runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Blach Hansen (S), 2004-09-07:
Til kære fru Rikke Hvilshøj: Jeg er nu simpelt hen ved at være forvirret efter de svar, der er kommet fra talerstolen, men det er desværre ikke på et højere plan. På den ene side har vi en miljøminister, der siger, at der ikke skal ske flere besparelser i 2006, for nu må det være nok.
På den anden side har vi en finansordfører for Venstre, der siger, at der kommer produktivitetsforbedringer, og at det ikke er det samme som besparelser.
Men er konsekvensen af de her produktivitetsforbedringer, som jo er indregnet i den finanslov, vi har nu, ikke, at for årene fra 2006 til 2008 forsvinder der 320 mio. kr. fra Miljøministeriets budget i produktivitetsforbedringer?
Det er da reelt nedskæringer, for de penge kommer jo til at mangle i kassen.
Helt ærligt må jeg sige til den kære finansordfører fra Venstre, at der ikke er sammenhæng mellem det, der bliver sagt fra talerstolen nu, og det, miljøministeren har sagt, og det er jeg ked af, for jeg havde håbet, at det var miljøministerens ord, der stod til troende.
Rikke Hvilshøj (V), 2004-09-07:
Fru Elsebeth Gerner Nielsen siger, at regeringen har krævet produktivitetsforbedringer på 45 pct. på Miljøministeriets område.
Det er selvfølgelig ikke produktivitetsforbedringer, men ja, vi har skåret nogle af den tidligere regerings projekter væk, som vi mener i højere grad var nogle beskæftigelsesprojekter, end det var nogle miljøprojekter.
Men de løbende produktivitetsforbedringer er på samme niveau som for de øvrige ministerier.
Den større miljøpolitiske debat om indholdet tror jeg vi skal overlade til de miljøpolitiske ordførere.
Til nogle af de ting, som fru Elsebeth Gerner Nielsen nævner, kan jeg da godt sige, at vi er enige om, at der skal være styr på, hvor mange grise der er, de skal tælles, og hvis der skal strammes op på det, så skal der strammes op på det. Med hensyn til naturparkerne er det rigtigt, at vi har en politik, der går ud på, at når de her naturparker skal laves, så vil vi gerne gøre det i dialog med de folk, som skal leve med de her naturparker.
Ja, en gang imellem er demokratiet lidt besværligt, det tager noget tid, men den pris betaler vi gerne.
Pasningsgarantien mener vi stadig væk er et meget vigtigt element, og vi ved - jeg ved det af egen erfaring - hvor meget det betyder, for at der er ro i familien, at man kan planlægge, og at man ved, hvad det er, man har mulighed for, hvad det er, man har ret til, når man skal tilbage på arbejdsmarkedet.
Den tryghed vil vi gerne give børnefamilierne, og den har også en stor værdi.
Men dermed er vi jo ikke færdige med at drøfte vilkårene for børnefamilierne, regeringen er slet ikke færdig endnu. Det er blevet nævnt, at det her er en valgfinanslov.
Der er lang tid til et valg, så vidt jeg har forstået på statsministeren, så vi er jo slet ikke færdige med de drøftelser.
Men det her er et område, som vi gerne vil lave et sats på, fordi vi mener, at det er noget, som familierne prioriterer meget højt, og som giver familien høj tryghed.
Jann Sjursen (KD), 2004-09-07:
Nu var de to forslag jo gennemført på det tidspunkt, hvor socialministeren kom med det udsagn.
Efter at socialministeren var på banen i februar måned i år, har den nye familieminister, som jo er én og samme person,
været på banen igen her op til fremlæggelsen af regeringens finanslovforslag for 2005.
Man har talt om, at der skal være bedre muligheder for forældre for at tage sig af deres børn under sygdom, man har talt om en taxameterordning eller en modulordning i daginstitutionerne, sundere mad osv.
Og så er det forslag, regeringen kommer med, en pasningsgaranti, som jo ikke i sig selv giver forældre mere tid sammen med deres børn, men selvfølgelig en mulighed for at få dem passet.
Det kan da være godt nok, men det, der var fokusområdet for socialministeren, og som også har været det i familieministerens udmeldinger, har været: Forældre skal have mere tid til deres børn.
Så er det fint, at fru Rikke Hvilshøj vil en dialog på det område også, sådan som familieministeren og den tidligere sundhedsminister har villet det i lang tid.
