runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Kjer Hansen (V), 2004-04-20:
Jeg finder overhovedet ikke på nogen undskyldninger.
Jeg synes faktisk, at det her er i en god gænge, og at kommunerne har lavet en rigtig flot indsats.
Det, jeg ikke begriber, er tankegangen hos SF, der nu,
fordi kommunerne har gjort en rigtig god indsats, så skal komme efter dem, fordi de sidste ikke har fået taget sig sammen i tide.
Og så vil man åbenbart lave en lovgivning for 21 kommuner - eller jo især for en enkelt kommune, der har haft vanskeligheder ved at få sørget for at sikre pasningspladser til de mange børn, der står på venteliste.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-20:
Det er rigtigt - og der tror jeg, jeg er enig med fru Eva Kjer Hansen - at grunden til, at vi er nået så langt, som vi er, er de ting, der skete under den forrige regering med et utroligt pres fra SF.
Det resulterede i, at der i perioden frem til, at den nuværende regering tog over, blev etableret 170.000 nye daginstitutionspladser - 170.000 nye.
Det skete kun, fordi der var nogle, der lagde et kolossalt pres på.
Men jeg kan så ikke forstå, at når det pres er lykkedes så godt og vi er så tæt på, at man bare skal tage et lille nøk mere, at fru Eva Kjer Hansen finder på så mange undskyldninger for ikke at tage det sidste lille skridt.
Eva Kjer Hansen (V), 2004-04-20:
Jamen igen må jeg jo sige, at det kan være, vi bliver meget klogere, når hr. Villy Søvndal får ordet som ordfører på forslaget, i forhold til at finde ud af, hvad det mere præcist er, der skal ske i forhold til en eventuel lovfæstet børnepasningsgaranti.
Jeg synes, at kommunerne har gjort en flot indsats.
Så mange kommuner har gennemført en børnepasningsgaranti.
Der mangler, som jeg var inde på i min ordførertale, 21 kommuner.
Ud af de godt 2.000 børn, der står på venteliste, står de 1.422 på venteliste i Københavns Kommune.
Københavns Kommune har en klar målsætning - jeg tror oven i købet, der er en SF-borgmester på området - om, at i slutningen af 2005 har man gennemført en børnepasningsgaranti.
Derfor vil jeg også gerne bede hr. Villy Søvndal om på tilsvarende vis i sin ordførertale at gøre rede for: Kan man nå det meget hurtigere?
Hvordan og hvorledes skal det her gennemføres?
Og hvad ændrer det i forhold til den målsætning, man allerede har lagt i Københavns Kommune?
Villy Søvndal (SF), 2004-04-20:
Jeg synes, der er en interessant forskel på Venstres ordfører og De Konservatives ordfører, og den falder ikke ud til Venstres ordførers fordel.
Både socialministeren og fru Charlotte Dyremose giver jo klart udtryk for, at sådan en pasningsgaranti vil de gerne have, hvor fru Eva Kjer Hansen her under sin sidste korte bemærkning sagde, at hun ikke var sikker på, at det var en god idé at lovfæste en rettighed.
Jeg synes, det er en underlig holdning: at der er noget, man gerne vil have, men som man ikke vil gennemføre.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Jeg forstår ikke den tankegang,
at når der er noget, man gerne vil have gennemført, så vil man alligevel ikke lovgive om det.
Der synes jeg trods alt, at der er lidt mere ræson i De Konservatives holdning i den her sag.
Eva Kjer Hansen (V), 2004-04-20:
De, der jo ikke havde den politiske vilje til at gennemføre det, var lige netop Socialdemokratiet og Det Radikale
Venstre
Man gik med en god idé, men nåede simpelt hen ikke at få et forslag fremsat inden regeringsskiftet, og så kom det umiddelbart efter.
Fru Sandy Brinck ryster på hovedet, men fru Sandy Brinck kan jo gå tilbage i forhandlingerne og se den diskussion, vi havde, jeg tror, det var i december måned lige efter folketingsvalget.
