nyttigt, at vi en gang imellem har så lang taletid, at vi kan få diskuteret nogle grundlæggende holdninger og se, hvor forskellene ligger.
På den måde har jeg til dels givet udtryk
for, hvordan vi stiller os til Fremskridtspartiets forslag, men jeg vil da godt lige pinde det ud.
Jeg bemærker, at fru Elisabeth Arnold, som tidligere mente, at gældende ret var anderledes, jo ikke har stillet forslag om, at det skal genindføres - det retskrav, som hun ikke mener der er.
Fremskridtspartiet vil helt afskaffe de facto-kravet, og det følger selvfølgelig af, hvad jeg tidligere har sagt, at det kan vi ikke gå med til.
Så er der beslutningsforslag nr. B 79 om udlændingekontrakter.
Nogle af tingene snerper i et vist omfang i retning af, hvad vi selv har foreslået, og hvad regeringen har foreslået.
Men der er jo nogle punkter, hvor vi helt klart må være imod, ikke mindst spørgsmålet om denne form for stavnsbinding, som vi også synes der er.
Med hensyn til B 91 om udvisning er det jo det sædvanlige.
Det rammer fuldkommen i flæng, f.eks. svenskere, der har været her i 30 år og har begået en uagtsom forbrydelse.
Det kan vi ikke være med til.
Vi vil have strammet udvisningsreglerne, men der skal også være mening med det.
Med hensyn til B 93 om ophævelse af særrettigheder for udlændinge har vi jo over for indenrigsministeren givet udtryk for, at vi er meget optaget af, om vi også kunne få en generel drøftelse af hele statsborgerskabsbegrebet.
Vi har stillet spørgsmål til loven, men anerkender selvfølgelig, at den diskussion måske ikke kan blive færdig under udlændingeforslaget, men vi vil i hvert fald godt begynde på den.
Vi er også optaget af at se, hvordan lovgivningen er på dette punkt.
Hvad Fremskridtspartiets forslag nærmere dækker, kan det måske være lidt vanskeligt at se. Men vi vil også under hele integrationsforslaget gøre meget ud af at høre Socialministeriet, hvordan det er med ydelser til danskere i forhold til de ydelser, der er mulighed for at give udlændinge.
Så den diskussion kommer ganske af sig selv.
Pia Kjærsgaard (DF), 1998-01-22:
Jeg ved da, at hr. Helge Adam Møller selv har nogle børn, og jeg betragter hr. Helge Adam Møller som en særdeles god far, der sørger for dem.
Når man har børn, har man også et ansvar.
Hvis ikke - når man kommer til Danmark - man følger det, man bliver sat til, og får at vide, at gør du det ikke, er kassen lukket, så må jeg indrømme, at så er der bare ikke noget at gøre ved det. Har hr. Helge Adam Møller dog slet ikke nogen intentioner om, at der skal stilles nogle krav og ikke bare nogle pjatkrav?