runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Freddie H. Madsen (DF), 2004-06-01:
Hr. Keld Albrechtsen efterlyser, hvorfor Dansk Folkeparti har skiftet holdning.
Dansk Folkeparti har ikke skiftet holdning på noget tidspunkt, Dansk Folkeparti syntes bare, at dengang forslaget om salg af almene boliger kom frem, var det måske ikke nogen helt god idé, men vi har aldrig sagt nej til det, og vi har heller aldrig sagt ja til det.
Det, som gør, at vi nu synes, det er en god idé - og det har jeg været inde på flere gange - er, at det er en forsøgsordning.
Den skal køre i 3 år, og så skal den evalueres: Duer den, eller duer den ikke?
Samtidig mener vi egentlig, at den sociale boligbalance på området får et lille løft, så lad os nu forsøge det, og lad os prøve at trække på samme hammel og se, om vi ikke kan få noget godt ud af det.
Det er sådan set mit forslag.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-06-01:
Det om at bygge almene boliger var jeg nødsaget til at sige, for ellers vil Venstre jo tage æren for det, selv om det sådan set er på Socialdemokratiets initiativ, man begyndte at bygge alle de almene boliger, som bliver bygget i disse år. Jeg kan se, at ministeren kan bekræfte det.
Så skal jeg bare sige, at der er ingen af høringssvarene, der bekræfter, at forslaget her er løsningen
på de boligsociale problemer
Derfor kan jeg ikke bekræfte, at det kan løse dem, så Venstres ordfører kan altså ikke få det svar, hun gerne vil have fra mig.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-01:
Jeg synes ikke, hr. Freddie H. Madsen besvarede det meget enkle spørgsmål, hvorfor han har skiftet holdning undervejs.
Så talte hr. Freddie H. Madsen om, hvad det var for en udmelding, jeg kom med om arbejdet.
Vi ved nemlig, at borgmesteren i Århus og andre kræfter vil forsøge at få det gennemført, og det vil skabe splid i højeste potens.
Det kan ikke være anderledes.
De vil ikke være i stand til at købe deres lejlighed, fordi de er folkepensionister uden formue, og de vil ikke længere kunne have deres lokaler, hvis de bliver overtaget af en ejerforening.
Det er de ikke interesserede i, og jeg er enig med dem og vil støtte dem i, at der ikke skal sælges.
Men det kan være, at der er andre, der vil have lejlighederne solgt, og så går vores tid altså med at forhindre det og ikke med at løse sociale problemer.
Så enkelt er det, og derfor kan jeg love, at det vil tiden blive brugt til.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-06-01:
Jeg spurgte sådan set ikke om ændringerne.
Jeg spurgte, hvilke grunde der var til, at Dansk Folkeparti har haft skepsis over for forslaget, og det har jeg sådan set ikke fået noget svar på.
Men hvilke dårligdomme er det, Dansk Folkeparti mener, forslaget indeholder?
Det ville sådan set være rart at høre, for jeg tror ikke, der er nogen, der på noget tidspunkt har hørt Dansk Folkeparti pibe over for regeringen, at der var ting, de var utilfredse med i denne sammenhæng.
Jeg har derimod hørt, at en organisation som eksempelvis De Samvirkende Invalideorganisationer har sagt i sit høringssvar, at den mener, at forslaget vil føre til forringelser på dens interesseområde.
Det vil føre til manglende fleksibilitet for de svageste grupper, der har brug for en lejlighed med særlige egenskaber - underforstået: Der er risiko for, at der bliver færre af de lejligheder, og at der bliver lagt et pres på de mennesker, som er medlemmer af organisationerne.
Ældreboligrådet peger på præcis det samme, nemlig at ældre handicappede, som ikke har økonomisk overskud til at købe deres bolig, vil føle sig pressede og utrygge på grund af forslaget.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-06-01:
For at tage det sidste, hr. Lars Kramer Mikkelsen var inde på, nemlig at ældre mennesker ikke har råd til at købe lejlighederne, såfremt de ikke på en eller anden måde har økonomi til at betale huslejen: Jeg ved ikke, om hr. Lars Kramer Mikkelsen ikke er klar over det, men så skal jeg da oplyse, at det altså er ganske frivilligt, om man vil deltage i forsøgsordningen.
Det er frivilligt, om man vil købe sin lejlighed eller ikke købe sin lejlighed, det er et tilbud til lejerne om, at de kan blive ejere af deres bolig, og det synes jeg egentlig er fint nok.
