runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2006-02-23:
Det er netop derfor, jeg gerne vil bede fru Mette Gjerskov om at komme tilbage til virkeligheden, for det er netop ikke hvert 20. år, man besøger de her besætninger.
Man er rundtomkring i lokalsamfundene udmærket godt klar over, hvor det halter.
Det er dyrlægerne udmærket godt klar over.
Det er derfor, det er så utrolig vigtigt, at det netop er en risikobaseret vurdering, hvem det er, man skal besøge, så man får langt mere ud af pengene, end oppositionen ønsker at få det til at se ud.
Så siger fru Mette Gjerskov, at det er helt utroligt, at hver gang oppositionen kommer med et forslag, bliver det afvist.
Men det kunne jo være, fordi forslaget ikke er godt nok, og at vi derfor simpelt hen bliver nødt til at afvise det.
Nu er det med statistik jo noget taknemligt noget, og statistik har altid været noget taknemligt noget her i Folketingssalen, specielt når man bruger statistik til at lave politik på baggrund af.
Det er sådan, at det jo ikke er Venstre, der har skrevet den her rapport, som også forslaget henviser til, nej, det er Fødevarestyrelsen.
Det er altså vores fremmeste eksperter på det her område, der har skrevet rapporten.
Det er altså ikke sådan, at man som svineproducent får besøg hvert 20. år.
Nej, der bliver netop lavet en risikovurdering, og derfor får vi mest muligt dyrevelfærd for pengene.
Det er klart, at det er vigtigere at gå efter de brodne kar end bare at gå ud i det blå hvert 20. år og besøge landmændene.
Derfor får vi utrolig mange besøg for de penge, som bliver brugt på dyrevelfærdsområdet her.
Så vi er tilfredse med det, som det er nu, men vi stiller os selvfølgelig også åbne over for at følge udviklingen.
Det er utrolig væsentligt at følge udviklingen på det her felt.
Henriette Kjær (KF), 2006-02-24:
Jo, men man må også se på, at den handling, de har begået for at komme i den såkaldt urimelige situation, er meget, meget urimelig i forhold til den, det er gået ud over.
Det kan være, at man har stået og hoppet på hovedet af en anden, sparket en anden, gjort en anden invalid.
Jeg synes, at ungdomssanktion er et rigtig godt instrument, fordi den unge netop får socialpædagogisk støtte, og fordi man faktisk prøver at hjælpe den unge videre, samtidig med at vedkommende får en betinget udvisning.
Det synes jeg faktisk er en meget god øjenåbner for den unge i forhold til at passe på.
Så rejser hr. Steen Gade det spørgsmål: Hvad så, hvis man ikke passer på og kommer ud i kriminalitet igen?
Jamen så har alle advarselslamper blinket, og så synes jeg, at vi fra samfundets side kan sige, at vi altså har forsøgt at hjælpe vedkommende, ikke bare med pisk og trusler, men vi har faktisk fået vedkommende ind i et forløb, hvor vi har forsøgt at få vedkommende til at starte på en ungdomsuddannelse og givet backup og hjælp til en ungdomsbolig og hjælp i den bolig, når vi når dertil i ungdomssanktionen, at man prøver at komme ud af det.
Steen Gade (SF), 2006-02-24:
Jo, men der kan man sige, at den første situation, som fru Henriette Kjær nævner, er den gode situation.
Med hensyn til den anden er vi jo i den situation, at vi kan sende unge mennesker til et land, de ikke ved noget som helst om, næsten intet om.
Det er jo muligt nu at sende dem til et land, de har meget lidt forbindelse til, og det er nogenlunde sikkert, at deres liv ikke bliver bedre, det er nogenlunde sikkert, at de faktisk ender et værre sted.
Det synes jeg også at vi er nødt til at tage højde for, vi kan jo ikke bare sidde her i Danmark og tænke inde i vores lille kasse.
Så har jeg et spørgsmål med hensyn til, at vi udvider listen over det, man kan udvises for umiddelbart, med f.eks. groft told- og skattesvig.
