runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (RV), 1998-11-12:
Da Det Radikale Venstres ordfører på dette område ikke kan være til stede, skal jeg fremsætte følgende: Der er grund til at understrege, at lovens mulighed for at udelukke tidligere straffede fra at aftjene værnepligt under alle omstændigheder er udtryk for en afvejning.
På den ene side skal der tages hensyn til, at tidligere straffede skal tilbage i samfundslivet, og værnepligten er - i hvert fald indtil videre - en del af den danske hverdag, men resocialiseringssynspunktet må på den anden side ikke føre til, at hensynet til de øvrige værnepligtige og til kvaliteten af værnepligtsuddannelsen tilsidesættes.
Det er en balance, og kun tiden kan vise, om den stramning, der lægges op til, er det rigtige valg.
Derfor bør forsvarets myndigheder løbende følge udviklingen og virkningen af den nye bestemmelse og på et passende tidspunkt gøre rede for de indhøstede erfaringer. Under alle omstændigheder er der tale om, at der kan rejses en udelukkelsessag, ikke at der skal .
Der er således ikke nogen automatik over for den enkelte, men tale om en mulighed for at stramme praksis.
Den støtter vi fra radikal side i høj grad ud fra et ønske om, at uddannelsessystemet inden for forsvaret bliver mere effektivt og mere motiverende for dem, der skal igennem det.
Derudover blot en enkelt bemærkning om den ændring af lov om civil værnepligt, som samtidig som § 2 indgår i lovforslaget.
Fra radikal side er vi meget tilfredse med, at den 4-ugers-frist, som hidtil har været gældende, når man skulle beslutte sig for at blive militærnægter, nu udvides til en 8-ugers-frist.
Det indebærer, at fuldstændig tilfældige ting som sommerferie eller lign. ikke bliver afgørende for den enkeltes muligheder for at træffe det rigtige valg.
Fristforlængelsen har været et klart ønske fra de civile værnepligtiges side.
Afslutningsvis skal jeg blot understrege, at vi fra Det Radikale Venstres side kan støtte det fremsatte lovforslag.
Harald Kjøller (V), 1998-11-12:
Lovforslaget er et led i den aftale, der er indgået med kommunerne.
Skatter fra selskaber og fonde vil blive endeligt afregnet i stedet for som tidligere, hvor vi havde acontoafregninger, der senere skulle reguleres.
Nu kan staten komme med en endelig udmelding til kommunerne 1. juli, og så kan kommunerne budgettere med det korrekte beløb i stedet for et skønnet beløb, der siden hen skulle reguleres.
Det er et lille fremskridt.
Det havde jeg gerne set.
Venstre kan anbefale det foreliggende lovforslag i den form, som indenrigsministeren har forelagt det.
Erling Christensen (S), 1998-11-12:
Så vil jeg blot spørge Venstres ordfører: Vil det sige, at Venstre overhovedet ikke har diskuteret det spørgsmål og ikke ved spor om, hvad det indeholder? Det synes jeg da er interessant, for det, jeg spurgte om, var, om Venstre er imod instrumentet eller for instrumentet, som det nu ligger i EU, og som jeg fornemmede Venstre her, var der utallige forbehold, og jeg synes da, vi er nødt til at vide, hvor Venstre er i den situation, når vi skal gå videre.
Karsten Nonbo (V), 1998-11-12:
Jeg må sige til hr. Erling Christensen, at når Venstre ikke føler, at et lovforslag hundrede procent er, som vi vil have det, eller vi bare nærer den mindste smule tvivl, så vil vi ikke starte med at udskrive en blankocheck og sige, at vi er for det forslag.
Det kan godt være, at vi ender med at være for forslaget, men vi vil godt have tygget retssikkerheden ordentligt igennem.
Og til hr. Kristen Touborg vil jeg sige, at det er da helt klart, at hvis vi har konstateret, at der foreligger en forbrydelse i forhold til gødskning osv., skal den selvfølgelig forfølges, men der skal være en fair rettergang.
Erling Christensen (S), 1998-11-12:
Jeg kan fortsætte, hvor hr. Touborg begyndte med det spørgsmål, han stillede:
Det, som jeg synes er interessant i denne sag, er jo, at vi for første gang her i Folketinget skal kigge på det principielle spørgsmål om cross compliance-instrumentet.
Og derfor var det interessant at høre Venstres ordfører her ikke tage stilling, men kun komme med invendinger, kun komme med utallige forbehold.