Så efterlyste hr. Lars Kramer Mikkelsen
Dansk Folkepartis grunde til at nære skepsis over for forslaget.
Ændringerne består jo i, at ansøgeren kan ændre forsøgsomfanget med ministerens godkendelse, kommunerne kan standse forsøget, hvis der er solgt over 5 pct. af boligerne, og ministeren kan standse forsøget af økonomiske grunde, f.eks. af hensyn til nybyggeri og forebyggelse af underskud i provenufonden, så jeg synes egentlig, der er mange gode ting, som taler til fordel for ordningen.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-06-01:
Jeg ville sådan set sætte stor pris på, hvis Dansk Folkepartis ordfører kunne beskrive lidt nærmere, hvad det er for en skepsis, Dansk Folkeparti hele tiden har haft over for forslaget.
Hr. Freddie H. Madsen sagde, at Dansk Folkeparti hele tiden har været skeptiske og ikke har troet rigtig på forslaget, og jeg vil gerne have et svar fra hr. Freddie H. Madsen. Så siger hr. Freddie H. Madsen, at fordi forslaget handler om valgfrihed, opfatter borgerne det som noget, de ikke længere er modstandere af.
Jeg har nu vanskeligt ved at se, at det kan aflæses nogen som helst steder, men jeg kan se, at i alle boligorganisationerne, som folk jo modtager information fra, er der en livlig modstand.
Det fremgår af både læserindlæg og udtalelser fra beboere, som er nervøse for, at de kommer til at sidde dyrere, og at de kommer til at mangle deres boligstøtte, fordi der er en række økonomiske usikkerhedsmomenter i forslaget, som gør, at det i virkeligheden kun har skabt utryghed og ikke løsninger.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-06-01:
Diskussionen om salg af almene boliger går egentlig på ideologi, og vi kan helt klart se, at der fra regeringens side ligger en ideologisk tankegang bag forslaget om salg af almene boliger.
Vi er i Dansk Folkeparti så liberale, at vi synes, ideen
skal prøves af.
Vi har hele tiden været om ikke imod, så dog skeptiske over for den tanke om salg af almene boliger, som regeringen har barslet med
, men alligevel synes vi, at den skal have lov til at blive prøvet af, og derfor har vi i hvert fald bakket op om regeringens forslag om, at der nu etableres en 3-årig forsøgsordning for salg af almene boliger.
Boligerne skal være over 15 år gamle, for at de kan sælges, og hvis det er sådan, at man fra boligorganisationens eller kommunens side ikke ønsker at være med, deltager man ikke i forsøgsordningen.
Så lader man simpelt hen være med at byde ind på opgaven.
Hvis både boligorganisationerne, kommunerne og ejendomsmæglerforeningen er imod salg af almene boliger eller i hvert fald imod forsøgsordningen, som noget tyder på, er der jo selvfølgelig ikke nogen, der byder ind, og så vil der overhovedet ikke kunne sælges nogen boliger.
Fra Enhedslistens side er det blevet sagt, at man vil iværksætte huslejeaktioner og stoppe alt arbejde i kolonihaverne sammen med flygtninge og indvandrere.
Alle kræfter skal bruges til kamp mod lovforslaget, og man vil sågar rulle de røde faner ud.
Jeg ved ikke, om det skal opfattes som en trussel eller et forslag, eller hvad det nu kan være, men jeg er af den opfattelse, at nu skal vi afprøve forsøgsordningen, og så må man rulle fanerne ud, hvis det er det, man ønsker.
Jeg kan godt se det frustrerende i situationen.
Før forslaget om en forsøgsordning med salg af almene boliger blev fremsat, var befolkningen på barrikaderne.
Man ville ikke være med til salg af almene boliger, man ville ikke ditten, og man ville ikke datten; der var mange protester mod salg af almene boliger.
Men efter at forsøgsordningen blev lagt frem, og regeringen sagde, at det er dette her, vi ønsker, har man ikke hørt nogen kritik fra de almindelige borgere.
Det er kun de små terriere, der løber rundt herinde,
altså Socialdemokratiet, SF og Enhedslisten, som protesterer, og også hr. Keld Albrechtsen må vel kunne give mig ret i, at sådan ligger landet på nuværende tidspunkt. Jeg mener ikke, der er de helt store problemer i forslaget, så lad os nu prøve at få forsøgsordningen i gang og se, om der er noget godt i den.
