runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2004-12-15:
Jeg vil medgive hr. Jens Rohde, at når argumenterne ikke holder, så gør hr. Jens Rohde det modsatte af præsten.
Det er de kolde facts.
Det er en konsekvens af skattestoppet, for man kan nemlig ikke både blæse og have mel i munden.
Kl. 9.40
Det er en konstatering.
Når Venstre bruger retorik, er det uforpligtende snak om, hvad de vil gøre – så er der ikke grænser for, hvad Venstre vil – men når man måler på resultaterne og handlingerne, er der en afgrund til forskel på dem og retorikken, for det går faktisk den forkerte vej.
Erhvervslivet har brug for investeringer i forskning, men regeringen gør det modsatte.
Så håber jeg også, at hr. Jens Rohde vil svare på det personlige spørgsmål, om han synes, at det er imponerende af den her regering, at vi kan se, at der er flere, der står i kø ved Frelsens Hær og Børnenes Kontor som følge af den økonomiske politik, regeringen har ført.
Jens Rohde (V), 2004-12-15:
Denne regering har jo ikke skåret ned over for de socialt udsatte.
Hr. Ole Sohn ved godt, at der bliver brugt 5 mia. kr. mere i dag på de socialt udsatte, end der blev brugt i 2001.
Det betyder ikke, at vi har løst alle problemerne, selvfølgelig gør det ikke det.
Men den her regering har jo netop nedsat Rådet for Socialt Udsatte, så vi løbende kan få at vide, hvor problemerne ligger, og nogle af de initiativer, som man foreslår, går vi så ind og tager handling på, ikke alle.
Men Rådet for Socialt Udsatte kvitterer jo netop også i deres seneste rapport: På side 8 står der, at man kvitterer for, at regeringen faktisk er lydhør over for mange af de ting, som Rådet for Socialt Udsatte kommer med.
Så er virkeligheden inden for forskningen stadig væk den, at selv forskningsverdenen har kaldt f.eks. investeringen i Højteknologifonden for en forskningsmæssig revolution.
Virkeligheden er også den, at den tidligere regering, som hr. Ole Sohn støttede, lod forskningsbevillingerne falde.
Man glemte at sætte penge af til forskningen, og det måtte den her regering råde bod på, og det har vi gjort med 8,1 mia. kr.
Thomas Adelskov (S), 2004-12-15:
Jeg synes egentlig, det er lidt bemærkelsesværdigt, at der nu er flere spørgere, der har spurgt hr. Jens Rohde om beskæftigelsessituationen, senest hr. Morten Helveg Petersen, og så bliver det en eller anden latterliggørelse og et eller andet højtråberi fra Venstres ordfører om, at partierne bag den tidligere regering, Socialdemokraterne og De Radikale, bare ville skabe det ene og det andet, og det betyder så og så mange flere arbejdsløse.
145.000 ledige var der, da den regering, som hr. Jens Rohde står og forsvarer, overtog, og i dag står vi med 175.000 ledige.
Så er det vel et eller andet sted fair nok at stille spørgsmålet til hr. Jens Rohde: Kunne vi ikke sammen gøre et eller andet?
Er der ikke nogle ting, vi sammen kunne sætte os ned og gøre for at skabe mere beskæftigelse?
Vi må jo konstatere, at da regeringen indførte f.eks. bestikkelsespakken i foråret, lovede den meget lavere ledighed nu ved udgangen af året, end det rent faktisk er blevet til.
Og nu siger regeringen så på trods af alle andre økonomiske eksperter, at der kommer meget færre ledige næste år.
Jeg vil spørge hr. Jens Rohde: Hvad skulle få nogen til at tro på, at det holder, når det ikke har holdt tidligere?
Jens Rohde (V), 2004-12-15:
Hr. Nicolai Wammen svarer jo ikke på mit spørgsmål.
Jævnfør Socialdemokraternes eget finanslovoplæg mangler der 800 mio. kr. til at finansiere de forslag, man fremlægger, og hvem skal betale de 800 mio. kr.?
Hvor skal de penge komme fra?
Det er spørgsmål 1.
Spørgsmål 2: Når regeringen og Dansk Folkeparti gennemfører en ændring af sambeskatningsreglerne og vi som konsekvens af det nedsætter selskabsskatten med 2 procentpoint, kommer der jo til at mangle 2 mia. kr. i finansiering i Socialdemokraternes finanslovforslag.
Der mangler jo penge.