Så hvis der er nogen, der har manglet politisk vilje, så er det netop fru Sandy Brinck og hendes parti i forhold til at sætte ind med det her. Jeg har overhovedet ikke talt om, at der skulle lovfæstes en rettighed.
Jeg tror, det giver tryghed for børnefamilierne, og derfor synes jeg, det er positivt, at så mange kommuner har gennemført det.
Men det, der fuldstændig mangler fra forslagsstillernes side, er jo en stillingtagen til, hvordan man har tænkt sig det her gennemført.
Fra hvornår skal det gennemføres?
Hvad er der af økonomi i det?
Er der nogen, der skal kompenseres for det?
Hvad vil man egentlig med hele området?
Er det overhovedet gennemtænkt?
Sandy Brinck (S), 2004-04-20:
Jeg må ærligt indrømme, at jeg synes, det virker som lidt af et figenblad, Venstre her prøver at finde for at skjule, at man siger, at det da er en alle tiders idé, det skal bare ikke være lige nu.
Det er ikke nogen særlig god argumentation, må jeg sige til fru Eva Kjer Hansen.
Hvis det er en alle tiders idé, så synes jeg sådan set ikke, der er andet at gøre end at komme i gang.
Fru Eva Kjer Hansen siger selv, at det kun er 21 kommuner, der mangler.
Opgaven er sådan set ikke voldsomt stor.
Det er overkommeligt.
Det er kun et spørgsmål om politisk vilje.
Når vi er nået så langt, som vi er i dag, er det jo netop, fordi der var et politisk pres herindefra ud
til kommunerne.
Nu kan man tage stikket hjem, hvis man ellers har viljen til det.
Eva Kjer Hansen (V), 2004-04-20:
Men det, jeg savner en klar melding på fra Socialdemokratiet, er, hvordan man egentlig havde tænkt sig at gennemføre det her.
Hvordan skal det pålægges kommunerne?
Fra hvornår skulle alle de her faciliteter f.eks. stå til rådighed i Københavns Kommune?
Hvor meget hurtigere vil det gå i forhold til den planlægning, der allerede er foretaget i de kommuner, der endnu ikke har indført en pasningsgaranti?
Det er svar på alle de spørgsmål, vi mangler fra forslagsstillernes side i forhold til at finde ud af, hvordan og hvorledes det her reelt skulle gennemføres, og med højde for, at så mange kommuner allerede har indført en børnepasningsgaranti.
Pia Kristensen (DF), 2004-04-20:
I Dansk Folkeparti er vi enige med forslagsstillerne i, at det da er vigtigt, at forældre kan få passet deres børn, når der er behov for det.
Det er meget beklageligt og frustrerende, hvis forældre ikke kan vende tilbage til arbejdsmarkedet efter endt barselorlov, fordi der ikke er en vuggestueplads til barnet.
De fleste af landets kommuner har pasningsgaranti.
Det drejer sig om kun ca. 20 kommuner, der ikke har indført pasningsgaranti, fra barnet er 6 måneder.
Vi synes, det er ærgerligt, for de har haft næsten 5 år til at kunne indføre den.
I kommuneaftalen i 1999 blev det muligt for kommunerne at hæve pasningstaksten til 33 pct., hvis man kunne indføre
en pasningsgaranti.
Selv om vi synes, det er et sympatisk forslag, vil jeg gerne sige, at Dansk Folkeparti ikke vil tage stilling til spørgsmålet om pasningsgaranti på nuværende tidspunkt.
Vi har jo i løbet af kort tid behandlet adskillige beslutningsforslag fremsat af SF og Socialdemokraterne.
Det drejer sig bl.a. om gratis mad i børneinstitutionerne, om sænkning af pasningspriserne, om omsorgsdage osv. osv.
