runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2005-11-25:
Der er ingen tvivl om, at hvis fru Anne Grete Holmsgaard gør alvor af at tage naturen som gidsel i den her sag, så vil der være nogle tidsM022S14321560ALFV.FM Page 1556
Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM punkter, hvor man vil stoppe produktionen af strøm.
Der vil samtidig også være nogle tidspunkter, hvor man kunne bruge den strøm ganske fornuftigt til at få lavet varme gennem elpatroner.
Når jeg nævner, at der er en miljømæssig fordel også på det kvotebelagte område, så skyldes det jo bl.a., at der ikke er kvoter på svovl, at der ikke er kvoter på kvælstof, som der også ville være en reduktion af, såfremt man får reduceret brugen af det.
Ligeledes vil der være CO2-lignende stoffer, som også vil blive reduceret, uanset om der vil være et kvoteområde, som kan sælges videre et andet sted.
Jeg vil bare gerne bede fru Anne Grete Holmsgaard om at læse tabel 16 i lovforslaget, hvor det bliver opstillet, hvilke miljømæssige fordele der er ved lovgivningen, hvis den gennemføres som foreslået, og hvilke miljømæssige fordele der vil være, hvis også PSO-tillægget bliver frataget.
Frank Aaen (EL), 2005-11-25:
Ministeren sagde, at Energistyrelsen og Miljøstyrelsen har været inde over forberedelsen af det her lovforslag.
Jamen det kan jeg også godt læse.
Det, jeg bare i almindelighed og helt fredsommeligt spurgte om, var, om ikke vi kunne få et høringssvar, altså en egentlig vurdering af det samlede lovforslag, fra de to styrelser.
Og det går jeg ud fra at der ikke kan være noget problem i, så der kunne ministeren vel bare sige ja.
Martin Lidegaard (RV), 2005-11-25:
Hvis ikke man vil favorisere nogle bestemte teknologier, hvordan kan det så være, at man kun giver lige præcis elpatronerne den ekstra afgiftsfritagelse?
Det er da at sige ret præcist, at lige netop elpatronerne vil vi gerne favorisere.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Men nuvel, jeg vil bare sige til ministeren, at hvis han ønsker at få en aftale i forbindelse med den næste PSO, så tror jeg, det vil være en rigtig god idé, at ministeren sørger for, at der bliver indkaldt til forhandlinger fra energiministerens side, mens vi forhandler denne lovgivning, så vi ser tingene i sammenhæng, for ellers tror jeg, det bliver svært at få en bred aftale.
Det synes jeg vil være ærgerligt, for vi, der har prøvet at forhandle de store energiaftaler, ved, at der i udgangspunktet kan være langt imellem parterne, men at der også er en ret stærk vilje i de her ting til at prøve at få enderne til at mødes i en samlet og bred energipolitik, der kan bære mange år fremover.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-11-25:
Jeg kan forstå, at hr. Frank Aaen ikke mener, det er noget problem, hvis flyselskaberne lukker eller flytter forretningen til Sverige.
Er hr. Frank Aaen slet ikke bekymret for de mange, mange arbejdspladser i og omkring de danske lufthavne, som i meget stort omfang er besat med ufaglært arbejdskraft, og som vi risikerer simpelt hen flytter ud af landet?
Frank Aaen (EL), 2005-11-25:
Jeg synes, det er utroligt, at regeringen sammen med Dansk Folkeparti mener, at der er råd til at forære ca. 0,5 mia. kr. til flyselskaberne, mens kommunerne holdes i et økonomisk jerngreb.
0,5 mia. kr. om året kunne helt klart bruges meget mere fornuftigt til at renovere skoler og til forbedringer inden for ældreomsorgen og alle de andre steder, hvor velfærden ude i kommunerne er trængt, men her prioriterer man altså sådan, at man i stedet for at give 0,5 mia. kr. til kommunerne forærer pengene til flyselskaberne.
Det koster også for miljøet, og man indrømmer da heldigvis i bemærkningerne, at miljøbelastningen øges på grund af forslaget.
Forslaget om at fremme indførelse af partikelfiltre på dieselbiler er selvfølgelig positivt for miljøet.
