runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Dahlgaard (KF), 1998-06-10:
Det er i tilknytning til det sidste spørgsmål, for jeg har nemlig også gennem dagspressen læst den tyske og franske henvendelse på den måde, at nu skal der ikke være mere union, og nu skal der ikke besluttes mere end nødvendigt centralt fra EU; ting, der bedre eller lige så godt kan besluttes nationalt, skal besluttes dér.
Men så vil jeg spørge: Kan vi ikke få et mere konkret svar, end det, der kom nu sidst fra udenrigsministeren, på, om man på konkret vis vil arbejde for og støtte denne holdningstilkendegivelse fra Tysklands og Frankrigs side, så vi kan få kød og blod på nærhedsprincippet?
Niels Helveg Petersen (RV), 1998-06-10:
Jeg forventer, at de konklusioner, der kommer fra Cardiff, vil afspejle netop et ønske om, at man virkelig skal tage nærhedsprincippet meget alvorligt.
Nærhedsprincippet har fået en stærkere placering i den nye traktat, og jeg forventer, at Cardiffmødet vil afspejle en stor enighed om, at vi ihærdigt skal arbejde for en god udvikling af nærhedsprincippet.
Jeg synes også, man ser det ved, at Kommissionens formand, Santer, netop har udsendt også et skrift, hvor han taler om, at vi skal - jeg tror, han siger »doing less, but doing it better«.
Det er også den holdning, som skal gennemsyre Kommissionens arbejde med europæiske spørgsmål.
Man skal være klar over, at dette ønske om at gøre nærhedsprincippet levende og til en realitet i det europæiske samarbejde jo ikke kun er et ønske, som hr. Kristian Thulesen Dahl og hr. Keld Albrechtsen har.
Det ønske har regeringen, det har Kommissionen, og det har de fleste af de europæiske regeringer.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-06-10:
Nu er det jo rigtigt, at det brev, der er kommet fra den tyske kansler og den franske premierminister, ikke er et brev
alene på tre linjer, men på flere sider, og derfor er det også rigtigt, at det indeholder både det, som hr. Keld Albrechtsen spørger til, og så også det, som udenrigsministeren nævner, nemlig subsidiaritetsprincippets anvendelse. Det er det sidste, jeg gerne vil spørge udenrigsministeren om: Når regeringen nu vælger at modtage brevet og lægge fokus på dén del af det - det forstår jeg godt ud fra politiske overvejelser - og hvis man så skal få noget ud af det, så kræver det vel også, at man fra dansk side spiller ud med nogle konkrete initiativer og prøver at komme det her i møde?
Og derfor vil jeg gerne spørge udenrigsministeren, om man ikke fra dansk side forud for Cardiffmødet eller i en anden forbindelse overvejer at komme med nogle konkrete forslag, hvor man får udmøntet nærhedsprincippet.
Problemet er nemlig ikke, at der ikke tales om nærhedsprincippet, og at alle siger, at det skal bringe Unionen tættere på borgeren og sørge for, at EU ikke træffer beslutninger om noget, som man lige så godt kan træffe beslutning om i medlemslandene, nej, problemet er, at det jo ikke bliver udmøntet, og at man ikke får kød på det.
Derfor vil jeg spørge, om man vil benytte den her chance, der er skabt fra tysk-fransk side, til at den danske regering i forbindelse med Cardifftopmødet kommer med nogle konkrete initiativer, som skal udmønte nærhedsprincippet?
Niels Helveg Petersen (RV), 1998-06-10:
Situationen er jo den, som hr. Keld Albrechtsen udmærket kender, at hvis et flertal af lande inden for Den Europæiske Union ønsker en regeringskonference sammenkaldt, så kan det ske; så kan man sammenkalde til en regeringskonference. Derefter skal man så nå frem til enighed om beslutningerne; det er det andet.
Men jeg kan jo ikke på forhånd love
hr. Keld Albrechtsen, at jeg vil suspendere det regelsæt, der nu en gang eksisterer inden for EU.
Det står ikke i min magt.