Hvis der ikke er det, stopper den helt automatisk om 3 år, men hvis folk gerne vil have foden under eget bord, eje deres bolig og betale den merhusleje, der vil komme, er det vel, fordi det netop er det, folk ønsker, og så er det vel egentlig også det, vi skal bakke op om.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-06-01:
Et af problemerne er jo, at det er kommunerne, der kommer til at løse de boligsociale problemer, for det er dem, der skal skaffe erstatning for de boliger, som forsvinder, og så er det jo sådan set meget logisk, at kommunerne svarer, som de gør.
Hvad bliver overhovedet ændret, fordi man får mulighed for at købe sin egen bolig?
Hvad i alverden skulle det indvirke på ghettoproblemerne, at man kan købe sin egen hoveddør og bestemme, om den skal være grøn eller hvid, sådan som vi så det i England?
Det eneste, folk havde råd til at forny, var nemlig deres hoveddør, og så satte man nogle blomsterkummer ud foran huset, og så blev man altså en bedre beboer.
Det er jo en fuldstændig molboagtig løsning. KL. 16.45 Vi har intet imod, at folk ejer deres bolig; det er de hjertelig velkomne til.
Men de behøver bare ikke eje deres almene bolig, for den er nemlig almen, og det skal den blive ved med at være.
Carina Christensen (KF), 2004-06-01:
Jeg må sige, at det er simpelt hen uhyggelig tynde svar, man får fra Socialdemokraternes ordfører.
Hvorfor vil man ikke lade lejerne selv tage stilling til, om de synes, det er en fordel at være ejer frem for at være lejer?
Det kan de vel selv tage stilling til, og det eneste, vi gør med lovforslaget, er at give folk en mulighed for selv at tage stilling.
Hvad er man så bange for?
Så kan jeg forstå på Socialdemokraternes ordfører, at man er meget bange for, at boligorganisationerne får mulighed for at deltage i forsøgsordningen, selv om kommunen har sagt nej.
Jeg vil gerne bede Socialdemokraternes ordfører om at uddybe, hvorfor man har så ringe tiltro til boligorganisationerne.
Er boligorganisationerne ikke dygtige nok til at varetage processen og udpege, hvilke boliger de mener er de rigtige?
Vi har jo hørt nogle boligorganisationer sige, at de godt kunne være interesserede, også selv om kommunen ikke ønsker at deltage.
Socialdemokraterne har jo et meget stort kendskab til boligorganisationerne, så nu må vi have kritikken lagt på bordet.
Hvad er det, boligorganisationerne ikke kan håndtere?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-06-01:
Begge regeringspartier har det mantra, at hvis ejendomsretten til murstenene ligger hos beboerne, altså at de er ejere, bliver de bedre mennesker.
Det tror vi ikke i Socialdemokratiet, for det at få lov til at eje sin egen bolig gør altså ikke, at man automatisk passer bedre på den, og at det skulle løse alle de sociale problemer i boligområdet, hvis man får lov til at købe sin egen bolig, synes vi er noget vrøvl.
Vi mener i øvrigt, at det vil være med til at skabe dårligere fungerende boligområder.
Så bliver det sagt af den konservative ordfører, at der har været en lang høringsproces.
Ja, men problemet er bare, at regeringen ikke har hørt efter, og så hjælper det jo ikke så meget, at der har været en lang høringsproces.
Så må jeg igen sige, som vi allerede har sagt i flere debatter: Nej, det er ikke rigtigt, at det er denne regering, der har nedsat den kommunale grundkapital.
Det skete i juni
2001, og jeg mener, vi havde en SR-regering dengang.
Er det ikke korrekt?
Freddie H. Madsen (DF), 2004-06-01:
Vi tager den om igen, hvis det er sådan, at hr. Lars Kramer Mikkelsen ikke har forstået, at Dansk Folkeparti har været skeptisk over for forslaget, som det forelå fra starten, og hvorfor vi nu synes, det egentlig er fornuftigt at forsøge ordningen.
Det bliver i vid udstrækning frivilligt for kommunerne at deltage - det er noget nyt, som er kommet ind i forsøgsordningen - og kommunerne kan styre det samlede salg
af almene boliger
Det er også en af de nye ting, som vi synes det er godt at have fået med i forslaget.