Med hensyn til en række af de andre ting tror jeg, at det er sådan, at regeringen har skærpet lovgivningen i Danmark på de områder, hvor der nu gælder udvisning, men på told- og skatteområdet mener jeg ikke at jeg har set, at regeringen har planer, om at vi skal have skærpet lovgivningen for danskere.
Hvis folk skal kunne udvises for overtrædelser på told- og skatteområdet, ville det så ikke være logisk, at vi også skærpede lovgivningen her?
Der er da masser af danskere, der forsvinder til udlandet, folk er flygtet til England og andre lande, men det er jo for at blive fri for at leve op til dansk lovgivning.
Jesper Langballe (DF), 2006-02-24:
Det kommer jo ikke bag på mig og formentlig heller ikke på fru Henriette Kjær, at automatpiloten bliver slået til med den her evige snak om, at vi muligvis er på kant med konventionerne.
Men jeg vil gerne spørge fru Henriette Kjær, om ikke hun synes ligesom jeg, at det her lovforslag faktisk er utrolig godt gennemarbejdet.
For det første vil jeg sige, at hr. Vesselbo gjorde opmærksom på, at når en udvisningsdom er givet, betyder det jo, at sagen skal prøves igen, og at man ikke sender folk tilbage til områder, hvor de er truet.
For det andet vil jeg spørge, om fru Henriette Kjær egentlig ikke ligesom jeg er behørigt imponeret over, at ministeriet har gjort sig den ulejlighed at lave et fyldigt bilag til lovteksten med en lang række domme fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, i nogle tilfælde, hvor konventionen har været krænket, og i nogle tilfælde, hvor den ikke har været krænket.
Jeg vil gerne spørge: Kan man næsten forestille sig, at et ministerium kan gøre mere for at sikre sig, og at man er på den rigtige side af konventionerne, end det er gjort netop ved det her lovforslag?
Steen Gade (SF), 2006-02-24:
Fru Henriette Kjær nævnte, at hun var uenig i de indvendinger, der er kommet fra bl.a. Red Barnet om betinget straf og dobbelt straf.
Jeg vil spørge, om fru Henriette Kjær ikke kan sætte sig ind i de problemer, som opstår.
Altså, man kan jo godt have de der fine tanker om, at det her virker vældig præventivt, og det kan også være, at det gør det på mange, men så er der nogle, hvor det ikke gør det, og der er nogle, der falder igennem her.
Det er jo den balance, vi som politikere må stå med.
Der er jo nogle mennesker, som bliver helt urimeligt behandlet i en sådan situation.
Jeg vil spørge, om fru Henriette Kjær ikke kan sætte sig ind i, at der er unge mennesker, som bliver straffet urimeligt, fordi de altså ikke får den chance, som en række andre unge mennesker har fået i deres liv.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-02-24:
Det her forslag kritiseres, som flere har været inde på, af en række organisationer for muligvis at være på kant med Genèvekonventionen, altså flygtningekonventionen.
I den forbindelse vil jeg gerne høre, om Det Konservative Folkeparti ikke er en lille smule bekymret for, at vi netop i dag står og behandler et lovforslag, hvor alle organisationer enslydende siger, at der muligvis er tale om en krænkelse af Genèvekonventionen.
Som min kollega hr. Morten Østergaard tidligere var inde på, er grunden til, at man skriver det på den måde – muligvis krænker – at det først er i det øjeblik, der er faldet en dom enten i Danmark eller ved Menneskerettighedsdomstolen, at vi ved, om der reelt er tale om en krænkelse.
Men bare det, at vi ikke er sikre på, om vi nu er på den rigtige side af de internationale konventioner, er det ikke problematisk i forhold til Danmarks internationale renommé og f.eks. også i forhold til vores eksportmuligheder?
Vi er afhængige af, at verden tænker det bedste om os lige nu og om vores måde at behandle mindretal på, så kunne det ikke være en grund til for regeringen nu hele tiden at holde sig på den sikre side af konventionerne?
