runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Dahlgaard (KRF), 2001-10-10:
Ja, tak for svaret, som jo er en bekræftelse på, at Nationalbanken fortsat har en selvstændighed og kan sænke renten, uden at den først er sænket af Den Europæiske Centralbank eller andre steder.
Så synes jeg, det var interessant, at ministeren også bekræftede, at denne nedsættelse af renten specielt i Danmark sker i en situation, hvor der er stor international usikkerhed, og hvor der er noget i retning af finansiel krise.
Hvad sker der så i Danmark?
Strømmer valutaen ud af Danmark?
Som ministeren svarede, er det det modsatte, der sker.
Pengene strømmer ind i Danmark, i sidste måned var det over 20 mia. kr., der strømmede ind i valutakassen, og for at standse denne indstrømning i valutakassen sænkede Nationalbanken i Danmark renten.
Det er jo et noget andet billede, minister - er det ikke korrekt - end det, man gav for godt 1 år siden forud for euroafstemningen, hvor man sagde, at et nej ville betyde, at så snart der var international krise, og det har vi jo haft efter 11. september, ville der ved den mindste anledning blive pres på den danske krone, og pengene ville strømme ud, og vi måtte hæve renten og lave valutaværn. Og så oplever vi i virkelighedens verden det modsatte. Vil ministeren bøje hovedet i ydmyghed og erkende, at hun har taget fejl?
Og vil ministeren også bekræfte, at på akkurat 1-års-dagen for euroafstemningen, altså den 28. september, var de langfristede danske byggeobligationer, de 30-årige, nede på en rente under den tyske?
Marianne Jelved (RV), 2001-10-10:
Jeg beklager, men jeg kan desværre ikke glæde hr. Frank
, og det er, fordi hr. Frank Dahlgaard bruger den aktuelle situation på en måde, som jeg i anførselstegn vil kalde manipulatorisk.
Det er ikke ment vredt på nogen måde, for jeg anerkender, at vi er politisk uenige.
Jeg har sagt fra dette sted i salen utallige gange, at man ikke på månedsbasis kan sige noget klogt om, hvordan Danmarks situation vil være uden for euroen.
Der er utrolig mange faktorer, der spiller ind, og der er stor forskel på forskellige typer internationale kriser.
Sydøstasienkrisen, som også ramte den danske krone i efteråret 1998,
kan jo overhovedet ikke sammenlignes med den type krise, vi har lige nu, og derfor synes jeg, det er lidt ærgerligt for vores debat her, at tingene bliver blandet sammen, som jeg synes, hr. Frank Dahlgaard gør det i sit andet spørgsmål til mig. Må jeg slå fast: Der er en helt, helt speciel situation nu, som presser kronen en bestemt vej, og det er jo sådan set ligegyldigt, om det er den ene eller den anden vej, kronen bliver presset.
Det er et problem under alle omstændigheder, når man har en fastkurspolitik, og så skal Nationalbanken ifølge den aftale, Nationalbanken og regeringen har underskrevet med EU's institutioner, gå ud og gøre noget.
Nationalbanken skal bruge renteinstrumentet, og det er også det, der er sket.
Det har intet at gøre med, som hr. Frank Dahlgaard formulerer det, at Danmark eller Nationalbanken har en selvstændig pengepolitik.
Det har Nationalbanken ikke.
Nationalbanken skal bruge renten til at holde kronen på en bestemt plads.
Frank Dahlgaard (KRF), 2001-10-10:
Jamen det er da utroligt at opleve, at økonomiministeren siger, at det sådan set er ligegyldigt, om kronen bliver presset nedad, eller den bliver presset opad.
Jeg troede, det var positivt, hvis kronen var under pres opad, og pengene væltede ned i den danske valutakasse, sådan som situationen er.
Det får da selvfølgelig Nationalbanken - Danmarks gode, selvstændige Nationalbank - til selvstændigt at sænke den danske rente, så man ikke vedblivende får fyldt valutakassen op, så den til sidst strømmer over.
Men det er dog et positivt problem. Vil ministeren ikke medgive, at det forhold, at vi i den første internationale krise efter det danske nej til euroen oplever en situation, hvor kronen er under pres opad, og pengene vælter ind i landet, er positivt, og at en rentesænkning er bedre end en rentestigning?