Lige nu mangler man 800 mio. kr. i sit eget finanslovforslag, og bagefter vil man stå i en situation, hvor ens eget finanslovforslag er underfinansieret med over 2 mia. kr. Hvem skal betale de penge?
Nicolai Wammen (S), 2004-12-15:
Jeg er meget glad for, at hr. Jens Rohde nævner det forslag, som en enig opposition har fremsat i dag.
Det er sådan, at regeringen vil sænke selskabsskatterne med 2,8 mia. kr., som man gerne vil give til de store danske bankkoncerner og forsikringskoncerner.
Vi mener faktisk også, at det kunne være en god idé at sænke priserne på den kollektive trafik, hvor så mange mennesker har oplevet en eksplosion i priserne, og hvis vi samtidig formår at sænke registreringsafgiften, så de miljørigtige biler kan blive billigere, synes vi, det vil være en visionær måde at bruge pengene på.
Det vil være at investere i fremtiden, i arbejdspladser og i uddannelse, og vi håber da sandelig, at regeringen og Dansk Folkeparti vil tage vel imod vores tilbud.
Når en enig opposition fra Kristendemokraterne og udefter siger, at her har vi et tilbud, håber jeg da, at hr. Jens Rohde vil sige ja tak.
Jens Rohde (V), 2004-12-15:
Det er jo lidt interessant, at jeg skulle høre fra fru Marianne Jelved, at det hele er meget løst, når regeringen har præsenteret konkrete resultater, hvorimod det, vi hører fra hr. Nicolai Wammen, er en gang sniksnak og varm luft.
Jeg må dog medgive, at der er kommet forslag fra oppositionen om at bruge 2,8 mia. kr. ekstra til en række forskellige ting, men det er jo sådan, at de penge kommer fra en ændret sambeskatning.
Det har Socialdemokraterne lagt op til i deres finanslovforslag, men der er jo tale om genbrug fra finansloven.
I finanslovforslaget fra Socialdemokraterne skriver man, at man forventer, at de ændrede sambeskatningsregler vil give 2 mia. kr., men nu kommer man med et forslag på 2,8 mia. kr., dvs. en underfinansiering på en lille milliard kroner.
Hvor skal de penge komme fra?
Jens Rohde (V), 2004-12-15:
Det sjove ved det spørgsmål er jo, at det udestår også og står fuldstændig uklart, hvordan fru Marianne Jelved i sit giftermål med hr. Mogens Lykketoft vil skabe 60.000 arbejdspladser.
Vi har givet nogle bud, og vores tilgang til spørgsmålet er altså, at vi skal sikre vores erhvervsliv de bedst mulige konkurrencevilkår og sikre, at det kan betale sig at arbejde, ved løbende at sænke skatten på arbejde, når vi har pengene til det, og det har vi.
Vi har jo givet de første reelle skattelettelser i 30 år.
Det kan godt være, fru Marianne Jelved synes, det er nogle løse ting, men det tror jeg ikke man synes i det danske erhvervsliv, og det tror jeg nu heller ikke den enkelte dansker synes.
Jeg ved godt, at fru Marianne Jelved siger, at hun vil fjerne efterlønnen osv., men fru Marianne Jelved ved jo godt selv, at hun ikke kan levere varen.
Vi udtaler os om de områder, hvor vi ved, at vi kan levere varen, det er nemlig troværdigt, og det er forskellen mellem Venstre og partierne til venstre i Folketingssalen: Når Venstre siger noget, så bliver det også til noget.
Marianne Jelved (RV), 2004-12-15:
Jeg er glad for, at hr. Jens Rohde bekræfter, at godt nok kan man ikke sige, at hr. Jens Rohde lyver, men hr. Jens Rohde taler heller ikke sandt om forskningen.
Det er nu demonstreret for åben tv-skærm.
Jeg gentager mit spørgsmål: Alle de områder, hr. Jens Rohde nu beskriver, og som efter hr. Jens Rohdes opfattelse kan give flere arbejdspladser, er velkendte.
Vi har hørt dem næsten dagligt, og det er også hr. Jens Rohdes svar, når han får et spørgsmål som det, jeg stillede lige før.
Til trods for alle disse løse forslag siger Nationalbanken, regeringens egne rapporter, vismændene og Velfærdskommissionen, at det er aldeles utilstrækkeligt, hvis man har den ambition at skaffe netto 60.000 flere arbejdspladser.
Men ligegyldigt om det er finansministeren eller Venstres ordfører, eller hvem der ellers bliver spurgt: Man svarer konsekvent aldrig på spørgsmålet om, hvordan det så skal ske, og det gør hr. Jens Rohde heller ikke.
