Bendt Bendtsen (KF), 2002-12-10:
Først vil jeg forholde mig til ændringsforslaget og derefter til resten af lovforslaget.
Der er blevet stillet et ændringsforslag ved tredjebehandlingen af lovforslag nr. L 58.
Der er tale om en lovteknisk præcision af det aftalte pristillæg på 17 øre pr. kWh for skrotningsbeviser, der også i 2003 kan gives til nye vindmøller.
Det følger af lovforslaget, at vindmøller, som bliver nettilsluttet her den 31. december 2002, går over til at få markedspris og pristillæg på 10 øre pr. kWh.
Det har ikke været meningen, at vindmølleejerne skal være afskåret fra at få pristillægget for skrotningsbeviset for vindmøller, som bliver nettilsluttet senest den 1. januar 2004.
Da det ikke fremgår af loven selv, har der imidlertid været tvivl om, hvilket man er blevet oplyst om, hvorvidt skrotningsbeviserne kan anvendes for nye vindmøller, som bliver nettilsluttet efter den 31. december i år.
Formålet med ændringsforslaget er således at gøre det klart, at pristillægget stadig væk kan ydes for skrotningsbeviser for vindmøller nettilsluttet frem til den 1. januar 2004.
Jeg vil gerne sige til hr. Svend Auken, at det er jo ikke, fordi man ikke vil komme med det, men man er ikke færdig med det.
Endnu en gang: Jeg har hørt kritikken, og det er selvfølgelig også berettiget, at når vi ikke leverer til tiden, får vi kritik for det.
Det er ikke lykkedes at levere varen til tiden.
Jeg vil også sige, at i går blev der jo nået til det, vi kalder politisk enighed, om CO2-kvotedirektivet, og det synes jeg også er noget, der må indgå i de kommende drøftelser.
Ifølge aftalen af 19. juni skal drøftelserne af den danske klimastrategi også ske på baggrund af en afklaring af EU-drøftelserne.
Når beslutningsgrundlaget så er fremlagt, skal aftaleparterne jo drøfte størrelsen af en miljøbonus. Ordførerne har spurgt meget tæt ind til i dag, om ministeren dog ikke kan angive en størrelsesorden.
Jeg har hele tiden sagt, at det kan ministeren ikke, selv om ministeren godt vil, for hvis jeg lover et eller andet fra Folketingets talerstol, og det ikke bliver resultatet, så ved jeg godt, hvem der står med ansvaret, så har jeg jo vildledt Folketinget og alt muligt andet.
Jeg kan bare sige, at der vil blive indledt forhandlinger om størrelsen på miljøbonus, når beslutningsgrundlaget ligger der, og når størrelsen af miljøbonus er afklaret, vil beløbet kunne optages i elforsyningsloven ved en lovændring snarest derefter. Hr. Svend Auken stiller nogle konkrete spørgsmål om, hvad der sker med hensyn til elforsyningsvirksomheder, der nu bliver afhændet.
Til det kan jeg sige, at da vi behandlede forslaget fra oppositionen her i Folketingssalen om det, jeg i daglig tale vil kalde en dobbelt lex NESA, måtte jeg jo konstatere, at regeringen ikke rigtig havde flertal her i salen.
Men det var også svært at finde ud af, hvad man mener i resten af Folketinget, for nogle ønsker nærmest lex NESA afskaffet, og nogle ønsker en dobbelt lex NESA.
Det konkrete spørgsmål er: Hvad sker der, hvis der handles før?
Jeg vil sige, at det er meget svært at give et helt klart svar på det i dag.
Vi har søgt at få en afklaring på det her område, og det får vi.
Vi har haft store diskussioner her i Folketingssalen og i udvalget om, hvordan vi håndterer det, når en kommune begynder at afhænde nogle værdigoder.
Det kunne jo være en debat, der kunne dreje sig om ejendomme, men nu er det så elforsyningsvirksomheder, det drejer sig om.
