runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2004-05-04:
Derfor først til B 171 fra Dansk Folkeparti, som drejer sig om indførelse af undervisning i førstehjælp i folkeskolen og krav om bestået prøve i førstehjælp ved erhvervelse af kørekort.
SF støtter på linje med det forslag, vi skal behandle bagefter, forslaget om obligatorisk kursus i førstehjælp i forbindelse med at tage kørekort.
Forslaget om at indføre undervisning i førstehjælp i folkeskolen støder mod det problem, vi altid oplever, når hele verdens problemer skal løses i folkeskolen - specielt i en periode, hvor økonomien er så stram, som tilfældet er, og hvor Dansk Folkeparti jo deltager sammen med regeringen i at stramme økonomien op, så rummeligheden i folkeskolens økonomi formindskes år for år, og derfor er det modsætningsfyldt samtidig at proppe en række nye ting ind.
Forslagsstillerne har et problem, når de ikke anviser, hvilke fag det er, der skal vige for det nye fag her, eller på anden måde forholder sig til problemstillingen.
Omvendt skal der ikke herske tvivl om, at SF er enig med forslagsstillerne i, at det vil være en god idé, at vi gradvis får hele den danske befolkning til at få en grundlæggende viden om førstehjælp.
Det Radikale Venstres forslag, B 173, drejer sig alene om førstehjælp i forbindelse med at tage kørekort.
Helle Sjelle (KF), 2004-05-04:
I Det Konservative Folkeparti synes vi ligesom de fleste andre i denne her sal, at det er en rigtig god idé, at borgerne tager kurser i førstehjælp.
I sidste ende kan det være det, der redder et menneskeliv.
Det gælder naturligvis ikke kun i trafikken, men også i alle andre af livets forhold, hvor man kan risikere at komme til skade.
Så vi er faktisk meget enige i de intentioner, der ligger bag forslagene. Med hensyn til forslaget om førstehjælp i folkeskolen har vi sympati for forslaget og ser frem til at drøfte det nærmere i folkeskoleforligskredsen.
Hvad angår forslagene om, at samtlige, der får kørekort, skal have bestået en prøve eller have modtaget undervisning i førstehjælp i køreskolerne, fastholder vi, at det allervigtigste er, at eleverne lærer at føre det pågældende køretøj bedst muligt.
Først og fremmest handler det om, at eleverne får evnen til at behandle køretøjet korrekt
, så trafiksikkerheden derigennem styrkes.
Som justitsministeren allerede har nævnt, er der ifølge Rigspolitichefen ikke opstået nye hensyn, som kan begrunde,
at obligatorisk førstehjælpsundervisning skulle styrke færdselssikkerheden.
Det skal jeg ikke bruge mere tid på her.
Alt i alt er vi i Det Konservative Folkeparti af den opfattelse, at det er positivt, at befolkningen uddanner sig i førstehjælp, ingen tvivl om det, men vi mener ikke, at det umiddelbart er en opgave, som bør knyttes sammen med, at man tager kørekort.
Her bør fokus fortsat være på, at man lærer at føre køretøjet på optimal og betryggende vis.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-05-04:
Det vil jeg ikke umiddelbart definere det som, nej.
Helle Sjelle (KF), 2004-05-04:
I Det Konservative Folkeparti synes vi ligesom de fleste andre i denne her sal, at det er en rigtig god idé, at borgerne tager kurser i førstehjælp.
I sidste ende kan det være det, der redder et menneskeliv.
Det gælder naturligvis ikke kun i trafikken, men også i alle andre af livets forhold, hvor man kan risikere at komme til skade.
Så vi er faktisk meget enige i de intentioner, der ligger bag forslagene. Med hensyn til forslaget om førstehjælp i folkeskolen har vi sympati for forslaget og ser frem til at drøfte det nærmere i folkeskoleforligskredsen.
Hvad angår forslagene om, at samtlige, der får kørekort, skal have bestået en prøve eller have modtaget undervisning i førstehjælp i køreskolerne, fastholder vi, at det allervigtigste er, at eleverne lærer at føre det pågældende køretøj bedst muligt.
Først og fremmest handler det om, at eleverne får evnen til at behandle køretøjet korrekt
, så trafiksikkerheden derigennem styrkes.