Så på trods af alle de løse ting vi lige har hørt, udestår det stadig: Hvordan vil regeringen skaffe 60.000 flere arbejdspladser i løbet af de næste par år?
Jens Rohde (V), 2004-12-15:
Jeg må sige, jeg er meget glad for, at fru Marianne Jelved erkender, at bevillingerne løb ud.
Hvad der så blev forhandlet om og sådan noget, er det vel kun de mennesker, der sad omkring forhandlingsbordet, der ved noget om, men jeg er glad for, at fru Marianne Jelved erkender, at forskningsbevillingerne løb ud, og at det derfor var nødvendigt at putte nye penge oveni.
Heri ligger jo også erkendelsen af, at denne regering har udfyldt et hul, udfyldt den kløft på 8,1 mia. kr., som den tidligere regering efterlod; det kan fru Marianne Jelved ikke løbe fra.
Derudover har vi sat nye initiativer i gang, bl.a. med det seneste forlig på forskningsområdet og med Højteknologifonden.
Det er vores fremtidsinvesteringer i forskningen.
Så sørger vi for, at arbejdsmarkedets parter, altså lønmodtagere og arbejdsgivere, og staten arbejder sammen, når det gælder efteruddannelse og gælder om at øge medarbejdernes kompetence.
Det er nemlig ved at sikre vores erhvervsliv så gode konkurrencebetingelser som overhovedet muligt, vi skal skaffe de job, for det er den bedste måde at skabe varige job på.
Det sker ikke ved at øge det offentlige forbrug uhæmmet.
Marianne Jelved (RV), 2004-12-15:
Hr. Jens Rohdes argumentation er hele tiden båret af, hvad fjenden har gjort.
Man kan ikke sige, at hr. Jens Rohde lyver, men man kan sige, at hr. Jens Rohde heller ikke taler sandt.
I efteråret 2001 udløb forskningsforliget, og så er det klart, at der er et hul.
Der var forhandlinger om at øge forskningsbevillingerne, bl.a. med den daværende VK-opposition.
SR-regeringen efterlod altså ikke et hul, den var i færd med at indgå en ny forskningsaftale.
Men nu spørger jeg helt konkret om noget andet: Hvordan ønsker VK-regeringen at løse opgaven med at skaffe netto 60.000 flere arbejdspladser i løbet af de næste par år?
Jens Rohde (V), 2004-12-15:
Hvordan synes hr. Morten Homann selv det går?
Det er jo fantastisk, at man kan bruge PISAundersøgelsen til at konkludere, at det under den borgerlige regering går dårligere med den danske folkeskole på baggrund af den borgerlige regering, eftersom der intet er i PISA-undersøgelsen, der kan dokumentere den påstand, for den folkeskolereform, vi har lavet, har jo slet ikke haft nogen virkning endnu, men det kommer den til.
Jeg er glad for, at netop den her regering har sat ind på at øge fagligheden: Vi vil give børnene nogle flere timer i dansk og matematik, vi starter engelsk tidligere, vi sikrer, at der kommer flere computere i folkeskolen, vi fører undervisningsmaterialerne up to date, og eleverne skal ikke sidde med atlas, hvor Berlinmuren stadig er indtegnet.
Det er jo lidt underligt, at man ikke under den tidligere regering sørgede for at gøre noget ved det.
Jeg mener: Berlinmuren faldt i 1989.
Alt sammen er det noget, vi tager hånd om.
Vi styrker fagligheden i folkeskolen, og så sikrer vi, at folkeskolen får en bedre evalueringskultur ved at give mulighed for nogle test, så man kan se på elevernes faglige standpunkt og målrette undervisningen efter det.
Morten Homann (SF), 2004-12-15:
Nu er hr. Jens Rohde ikke den første Venstreordfører i historien, som har påstået, at hvis det her er fakta, »så benægter a fakta«.
Men hr. Jens Rohde må da også medgive, at man i Undervisningsministeriet ikke kan lave sin egne regler i matematiktimen og bare sige: Hvad synes du selv?
og finde på sine egne tal for, hvordan det går med investeringerne i uddannelse.
Hvis man bruger Undervisningsministeriets egne opgørelsesmetoder, så er der et minus på omkring 1,4 mia. kr. i den her regerings levetid på investeringer i uddannelsessystemet.
