runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Nødgaard (DF), 2000-02-10:
Ja, der var også en enkelt formulering, som stødte mig lidt.
Det var hr. Kirkegaards afsluttende bemærkning om befolkningens ligegyldighed.
Den kunne jeg da godt tænke mig, at hr. Kirkegaard uddybede lidt nærmere, for i samme øjeblik konstaterer hr. Kirkegaard, at op imod 90 pct. er medlemmer af folkekirken, og det er jo da ikke tegn på ligegyldighed.
At folk måske ikke kommer så meget i kirken, som de burde gøre, er én sag, men hvis det var ligegyldigt, hvis folkekirken intet betød for dem, går jeg ud fra at den konservative ordfører er enig med mig i at de pågældende vel så meldte sig ud.
Der er ingen, der ønsker at undvære den folkekirke til alle de mange kirkelige handlinger, der er, og hvor søndagsgudstjenesten selvfølgelig er en vigtig del.
Jeg synes, det er hårdt at sige om de 86 pct., der er medlemmer af folkekirken, at de er ligegyldige over for folkekirken. Det er de på ingen måde.
Og jeg håber, det var en fortalelse; det går jeg stærkt ud fra at det var.
Tove Fergo (V), 2000-02-10:
Hr. Knud Erik Kirkegaard sagde, at skolerne ikke lever op til deres forpligtelse vedrørende kristendomsundervisningen.
Jeg spurgte dem så forleden dag, om de kunne fortælle bare én lille begivenhed, noget, Jesus havde sagt, eller et eller andet, han havde gjort, for noget måtte de da have lært i alle de timer, de havde siddet henne i skolen.
Det kunne de ikke, og de var selvfølgelig kede af, at de ikke kunne fortælle noget som helst, og så sagde de til mig: Men Tove, du må forstå, at vi jo ikke har fået undervisning i kristendom i de timer; det er ikke det, timerne går med.
Christian H. Hansen (DF), 2000-02-10:
Jeg vil da undskylde over for den socialdemokratiske ordfører, hr. Baadsgaard, at jeg ikke fik nævnt, hvem det var; det kan selvfølgelig skabe noget forvirring.
Men jeg vil citere fra Ritzau, hvor der står, at en socialdemokratisk tidligere ordfører på området, Anne-Marie Meldgaard, foreslår, at modersmålsundervisning pilles ud af folkeskolen, men at indvandrerbørn får tilbud herom i et andet regi, f.eks. på en aftenskole eller i en indvandrerforening.
Det har også flere af hendes gruppefæller et ønske om.
Så skulle den ting være ude af verden. Men der er faktisk også det, at man jo i folkeskoleregi bruger temmelig mange ressourcer på det her, og var det ikke bedre, at man brugte de ressourcer til at styrke danskundervisningen og så pille dét ud?
Og så kan det da godt lægges ind i et andet regi, men hvis man så ønsker en undervisning i et andet sprog, ja, så må det være for egen regning.
Søren Kolstrup (EL), 2000-02-10:
Det er muligt, at jeg hørte helt, helt forkert.
Det vil jeg gerne tro.
Er dét Socialdemokratiets politik?
Jeg ved ikke, om jeg hørte rigtigt.
Anne Baastrup (SF), 2000-02-10:
Nu er jeg jo klar over, at Dansk Folkeparti sådan er i gang at skrive nogle programmer for at finde ud af, hvad det er for en politik, Dansk Folkeparti har.
Jeg vil så godt spørge, om Dansk Folkeparti er kommet så langt i sit programskriveri, at man fortryder, at man stemte imod integrationsloven, for jeg kan forstå, at grunden til, at man har det her forslag, jo netop er, at man vil sikre integrationen.
Ønsker Dansk Folkeparti så heller ikke længere, at flygtninge skal sendes ud, herunder både forældre og bedsteforældre, hvis børnene begår en eller anden form for kriminalitet, men at man i stedet skal arbejde for at integrere dem? Vil Dansk Folkeparti være med til at pålægge kommuner at bygge almennyttige boliger, hvis de ikke har nogen, således at kommunerne dér har en mulighed for at anvise boliger til boligsociale formål, herunder også til indvandrere og flygtninge, der ikke har så høj en indtægt, at de kan købe en bolig selv.