Jeg synes bare, at man må konstatere allerede nu, at regeringens politik og de meldinger, den nye familieminister kommer med, minder om, at familieministeren først og fremmest er blevet til en minister for forbrug af tomme løfter.
Rikke Hvilshøj (V), 2004-09-07:
Vi vil meget gerne tage en dialog om børnefamiliernes situation.
Nogle ting kan komme på finansloven, og nogle ting behøver sådan set ikke at komme på finansloven.
Med hensyn til pasningsgarantien: Fordi vi gerne vil sætte fokus på at have mere tid til familien, behøver vi jo ikke at gøre det besværligt eller umuligt for en familie i den konkrete situation, de sidder i, når de skal have tilrettelagt hverdagen.
Derfor vil vi gerne give en garanti
for, at der er en plads, når barnet er fyldt ½ år.
Derudover sikrer den fleksible barselorlov og øgede muligheder for deltid - bare de to forslag - jo netop en øget fleksibilitet og øgede muligheder for, at den enkelte familie kan tilrettelægge hverdagen og få mere tid sammen med deres børn, hvis det er det, de prioriterer.
Jann Sjursen (KD), 2004-09-07:
Nu er det jo sådan, at vi er mange, der med spænding har ventet på regeringens finanslovforslag for næste år, fordi vi jo nærmest igennem et helt år har måttet høre på en masse løfter først fra socialministeren og så fra en ny familieminister her de seneste dage.
Den gamle socialminister sagde helt tilbage til den 9. februar i år i Jyllands-Posten: »Men vi er i regeringen indstillet på, at der skal skaffes penge til at forbedre børnefamiliernes vilkår.
Jeg vil gerne dreje debatten over i retning af at finde forslag til, hvordan vi rent faktisk får mere tid til at være sammen med vore børn.«
Et ganske fornuftigt udsagn fra den daværende socialminister.
Jeg spørger bare: De 100 mio. kr., regeringen nu lægger op til forhandlinger om i forhold til at få en pasningsgaranti i alle kommuner, giver det virkelig børnene mere tid sammen med deres forældre, sådan som socialministeren foreslog tilbage i februar måned?
Rikke Hvilshøj (V), 2004-09-07:
Vi har ingen ambitioner om at fjerne Miljøministeriet, og vi kan hurtigt blive enige om, at nogle penge skal der til, og det er også det, regeringen er med til at sikre.
Men det er rigtigt, at vi har skåret nogle projekter væk, og vi har skåret et stort bureaukrati en lille smule ned, som den tidligere regering havde bygget op, og som vi ikke mente var nødvendigt eller var den rigtige måde at bruge pengene på på miljøområdet.
Der er ikke blevet skåret i børnechecken.
Men det er rigtigt, at vi har lavet om på reguleringen, for vi har sagt, at det ikke er en indkomstafhængig check, og derfor behøver den ikke at blive reguleret både med hensyn til pris og løn, men den bliver alene inflationssikret, så den har sin købekraft.
Familierne får stadig væk reguleret deres børnecheck i opadgående retning.
I den tidligere regering var målsætningen udtalt, både med kommuneaftalerne, som hr. Mogens Lykketoft indgik, og da fru Margrethe Vestager var undervisningsminister, at når nu vi igen får et stigende børnetal, så behøver udgiften pr. elev altså ikke at stige med samme takt, for så holder økonomien ikke.
Vi er et af de lande i verden, hvis ikke dét land i verden, der bruger flest penge pr. folkeskoleelev, og det, vi har brugt kræfter på, er indholdet.
Men der bliver stadig væk brugt rigtig mange penge på folkeskolen, og vi har satset en masse nye midler til at forbedre folkeskolen.
Ole Sohn (SF), 2004-09-07:
Jeg indrømmer, at tre spørgsmål, hvoraf de to var gentagelsesspørgsmål fra den forrige spørger, kan være meget, men jeg vil gerne forsøge mig én gang til.
Med hensyn til miljøet: Hvis Venstres ordfører sådan ligesom skulle køre det fuldstændig ud, kunne man jo fjerne Miljøministeriet fuldstændigt, hvis det var sådan, at det ingen indvirkning havde på miljøet.
Det tror jeg ikke Venstre selv ønsker.