Regeringen vil i morgen på sædvanlig vis nøje redegøre for sine synspunkter til Cardiffmødet, men jeg kan da sige så meget, at efter dansk opfattelse er der i den nuværende situation selvsagt ikke behov for indkaldelse til regeringskonferencer.
Det, der er behov for, er, at Amsterdamtraktaten nu træder i kraft, og at vi så udnytter de muligheder, som Amsterdamtraktaten jo giver.
Keld Albrechtsen (EL), 1998-06-10:
Belært af tidligere erfaringer havde jeg jo frygtet, at ministeren ville begynde at snakke udenom, og det begynder han jo desværre også med.
Dette med henvisning til nærhedsprincippet er jo noget, kansler Kohl har fået indføjet i brevet til internt brug i den tyske valgkamp, og det er ikke noget, som i virkelighedens verden har nogen substantiel betydning.
Det har derimod de dele af brevet, som jeg var inde på, som går ud på, at man kræver mere union på udenrigspolitikken, sikkerhedspolitikken, flygtningepolitikken og politisamarbejdet, og at man kræver en afklaring af de institutionelle reformer, altså magtfordelingen i Unionen, inden udvidelsen af EU.
Det vil altså sige en regeringskonference, og jeg håber ikke, at ministeren vil forsøge at foregøgle den danske befolkning, at det ikke betyder en regeringskonference.
Det ved vi jo alle det gør.
Og man henviser specifikt i brevet til de bestemmelser i Amsterdamtraktaten, der vedrører en regeringskonference.
Derfor må jeg altså insistere på, at ministeren besvarer spørgsmålet: Vil man meddele Frankrig og Tyskland i overensstemmelse med de løfter, man har givet de danske vælgere, at Danmark siger nej til disse nye unionsskridt?
Niels Helveg Petersen (RV), 1998-06-10:
Jeg må sige, at jeg har læst det, der er kommet fra den franske og den tyske statsleder, noget anderledes end hr. Keld Albrechtsen.
Jeg ser ikke i henvendelsen oplæg til, at vi skal starte en ny regeringskonference.
De to statsledere plejer at skrive et brev til deres kollegaer forud for topmøder, og det har de altså også gjort denne gang.
Hovedvægten i den henvendelse, vi har fået, flugter jo godt med de danske overvejelser, nemlig at de på topmødet ønsker en diskussion specielt om nærhedsprincippet.
De ønsker specielt, at man skal drøfte, hvorledes man kan udmønte nærhedsprincippet, og så gør de i øvrigt nogle betragtninger gældende med nogle kritiske bemærkninger om EU-institutionernes virksomhed uden at specificere det nærmere, som efter deres opfattelse åbenbart står i modstrid med en gennemførelse af nærhedsprincippet.
Så sådan læser jeg brevet.
Regeringen vil jo ved statsministeren ved mødet i morgen i Folketingets Europaudvalg helt på sædvanlig vis redegøre for regeringens synspunkter på topmødet, men jeg kan allerede sige så meget, at det ønske om en drøftelse af nærhedsprincippet, som er kommet til udtryk fra hr. Kohl og hr. Chirac, deler den danske regering aldeles.
Keld Albrechtsen (EL), 1998-06-10:
Før folkeafstemningen den 28. maj lovede regeringen jo vælgerne, at tempoet skulle sættes ned i EU og der ikke skulle være mere union.
Men dårligt nok er folkeafstemningen afsluttet i Danmark, før den franske præsident og den tyske kansler kommer med deres krav om, at man nu på det kommende topmøde her på mandag skal sætte de næste unionsskridt på bedding: Man vil have fremskyndet en fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik.
Man vil have yderligere unionsskridt på flygtninge- og politisamarbejdet.
Man vil have en ny regeringskonference, og man vil have en tidsplan vedtaget, så man hurtigt kan komme i gang med alle disse nye unionsskridt.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren, om den danske regering på topmødet meget klart og i overensstemmelse med, hvad den har lovet de danske vælgere, vil meddele, at der ikke bliver gennemført sådanne nye unionsskridt, som Frankrig og Tyskland ønsker det.