Så var hr. Lars Kramer Mikkelsen inde på, at når man sætter nogle lejligheder til salg, stiger prisen på det, som nu bliver ejerlejligheder.
Jamen det er jo det stik modsatte, der vil ske ude i virkelighedens verden.
Det, der vil ske, er, at jo flere ejerlejligheder der kommer, desto større bliver udbuddet, og derfor vil priserne falde.
Sådan er det ude i den virkelige verden.
Så er der en ting mere, der gør sig gældende, nemlig at allerede nu er boligorganisationerne i den situation, at det kniber med at udleje lejlighederne.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-06-01:
Jeg kan forstå, at det, regeringen foretager sig, på ingen måde er ideologisk betonet, og jeg må sige, at det overrasker mig en smule.
Vi kan altså gå ud fra, at når man vil sælge almene boliger og i øvrigt - som en af regeringens Venstreministre lige har udtalt - vil arbejde for privatiseringer
og derfor vil lave den kommunale struktur om, er det overhovedet ikke et led i Venstres eller regeringens ideologisk betonede politik.
Det overrasker mig faktisk voldsomt.
Jeg må sige, at i alle de høringssvar fra den almene boligsektor, jeg har kunnet se, og også i svarene fra striber af kommuner, har man påpeget, at det er et angreb på den almene sektor, på de almene boliger og på de mennesker, der bor i dem, fordi det kommer til at give de mennesker masser af problemer og kommer til at give kommunerne masser af sociale problemer.
De har på stribe forsøgt at informere regeringen om, at de har de problemer og i øvrigt gerne vil have løsningsmodeller til dem, men regeringen har bare ikke villet i dialog med kommunerne eller de almene boligorganisationer.
Det var i sandhed en interessant tale.
Man sidder egentlig og venter på at finde belæg for, om dette positive udspil bl.a. kunne være med til at løse ghettoiseringsproblemerne og en række af de andre problemer, som Venstre mener, der er i nogle af de store boligkoncentrationer rundtomkring i landet.
Jeg vil blot stille det spørgsmål
, om der bare et eneste sted i høringssvarene fra det utal af kommuner og boligorganisationer, som har svaret, er belæg for at sige, at forslaget vil løse boligsociale problemer.
Kan man hive bare et eneste høringssvar frem, som siger, at forslaget måske kan have en effekt?
Nej, og tværtimod er det vores opfattelse, at forslaget vil medføre færre almene boliger og derfor give kommunerne et problem i forbindelse med boligsociale anvisninger og et problem med hensyn til koncentrationen af sociale problemer i den almene boligsektor.
Nicolai Wammen (S), 2004-06-01:
Jeg vil gerne starte med at kvittere for den del af hr. Albrechtsens indlæg, hvor hr. Keld Albrechtsen sagde, at der rent faktisk er sket forbedringer af det, der lå på bordet fra regeringen, med den aftale, der er lavet.
Da man hørte Dansk Folkeparti tidligere i dag, fik man nærmest det indtryk, at der var sket forværringer, men jeg kvitterer for, at hr. Keld Albrechtsen siger, at der er sket forbedringer, som dog set med hr. Keld Albrechtsen øjne ikke er store nok til, at han kan stemme for forslaget, men dog er et skridt i den rigtige retning.
Men jeg vil spørge, om det ikke er sådan, at når raps, græsser og kløver ikke kan komme ud på de danske marker, når vi får særdeles gode kompensationsordninger for økologerne, og når vi får en bedre informationsindsats osv., er der sket virkelig massive skridt i den rigtige retning.
Så siger hr. Keld Albrechtsen med lidt af et smil på læben, at han godt forstår, at interesseorganisationerne siger, at det ikke er blevet helt så slemt, som man havde regnet med, men helt godt er det nok heller ikke osv.
Til det må jeg bare sige, at meldingen er helt klar fra økologerne.
Martin Lidegaard (RV), 2004-06-01:
Vi har fastlagt nogle rammer og nogle linjer, og vi har med de sidste 6-7 års politik på området skabt en sikkerhed, som ikke fandtes tidligere, og som gør, at nu overskygger potentialerne i den nye teknologi den naturlige respekt for sikkerhed og sameksistens, som vi skal have, og som vi også vil fastholde i det videre forløb.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-06-01:
Det er lige for at få en ting klarlagt, så jeg ikke misforstår noget.