Det er alle sammen gode forslag, men vi afviser dem alle, og det er der - synes vi selv - en rimelig god grund til. Jeg vil gerne gentage, hvad jeg tidligere har sagt: Vi vil ganske enkelt ikke tage stilling til enkeltforslag på børnepasningsområdet - ikke på nuværende tidspunkt.
Man kunne forestille sig, at vi havde sagt ja til alle de forslag, der var fremsat af både Socialdemokraterne og SF, men så havde vi opbrugt kvoten af penge og kunne så ikke tillade os at støtte eller vælge nogle forslag fra det udspil, regeringen kommer med.
Det kunne måske have drejet sig om forslag, der var langt bedre end dem, der hidtil var blevet fremsat.
Vi vil have lov at prioritere, når vi ser regeringens udspil.
Vi ved jo, at regeringen har nedsat et særligt ministerudvalg, der skal komme med forslag til, hvordan man kan forbedre børnefamiliernes vilkår.
Vi har ikke lagt skjul
på, at det vigtigste for Dansk Folkeparti er, at man forbedrer vilkårene for de enlige forsørgere, for vi mener, det er dem, der har størst brug for en håndsrækning.
Herefter vil Dansk Folkeparti tage stilling til det samlede udspil.
Nu vil det ikke overraske mig meget, hvis pasningsgarantien ikke indgår i udspillet.
Vi ved, at det netop var et emne, der indgik i socialministerens idékatalog
til forbedringer af vilkårene for børnefamilierne
Og jeg har ligesom hr. Villy Søvndal noteret mig, at fru Charlotte Dyremose den 13. april i Jyllands-Posten udtalte, at hun i princippet var enig i, at der skulle laves en pasningsgaranti.
Fru Charlotte Dyremose sagde: »Pasningsgaranti er en god konservativ mærkesag.
Men forslaget er egentlig overflødigt, fordi jeg er temmelig sikker på, at regeringen selv vil komme med et forslag om pasningsgaranti.« Det tegner jo egentlig lovende.
Afslutningsvis vil jeg sige, at vi som sagt vil vente på regeringens samlede udspil og så tage stilling til de konkrete forslag, der ligger i det.
Så på den baggrund afviser Dansk Folkeparti dette forslag.
Anders Samuelsen (RV), 2004-04-20:
I Det Radikale Venstre har vi primært en spørgende tilgang
Vi synes sådan set, det er en god anledning til at tage en mere værdipræget diskussion, og derfor kan man på den baggrund i hvert fald hilse forslaget velkommen. Spørgsmålet er jo grundlæggende, om man kun kan forvente, at et menneske, en offentlig myndighed eller andre handler rigtigt under truslen om noget for noget - det er vi noget i tvivl om kan være tilfældet - eller om det er nok at gøre det rigtige.
Beslutningsforslaget sætter, som vi ser det, fokus på, hvordan regeringen ved dens handlinger og retorik ændrer forholdet mellem mennesker, regler og normer, men samtidig synes vi, at SF's tilgang egentlig ikke er særlig god eller ligeværdig, eller hvad man nu skal kalde det.
Hvorfor skal ikke også de, som har det svært i tilværelsen, mødes med krav, kunne man spørge.
Al den erfaring, vi har fra arbejdsmarkeds- og socialpolitikken,
peger vel i retning af, at det ikke ligefrem er glemsel, man har behov for, men at der er nogen, der retter fokus mod en.
Det er noget, der kan rykke noget for det enkelte menneske, jævnfør i øvrigt også hele borgerlighedsdiskussionen.
Så som sagt er vi noget spørgende over for beslutningsforslaget.
Vi vil følge det, vi hilser diskussionen og værdidebatten velkommen, men har ikke taget stilling til forslaget på nuværende tidspunkt.
Det er ikke et særskilt problem.
Man kan jo så vælge ud, hvilken type finansiering man vil bruge, det er fint nok for os.