Og vil Dansk Folkeparti i den forbindelse være indstillet på, at man også udnytter den kommunale anvisningsret over for private boligejere, således at man kan opnå det, Dansk Folkeparti jo meget gerne vil, nemlig at flygtninge og indvandrere får nogle ordentlige boligtilbud og bliver spredt, også blandt dansktalende, således at de på den måde får et højt niveau i dansk med henblik på bedst mulig integration?
Hans Peter Baadsgaard (S), 2000-02-10:
Hr. Christian H. Hansen var inde på ressourceanvendelsen.
Så vidt jeg ved, er det omkring 70 mio. kr. - det er måske lidt mere - der bruges til modersmålsundervisningen her i landet, og jeg tror, jeg tidligere har regnet det ud til at være 3 promille af folkeskoleomkostningerne totalt set, så jeg mener ikke, at det her er et økonomisk spørgsmål.
Men det kan vi vurdere forskelligt.
Vi mener, at vi godt kan sætte ind med dansk tillæring, dansk sprogstimulering, uden at vi nødvendigvis finder den besparelse, hvis det er ren økonomi, hr. Christian H. Hansen talte om.
Og så vil jeg sige til hr. Søren Kolstrup, at vi er enige om, at hvis begge forældre er født i udlandet og sproget hjemme er et fremmed sprog - det er det, de omgås hinanden på - ja, så er det klart, at der er et modersmålsundervisningsbehov.
Men hvis de begge er født i Danmark, er der måske ikke engang en pligt til det.
Og det, jeg så lukkede op for at man eventuelt kunne drøfte, er - jeg kunne også have sagt det på en anden måde:
I hvor mange generationer skal man give modersmålsundervisning?
Hvor længe skal det være et krav at få modersmålsundervisning, hvis den ene forælder er født i Danmark og kan dansk?
Det var sådan set det, jeg sagde at man da godt kunne drøfte.
Så vil jeg sige til fru Gitte Lillelund Bech, at regeringen i den nærmeste fremtid vil fremlægge konkrete initiativer til en styrket integrationsproces.
Jeg nævnede selv nogle elementer, som jeg kunne pege på kunne styrke sprogtillæring for børn i førskolealderen, og det kunne jeg da håbe kunne bliver noget af det, som også er omfattet af regeringens integrationsinitiativ.
Anne Baastrup (SF), 2000-02-10:
Nu ved jeg, at hr. Brian Mikkelsen ikke har så store børn, men hvis man nu forestiller sig, at en af de unger er enormt god til at skrive dansk stil på et meget højt niveau og meget god til at sætte krydser og boller, og hvad ved jeg, så grammatikken også er på plads, og den anden fumler rundt, men er enormt god til noget andet - hvilket af de to børn tror hr. Brian Mikkelsen vil være bedst til at lære et fremmedsprog?
Henrik Svane (RV), 2000-02-10:
Jeg tror godt, hr. Brian Mikkelsen er klar over, at i den integrationsproces, som foregår i et land som vort, er børnene spydspidserne.
Det er - som oftest i hvert fald - børnene, der for alvor hurtigst kommer i kontakt med dansksprogede, og der er ingen tvivl om i denne forsamling, her, at dansk er det sprog, der skal læres af alle folk, der bor i Danmark.
Det er vi alle enige om.
Men når jeg fremhæver børnene som spydspidser i integrationsprocessen, skyldes det, at børnene jo er kulturformidlerne bagud til familien, og dér, hvor vi ser isolation af udenlandske forældre, er jo ofte i de hjem, hvor det er vanskeligt for børnene at kommunikere med deres forældre på deres modersmål.
Jeg mener, det er en vigtig ting, at vi har børnene som spydspids, fordi de er tosprogede, og det at give dem mulighed for at blive det ved fortsat at støtte sprogundervisningen kan være et væsentligt bidrag til at få skabt en bedre baggrund og en bedre platform for en hurtigere integrationsproces, også for forældregruppen.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-02-10:
Jeg er enig med hr. Brian Mikkelsen i, at dansk som det første og det andet og det tredje osv. er den vigtigste forudsætning for at gøre sig kvalificeret til det danske arbejdsmarked.
Men modersmålsundervisning er frivillig, og vi har i øvrigt i dette land en tradition for, at vi kan få tilbudt undervisning fuldt betalt eller i nogle tilfælde med tilskud til næsten alt andet mellem himmel og jord.
Jeg tror, jeg kan få det i både spansk og lystsejlads og alt muligt andet, hvis det passer mig, selv om det godt kan være, jeg skal betale lidt selv.