I det her lovforslag er der jo ikke taget stilling til, hvordan det skal udmøntes.
Og vi melder os jo ikke ud af forhandlingerne om det her, og vi render heller ikke foran andre EU-lande.
Men når det tages i betænkning, at det er i marts måned næste år, sømmet skal slås i her, kunne det da være interessant at høre Venstres principielle holdning til cross compliance-instrumentet - uden alle disse indvendinger: Er man med på det instrument, eller er man ikke med?
Kristen Touborg (SF), 1998-11-12:
Venstres ordfører, hr. Karsten Nonbo, beskæftiger sig meget med den overordnede retssikkerhed, og det er der også god grund til.
Men jeg kunne godt tænke mig at få
Venstres ordfører til at være nok så konkret, og derfor har jeg et meget konkret spørgsmål til hr. Karsten Nonbo: Er det Venstres holdning, at selv om man bryder den nationale landbrugslov, skal man have lov til at hæve EU-støtte til den jord, som er drevet ulovligt?
Jeg håber, at ordføreren har forstået spørgsmålet.
Erling Christensen (S), 1998-11-12:
I Socialdemokratiet synes vi, det er et godt lovforslag, fødevareministeren her har fremsat.
Senere har det så vist sig, at der fandt ulovligheder sted, og at forbryderne havde modtaget offentlig støtte.
Det kan vi jo ikke have finder sted, så det er godt, at det bl.a. med vedtagelsen af det her lovforslag nu bliver slut.
At forældelsesfristen for lovovertrædelser hæves fra 2 til 5 år - hvilket er lig med straffelovens bestemmelser - kan jeg heller ikke forestille mig at noget parti kan gå imod.
I det hele taget er det et godt lovforslag, som Socialdemokratiet støtter.
Så jeg synes, vi hurtigst muligt skal få det vedtaget.
Elisabeth Arnold (RV), 1998-11-12:
Jeg kan ikke dy mig for en enkelt bemærkning til fru Birthe
Rønn Hornbech, som sagde: Lad os nu få det blæst ud alt sammen.
Men Venstre vil jo ikke have nogen undersøgelse.
Hvordan skal vi så få det blæst ud?
Kom nu, fru Birthe Rønn Hornbech.
Til hr. Holger K. Nielsen
: B 36, som blev fremsat i april måned, indeholdt overhovedet ikke nogen beskrivelse af, hvordan den kommission skulle være sammensat.
Der var ingen beskrivelse af, om den skulle være sammensat af personer udpeget af de politiske partier eller udpeget af andre instanser.
Derfor må jeg forstå hr. Holger K. Nielsens tilkendegivelse som en form for prøveballon, en form for åbning, når han siger: Vi vil godt diskutere sammensætningen af en kommission, men den skal bare ikke være så snæver.
Det var det udtryk, hr. Holger K. Nielsen brugte.
Betyder snæverhed antal personer?
Skal kommissionen udvides med et antal personer, eller skal disse personer være politisk udpeget? Jeg synes ved eftertanke og ved gennemgang af den norske model, at det er en virkelig skønhedsplet på den norske undersøgelse, at de, der sad i kommissionen, var politisk udpeget.
Det synes jeg er en skamplet, og jeg synes ikke, at vi skulle lave den gentagelse her i Danmark.
Jeg synes, vi skal udpege uvildige personer uden for Folketingets kreds, personer, som ikke er udpeget af de politiske partier.
Vi skal ikke have et minifolketing til at sidde og undersøge det her.
Det bliver det ikke uvildigt af.
Erling Christensen (S), 1998-11-12:
Da vores ordfører, hr. Klaus Hækkerup, ikke kan være til stede i dag, skal jeg på hans vegne meddele, at Socialdemokratiet støtter det foreliggende lovforslag.
Thorkild Simonsen (S), 1998-11-12:
Jeg takker igen for en meget positiv modtagelse af et lovforslag, som ganske rigtigt er et led i den aftale - og jeg understreger: den aftale - der er indgået mellem staten
og Kommunernes Landsforening.
I øvrigt skal jeg ikke nærmere kommentere den aftale ved denne lejlighed, selv om nogle har udtalt sig kritisk om den,
men jeg vil rose, at alle går ind for den del af aftalen, som vi her behandler, og det siger jeg tak for.