Når vi ved, at dieselbiler slår folk ihjel, fordi de ikke er påmonteret partikelfiltre, skulle det for længst have været påbudt ved lov, at der ikke må køre dieselbiler uden filter – bum, færdig!
Men nu skal det jo ikke være sådan, at vi ikke kan tage det med, som dog peger i den rigtige retning, og derfor kunne vi isoleret set godt støtte det forslag.
Men det bliver værre med det næste forslag.
Jeg vil bare gøre opmærksom på, at det hurlumhej, der er lavet med CO2-kvoterne, kan føre til – som der meget rigtigt står i bemærkningerne – at selv om overskudsvarme kan bruges til at afløse fossile brændstoffer og medvirke til at nedbringe CO2-udledningen, er det dog ikke tilfældet, hvis det sker inden for kvoteområdet.
På den måde betyder en miljømæssigt fornuftig ting bare, at nogle andre kan svine noget mere.
Det er det system, man har stillet op, og det er jo fuldstændig godnat.
Vi kan selvfølgelig ikke være med til at forære 0,5 mia. kr. til flyselskaberne, der tilmed øger forureningen, så hvis lovforslaget ikke bliver delt, må vi stemme imod det samlede forslag.
Morten Homann (SF), 2005-11-25:
Dette lovforslag er jo en blandet landhandel, og det er i sagens natur lidt svært at forholde sig til det, når der er elementer, der trækker i hver sin retning.
Men jeg vil i hvert fald hive to af de mest centrale elementer ud.
SF støtter den del, som handler om afgiftsnedsættelse for dieselbiler med partikelfiltre.
Vi havde helst set, at partikelfiltre blev gjort lovpligtige, men som et skridt på vejen er det ganske fornuftigt.
Til gengæld er vi lodret imod afskaffelsen af passagerafgiften, både fordi den er ufinansieret og miljømæssigt uigennemtænkt og i øvrigt bidrager til at øge uligheden i samfundet.
Samlet set
: Hvis lovforslaget ikke deles, vil SF stemme imod forslaget.
Frank Aaen (EL), 2005-11-25:
Ud over det, vi har været inde på i de korte bemærkninger, er det dejlig illustrativt, at man samme dag ønsker at tage penge fra børnefamilier, fra familier, der tjener mindre end 200.000 kr. om året, og give dem til familier, som har råd til at have aktier.
Det er jo dejlig illustrativt, og jeg skal takke for, at regeringen er i stand til på så klar en måde at fremlægge regeringens politik om at øge uligheden i samfundet.
Så til selve lovforslaget: Vi synes for det første ikke, det er nogen forenkling, fordi det her også er fyldt med overgangsregler, undtagelser og alt muligt andet, som gør, at vores skattelovgivning i almindelighed er ualmindelig kompliceret.
Det er jeg grundlæggende imod.
Jeg mener i virkeligheden, at indkomst, man har fået ved ikke at lave noget, da som et minimum bør beskattes mindst lige så hårdt som indkomst, man har svedt for at få fat i.
Det er et grundlæggende princip, vi altid har haft i Enhedslisten, at selvfølgelig skal indkomster fra værdipapirer beskattes mindst lige så hårdt som indkomster fra lønarbejde, og derfor vil vi selvfølgelig ikke være med til at stadfæste noget, der er det modsatte.
Vi kan ikke støtte lovforslaget.
Morten Homann (SF), 2005-11-25:
Jeg tror, man skal være enten blind eller uopmærksom, hvis ikke man har opdaget det lidt groteske i, at vi samme dag behandler et forslag fra regeringen om at skære på børnefamilierne og dette forslag, som går ud på for stort set det M022S14321560ALFV.FM Page 1533 Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM samme beløb at give en lettelse ikke bare til aktionærerne, men typisk til de mest velstående aktionærer overhovedet.
Det er nogle penge, som absolut går den forkerte vej fra nogle af de dårligst stillede til nogle af de mest velstillede i det her samfund.
De ændringer, der ligger i det her forslag, gavner jo, selv om der også er forenklinger i det, først og fremmest de største aktionærer og de flittigste spekulanter på bekostning af småsparerne.
SF er tilhænger af, at man har en enkelt sats for al aktieindkomst på 28 pct., men at man samtidig medregner aktieindkomsten i grundlaget for topskatten.