Som justitsministeren allerede har nævnt, er der ifølge Rigspolitichefen ikke opstået nye hensyn, som kan begrunde,
at obligatorisk førstehjælpsundervisning skulle styrke færdselssikkerheden.
Det skal jeg ikke bruge mere tid på her.
Her bør fokus fortsat være på, at man lærer at føre køretøjet på optimal og betryggende vis.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-05-04:
Jeg skal spørge, om fru Margrethe Vestager medgiver, at der er meget stor forskel på at detailstyre og have minimumsrettigheder, altså at der er meget stor forskel på, at man fra Folketingets side f.eks. siger, at elever i 8. klasse skal have 3 timers samfundsfag om ugen, og at man fra Folketingets side siger, at eleverne minimum skal have 25 undervisningstimer om ugen set over et helt år.
Margrethe Vestager (RV), 2004-05-04:
Vi støtter heller ikke ideen om, at undervisningsministeren via bekendtgørelse skal styre, hvordan man registrerer elevers fravær fra folkeskolen, eller hvordan man gennemfører en samtale med forældre, som ønsker selv at give deres børn kristendomskundskab.
Dermed også sagt, at vi ikke støtter Enhedslistens forslag, fordi vi ikke mener, at der skal være den sammenhæng at gå ind og lave en yderligere detailstyring af det indholdsmæssige.
Så på den måde forsøger vi at lave en sammenhæng i den radikale politik.
Desværre, kan man sige, bliver vi meget forvirrede af behandlingen her i dag.
Jeg ville sådan set
ønske, at jeg havde haft mulighed for at holde Venstres ordførertale, ikke rettet til Enhedslisten, men rettet til Venstre, for jeg synes, det er helt interessant at høre Venstres retorik om sig selv, det nærmer sig jo det humoristiske.
Lider Venstre virkelig af den forvrængning, at Venstre ikke fører den mest centralistiske skolepolitik i flere generationer?
Senest de nævnte forslag om nationale test i trinmålene og som vedtaget i dag bekendtgørelsen om registrering af fravær og håndtering af forældres ønske om selv at give kristendomskundskab.
Det kunne være som sagt
af en radikal mod Venstres uddannelsespolitik, der jo netop ikke stoler på de lokale politikere, netop ikke har tillid til, at hverken lærere, forældre eller andre faktisk kan gøre skolelovens formål til virkelighed i det lokale. Det forekommer helt paradoksalt som også nævnt af SF's stedfortrædende ordfører, at hver gang der kommer noget, som forpligter bare en lille bitte smule, så hæves det lokale selvstyre til skyerne.
Det var også næsten en ud af kroppen-oplevelse at høre Dansk Folkepartis ordfører rose det lokale ansvar, egenrådighed, evnen til at tage ansvar, viljen til at tage hånd om det lokale, når vi ellers gang på gang på gang på gang på gang skal høre om, hvordan der skal strammes op, hives ind, sørges for, sikres at. Det hele blive styret fra centralt hold, sådan at ingenting går galt, fordi det tilsyneladende er sådan, at de ikke kan finde ud af noget.
Det Radikale Venstre går ikke ind for de bindende trinmål, vi går ikke ind for detailstyring eller central styring af folkeskolen, og derfor går vi heller ikke ind for Enhedslistens forslag.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-04:
Da SF's ordfører på området, fru Anne Baastrup, ikke kan være til stede, skal jeg på SF's vegne fremføre følgende: Med forslaget opstilles en række minimumskrav for elever i folkeskolen.
Det drejer sig som allerede nævnt om et maksimalt timetal, det drejer sig om to-lærer-ordninger, det drejer sig om sikkerhed for god kontakt mellem skole og hjem, det drejer sig om sikkerhed for specialundervisning, det drejer sig om sikkerhed for videreuddannelse af lærere, det drejer sig om gunstige fysiske rammer, og det drejer sig om penge til undervisningsmidler osv.
Det er alt sammen punkter, som SF støtter, så jeg skal bare meddele, at SF støtter intentionerne i forslagene. En enkelt ledsagende kommentar: Jeg synes altid, det er meget interessant, at hver gang regeringspartierne og det tredje regeringsparti, Dansk Folkeparti, kommer tæt på substansen i debatten, er man meget optaget af det kommunale selvstyre, vel vidende at man samtidig strammer det kommunale selvstyre så voldsomt, at timetallet i folkeskolen falder.