Og jeg forstår selvfølgelig godt, at hr. Jens Rohde helst vil tale uden om, at der er sparet temmelig meget på uddannelse.
Det er selvfølgelig nemmere at kunne stille sig op med de store armbevægelser og sige, at nu satser man på Danmark som førende vidensamfund.
Hvis man faktisk måler på resultaterne, hvis man faktisk måler, hvad der er sket, så er det gået tilbage med investeringer i uddannelse.
Der er større mangel på praktikpladser, end der har været før.
Der er flere studerende og elever, som oplever besparelserne på egen krop end nogen sinde før.
Selv om hr. Jens Rohde ikke vil være ved det, så klarer den danske folkeskole sig under VK-regeringen dårligere i PISA-undersøgelsen, end den har gjort nogen sinde før.
Så hvordan synes hr. Jens Rohde helt ærligt selv det går?
Nicolai Wammen (S), 2004-12-15:
Jeg må bare sige til hr. Henrik Vestergaard, at Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre er to forskellige partier, ligesom Venstre og Det Konservative Folkeparti er to forskellige partier.
Vi har forskellige prioriteringer, og hvis hr. Henrik Vestergaard har nogle problemer med De Radikales skatteudspil, ved jeg, at hr. Morten Helveg Petersen om et øjeblik står til rådighed for spørgsmål.
Jens Rohde (V), 2004-12-15:
Nu er det jo sådan, at vores folkeskolereform først er gennemført her for 1½-2 år siden.
Man laver jo altså de her test og eksaminer af børn, der går ud af 9. og 10. klasse, og konkluderer, hvordan det så går.
Den folkeskolereform, vi har gennemført, har jo altså ikke rigtig haft nogen virkning.
Altså alene spørgsmålet fortæller sådan set meget om det faglige standpunkt, som hr. Morten Homann lægger sig på i den her diskussion.
Det holder jo ikke.
Hr. Morten Homann ved også udmærket godt, at der under denne her regering bruges 3,5 mia. kr. mere på uddannelse, og at der bruges mange flere penge på folkeskolen, end der blev brugt i 2001.
Det ved hr. Morten Homann godt.
Det er, for at folk skal få nogle flere af de penge, som de tjener, mellem hænderne.
Hvis hr. Mogens Nørgård Pedersen kigger på regeringens samlede forårspakke, de samlede skattelettelser, hvor der er skattelettelser i bund- og mellemskatten og suspendering af SP-ordningen, så er der jo ikke noget hokuspokus i det.
Jeg har meget svært ved at se, hvor problemet skulle ligge.
Når vi taler om SP-ordningen, er der altså tale om en opsparing – en opsparingsordning – og det er klart, at de mennesker, som betaler mest ind til sådan en opsparingsordning, selvfølgelig også får flest penge mellem hænderne, i det øjeblik de ikke skal betale til den.
Men de har jo så muligheden for selv at vælge at spare dem op, og vi kan jo også se af de seneste opgørelser, at mange rent faktisk vælger at spare deres penge op, og på den måde slipper de billigere i skat.
Kl. 9.55
Men det er jo klart, at hvis man bruger pengene med det samme og gerne vil have dem udbetalt, så slipper man ikke med 40 pct. i skat, som man ellers gør, hvis man vælger at spare dem op til alderdommen.
Sådan er det system, og det er i øvrigt noget, som der mig bekendt er sådan rimelig bred enighed om i Folketinget, når vi taler om opsparing.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-12-15:
Jeg tænkte det jo nok, må jeg sige til hr. Jens Rohde, for det forholder sig faktisk sådan, at de, der tjener op til 175.000 kr., fik lov til at bruge deres egne penge, som de ellers skulle have opsparet, og resten betalte de så i skat.
De, der tjente over 175.000 kr., fik netop de penge i skattelettelse, som de med en indtægt på under 175.000 kr. havde betalt i ekstra skat, og som så kom ind, ved at man suspenderede den.
Er det en måde at omfordele det på?
Når jeg nævner det, er det, fordi det sådan set meget godt illustrerer det her med hunden og dens egen hale.
Jens Rohde (V), 2004-12-15:
Regeringens forårspakke er jo skruet sådan sammen, at vi allerede den 1. januar startede med at gå ind og sikre en lettelse af bundskatten.
Det var målrettet de laveste indkomster.
Hvorfor gjorde vi det?
Det gjorde vi, fordi det skulle kunne betale sig at arbejde.
Folk, navnlig de lavest lønnede, skulle have mere ud af at gå på arbejde.