Men at tilbyde små børn, at de kan gøre det om aftenen på en aftenskole, er det ikke lidt sludder?
Brian Mikkelsen (KF), 2000-02-10:
Jeg vil først sige, at jeg opfatter altså ikke det her som en ideologisk krig, som den store puniske krig, hvor Hannibal kommer med elefanterne osv.
Jeg opfatter det mere som en erkendelse af, at vi har forskellige metodevalg.
Jeg tror, det vigtigste for alle i salen og alle Folketingets partier er en erkendelse af, at hvis man skal klare sig i det danske samfund, skal man kunne dansk.
Men min intuition, erfaringsgrundlaget fra andre lande, erfaring med uddannelse og erfaring med arbejdsmarkedet siger, at den måde, man som barn lærer et sprog på, er ved at koncentrere sig om det sprog. Det er klart, som fru Anne Baastrup siger, at man har forskellige forudsætninger, alt efter på hvilket niveau man er.
Men hvis man får tæsket dansk ind i hovedet, har danske kammerater og leger med sine danske kammerater om eftermiddagen, går det bedre, end hvis man får et andet sprog og får nogle kammerater, som ikke er danske, men taler ens modersmål.
Så får man nemlig større vanskeligheder ved at integrere sig og klare sig i det danske samfund.
Men jeg synes, det er et kolossalt ansvar, man lægger på børn, når man siger, at det er dem, som skal fuldføre processen.
Det er ene og alene forældrenes ansvar at sørge for, at integrationen lykkes.
Det ansvar kan man ikke lægge over på små børn, som er 5, 6, 7, 8, 9, 10 år.
Det ville være fuldstændig urimeligt, og det ville også være et helt tåbeligt pres at lægge på dem.
Det er forældrene, der skal sørge for, at integrationsprocessen lykkes, og hvis man er en fornuftig forælder, sørger man for, at det barn, som man ønsker skal have succes i det danske samfund, lærer dansk i skolen og leger med danske kammerater om eftermiddagen, hvem de nu har lyst til at vælge.
Så ville jeg som forælder påtage mig at løfte den opgave, når jeg kom hjem om aftenen.
Det ville være det eneste rimelige.
Til hr. Ebbe Kalnæs: De børn, jeg har, går altså til fodbold og håndbold og ishockey, og det gør de om eftermiddagen og om aftenen.
Selvfølgelig kan man også godt lære sprog om aftenen, men det skal ikke være ved 10-11-tiden.
Her har jeg sat grænsen for den ene af pigerne hjemme hos os, som går til fodbold så sent.
Man kan sagtens finde ud af det, og det må og skal altså være frivilligt, hvis man vil lære et andet sprog end dansk i den danske skole.
Anne Baastrup (SF), 2000-02-10:
Det var da glædeligt at høre, at hr. Brian Mikkelsen er fuldstændig enig med mig: Jo bedre man er til sit modersmål, jo bedre bliver man til at lære først og fremmest andre sprog, herunder dansk.
Så vil jeg godt spørge, om det er i overensstemmelse med sædvanlig konservativ ideologi, at børnene skal være længe oppe om aftenen og gå på aftenskole.
I den forbindelse vil jeg også spørge: Er det sådan, at hr. Brian Mikkelsen ønsker at ændre vores folkeoplysningslov med henblik på, at den skal udvides, således at også børn bliver omfattet af den?
Og hvor går grænsen?
Hvor gamle må de være?
Og til sidst: Hvad er det for en type tilbud, hr. Brian
Mikkelsen forestiller sig?
Skal det være imamen, der tilbyder modersmålsundervisning?
Og i givet fald, hvilke pædagogiske principper forventer hr. Brian Mikkelsen, der bliver anvendt?
Søren Kolstrup (EL), 2000-02-10:
Den debat, vi har her, er ifølge hr. Brian Mikkelsen ikke så meget en politisk debat, men går på, at der kan være tale om, at man vælger lidt forskellige metoder, og hr. Brian Mikkelsens intuition siger ham, at nu skal man lige vælge den og den metode.
Men andre metoder er sådan set også til debat, og det er da et sundt udgangspunkt, at hr. Brian Mikkelsen ikke har låst sig fast på noget, og det har De Konservative åbenbart heller ikke.