Niels Helveg Petersen (RV), 1998-06-10:
Jeg får jo altså en mulighed for at ytre mig i hvert fald om dele af forslagene, der er stillet, når debatten kommer, men jeg kan gentage, hvad jeg allerede har sagt i et svar til hr. Keld Albrechtsen: Jeg synes, det er en god idé, at Folketingets partier internt, men også i fællesskab, f.eks. meget hensigtsmæssigt i Europaudvalgets underudvalg, drøfter, hvorledes man kan forbedre Folketingets procedure med henblik på, at vi så godt som gørligt kan udnytte, at vi nu kan ratificere Amsterdamtraktaten og også udnytte de nye bestemmelser i Amsterdamtraktaten bedst muligt. Hermed sluttede spørgsmålet.
Peter Skaarup (DF), 1998-06-10:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om de henvisninger, der kommer til debatten senere i dag, betyder, at ministeren ønsker, at de her forslag fra Dansk Folkeparti og Enhedslisten vedtages?
Hvad er egentlig regeringens holdning til de forslag?
Det kunne være interessant at vide forud for debatten.
Niels Helveg Petersen (RV), 1998-06-10:
Jeg synes, det er en fremragende idé, at Folketinget og også regeringen går i gang med overvejelserne i sommerens løb.
En forceret periode her lige efter folkeafstemningen, hvor Folketinget i øvrigt har mange andre opgaver foran sig, synes jeg ikke er det rigtige tidspunkt.
Jeg synes, at man skal benytte sommermånederne, og jeg synes personligt, at f.eks. Folketingets Europaudvalgs underudvalg burde bruge sommeren til at arbejde med disse sager.
Regeringen vil for sin del arbejde med disse spørgsmål i sommerens løb for ordentligt at forberede nogle beslutninger, som vi så kan drøfte med Folketingets partier.
Keld Albrechtsen (EL), 1998-06-10:
Jeg forstår meget godt, at ministeren ønsker at vente med debatten til behandlingen af de konkrete forslag i eftermiddag, men jeg synes alligevel godt, at ministeren kunne svare på spørgsmålet, som jo går ud på: Er det regeringens ønske at medvirke til, at vi får konkrete forbedringer af Folketingets EU-arbejde, således at disse forbedringer senest kan træde i kraft, når den nye folketingssamling starter den 1. oktober?
Er det ministerens ønske, at vi her og nu konkret skal arbejde for sådanne forbedringer, således at det altså kan blive virkeliggjort her i løbet af sommeren, og således at disse forbedringer kan træde i kraft inden for rimelig kort tid?
Niels Helveg Petersen (RV), 1998-06-10:
Diskussionen om åbenhed ved Europaudvalgets møder er jo en diskussion, som først og fremmest vedrører Folketingets eget arbejde.
Det er jo ikke regeringen, der skal diktere Folketingets forretningsorden.
Heldigvis, for sådan skal det være.
Villy Søvndal (SF), 1998-06-10:
Mit spørgsmål til forsvarsministeren drejer sig om jagerfly, Joint Strike Fighters, amerikanske jagerfly, hvor man sidste år bevilligede - i øvrigt uden SF's medvirken, men det er så ligegyldigt - 70 mio. kr. til køb af nye jagerfly.
Det, der forlyder i dag ifølge dagbladet Politiken, og som bekræftes af fungerende chef for Flyvematerielkommandoen Henrik Hornhaver, er, at der nu er en ny regning på vej, denne gang ikke på 70 mio. kr., men på en milliard kroner, hvis Danmark vil deltage i udviklingsprojektet omkring de nye jagerfly. Jeg vil så bare spørge: Kan ministeren bekræfte det, som altså bekræftes af den fungerende chef for Flyvematerielkommandoen, at der er en regning på vej på en milliard kroner? Og som et tillægsspørgsmål: Var det ikke rimeligt, at Folketinget var blevet oplyst om det på tidspunktet for beslutningen?
Hans Hækkerup (S), 1998-06-10:
Jeg kan bekræfte, at jeg ikke kan bekræfte, at der skulle være en regning på en milliard kroner på vej til Forsvarsministeriet i denne sag.