Så derfor er spørgsmålet bare: Kan vi ikke få bekræftet, at der faktisk er skåret i Miljøministeriets budget, også i år?
Kan vi ikke få bekræftet, at der er skåret i børnechecken, og at børnefamilierne dermed har færre penge til rådighed?
Kan vi ikke få bekræftet, at der bruges færre penge pr. elev i folkeskolen?
Det er bare tre gange ja, for vi kan jo se det i tallene; det er bare et spørgsmål om at være ærlig på talerstolen.
Det sidste er jo et politisk spørgsmål, om Venstres ordfører er enig med regeringens familieminister, som har luftet tanken om differentieret moms; noget, som SF synes er en fantastisk god idé, hvis man kan gøre sunde fødevarer billigere.
Er det noget, som Venstre vil støtte?
Rikke Hvilshøj (V), 2004-09-07:
Det var mange spørgsmål, og jeg tror, at hr. Ole Sohn bliver nødt til at bruge sin anden omgang til at gentage nogle af dem, for dem kan jeg simpelt hen ikke nå at svare på.
Når vi nu kan fremsætte en stilfærdig finanslov, er det jo faktisk, fordi regeringen, siden den trådte til, har lagt sig i selen; nu er der godt styr på den offentlige økonomi, og vi har ikke nogen ambitioner om, at der skal omkalfatres fuldt og helt på den offentlige økonomi og borgernes økonomi hvert evig eneste år.
Det her er en stille og rolig finanslov, som borgerne kan have tillid til.
Jeg tror, det er Miljøstyrelsen, som har indført nogle nye miljøindikatorer, som alle sammen viser, at miljøet har det bedre, end dengang regeringen tiltrådte, og det er vel det, der er afgørende.
Nu lyser den røde lampe.
Ole Sohn (SF), 2004-09-07:
Det er tydeligt at høre på Venstres ordfører, at der er tale
Der er strøet lidt sukker på de områder, hvor der er skåret ned, men alligevel har Venstres ordfører lidt svært ved at forklare sig, bl.a. med hensyn til miljøet, som jo meget drastisk er blevet skåret og får færre penge i denne finanslov end i den tidligere.
Så strør man lige lidt penge ud, og så siger man, at nu styrker man miljøet, men virkeligheden er jo, at der er færre penge til indsatsen for miljøet.
På samme måde med børnefamilierne: Der bliver skåret i børnechecken på en måde, som gør, at der bliver færre penge til børnefamilierne.
Så er der et andet område, som kunne være interessant at få Venstres ordførers holdning til, og det er, at der under denne her regering faktisk ikke bruges flere penge, men færre penge pr. elev i folkeskolen.
Så denne her store satsning, som Venstre gerne ville være med i,
viser sig ikke at holde stik, fordi kommunernes økonomi er blevet strammet så voldsomt som følge af skattestoppet, at man har færre penge til brug pr. elev i folkeskolen.
Det sidste spørgsmål i denne runde er: Er Venstre enig med regeringens familieminister i, at differentieret moms, som kan være med til at nedbringe momsen på sunde fødevarer, ville være et godt incitament til at forbedre folkesundheden, ikke mindst for børnefamilierne?
Rikke Hvilshøj (V), 2004-09-07:
Med hensyn til arbejdsløshedsvurderingen er det jo ikke sådan, at regeringen sidder og siger, hvad den godt kunne tænke sig af arbejdsløshedstal næste år, og putter dem ind i de økonomiske beregninger.
Det laves der beregninger over efter nogle økonomiske modeller, og det er sådan set de samme modeller, den tidligere regering også benyttede sig af.
Så vidt jeg husker, svarer den prognose, som regeringen har lagt for resten af det her år og næste år, præcis til det, som de økonomiske vismænd kom med i foråret.
Nogle siger, at regeringen er optimistisk, og nogle siger, at regeringen er forsigtig, så mon ikke vi ligger et passende sted midtimellem.
Med hensyn til miljøområdet: Der er ikke nogen nye besparelser på miljøområdet.
Det er besparelser fra de tidligere finanslovforslag og beslutninger, som vi har kendt hele tiden.
Det nye, der er i denne her finanslov,
er 200 mio. kr., som er nye penge til miljøområdet, ud over at vi med hensyn til udviklingsbistanden satser 800 mio. kr. til miljøbistand.
Så der er nye miljøpenge også i det her finanslovforslag.