Så jeg synes, det er ret ansvarsforflygtigende på den måde at påberåbe sig det selvstyre, som her kan anvendes til at gennemføre nedskæringer, oven i købet ret voldsomme nedskæringer, i folkeskolen og oven i købet i en periode, hvor det er vigtigt, at uddannelsesindsatsen er det, der bringer os videre.
Helle Sjelle (KF), 2004-05-04:
I Det Konservative Folkeparti kan vi ikke støtte Enhedslistens forslag om at sikre eleverne et minimum af fysiske, pædagogiske og økonomiske rammer for skolegangen.
Det er et forslag som selv efter vores opfattelse indeholder lige lovlig megen detailstyring, og ikke mindst vil det have store økonomiske konsekvenser, så derfor støtter vi ikke forslaget.
Thomas Adelskov (S), 2004-05-04:
Det er sådan set ikke korrekt.
Vi har ikke noget ønske om, at de, som underviser i den danske folkeskole, ikke skal have en læreruddannelse, tværtimod, og netop derfor fik den tidligere regering sat gang i meritlæreruddannelsen.
Det efterslæb, som den tidligere borgerlige regering skabte i 1980'erne ved at skære ned på lærerseminariernes antal af pladser,
betød, at vi stod over for en situation, hvor der ville være for få lærere i folkeskolen, men nu er vi ved at være oppe på et rimeligt niveau.
Flere lærere bliver længere i folkeskolen, mens vi så, at for et par år siden løb mange lærere så hurtigt som overhovedet muligt på efterløn.
Nu er vi ved at få en fornuftig aldersspredning af lærerne, og det ser ud, som om vi kan nå måltallene for folkeskolen.
Man kan jo spole lidt tilbage.
Tallet 3.000 var sådan set ikke en del af min tale, men det er rigtigt, at vi faktisk mener, det skal være i den størrelsesorden.
Det hænger sammen med, at der ganske vist kommer flere elever i folkeskolen over de næste år, men til gengæld er vi i den situation, at med den nye meritlæreruddannelse og det optag, der er på læreruddannelsen, vil vi sådan set få lærere nok.
Sådan set er det jo ikke i sig selv en målsætning at få uddannet for mange, så derfor har vi - i øvrigt sammen med Venstre - påpeget, at der skal sættes grænser for meritlæreruddannelsen, så lærersiden ikke bliver overnormeret.
Så enkelt er det.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-05-04:
Hr. Thomas Adelskov indledte sin ordførertale med at skamrose sit eget parti og sit eget partis massevis af forslag om, hvad der skal gøres af godt for folkeskolen.
Jeg noterede mig bl.a., at hr. Adelskov ønskede, at der skulle ansættes 3.000 flere lærere i folkeskolen.
Hvordan harmonerer det med, at Socialdemokraternes uddannelsespolitiske ordfører, hr. Carsten Hansen, i dag har udtalt, at han ønsker en begrænsning af optaget på læreruddannelserne, så vi ikke uddanner for mange lærere?
Hvordan hænger det sammen?
Thomas Adelskov (S), 2004-05-04:
I vores finanslovoplæg for 2004 havde vi afsat 600 mio. kr.
I vores beskæftigelses- og investeringsplan
har vi afsat 7 mia. kr. til fremrykning af offentlige investeringer i bl.a. skolebyggeri og skolerenovering, så igen: Ja, vi vil gerne være med til at bruge flere penge på den danske folkeskole.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-05-04:
Så ville jeg være glad, hvis jeg kunne provokere den socialdemokratiske ordfører til at tage stilling til, hvad man vil om 10 år.
Jeg kan høre, at den socialdemokratiske ordfører er enig med mig i, at der er for få ressourcer, og at der ikke er penge til at gøre alting her i morgen.
Derfor er meldingen, at man skal fokusere sin indsats, og det er jeg ikke nødvendigvis uenig i.
Men spørgsmålet er: Hvad skal der ske på længere sigt?
Kunne man lave en 10-års-plan, hvor man over 10 år, 15 år, 20 år investerede det, Socialdemokraterne mener
er realistisk, og som de er villige til at investere i folkeskolen
Er det en målsætning for Socialdemokraterne, at man kommer ned på 22 elever i klassen i de kommuner, hvor man i dag ligger over det tal?
