runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Arne Melchior (CD), 2001-04-27:
Det her forslag kan man kun gøre én ting med, og det er at vedtage det.
Og det vil CD gerne medvirke til.
Så skal jeg i øvrigt i anledning af den debat, vi lige har overværet,
bare oplyse, at Trafikudvalget har en plan om til efteråret at gennemføre en høring om den generelle og overordnede jernbanestruktur i Danmark nu og fremover.
Det tror jeg vil bringe mange ting på plads og oplyse mange mennesker om sammenhængene.
Birthe Skaarup (DF), 2001-04-27:
Selv om Dansk Folkeparti ikke kan deltage i det her slagsmål på ord, da vi ikke har været med i de afgørende forhandlinger, har jeg lovet at fremføre - som jyde - denne ordførertale for vores ordfører på området, hr. Klaus Kjær.
Forslaget, vi her skal tage stilling til, er jo netop en ophævelse af projekteringsloven vedrørende udretning af den eksisterende jernbanestrækning fra Eriknauer til Horsens.
Desuden skal vi i projekteringsloven i forbindelse med dette her give trafikministeren bemyndigelse til at projektere en udretning af den eksisterende jernbanestrækning i to alternative korridorer fra Horsens til Skanderborg.
Det har vist sig, at anlæggets gennemførelse vil blive mere kompliceret, end man først havde regnet med, på baggrund af de specielle landskabelige forhold i området nord for Horsens.
Den oprindelig anledning til at gennemføre en udretning var den påtænkte elektrificering af banestrækningen Fredericia til Århus.
Og som vi nu må konstatere, står det vist hen i det uvisse, hvornår en sådan kan gennemføres.
I trafikaftalen fra november 1999 er der ikke aftalt midler til udretningsprojektet, og derfor skønnes grundlaget for at opretholde projekteringsloven at være bortfaldet.
Med lovforslaget fjernes en del unødvendige usikkerhedsfaktorer for borgerne, som ejer fast ejendom beliggende inden for det område, der er omfattet af denne projekteringslov.
Under henvisning hertil kan Dansk Folkeparti støtte det foreliggende forslag.
Margrete Auken (SF), 2001-04-27:
Man får nærmest indtryk af, at Århus henligger i mørke.
Det gør den ikke.
Det er fuldstændig rigtigt, det vil jeg så godt medgive hr. Kaj Ikast, at da vi skulle prioritere, om man i Jylland skulle have nogle tog at køre i, eller om man skulle bruge alle pengene på nye baner, hvor der ikke kunne mærkes forskel, sagde vi i første omgang: Det er meget, meget vigtigt, at vi kan lave halvtimesdrift til store dele af det jyske system f.eks. Derfor vores store investering i gode tog til alle.
er, at sådan et moderne dieseltog forurener som en lastbil - som en lastbil - gennem byen.
Det er ikke min almindelige fornemmelse, at det er hr. Kaj Ikasts og hr. Svend Heiselbergs virkelige kamp mod forurening, der driver det her.
Jeg forstår ikke, hvad det er.
Det kan kun være, fordi man ikke kører med tog, at man er hamrende ligeglad med, om der er nogen at køre i eller ej.
Når vi sagde, at nu udskyder vi elektrificeringen,
så var det, fordi den på godssiden - det gentager jeg - på godssiden ikke gav spor, da der overhovedet ikke var godsmængder til, at man kunne køre hele tog fra Århus.
Der skulle ny trækkraft på i Taulov under alle omstændigheder.
Det vidste vi, og det var ligegyldigt, hvad vi fik af tal - det kan i øvrigt ustandseligt bekræftes af de herrer Heiselberg og Ikast - så ville der ikke være godsmængder til det.
I persontogene med de store mængder af mennesker, der kører direkte fra Århus til Hamborg, er det mig bekendt ved at blive muligt nu at komme til i dieseltog at køre til Hamborg
, fordi nu er de så lidt forurenende, at det accepteres i Tyskland.
Derfor er der ingen fordel i på nuværende tidspunkt - på nuværende tidspunkt - at kigge på det her.
Jeg håber da, vi engang på et eller andet tidspunkt får opfyldt vores store jernbanevision - der er jo ikke noget, der tyder på det, når man ser, hvordan asfaltdrengene tromler frem - og så giver det god mening at begynde at kigge på det her.
