runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan Petersen (S), 1998-06-23:
Efter Venstres indlæg sidder jeg med et par spørgsmål, der må kunne besvares.
Hvis man kritiserer et forløb og får øje på noget, en sammenkædning, som jeg i hvert fald ikke har fået øje på, så synes jeg, man skylder at svare på, hvad man i stedet for skulle have gjort fra regeringens side.
Hvad havde Venstre forestillet sig?
Hvornår skulle der så have været forhandlet?
Og hvad skulle beløbet i øvrigt have været.
Skulle det have været et andet miks?
Det forholdt fru Ulla Tørnæs sig ikke til.
Frank Aaen (EL), 1998-06-23:
Vi har ikke meget at glæde os over i den afdeling her.
L 111 ville straffe de kommuner, der har sat skatten op.
Det var vi imod.
Det er så trukket tilbage, og det er det glædelige.
Det nye forslag om at belønne kommuner, der sætter skatten ned, mod til gengæld at straffe alle de andre kommuner ved at tage pengene fra dem er vi ikke meget for, det må jeg sige.
Vi noterer os, at det er aftalt med de kommunale parter, men det er heller ikke vores kop te.
Forslaget, der ligger her, om, at man skal medfinansiere det skrå skatteloft, er vi naturligvis heller ikke meget for, fordi vi er imod det skrå skatteloft, men vi har noteret os, at det er aftalt med de kommunale parter, og vi noterer os, at vi gennem pinsepakken stort set har fået elimineret det skrå skatteloft til stor skade for de højeste indkomster her i landet.
Det er en god ting.
Derfor har vi givet tilsagn om, at vi støtter lovforslaget.
Det er altså ikke sådan et, som vi går ud og praler voldsomt med bagefter, men det er okay.
Ulla Tørnæs (V), 1998-06-23:
Nu bliver jeg nødt til at sige til regeringspartiernes ordførere, hr. Jan Petersen og hr. Jørgen Estrup, at sandheden tilsyneladende er ilde hørt.
Det er jo en kendsgerning - og jeg nævnte, at det netop er blevet bekræftet på Ritzau i dag - at hr. Óli Breckmann gav regeringen det løfte at undlade at stemme om pinsepakken
, så jeg kan kun konstatere, at sandheden åbenbart er ilde hørt. Til hr. Frank Aaen kan jeg sige, at det er rigtigt, og at jeg til fulde kan bekræfte, at Venstre har ønsket denne sag afsluttet.
Vi har op til flere gange rejst sagen her i Folketingssalen, men ikke før vi netop nåede til dette tidspunkt, har der været vilje hos regeringen til at få sagen afsluttet.
Til hr. Eidesgaard må jeg sige, at jeg blander mig ikke i hr. Eidesgaards forhold til Socialdemokratiet.
Jeg har blot konstateret, at begge de færøske folketingsmedlemmer har tilkendegivet, at de vil undlade at stemme om pinsepakken, og det synes jeg er en utidig sammenblanding af danske interne forhold og en eventuel aftale med Færøerne. Så vil jeg endelig sige til hr. Óli Breckmann, at jeg bebrejder bestemt ikke Færøerne og heller ikke hr. Óli Breckmann eller hr. Eidesgaard noget, og hr. Óli Breckmanns partikolleger på Færøerne har bestemt gjort et glimrende stykke arbejde set med færøske øjne.
Næh, jeg bebrejder den danske regering for den fuldstændig utidige og uværdige sammenblanding af tingene; det er dét, min bebrejdelse er rettet imod.
Vi er bestemt også indstillet på at hjælpe Færøerne.
Venstres tidligere formand, hr. Uffe Ellemann-Jensen, gik i spidsen for, at vi skulle have dette her bragt på plads, at vi skulle have en aftale med Færøerne, og at Færøerne skulle have kompensation for det tab, den danske regering havde påført Færøerne i forbindelse med banksagen.