Så er det sådan, at man i sin tid lavede en tvungen opsparing, og den opsparing valgte den tidligere regering at gøre til en decideret skat ved at sikre, at der skulle en omfordeling til.
Det ændrede denne regering, med det samme den kom til, og sagde: Det er en opsparing, jo flere penge, du sætter ind, jo flere skal du have tilbage.
Der er altså ikke tale om en skat, der er tale om en opsparing.
Så er det jo selvfølgelig klart, at når man suspenderer den tvungne opsparing, får de mennesker, der betaler flest penge ind til den opsparing, selvfølgelig også flest penge mellem hænderne ved selv at disponere over den opsparing.
Det er der jo ikke noget mærkeligt i.
Sådan er det jo, når vi har et progressivt skattesystem.
Det kunne da i hvert fald være interessant.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-12-15:
Til hr. Jens Rohde vil jeg sige, at vi jo fra år til år kan se, at der er flere og flere, der søger om hjælp fra satspuljen, så det kunne måske også indikere, at der kom flere og flere socialt svage i det her samfund.
Det var nu noget helt andet, jeg gerne ville spørge hr. Jens Rohde om.
Det var, fordi hr. Jens Rohde i et af sine svar nævnte SP-ordningen.
Kunne hr. Jens Rohde ikke oplyse, hvem det var, der fik flest skattelettelser i forbindelse med suspensionen af SP-ordningen?
Jens Rohde (V), 2004-12-15:
Jeg synes sådan set, at hr. Villy Søvndal, når han bruger så kraftige udtryk som løgn og bedrag, skulle komme med den dokumentation, inden han fremsætter dem.
Det har han nemlig ikke gjort.
Hr. Villy Søvndal må jo erkende, som jeg sagde det i min tale, at dels satspuljemidlerne, dels nye initiativer fra regeringen har medført, at der til de socialt udsatte bruges 5 mia. kr. mere i dag, end der blev tidligere.
Hr. Villy Søvndal må da i det mindste nå til den erkendelse – hvis han ikke vil erkende, at vi har taget en lang række initiativer, som jeg godt kunne stå og liste op her i forhold til de socialt udsatte – at satspuljemidlerne, som jo er lige så gode penge, som alle mulige andre penge, giver en økonomisk indsprøjtning til de mest udsatte grupper hvert eneste år.
Det kan hr. Villy Søvndal ikke løbe fra.
Villy Søvndal (SF), 2004-12-15:
Det er jo en flot bemærkning af en ordfører fra et regeringsparti, der foreløbig har bidraget til, at der er kommet 30.000 flere arbejdsløse i regeringens regeringstid, at reguleringen er foretaget, for at folk skal tage et arbejde.
Altså det bare råber til himlen.
Men jeg synes, det var et interessant svar, når Venstres ordfører bliver taget i citatfusk.
Det her er den centrale kritik i rådets rapport.
Må jeg ikke godt også anmode Venstre om at lade være med at bruge tallene sådan, som de gør.
Hr. Ole Sohn har lige påvist al praleriet omkring flere penge til forskning – det holder ikke.
Det holder heller ikke, når Venstre siger, at de har tilført 5 mia. kr. ekstra til de udsatte grupper.
Det er simpelt hen usandt, kan jeg sige til hr. Jens Rohde.
Det er usandt.
Man kunne også godt sige det lidt mere direkte: Det er løgn og bedrag.
Og jeg påtager mig meget gerne opgaven at dokumentere, at det i den grad er løgn og bedrag.
Kl. 9.50
Så vil jeg bare spørge hr. Jens Rohde: Hvis det bliver påvist, vil hr. Jens Rohde så sige undskyld for sammen med Venstre at have misledt hele Danmarks befolkning med nogle tal, der er så centrale?
Det er simpelt hen bedrag, og jeg tror desværre godt, hr. Jens Rohde ved det.
Jens Rohde (V), 2004-12-15:
Det er, fordi hr. Villy Søvndal har den opfattelse, at man sådan skal måles på, hvor meget nådsensbrød befolkningen skal have lov at spise af hr. Villy Søvndals hånd.
For hvad var problemet? kan man spørge, når vi nu diskuterer den kontanthjælp, hvor vi lavede en regulering.
Det var jo, at hvis man havde et ægtepar på kontanthjælp, og hvis den ene skulle ud og tage et arbejde, så skulle vedkommende op og tjene 28.000 kr. – 28.000 kr.! – for at det overhovedet kunne betale sig at tage det arbejde.