Så giver det god mening.
Men indtil videre synes jeg, der er optaget af pendlere i Jylland, at folk, der bruger tog, skal have nogle tog at køre i, og at man ikke får brugt alle tingene til noget, der overhovedet ikke kan opdages inde fra toget eller rettere sagt: Så man bare vil opleve, at der ikke kommer fremskridt.
Så derfor er det en fordel, at vi ikke har fået elektrificeringen igennem nu.
Det har ikke noget med udretning at gøre i den her sammenhæng, men det er rigtigt, at vi støttede, at selve elektrificeringen skulle udsættes.
Vi støttede, at den skulle udsættes.
Og hvis det var det, der havde stået i oplægget, så ville jeg have nikket pænt ja til det.
Søren Hansen (S), 2001-04-27:
Der er som bekendt mange problemer knyttet til jernbanedriften her i landet.
Et af de største er den prop, som strækningen mellem Roskilde og København udgør.
Denne er et problem ikke bare for den lokale trafik, men også for resten af landets trafik.
Al trafik er påvirket af den smalhals, der er på den pågældende strækning.
Det er vel også baggrunden for, at så mange kræfter og så megen hjernevirksomhed er brugt for at finde ud af, hvordan man bedst og hurtigst kan løse de problemer eller nogle af de problemer, der er knyttet til den pågældende strækning.
Mange elementer har været inde i billedet, og mange elementer skal spille sammen, for at vi kan finde den rigtige løsning.
Men vi har også behov for at finde en hurtig løsning.
Derfor kan Socialdemokratiet tilslutte sig dette forslag om at effektivisere S-togsdriften, forlænge den, sådan at den kan løse en større del af den opgave, vi har på den pågældende strækning.
Svend Heiselberg (V), 2001-04-27:
Jeg mener, at hr. Ikast har uret.
Det er jo fantastisk, at da man fik smidt De Konservative og Venstre ud af forhandlingerne,
endda bag lukkede døre, så havde man ingen hæmninger i SF og Enhedslisten med at gå væk fra elektrificeringen.
Derfor har trafikministeren jo fuldstændig ret, som det bliver beskrevet, ikke et ord er forkert.
At fru Margrete Auken ikke kan lide det, ja, det er der selvfølgelig ikke noget at gøre ved.
Men jeg synes da, at der er ros til trafikministeren for, at det bliver bekendtgjort, hvordan forholdene er.
Men sket er sket.
Det er SF og Enhedslisten, der er skyld i det.
Brian Mikkelsen (KF), 2001-04-27:
Min kommentar er, at jeg håber, man har det godt i den anden forligskreds, for vi har det sådan set udmærket i vores forligskreds. Med hensyn til overvejelserne om, hvad der er bedst og hvorfor og hvordan og hvorledes, er det mest nærliggende for mig og mit parti, at man får løst den katastrofale situation, der er i øjeblikket mellem København og Ringsted, både på vejsiden og på togsiden.
Problemet eksisterer stadig, og det bliver ikke løst med S-togsinvesteringen.
Der er overfyldte tog på hele strækningen, og der er propper, så man ikke kan udnytte den kollektive trafik ordentligt, dvs. at vi ikke får fuld valuta for pengene.
De veje, som fru Margrete Auken og hr. Søren Kolstrup ikke bryder sig om, er fuldstændig overfyldte, og på en af dem, som vi desværre ikke tager fat på, men som vi burde have taget fat på, nemlig Holbækmotorvejen, sidder man konstant i kø både til og fra arbejde og kører 5-10 km/t.
Det er sådan set den mest overbelastede vej lige i øjeblikket, og det er spild af samfundets og den enkeltes ressourcer i hele regionen.
Jeg mener ikke, det er en høj pris at betale, fordi vi lavede en vejaftale med regeringen.
Vi synes, den er ganske fortrinlig, og den blev til efter nogle gode, konstruktive forhandlinger.
Så blev jeg spurgt, om vi ville være villige til at bruge pengene et andet sted, og det er jo en meget interessant diskussion.
Vi har lavet en vejaftale med regeringen, som vi står hundrede procent bag, og i den vejaftale er der også en aftale om en S-togsstrækning.