Og endelig har vi helt udtrykt interesse i, at Færøernes gældsforhold blev ændret, så Færøerne fik mulighed for at komme videre og komme ud af den gældskrise, man har været i.
Jørgen Estrup (RV), 1998-06-23:
Så nemt slipper fru Ulla Tørnæs altså ikke.
Det er ikke nok at konstatere noget på baggrund af en pressemeddelelse, når man har sagt så relativt grove ord som at folk er købt.
Hvis man køber og sælger, skal der altså være én af hver slags, både en køber og en sælger, og så længe fru Ulla Tørnæs ikke kan bevise, at finansministeren eller andre regeringsmedlemmer har været involveret i en aftale af denne slags med hr. Óli Breckmann eller andre, går det altså ikke blot at henvise til en pressemeddelelse.
Derfor synes jeg, fru Ulla Tørnæs skulle moderere sin sprogbrug, så vi kan vende tilbage til en nogenlunde ordentlig forhandlingslinje her i Folketinget.
Dorit Myltoft (RV), 1998-06-23:
Forslaget skal ligeledes ses som en del af aftalen med kommuner og amtskommuner om de samlede, offentlige økonomiske rammer.
Derfor kan Det Radikale Venstre støtte forslaget.
Annie Lunde Hansen (CD), 1998-06-23:
Jeg vil med det samme sige, at Centrum-Demokraterne hverken kan stemme for eller imod dette forslag ved tredjebehandlingen.
CD er enig i, at ventelisterne skal nedbringes, og vi ser også gerne, at man skal kunne blive behandlet hos privatpraktiserende hørelæger.
Når vi alligevel ikke kan stemme for forslaget, er det, fordi vi er usikre på konsekvenserne af det, og fordi vi mener, at det kræver en grundigere bearbejdning, før det kan vedtages.
Det drejer sig bl.a. om, hvordan man får sikkerhed for, at de private høreklinikker lever op til krav om teknisk og lægelig ekspertise.
Det er ikke tilstrækkeligt med det, der står i bemærkningerne om, hvad forslagsstillerne forudsætter.
Og jeg synes heller ikke, det er tilstrækkeligt at tale om kontanttilskud uden i det mindste at angive, hvilket niveau man befinder sig på.
Det, der er allervigtigst for patienterne, er imidlertid, at de bliver behandlet hurtigt, så de ikke skal isoleres og afskæres fra at deltage i det almindelige liv.
Så kommer det efter CD's opfattelse i anden række, om behandlingen sker på privatklinik eller på et offentligt hospital.
Det er ikke det, der er det afgørende.
Centrum-Demokraterne kan altså ikke stemme for forslaget, som det foreligger nu, men vi vil gerne være med til at gøre det nemmere og bedre for de hørehæmmede.
Over for amterne er behandlingen af dette lovforslag i det mindste
et vink med en vognstang om, at ventelisterne skal bringes ned.
Kristen Touborg (SF), 1998-06-23:
Jeg tror, det fremgik sådan forholdsvis klart, at SF er tilhænger af det, for det er - som jeg sagde - en station
på vejen til noget, der er bedre.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 1998-06-23:
Jeg har blot et opklarende spørgsmål til hr. Kristen Touborg
om SF's stilling til det dér med, at kommunerne medfinansierer nedslaget i henhold til det skrå skatteloft. Jeg fandt ikke rigtig ud af, om SF var tilhænger af det eller modstander af det.
Kristen Touborg (SF), 1998-06-23:
Finansministeren lancerede i budgetredegørelesn en skat på skat-afgift fra kommunerne til staten.
Det udmøntede sig i det lovforslag, som Folketinget førstebehandlede den 4. juni.
Lovforslaget var L 111.