Lad os se nogle forslag fra regeringens side, sådan at man kan rykke sig fra, at man er flot ude i pressen, til at vise reel handling.
Poul Fischer (DF), 2004-04-20:
Jamen det var jeg da.
Som jeg nævnte i min ordførertale, er Dansk Folkeparti imod brugerbetaling på sygehusområdet, men jeg nævnte også, at skulle der åbnes en flig, måtte det gælde begge veje.
Skal man betale for ikke at være mødt op til en operation eller en konsultation på et sygehus, må der også falde en erstatning, hvis man ikke modtager den ydelse, man er kommet for at skulle have.
Bent Bøgsted (DF), 2004-04-20:
Vi vil da så sandelig også gerne have, at de arbejdsløse får flere muligheder, end de har haft.
Med hensyn til den grænse, som hr. Bjarne Laustsen hentyder til, har jeg fået oplyst - og hvis jeg tager fejl, kan det være, at ministeren kan korrigere mig - at det er en grænse, som ministeren har videreført fra den tidligere regering, en grænse, som var der netop for at få folk i jobtræning frem for udelukkende på kurser.
Det er det, der ligger i den.
Jeg er endda overbevist om, at det er den 55 pct.s-grænse, som hr. Bjarne Laustsen hentyder til.
Ellers har jeg misforstået det, og så vil jeg beklage.
Men det er helt sikkert, at Dansk Folkeparti gerne vil gøre noget for de ledige, og det er også derfor, vi har sagt ja til forårspakken, for der ligger mange gode tiltag der.
Men hvis jeg har misforstået hr. Bjarne Laustsen, så beklager jeg, og så går jeg ud fra, at hr. Bjarne Laustsen forklarer mig den sammenhæng, han mener det drejer sig om.
Bjarne Laustsen (S), 2004-04-20:
Hr. Bøgsted burde jo lade være med at pynte sig med lånte fjer, for det hjælper ikke noget.
Hr. Bent Bøgsted kender udmærket situationen omkring den der skæbnesvangre bekendtgørelse fra sidste år, der var alt for stram i sin udformning.
Der var hr. Bent Bøgsted da også med til at sige: Det må vi have lavet om. Vi vil have det sådan.
Det er derfor, jeg undrer mig over, at man så kører videre med nogle stramme restriktioner, der har gjort, at de penge, der blev afsat sidste gang, ikke engang er blevet brugt.
Jeg går da også ud fra, at Dansk Folkepartis ordfører har sat sig ind i, om de penge, de arbejdsløse er blevet bevilliget, går til formålet.
Det her er jo et besparelsesforslag, for man tager bl.a. pengene fra servicejob osv.
Man tager nogle andres penge for at give dem her.
Men hvis det er sådan, at man kører videre med de her stramme restriktioner, så kan det sagtens ende med, at der ikke bliver brugt nogen penge, og så er det så finansministeren, der kan få gavn af dem i den sidste ende.
Jeg går ud fra, at Dansk Folkeparti har sat sig ind i, at det er sådan, det er skruet sammen.
Jeg er bestemt ikke negativ.
Jeg vil gerne have, at de arbejdsløse får nogle flere muligheder end i dag.
Det synes jeg også Dansk Folkeparti skulle interessere sig for.
Bent Bøgsted (DF), 2004-04-20:
Jeg kan kun konstatere, at hr. Bjarne Laustsen har et meget, meget, meget, meget negativt syn på de tiltag, vi laver for at fremme beskæftigelsen.
Vi har lavet den her ordning, der forlænger noget, der udløber i juli 2004, og som er til gavn for de ledige.
Vi har yderligere i forårspakken lavet tiltag, der sikrer flere hundrede millioner til uddannelsesområdet.
Hver eneste gang, der er noget, der gavner de ledige, har hr. Bjarne Laustsen en meget, meget negativ indstilling til de tiltag og er totalt uforstående.