Henriette Kjær (KF), 2006-02-24:
Jeg sluttede min ordførertale med at sige, at jeg håber, den her lov vil virke præventivt, og at jeg synes, det er synd, at et lille mindretal af udlændinge skal tegne et fortegnet billede af, hvordan udlændinge i øvrigt fungerer i Danmark, for de fleste fungerer godt, og som jeg også sagde, er vi glade for at have dem.
Så jeg har ikke noget ønske om, at vi skal til at udvise en hel masse.
Tværtimod ville jeg netop ønske, at der ikke var så mange med anden etnisk herkomst end dansk på ungdomssanktion på de opholdssteder, vi har.
Det er virkelig beskæmmende at se, hvor mange der er der, og der håber jeg da virkelig, at man, når man har fået et gult kort og er kommet i nærheden af noget, der kunne føre til en udvisning, så alligevel vil sige: Nej, nu passer jeg på, nu prøver jeg at tage imod de tilbud, der bliver givet.
For der bliver jo faktisk givet nogle tilbud, som hjælper en i gang med en uddannelse eller andet.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-02-24:
Jamen problemet er jo, at lige præcis groft hærværk kommer på den liste, hvor det er uafhængigt af opholdet.
Så det har ikke noget at gøre med, hvor længe man har været her.
Det er jo lige præcis det, der er sagen.
Man kan have været her meget længe, og alligevel vil det medføre en udvisning.
Det er bare sådan lige for at få det afklaret.
Så vil jeg lige vende tilbage til det første.
For det er jo ikke første gang, der er sket stramninger på det område, og det er næppe sidste gang.
Det er derfor, jeg har meget svært ved at finde ud af, hvad det egentlig er, der er regeringens politik i det her spørgsmål eller Det Konservative Folkepartis politik.
Er det, at vi skal stramme så meget som muligt og udvise så mange som muligt?
Hvis princippet om, at en løftet pegefinger skulle være enormt godt og afholde folk fra at lave kriminalitet, så løft dog for pokker pegefingeren over for alt og alle, hvis det er det, der virker – hvis det er det, Det Konservative Folkeparti mener virker.
Medmindre det er, fordi man vil have flere udvist.
Og det tror jeg faktisk er hemmeligheden.
Henriette Kjær (KF), 2006-02-24:
Det har jo intet at gøre med, at man vil være handlekraftig.
Som jeg sagde, har det noget at gøre med, at man ikke vil acceptere, at udlændinge, der er her, misbruger den gæstfrihed og synes, at de kan øve vold på andre mennesker eller øve groft hærværk, der ender med at skade andre mennesker.
Der synes vi, der har været behov for at udvide listen, og vi mener også, der har været behov for at skærpe den håndhævelse, der selvfølgelig også følger med, for at det her skal fungere effektivt, nemlig at man ikke må rejse ind i landet igen.
Det er ud fra et retfærdighedssynspunkt, at vi synes, det er fornuftigt og også nødvendigt, for vi mener, det vil virke præventivt, sådan at man forhåbentlig afholder sig fra at udøve den her form for kriminalitet, fordi man ved, at det har nogle meget store konsekvenser.
Så vil jeg også lige sige, at man nok ikke skal have været her ret længe, og man skal nok have malet på rigtig mange togvogne, før det bliver til et godt eksempel.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-02-24:
Jeg vil bare lige først sige – for at ordføreren forstår mig – at mine bemærkninger om graffitimalingens konsekvenser altså skyldes et svar fra integrationsministeren, som ikke afviser det, hvis blot der er tale om, at man får idømt en ubetinget frihedsstraf, og det gør man typisk for graffitimaling.
Så hørte jeg ordføreren sige, at det selvfølgelig var lidt ærgerligt med dobbeltstraf, men at det har vist sig at være nødvendigt.
Sådan hørte jeg det.
Så jeg kunne godt tænke mig, hvis jeg kunne få uddybet: Hvad er det for et behov, der har vist sig, ud over behovet for at vise, at man er handlekraftig og skrap i regeringen og i Dansk Folkeparti?