Thorkild B. Fransgaard (FP), 1998-11-12:
Nu vil jeg ikke kommentere alt, hvad der er aftalt mellem kommunerne og regeringen, men det forslag, vi har her, ser helt rigtigt ud med Fremskridtspartiets øjne, og det kan vi støtte.
For det er jo nu engang sådan i øjeblikket, at kommunerne mange gange kommer til at budgettere forkert inden for det her område, og derfor kan de blive overraskede, og med det lovforslag her bliver der mulighed for at ramme det rigtige beløb mere nøjagtigt.
Så vi kan kun støtte lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 1998-11-12:
Regeringen indgik i foråret en aftale med kommunerne om længere ventelister og dårligere service i kommunerne, og jeg forstår sådan set ikke, at landets kommuner underskrev den aftale; de skulle have bekæmpet den alt, hvad de kunne.
Og vi gør faktisk i øjeblikket alt, hvad vi kan, for at bekæmpe den aftale, for vi kan jo se, at resultaterne er dårligere hjemmehjælp, dårligere børnepasning, dårligere hvad som helst i kommunerne. Der var et enkelt punkt i aftalen, vi ikke kunne være imod, og det var det punkt, som det her lovforslag omhandler, og det vil vi støtte.
Ebbe Kalnæs (CD), 1998-11-12:
Jeg kan meddele, at vi i CD synes, det er et glimrende lovforslag, men jeg skal også samtidig understrege, at dermed har vi ikke taget stilling til fordeling, bloktilskud og kommunernes situation i al almindelighed.
Det kan vi nok ikke få med her.
Christian H. Hansen (DF), 1998-11-12:
Det nærværende forslag er så en del af den aftale, og lovforslaget går faktisk ud på, at der indføres en endelig afregning af den kommunale andel af selskabs- og fondsskatten, og at kommunerne kan få en endelig udmelding fra staten om, hvilken afregning der finder sted for det kommende budgetår.
Derfor er denne aftale med til at forbedre kommunernes budgetsikkerhed.
Dermed kan man sige, at i denne del af aftalen mellem Kommunerne Landsforening og regeringen
faktisk tale om en forbedring, som Dansk Folkeparti kan støtte
Jeg meddeler hermed, at vi støtter nærværende lovforslag.
Kristen Touborg (SF), 1998-11-12:
Som der er flere ordførere, der har sagt, er det her en del af udmøntningen af kommuneaftalen, som er indgået i juni.
SF er uenig i den aftale og finder, at aftalen er dybt utilfredsstillende for kommunerne, idet den indebærer, at kommunerne er nødsaget til at skære dybt i en række sociale områder, bl.a. hjemmehjælp til ældre og børneområdet, hvilket igen betyder, at regeringen ikke kan opfylde de løfter, den har givet om forbedringer på disse områder såvel i valgkampen som her fra Folketingets talerstol. På trods af det ville det jo være lidt vanskeligt at sige nej til det her forslag, idet forslaget jo betyder, at der vil blive udført en mere enkel afregningsmodel for selskabsskat til kommunerne med en større budgetsikkerhed til følge, og idet man efter forslaget kan budgettere med en endelig opgørelse, mens det på nuværende tidspunkt budgetteres ud fra en skønnet opgørelse.
Så SF kan altså støtte forslaget.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 1998-11-12:
Alle, der i det daglige beskæftiger sig med kommunalpolitik, ved, at de nuværende regler for den statslige udbetaling af kommunernes andel af selskabsskat m.v. kan være en kilde til irritation og give usikkerhed omkring den kommunale budgetlægning.
Det vil derfor være godt, hvis afregningssystemet kan blive forenklet og medføre større budgetsikkerhed.
Derfor hilser vi i Det Konservative Folkeparti med tilfredshed, at der er truffet aftale mellem regeringen og de kommunale organisationer herom.
Lovforslag nr. L 72 bygger på denne aftale, og vi har forstået, at de kommunale organisationer har nikket til den konkrete udformning uden bemærkninger, og på den baggrund kan vi i Det Konservative Folkeparti støtte forslaget.
Tove Videbæk (KRF), 1998-11-12:
Lovforslaget er et led i udmøntningen af aftalen mellem regeringen og Kommunernes Landsforening om kommunernes økonomi og service i 1999-2002.
Lovforslaget indebærer, at der ikke længere skal betales forskudsbeløb til kommunerne af selskabs- og fondsskatter.
Ændringen medfører også, at afregning af den kommunale andel af selskabsskatten og fondsskatten sker 3 år efter indkomståret for selskaberne på baggrund af endelige tal.