På den måde får man et meget enkelt system, men et system, som også er socialt retfærdigt, så småsparerne ikke bliver ramt, men at storaktionærerne kommer til at betale det i skat, som andre store lønmodtagere må betale.
Jeg vil også godt pege på, at der ligger nogle muligheder i forslaget for at udnytte de overgangsordninger, som af hensyn til skattestoppet er lagt ind i forslaget, og som gør det væsentlig mindre enkelt, end det kunne have været.
Der var f.eks. muligheden for, at man som aktionær i dag kan sørge for at sælge ud af sine aktier, herunder de tabsgivende aktier, indtil man netop kommer ned under 100.000-kroners-grænsen.
Tilsvarende er der jo også mulighed for, at folk, der ikke har aktier, kan udnytte overgangsordningerne ved at købe ind op til lige under 100.000-kroners-grænsen for dermed at have mulighed for at sælge aktierne skattefrit på et senere tidspunkt.
Så selv om der er forenklinger i det her, har man valgt nogle overgangsordninger af hensyn til skattestoppet, som bestemt gør det meget kompliceret, og som altså også giver nogle muligheder for udnyttelse.
Samlet set et forslag, som klart trækker i den forkerte retning, og som SF vil stemme imod.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-11-25:
Et godt og konstruktivt samarbejde mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre er baggrunden for fremsættelsen af en tiltrængt modernisering og forenkling af loven om aktieavancebeskatningen.
Den nuværende lov er uforståelig for investorer i aktier, og skattelovene har ofte været årsag til køb og salg af aktier og ikke den naturlige årsag, nemlig aktiekursen.
Hovedårsagen til Det Radikale Venstres deltagelse i lovforslaget har netop været at ændre adfærden hos aktionærerne, således at køb og salg ikke skal være begrundet i skattelovene.
Det har også været vigtigt at gøre loven forståelig for de fleste og ikke kun for professionelle, således at også alle andre kunne investere i aktier og dermed tilføre dansk erhvervsliv risikovillig kapital, der kan skabe vækst, konkurrenceevne og udvikling af det danske samfund.
Derfor er lovforslaget blevet omskrevet, således at det både er logisk, forståeligt og fremmer investeringer i aktier.
Lovforslaget afskaffer 100.000-kroners-reglen, men tager hensyn til de ca. 900.000 småinvestorer, således at de ikke mod deres begrundede forventning beskattes af deres aktieavance.
Derudover fjernes 3-års-reglen, hvilket også er både en administrativ lettelse og en ændring af aktieejernes adfærd.
Der har været ønsker om, at også beskatningen burde nedsættes med forslaget.
Det har ikke været et emne i diskussionerne, hvilket har været vigtigt set fra radikal side, idet vi ikke ønsker at begunstige aktieejerne yderligere, men hellere og med væsentlig større vægt vil satse på en sænkning af beskatningen af arbejdsindkomsterne.
Det har også været vigtigt for Det Radikale Venstre, at finansieringen af lovforslaget er socialt afbalanceret, ikke en del af sociale nedskæringer, idet beløbet på ca. 85 mio. kr. er en del af beskatningen af frigivne midler i forsikringsbranchen plus erhvervsgebyrer.
Alt i alt er det et godt forslag, der er opstået i et godt forhandlingsklima, og jeg vil gerne takke skatteministeren for det gode samarbejde. Det Radikale Venstre vil deltage positivt i udvalgsarbejdet.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-11-25:
Der er jo netop en årsag til, at man har en høringsrunde, og den er selvfølgelig, at vi under udvalgsarbejdet skal se på, om vi kan gøre det her forslag endnu bedre, end det allerede er.
Men jeg er nødt til at minde hr. René Skau Björnsson om, at det er frygtelig meget nemmere at lave ændringer, hvis man sidder ved bordet og ikke bare bliver væk.
Så jeg håber, at Socialdemokraterne nu vil gå konstruktivt ind i lovarbejdet og ikke bare forsvinde fra processen.