Rikke Hvilshøj (V), 2006-02-24:
Det synes jeg sådan set lovforslaget gør meget klart og tydeligt.
Hvis vi skal ud i den situation, så får vi nogle meget firkantede love, hvor der overhovedet ikke er plads til nogen skøn i forhold til den enkeltes situation og netop ikke er mulighed for at foretage den afvejning i forhold til hvilken tilknytning der er.
Det er jo fuldstændig umuligt i lovgivningsarbejdet at skulle beskrive alt det.
Så jeg mener, at det, som domstolene er til for, er ud fra lovgivningen at foretage det sidste, endelige skøn, når der i det her tilfælde er begået en kriminel handling.
Men jeg synes netop, at det i det her lovforslag bliver understreget meget klart og tydeligt, hvad det præcis er, domstolene så i øvrigt, hvis de er nået dertil, hvor der skal overvejes en udvisningsdom, skal tage hensyn til og afveje over for.
Det står meget klart i lovforslaget.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-02-24:
Vi ved netop, at det forholder sig på den måde: dels at vi har alt for mange mennesker, der ender med at blive hentet af politiet, fordi de vandrer rundt på gader og stræder og er for psykisk syge til at klare sig selv, dels at mange af dem er indvandrere, og at der i det hele taget er en tendens til, at andengenerationsindvandrere er mere psykisk syge end andre.
Derfor synes jeg, at spørgsmålet er fuldstændig relevant, og jeg synes, vi skal prøve at få det belyst i udvalgsarbejdet også med henblik på at se på, om der er en mulighed for at gå ind netop og sige, at hvis der er tale om psykisk syge mennesker, der begår kriminalitet, skal der altså træde nogle særlige regler i kraft.
I øvrigt må det selvfølgelig dreje sig om, at vi gør det, vi overhovedet kan, for at gøre forholdene for de psykisk syge bedre.
Der har vi meget tilbage at gøre.
Vi har nedlagt en masse psykiatriske sengepladser, men uden at sørge for, at socialpsykiatrien og alle de andre forebyggende foranstaltninger har fået den kvalitet, der er nødvendig.
Rikke Hvilshøj (V), 2006-02-24:
Så vil jeg anbefale, at man slår op på side 8 og 9 i lovforslaget.
Jeg ved ikke, om det fortsætter, jeg tror, det er på side 8 og 9 som minimum, hvor man gennemgår vores internationale forpligtelser og de forskellige konventioner.
Altså, hvis det ikke skal forstås, som at vi tager konventionerne alvorligt, så ved jeg ikke hvad.
Vi bruger faktisk to sider på at gennemgå konventionerne, og hvordan de bliver sat i forhold til lovforslaget her.
Jeg har svært ved at se, hvordan det kan gøres meget tydeligere.
Det er understreget meget tydeligt.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-02-24:
Jeg er helt enig i, at man selvfølgelig ikke helt kan fratage domstolene et ansvar for at tage stilling til, om der kan udvises eller ej.
Men som jeg forstod de jurister, der var på banen på det tidspunkt, og også de folketingspolitikere, der udtalte sig, så var der et klart ønske om, at der blev lavet en ikkeudtømmende liste over forseelser, som bør føre til en udvisning, eller det modsatte, som ikke bør føre til en udvisning.
Det kunne jeg godt tænke mig at vi fik lavet, så der var nogle klare eksempler på former for kriminalitet og situationer, hvor der ikke skulle ske en udvisning.
Jeg er også parat til at lave den på den anden måde, som jeg sagde.
Den anden er, at vi simpelt hen fik skrevet ind i lovgivningens paragraffer, at de internationale konventioner skal overholdes.
Jeg behøver ikke at få et færdigt svar i dag, men jeg synes bare, det var noget af det, vi godt kunne tage op i udvalgsarbejdet for at gardere os mod den der kritik fra en højesteretsdommer.