SF var imod det forslag, fordi vi fandt det både uretfærdigt og uanstændigt - uretfærdigt, fordi det rammer skævt, og uanstændigt, fordi regeringen først stiller befolkningen en masse velfærdsforbedringer i udsigt og derefter vil score kassen med 25 pct. af disse.
Umiddelbart kan SF nu glæde sig over, at denne afgift er bortfaldet i aftalerne.
Nu får de kommuner, der er i stand til at sætte skatten ned, en gave eller en præmie på 25 pct. af provenutabet.
Det er imidlertid ikke længere omfattet af lovforslaget her, det skal i stedet behandles i Finansudvalget.
SF er i øvrigt ikke indstillet på at støtte denne sag på det foreliggende grundlag.
Efter vores opfattelse er der ikke grundlæggende forskel på skat på skat-modellen og så præmieringsordningen.
I øvrigt vil vi godt hilse ændringen fra L 111 til L 118
Regeringen forsøgte sig jo faktisk først med et ændringsforslag til L 111, inklusive skattepræmien.
Det er efter min opfattelse naturligvis helt galt.
Der er klart identitetsproblemer i det.
Ændringsforslaget var indlysende et selvstændigt lovforslag, og derfor er det godt, at vi har det som sådant her i dag.
Det handler ikke om sagen, men om de overordnede principper i forholdet imellem statsmagten og folkestyret, og det er noget, man efter vores opfattelse skal være meget opmærksom på.
Det skal være helt klart, hvornår der er tale om et lovforslag, og hvornår det er et ændringsforslag.
Med forslaget bortfalder også kommunernes medfinansiering af det skrå skatteloft, og det er jo godt, men med dette lovforslag indføres en ny medfinansiering af det skrå skatteloft, som omfatter de kommuner og amter, som forhøjer skatten i forhold til 1998.
Det bliver altså disse kommuner, der fremover kommer til at betale gildet.
I dag er det sådan, at kommunerne tilsammen betaler små 300 mio. kr., men der bliver altså fremover en anden fordeling med det foreliggende forslag.
Nu bliver det kun de kommuner, der er tvunget til at sætte skatten op i 1999, der kommer til at betale bidraget.
SF har altid været imod indførelsen af det skrå skatteloft.
SF har altid været imod medfinansieringsmodellen, og generelt er SF imod straffeekspeditioner.
Dette forslag indeholder noget af alle elementerne.
Derfor er SF ikke overvældende begejstret for forslaget, men med aftalen om pinsepakken har SF jo sikret, at vi bevæger os i den rigtige retning med det skrå skatteloft.
Det vil herefter være færre kommuner, som støder mod loftet, og det er godt som mellemstation.
SF er isoleret set positiv over for L 118.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 1998-06-23:
Set i et historisk perspektiv er L 118 egentlig gravskriften over de intentioner, som den daværende regering i 1993 havde med gennemførelsen af den daværende skattereform.
Meningen dengang var, at skatten på den sidst tjente krone skulle sættes ned, og man vedtog et ganske bestemt skalaforløb, hvorefter dette skulle ske.
Det tager man nu konsekvensen af, og i realiteten er der jo her tale om, at det skrå skatteloft bliver hævet med 3,5 pct.
Rent faktuelt, som det fremgår, er det ved at lade det skrå skatteloft stige fra 58 til 59 pct., men sammenholdt med sænkningen af bundskatten giver det jo reelt de 3,5 pct.
Det er altså en gravskrift, så det er en sørgelig dag først og fremmest for regeringen, der hermed må erkende, at det, man ønskede at opnå, nåede man ikke, tværtimod.
Pinsepakken er vi i Det Konservative Folkeparti som helhed imod.
Vi vil bekæmpe pinsepakken.
Det vil vi gøre her i Folketingssalen; det vil vi gøre i den offentlige debat; det vil vi gøre rundtomkring i forsamlingshusene, og jeg er helt sikker på, at den dag vil hurtigt komme, da regeringen vil fortryde det, man gør med den pinsepakke.