Jeg synes også, det er fint med intuition, men hvis nu erfaringerne siger, at det virkelig er et aktiv - og erfaringerne er meget entydige i f.eks. Københavns Kommune, men også andre steder - kan vi så ikke også få disse erfaringer med i spillet? Jeg forstår hr. Brian Mikkelsen
sådan, at han også vil lytte til de erfaringer, for han har ikke nogen ideologisk tilgang til problemet.
Så kan hr. Brian Mikkelsen og jeg sammen tage ud på Københavns flersprogede skoler og foretage nogle iagttagelser dér.
Jeg glæder mig til ekskursionen.
Henrik Svane (RV), 2000-02-10:
Jeg brugte ordet spydspids om børnene i integrationsprocessen, men jeg har ikke dermed sagt, at børnene har ansvaret.
Jeg konstaterede bare, hvordan det er ude i den virkelighed, som vi alle sammen herinde færdes mere eller mindre i.
Det er også mange gange et spørgsmål mellem forældrene og myndigheder osv., hvor børnene faktisk bliver brugt som tolke, for i den første, meget sårbare tid har forældrene ikke haft mulighed for at lære det danske sprog så hurtigt, fordi vi ældre lærer langsommere, end de unge gør.
For mig at se er integrationsprocessen en gensidig proces.
Det er ikke kun et spørgsmål om dem, der skal lære, hvordan de skal begås sig hos os.
Vi skal i fællesskab få processen til at køre fornuftigt, og så er det vigtigt, at jeg nu kan konstatere, at Det Konservative Folkeparti altså vil fjerne den mulighed for at skabe gensidighed.
Hvis man siger, at det kan de bare selv klare, frygter jeg, at færre vil gøre brug af det, og dermed får vi en vanskeligere integrationsproces etableret i dette land.
Margrethe Vestager (RV), 2000-02-10:
Da en del af hr. Brian Mikkelsens indlæg syntes at bygge på, hvad den tyske indenrigsminister vidste eller ikke vidste om modersmålsundervisningen, skal jeg oplyse, at modersmålsundervisningen er et Länder-anliggende.
Jeg kan fortælle, at der gives modersmålsundervisning i stil med den, vi kender, i bl.a. Nordrhein-Westfalen, Berlin og Hamburg.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-02-10:
Jeg vil gerne spørge hr. Brian Mikkelsen: Vi laver indsatser på forskellig vis og giver tilbud og betaler, og hvad med selve den økonomiske argumentation for at afskaffe modersmålsundervisningen, som jo også høres i debatten - er hr. Brian Mikkelsen enig i den?
Og hvis vi f.eks. skulle prøve at lave en sammenligning, er hr. Brian Mikkelsen så vidende om, hvor stor forskel der er på tilbudene om modersmålsundervisning i Danmark og den udmærkede indsats, vi gør på den anden side af grænsen for at bevare den danske kultur og det danske sprog?
Brian Mikkelsen (KF), 2000-02-10:
Det, vi lovgiver om i det danske Folketing, er altså dansk kulturpolitik, dansk identitet og dansk undervisningspolitik.
Vi har vedtaget - for øvrigt med bred støtte fra de fleste af Folketingets partier, også fra mit eget parti - at støtte kulturopbygningen lige syd for den danske grænse.
Det er jo gammelt dansk land, som vi jo mistede i 1864 og ikke fik tilbage i 1920, osv., og det kan vi jo beklage os lidt over.
En konservativ partileder røg også på det spørgsmål, men sådan er der jo så meget.
Men det har jo slet ikke noget som helst at gøre med, at i Danmark underviser vi i dansk kultur og dansk identitet, og vi lærer også vore børn om fremmede kulturer.
Men princippet er, at man skal lære dansk, hvis man skal klare sig i Danmark, sådan er det nu engang.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-02-10:
Jeg synes, det ville være spændende at få et svar af en anden dimension end svaret fra hr. Brian Mikkelsen.
Når vi tænker på, hvad vi har oplevet, og på f.eks. børnene fra Chile osv., som var her en periode, men nu er rejst, tror hr. Brian Mikkelsen så ikke, det er vigtigt for dem at lære deres eget sprog?
Jeg kan heller ikke lade være med at tænke på, hvad jeg kender af unge grønlændere, der har levet hernede som adopterede, har gået i skole hernede og har mistet kontakten til Grønland.
Jeg har mødt snesevis af dem over en årrække i Grønland, og de har været dybt ulykkelige over, at de ikke har haft mulighed for at bevare det sprog, som tales i det land, de er rundet af, og det har givet dem kæmpeproblemer.