Men når det er sagt, så handler miljø altså ikke kun om penge.
Det handler om, hvad det er for nogle regler og rammer, vi sætter op, og det er lige så meget den måde, denne regering styrer sin miljøpolitik på.
Nicolai Wammen (S), 2004-09-07:
Jeg kan sige, at Socialdemokratiet glæder sig over hver eneste arbejdsløs, der kommer i arbejde, men vi er i lighed med en række økonomer bekymret over, at regeringen fremlægger nogle prognoser, som en række økonomer sætter spørgsmålstegn ved.
Når vi kigger på, hvad regeringen tidligere har lovet den kunne levere, har det ikke holdt stik.
Derfor mener vi, at der skal gøres mere. Så bemærkede jeg, at fru Rikke Hvilshøj ikke svarede på mit spørgsmål om miljøet.
Det er heller ikke nemt, for vi har en regering, der hen over sommeren sagde, at den ville give flere penge til miljøet, og vi har en miljøminister, som har måttet erkende, at hun i 10 dage ikke var klar over, at det ikke holdt stik, og at der er besparelser her.
Jeg vil gerne spørge fru Rikke Hvilshøj: Kan vi ikke få det konstateret i dag, at der bliver sparet for fjerde gang i træk under denne her regering på miljøområdet trods løfter om det modsatte? I forhold til børnefamilierne ved fru Rikke Hvilshøj udmærket, at det, vi tager fra børnechecken, bruger vi til at nedsætte daginstitutionstaksterne til 1.000 kr.
Vi går nemlig ind og satser på at give børnefamilierne et løft.
Hos os bliver det ikke kun ved snakken.
Den børnepakke, der var lovet, hvad blev der af den?
Den forsvandt også hen over sommeren ligesom miljøpengene.
Rikke Hvilshøj (V), 2004-09-07:
Nu behøver regeringen sådan set ikke at konkurrere med Socialdemokratiet om, hvor meget der skal skæres i børnechecken, for det klarer Socialdemokraterne så glimrende.
Med hensyn til initiativerne for børnefamilierne er det jo ikke kun med en familieminister, at vi nu sætter det fokus.
Det fokus har vi haft, lige siden regeringen tiltrådte.
Vi har brugt over 1 mia. kr. på en forbedret fleksibel barselorlov.
Vi har skabt bedre mulighed for deltid.
Vi har i det hele taget skabt bedre mulighed for fleksibel børnepasning.
Så kommer de her initiativer oveni, som vi vil arbejde videre med.
Og som jeg har sagt tidligere, tager vi gerne en drøftelse om, hvordan vi kan gøre dagligdagen lettere for børnefamilierne.
Med hensyn til arbejdsløsheden kan vi jo bare konstatere, at nu går det den rigtige vej.
Det er rigtigt, at vi har været nede i en international afmatning, som ikke har været til nogen stor hjælp for os, men nu vender det.
Forårspakken har været med til at give det nyk, der skulle til for at vende udviklingen, og næste år har vi udsigt til det højeste beskæftigelsestal i Danmarks historie.
Det synes jeg hr. Nicolai Wammen skulle glæde sig over sammen med os andre.
Nicolai Wammen (S), 2004-09-07:
Jeg vil gerne indledningsvis byde fru Rikke Hvilshøj velkommen som finansordfører.
Hvad vi hørte lidt mindre om, synes jeg, var de løfter, der blev givet hen over sommeren til børnefamilierne om en børnepakke; børnepakken, der blev væk.
Jeg vil bare gerne høre fru Rikke Hvilshøj bekræfte, at de 100 mio. kr., der bliver afsat til børnefamilierne, så rigeligt bliver spist op af den regulering, man laver på børnechecken.
Ligeledes vil jeg gerne bede fru Rikke Hvilshøj bekræfte, at de løfter, der er givet, om, at man ville gøre noget mere for miljøet, er blevet afløst af besparelser på miljøet også i denne finanslov.
Og endelig vil jeg spørge fru Rikke Hvilshøj, om hun ikke er enig med os i Socialdemokratiet i, at der fortsat er 31.000 flere arbejdsløse under den nuværende regering, end da den tiltrådte, og at det er et problem, vi skal tage alvorligt, og at man ikke skal prøve at sige, at der er nogle, der vil male sorte billeder op. Vi har et alvorligt problem: 31.000 flere er arbejdsløse, end da fru Rikke Hvilshøjs parti overtog magten.