Årsagen til, at vi gik med i aftalen om S-toget, var, at vi betragtede det som en nettoforbedring af pendlersituationen
på Sjælland.
Hvad kunne man så i stedet få for den lille milliard
kroner
, blev der spurgt.
Jeg er helt sikker på, at regeringen har den samme opfattelse som jeg, nemlig at det her er jo ikke lavet, fordi man vil genere nogen pendlere.
Det er sådan set lavet, fordi man vil forbedre situationen for de mange tusinde sjællandske pendlere, der hver eneste dag skal til og fra arbejde og spilder meget, meget tid, fordi systemet ikke virker.
Derfor har man selvfølgelig overvejet det meget nøje, har læst alle papirerne igennem og diskuteret det frem og tilbage, og hvis man ikke kan få løst problemerne, finder man selvfølgelig en anden løsning.
Jeg ser ikke uoverstigelige problemer lige nu.
Men jeg er helt sikker på, at regeringen har den samme opfattelse som jeg, nemlig at hvis man ikke kan løse problemerne, finder man en anden løsning på den situation, der ikke er tilfredsstillende.
Søren Kolstrup (EL), 2001-04-27:
Det er jo interessant, at hr. Brian Mikkelsen åbenbart emmer af betænkelighed ved sit eget forlig, og hvis det virkelig er tilfældet - og det er da udtryk for en vis form for erkendelse - vil hr. Brian Mikkelsen så være med til at overveje, om de midler, man putter i S-togsløsningen, kunne anvendes bedre, når der faktisk er problemer med denne løsning, og når man måske i værste fald forværrer situationen for nogle, fordi man hugger nogle regionaltog?
Margrete Auken (SF), 2001-04-27:
Ja, det var et godt forsøg, men den går ikke.
Hr. Brian Mikkelsen ved lige så godt som jeg, at vi sammen kæmpede tappert for at få gang i udbygningsløsningen, for den var jo vedtaget af os alle sammen. Da vi så havde betalt de gamle regninger og fået de nye tog - og det var langt det mindste af det - kunne vi altså ikke få lov til at få mere.
Men vi fik dog et løfte om, at vi kunne gå videre, og det forvrænger trafikministeren nu på det groveste og får det til at se ud, som om vi havde opgivet sagen.
Men jeg tror godt, hr. Brian Mikkelsen er klar over, at vi selvfølgelig ikke har opgivet at komme videre med sagen.
Med hensyn til S-togsløsningen synes jeg virkelig, det er en meget høj pris, hr. Brian Mikkelsen har betalt i forhold til det, vi har aftalt tidligere, netop fordi vi skulle have den langsigtede løsning, der har indbyggede muligheder i sig.
Det er muligt, at SF også stemmer for
, hvis vi får fyldestgørende svar på vores spørgsmål om, hvordan man klarer problemet med perronhøjden.
Man siger, at man vælger nogle tog, hvor trinene kan reguleres, men hvor finder man pengene, og hvor kommer togene fra?
De er ikke med i vores
forlig
, skulle jeg bare hilse og sige, og jeg vil godt lige spørge hr. Brian Mikkelsen,
om han dog ikke også ville være lidt optaget af sine vælgere og af pendlerne og ikke kun af motorvejsfolket og være med til at få det her undersøgt ordentligt.
Brian Mikkelsen (KF), 2001-04-27:
Det er væsentligt i den her diskussion at holde skæg for sig og snot for sig.
Vi har fra Venstres, Det Konservative Folkepartis og CD's side indgået en aftale med regeringen om et vejforlig, som skaffede nødvendige investeringer til forsømte områder i Danmark, som havde brug for bedre infrastruktur, og hvad enten man kan lide det eller ej, så er det jo ikke en sort/hvid diskussion, for der er også brug for vejinvesteringer i Danmark.
Ja, der er sågar brug for flere.
Hvad havde vi før?
Vi havde jo ikke nogen som helst forbedringer.
Uanset at venstrefløjen havde forhandlet meget ihærdigt med regeringen, kom der jo ikke nogen forbedringer
af pendlersituationen ud af de forhandlinger, der foregik for nogle måneder siden, men her bliver der trods alt nogle forbedringer.