Afregningen vil også indeholde eventuelle afregninger
vedrørende tidligere år.
Og den endelige afregning kan så udmeldes af staten til kommunerne i juli måned i året forud for det år, hvor afregningen finder sted.
Oplysningerne er således kendte for kommunerne inden deres budgetlægning.
Vi er positive over for dette lovforslag, da lovforslaget er en gennemførelse af en aftale mellem staten og kommunerne; da Kommunernes Landsforening og Københavns og Frederiksberg Kommuner ikke har bemærkninger til lovforslaget; da der er indført en overgangsordning, der ikke antages at medføre, at kommunernes likviditet forringes i overgangsperioden; da lovforslaget ikke vil have provenumæssige konsekvenser for kommunerne; og da ændringen vil indebære en enklere administration af statens afregning af selskabs- og fondsskatter til kommunerne og vil medføre større budgetsikkerhed for kommunerne.
Derfor har Kristeligt Folkeparti ingen problemer med at støtte dette lovforslag.
Jacob Buksti (S), 1998-11-12:
Jeg er da glad for, at hr. Holger K. Nielsen er enig med mig i, at der skal gennemføres en retlig undersøgelse.
Jeg kan også forstå, at vi faktisk næsten er enige om, hvordan det skal gøres, men jeg har fornemmelsen af, at dér, hvor vi så er uenige, er, at hr. Holger K. Nielsen ikke mener, at de retssikkerhedsgarantier, som i øvrigt efter almindelig praksis skal gælde for de pågældende, der skal afhøres og medvirke i det her, ikke skal være der, for så begrænser det mulighederne for at få undersøgelsen gennemført.
Det er jo et interessant synspunkt, synes jeg nok.
Men det andet, som jeg godt vil spørge hr. Holger K. Nielsen om, og som han ikke svarede på, er, om hr. Holger K. Nielsen og SF stadig væk går ind for det, der står i det beslutningsforslag, B 36, som han selv fremsatte den 22. april.
Eller sagt en anden måde: Hvis nu regeringen havde fremsat B 36 helt uændret, ville SF så have stemt for?
Anders Samuelsen (RV), 1998-11-12:
Det Radikale Venstres ordfører på dette område, fru Dorit Myltoft, kan ikke være til stede, og jeg skal derfor fremføre følgende bemærkninger til lovforslaget:
Efter 30 år med en lov, der indeholder mange ministerbeføjelser, og hvor den teknologiske udvikling i høj grad har været medvirkende til at udvikle en gældende praksis, finder Det Radikale Venstre det fornuftigt at få området lovfæstet, så færre beføjelser er overladt til ministeren.
Et tilbageblik viser, at bestemmelserne har udviklet sig på pragmatisk vis i den administrative praksis og vi har undgået de helt store skandalesager.
F.eks. blev det forholdsvis hurtigt forstået, at kommunerne i ligestillingens navn selvfølgelig ikke skal henvende sig til gifte kvinder via deres mænds CPR-numre.
Men det er fornuftigt nok at få lovfæstet den udviklede praksis af hensyn til de fremtidige problemstillinger med øget internationalisering og øgede teknologiske muligheder for registrering og udveksling af registrerede oplysninger.
Da den hidtidige folkeregistreringslov blev vedtaget i 1968, kunne ingen forudse den rivende teknologiske udvikling
med computernetværk og Internet, som vi har været vidne til
Netop teknologien stiller store krav til en tidssvarende lovgivning, og det er vigtigt, at dette lovforslag kan spille fornuftigt sammen med f.eks. justitsministerens registerlov og kulturministerens arkivlov.
I Det Radikale Venstre er vi især optaget af, om beskyttelsen mod videregivelse af oplysninger er sikker nok, hvad angår brug af det registrerede.
CPR-nummeret anvendes i dag i mange sammenhænge, og vi har på det seneste set skrækindjagende eksempler på, hvad misbrug af CPR-numre kan føre til.
Derfor er det meget vigtigt, at reglerne for videregivelse af oplysninger udformes grundigt og med størst mulig sikkerhed for den enkelte som det bærende element.
Dette lovforslag har været sendt til høring hos en meget stor kreds af berørte og organisationer, og høringssvarene efterlader en tro på, at lovforslaget er administrerbart og forståeligt, men samtidig kan der under udvalgsbehandlingen komme aspekter frem, som vi må se nærmere på.