Men det må alt sammen komme an på en prøve.
Det, jeg skal melde her, er, at da vi anser L 118 som en del af pinsepakken, stemmer vi imod.
Klaus Hækkerup (S), 1998-06-23:
Det lovforslag, som Folketinget nu tager fat på førstebehandlingen af, er en foreløbig opgørelse med det skatteloft, der jo har eksisteret i mange, mange år.
I gamle dage var det sådan, at når kommunerne forhøjede skatten og der dermed var borgere, der kom op og fik et nedslag i skatten som følge af, at de ramte skatteloftet, ja så var det staten, der bar det nedslag, der kom.
Man kan altså sige, at den skatteforhøjelse, kommunerne gennemførte, var gratis for kommunerne, mens det var staten, der betalte.
For perioden 1993-98 har vi så haft en ændring i lovgivningen, sådan at det var kommunerne, der bar det nedslag i skatteprovenuet, der fulgte af, at man forhøjede skatten, og at der derfor var flere borgere og et større beløb, der blev omfattet af det kommunale skatteloft.
Med det lovforslag, vi tager fat på nu, gør man op med perioden 1993-98, og det skattenedslag, som hidtil er blevet båret af kommunerne og amtskommunerne, modregnes nu for amtskommunernes vedkommende i bloktilskuddet, og for primærkommunernes vedkommende er det inddraget i den samlede balance, som er grundlag for aftalen mellem regeringen og primærkommunerne.
Fremover vil det derfor være sådan, at medfinansieringen gælder kun for amtskommuner og primærkommuner, hvor skatten øges i forhold til 1998-niveauet.
Samtidig indebærer en række andre beslutninger i henhold til pinsepakken, at skatteloftet hæves.
Endelig skal jeg nævne, at det tilskud til nedsættelse af skatten, der også er aftalt mellem forligspartierne i forbindelse med pinsepakken - det nedslag, der gør, at 25 pct. af provenutabet i 1999 dækkes af staten - fremgår af det aktstykke, der forleden blev fremsendt til Folketingets Finansudvalg, og det er derfor meget naturligt, det ikke er med i det lovforslag, som vi hermed tager fat på behandlingen af.
Jeg skal på Socialdemokratiets vegne give tilslutning
til lovforslaget, som nu gør, at vi får ryddet op i den skævhed, kan man sige, ordningen fra 1993-98 har givet anledning til.
Annie Lunde Hansen (CD), 1998-06-23:
Fra CD's side vil vi bare sige, at forslaget ikke er særlig godt behandlet, og det giver ikke en bedre situation for de hørehæmmede.
Når man taler om eventuelt at give et tilskud, vil vi gerne have bearbejdet det spørgsmål noget mere, for når man giver et tilskud til fru Jensen på 2.500 kr., og man så skal ud og købe høreapparater til hende, koster de måske 16.000 kr.
Hvem skal så betale resten?
Vi har den bedste høreomsorg i verden, og lad os blive ved med at have det, og lad os ikke gøre den dårligere.
Derfor kan vi ikke stemme andet end blankt til forslaget, som det ligger nu.
Tom Behnke (FP), 1998-06-23:
Jeg skal ikke på nogen måde gøre indsigelse mod det valg, som CD har truffet i forhold til, hvordan CD vil forholde sig til forslaget her.
CD må naturligvis stemme, som CD har lyst til,
men argumenterne, som CD bruger, holder ikke.
Den lægefaglige kvalitet ligger jo netop i, at det i forslaget præciseres, at det skal være en privatpraktiserende audiolog.
Dermed er det lægelige grundlag i orden, og det tekniske grundlag er ligeledes i orden.
Men i nogle af de ordninger, som i øjeblikket kører forsøgsvis i nogle amter, kan man sige, at det enten er teknikken eller den lægefaglige kunnen, der halter.
Så de to ting, som CD havde indsigelser imod, er afhjulpet med forslaget her.