Det er relativt få mennesker, som kører hele vejen ind til Hovedbanegården, de fleste arbejder jo i omegnen, fra Hovedbanegården og ud til Høje Taastrup osv. Med hensyn til perronhøjden har jeg hørt, at det er et problem, man løser, samtidig med at man køber togene, og med hensyn til strømmen skal man nok også få styr på det problem.
Men jeg vil godt slå fast, også over for hr. Søren Kolstrup, at det ikke er et drømmescenario for mig.
Det bedste af alt ville være, at man lavede et spor til, for så fik man virkelig løst problemet.
Her løser man marginalt nogle af problemerne, og det er derfor, vi har vurderet i vores folketingsgruppe, at når nu forbedringerne trods alt er der, må vi sige ja, for det er ikke noget negativt, der sker.
Margrete Auken (SF), 2001-04-27:
Hr. Brian Mikkelsen er den eneste, jeg virkelig har ondt af i dag, for han er jo blevet - det forstår jeg godt - købt til de der motorveje, og det lykkedes jo, for det var ikke så svært.
Svendestykket hed det for trafikministeren.
Det er altså den nemmeste måde, jeg har set en mand opnå noget på, nemlig ved at sige: Her er en gave til jer af det, I allerhelst vil have.
I skal ikke betale spor.
Vil I godt have den? Ja, sagde hr. Brian Mikkelsen, det vil vi gerne.
Ja, men der skal betales én ting, og den eneste, der faktisk betaler her, er hr. Brian Mikkelsen.
Han er faktisk ved at sælge nu, om ikke ligefrem sin gamle moster, så et eller andet meget nærtstående.
Jeg har stadig væk ikke sagt det, for vi kan blive nødt til at stemme for den, for at der overhovedet skal komme noget ud af det her.
Men i de valg, vi står med nu, hvor vi f.eks. prioriterer den højere end femtesporet, med mindre jeg kan få hr. Brian Mikkelsen til at sige, at det vil vi godt understøtte, men begge dele ligger jo i lovforslaget, er der jo spørgsmålet om forsinkelser, og jeg sagde det også til hr. Søren Hansen før.
Hvordan kan man overhale?
Der er perronhøjden.
Det er overhovedet ikke finansieret.
Der er det, at man skal køre med tostrømsløsninger eller forskellig slags strøm.
Det kan gå helt galt.
Jeg vil også lige sige, at der er snuppet nogle af vores tog til det der, så der bliver nogle finansieringsproblemer, for den går vi jo ikke med til.
Togene kan ikke hentes ovre i vores forlig.
Det er bare nogle af problemerne.
Alle hr. Brian Mikkelsens vælgere får nu lov til at vælge et S-tog ind fra Roskilde, hvis de skal af andre steder
end på Hovedbanen
Er hr. Brian Mikkelsen sikker på, at det er en sællert i næste valgkamp?
Margrete Auken (SF), 2001-04-27:
Det vil altså sige, at der ingen finansiering er.
Vi tager af det sædvanlige skattesystem, for det er jo almindelige skatter og afgifter, som påberåbes i denne her sammenhæng.
Det, som hr. Heiselberg siger, er, at det skal almindelig skattebetales. Vi vil da egentlig gerne vide - og sådan set også spørge Socialdemokraterne, for de plejer ikke at være helt så nøjsomme med at smække penge på bordet, som Venstre og De Konservative er - om tanken nu er, at de som sædvanlig håber på, at SF og Enhedslisten på et eller andet tidspunkt kommer og betaler gamle regninger, som vi gjorde sidst. Så kan vi sige, at dér gør de altså regning uden vært, det gør de.
Det bliver ikke noget med, at vi skal hen og se
Men jeg frygter da voldsomt, at det er så stor og vigtig en sag for Socialdemokratiet og for Venstre og for De Konservative at få de her motorveje igennem, omfartsvejen mod nord, at de siger: Det må koste, hvad det vil.
Så kan selv hr. Heiselberg måske oven i købet komme til at sige til Venstre, hvis ulykken skulle ske, og vi fik en borgerlig regering: Det kan godt være, vi skal lave lidt flere skatteøgninger, lidt flere afgifter ude på vejene, for ellers kan vi jo ikke komme igennem med det.
Lige når vi snakker om det her, synes jeg næsten, at det kan være det samme.
Men jeg vil godt spørge hr. Heiselberg: Hvad er det for nogle penge?