René Skau Björnsson (S), 2005-11-25:
Jeg er glad for, at fru Dyremose erkender, at der er andre, der peger på de problemer, som jeg som ordfører for Socialdemokratiet også har peget på med overgangsreglerne, og det er jo en af hovedårsagerne til, at vi vil have mere tid også under udvalgsarbejdet til at se, om vi kan få nogle ændringer af det forslag, der ligger på bordet nu.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-11-25:
Det er helt rigtigt, at jeg er meget begejstret for det her.
Som jeg startede min ordførertale med at sige, er det god gammel konservativ politik, vi i dag gennemfører, og det kan jeg jo kun være begejstret for.
Med hensyn til overgangsordningen er det da rigtigt, at det ville være enklere ikke at lave den, M022S14321560ALFV.FM
Page 1532
Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM
men jeg vil ikke være med til pludselig at lægge en beskatning på nogle mennesker, der i god tro til, at de ikke skulle betale en skat, har købt og investeret i nogle aktier, og derfor synes jeg, det er i orden.
Må jeg i øvrigt minde om, at det absolut ikke er meget anderledes end den overgangsregel, Socialdemokraterne lavede i 1998 for boligejerne, hvor man heller ikke ønskede at udsætte daværende boligejere for de ændringer, man lavede, Det var en ordning, som kommer til at køre lige så længe som denne overgangsordning.
Så det er helt almindeligt, at man gør sådan.
René Skau Björnsson (S), 2005-11-25:
Vi kan jo høre, at fru Charlotte Dyremose synes, det er fantastisk gode lovforslag, men jeg vil gerne have fru Charlotte Dyremose til at bekræfte, at flere af høringssvarene faktisk peger på, at der er nogle problemstillinger.
Specielt angående overgangsordningen siger flere, som jeg også var inde på, at den kan give problemer og medføre noget bureaukrati, og der er også risiko for, at der åbnes for nye spekulationsmuligheder.
Fremgår de konklusioner ikke af nogen af de høringssvar, vi har fået til lovforslagene?
Charlotte Dyremose (KF), 2005-11-25:
Hr. Frank Aaen kan påstå, hvad hr. Frank Aaen vil, men sandheden er den, at forslagene er fuldt finansieret, og de er faktisk finansieret af erhvervslivet.
Derfor kan det undre, at hr. Frank Aaen ikke er glad for dem, for det plejer jo at være hr. Frank Aaens kop te.
Med hensyn til om det er enklere: Skal jeg forstå det sådan, at Enhedslisten er imod forslagene, fordi de gør noget meget kompliceret mindre kompliceret?
Det Konservative Folkeparti kunne godt foreslå yderligere forenklinger af aktieavancebeskatningen, men jeg synes faktisk, der her er taget et utrolig flot skridt, der netop kommer til at betyde, at helt almindelige mennesker får langt nemmere ved at vurdere skattereglerne og dermed få medejerskab til aktierne i Danmark.
Det synes jeg faktisk der er grund til at glæde sig over.
Frank Aaen (EL), 2005-11-25:
Nu kan fru Charlotte Dyremose jo godt skrue stemmen vældig højt op, men vi har altså for få timer siden behandlet et lovforslag, der tager 77 mio. kr. fra de familier, der tjener under 200.000 kr. om året, og her giver man pengene til de familier, der har råd til at købe aktier.
Det er da til at få øje på den sammenhæng.
Jeg er glad for, at fru Charlotte Dyremose indrømmer, at det ikke er nogen nem lovgivning, for det kunne man godt få indtryk af lidt tidligere.
Den er stadig et morads, det bliver den ved med at være, og derfor vil vi allerede næste år se skatteministeren fremsætte nye forslag på området
, fordi det fortsat er et morads.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-11-25:
Jeg vil meget gerne svare på hr. Frank Aaens løgnagtige påstand om finansieringen af forslagene.
Sandheden er, at der er lavet en meget klar aftale om, at forslagene faktisk skal finansieres af noget af det, hr. Frank Aaen sætter så stor pris på, nemlig gebyrer til erhvervslivet.
De er helt nøjagtigt finansieret af skadeselskabernes ændrede hensættelsesregler, af øgede gebyrer på forskellige ordninger for erhvervslivet og af forhøjede bøder ved kiosksvindel, og derfor er de faktisk finansieret på en måde, som burde få hr. Frank Aaen til at støtte i hvert fald den del af dem.
