Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-03-14:
Det Radikale Venstre støtter de overordnede formål med politi- og domstolsreformen, nemlig at styrke og udvikle politiets og domstolenes evne til at varetage deres opgaver i overensstemmelse med de krav og muligheder, som stilles i dag og i fremtiden, for nogenlunde at tage det, som det står i lovforslaget.
Det Radikale Venstre går positivt ind i arbejdet med politi- og domstolsreformen.
Lad mig begynde med politidelen.
Det Radikale Venstre støtter grundlæggende reformen, hvor de 54 nuværende politikredse reduceres til 12.
Vi har det fint med, at det kun i udgangspunktet er hovedpolitistationerne, der skal være døgnbemandede, og at det i øvrigt er den lokale politidirektør, der kan vurdere, om der er brug for forskellige åbningstider på de forskellige stationer, hvis der f.eks. er marked i byen, eller hvad ved jeg, altså at der mulighed for at øge bemandingen i en bestemt periode.
Det Radikale Venstres udgangspunkt er, som jeg også fik nævnt lidt tidligere i et spørgsmål til hr. Peter Skaarup, at hvis der sker et overfald på den lokale gågade, så ringer man til politiet, man tager ikke op på politistationen.
Det Radikale Venstre har dog en række ønsker i forbindelse med politireformen.
For det første ønsker vi styrket offerrådgivning i alle politikredse, og i det hele taget vil vi gerne have styrket ofrene.
Det hænger faktisk sammen med vores andet ønske, nemlig at få permanente konfliktråd i alle 12 politikredse, sådan at offeret får lejlighed til at konfrontere gerningsmanden, hvis offeret ellers selv ønsker det.
Det er der gjort nogle gode erfaringer med, og det er at være på offerets side at indføre sådanne obligatoriske konfliktråd.
For det tredje vil vi gerne sikre, at det gode SSP-arbejde kan fortsætte inden for den nye struktur, så det lokale kriminalpræventive arbejde kan bevares og videreudbygges.
Det område vil vi gerne spørge lidt til under det kommende udvalgsarbejde og de politiske forhandlinger.
For det fjerde ønsker vi, at der skabes større uafhængighed mellem politi og anklagemyndighed vedrørende klager over politiet.
Det er ulideligt, at der i brede kredse er en fornemmelse af, at politiet undersøger klager over sig selv.
Det må vi til livs.
Detentionerne skal bruges til at sove rusen ud i, og de mennesker, der ender i detentionen, bør overvåges af lægeligt personale.
Det sker bedst på sygehusene.
Når man alligevel flytter detentionerne, kan man bruge lejligheden til at lave mere sikre detentioner, hvor der ikke er samme mulighed for og risiko for selvmord.
Til sidst vil jeg sige, at det er vigtigt for os, at politiet bliver opdateret med hensyn til it, som er et uvurderligt redskab i efterforskningen, og også det vil vi gerne spørge lidt mere til under de konkrete forhandlinger.
Endelig ønsker vi, at besparelserne, der opnås i forbindelse med politireformen, først og fremmest tilføres de 12 nye politikredse, sådan at politikredsene bliver reelt stærke og ikke kun stærke på papiret.
Det var politireformen.
Så går vi til domstolsreformen.
Og her vil vi gerne i modsætning til under gennemgangen af politidelen se lidt nærmere på antallet af kredse.
Vi vil i hvert fald gerne sikre, at der ikke er nogen steder, hvor der bliver urimelig lang transporttid til retten.
Det ser vi kan ske på tre måder; enten ved at lave flere retskredse, ved at flytte de nuværende placeringer fra hovedtingsteder eller ved at oprette flere bitingsteder.
Vi er fra radikal side åbne for at diskutere alle tre modeller.
Vi har ikke nogen yndlingsmodeller, men vi synes, at der er nogle steder, hvor der skal gøres noget, og det er især med hensyn til området vest for Storebælt, hvor vi synes, at der er nogle diskussioner, vi bliver nødt til at tage vedrørende det geografiske, hvad angår retskredsreformen.
Hvad angår domstolsreformen overordnet set, synes vi, at det er vigtigt, at man får færre kredse, sådan at man får et bedre fagligt miljø, og sådan at de enkelte domstole også får en større erfaring i at dømme i de forskellige former for sager.
Når vi er tilfredse med en kraftig reduktion i antallet af politikredse og samtidig er mere skeptiske over reduktionen af retskredse, skyldes det, at politiet er et, man ringer til, hvorefter det kommer ud til borgeren, mens retten for det meste er noget, borgeren tager hen til.
Politiet tager til borgeren, mens borgeren tager til retten.
Og så vil jeg komme ind på det, som måske er det mest overraskende i den radikale ordførertale, som ellers ligger fuldstændig til højrebenet, med hensyn til hvad folk ville forvente var radikal retspolitik, og det er nævningereformen, hvor der indføres nævningeting i to instanser, samtidig med at der indføres fælles votering for dommere og nævninge/lægfolk i nævningesagerne.
Der vil stadig være flertal af lægfolk, og der skal være flertal hos henholdsvis lægfolk og juridiske dommere, førend der falder dom.
Fra radikal side støtter vi umiddelbart den fælles votering, men vi er opmærksomme på, at flere eksperter har været bekymrede for, at lægfolkene skal blive kujoneret af de juridiske dommere, og endog har antydet, at det vil være på kant med grundloven.
Vi deler ikke umiddelbart bekymringen, og vi deler derfor selvfølgelig heller ikke vurderingen i forhold til grundloven, men vi afventer selvfølgelig endelig stillingtagen til spørgsmålet, indtil dette spørgsmål har været diskuteret i Folketingets Retsudvalg, og indtil Folketingets Retsudvalg har haft en planlagt intern eksperthøring om spørgsmålet.
Hvad angår digitalisering af tinglysningen, har vi selvfølgelig ikke noget at indvende, ud over at vi bakker det op.
Alt i alt går Det Radikale Venstre ind i forhandlingerne om politi- og domstolsreformen med det sigte at få lavet en god og holdbar reform.
Vi støtter som sagt hovedsigtet i reformen, men vi har selvfølgelig nogle forslag til forbedringer, som jeg her har redegjort for, og som vi vil fremføre under de kommende forhandlinger.