Hr. Martin Lidegaard sagde, at der helst skal udvikles nogle planter, der slet ikke skal sprøjtes med pesticider, og det er måske rigtigt.
Men når vi nu tager roen, som hr. Keld Albrechtsen er så meget imod, er det så ikke rigtigt, at en roe, der ikke sætter stok og sætter frø, ikke er noget problem for sameksistens med en naboroemark, fordi generne ikke spredes, hvis den ikke sætter frø?
Og er det ikke sådan, at den lovgivning, som vi har lavet, fuldstændig sikrer landmænd, der er naboer, selv om de ikke begge to er gmo-landmænd?
Tager lovforslaget rent faktisk ikke netop stilling til, hvordan de forskellige afgrøder i praksis kan sameksistere i landbruget?
Martin Lidegaard (RV), 2004-06-01:
Hr. Keld Albrechtsen har ret i, at vi helst ser - og det tror
jeg sådan set gælder hele vores parti - at der slet ikke skal bruges sprøjtemidler til roer.
Men den slags roer bliver kun til virkelighed, hvis bl.a. Enhedslisten opgiver deres meget hårde kamp mod teknologien som sådan, for det kræver en udviklingsopgave, som ikke sker i de selskaber, som skal sælge sprøjtemidler, men kun sker, hvis vi tør investere i noget offentlig forskning på området.
Men det er altså ikke min opfattelse, at de produkter i første generation, som hr. Keld Albrechtsen henviser til, har brug for mere sprøjtemiddel, mere Roundup, end de tidligere produkter havde, tværtimod.
Der sker en mindre brug af sprøjtemidler.
Det er stadig overhovedet ikke ideelt, men der er trods alt ikke en øget brug af sprøjtemidler, men derimod en mindre brug af sprøjtemidler forbundet med førstegenerationsafgrøderne.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-01:
Det glæder mig da, at hr. Martin Lidegaards begejstring kølnes noget, når vi kommer ned i detaljen og snakker om, hvad det er for planter, der rent faktisk er på bedding i øjeblikket.
Hvis jeg husker ret, drejer de ansøgninger, der ligger
hos Europa-Kommissionen, og som et flertal i Folketinget - som desværre endnu ikke omfatter hr. Martin Lidegaard - er modstander af bliver godkendt, sig først og fremmest om den type gensplejsede planter, som medfører brug af Roundup
Hr. Martin Lidegaard er vel opmærksom på, at Roundup altså kommer ned i grundvandet og i værste fald skaber et kæmpe miljøproblem her i Danmark, og så kan det vel ikke være god miljøpolitik at lukke op for, at der skal postes mere Roundup ud på markerne? Det er lige præcis det, flertallet i Folketinget er i færd med i dag.
Martin Lidegaard (RV), 2004-06-01:
Det forekommer mig, at jeg har haft lejlighed til at diskutere denne sag med hr. Keld Albrechtsen tidligere, men jeg tager den sådan set gerne igen og går et spadestik dybere. For det første har vi nok den opfattelse, at det er svært at adskille første og anden generation fuldstændig fra hinanden.
Der er en grundlæggende teknologi og noget grundforskning, som de to generationer har tilfælles, og med hensyn til kampen om ejerskabet til denne gmo-forskning handler det i høj grad om, at patentrettighederne på området ikke primært tilfalder amerikanske selskaber, men at Europa også kommer med.
For det andet - og det har der været rig lejlighed til at diskutere, også under førstebehandlingen - er der ingen tvivl om, at en del af førstegenerationsplanterne også har miljøfordele i sig.
Det er ikke den form for miljøfordele, som vi ønsker, for vi så jo gerne, at man lavede nogle planter, der slet ikke behøvede at giftsprøjtes, men de har miljøfordele i sig.
Det er rigtigt - det har jeg også udtalt, og det står jeg ved - at når vi kigger på de økonomiske konsekvenser af at indføre gmo på ganske få kvadratkilometer eller kvadratmeter i Danmark, bør erhvervet måske spørge sig selv: Med al den følgelovgivning og alle de følgeordninger, der skal til for at få så lidt, kan det så betale sig?
Er det så prisen værd? Det spørgsmål har vi stillet, og det tror jeg sådan set stadig er relevant at diskutere.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-01:
Jeg ved ikke, om jeg har udtalt mig anderledes end Dansk Folkeparti om det spørgsmål, men selvfølgelig er det bedre med 100 kr. pr. ha end med 60 kr. pr. ha, og bemyndigelserne er også blevet præciseret lidt.