Den anden ting, som CD også påpegede, var, at det var lidt usikkert og lidt uoverskueligt, hvordan de forskellige tilskudsformer ville blive udmøntet.
Der må jeg præcisere, at forslaget jo netop lægger op til, at der kommer til at ske præcis det samme, som sker for alle andre hjælpemidler, nemlig at brugeren kan købe sit hjælpemiddel, hvor brugeren har lyst til at gøre det.
Hvis kommunen har lavet en leverandøraftale, kan man få refunderet det beløb, som kommunen ellers ville kunne købe det pågældende høreapparat til.
Så de argumenter, som CD brugte, er imødekommet med forslaget her.
CD må naturligvis stemme, som CD har lyst til.
Argumentationen holder bare ikke.
Frank Aaen (EL), 1998-06-23:
Punkt 1: Hvad synes Venstre om den aftale, der foreligger?
Punkt 2: Kan fru Ulla Tørnæs bekræfte, at den parlamentariske situation her i Folketinget i dag svarer til det, et flertal af de danske vælgere bestemte ved folketingsvalget, altså at det flertal, der kom ud af valget, også er til stede i Folketinget?
Ole Stavad (S), 1998-06-23:
Hr. Kristian Jensen stillede et par spørgsmål, som jeg skal forsøge at besvare.
Han spørger, hvad der ligger i det, når vi siger, at der i øjeblikket ikke er nogen planer om at ændre i Dansk Tipstjenestes organisationen m.v. Ja, der ligger faktisk det, der står, som det også er fremgået under de samtaler, der er gået forud for, at lovforslaget blev fremsat her i salen.
Så ved hr. Kristian
Jensen også, at der i øjeblikket foregår et udvalgsarbejde om hele spilleområdet.
Det, vi har sagt, er, at vi ikke vil gå ind i diskussioner af den karakter overhovedet, før det udvalgsarbejde er færdiggjort, og derfor har vi i øjeblikket ikke noget grundlag for at træffe nogen beslutninger eller have nogen planer.
Men der ligger ingen færdig dagsorden eller ingen færdige planer under nogen forhold i nogen af regeringens skuffer.
Spørgsmålet om, hvorfor det er Finansministeriet, der udbetaler i den nye ordning, hænger jo sammen med den nye struktur, den nye organisation.
Hidtil har vi haft en opdeling imellem overskudsmodtager og omsætningsmodtager.
Det har givet nogle skævvridninger, bl.a. fordi oddset ikke tæller med på omsætningssiden, men på overskudssiden, og derfor har overskudsmodtagerne fået en stigning i deres udbetalinger, hvor omsætningsmodtagerne har fået et fald i deres udbetalinger.
Derfor er det en del af dette lovforslag, at alle fremover skal være overskudsmodtagere.
Det ville umiddelbart betyde, at de hidtidige omsætningsmodtagere først med betydelig forsinkelse ville få udbetalt deres beløb.
Derfor er der lavet en løsning, så beløbene udbetales via Finansministeriet, så omsætningsmodtagerne fortsat kan få deres beløb udbetalt, uden at de pludselig kommer til at stå med et år uden indtægter.
Så jeg mener faktisk, at der er almindelig saglighed også bag det, vi foretager os på det pågældende felt her.
Christian H. Hansen (DF), 1998-06-23:
Først blev vi præsenteret for lovforslag nr. L 111, og det gik på godt og ondt ud på, at kommuner og amtskommuner skulle straffes, hvis skatten blev sat op.
Der har på intet tidspunkt været nogen som helst tvivl hos os i Dansk Folkeparti om, at lovforslag nr. L 111 i sin tid skulle bruges som indfaldsvinkel til forhandlingerne med Kommunernes Landsforening.
Kommunerne og amtskommunerne gik i panik.
Det var også regeringens mål.