Arne Melchior (UP), 2001-10-10:
Det er ikke, fordi jeg er i svær tvivl, men for at bringe debatten til fuld klarhed, således at den ærede spørger hr. Dahlgaard ikke skal gå fra denne spørgetid i en vildfarelse, jeg spørger ministeren: Er det ikke sådan, at Danmark ikke er fri af euroen?
Kan ministeren bekræfte, at det er euroens bevægelser, der i henhold til den aftale, ministeren netop har omtalt, i høj grad styrer, hvordan det går den danske krone, og at det er en stor årsag til, at det går den danske krone godt?
Marianne Jelved (RV), 2001-10-10:
Jeg skal skynde mig at bekræfte hr. Arne Melchiors spørgsmål.
Jeg er fuldstændig enig.
Må jeg så sige til hr. Frank Dalgaard: Jeg synes ikke, det er positivt, at valutakassen oversvømmes, eller det udtryk, hr. Frank Dalgaard brugte: at pengene styrter ind i den.
Det gør de nemlig på baggrund af en ulykkelig situation, som betyder, at danske pensionskasser må omlægge deres portefølje.
Aktiekurserne er faldet relativt meget, og af hensyn til at sikre det videre kapitalgrundlag osv. osv.
for pensionskasserne er de derfor nødt til på baggrund af den ulykkelige situation at omlægge porteføljen til obligationer.
Derfor bliver der et pres på den danske krone, og det er ikke en situation, jeg synes, man skal berømme, for det er en ulykkelig situation, og det er et held, at vi har de buffere, som vi har i dansk økonomi i øvrigt.
Må jeg skynde mig at sige: Jeg har ikke fået svaret fuldstændigt på byggerenteproblemstillingen.
Det er ikke muligt at sammenligne byggerenter i Tyskland med byggerenter i Danmark, fordi der ikke er den samme type byggeri- eller boligfinansiering.
Der er noget særligt, der gør sig gældende med de langsigtede statsobligationer.
Der er stort set ikke nogen af de 30-årige på markedet i dag, og det er dem, der er meget efterspurgt i den aktuelle situation, bl.a. af pensionskasserne.
Derfor falder renten på obligationer.
Men hvis man ser på de 2-årige obligationer, er rentespændet stigende, fordi de ikke har den samme interesse for pensionskasserne.
Summa summarum: Den helt specielle situation, vi er i lige nu, hvor pensionskasserne i Danmark omlægger deres portefølje, giver nogle afsmitninger, som Nationalbanken håndterer på den måde, det er sket.
Frank Dahlgaard (KRF), 2001-10-10:
Ja, tak for svaret, som jo ikke er helt i overensstemmelse med den redegørelse om den økonomiske situation, ministeren lagde frem her klokken 9 i formiddags, hvor ministeren selv skriver på side 17, hvad der er resultatet af den ulykkelige situation ude i verden.
Det er bl.a., at danske pensionskasser sælger udenlandske aktier og køber
danske obligationer.
Man sælger altså udenlandske værdipapirer, og man køber danske.
Det må dog siges at være udtryk for en solid tillid
til dansk økonomi og for, at der er mere tillid til den danske økonomi end til den udenlandske.
Man sælger udenlandske værdipapirer, man køber danske, og det giver penge ned i valutakassen, og man kan sænke renten.
Når ministeren samtidig giver hr. Arne Melchior ret, forstår jeg det ikke, for kronen har jo ikke klaret sig ligesom euroen.
Forholdet er jo netop, at kronen er styrket i forhold til euroen med de tal, som ministeren nævnte indledningsvis.
Den er styrket i forhold til integralkursen, og nu skal man dæmpe det, så man skal altså prøve at støtte euroen.
Marianne Jelved (RV), 2001-10-10:
Nej, nu synes jeg, vi kommer for langt ud ad tangenten.
Svaret, jeg har givet, er fuldstændig i overensstemmelse med det, der er blevet citeret fra redegørelsen i dag.
Danske pensionskasser sælger udenlandske aktier, fordi aktiekurserne er faldet så meget, som de er, og køber danske obligationer.
Det kalder man at omlægge porteføljen, og det har intet at gøre med det, hr. Frank Dalgaard beskriver som, at der er særlig gode vilkår i Danmark.
Hvis der ikke havde været de ulykkelige begivenheder i New York og Washington, som har bevirket, at aktiekurserne faldt så meget efter den 11. september, som de har gjort, havde vi ikke haft den situation, vi lige taler om.
