Kim Behnke (FRI), 2000-04-06:
Nu skal man jo starte med at sige det positive, så derfor vil jeg da godt sige tak til hr. Knud Erik Hansen for at have bragt sagen til debat i Folketinget.
Det var det positive.
Men så er det vores opfattelse i Frihed 2000, at selv om markedet begår fejl, er der ikke noget alternativ til markedet.
Havde vi truffet en politisk beslutning i Danmark for år tilbage, havde vi sikkert besluttet, at når nu en dansk virksomhed, nemlig Bang & Olufsen, havde satset så mange millioner kroner i det videosystem, der hed Video 2000, så skulle alle i Danmark satse på det.
Hvis vi havde truffet en tilsvarende beslutning om, at offentlige institutioner kun måtte benytte sig af Video 2000 og ikke af andre systemer, havde vi valgt en blindgyde, for det blev ikke det bedste system.
Det blev det system, forbrugerne og markedet valgte, nemlig VHS-systemet, der vandt, og derfor er politikere ikke de rigtige til at træffe de valg.
Politikere vil ikke altid kunne træffe de samme beslutninger, som markedet gør.
Da man tilbage i begyndelsen af 1980'erne skulle markedsføre computere, fandt man ud af, at når computerne var meget forskellige, var det umuligt at sælge dem, og derfor opstod det udtryk, at de var IBM-kompatible.
Det var ikke, fordi de var opfundet af IBM, det var simpelt hen, fordi de opfyldte nogle standarder rent hardwaremæssigt og ledningsmæssigt, som gjorde, at tingene kunne fungere sammen.
Det var heller ikke nogen politisk beslutning, det var markedet selv, der udviklede og brugte udtrykket IBM-kompatibelt.
Så har nogle haft ondt af Microsoft og Bill Gates' succes.
De, der køber et stykke Microsoft-software og er utilfredse med, at den internetbrowser, der er deri, er Explorer, kan altså gå ud på Internettet og gratis hente den største konkurrent, som i øjeblikket er Netscape, så det vil sige, at der er altså ingen økonomiske barrierer for, at man kan fravælge Bill Gates' produkter.
Hvad så med open source?
Ja, vores opfattelse er, at de virksomheder, som ønsker at bruge det, kan udnytte det som en særlig kvalitet ved de produkter, de sælger.
De kan bruge det i reklameøjemed osv. og sige: Vi tilbyder open source, og når du køber programpakken, får du samtidig et ringbind og kendskab til alle programkoderne.
Vores opfattelse er, at Linux er berettiget i mange sammenhænge, og vi har med glæde noteret os, at selv en virksomhed som UNIX er begyndt at bruge Linux på nogle af sine store servere, fordi Linux har nogle fordele i forhold til f.eks. Microsofts produkter, og det er helt naturligt, at man på den måde lader dem, der kan få glæde af det, bruge det.
Men at erklære fra det offentliges side, at man ved noget, som ingen andre ved, og derfor er man så klog, synes vi der er for mange eksempler i Danmark på ikke har været tilfældet.
Kommunedata ofrede millioner på at udvikle det såkaldte Piccoline-system, og det var en blindgyde.
Vi udviklede her i Danmark programmeringssproget Comal 80; det var genialt, og det var godt, men det blev ikke valgt af markedet, for i stedet overtog Pascal, Super Pascal, C og C+ og C++, og hvad de nu hedder alle sammen, og det gode danske Comal 80 overlevede desværre ikke.
Det var markedet, der bestemte, det var programmørerne og ikke politikerne og den offentlige sektor, der bestemte.
Den offentlige sektor skal bruge de IT-platforme, som er de mest udbredte, så den offentlige sektor kan kommunikere billigst og bedst og nemmest, og det skal vel at mærke også være sådan, at det er noget, der er servicevenligt.
Vi kan ikke tillade os at handicappe den offentlige sektor ved at benytte skatteydernes penge til softwareplatforme, som måske viser sig at være blindgyder.
Lad mig til sidst sige lidt om ophavsretten til og patentering af software:
Hvis vi fulgte nogle af de ordførere, der har haft ordet i dag og har sagt, at vi ikke skal tillade patentering af software, ville forskningsministeren miste et af de fyrtårne, der i øjeblikket bliver reklameret med, nemlig det store NKT-Diga-projekt, som vi solgte til Intel.
Jamen der lå jo også software i.
Hvis det havde været forbudt at patentere det, så havde Intel ikke betalt 9 mia. kr. for det, så enkelt er det.
Så derfor er jeg enig i hr. Christian Jensens definition, at når det gælder matematiske algoritmer, så skal man selvfølgelig ikke kunne patentere dem, men det er helt nødvendigt, at man gennem patenter kan beskytte edb-software, på samme måde som ophavsretsloven beskytter folk, der på anden vis har gjort intellektuelle frembringelser.