Det Radikale Venstre vil positivt støtte lovforslaget under udvalgsarbejdet.
Holger K. Nielsen (SF), 1998-11-12:
Til det sidste vil jeg sige, at i Norge gjorde man det faktisk sådan, at det var Stortinget, der udpegede, jeg tror, det var fem eller syv personer, der skulle stå for undersøgelsen, og fordelen ved det var, at det i hvert fald var en kommission, som alle havde tillid til, og man kan ikke sige, at den var udemokratisk, eller at den ikke var uvildig.
Det gav faktisk en god kommission.
Jeg sagde, at jeg også er villig til at diskutere andre løsninger end det, men jeg er bare bange for, at den meget snævre måde, som man har defineret det på her, vil være for begrænsende. Så til hr. Ebbe Kalnæs, som siger, at vi vil have afskaffet efterretningsvæsenet.
Jeg sagde det modsatte, for vi er faktisk tilhængere af, at vi har et efterretningsvæsen, men vi er tilhængere af, at det foregår efter nogle demokratiske spilleregler, og hvis efterretningsvæsenet for at forsvare demokratiet bliver en udemokratisk stat i staten, hvad er der så opnået?
Det er det, der er hele pointen i denne diskussion: at forhindre, at man får et efterretningsvæsen, der bliver en stat i staten.
Så spørger hr. Tom Behnke: Hvad har vi at komme efter?
Men jeg kan sige, at da det kom frem, at Thestrup havde skrevet i sine dagbøger - jeg ved så heller ikke, om det er fuldstændig sandt, men i hvert fald har vi grund til at tro på den pæne, gamle konservative forhenværende justitsminister - at den daværende chef for PET kom og sagde, at kort tid efter regeringserklæringen i 1968 tog man en kopi af alle de registre, der lå, og sendte den til USA, rystede det mig.
Jeg ved ikke, hvor hårdhudet hr. Tom Behnke er; det skal jeg ikke udtale mig om.
Men jeg blev da dybt chokeret over den oplysning, og jeg er dybt chokeret over mange af de andre ting, der er kommet frem, selv om jeg som sagt bestemt ikke har nogen illusioner overhovedet om efterretningsvæsenet.
Jeg mener, at hr. Tom Behnke, fru Birthe Rønn Hornbech, hr. Buksti og alle her i Folketinget må have en interesse i, at vi i stedet for tilfældige bøger af tidligere venstreorienterede og i stedet for artikler i aviserne får en ordentlig, grundig undersøgelse af alle de her ting.
Det er i vores alles interesse.
Karen Jespersen (V), 1998-11-12:
Jeg kan kun takke for den meget brede tilslutning til lovforslaget, men det er jo også blevet til efter nærmere drøftelser blandt de partier, der stod bag serviceloven, som det er en ændring af.
Jeg er enig med hr. Frank Aaen i, at det ikke er en ordning, der vil blive brugt af særlig mange.
Jeg tror, at de, der har en normal arbejdstid, stadig væk vil foretrække de almindelige dagtilbud.
Men jeg tror, det er en strålende ordning for forældre med meget skæve arbejdstider eller med børn, der er ret meget syge.
Jeg har mødt fortvivlede forældre, der ikke har kunnet få deres børn i børnehave og derfor har været ved at miste deres arbejde, og for dem er det en strålende løsning.
Og så er det selvfølgelig fornuftigt, at man gør den så lettilgængelig og ubureaukratisk som overhovedet muligt, og det er det, der er sket med lovforslaget, og det har det store flertal, som støtter forslaget, heldigvis forstået.
Tove Videbæk (KRF), 1998-11-12:
Dette lovforslag ser Kristeligt Folkeparti som en forbedring
af loven vedrørende tilskud til forældre, der vælger privat pasning, herunder disse forældres status i sygedagpengeloven.
Det er udmærket at ophæve bestemmelsen om forudbetaling og fremover at lade udbetalingen af tilskuddet følge betalingsformen for den enkelte pasningsaftale.
Ligeledes er det positivt at lade forældrene blive private arbejdsgivere. Det gør hele papirarbejdet mere overskueligt og enklere for forældrene.