Vi har skrevet under på, at det er sådan, vi arbejder, det samarbejder ECB, Den Europæiske Centralbank og Den Danske Nationalbank om at gøre, og det er godt.
Det betyder, at i disse specielle situationer flytter kronen sig, for da skal kronen jo blive inden for et bånd, som Nationalbanken selv definerer, og derfor reagerer Nationalbanken, som den gør.
Så det, der sker nu, er under ingen omstændigheder nogen bekræftelse af hr. Frank Dahlgaards opfattelse af, hvad der burde være dansk pengepolitik og dansk tilknytning til euroen eller ej.
Det ville være misbrug af situationen.
Frank Dahlgaard (KRF), 2001-10-10:
Tak for svaret, men det er da ikke misbrug af situationen; det kunne ikke falde mig ind.
Der står i ministerens papirer, der var fremlagt til offentligheden og også til mig her kl. 9, på side 15, at nedjusteringerne i den danske økonomi med hensyn til væksten »er ikke så store som for de fleste andre lande.«
Det fremgår af papirerne, at den danske vækst kun er nedvurderet med 0,25 pct., mens den i euroområdet er nedvurderet med over 0,5 pct.
Det er vel også derfor, pensionskasserne i Danmark omlægger fra udenlandske aktier til danske obligationer.
Det er udtryk for, at det er mere sikkert, trygt og tillidvækkende med danske værdipapirer end med udenlandske.
Der må jo være en sammenhæng mellem det, som ministeren siger her, og det, ministeren har fremlagt i sin skriftlige redegørelse for få timer siden.
Er det ikke rigtigt?
Marianne Jelved (RV), 2001-10-10:
Det er bare det, der er forskellen.
Det forudsætter det jo.
Der er økonomiske modeller, som nationaløkonomen hr. Frank Dahlgaard udmærket kender, hvor man kan vurdere og få svar på, i hvilket omfang forandringer i den internationale økonomi slår igennem i forskellige lande.
Det er fuldstændig korrekt, at det slår mindre igennem i Danmark, end det gør i Europa.
Forudsætningerne for den vurdering er beskrevet i redegørelsen.
Det har ikke noget at gøre med, at den danske økonomi er i en eller anden bestemt stand - eller det har det
selvfølgelig i et vist omfang
Hr. Frank Dahlgaard ved godt, hvad der også står i redegørelsen, at når det slår så relativt lidt igennem i EU, som det gør - meget mindre end i USA - så er det, fordi der er langt bedre balance i de europæiske økonomier i dag, end der har været tilbage i tiden.
Hr. Frank Dahlgaard kan læse forudsætningerne i redegørelsen og dermed også forklaringen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2001-10-10:
»Vil ministeren redegøre for, hvorledes Justitsministeriet og justitsministeren generelt bliver informeret om Politiets Efterretningstjenestes aktiviteter?«
Vi stiller her i dag en stribe spørgsmål til justitsministeren, og det giver mig anledning til generelt og også som begrundelse for det første spørgsmål at sige, at der ikke skal være nogen tvivl om, at vi i Venstre er de første til at respektere det særlige sæt spilleregler, der nødvendigvis må omgærde vores efterretningstjenester, herunder Politiets Efterretningstjeneste.
Derfor er vi også meget opmærksomme på, at det ikke er alle spørgsmål, der kan stilles, og at det ikke er alle svar, der kan forventes.
Vi ønsker ikke at stille spørgsmål eller forlange svar, der så og sige krænker landets interesser.
Når det så er sagt, er der jo i den offentlige debat interesse omkring de spørgsmål, vi her tager op, og jeg håber derfor, justitsministeren konstruktivt og positivt vil svare på de spørgsmål, som har et tilsnit - efter vores bedste skøn - der gør, at de kan besvares her i Folketingssalen.
Frank Jensen (S), 2001-10-10:
Som spørgeren ved, indeholder lovgivningen kun i meget begrænset omfang særlige regler for Politiets Efterretningstjenestes virksomhed.
I al væsentlighed er tjenesten reguleret af de samme lovregler, herunder retsplejelovens regler, som gælder for den øvrige del af politiet. De almindelige regler for politiets virksomhed er fastsat ved Justitsministeriets instruks af 9. maj 1996.
Den bærer overskriften: Bestemmelser om Politiets Efterretningstjeneste.