Christian H. Hansen (DF), 2000-02-10:
Fru Anne Baastrup talte lidt om erhvervslivet, og jeg må spørge fru Anne Baastrup: Når man nu taler om erhvervslivet, er fakta vel egentlig, at erhvervslivet for nylig har været meget fremme i debatten om integration og har sagt, at det netop var et problem, at de, som ansøgte om stillingerne, ikke beherskede det danske sprog til fulde, og det var et tegn på, at de nok ikke havde fået det ind med modermælken. Så talte fru Anne Baastrup meget om, at der er succeshistorier i Københavns skoler.
Er det de succeshistorier, man for nylig har set på bl.a. Sjællandsgades Skole, hvor andelen af tosprogede elever er 86,4 pct., og det giver nogle voldsomme problemer i selve skolemiljøet.
Men det er måske den form for succeshistorier, SF anerkender?
Anne Baastrup (SF), 2000-02-10:
Nu vil formanden formentlig sige til mig, at jeg ikke må sige det, så derfor siger jeg det ikke.
Men jeg ville have sagt, at det er noget forfærdeligt sludder, hr. Christian H. Hansen siger.
Sagen er jo den, at erhvervslivet har brug for folk, der kan både dansk og fremmedsprog.
Hr. Christian H. Hansen springer fuldstændig over den enighed, som hr. Brian Mikkelsen og jeg opnåede under den sidste debat, nemlig at jo bedre man er til sit modersmål, jo bedre man er til at sætte kryds og bolle, og hvad ved jeg - altså til grammatikken - jo nemmere er det at lære det første fremmedsprog.
Det er den forudsætning, som ligger til grund for min tale.
Jeg ved godt, at hr. Christian H. Hansen ikke bryder sig om det, men det er rent faktisk fakta.
I SF har vi også det ønske, at vi skal forholde os til virkeligheden, og virkeligheden er, at man i Københavns Kommune netop har lavet en undersøgelse.
Dertil kommer, at i Avedøre er der en skole, hvor det viser sig, at antallet af unge, der fortsætter i gymnasiet, er voldsomt stigende i forhold til andre sammenlignelige steder, og her har man også en opdeling.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-02-10:
Nu har jeg fået opklaret, hvad det er for et direktiv, som fru Anne Baastrup, SF's ordfører, omtalte tidligere på dagen.
Kan SF's ordfører bekræfte, at der i det direktiv intet sted står, at det er folkeskolen i det enkelte Bundesland, der har pligt til at udbyde modersmålsundervisning?
Christian H. Hansen (DF), 2000-02-10:
Når fru Anne Baastrup taler om disse succeshistorier og fortæller lidt om, at SF forholder sig til virkeligheden,
vil jeg så også forholde mig lidt til virkeligheden.
Det kunne være Danmarks Statistik, og jeg vil lige nævne et par ledighedstal: Albertslund 22,1 pct., Brøndby 20,9 pct., Herlev 16,6 pct., Hvidovre 14,5 pct., og der er masser af andre byer i tabellen, hvor det viser sig, at antallet af ledige indvandrere er lige så højt, og det skyldes dårlige kundskaber i dansk.
Anne Baastrup (SF), 2000-02-10:
Nu forstår jeg pludselig, hvorfor hr. Christian H. Hansen snakker helt skævt.
Det er jo, fordi hr. Christian H. Hansen slet ikke var til stede, dengang hr. Brian Mikkelsen og jeg havde vores debat. Jeg kan forstå på Venstres ordfører, at Venstre gerne vil have modersmålsundervisning i gymnasiet, eller hvordan?
Er det sådan, at Venstre er imod nærhedsprincippet?
Er Venstre imod, at det er folkeskolen, der tager udgangspunkt i det enkelte barn og som sådan støtter en modersmålsundervisning?
Venstre vil måske gerne have, at vi får langt mere detaljerede EU-direktiver.
Jeg troede i og for sig, at Venstre gik ind for de overordnede rammedirektiver, hvor vi selv kan implementere bestemmelserne.
Hvordan vil Venstre opfylde EU-direktivet samt den hensigtserklæring, som Venstres hr. Bertel Haarder jo var med til at vedtage, og som også skulle omfatte tredjelandes statsborgere?