Og er det en målsætning, at lærerne i den danske folkeskole skal have minimum 35 timers efteruddannelse?
Thomas Adelskov (S), 2004-05-04:
Angående klassekvotienterne er det min opfattelse, at der, hvor vi bør sætte ind, er på de skoler, der har nogle af de største udfordringer, hvad enten det er etniske eller sociale udfordringer.
Det er her, vi burde koncentrere os om at sørge for, at der er flere lærere og lave klassekvotienter frem for at lave en minimumsstandard, der skal gælde for hele landet, som Enhedslisten foreslår, for det har vi ikke økonomi til at kunne gennemføre over en så kort årrække og slet ikke over et enkelt år.
Men vi er meget optaget af, at de steder, hvor der er store udfordringer, og hvor man har behov for ekstra støtte, skal der gøres en indsats.
Det samme gælder på efteruddannelsesområdet.
Vi er sådan set ret optaget af, at nogle af de steder, der netop slås med de store udfordringer, får tilført flere midler til efteruddannelse, så lærerne bliver bedre til at håndtere de børn, der betegnes som urolige, og at de skoler, hvor der er mange tosprogede børn, bliver bedre til at håndtere det kulturmøde, der er i folkeskolen.
På stræk er vi meget optaget af at få forbedret de forhold, som ordføreren omtaler.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-05-04:
Nu er der jo en række områder inden for folkeskolen, hvor der allerede i dag er minimumsrettigheder.
Eksempelvis er der et loft over klassekvotienten på 28.
Jeg skal spørge, om Socialdemokratiet kan bakke op om en del af de målsætninger, der er i beslutningsforslaget.
Vil Socialdemokratiet f.eks. være med til at sætte en minimumsstandard for, hvor meget lærerne i den danske folkeskole skal efteruddannes, altså at der bliver en bundgrænse for, hvor langt kommunen kan gå ned?
Vil Socialdemokratiet være med til at arbejde for en målsætning om at sætte klassekvotienterne i folkeskolen ned, så de kommuner rundtomkring i landet, hvor man opererer med noget, der ligner et maksimum, bliver tvunget til at afsætte flere ressourcer til folkeskolen?
Thomas Adelskov (S), 2004-05-04:
På lange stræk rammer dette beslutningsforslag ned i nogle af de udfordringer og problemstillinger, som folkeskolen står over for i dag.
Socialdemokratiet er meget bekymret over konsekvenserne af regeringens økonomiske kvælertag på kommunerne, der uundgåeligt har medført forringelser i servicen i landets kommuner, både på ældreområdet, på daginstitutionsområdet og altså også på folkeskoleområdet.
I Socialdemokratiets forslag til finanslov for 2004 foreslog vi derfor, at der blev afsat 600 mio. kr. ekstra til folkeskolen.
Vi pegede på behovet for flere bøger, flere lærere i folkeskolen i de kommende år og øget efteruddannelse, og vi satte særlig fokus på, at der er altså nogle skoler i dette land, der slås med større sociale og etniske udfordringer end andre.
Derfor ønskede vi, at netop disse skoler skulle få bedre muligheder og et kraftigt økonomisk løft.
Vi har også som en del af vores beskæftigelsespakke foreslået forbedringer af nedslidte skoler ved øgede investeringer i nye skoler og renoveringer af nedslidte.
For det første vil det danske samfund blive meget rigere ved et kvalitetsløft af skolerne, og for det andet er det vores klare opfattelse, at det er et langt bedre og meget mere fremtidsrettet bud på, hvordan der kan gøres noget for beskæftigelsen, at investere i skoler og uddannelse frem for regeringens kortsigtede økonomiske bestikkelse af borgerne med den såkaldte panikpakke.
Når Socialdemokratiet ikke kan støtte Enhedslistens forslag, hænger det bl.a. sammen med, at vi har et forlig med andre partier om folkeskoleloven, og flere punkter i beslutningsforslaget er forligsbundne.
Det hænger også sammen med, at vi ikke ønsker at fratage det lokale kommunale selvstyre en række muligheder for at kunne prioritere og selv træffe beslutninger.
Vi er tilfredse med, at mange kommuner faktisk vælger at afsætte langt flere timer end skolens vejledende minimumstimetal, og vi er tilfredse med det forhold, at i forældrene jo i dag sidder med i skolebestyrelserne og er med til at træffe beslutninger om forældresamarbejdet, skole-hjem-samarbejdet m.m.