Justitsministeriet sendte den 6. maj 1998 i forbindelse med besvarelse af et spørgsmål fra Folketingets Retsudvalg instruksen til Retsudvalget.
Det fremgår bl.a. af disse bestemmelser, at Politiets Efterretningstjenestes formål er at overvåge, forebygge og modvirke foretagender og handlinger, som må antages at rumme en fare for rigets selvstændighed og sikkerhed og den lovlige samfundsorden, herunder i første række de bestemmelser i straffelovens kapitel 12, der vedrører forbrydelser mod statens selvstændighed og sikkerhed, og dem, der fremgår af kapitel 13, der vedrører forbrydelser mod statsforfatningen og de øverste statsmyndigheder m.v.
Det er altså de her omhandlede forbrydelser i kapitel 12 og 13, som PET har som sit hovedansvarsområde. Om PET's forpligtelse til at holde Justitsministeriet orienteret fremgår det af bestemmelserne, at det påhviler chefen for Politiets Efterretningstjeneste til enhver tid at holde Justitsministeriet direkte underrettet om alle forhold af betydning for landets indre sikkerhed og i det hele om alle forhold af væsentlig betydning inden for efterretningstjenestens virksomhed.
Det gælder også alle vigtige enkeltsager af betydning for landets indre sikkerhed.
Jeg kan oplyse, at denne orienteringsforpligtelse praktiseres ved, at chefen for PET har en om ikke daglig så jævnlig telefonisk kontakt med centrale embedsmænd i ministeriet.
Hertil kommer, at dels departementschefen og dels jeg selv med regelmæssige mellemrum på møder i ministeriet modtager en mundtlig orientering fra chefen fra PET.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-10-10:
Valgkampen er jo ikke gået helt ind endnu.
Det er den måske lidt, men det var ikke derfor, jeg måske hævede stemmen lidt.
Når jeg hævede stemmen lidt, var det, fordi jeg oplever, at regeringen lurepasser, og at der ikke er sammenhæng i det, der siges.
For det er dybt problematisk, når vi behandler de her sager i EU-sammenhæng, at Danmark ikke klart markerer, at man godt vil med på det her område.
Hvis statsministeren er enig med mig i betragtningerne om, at vi skal sikre tredjelandestatsborgere, kan jeg så ikke få et tilsagn fra statsministeren om, at vi også aktivt vil arbejde for, at Danmark tilslutter sig sådan en aftale, og at vi også meddeler de andre EU-lande, at vi arbejder for, at Danmark er med?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2001-10-10:
Jeg vil gerne takke for besvarelsen af spørgsmålet, som jo klarlægger, hvad jeg også selv finder naturligt, og sådan forestillede jeg mig også at det var, at der regelmæssigt finder en løbende underretning sted fra Politiets Efterretningstjeneste ved chefen for den tjeneste til ministeriet, herunder centrale embedsmænd, departementschefen og jeg forstår også ministeren.
Der er sådan set ikke grund til at spørge yderligere ind.
Jeg kan se, ministeren bekræfter, at der regelmæssigt, løbende er en direkte kontakt fra Politiets Efterretningstjeneste til ministeriets embedsmænd, departementschef og ministeren.
Tak for det.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-10-10:
Vi er altså ikke startet på valgkampen endnu.
Det vil jeg lige sige.
Lad os nu tale sammen i stedet for at råbe til hinanden.
Hvis vi taler sammen, så er det, jeg siger, at regeringen også har den grundholdning, at naturligvis skal et menneske, der kommer her til landet - det kan være en indvandrer fra Tyskland, der har haft arbejde i Tyskland, som så tager til Danmark for at få arbejde i Danmark og får arbejde i Danmark - som har lagt sin arbejdskraft i Danmark, betalt sin skat og bidraget til samfundet, også kunne tage noget med herfra i form af pension, i form af de ydelser, som der nu engang kan tjenes op til i Danmark.
Det er der ikke tvivl om.
Det sagde jeg også før, og det har jeg sagt hele tiden.
Men hvis vi nu skal fastholde vores ansvar, er vi også nødt til at sige, at spørgsmålet om, hvordan det skal udmøntes i praksis, klarer vi ikke ved en enkelt forespørgsel i dag på 5-10 minutter.
Det er det, jeg taler om.
Vi er nødt til at gribe det seriøst an og dermed finde nogle løsninger - det tror jeg også godt vi kan - som gør, at vi får den principielle, ordentlige behandling, som vi også går ind for.
