Keld Albrechtsen (EL), 1999-11-03:
Jeg vil gerne starte med at takke hr. Kim Behnke, hr. Knud Erik Hansen og hr. Thulesen Dahl for en positiv modtagelse af forslaget, og jeg kan straks sige med hensyn til de supplerende forslag, hr. Kim Behnke stiller, at dem
er jeg ganske enig i bør inddrages.
Hr. Kim Behnke kom også ind på et grundlæggende problem, som vi selvfølgelig også overvejer i Enhedslisten hvordan vi tackler, nemlig spørgsmålet om, at tiden bestemt ikke er inde til at holde en folkeafstemning.
Og det vil jeg gerne supplere lidt med også i sammenhæng med et spørgsmål, som jeg var inde på til hr. Jacob Buksti, nemlig spørgsmålet om grundlovsredegørelsen, for vi ved jo, at betingelserne for deltagelse i euroen bliver lavet om på regeringskonferencen.
Derfor er det selvfølgelig klart, at nogen endegyldig konklusion for det første på spørgsmålet, om man overhovedet skal have en folkeafstemning om euroen, dernæst på spørgsmålet om grundloven, jo først kan drages, når vi kender resultatet af regeringskonferencen, for alt andet ville jo være at føre befolkningen bag lyset.
Hvis man begyndte at lave en folkeafstemning om euroen, inden man har taget stilling til resultatet, inden man har taget stilling til regeringskonferencen, ja, så ved man jo i realiteten ikke, hvad man stemmer om.
Så stemmer man om en euro, der vil blive lavet om ganske kort tid efter en folkeafstemning.
Så af elementære demokratiske og grundlovsmæssige årsager må en eventuel beslutning om en folkeafstemning selvfølgelig afvente regeringskonferencen og efter min opfattelse også en folkeafstemning om regeringskonferencen. Jeg håber, hr. Jacob Buksti kan give tilsagn om på Socialdemokratiets vegne, at en sådan fremgangsmåde selvfølgelig vil være et basalt demokratisk krav.
Det bringer mig så over til indholdet i en grundlovsundersøgelse.
Jeg har godt forstået på debatten, hvad flertallet vil og ikke vil, men jeg håber så, vi i Europaudvalget kan blive enige om, at det, som mangler i den undersøgelse, som Rådet for Europæisk Politik gennemfører - og den er vi glad for bliver gennemført; det vil jeg gerne understrege - er, at vi kan få lavet supplerende undersøgelser af det, blandt andet om grundlovsspørgsmålet. Hr. Jacob Buksti nævnede nogle professorer, som har udtalt sig, og de har selvfølgelig udtalt sig på det eksisterende grundlag, og på det eksisterende grundlag er det muligt at Højesteret ville sige, at det kan rummes inden for grundloven.
Det ved vi jo ikke.
Det er jeg ikke sikker på at Højesteret ville sige, og det bliver jo muligvis afprøvet, fordi der kan være medlemmer af hr. Jacob Bukstis parti, som rejser det ved domstolene, og vi synes, det ville være en aldeles god idé, hvis de gør det, så vi kan få det afprøvet. Men man kan bare ikke få det endeligt afprøvet, inden vi kender resultatet af regeringskonferencen, for først da kender vi den traktat, som kommer til at gælde for euroen, og derfor er det selvfølgelig vigtigt, at spørgsmålet kommer ind i en uvildig undersøgelse.
Det er slet ikke sikkert, den kan gennemføres før langt frem i tiden, når vi kender grundlaget.
Det skal erkendes.
Men på det tidspunkt kan man altså meget vel stå i den situation, at man på regeringskonferencen har vedtaget en ny traktat, som klart overskrider, hvad grundloven kan rumme.
Og jeg synes da selvfølgelig, det er fint, at vi har en konference i Folketinget i morgen og i overmorgen, hvor også det her spørgsmål kan rejses.
Det vil det uden tvivl også blive, men jeg håber, at alle på baggrund af det, der nu ligger foran os, kan se, at grundlovsspørgsmål ikke er så enkle, som hr. Jacob Buksti måske lige forestillede sig, da han holdt sin ordførertale her ved indledningen af debatten.
Jeg håber i hvert fald, at det, jeg har sagt her, giver hr. Jacob Buksti noget at tænke på, og også ministeren, for jeg tror, man har lagt en tidsplan i Socialdemokratiets og Det Radikale Venstres ledelse, hvor man slet ikke har taget højde for de komplikationer, der sker på grund af regeringskonferencen.
Jeg spurgte økonomiministeren tidligere på dagen, om hun vil garantere, at der kommer en folkeafstemning om regeringskonferencen, hvis den indvirker på den danske undtagelse, og jeg forstod hendes svar sådan, at det gav hun faktisk tilsagn om, hvad hun jo naturligvis også måtte gøre, for undtagelserne tilhører jo ifølge statsministeren befolkningen.
Men der kommer jo så spørgsmålet om fortolkningen af den danske undtagelse.
Så jeg vil opfordre til, at man tager disse her spørgsmål om grundloven og om forholdet til den danske undtagelse på regeringskonferencen meget alvorligt.
Og det indebærer faktisk, at man må arbejde med en helt anden tidsplan, tror jeg, end den, statsministeren regnede med, da han talte til Socialdemokratiets kongres, og da han holdt sin åbningstale her for en måneds tid siden i Folketinget.
Da var det lige ved at gå lige lovlig hurtigt.
Nu får vi så en debat om det med regeringskonferencen
senere, ikke i den her måned, men så vidt jeg husker den 4. december, og da kan vi så komme lidt dybere ned i den her problematik
, håber jeg, men jeg synes, jeg ville gøre opmærksom på, at det problem står vi altså over for, og at det kræver meget mere tid, tror jeg, end regeringspartierne havde forestillet sig, hvis det skal gå ordentligt og demokratisk til.
Og det hænger altså også sammen med vores ønske om den her uvildige redegørelse.
Men vi får så mulighed for både i Europaudvalget og under den debat om regeringskonferencen den 4. december at komme mere til bunds i det.