Jeg har sagt og har udsendt en pressemeddelelse om, at jeg indkalder samtlige Folketingets partier til en drøftelse af spørgsmålet i januar måned.
Så må vi se, om enderne kan nå sammen i et forlig på tværs af Folketingssalen om, hvordan vi håndterer denne problemstilling.
Så kan man diskutere, om der skal lovgives med tilbagevirkende kraft eller ej.
Men der er jo ikke rigtig nogen, heller ikke ude på markedet, der ved i dag, hvordan det hele spænder af, og derfor er der også en forventning på markedet om, at der kommer en afgørelse.
Det vil jeg arbejde på at vi får, og jeg vil begynde drøftelserne, når vi kommer ind i januar måned.
Hr. Svend Auken spørger til støtten lige nu, hvor elprisen er høj på eksportmarkederne, og der er nogle, der tjener godt med penge.
Fru Anne Grete Holmsgaard talte om vore internationale forpligtelser og om selve proceduren omkring udsættelsen.
Den må jeg jo tage på min kappe.
Nu forventer jeg ikke, at man sidder her sidst på dagen og om aftenen - det gør ministeren
indimellem -
men selvfølgelig skulle man have haft den orientering, før man hørte den andetsteds fra.
Med hensyn til forsyningssikkerheden kan jeg sige, at regeringen er også optaget af, at der er forsyningssikkerhed på energiområdet.
Vi ved også, at man i EU i de kommende år bliver mere og mere afhængig af energi udefra, og derfor er det jo beklageligt, at vi ikke har kunnet få en energidialog med Rusland, i hvert fald ikke i de de seneste måneder.
Det har ikke været muligt, og det bliver det nok heller ikke lige i disse uger.
Hr. Martin Lidegaard forventer, at regeringen lever op til, at der skal bygges havmøller, og at der stadig skal satses på vindkraft.
Jeg tror faktisk, jeg under hele forløbet har givet til kende, at jeg forventer, at der kan komme et udbud på havmøller, men jeg har også tilkendegivet meget tidligere, at det skal ske på mere kommercielle vilkår end i den tidligere regerings tid.
Jeg mener også, som udtrykt af Venstres ordfører, at der er en fremtid for havmøller. Effektiviteten bliver større og større, og vi ved allerede nu, at prisen for en kWh på de nye havmøller bliver lavere og lavere.
Lige i øjeblikket er det ikke faldende energipriser i Europa, vi kan se, men en liberalisering skulle gerne trække priserne i den retning, hvilket jeg selvfølgelig heller ikke er i tvivl om.
Men det er svært at spå, især om fremtiden.
Fru Bodil Kornbek kvitterede for ændringsforslagene, og jeg havde selvfølgelig heller ikke forventet ret meget andet.
Hvor ligger miljøbonussen?
Det har været det gennemgående fra hele oppositionen, om jeg kan komme med et bud på, hvor den ligger.
Jeg har sagt i udvalget, og jeg vil gerne gentage det i dag her fra Folketingets talerstol, at det kan jeg ikke.
Vi har en klimaredegørelse, der kommer et beslutningsgrundlag, så skal vi have en diskussion om det, og når beslutningsgrundlaget er fremlagt, skal aftaleparterne drøfte størrelsen af miljøbonussen.
Det er det, der står i aftalen, og jeg beklager, at jeg ikke har kunnet levere varen pr. 1. december.
Men når det er sagt, så mener jeg jo faktisk, man skal glæde sig over, at der i dag ligger en aftale, som både den enkelte forbruger og virksomhederne får gavn af, fordi der bliver bedre mulighed for at drive virksomhed og lign. til nogle priser, der er anderledes end dem, der egentlig var lagt op til.
Det er vi fra regeringens side faktisk glade for, for det betyder noget for dansk erhvervsliv, og det betyder noget for forbrugerne.
Jeg ved godt, at på de enkelte politikområder er der generelt en del afstand mellem regeringen og oppositionen, men jeg synes faktisk, der ligger en aftale her, som er til gavn for hele Danmark.