Vi andre kunne konstatere, at vi måtte finde en finansiering, og vi fandt den altså de steder, jeg lige har nævnt.
Med hensyn til det andet spørgsmål er der ingen, der har sagt, at aktieavancebeskatningen er en lille, enkel sag.
Jeg kan bare konstatere, at den med forslagene her bliver langt mere lettilgængelig, fordi vi, som jeg prøvede at illustrere, går fra, at man skal forholde sig til 22 forskellige kasser for hvornår, hvor længe og hvor meget, til nu kun at skulle forholde sig til 5.
Det kalder jeg en betydelig forenkling.
Frank Aaen (EL), 2005-11-25:
Jeg behøver jo ikke spørge fru Charlotte Dyremose om det, at man tager penge fra de børnefamilier, der tjener under 200.000 kr. om året, for at give pengene til familier, der ejer aktier, for det er jo en del af Det Konservative Folkepartis poliM022S14321560ALFV.FM Page 1531
Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM tik, som går ud på at øge uligheden i samfundet.
Det er der altså ingen grund til at spørge til.
Men grunden til, at jeg gerne vil stille spørgsmål, er udtalelsen om, at det er en forenkling, som gør, at enhver borger nemt kan sætte sig ind i, hvad det går ud på.
Lovforslagene indeholder altså tilsammen ca. 200 sider, som indeholder bestemmelser af denne karakter
: Gevinst og tab ved afståelse af aktier og andelsbeviser og lignende værdipapirer, der er forbundet med brugsret til en beboelseslejlighed i en ejendom med mere end to beboelseslejligheder, er skattefri, når beboelseskrav m.m. jf. ejendomsavancebeskatningslovens § 8, stk. 4 er opfyldt.
Er det en forenkling?
Er det nemt at forstå?
Mikkel Dencker (DF), 2005-11-25:
Jeg kan godt huske, at der tidligere på dagen blev behandlet et forslag om boligstøtten, for jeg har siddet og fulgt med i fjernsynet i løbet af dagen for at se, hvornår jeg skulle herned.
Men at det har noget med børnefamilierne at gøre, har jeg svært ved at genkende.
Frank Aaen (EL), 2005-11-25:
Ja, det anerkender jeg, men så må jeg selvfølgelig gå til ministeren angående det holdningsmæssige i at tage fra børnefamilierne for at give til aktieejere.
Det synes jeg simpelt hen skriger til himlen, og man gør det oven i købet samme dag.
René Skau Björnsson (S), 2005-11-25:
Jeg vil godt sige, at Venstres ordfører også har glemt at skrive en undskyldning til den danske befolkning for, at regeringen nu endnu en gang bryder det, den kalder skattestoppet.
Regeringen indfører her i dag en ny skat for småaktionærerne i Danmark, så en undskyldning skulle man også have skrevet.
Vi Socialdemokrater har i mange år arbejdet for at få nogle mere enkle og mindre bureaukratiske regler for beskatning af avancer på aktier, og derfor gik vi positivt ind i arbejdet med at lave nye regler på området.
Vi sagde som bekendt nej tak til at være med i forliget om den nye aktieavancebeskatningslov, men som så mange gange før arbejdede vi hårdt og konstruktivt ved forhandlingsbordet, og som så mange gange før valgte vi den ansvarlige oppositionspolitik, hvor man stiller spørgsmål og bekymrer sig om den konkrete lovudformning.
Når vi ikke er med i aftalen på dette område, skyldes det primært to forhold.
Det ene handler om den konkrete lovudformning, og det andet handler om sammenhængen med den øvrige finanslov.
Vi mener, der er en del, der tyder på, at regeringen er i gang med at sammenstrikke en lov, der er lige nøjagtig så besværlig og bureaukratisk som den gamle.
F.eks. vil mange aktier være omfattet af de gamle regler, selv efter at lovforM022S14321560ALFV.FM Page 1528
Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM slaget er trådt i kraft den 1. januar, simpelt hen fordi de er købt før den 1. januar.
Vi har ikke kunnet få regeringen til at svare på, hvor meget ekstra administration der er forbundet med det.
Regeringen havde meget travlt med haste det igennem, netop fordi det er en del af finanslovaftalen, men vi har ikke villet være med til at lave forlig bare for forligenes egen skyld.