Endelig er der tale om et forslag, der med min ganske vist ringe matematiske kunnen ser ud til at være noget mere udgiftskrævende, end der umiddelbart synes at kunne findes dækning for i indeværende finansår.
Forslaget er som sagt velmenende, men det blander sig i anliggender, som skal afgøres ved lokale beslutninger og bør være anliggender mellem kommunalpolitikere, skoler og forældre, og endelig er det meget udgiftskrævende.
Socialdemokratiet kan derfor ikke støtte Enhedslistens forslag.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-05-04:
Jamen det her vidner jo lige præcis om det, som jeg også har sagt i min ordførertale, at Enhedslisten ikke stoler på, at man i kommunerne kan finde ud af at fylde rammerne ud for folkeskolen.
Enhedslisten stoler ikke på, at kommunalbestyrelsesmedlemmerne, skolebestyrelsesmedlemmerne, skolelederne, lærerne kan finde ud af at få en folkeskole til at fungere, medmindre vi dikterer det fra Folketingets talerstol, og det vil vi simpelt hen ikke i Venstre.
Når vi fra Folketingets side sætter rammerne og målene op for, hvad børnene skal nå, hvad minimumstimetallet er - for det har vi jo faktisk fastsat, vi har fastsat et minimumstimetal i folkeskolen - så har vi fuldt ud tiltro til, at så kan kommunerne, skolebestyrelserne, skolelederne og lærerne og for den sags skyld også eleverne sikre, at man får en lokalt forankret folkeskole, som matcher de lokale behov, men inden for de givne rammer. Der vil være nogle steder, hvor man ønsker 27 eller 28 elever i klassen, fordi det frigør midler, som kan bruges til noget andet.
Det kan være inden for skolevæsenet, det kan også være andre steder, og vi stoler altså på, at man gør det rigtige, for det er jo lige præcis det, der er hele pointen med det kommunale selvstyre.
Men jeg har forstået, at Enhedslisten er ikke tilhængere af det kommunale selvstyre; det vidner forslaget her i hvert fald om.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-05-04:
Jeg kan altså konstatere, at Venstre mener, at det er fint, at de i 1. klasse sidder 28 elever, eftersom man ikke har lyst til at pille ved loftet for klassekvotienter.
Jeg kan konstatere, at Venstre synes, det er mange penge, når vi bruger 30 mia. kr., og at Venstre derfor ikke vil være med til, at der skal bruges flere ressourcer på efteruddannelsen, at Venstre ikke vil være med til at sikre, at samtlige skoler i det her land har et antal timer, der svarer til det vejledende timetal.
I Enhedslisten taler vi jo ikke om, hvorvidt de timer, de har, skal være samfundsfag eller geografi, eller hvad det nu skal være, det må de sådan set selv om.
Vi taler om, at der skal være ressourcer til, at de kan have minimum det vejledende timeantal.
Men jeg kan forstå, at Venstre synes, at det er i orden, at 40 pct., op mod halvdelen af de danske folkeskoler, kører på et niveau, der er lavere end det, og at det er i orden, at man i de fattigste kommuner i Danmark eller de steder, hvor man ikke har prioriteret det, sidder 28 elever i en 1. klasse.
Det synes jeg er en interessant skolepolitik.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-05-04:
Jeg synes nu, det her forslag meget klart vidner om centralisering.
Jeg mener, det er klokkeklar centralisering, hvis det er sådan, at man fra Folketingets talerstol pålægger kommunerne, at man skal afsætte minimum 35 timer pr. lærer om året til efter- og videreuddannelse, eller at man skal sikre, at der er et minimumsbudget på 300 kr. pr. elev pr. år i forbindelse med et pædagogisk servicecenter, og at der som minimum er 10-15 it-arbejdspladser.
Det er centralisering, hvis det er noget, vi vedtager i Folketinget, og det ønsker vi simpelt hen ikke i Venstre.
Så derfor ser jeg det her som værende centralisering.
Med hensyn til spørgsmålet om minimumsrettigheder, maksimumsklassestørrelser og sådan noget er vi i Venstre fuldt ud tilfredse med, at vi har den klassekvotient, der hedder 28, som står i folkeskoleloven i dag. Og med hensyn til flere midler i folkeskolen vil jeg sige, at vi bruger 30 mia. kr. om året på den danske folkeskole.