Det er således, at Finansudvalget den 9. september 1997 tiltrådte en anmodning fra Erhvervsministeriet om at anvende 70 mio. kr. til deltagelse i den såkaldte Requirements Validation Fase af det amerikanske flyprojekt Joint Strike Fighter.
Den nævnte fase er planlagt gennemført i perioden 1997-2001.
Villy Søvndal (SF), 1998-06-10:
Tak til ministeren for svaret, som i korthed gik på, at ministeren ikke kan svare bekræftende.
Jeg vil spørge omvendt: Betyder det derimod, at ministeren vil afkræfte, at der kommer et sådant andragende i forbindelse med jagerflyprojektet? Kan man udlede af, at ministeren ikke vil bekræfte, at ministeren vil afkræfte, at der kommer sådan et?
Og betyder det, at den fungerende chef for Flyvematerielkommandoen, hr. Henrik Hornhaver, taler mod bedre vidende, når han siger i dagens Politiken: »»Jeg må sige, at vi i øjeblikket ikke har nogen løsning på, hvordan vi kommer til at deltage.
« Hvordan skal det så forstås?
Hans Hækkerup (S), 1998-06-10:
Jeg kan bekræfte, at der ikke er taget stilling til, om Danmark vil deltage i de følgende faser af projektet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-06-10:
Jeg vil også gerne kvittere for det svar, statsministeren gav
på det spørgsmål, der er rejst her i dag, nemlig at regeringen vil fortsætte initiativerne og ikke bare tale om de sager, når der skal være folkeafstemninger, og at regeringen fokuserer på to områder: både det generelle lønniveau - altså f.eks. for Kommissionens medarbejdere - og i forbindelse med en mulig statut for, hvordan man skal arbejde i forbindelse med Europa-Parlamentets overforbrug af offentlige midler.
Det er jeg meget tilfreds med, og jeg håber, det vil have en afsmittende virkning på konklusionen, så vi kan se, at der også kommer noget ud af det.
Vi vil i hvert fald fra Dansk Folkepartis side følge det her meget tæt.
Så bare et enkelt spørgsmål til statsministeren.
Statsministeren skrev i forbindelse med valgkampen op til den 28. maj til kommissionsformand Santer og gjorde et nummer ud af det i den danske valgkamp, og ganske givet fik det da også beroliget folk, der var tvivlere, så de tænkte, at nu gør statsministeren noget på det område, vi er så bekymrede for, så nu kan vi roligt støtte statsministeren i hans jakampagne til Amsterdamtraktaten.
Jeg vil gerne høre, om statsministeren har fået svar fra Santer, for jeg har ikke kunnet læse det nogen steder, og hvad svaret i givet fald indeholder.
Hans Hækkerup (S), 1998-06-10:
Jeg kan forsikre hr. Keld Albrechtsen om, at jeg tager mit ministeransvar alvorligt, og jeg kan sige, at jeg ikke har hørt om nogen milliard, og at der er ikke truffet nogen beslutninger i den retning, så jeg kan ikke bekræfte Politikens historie.
Projektet er i hovedlinjer beskrevet i det aktstykke, som er fremsendt til Finansudvalget og behandlet dér, og som jeg startede med at henvise til, og dér er projektet inddelt i forskellige faser.
Det er således, at den fase, vi nu befinder os i, og som der er truffet beslutning om at bruge 70 mio. kr. på, nemlig Concept Demonstration and Requirements Validation-fasen, løber fra 1997 til år 2002.
Derefter forestiller man sig fra amerikansk side projektet fulgt op af en yderligere fase om Engineering and Manufacturing Development, der løber fra 2001 til 2008, og endelig er der en produktionsfase i 2005, der løber fra 2005 til ca. 2030.
Der er fra dansk side alene taget stilling til deltagelsen i Requirements Validation-fasen og ikke til de efterfølgende faser, og der foreligger på nuværende tidspunkt, i hvert fald for mig oplyst, ikke noget om, hvad konsekvenserne af deltagelse i efterfølgende faser bliver.
