Frank Aaen (EL), 2005-04-01:
Jeg skal gøre det kort, for vi har også været inde på en del af det i de korte bemærkninger.
Den ene er at lukke et skattehul, der er blevet misbrugt af TDC og en række andre store virksomheder, hvilket over en årrække har kostet statskassen et stort milliardbeløb.
Det er klart, at den del af skatteloven vil vi da gå ind og kigge positivt på.
Det forekommer mig, at der stadig væk er en del spekulationsmuligheder i det, der er lagt frem.
Men jeg er overbevist om, at det er et fremskridt, som vi i givet fald godt kunne have forhandlet os til rette om, hvis det var sådan, at det ikke var koblet sammen med den anden del.
Det har så ikke noget med skattestoppet at gøre, det er bare helt tilfældigt, at det beløb, man får ind ved at lukke et hul, bruger man så samtidig til at lave en skattelettelse i overensstemmelse med skattestoppets principper.
Men det er altså åbenbart helt utilsigtet, at der er den overensstemmelse med skattestoppets principper, har jeg forstået.
Det må vi jo tage for gode varer, men det ser i hvert fald besynderligt ud, også når man ihukommer historien om, at når hullet ikke blev lukket for længst i TDC-sagen, så var det netop, fordi man af revisorer blev truet med, at lukning af skattehullet ville være en overtrædelse af skattestoppet.
Men vi må altså så tage for gode varer, at V og K her har en mulighed for at bruge de 2 mia. kr. helt frit, fordi det ikke har noget med skattestoppet at gøre, og derfor er det altså helt frit også i forhold til regeringens egen politik, at man vælger, i stedet for at styrke velfærden for ældre, i stedet for at styrke folkeskolen, i stedet for at lave bedre daginstitutioner, måske indføre madordninger for de yngste i vuggestuer og børnehaver, og i stedet for alle de andre udmærkede ting, man kunne gennemføre for 2 mia. kr., altså helt frivilligt og bevidst i stedet for at begunstige mennesker, der i forvejen tjener penge, og på en sådan måde, at jo flere penge de tjener, jo større lettelse.
For det er jo princippet, når man gør det på den måde her med en lettelse af selskabsskatten, at de selskaber, der ikke har overskud eller lige løber rundt, ikke får en krone.
De, der har meget store overskud, får i sagens natur et meget stort beløb.
Det gælder forsikringsselskaber og banker, der scorer flere hundrede millioner kroner, det gælder olieselskaber.
Der kom i går et regnskab fra A.P. Møller – Mærsk, som udviste et overskud på 33 mia. kr., og de får så, har jeg lige været inde at beregne ved at kigge i deres skatteoplysninger, med dette forslag en skattelettelse på over 600 mio. kr.
Helt ærligt, er der mere brug for at give A.P. Møller – Mærsks aktionærer 600 mio. kr., end der er brug for at gennemføre en forbedring f.eks. på ældreområdet?
Jeg spørger f.eks. Dansk Folkeparti: Hvorfor har man helt frivilligt valgt at forære penge til nogen af dem, der er allerrigest, i stedet for at bruge pengene til at øge velfærden her i samfundet?
Det harmonerer slet ikke med den sociale linje, som Dansk Folkeparti normalt forsøger at udstyre sig med.
Så vil jeg sige til allersidst, at det er ualmindelig usmukt, at Danmark endnu en gang går i spidsen, hvad angår nedsættelse af selskabsskatten.
For vi ved selvfølgelig, at når vi sætter skatten ned – og nu snakker de også om det i Tyskland – begynder de også i andre lande at sige, at når Danmark har sat selskabsskatten ned, bliver de også nødt til at sætte selskabsskatten ned.
For hvis nu man har ret i Dansk Folkeparti og det lykkes for Danmark at få nogle virksomheder til at flytte til Danmark, der ellers ikke ville være flyttet hertil, så vil andre lande sige, at så må de gøre noget tilsvarende for at få dem til at flytte tilbage.
Derfor er det en negativ spiral, der er sat i gang, som betyder, at selskabsskatten nærmer sig mere og mere nul og dermed ikke bidrager til velfærdssamfundet, som den burde.
Jeg synes også, at det er mærkeligt, at V og K, regeringen, på den måde synes, at det er en politik, vi skal have, at vi på den måde udkonkurrerer andre lande og på den måde udhuler ikke alene deres, men i næste omgang også vores eget velfærdsgrundlag.
For når der er gået 4-5 år og de andre har sat skatteprocenterne ned, ved vi, hvem der kommer her i Folketinget og siger: Nå ja, nu har Sverige sat den ned, nu har andre sat den ned, og derfor er vi nødt til endnu en gang at sætte den ned her i vores land.
Det er en meget dårlig, negativ spiral at føre an i og ikke særlig klædelig.
Så hvis der skulle være nogen tvivl, og det tror jeg ikke der er hos skatteministeren eller resten af Folketinget, vil jeg sige, at det er klart, at den her lov kan vi under ingen omstændigheder støtte.