For det er jo nye penge, der skal til.
Svend Heiselberg (V), 2001-04-27:
Jeg vil tro, at fru Margrete Auken er fuldstændig klar over, hvordan finansieringen skal foregå.
Men hvis ikke fru Margrete Auken er klar over det, så skal jeg bl.a. sige, at bilisterne betaler ca. 40 mia. kr. for at køre på de danske veje.
Så jeg vil tro, at der også kan blive mulighed for, at man kan foretage den udbygning af vejene, sådan som vi har besluttet.
Margrete Auken (SF), 2001-04-27:
Hr. Svend Heiselberg har fuldstændig ret.
Når socialdemokratiske regeringer sætter sig sammen med Venstre og De Konservative, så kommer der noget ud af det: Asfalt, motorveje og motorveje og motorveje.
Og de har den store fordel frem for os andre, at de ikke engang skal betale.
Jeg vil godt spørge hr. Heiselberg: Hvordan skal det der bedårende motorvejsforlig finansieres? Jeg har hørt forklaringen: Vi fremskriver.
Det svarer til, at jeg, da jeg var barn, fandt ud af, at man bare gik ind hos købmanden og sagde: På regningen.
Så skulle man ikke betale.
Det opdagede jeg så senere hen at man skulle.
Men jeg vil da egentlig gerne vide: Hvor skal de penge komme fra?
Og at hr. Heiselberg mener, at vi er på niveau med den pendlervision, vi har haft med S-toget til Roskilde, siger igen noget om, at hr. Heiselbergs viden om togdriften sådan set fra brugerens side er højst behersket.
Svend Heiselberg (V), 2001-04-27:
Venstre kan støtte lovforslaget, og det er vel også helt naturligt, da det er en del af det forlig, som vi har indgået.
Og det viser sig jo, at når de gamle partier, som jo tidligere har lavet de store trafikforlig,
sætter sig sammen, så kommer der noget ud af det, både motorvej og bane.
Så vi tager hensyn til det hele, når vi endelig får mulighed for at kunne lave nogle trafikaftaler, og det har vi fået her.
Derfor kan vi fra Venstres side fuldt ud tilslutte os det forslag, der ligger fra regeringen.
Søren Hansen (S), 2001-04-27:
Forudsætningen for at opgradere Nordvestbanen på strækningen Lejre-Vipperød er, at der gøres noget ved strækningen Roskilde-København.
Det var det, jeg sigtede til med min bemærkning.
Og så til de pendlere og andre, som får et skift
: Det er meget få, men nogle stykker kan der være tale om.
De får så til gengæld langt flere tog at vælge imellem og kan altså dermed i mange situationer opnå en bedre forbindelse i forhold til deres henholdsvis afrejse- og ankomsttidspunkter, end de har for nærværende.
Jeg har bemærket, at der i lovforslaget opereres med et femte spor, som giver de muligheder, som fru Margrete Auken efterlyser.
Kaj Ikast (KF), 2001-04-27:
Uanset hvad fru Margrete Auken siger, så er den lukkede dagsorden, når man køber dieseltog i størrelsesordenen tæt ved 100, 86 plus de omlægninger, der nu er sket i den sidste tid, at man 25 år frem i tiden har blokeret for tog. Det vil sige, at man så med den skjulte dagsorden har smidt el-systemet væk, og at man ikke vil afsætte de penge bare til Århus.
Det er at træde på os jyder i en grad, som fru Margrete Auken slet ikke fatter.
Vores hovedstad bliver ikke elektrificeret, det vil sige, at den ikke er med på det internationale net. Det er noget principielt for os i Jylland.
Og nu har fru Margrete Auken slugt denne kamel eller skabt den, således at vi de næste 20-25 år skal sidde og køre diesel derudaf, mens alle andre kører el.
Søren Kolstrup (EL), 2001-04-27:
Jeg tvivler ikke på, at hr. Brian Mikkelsen vil det gode for Lejre-borgerne, og jeg synes også, at hr. Mikkelsen kan erkende, hvor problemerne ligger.