Hvis Danmark skulle ønske at deltage i en efterfølgende fase, forudsætter det selvfølgelig en ny beslutning dels fra regeringens side, som så selvfølgelig også skal forelægges Folketinget, formodentlig i samme form som sidst, nemlig i form af et aktstykke.
Men der er altså ikke fra regeringens side eller fra min side på nuværende tidspunkt taget stilling til, om vi overhovedet skal deltage i en efterfølgende fase, og det vil jo i øvrigt forudsætte drøftelser med Folketingets partier og efter den sædvanlige fremgangsmåde på forsvarsområdet.
Hans Engell (KF), 1998-06-10:
Jeg vil gerne bede ministeren om at bekræfte, at det jo ikke er nogen hemmelighed for Folketinget, i hvert fald ikke for
Så det kan ikke komme som nogen stor overraskelse, og jeg vil godt bede ministeren bekræfte over for Folketinget, at der vil blive tale om yderligere udgifter, såfremt Danmark ønsker at deltage i den videre udvikling af projektet.
Det andet, jeg vil bede ministeren om at bekræfte eller kommentere, er: Hvis Danmark vælger at stå af efter første fase, i hvilket omfang må de 70 mio. kr. så anses for at have været anvendt nytteløst?
Hans Hækkerup (S), 1998-06-10:
Jeg vil godt sige, at i den rapport, der er lavet fra udvalget vedrørende forsvarets materiel, har man reserveret et beløb i de senere perioder af planlægningsperioden.
Hvis jeg husker rigtigt - jeg forsøger efter bedste hukommelse - er det i perioden fra 2004 til 2007 og fra 2008 til 2012 med henblik på anskaffelse af et fly til afløsning af F 16-flyet.
Med hensyn til spørgsmålet om de 70 mio. kr. vil jeg godt sige, at jeg mener, at de under alle omstændigheder er anvendt godt.
De giver dansk industri mulighed for i en tidlig fase at være med til at få indsigt i og være med til at kunne kvalificere sig i konkurrencen om de efterfølgende ordrer, når der skal udvikles og produceres et Joint Strike Fighterfly.
For så vidt angår forsvaret, kan jeg sige, at det også for os er værdifuldt at få indsigt i de krav og de krav til specifikationer, der stilles.
Så jeg mener, at de 70 mio. kr., som Folketinget, Finansudvalget, har bevilget,
har været godt anvendt, men der er ikke hermed taget stilling til en efterfølgende deltagelse i projektet, endsige anskaffelse af fly. Hermed sluttede spørgsmålet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-06-10:
I forbindelse med folkeafstemningen den 28. maj 1998 om Amterdamtraktaten og umiddelbart derefter sagde regeringens ministre ved talrige lejligheder, også statsministeren, at man nu skulle tage den skepsis, som er i den danske befolkning, og som udmøntede sig ved, at 44,9 pct. stemte nej til Amsterdamtraktaten, alvorligt, og den skulle man komme i møde.
Statsministeren og regeringens ministre sagde ved adskillige lejligheder, at man skulle komme den i møde ganske specifikt ved, at man lavede en mere åben EU-proces og en mere demokratisk EU-proces.
Når jeg rejser spørgsmålet om disse forhold i dag, er
det, fordi vi allerede kan se, desværre, at EU-debatten er gået lidt død i det, og at vi risikerer at gå ind i Folketingets mødefri periode, uden at der reelt er sket noget på det område.
Derfor vil jeg gerne spørge udenrigsministeren: Hvilke konkrete planer har regeringen for at sikre en mere demokratisk og åben EU-proces her i den danske del af EU-samarbejdet?
Det er jo dér, vi umiddelbart selv kan foretage ændringer.
Niels Helveg Petersen (RV), 1998-06-10:
Jeg må sige, at jeg står en lille smule uforstående over for spørgsmålet.
Senere i dag skal vi jo behandle forslag
Derfor står jeg egentlig lidt uforstående.
Det er vel ikke meningen, at vi her skal gennemføre den debat, vi skal have om lidt? Men jeg må sige, at regeringen er i fuld gang med sine overvejelser.
Jeg har indbudt Folketingets Europaudvalg til, om man kan sige en uformel sammenkomst.