Rikke Hvilshøj (V), 2004-09-07:
Det får fru Pernille Rosenkrantz-Theil mig ikke til at indrømme, for i Venstre er vi også meget optaget af netop de alternative energikilder og forskning i dem.
Vi har netop sat fokus på den vedvarende energi og alternative energikilder.
Når jeg nævner vindmølleparkerne, er det jo, fordi jeg også går ud fra, at Enhedslisten er enig i, at de stadig væk er en glimrende alternativ energikilde, og det er også en del af de initiativer, der bliver taget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-09-07:
Jeg havde næsten gættet, at fru Rikke Hvilshøj ville tage fat i vindmøllerne.
Nu var det sådan set brint, jeg talte om.
For det, der er behov for i fremtiden, er jo ikke, at vi fortsætter med alene at satse på et område, som vi allerede er nået langt med.
Behovet er faktisk, at vi går ind på nye områder og får taget nye landvindinger, hvad angår viden om, hvordan vi får udviklet den vedvarende energi.
Jeg står her med et par stykker af de tidligere finanslove, og et af tallene, der viser sig, er jo, at man går fra 165 mio. kr. til 0 kr., hvad angår forskning bl.a. inden for brintområdet.
Så er det fuldstændig korrekt, som fru Rikke Hvilshøj siger, at der vil være nogle småpuljer hist og pist.
Men i det store billede går man fra at have haft en relativt massiv satsning på alternative vedvarende energikilder, til vindmøller, til ikke at have noget som helst.
Det er jo ikke kun et spørgsmål om miljøet, vi taler om
Rikke Hvilshøj (V), 2004-09-07:
Bl.a. er der nu taget initiativ til to nye vindmølleparker
som et initiativ til den vedvarende energi.
For det er helt rigtigt, at det faktisk er et af vores styrkeområder, og derfor har vi sat fokus på det i forbindelse med den højteknologiske fond.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-09-07:
Vi har sådan set længe krævet, at regeringen stoppede med at være Bushs skødehund.
Vi har længe krævet, at regeringen lagde afstand til George Bush.
Og så må vi faktisk sande, når vi kigger på det her finanslovforslag, at det har regeringen gjort på et enkelt punkt, men det er måske ikke lige det punkt, Enhedslisten havde håbet på.
For det er sådan, at når vi taler om vedvarende energi, går den her regering stik imod Bushs linje.
Bush går ud og siger: Vi sætter milliardbeløb - vel at mærke i dollar - af til at forske i brinten.
Men hvad gør denne regering så?
Den her regering brillerer sådan set ved at have fjernet samtlige de midler, der har været sat af til at forske i brintenergi.
Det vil sige, at der nu kun er nogle småpuljer tilbage, som man kan være heldig at få lov til at få andel i, og det er dét, for resten har regeringen skåret væk.
Er det den energipolitik, der fortsat skal være regeringens linje?
Rikke Hvilshøj (V), 2004-09-07:
Jeg kan svare kort: Vi har ikke afskåret os fra nogen overvejelser.
Så vidt jeg har forstået, er der et overenskomstelement i det her, som vi også skal tage hensyn til.
Men på nuværende tidspunkt har vi sådan set ikke afskåret os fra nogen overvejelser over, hvad vi kan gøre for at gøre dagligdagen lettere for børnefamilierne - uanset om det er noget, der koster penge, eller det er noget, vi skal finde midler til.
Karen Jespersen (S), 2004-09-07:
Jeg bliver nødt til at sige, at det var lidt svært at høre, hvad svaret gik ud på, men var svaret en positiv tilkendegivelse af, at man ikke inden for det her år, vi nu snakker om, har afskåret sig fra mulighederne for at lave omsorgsdage?
Eller var det en måde at sige på, at det er skubbet godt ud i fremtiden?
Vi snakker ikke engang om midler her, for man kan faktisk give familierne mulighed for selv at vælge, om de vil have omsorgsdage i stedet for barselorlov, altså give den der omprioritering.
Så jeg synes, at de mange børnefamilier, der jo er smadderinteresserede i at vide, om de får de der omsorgsdage, godt kunne have brug for en tydeligere tilkendegivelse af, om det er noget, hvortil Venstres ordfører siger: Ja, der er bestemt en mulighed.