Hr. Bjarne Laustsen skulle derimod være glad for de tiltag, som regeringen og Dansk Folkeparti laver, og så være mere positivt indstillet over for de tiltag, der er til gavn for de ledige.
Bjarne Laustsen (S), 2004-04-20:
Jeg vil gerne spørge hr. Bent Bøgsted, hvorfor vi har et forlig omkring »Flere i arbejde«.
Og så går Dansk Folkeparti hen og laver et delforlig sammen med regeringen.
Det må Dansk Folkeparti selv om.
Men hr. Bent Bøgsted kender også godt den stigende arbejdsløshed og konsekvenserne af den.
Hvad er der i vejen for, at de kolleger, arbejdsløse, ufaglærte, som hr. Bent Bøgsted kender så godt, kan komme ind og få en tidlig indsats her, uden at der behøver at være de strenge restriktioner, som jeg går ud fra hr. Bent Bøgsted har sat sig ind i?
Hvorfor det behov for de strenge restriktioner?
Bent Bøgsted (DF), 2004-04-20:
Det her er en del af forårspakken, som Dansk Folkeparti er med i.
Forslaget forlænger ordningen i § 36 om en aktiv beskæftigelsesindsats.
Det giver mulighed for at give tilbud om vejledning og opkvalificering i op til 1 år til nyledige.
Denne ordning var tidsbegrænset til den 1. juli 2004.
Der skulle den bortfalde.
Derfor er vi så blevet enige om, at vi forlænger den til udgangen af 2004.
Det betyder, at der kan gives en målrettet uddannelse til ledige, så de bliver styrket til at besætte stillinger inden for områder, hvor der er mangel på arbejdskraft.
Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2004-04-20:
Socialdemokratiet støtter det her lovforslag.
Jeg har fortalt, hvordan og hvorledes sagen hænger sammen, og at vi pressede regeringen til at komme med en pulje penge, som af forskellige årsager overhovedet ikke kunne blive brugt.
Det er noget af det, vi vil bore i i forbindelse med udvalgsbehandlingen, hvis ikke ministeren er i stand til at svare på det i dag: Hvor mange penge er brugt i forhold til den pulje, der blev afsat sidste efterår?
Er der brugt nogen penge af den centrale pulje, der blev afsat?
Det er nogle interessante spørgsmål at få svar på.
Jeg håber, vi kan få dem i dag.
Ellers er det klart, at vi vil følge op på det i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Men mine intentioner har været - ud over at give støtte til forslaget - at sige, at jeg faktisk synes, det er lidt fattigt i en situation, hvor vi har brug for større fleksibilitet, at man da stadig væk kører videre med de selvsamme begrænsninger, som man gjorde sidste år.
Det synes jeg selvsagt er meget lidt ambitiøst.
Bent Bøgsted (DF), 2004-04-20:
Nu var det svært at forstå på hr. Bjarne Laustsen, hvad det egentlig var, Socialdemokratiet ville med det her, for ud fra talen kunne jeg forstå, at Socialdemokratiet er imod det her lovforslag, men det fremgik ikke helt tydeligt.
Der vil jeg gerne høre fra hr. Bjarne Laustsen, om Socialdemokratiet er for eller imod det her forslag.
Bjarne Laustsen (S), 2004-04-20:
Vi er jo godt i gang med behandlingen af lovforslag nr. L 200, og det er som sagt en udløber af aftalen »Flere i arbejde«.
Der lykkedes det efter pres fra bl.a. Socialdemokratiet at sige til regeringen: Den går ikke, vi kan se for os, at der er en stigende ledighed, og det synes vi man skal gøre noget ved. Vi synes også, at det er lidt dårligt - og det kunne måske være interessant at høre beskæftigelsesministerens forklaring på det - at man skal kvalificere sig igennem en lang ledighedsperiode og have en høj anciennitet, og det giver så ret til nogle uddannelser.