Så var fru Charlotte Antonsen inde på, at vi nu skulle åbne for ny indvandring af arbejdskraft til Danmark.
Det er jeg ikke enig i.
Den hovedopgave, vi har nu, og det regeringen har sagt,
er, at de mange mennesker blandt flygtninge/indvandrere, der i dag er uden arbejde i Danmark, skal vi gøre en meget stærk indsats for kommer i arbejde i Danmark.
Det ville være forkert at åbne for en stor import af fremmed arbejdskraft til Danmark i en situation, hvor mange, mange flygtninge/indvandrere i Danmark rent faktisk har uddannelser, har kvalifikationer.
De har bare ikke indtil nu kunnet komme i arbejde.
Frank Jensen (S), 2001-10-10:
Til hr. Rohde
Og hvis formålet var at få en gennemgang af de her sager, så har jeg sagt, at det står jeg til rådighed for over for Folketingets Kontroludvalg, endda med efterretningschefen ved min side, så vi kan gennemgå dem minutiøst, som vi har gjort det i så mange andre sager.
Ellers var der jo ikke nogen grund til, at vi etablerede et sådant udvalg.
Dér vil vi gøre det, hvis der er
et ønske om det.
Jeg vil naturligvis ikke presse på, hvis kontroludvalgets medlemmer ikke har et ønske om at få dem gennemgået. Men jeg gør det - sagt til fru Pia Kjærsgaard - hvis der er et ønske om det.
Vi har jo været igennem nogle stykker, som fru Pia Kjærsgaard ved.
Til hr. Kristian Jensen: Det spørgsmål, som er stillet, og som jeg besvarer nu, er jo efter dagsordenen det spørgsmål, der knytter sig til den irakiske hærchef.
Det vil hr. Kristian Jensen selv kunne læse.
Vi er kommet til spørgsmål 6, skal jeg sige til hr. Kristian Jensen.
Til hr. Søren Søndergaard, der spørger, hvornår jeg orienterede offentligheden om min viden om, at PET havde kendskab til den irakiske hærchefs tilstedeværelse her: Efter min hukommelse, den er jo efterhånden lidt brugt min høje alder taget i betragtning, men efter min hukommelse var det lige ude på den anden side af den dør, hvor hr. Søren Søndergaard
som var interesserede i, om vi havde straffekompetence over for den irakiske hærchef, og der var der en journalist, der spurgte mig, om PET i det forløb, der havde været, havde kendskab til ham, og det svarede jeg ja til.
Jeg har ikke selv erindring om, hvilket blad eller medie den pågældende journalist kom fra, men jeg kan se, at dagbladet Politiken har skrevet på sin forside for et par dage siden, at det var en TV 2-journalist, men det har jeg ikke nogen erindring om.
Og under torsdagens åbningsdebat her i salen var der flere journalister, der var interesserede i det spørgsmål, bl.a. en journalist fra dagbladet Jyllands-Posten, som spurgte mig om det, og der svarede jeg med det samme beredvilligt, at ja, PET havde haft kendskab til det, på samme vis som da dagbladet B.T. spurgte mig om det, og jeg redegjorde for det, hvorefter jeg kort tid efter blev stillet nogle spørgsmål af hr. Helge Adam Møller og hr. Svend Aage Jensby fra Folketingets talerstol og gav nøjagtig de samme oplysninger.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Charlotte Antonsen (V), 2001-10-10:
»Hvad er statsministerens syn på EU's forslag om koordinering af de sociale sikringsordninger?
Oppositionen har jo travlt i denne tid, for som statsministeren sagde i torsdags, har Socialdemokratiet åbenbart et standpunkt, indtil man tager et nyt, eller som det blev formuleret: Det, man sagde før 11. september, ikke behøver at være rigtigt efter den 11. september.
Det, jeg så interesserer mig for, er selvfølgelig, om man så vil gå ind i EU, hvor de konkrete forslag behandles, og støtte, at det faktisk bliver muligt for de indvandrere, som vi mangler, veluddannede indvandrere osv., at få bedre muligheder for at komme til at arbejde ikke alene i Danmark, men i hele EU.
Jeg har naturligvis forståelse for, at statsministeren ikke kan være inde i alverdens detaljer; nu har jeg stillet spørgsmålet skriftligt, så statsministeren har haft en mulighed.