Mange forældre har netop afholdt sig fra at benytte
denne ordning
på grund af bureaukratiet
, og det foreliggende forslag kan forhåbentlig få flere forældre til at gøre brug af denne ordning, og det vil være en stor fordel for alle parter: for kommunen, som får lettet presset på kommunens institutioner og ventelister, og for forældrene, som kan få en nabo, bedsteforældre, gode venner eller en ung pige i huset til at passe familiens guldklump, og sidst, men ikke mindst, vil det være en stor vinding for barnet, der slipper for at blive fragtet en lang vej bag på mors cykel igennem morgentrafikken, men måske kan blive hjemme eller blive bragt ind til naboen eller over til venner, der bor i nærheden.
Den eneste mangel ved lovforslaget er, at det stadig er sådan, at de eneste, der ikke kan få frit valg-tilskud til pasning af børnene, er dem, som måske allerhelst ville have det, og det er forældrene.
Og Kristeligt Folkeparti håber, at det på et tidspunkt inden alt for længe bliver muligt for forældre i Danmark at få helt frit valg, også vedrørende pasning af egne børn, men indtil videre ser vi dette lovforslag som et skridt i den rigtige retning, og vi kan støtte det.
Frank Aaen (EL), 1998-11-12:
Lovforslaget har jo baggrund i en lang, træls udvikling, der startede med, at man med den udemokratiske satspulje igangsatte et forsøg, som partierne lige fra SF og hele vejen over støttede igangsættelsen af.
Så fik vi loven, og nu skal vi så ændre lidt i den.
Men vi har hele tiden været imod loven, og vi er også imod det her lovforslag.
Men det skyldes formentlig, at langt de fleste forældre ønsker deres børn passet i en kvalificeret daginstitution eller en kommunal dagpleje med et forsvarligt tilsyn.
Vi har ikke noget imod, at forældre eksperimenterer med at skabe sig alternative pasningsmuligheder, men vi vil bekæmpe det, der sker lige i øjeblikket, nemlig den tvang, der ligger i, at de lange ventelister presser forældre til at gå ind for nødløsninger, som er i modstrid med deres egne holdninger og ønsker.
Lovforslaget er betænkeligt.
Det ser ud, som om det bare er en lille, teknisk ændring af forældrenes rolle, idet de nu bliver private arbejdsgivere, men det betyder jo i realiteten, at kommunerne fralægger sig ethvert ansvar for de ansattes løn- og arbejdsforhold, samt det endnu mere groteske, at de ikke interesserer sig for pasningens kvalitet.
Hvis forslaget bliver vedtaget, vil kommunerne fremover ikke længere føre tilsyn med disse pasningsmodeller på anden måde end ved at kontrollere, at der rent faktisk er tale om et pasningsforhold.
I virkeligheden er forældrene retligt lige så dårligt sikrede, som hvis de havde valgt en sort dagpleje, og det samme gælder den ansatte. Fremover påhviler det forældrene at håndtere tingene selv, men imod betaling kan de få kommunen til at yde hjælp.
Man siger, at det er for at mindske det administrative bøvl, men det, det handler om, er akkurat de samme problemer,
som vi kender fra handicaphjælpere. Vi synes ikke, at de problemer, der er nævnt af flere, skal løses på den her måde, men ved, at man skaffer den ansatte en overenskomst med kommunen og lader kommunen føre tilsyn, men overlader det til forældrene at finde børnepasseren og fastlægge arbejdsopgaverne.
Anders Samuelsen (RV), 1998-11-12:
Der har imidlertid været rejst en del kritik af frit valg-ordningen for at være for administrativt tung en opgave at løfte for forældrene, hvilket har betydet, at ordningen ikke er blevet benyttet af ret mange forældre.
Frit valg-ordningen giver derfor, som den er udformet i dag, reelt ikke forældre det frie valg mellem privat og offentlig børnepasning, som jo var tiltænkt.
Derfor finder Det Radikale Venstre det positivt, at der nu lægges op til en forenkling af ordningen, og vi mener, at dette forslag er et vigtigt skridt i den rigtige retning.
Især finder vi det positivt, at forældre nu betragtes som private arbejdsgivere i sygedagpengelovens forstand, for det har uden tvivl afskrækket mange forældre fra at benytte ordningen, at de har skullet betale alle udgifterne til sygedagpenge i tilfælde af deres børnepassers sygdom.
Med hensyn til ændringen af udbetalingen af tilskud er Det Radikale Venstre positivt indstillet over for at ændre udbetalingstilbudet, så tilskuddet betales bagud, hvis det på den måde bliver lettere for kommunerne at administrere ordningen.
Samlet set er der ingen tvivl om, at Det Radikale Venstre kan støtte lovforslaget.