Som flere af høringssvarene også peger på, vil der være meget bureaukrati og administrativt bøvl forbundet med den foreslåede ordning.
Borgernes mulighed for at gennemskue, hvilke regler der gælder for deres aktier, bliver absolut ikke bedre med de nye regler, og vi er også bekymrede for, om forslaget vil åbne nye spekulationsmuligheder.
Det er som sagt ikke kun de tekniske uklarheder, der bekymrer os.
Netop fordi lovforslaget er en følge af finanslovaftalen giver det god mening, at vi forholder os til lovforslaget i en samlet kontekst.
Det er jo helt indlysende, at når der bruges 85 mio. kr. på at gennemtrumfe en lovændring, har det konsekvenser for den øvrige del af finansloven, og vi Socialdemokrater vil simpelt hen ikke være med til at give skattelettelser til aktiemillionærerne, samtidig med at der bliver skåret i børnepengene og i boligstøtten, som vi har været vidne til tidligere i dag.
Det er altså med udgangspunkt i så vel lovforslagets konkrete udformning som dets sammenhæng med den øvrige finanslov, at vi Socialdemokrater ikke kan støtte forslaget, som det foreligger her.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-11-25:
Hr. René Skau Björnsson siger, at man ikke har kunnet få svar på en masse spørgsmål, og at man var nødt til at blive væk, men jeg kan ikke sige andet, end at jeg som en af dem, der sad omkring forhandlingsbordet, undrede mig en lille smule over, at hr. René Skau Björnsson lige pludselig forsvandt, for det var jo ikke sådan, at hr. René Skau Björnsson ikke kunne få svar og derfor måtte gå.
Det var sådan, at han udeblev og ikke forsøgte at få svar på spørgsmålene, og hvorfor forsøgte han ikke det?
er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Nu er der jo gået nogen tid, og har ordføreren forsøgt at få svar i den tid?
René Skau Björnsson (S), 2005-11-25:
Jeg forsøgte rent faktisk at stille nogle spørgsmål, og jeg fik også nogle svar, der gjorde mig klar over, at det ville være nødvendigt med en byge af nye spørgsmål, som jeg ud fra den korte tidshorisont, vi havde, vurderede ikke kunne blive besvaret.
Vi ville ikke kunne få alle problemstillinger belyst, og derfor valgte jeg at skrive til skatteministeren den dag, vi skulle have haft et møde og en af de sidste forhandlinger.
Jeg skrev, at det her turde vi simpelt hen ikke gå med til.
Vi ville være sikre på, at lovforslaget ikke medførte mere bureaukrati og mere besvær, og vi mente ikke, at vi på det tidspunkt kunne forsvare at indgå forlig, når tidsfristen var så kort som den, der var angivet.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-11-25:
Ordføreren kan altså bekræfte, at man ikke kom til de sidste møder og forsøgte at få svar på spørgsmålene, men bare udeblev.
Det andet er, at forslagene jo nu skal gennemgå tre behandlinger.
Er der nogen som helst mulighed for, at man vil forsøge at få afklaret spørgsmålene og ende med at se positivt på disse ganske fremragende forslag, eller har man bare besluttet sig for ikke at være med?
René Skau Björnsson (S), 2005-11-25:
Det er klart, at vi vil arbejde meget konstruktivt i det videre forløb under udvalgsarbejdet og stille de spørgsmål, vi nu engang har, og endnu en gang vurdere lovforslagene i den fulde sammenhæng.
Den samlede kontekst lærer vi at kende i disse uger, inden finansloven skal stemmes igennem, og den vejer tungt i vurderingen af lovforslagene her.
Jeg synes, hr. Mikkel Dencker skulle prøve at læse høringssvarene igennem endnu en gang.
I hvert fald en fjerdedel af dem påpeger, at man tvivler meget på, at forslagene vil mindske det bureaukrati, det administrative bøvl og den uigennemsigtighed, der er i den nuværende lovgivning med hensyn til reglerne for småaktionærerne.
Det er trods alt en meget, meget stor del af danskerne, der har aktier.
917.000 danskere er i dag småaktionærer, og de vil ikke komme til at opleve enklere regler.