Men jeg vil godt sige, at det, jeg spørger om, er jo ikke nogle præcise formuleringer, som statsministeren udtrykker det; det er jo det generelle syn på, om man ønsker, at mennesker fra andre lande skal have en reel chance for at tage arbejde i EU, hvor vi har så hårdt brug for kvalificeret arbejdskraft. Så det er et spørgsmål om, som statsministeren udtrykte det i torsdags, hvorvidt mennesker i Danmark skal have arbejde, uanset hvad de hedder.
Det er jo det, det handler om.
Og problemet er lige præcis så, at statsministeren altså i de store taler stiller sig i front med hensyn til at behandle udenlandsk arbejdskraft og udlændinge godt i Danmark.
Men når vi ser på de virkelige forslag, forholder det sig lige modsat.
Så jeg vil godt bede statsministeren tage stilling til: Ønsker statsministeren, at vandrende arbejdstagere, altså at mennesker fra andre lande, der kommer og arbejder i Danmark, skal have en mulighed for at fastholde sygedagpenge, socialhjælp, ret til pension?
Det er jo det, det drejer sig om, det er jo de praktiske vilkår for faktisk at kunne have et arbejde i Danmark.
Eller ligger der ikke noget i det, der blev sagt forleden om, at mennesker i Danmark skal kunne have et job, uanset hvad de hedder?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-10-10:
Jeg vil også godt spørge statsministeren, om Danmark slet ikke har en politik på det her spørgsmål, og der synes jeg, at fru Charlotte Antonsen har ret i, at vi må da vide, hvad regeringens helt principielle linje er.
Så kan jeg være enig med statsministeren i, at der er en masse komplicerede detaljer i den her sag.
Men jeg vil godt spørge: Er det sådan, at statsministeren er enig i, at alle, der kommer her til Danmark, alle, der bor i EU, naturligvis skal have de samme sociale rettigheder?
Vi skal ikke have opdelt befolkningen i nogle, der har sociale rettigheder, og nogle, der ikke har sociale rettigheder, og derfor skal Danmark selvfølgelig støtte, at også tredjelandes borgere, som bor, opholder sig, arbejder inden for EU, selvfølgelig skal have de samme rettigheder, som alle vi andre har.
For ellers får man jo en befolkning, der er opdelt i nogle, der har rettigheder, og nogle, der ikke har rettigheder.
Jeg går bare ud fra, at statsministeren er enig i, at en sådan opdeling af befolkningen skal vi ikke have, og derfor støtter Danmark tanken om, at disse rettigheder skal slås fast.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-10-10:
Ja, undskyld jeg siger det, men så skulle spørgsmålet jo have været et helt andet.
Altså når det gælder den ensartede behandling af mennesker i Danmark, er det en så grundlæggende holdning hos os, at det er der ingen tvivl om.
Det er jo også det, der har været regeringens arbejdsgrundlag i alle årene og fortsat er det.
De, der får ophold i Danmark, arbejder i Danmark, skal selvfølgelig behandles på samme vilkår, på samme lovgivningsgrundlag.
Det håber jeg da ikke der er nogen
der er i tvivl om.
Fru Charlotte Antonsen var inde på regeringens nye udspil, som jeg også selv lægger meget vægt på, der hedder, at mennesker skal i arbejde, uanset hvad de hedder, og det er jo et program, som omfatter, jeg tror 10, 11 konkrete initiativer, måske endda lidt flere, hvor vi bl.a. går meget ind i at sikre arbejdspladsdansk som en af forudsætningerne for, at man kan sikre en varig tilknytning til arbejdspladsen, og hvor vi også indfører en meget bredere tovholderordning, så mennesker, som er kommet til Danmark, får bedre muligheder for at komme ind på en arbejdsplads og blive der.
Vi har også i det projekt, som fru Charlotte Antonsen omtaler, at mennesker skal i arbejde, uanset hvad de hedder, lagt op til et tæt samarbejde med kommunerne, fagbevægelsen, arbejdsgiverne, og vi har heldigvis en række, synes jeg, gode eksempler på, nogle virkelig gode eksempler på, at det kan lade sig gøre, hvis vi lægger os i selen og bærer os fornuftigt ad.
Så mennesker i Danmark skal i arbejde, uanset hvad de hedder, det er regeringens grundlag, det er også det, vi har spillet ud med, og det håber jeg da mange vil være med til at gøre til en realitet.