Men problemet er bare, at der altså stadig er nogle bemyndigelser, hvorefter ministeren efterfølgende f.eks. tager stilling til, hvornår en afgrøde må dyrkes, og ministeren fastlægger spredningsaftstande og sådan noget, og her er det vores synspunkt, at den måde at administrere på ikke er tilstrækkelig god.
Hvis man vil gøre det godt, skal man efter min opfattelse gå over til den østrigske model, hvor der tages stilling til hver enkelt mark, og spredningsafstanden fastsættes ud fra de forhold, der rent faktisk eksisterer på den enkelte mark og i det enkelte lokalområde og ikke ud fra et almindeligt, generelt københavnsk cirkulære, som ikke nødvendigvis gælder for naturen ovre i Jylland.
Jeg vil godt anerkende, at ændringsforslagene betyder, at der er sket forbedringer.
Men vi kan stadig ikke stemme for ændringsforslagene, fordi de er ændringsforslag til en model, som vi ikke går ind for.
Det er i hvert fald et forsøg på at svare på hr. Wammens spørgsmål.
Jeg vil godt spørge hr. Martin Lidegaard, om han ikke er opmærksom på, at det, vi snakker om her, er en lovgivning, som man forestiller sig skal omfatte det, man kalder første generation af gensplejsede planter.
Jeg mener, at Det Radikale Venstre har haft den holdning, at første generation ikke duer, for de har ikke nogen særlig nytteværdi, og der er problemer med dem.
Men det er præcis problemerne med de planter, som man hævder skal løses med dette lovforslag, og en af de planter er f.eks. den Roundup-resistente roe, som bl.a. Trifolium har på bedding, og som vil føre til anvendelse af sprøjtemidler i naturen. Hvorfor skelner hr. Martin Lidegaard ikke mellem førstegenerationen og den andengeneration, som han har en vision om kommer engang - nogle gensplejsede planter, som kan bruges til noget - og venter til den tid, hvor han hævder, det vil være forsvarligt?
Er det ikke sådan, at Det Radikale Venstre er sprunget over, hvor gærdet er lavest, og ikke afventer det, som man egentlig mener reglerne skal omfatte, nemlig anden generation og ikke første generation?
Jørn Dohrmann (DF), 2004-06-01:
Hvis man kun ønskede regler på området, var det hele jo så nemt, men det er jo ikke det, man gør her.
Vi har hørt fra andre ordførere, at man simpelt hen ønsker at komme videre.
Man vil have gmo'er udbredt så hurtigt som overhovedet muligt
og ikke alene i det danske samfund
Det er jo i hele Europa, man gerne vil have dem ind.
Det er den ikke på nuværende tidspunkt, og vi har jo allerede set katastrofer.
Men man vil bare ikke erkende, at de kan ske igen, og at gmo'erne så nemt som ingenting kan slippe ud, hvis det skal være. Derfor mener jeg, det er bekymrende, når man siger, at det sådan set bare er nogle tekniske regler, vi skal have på plads, og så kører vi derudad.
Hvorfor ikke få det faglige grundlag i orden, inden man tillader de ting?
Jeg kan da godt forstå de folk, der bliver bekymrede, det er jeg også selv, og derfor siger jeg: Tag det nu stille og roligt.
Hvorfor kan vi ikke vente bare et par måneder mere, inden vi vedtager sådan nogle vigtige regler?
Else Theill Sørensen (KF), 2004-06-01:
Vi ser lidt forskelligt på tingene, men jeg vil gerne have at vide, hvorfor hr. Dohrmann taler om, at det skal hastes igennem, og at man tillader alle mulige gmo'er på alle mulige niveauer.
Der er jo ikke givet tilladelse til en eneste gmo, men der ligger nogle regler for sameksistens mellem de forskellige dyrkningsmetoder, som et stort flertal i Folketinget nu er blevet enige om, og de regler skal være opfyldt.
Det er et spørgsmål om, at Dansk Folkeparti og hr. Dohrmann ønsker at jage en skræk i livet på hele befolkningen og forklare dem, at alle vi andre gør noget ganske forfærdeligt.
Men der er altså temmelig mange, der mener, at det ikke er så forfærdeligt, og det er ikke alene de fleste - det er rigtig mange de fleste.