Det er verdens dyreste folkeskole.
Det er ikke verdens bedste.
Jeg tror på, at det vil være muligt, at vi kan få verdens bedste folkeskole for de 30 mia. kr.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-05-04:
Jeg synes, det er lidt komisk med Venstres fokus på centralisering, eftersom det, vi gør, er at lægge snittet et andet sted.
Sådan som det er i dag, er der sådan set lovgivning omkring klassekvotienten.
Det, vi gør med det her forslag, er at sætte klassekvotienten længere ned.
For så vidt angår ideen med at lave minimumsrettigheder, er det jo, ligesom når Enhedslisten har et krav om, at man skal have ret til minimum to hjemmehjælpstimer, så er det jo ikke et spørgsmål om, at kommunen ikke må give fem, hvis man mener, at det er det, der er behov for, eller det, man har lyst til.
Det er bare et spørgsmål om, at man ikke må gå længere ned.
På samme måde gælder det for hvert evigt eneste af de her krav, at vi mener, at der skal være en bund, og hvad man gør over den bund, må man fuldstændig selv om ude i kommunerne.
Derfor kan jeg ikke forstå, at Venstre mener, at det her er et centraliseringsforslag.
Så vil jeg gerne spørge Venstres ordfører, om Venstres ordfører mener, at der er behov for flere midler i Folkeskolen, om Venstres ordfører mener, at der er behov for investeringer i den danske folkeskole.
Margrethe Vestager (RV), 2004-05-04:
Vi er selvfølgelig fuldstændig enige i Enhedslistens sådan semantiske opdeling af, hvad der er minimumsrettigheder, og hvad der er en detailstyring, for det er klart, at minimumsrettigheder, det giver næsten sig selv, er det mindste, man skal have.
Vi har jo desværre bare den erfaring, at minimumsrettigheder som regel bliver rettigheden, at det er så det, der bliver det dækkende for området.
Til det vil jeg godt lægge, at vi sådan set er meget enige med Enhedslisten i nogle af de problemstillinger, som bliver rejst, helt enige, og synes, at det er et helt relevant beslutningsforslag at tage op i kommunalbestyrelser som en overvejelse over: Lever vi her hos os op til at kunne redegøre for de og de overvejelser i forhold til, hvad vi har af undervisningsmidler?
Har vi de bøger, vi gerne vil have?
Har vi den it, vi gerne vil have?
Har vi den efteruddannelse af vore lærere, som vi gerne vil have?
Det er nogle overvejelser, som vi meget gerne ser at også kommunerne gør sig, specielt når man ser det i lyset af den faldende efterspørgsel efter efteruddannelse af lærere.
Det synes vi er de helt centrale problemer for folkeskolen, for det, der præger folkeskolen i dag og i den nærmeste fremtid, er jo ikke læreruddannelsen, eller hvad de tænker herude.
Det er konkret, hvordan den enkelte lærer klædes på til at løse den daglige opgave.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-05-04:
I dag er der et loft over klassekvotienten i den danske folkeskole på 28 elever.
Det er sådan, at man i nogle kommuner i de første år af folkeskolen har en klassekvotient på 13.
På andre steder i Danmark har man en klassekvotient på 28.
Men der er altså tale om en maksimumstandard, man må altså ikke overskride de her 28 elever i klassen.
Spørgsmålet er, om det, at man sætter den standard ned til 22, vil betyde en højere grad af central styring.
Altså jeg mener det ikke.
Jeg mener sådan set stadig væk, at de kommuner, der har 13 elever i klassen, vil være fuldt ud i stand til at vurdere, om de hellere vil have 13 i klassen end at gå op på de 22, eftersom de har været i stand til at vurdere, at de ikke ville gå op på de 28.
Det skal jeg spørge om fru Margrethe Vestager er enig med mig i.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-05-04:
Så kan jeg kun forstå det på den måde, at Socialdemokraterne ønsker, at der skal 3.000 undervisere uden læreruddannelse ind i folkeskolen.
Man ønsker ikke at uddanne flere lærere, men samtidig vil man godt have 3.000 flere ind, og det hænger altså ikke sammen.