Susanne Clemensen (CD), 2000-03-28:
Lovforslaget indeholder to elementer, hvoraf det første er en opfølgning på finanslovaftalen for i år, nemlig om større betalingssikkerhed for udbetaling af dagpengegodtgørelse for 1. og 2. ledighedsdag, og det andet element drejer sig om harmonisering af fradragsreglerne for personer, der modtager uddannelsesgodtgørelse, således at fradrag for arbejde og indtægter her svarer til reglerne for fradrag for arbejde og indtægter i dagpenge og efterløn.
Hvad angår det sidste element, om ændring af fradragsreglerne for ledige, der modtager uddannelsesgodtgørelse, og som har arbejde ved siden af, er det rart at konstatere, at arbejdsministeren nu vil ændre reglerne, således at arbejdsindtægterne fremover ikke fratrækkes krone for krone i uddannelsesgodtgørelsen, og det vil vi gerne kvittere for.
Jeg har tidligere spurgt arbejdsministeren - og det tror jeg også Arbejdsmarkedsudvalget har - om baggrunden for reglerne, da jeg på det tidspunkt ikke kunne se nogen grund til at begrænse folks mulighed for at tage supplerende arbejde ved siden af uddannelsesgodtgørelsen.
I arbejdsministerens svar til mig i foråret i fjor
kunne jeg desværre ikke spore en ændret holdning til det spørgsmål, men bedre sent end aldrig vil jeg sige til arbejdsministeren.
I hvert fald er det jo også kendt, at ledigheden i foråret 1999 var meget lav.
Jeg håber blot ikke, det betyder, at hvis arbejdsløsheden stiger, vil arbejdsministeren ændre reglerne igen, for efter min opfattelse kan der være gode grunde til at have deltids- eller vikararbejde ved siden af uddannelsesgodtgørelsen.
Vi ved jo f.eks., at praktisk arbejdserfaring inden for det område, hvor en person er i gang med at uddanne sig, faktisk er en ekstra positiv faktor, når vedkommende skal ud at finde sig et job, efter at uddannelsen er gjort færdig. Hvad angår det første element, som skal sikre
arbejdstagerne en større sikkerhed for udbetaling af dagpengegodtgørelse for første og anden ledighedsdag
, de såkaldte G-dage, vil jeg gerne slå fast med syvtommersøm, at vi i CD fortsat er tilhængere af, at G-dagene afskaffes. Uanset hvordan man vender og drejer det, er G-dagene efter vores opfattelse besværlige at have med at gøre, både for arbejdsgiverne, de ansatte, de ansattes a-kasser og den offentlige administration som f.eks. Arbejdsmarkedets Ankenævn, for slet ikke at nævne, at de helt sikkert lægger en dæmper på virksomhedernes lyst til at ansætte flere medarbejdere end strengt nødvendigt.
Man beder hellere de allerede ansatte medarbejdere om at arbejde over i stedet for, og man bruger ufaglært arbejdskraft i stedet for faglært arbejdskraft.
Afskaffelse af G-dagene er altså fortsat noget, som vi har på dagsordenen, og jeg kan også annoncere, at vi vil forsøge at gøre noget under de kommende finanslovforhandlinger med det formål at få G-dagene fjernet.
Det ønsker vi i CD at gøre noget ved, og det er også derfor, vi er gået med til dette forslag, der jo altså, som jeg påpegede tidligere, er et af elementerne i finanslovaftalerne for i år.
Det er noget nyt for os, og det gør, at vi vil se på sagen igen under udvalgsbehandlingen.
Der er dels spørgsmålet om problemets omfang, dels spørgsmålet om det administrative bøvl for de private virksomhedsejere og i det hele taget det argument, der er kommet frem om, at man risikerer at lave en ordning, som faktisk koster flere penge at administrere end dem, som skal kræves ind.
Det er nyt for os, og derfor vil vi gerne kigge nøje på det under udvalgsbehandlingen for at se, om der ikke var en mulighed for at imødekomme noget af den kritik, der er kommet til forslaget.
Så vil jeg gerne slutte med at kvittere for, at De Konservative går så positivt ind i arbejdet og gerne vil være med til at se på, hvordan der kan finde en bedre model for, hvordan arbejdstagerne kan sikres deres godtgørelse.
I CD har vi naturligvis også en klar interesse i, når nu G-dagene er der, at arbejdstagerne også får deres penge.