Jeg synes, det er ret alvorligt, når en højesteretsdommer går ud og siger, at vi ikke gør vores arbejde ordentligt herinde.
Der var en enkelt ting, som jeg ikke kunne nå i min ordførertale, og som jeg derfor vil stille som et spørgsmål til ministeren.
Tilbage i 2005 var der en meget livlig diskussion, hvor også en række politikere deltog, bl.a. Peter Skaarup fra Dansk Folkeparti, Birthe Rønn Hornbech fra Venstre og så Henning Koch, der er professor i forvaltningsret ved Københavns Universitet, og Torben Melchior, som er højesteretsdommer.
Noget af det, Torben Melchior var ude at sige på daværende tidspunkt, var, at han betragtede det som et stort problem, at man ikke i Folketinget opførte sig som lovgivere, men hele tiden overlod det til domstolene at sikre, at Danmark holdt sig på den rigtige side af de internationale konventioner.
Og det var netop inden for det her område, han gav eksempler.
Derfor vil jeg spørge ministeren, om der ikke vil være en mulighed for, at vi nu får det gjort meget klart i lovens paragraffer, at det her med de internationale konventioner er noget, vi tager alvorligt herinde, og at det ikke bare er noget, vi overlader til domstolene.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-02-24:
Jo, det er faktisk svært bare at svare ja eller nej.
Det Radikale Venstre har allerede været med til at stramme den her lovgivning flere gange.
Vi er kommet så langt ud, at Danmark rent faktisk er blevet dømt ved en international domstol for ikke særlig lang tid siden for netop ikke at overholde de internationale konventioner.
Så det vil sige, at med de stramninger, vi allerede har gennemført, er vi gået til kanten.
I det her tilfælde endte det så med, at den pågældende fik mulighed for at opholde sig her i landet.
Jeg vil gerne meget klart slå fast: Det Radikale Venstres ømhed drejer sig om de mennesker, der opfører sig ordentligt, og som har brug for den danske stats beskyttelse.
Det er baggrunden for, at vi mener, at der ikke er nogen grund til at stramme yderligere over for flygtninge, men vi er parate til at gøre det over for mennesker, der er her med en arbejdstilladelse, eller som f.eks. er her som religiøse forkyndere.
Mennesker, der ikke risikerer noget som helst ved at blive smidt hjem, kan vi sende hjem.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-02-24:
Det vil blive en god lejlighed til at svare på spørgsmålet, for jeg mener ikke, der kom noget svar.
Det var egentlig et konkret spørgsmål, jeg stillede: Når en flygtning, som er kriminel og har fået en dom til udvisning, herefter får behandlet sin asylsag igen, er det så ikke noget, man gør i forbindelse med at opfylde de internationale forpligtelser?
Er det ikke en sikkerhed for, at flygtningen ikke bliver sendt tilbage til tortur og andre ting, som er ubehagelige?
Mit konkrete spørgsmål er: Er det ikke en sikkerhed for, at den enkelte flygtning ikke lider overgreb, for så vidt angår flygtningekonventionen?
Det kan ikke være så svært at svare ja eller nej til det spørgsmål.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-02-24:
Man kan sige, at forskellen mellem Det Radikale Venstre og Venstre vel fortsat er, at vores bekymring gælder netop de her meget, meget svage grupper.
Den gælder, når vi taler indfødsret, og den gælder i udvisningssager.
Der er ca. 1.000 mennesker, der for øjeblikket får asyl i Danmark.
Mange af dem, op imod en tredjedel, er meget stærkt psykisk syge.
Det er mennesker, der er sårbare.
Derfor mener vi, at det, de først og fremmest har brug for, er nogle helt andre foranstaltninger end dem, vi tilbyder.
I stedet for bare at smide dem ud, hvis de ikke kan lære at opføre sig ordentligt, skal vi selvfølgelig sørge for at give dem de forhold og give dem den behandling, der skal til, for at de kan holde sig inden for lovgivningens rammer.