Regeringen vidste udmærket, at når den pålægger kommuner og amter opgaver, som man har gjort i længere tid, uden at der følger penge med opgaverne, ville det få store, uoverskuelige konsekvenser for de enkelte kommuner og amtskommuner.
Staten har jo i de seneste år pålagt kommunerne mange nye opgaver, som de vel at mærke selv skulle finansiere, og derfor har der i mange af de kommuner, der har holdt skatten i ro, ikke været noget at gøre godt med.
Det var så lidt omkring L 111.
Dansk Folkeparti betragter det forslag, der er trukket tilbage, som et lovforslag, der kun var fremsat som et middel til at få sat kommuner og amtskommuner på plads.
Dansk Folkeparti finder i øvrigt også, at den måde, som regeringen behandler Tingets medlemmer på i øjeblikket, er forkastelig.
Det her lovforslag, nr. L 118, blev fremsat i fredags.
Nu har vi det til første behandling i dag, det skulle altså ske allerede tirsdag, og man vil have vedtaget det i denne uge.
Det kalder vi et lovsjusk, som vi ikke kan være bekendt over for den danske befolkning.
Men dette her er jo ikke det eneste lovforslag, som regeringen har problemer med, så det tegner ikke godt for den siddende regering. Lovforslaget er en del af pinsepakken, som vi betragter som en pinsesygdom, som man burde have kunnet vaccinere imod.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte lovforslaget.
Jan Petersen (S), 1998-06-23:
Fru Ulla Tørnæs forholdt sig ikke til mit spørgsmål.
Det var i al sin enkelthed, at såfremt forløbet - herunder den tidsmæssigt koncentrerede situation, der har været omkring forskellige forhandlinger - skulle have været brudt, og den efter min opfattelse fejlagtige tese om sammenkædning kom frem, hvornår skulle der så have været forhandlet?
På hvilket tidspunkt?
Efter at Folketinget var sendt hjem, eller skulle der være taget fat på forhandlingerne lang tid før?
Venstre må altså forholde sig til, at regeringen har haft en række opgaver, der skulle løses, inden Folketinget skulle bruge juni måned på noget andet.
Forestiller Venstre sig, at vi skulle vente til efter sommerferien, så Færøernes økonomiske grundlag var uafklaret i lang tid?
Hvad forestiller Venstre sig som alternativ?
Man skylder folk et svar på det.
Arne Melchior (CD), 1998-06-23:
I modsætning til SF's ordfører mener vi i CD, at der er givet særdeles gode begrundelser for fornuften i at gøre denne vejstrækning fuldt forberedt til en eventuel senere udvidelse til firesporet motorvej
Det er rigtigt, som hr. Aage Frandsen sagde, at ministeren har vist nogen forståelse for sagen.
Vi har i betænkningen optrykt spørgsmål 15 og ministerens svar herpå, og vi har jo en minister, der plejer at kunne vælge sine ord meget fint og sagligt.
Men hun har haft et uheldigt øjeblik, da hun skrev i sit svar på spørgsmål 15, at det er regeringens opfattelse, at de midler, der investeres i vejanlæg, skal prioriteres ud fra det trafikale behov frem for i prestigeprojekter.
Det er da klart, hvad ellers?
Jeg kan ikke undgå at udlede af denne tekst, at ministeren mener, at vi, som har stillet dette ændringsforslag, ønsker at gennemføre et prestigeprojekt; men det vil jeg fnysende afvise.
Selvfølgelig er de forslag, vi stiller ud fra vort synspunkt og vor viden, sagligt begrundede og ikke spor prestigebegrundede.
Vi tillægger det ganske stor betydning, at hele det lokale opland - to amter, en masse kommuner og så at sige alle partier i alle de folkevalgte organer - er gået ind for, at der skal være motorvej.
Også venstrefløjens, også Socialdemokratiets medlemmer i amtsråd og kommunalbestyrelser har næsten alle sammen givet os ret i dette ønske.