Hvis det er sådan, at man kan få folk i arbejde igen ved at give dem en kort uddannelse, og de derefter er ude af dagpengesystemet i en længere periode, så må det da være ganske udmærket.
Nuvel, regeringen har indset, at den er nødt til at gøre noget ved den stigende ledighed, på trods af alt det, man har sagt om, at et fald i ledigheden er lige rundt om hjørnet - i givet fald må det hus så være et Rundetårn eller noget i den stil, for man har stadig væk ikke fået has på det med den stigende ledighed, og derfor er det også stadig væk kun en konjunkturbestemt pulje, som regeringen melder ud med her.
Vi synes, der er behov for i en situation, hvor ledigheden er så massiv, at man gør noget mere konstruktivt.
Jeg har været inde på det der med bekendtgørelsen, at jeg synes, den er for stram, der er en for stram styring.
Jeg synes, at ministeren er smagsdommer i den her sag, og derfor tror jeg, at det kunne træffe at blive en gratis omgang
Vi har jo også set, at de stramme regler, som ligger langt uden for, hvad vi har aftalt i »Flere i arbejde«,
har betydet 400 mio. kr. mere, som regionerne ikke kunne bruge i forhold til aktiveringsrammen. Det er jo to sider af samme sag.
Der er penge nok, men det skyldes udelukkende alle de barrierer, som ministeren har lovet at fjerne.
Når man er ude til møder i landsdelene, så siger man: Vi fjerner de barrierer, der er - mangler I penge,
så sender vi nogle flere.
Men der er penge nok, fordi ministerens barrierer er alt for stramme, og da de ligger ud over aftaleteksten, synes vi faktisk, at ministeren burde komme med en indrømmelse her og så sige: Ja, det er klart, at vi er nødt til at ændre på forholdene.
Det er kun inden for det første ledighedsår, at man har fjernet det loft på de 50 pct., som er en selvbestaltet ordning, som ministeren og Arbejdsmarkedsstyrelsen må tage ansvaret for.
Derfor er vi med på det, som Det Radikale Venstre har foreslået, at man f.eks. kunne lave Nordjyllands Amt til et forsøgsamt i den her situation.
Det er nogle ting, som ministeren kan komme og foreslå forligskredsen, hvis man synes, man vil gøre det.
Jeg skal i forbindelse med det her lovforslag sige, at vi har haft gode - om end hårde - og konstruktive forhandlinger omkring »Flere i arbejde«.
Men jeg synes, at regeringens gøren og laden over for forligspartierne lader meget tilbage at ønske.
Det har vi ikke set før i form
af et lovforslag.
Men det er regeringens måde at arbejde på.
Jeg skal beklage det.
Jeg synes, det var bedre, at man prøvede at holde sammen på stumperne.
Jens Vibjerg (V), 2004-04-20:
Det var sådan set det, jeg prøvede at forklare tidligere, at vi skal sikre, at de midler her går målrettet til de mennesker, hvor vi kan sikre et job i den anden ende, altså at få folk omskolet til job, der er der.
Der er jo ingen idé i at opretholde ledige i en position, hvor de er i uddannelse til noget, der ikke er brug for.
Det her er så en del af viften af værktøjer, der sikrer, at i de tilfælde, hvor der skal noget længerevarende uddannelse til, for at ledige kan komme i job, netop fordi de skal omskoles, er der et job i den anden ende.
Så bruger vi det værktøj her.
Bjarne Laustsen (S), 2004-04-20:
Jeg synes ikke, at hr. Jens Vibjerg konkret svarede på spørgsmålet, for jeg spurgte om, hvorfor det er omgærdet med så mange restriktioner, f.eks. at der nødvendigvis skal være et job i enden af det, og hvem skal vurdere det?
Det er meningen, at det skal se ud, som om vi er de glade givere af 50 mio. kr. til folket på grund af den stigende arbejdsløshed.