Rikke Hvilshøj (V), 2004-09-07:
Det er rigtigt, at regeringen med en familieminister har vist, at nu skal vi have sat særlig fokus på børnefamilierne, og det hilser jeg også velkommen.
Derfor er der også lagt op til det.
Der er sat nogle penge af, og regeringen har selv sine bud på brugen af nogle af pengene, nemlig at sikre en pasningsgaranti, for en plads eller ej er stadig væk for mange en usikkerhed, når de skal tilbage fra barselorlov.
Det betragter vi som et meget vigtigt initiativ.
Derudover vil regeringen meget gerne netop gå i dialog. Vi siger: Lad os få snakket om, hvad det er for nogle ting, vi skal prioritere på det her område.
Det her er ét bud.
Karen Jespersen (S), 2004-09-07:
Venstre har sagt, at man ønsker at gøre noget for børnefamilierne, og man har udnævnt en familieminister.
Tillykke med det.
Det er jo meget, meget prisværdigt.
Familieministeren har også været ude at sige
, at hun meget gerne vil have mulighed for omsorgsdage til familierne, og vi ved fra undersøgelser, at noget af det, som forældre lægger overordentlig stor vægt på, er, at de kan blive hjemme, når deres børn er syge.
Mange kommer i klemme, når de kun har 1 dag.
Så det er noget, vi i Socialdemokratiet også er meget opmærksomme på.
Men jeg vil gerne vide, hvad der egentlig bliver af de omsorgsdage, og jeg vil også gerne vide, hvad Venstre siger til det forslag, som Socialdemokratiet er kommet med, ifølge hvilket det er muligt for den enkelte familie at vælge omsorgsdage ved at ommøblere inden for barselorloven.
Det vil sige, at det ikke koster noget, det giver øget valgfrihed, og det giver øget arbejdsudbud, hvilket også er noget af det, vi har brug for.
Hvis man mener det alvorligt med omsorgsdagene, hvad vil man så gøre ved det, og hvad siger man til Socialdemokratiets forslag?
Nicolai Wammen (S), 2004-09-07:
Hr. Lars Barfoed holdt en længere tale, hvor han til slut sagde, at Socialdemokraterne var sure og ikke ville være med til noget.
Det er jeg lidt forundret over, for jeg sagde
netop i min tale, at vi meget gerne vil tale med regeringen og har en masse bud, så jeg vil bare sige, at Socialdemokratiet kommer gerne til forhandlinger.
Men hvis De Konservative smækker døren i nu, må vi jo se, hvad vi så kan gøre.
Men jeg vil egentlig spørge hr. Lars Barfoed, som jo sagde, at her går det ufattelig godt: Kan vi ikke bare for god ordens skyld konstatere, at der i den tid, hr. Lars Barfoeds parti har siddet i regering, er blevet 31.000 flere arbejdsløse, end da regeringen kom til?
Og kan vi ikke også konstatere, at den familiepakke, som hr. Lars Barfoeds konservative kollega i regeringen har lovet, ikke er blevet til noget, og at de penge, som Det Konservative Folkeparti og regeringen i øvrigt har lovet ville blive givet til miljøområdet, også er forsvundet i den blå luft, og at der her er tale om direkte nedskæringer?
Kan hr. Lars Barfoed ikke bare for god ordens skyld bekræfte det, så det ikke bare bliver en valgtale, men også en saglig diskussion om, hvordan tingene er i virkeligheden?
Jeg tror egentlig, at debatten her - nu har den jo kørt meget på skat et stykke tid - illustrerer, at vi på den ene side har Venstre og De Konservative, der siger, at de her Socialdemokrater alligevel bare er ude på at plukke borgerne, og på den anden side har vi SF, der siger, at de her Socialdemokrater ikke plukker borgerne nok.
Vores holdning er, at det, vi har lagt frem, hænger sammen økonomisk, hænger sammen socialt, er med til at fremtidssikre det danske samfund og giver tryghed ude i den enkelte familie, ude hos boligejerne, giver tryghed om, hvad man har at gøre med, og en idé om, hvordan en skattekurs vil være med en anden regering.
Samtidig gør det, at vi også har råd til at finansiere det danske velfærdssamfund i fremtiden med alle de gode ting, vi gerne vil gøre, også sammen med SF.