Dertil kommer, at vi også måske i modsætning til Venstre har en interesse i at sikre, at vi har et internationalt retssamfund.
Vi står stærkt på det: Vi har nogle internationale konventioner, og de skal overholdes.
I stedet for hele tiden at forsøge at gå til kanten af dem synes vi, det er bedre at sørge for at være på den sikre side, ikke mindst nu.
Jeg synes simpelt hen ikke, vi kan byde hverken danskerne, udlandet eller dansk erhvervsliv, at Danmark gentagne gange bliver kritiseret for ikke at overholde de konventioner eller at være på kant med de konventioner, som vi selv har underskrevet.
Vi har ...
Eyvind Vesselbo (V), 2006-02-24:
Jeg vil gerne spørge fru Elsebeth Gerner Nielsen, om hun ikke mener, at når en flygtning, som har overtrådt loven og er blevet dømt som kriminel en, to, tre, fire gange, og som måske bliver dømt til udvisning, får genoptaget sin asylsag og får vurderet, om forholdene stadig er, som de plejer at være, og som de var tidligere for den flygtning, så er det en form for sikkerhed for, at man ikke sender folk tilbage til tortur osv.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-02-24:
Jeg vil gerne takke hr. Kamal Qureshi for at minde mig om vores fælles forslag.
Jeg synes, vi skal fremsætte det igen, og vi kan eventuelt gøre det som et ændringsforslag til det her lovforslag i håbet om, at regeringen kan se, at der selvfølgelig bør være en logik, så man ikke straffer psykisk syge mennesker ved bare at smide dem ud, men at vi sørger for at give dem nogle forhold, der gør, at de kan blive behandlet.
Med andre ord er det noget af det, der skal sættes fokus på i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Jeg håber også, at Dansk Folkeparti der vil indgå mere positivt i arbejdet, end man plejer, ikke mindst set i lyset af at det oprindelig var Dansk Folkeparti, der foreslog, at der skulle være en obligatorisk sundhedstest.
Kamal Qureshi (SF), 2006-02-24:
Jeg vil ikke undlade at gøre opmærksom på, at vi sammen med De Radikale faktisk for ikke så forfærdelig længe siden fremsatte forslag om et obligatorisk sundhedstjek af alle, der kom til Danmark.
Det havde netop til hensigt at forhindre, at der så var nogle, der efterfølgende begik kriminalitet, hvor en del af det kan være voldelig kriminalitet, som kan være ganske skadelig og skabe en masse unødige ofre, og så at sige opdage psykisk syge kriminelle på et meget tidligt stadie og få dem under behandling i det retspsykiatriske system.
Det forslag blev afvist af regeringen og Dansk Folkeparti i Folketingssalen.
Så det er lidt paradoksalt, at det problem, man ikke vil forebygge, er et problem, man så nu prøver at løse ved at smide folk ud.
Det virker som en dobbelt straf, at man har nogle syge mennesker, som man ikke vil tilbyde behandling, og efterfølgende straffer man dem.
Jeg vil sådan set godt spørge ind til dette: Vi er – og fru Elsebeth Gerner Nielsen var lidt inde på det – faktisk lidt i den farlige situation, at på grund af de nedskæringer, der har været i antallet af psykiatriske sengepladser og på de psykiatriske afdelinger, så er der alt, alt for mange psykiatriske patienter, som reelt set er patienter, men som så ikke er patienter, fordi de ikke har fået behandling eller fået stillet diagnosen, som render frit rundt i det danske samfund, og som derfor står for en ikke så ubetydelig del af kriminaliteten begået af indvandrere.
Så jeg vil som sagt godt spørge, hvad fru Elsebeth Gerner Nielsen vil gøre for at sikre, at den gruppe så at sige ikke bliver ramt af det her.
Det ville i hvert fald være tåbeligt, hvis personer, der er psykisk syge, blev ramt og blev udvist, fordi de er psykisk syge.
Det er jo lidt det, der er konsekvensen.
Så det vil jeg gerne prøve at spørge lidt ind til.