Men jeg er også sikker på, at det vil være en gratis omgang; med den stramme styring af midlerne kan det ikke lade sig gøre at bruge dem, fordi man vil sidde i Arbejdsmarkedsstyrelsen og i ministeriet og være smagsdommere over, hvad man mener man skal foretage sig ude i de enkelte regioner.
Det er i strid med, hvad Venstre har ment hidtil.
Derfor vil det være interessant at høre hr. Jens Vibjerg, hvorfor man ikke kan åbne op for noget mere fleksibilitet i forhold til regionerne.
Jens Vibjerg (V), 2004-04-20:
Der er jo god mening i at sikre, når vi går ind og giver en så massiv mulighed for uddannelse i starten af ledighedsperioden, at der så er et job i den anden ende.
For ellers kommer vi jo i den situation - og det ved hr. Bjarne Laustsen meget godt - at vi optager ledige til uddannelse og dermed ikke får dem ud i job.
Det, det først og fremmest handler om for ledige, er jo, at man kommer i job.
Og langt den overvejende del - og heldigvis for det - kommer jo meget hurtigt i job efter en ledighedsperiode.
Bjarne Laustsen (S), 2004-04-20:
Jeg vil gerne kvittere for, at regeringen nu endelig har fundet ud af, at der er grund til at gøre noget ved den stigende ledighed.
Men man kan sige, at det kommer alt for sent.
Jeg vil godt spørge Venstres ordfører, hr. Jens Vibjerg, hvordan det kan være, at de her penge er underlagt en så stram styring, som tilfældet er.
Hvorfor ikke lade regionerne bruge pengene, sådan som de mener det er bedst?
Hvorfor skal der være så stram en styring, som lovforslaget lægger op til? Hr. Jens Vibjerg ved jo selvfølgelig også godt, at det var i forbindelse med »Flere i arbejde«-aftalen, at vi lagde et vist pres på regeringen, der gjorde, at man så ville give de her 50 mio. kr. Men vi var altså i den situation, at den første bekendtgørelse var totalt ubrugelig, bl.a. fordi der stod, at det skulle være til statslige uddannelser, og derfor kunne man slet ikke bruge den til social- og sundhedsområdet.
endnu.
Så det er en gratis omgang for regeringen.
Jens Vibjerg (V), 2004-04-20:
L 200 er jo et lille lovforslag, hvor vi bare forlænger de muligheder, vi har i øjeblikket for at sikre, at vi altid kan stille den arbejdskraft til rådighed, som virksomhederne har brug for.
Så jeg skal på Venstres vegne anbefale lovforslaget.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-04-20:
Jeg vil gerne knytte et par bemærkninger til det ændringsforslag, som den socialdemokratiske ordfører har været oppe at redegøre for, nemlig om, at kontraktmaterialet og andre oplysninger til lønmodtageren skal foreligge på dansk.
Jeg forstår ikke, at den socialdemokratiske ordfører mener, at store udenlandske optionsprogrammer skal oversættes til dansk.
Ofte er der jo tale om et omfattende materiale på op til flere hundrede sider.
Der er efter min mening tale om et meget vidtgående ændringsforslag i forhold til det oprindelige forslag.
Regeringen har foreslået, at der skal gives oplysninger i en særskilt erklæring om de forhold, der er opremset i lovens § 3, netop fordi optionsprogrammet kan være omfattende, men de oplysninger, der skal gives efter § 3, er meget centrale oplysninger for lønmodtageren.
Jeg mener derudover, at det er uhensigtsmæssigt at opstille et ubetinget krav om, at oplysningerne skal gives på dansk.
Det er efter min mening naturligt, at oplysningerne gives på samme sprog, som ansættelsesbeviset er udfærdiget på, altså på arbejdssproget i virksomheden.
Arbejdssproget vil normalt være dansk her i landet, men det er det ikke nødvendigvis i alle virksomheder, der opererer her i landet.