Ove Hygum (S), 1998-12-04:
Der er tre årsager til den sene behandling her i aften.
Regeringen er blevet beskyldt for at spekulere i tidspunktet
for lovforslagets behandling.
Der er tre årsager.
Den første årsag er, at de foregående lovforslag har taget den tid, de gjorde.
En anden styrende faktor har været lovforslagets nummer, og den tredje er ministerens anciennitet.
Så enkelt er det.
Det er der sådan set ikke grund til at gøre noget større nummer ud af.
Om den meget mere tunge anden etape, der omhandler den nye ordning, kan man sige, at lovforslaget er under udarbejdelse, og med den måde, elementerne er delt op på, sikrer vi en forsvarlig behandling af en meget kompliceret sag.
I forhold til de bemærkninger, der har været i dag fra visse ordførere, og i forhold til den debat, der har været ude i offentligheden i den senere tid, synes jeg, det er vigtigt at trække frem, at da efterlønsordningen blev indført i 1979, var der også et bredt flertal bag, nemlig Socialdemokratiet, Venstre, Det Radikale Venstre, CD og SF. Jeg synes alligevel, det er tankevækkende, at nogle af dem, der i øjeblikket råber højest i den offentlige debat, har deres rod eller udgangspunkt i partier, som i hvert fald ikke stemte for indførelsen af efterlønnen.
Det handler om DKP og VS.
Men lad nu det ligge.
Jeg er meget glad for, at et bredt flertal i Folketinget også står bag den samlede efterlønsreform, fordi vi herigennem har skabt sikkerhed for, at efterlønsordningen er sikret i mange, mange år frem i tiden. Jeg tror, vi alle kan være enige om, at der nu er behov for at skabe ro om efterlønnen, at fjerne den usikkerhed, der har bredt sig i befolkningen.
Jeg er også meget tilfreds med, at der er enighed om en modernisering af efterlønsordningen.
Det er vigtigt at understrege, at efterlønsordningen er et af vore arbejdsmarkedspolitiske instrumenter.
Den må derfor tilpasses udviklingen på arbejdsmarkedet.
Derfor vil efterlønsordningen blive ændret, sådan at det bliver mere attraktivt for de ældre at blive længere på arbejdsmarkedet, enten på fuld tid eller ved at nedtrappe deres arbejdstid, hvad der i øvrigt fuldt ud ligger i forlængelse af det regeringsgrundlag, der blev offentliggjort den 23. marts.
Det foreliggende lovforslag er som sagt første etape af reformen.
Der indføres fra 1. januar 1999 et efterlønsbevis.
Jeg håber, at nogle af de medlemmer, som allerede efter de gældende regler kunne være gået på efterløn, hermed får mod på at blive lidt længere på arbejdsmarkedet.
Beviset sikrer også ret til efterløn på mindst det beregningsgrundlag, medlemmet har ved udstedelsen af beviset.
Beregningsgrundlaget er den indtægt, der efter loven danner grundlag for beregning af efterlønnen.
De rettigheder, der indeholdes i efterlønsbeviset, vil efter Justitsministeriets vurdering betragtes som en ejendomsret, der nyder beskyttelse efter grundlovens § 73.
Et senere lovindgreb i disse rettigheder anses derfor at ville udgøre ekspropriation.
Jeg siger det ikke mindst, fordi der her fra denne fornemme talerstol har været gjort forsøg på at udvande betydningen af efterlønsbeviset.
Lovforslagets andet hovedelement, bidragsforhøjelserne, får nok ikke samme positive modtagelse, men jeg må understrege, at partierne bag finanslovaftalen er enige om, at den kraftige stigning i antallet af efterlønsmodtagere og ikke mindst den forventelige stigning gør det nødvendigt at forhøje bidraget.
Der har været rejst megen kritik af, at bidragsforhøjelserne efter lovforslaget skal træde i kraft allerede den 1. januar 1999.
Regeringen har naturligvis været opmærksom på, at den foreslåede bidragsreform ikke er helt let at køre ind. Vi har også været opmærksomme på, at de enkelte medlemmer skal have tid til at overveje, om de ønsker at betale det nye særlige efterlønsbidrag.
Derfor har vi også i lovforslagets bemærkninger lagt op til, at der i indkøringsperioden kan åbnes for en administration i kasserne, der giver mulighed for såvel efter- som tilbagebetaling af efterlønsbidrag.
Regeringen har forståelse for kassernes problemer med at køre det nye bidragssystem ind; vi er i dialog med kasserne, vi er ved at se på, om der er behov for tekniske justeringer, som kan imødekomme kassernes synspunkter.
Jeg vil inden så forfærdelig længe modtage en redegørelse herom, og på den baggrund vil vi naturligvis forholde os til de tekniske problemstillinger.
Jeg vil gerne afslutningsvis sige tak for den del af debatten, der har handlet om det foreliggende lovforslag.
Jeg glæder mig til debatten om den nye efterlønsordning og til, at det næste efterlønsforslag kommer til behandling.