De har vidst, at der er behov for det, og derfor må vi fastholde ændringsforslaget.
Jeg appellerer stærkt til, at man ikke dummer sig på dette punkt, for det er den billigste måde at gøre det på.
Det drejer sig om en merudgift på 35 mio. kr. fordelt over 5 år, altså 7 mio. kr. pr. år.
Selv når rentegevinsten ved at undlade at bruge de penge her og nu modregnes, bliver det langt, langt billigere for samfundet, end hvis man på et senere tidspunkt skal starte forfra med henblik på udvidelse
til motorvej
Vi fastholder ændringsforslaget, og jeg ser gerne mange grønne lamper.
På forhånd tak.
Peder Sass (S), 1998-06-23:
Jeg vil gerne tilkendegive over for Tinget og i særdeleshed over for hr. Kofod-Svendsen, at når det er, man har stillet forslag om at placere De Samvirkende Invalideorganisationer under Socialministeriet, er det, fordi der i dagligdagen er et meget tæt samarbejde mellem de organisationer, som DSI har som medlemsorganisationer, og det, som Socialministeriet i sin dagligdag også har som sit virksomhedsområde.
Det, der ligger i denne flytning, er ikke at gå ind i substansen omkring DSI's måde at arbejde på, men det handler alene om, at det skaber en større gennemskuelighed i den måde, hvorpå man laver forebyggende og opsøgende arbejde i Socialministeriet med de puljer og de midler, de har til rådighed, sammenholdt med de initiativer, som De Samvirkende Invalideorganisationer nu engang administrerer.
Kim Behnke (FP), 1998-06-23:
Med reference til den artikel, dagens udgave af Morgenavisen Jyllands-Posten har på side 3, synes jeg, det er lidt tankevækkende, at der på nuværende tidspunkt her i Folketinget ligger et lovforslag, der hedder L 89, som et flertal har tænkt sig at indstille til vedtagelse. Det plejer at fremgå af den sidste paragraf i en lang række af de love, Folketinget vedtager, at denne lov ikke gælder for Grønland og Færøerne; men en sådan bestemmelse er der ikke i dette lovforslag.
Det skulle man ellers have forventet, for som det fremgår af artiklen i dagens avis, er det sådan, at når det gælder bilregistreringsafgifterne, gør der sig åbenbart noget ganske specielt gældende i det øjeblik, man kommer fra Færøerne.
Der bliver redegjort for, at f.eks. en Ford Mondeo i Danmark er belagt med en afgift på 126.000 kr., men færingerne betaler kun 57.000 kr.
Og hvis en færing flytter til Danmark og tager bilen med herned - og det er der ganske mange der gør, adskillige hundrede har gjort det gennem de senere år - kan han altså tjene et ganske betragteligt beløb ved efterfølgende at sælge bilen i Danmark.
Det er for os at se fuldstændig komplet urimeligt, at regeringen med lovforslag nr. L 89, som vi behandler nu, bebyrder de danske skatteborgere, de danske bilejere
yderligere med tillægsafgifter, som skal bruges til at betale en del af aftalen med færingerne, mens færingerne minsandten slipper billigere i automobilafgifter
Svend Heiselberg (V), 1998-06-23:
Jeg har læst, at trafikministeren skal holde båltale i Thisted i aften, og jeg må sige, at det er ganske modigt gjort af trafikministeren; men trafikministeren kan jo glæde sig over, at en vis tid er forbi i Norden.
Men når det er sagt, vil jeg sige, at alle de, der stemmer nej til ændringsforslaget, klart tilkendegiver, at de ikke ønsker, der skal ske en erhvervsudvikling i Vestjylland,
og at jeg tror, der er mange, der bider mærke i det
Jeg har f.eks. bemærket, at LO i Ringkøbing Amt er meget optaget af, hvordan deres folk forholder sig til denne afstemning.