Det, der skaber værdighed, er jo i videst muligt omfang at gøre folk selvforsørgende.
Det skal kunne betale sig at arbejde i det her samfund, må jeg sige til hr. Villy Søvndal.
Det er jo derfor, vi har taget de initiativer, som vi har taget.
Villy Søvndal (SF), 2004-12-15:
Hr. Jens Rohde har et par gange inddraget Rådet for Socialt Udsatte som et forsvar for regeringens politik.
Det kan man ikke.
Det er rigtigt, at alkoholbehandlingsgarantien, som er et gammelt SF-forslag, er blevet gennemført, men bortset fra det, så er rådets rapport en sønderlemmende kritik af regeringens politik over for de svageste grupper.
Jeg vil bare tage et enkelt centralt citat fra side 22: »Rådet konkluderede derfor, at modtagerne af disse ydelser« – altså kontanthjælp og starthjælp – »er akut truede mennesker i en urimelig økonomisk situation.
Faktisk er nogle af de ydelser, som de socialt udsatte nu er henvist til at leve af, så lave, at de enten er lavere end de almindelige takster for at bo på et forsorgshjem eller kun levner et meget beskedent beløb tilbage.«
Det er den mest sønderlemmende sociale kritik, der er leveret.
Så er det da forunderligt at opleve Venstres ordfører bruge rådet som en legitimering af regeringens politik.
Det er jo det stik modsatte, der er tilfældet.
Jens Rohde (V), 2004-12-15:
Jeg overlader det helt til den danske befolkning at vælge, hvem det er, de vil tro på.
Men vejen og den medicin, som Socialdemokraterne anviser, når man taler job, er jo den helt forkerte, fordi man vil brandskatte det danske erhvervsliv.
Det er jo interessant at høre, at man opfinder et skatteloft, og så går der sådan lidt tid, og så finder man ud af, at nå, nu har vi behov for at hæve selskabsskatten.
Så går man efterfølgende ud og siger: Ja, men vores skatteloft gælder kun for familier – det er jo et interessant synspunkt i øvrigt: Vores skatteloft gælder kun for familier – og det skatteloft skal så være sådan, at man kan stige i skat i takt med lønudviklingen og ikke prisudviklingen.
Det er også interessant i sig selv, for det rummer dog, skal vi sige, muligheden for, at loftet bliver temmelig højt.
Det er den vej, den socialdemokratisk ledede opposition anviser, på trods af at alle, også Socialdemokraterne, når det kommer til retorikken, jo siger, at der er behov for, at vi får lavere beskatning i Danmark.
Denne regering har leveret reelle skattelettelser til den danske befolkning.
Vi leverer et skattestop, som sikrer, at virksomhederne trygt kan disponere uden fare for næste måned og næste måned og næste måned igen at blive ramt af nye skatter.
Thomas Adelskov (S), 2004-12-15:
Hvis man læser aviser, og det går jeg også ud fra at hr. Jens Rohde gør, er der stort set ikke en dag, hvor man ikke kan slå op i en avis og konstatere, at der er en eller anden økonom, der advarer om, at det her ikke holder.
Der er økonomer, der siger, at regeringens tal overhovedet ikke holder, når det drejer sig om beskæftigelsen.
Så er det simpelt hen ynkeligt at høre, at hr. Jens Rohde står her og siger: Jamen regeringen har gjort, hvad der skulle til, og der er ikke nogen problemer.
Kl. 9.45 Da man lavede forårspakken, bestikkelsespakken, sagde man, at der ville blive 10.000 færre ledige, end vi har i dag.
Man sagde, at det ville betyde, at der var 10.000 flere, der ville komme i job, end hvad der rent faktisk er sket.
Hver eneste gang denne her regering har skudt, så har den skudt forkert.
Og så nytter det ikke noget, at hr. Jens Rohde hævder, at der andre steder i udlandet er endnu dårligere konjunkturer.
Vi har faktisk herhjemmefra været med til at forsøge at forbedre konjunkturerne for de andre lande, fordi det jo har vist sig, at den bestikkelsespakke, man indførte, betyder, at vi køber mange flere biler og tager meget mere ud at rejse herhjemmefra, men den betyder ikke noget væsentligt for den danske beskæftigelsessituation.
Spørgsmålet til hr. Jens Rohde var: Hvad skulle få nogen som helst til at tro på, at der næste år bliver 20.000 færre ledige i det her land, når ingen af de andre profetier omkring beskæftigelsen fra denne regering har holdt?