Jeg tror, det er engang - jeg kan ikke huske datoen - i næste uge, hvor vi bl.a. med Folketingets partier uformelt vil drøfte, hvorledes vi skal gå i gang med at implementere Amterdamtraktaten, som Danmark jo nu kan ratificere.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-06-10:
Altså hvis man ikke kan forstå, at man får et spørgsmål på baggrund af den debat, man selv har sat i gang, her i spørgetimen omkring EU-processen, altså - hvad i alverden skal vi så spørge om?
Sagen er, at det, vi har til behandling her i eftermiddag, er nogle meget specifikke forslag, som går på nogle bestemt tanker om, hvordan vi fra Dansk Folkepartis side mener, og hvordan man fra Enhedslistens side mener, man kan demokratisere og åbne EU-processen.
Det, der da er interessant for os, som partier, der ikke kan mønstre et flertal her i Folketinget, er selvfølgelig at vide, hvor vi har regeringen i det her spørgsmål.
Hvad er det for nogle tanker, regeringen går med, når regeringen her i kongeriget går rundt og taler om en mere åben, demokratisk EU-proces?
Derfor bliver jeg altså nødt til at spørge udenrigsministeren igen: Kan udenrigsministeren overhovedet ikke på baggrund af den lange debat, der har været, på baggrund af de udtalelser, der har været, bl.a. fra statsministeren, om, at man nu skulle have en mere åben og demokratisk EU-proces, og på baggrund af, at Højesteret i sine præmisser i grundlovsdommen opererer med samme tanker, så overhovedet ikke i dag komme med nogle konkrete eksempler på, hvor regeringen kan se, at man kan lave en mere åben og demokratisk EU-proces, eksempelvis i form af åbne Europaudvalgsmøder eller andre ting?
Peter Skaarup (DF), 1998-06-10:
Jeg vil godt spørge ministeren: Hvordan er tidsplanen i det her?
Er der tegn på, at der kommer en henvendelse til Folketinget via ministeren, og i givet fald hvornår, og hvordan kommer det i øvrigt til at køre?
Altså er det sådan, at Folketinget bliver draget ind i det via et forslag fra regeringen, eller er det Forsvarsudvalget eller hvem?
Frank Dahlgaard (KF), 1998-06-10:
Også jeg vil udtrykke tilfredshed med statsministerens klare tilsagn om at rejse dette spørgsmål på det næste møde i Cardiff, og så vil jeg spørge statsministeren, om det er rigtigt, at ansatte i Europa-Parlamentet har mulighed for at købe toldfri spiritus, vin og den slags i en butik i Luxembourg, om Europa-Parlamentets medlemmer eventuelt også har den mulighed, eller om det er stoppet.
Jeg har hørt rygtevis, at det salg bliver stoppet nu, og for almindelige mennesker i EU stopper det toldfri salg ved rejser mellem landene jo den 1. juli 1999.
Keld Albrechtsen (EL), 1998-06-10:
Nu har hr. Villy Søvndal jo på grund af reglerne ikke mulighed for at stille opfølgende spørgsmål.
Jeg synes ikke, at det kan være rigtigt, at ministeren skal afslutte besvarelsen på den måde.
Peter Skaarup (DF), 1998-06-10:
Jeg synes ikke rigtig, vi fik svar på, om der egentlig var kommet et konkret svar fra nogen i forbindelse med det brev, statsministeren fremsendte op til folkeafstemningen her i Danmark, og derudover kunne jeg godt tænke mig at høre, om det, at der blev sendt et brev, og den debat, der kom i forbindelse med det, skabte nogen reaktioner fra andre lande og andre statsministre rundt omkring i EU.
Ser det ud til, at statsministeren kan få opbakning, og at Danmark kan få opbakning fra andre lande i forbindelse med dette her, og hvad vil regeringen eventuelt gøre, hvis det ikke ser ud til at være tilfældet? Når det gælder Cardiffmødet, kan jeg forstå, at der ikke bliver nogen mulighed for at træffe nogen beslutning.
Hvornår forventer statsministeren, der bliver det?
Bliver det i år eller til næste år, eller hvordan kommer det til at se ud fremover?