Men netop derfor er det jo så tragisk, at hr. Mikkelsen er kommet med i et forlig, der gør det mere problematisk og i værste fald vanskeligere for Lejre-borgerne at komme af sted. Derfor bliver hr. Mikkelsen nødt til, det håber jeg, at medvirke til at bekræfte de to hovedproblemer, der er i det her forslag, nemlig at der vil være nogle gode Lejre-borgere, der risikerer at skulle stige om på Roskilde station, hvad de ikke skal i dag.
Jeg vil gerne have, at hr. Mikkelsen virkelig erkender det forhold, og jeg vil også godt have, at hr. Mikkelsen erkender, at hr. Mikkelsen med det her forlig risikerer at hugge nogle regionaltog, så der bliver færre af dem.
Og det er vel ikke noget, der forbedrer den kollektive trafik?
Så jeg vil virkelig anmode hr. Mikkelsen om at bekræfte de to forhold, og derefter lyder spørgsmålet
: Hvad skal vi gøre ved det?
For det er vel ikke hr. Mikkelsens mening, at vi skal forværre situationen, eller hvad?
Kaj Ikast (KF), 2001-04-27:
Ja, jeg vil gerne følge op dér, hvor Venstres ordfører, hr. Svend Heiselberg, sluttede.
Jeg tænker på, hvor mange aftener og møder vi har haft i det område derovre med samtale og i slagsmål med befolkningen om de store tiltag, der var lavet for at rette denne jernbane ud.
Netop fordi den skulle elektrificeres, gik vi med og kun og ene og alene af den grund.
Så kommer der nu en påstand om, at vi kan køre 200 med det skinnenet, der er i øjeblikket.
Så er vi altså derhenne, hvor jeg tror, videnskaben skilles.
Det er der nogle der siger, og andre siger, at det ikke kan lade sig gøre.
Det skal ikke komme den nuværende minister til skade, men jeg vil også føje til, at også jeg hører den tidligere trafikminister, fru Sonja Mikkelsen, køre rundt i Århusområdet og sige, at Det Konservative Folkeparti ikke har villet være med til elektrificering.
Og hvis man er i tvivl om det, kan man bare gå tilbage og se, hvem der har gennemført hovedparten af den elektrificering, vi overhovedet har i Danmark, så er man ikke i tvivl længere. Jeg synes, det er elendigt, at man laver en aftale, som vi bærer igennem sammen, og så kommer der en løsning bag vores ryg med venstrefløjen, der ikke vil have elektrificeret mere, men vil have dieseltog.
Så springer man fra alle aftaler uden at sige det.
Det skal ikke komme den nuværende minister til skade, men for at ministeren kan forstå, hvorfor vi er en lille smule brøsige i denne her situation, så er det jo, fordi vi tog slagsmålet med folkene både syd og nord for Horsens, og det var ikke småting, hverken her eller ude i områderne.
Men der er nok mange, der bliver glade nu, hr. minister, og derfor støtter vi også forslaget.
Jørn Jespersen (SF), 2001-04-27:
Det, der er interessant, er, at når man snakker med udviklingsorganisationer, grønne bevægelser og demokratiske regeringer i Afrika og fortæller dem om de trods alt positive vedtagelser, der er lavet i Danmark, så er deres første kommentar næsten altid: Det lyder spændende.
Kan I få EU til at arbejde for det?
De ved nemlig godt, at det, det handler om, er, at hvis Danmark via de gode argumenter, via sit eksempel kan påvirke EU-holdningen i den retning, som vi lægger op til, så er det det, der kan flytte noget i internationale forhandlinger.
Derfor er altså en negligering af virkeligheden, at hr. Keld Albrechtsen mener, at Danmark på egen hånd kan forhandle.
Norge har sine erfaringer med det.
Med hensyn til investeringer synes jeg, at jeg hørte den radikale ordfører sådan, at regler er et gode i sig selv uanset reglernes indhold.
Det ved jeg godt at Det Radikale Venstre ikke mener, men det er altså lidt vigtigt også at diskutere, hvad det er for regler, vi får vedtaget.
Jeg er her et stykke hen ad vejen enig med hr. Keld Albrechtsen i, at det, der har været lagt op til i en aftale om investeringer, ikke var heldigt.
Men vil hr. Keld Albrechtsen ikke på den anden side medgive, at hvis man kunne lave bindende internationale forpligtelser om, at multinationale selskaber ikke kan shoppe rundt og tvinge lande til at sænke f.eks. miljøstandarder, så ville det være et gode?