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-02-10:
Jeg synes ikke, at jeg fik svar på mit spørgsmål, men jeg blev til gengæld mødt med en masse modspørgsmål, så jeg vil gentage mit spørgsmål: Kan fru Anne Baastrup bekræfte, at der intet sted i det direktiv står, at det er den lokale folkeskole, der skal udbyde den undervisning, eller for den sags skyld at det er den måde, man gør det på i Danmark, som er den korrekte?
Anne Baastrup (SF), 2000-02-10:
Det kan jeg godt bekræfte, men det direktiv skal jo opfyldes, og så har vi valgt den metode.
Så må jeg spørge Venstres ordfører: Hvordan skal vi ellers kunne leve op til det?
Det forstår jeg ikke.
Og i øvrigt er det jo Venstres egen undervisningsminister, der har sat det på skinner og udviklet det op igennem 1980'erne.
Henrik Svane (RV), 2000-02-10:
Som det allerede er sagt flere gange i dag, er modersmålsundervisning af børn med et andet sprog end dansk som første sprog ikke en hindring for en god integration.
Til gengæld skal jeg ikke undlade at sige, at Det Radikale Venstre opfatter dette beslutningsforslag som endnu et eksempel på Dansk Folkepartis utrættelige hetz mod udlændinge og endda danske statsborgere med en anden etnisk baggrund.
flere og flere
Det har ministeren redegjort for tidligere, bl.a. i 1998 og nu igen i dag.
Der er endda meget fokus på danskundervisning til børn og unge med et andet modersmål, og der bliver gjort en stor indsats for at tilbyde ekstra undervisning, fordi det giver den bedste integration.
Nej, beslutningsforslaget er snarere et påskud for at få mulighed for at diskutere, at udlændinge koster danske skatteydere penge.
Det gør de måske nok, men for Det Radikale Venstre er pengene ikke afgørende.
Et rigt land som Danmark skal have og har råd til at tilbyde modersmålsundervisning.
Det paradoksale er, at Dansk Folkeparti med sin generelle holdning til integrationspolitikken siger ét, men gør noget andet.
Man kræver, at udlændinge skal lære dansk, integrere sig, arbejde og generelt bidrage til det danske samfund, men samtidig modarbejder partiet, at den danske stat skal hjælpe dem til at få mulighed for at opfylde kravene.
Det hænger slet ikke sammen.
Men pointen er jo, at Dansk Folkeparti har den strategi, at det arbejder for, at dets egne skræmmeprofetier bliver opfyldt: at udlændinge ikke vil lære dansk, at de ikke vil arbejde, at de koster mange penge, osv. Og det bliver desværre netop en selopfyldende profeti, hvis det er Dansk Folkepartis politik, der kommer til at gøre sig gældende.
For ingen mennesker har skyggen af chance for at integrere sig i et nyt land, hvis de ikke får den nødvendige støtte til det.
Det ærgerlige er, at beslutningsforslaget kunne have været konstruktivt, hvis Dansk Folkeparti havde været oprigtigt bekymret over danskundervisningen.
Det danske sprog er nemlig utrolig vigtigt at lære for at understøtte integrationen, og derfor er sprogundervisningen også opprioriteret betydeligt i den integrationslov, som Dansk Folkeparti ikke kunne støtte, da den blev vedtaget forrige år.
For Det Radikale Venstre er det afgørende, at udlændinge får de bedste muligheder for at blive en del af dette samfund på lige fod med alle andre.
Det medfører mange pligter, men også rettigheder, og det kræver en indsats fra de nye borgere.
Men det hjælper på ingen måde den proces at fratage dem kendskabet til deres eget sprog - tværtimod.
Derfor kan Det Radikale Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Christian H. Hansen (DF), 2000-02-10:
Jeg må sige til den radikale ordfører, hr. Henrik Svane, at hans ord og tanker om Dansk Folkeparti kan jo ikke komme bag på mig.
Dem har vi hørt så mange gange før herinde.
Vi har sagt, at så kan det eksempelvis, som hr. Brian Mikkelsen var inde på, foregå på en aftenskole eller en sprogskole, men det skal bare være for egen regning.
Det er ikke noget, der skal foregå i den danske folkeskole på bekostning af danske skattekroner.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-02-10:
Jeg vil helt konkret spørge den socialdemokratiske ordfører, om han kan løfte sløret for, hvilke konkrete initiativer regeringen vil tage for at styrke danskundervisningen af tosprogede børn.