runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (RV), 2003-12-17:
Først og fremmest vil jeg godt takke Venstres ordfører for den åbning, der faktisk kom med hensyn til obligatorisk medlemskab af en a-kasse.
Det synes jeg var et godt tegn, og det var også en klart ændret indstilling i forhold til den første gang, Venstres ordfører kommenterede spørgsmålet i dag, hvor det bare blev blankt afvist og blev koblet på en skjult skat og andet af den slags.
Jeg kvitterer for det, for jeg synes, det er godt, og det er mere fremadrettet.
Men så håber jeg til gengæld også, at man fastholder den linje fremover og ikke lukker sig ned.
Vi har så lanceret buddet om obligatorisk medlemskab af en a-kasse som en vej, man kan gå, men der åbner sig selvfølgelig en række spørgsmål, som det også blev påpeget af hr. Jens Vibjerg, og et af dem var: Kan man slet ikke falde ud af et sådant system?
Som vi kender systemerne i dag, ved vi godt, at som udgangspunkt er det sådan, at hvis folk er arbejdsløse i mere end 4 år, er det typisk, fordi de har andet end selve arbejdsløsheden som et problem.
I de tilfælde mener vi oplagt, at her er det stadig kontanthjælpsystemet, som skal være til rådighed, men vi ved også, at det er meget, meget få mennesker, det drejer sig om. Den diskussion har vi haft tidligere, og her talte SF's ordfører om, hvor mange der ville ryge ud over skrænten, når dagpengeperioden blev kortet ned fra 5 til 4 år.
Men der var ikke ret mange, der gjorde det, der er stadig kun nogle få, der gør det, det er typisk folk, som har nogle andre problemer end lige netop arbejdsløsheden, og det er helt oplagt, at de selvfølgelig stadig skal have kontanthjælpsystemet til deres rådighed.
Det er svaret.
Jeg mener ikke, at den problemstilling, der blev rejst af Venstres ordfører, har noget på sig, men jeg kvitterer for den åbning, der kom.
Så blev der spurgt, hvorfor vi ikke lægger vores forslag frem.
Jamen vi har f.eks. lagt et beslutningsforslag om en barselfond frem her i salen, og vi lagde alle de forslag, jeg har nævnt, frem i forbindelse med vores sommergruppemøde.
Det var bl.a. i den forbindelse, beskæftigelsesministeren meldte så positivt ud, og jeg takker endnu en gang for den positive holdning til forslaget om obligatorisk medlemskab af en a-kasse.
Vi har forholdsvis meget at lave i Det Radikale Venstres folketingsgruppe.
Jeg skal nok skynde mig, hvis det ikke går hurtigt nok, og i første omgang kan jeg i det mindste lancere dem, så offentligheden er klar over, at vi er på vej i den og den retning.
Der skal nok komme flere forslag, det er helt oplagt, og vi er ikke nervøse for, hvorvidt vi kan få Socialdemokraterne med eller ej.
Vi tager tingene i rækkefølge, og så må vi se, om vi kan nå til enighed.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-12-17:
Jeg har den samme respekt for den konservative ordfører, men da vi jo har arbejdet sammen i andre sammenhænge omkring arbejdsmarkedspolitikken, tør jeg alligevel godt. Der var én ting, som den konservative ordfører sagde, nemlig at det er et godt system.
Derfor er jeg nødt til at spørge sådan lidt samvittighedsfuldt: Når nu man kender til alle enkelthederne omkring vores dagpengesystem, hvordan ville dagpengesystemet så have haft det med at få indført indtægtsgrænser?
Hvordan ville dagpengesystemet have haft det med de indskrænkninger, der var lagt op til omkring de supplerende dagpenge, og hermed tænker jeg ikke mindst på, hvordan det danske samfund ville have kunnet fungere?
Angående årsindkomstmodellen er det rigtigt, at der var nogle tanker, men det er jo ikke ligegyldigt, og det ved den konservative ordfører jo også, hvordan vi får det formuleret, om vi straffer de svage for at indføre disse regelforenklinger, eller om vi giver muligheder for, at man sådan set kan vælge, når ikke man har mulighed for at kunne have en årsindkomstmodel, der er tidssvarende i forhold til den økonomiske situation.
Anders Samuelsen (RV), 2003-12-17:
Det er så i orden.
Jeg synes, det er en fornøjelse, at der endelig er kommet lidt gang i debatten, og at der er noget konkret, vi kan snakke om.
Jeg kan fornemme, at det er Venstres ordfører også begejstret for, for der har jo ikke været meget af det i løbet af dagen.
Men angående de spørgsmål, som Venstres hr. Jens Vibjerg stiller, føler jeg altså, at de er langt ude i hampen, og det har altså ikke været partiets politik indtil nu, at det skal være tilladt, på trods af landsmødevedtagelser om at man godt må ryge hamp.
Nej, men hvad så, hvis man ryger ud af systemet?
Er man så for tid og evighed ude?
Vi har jo stadig væk førtidspensionssystemet, vi har stadig væk kontanthjælpssystemet.
Det er jo i øvrigt også en måde at få fokuseret indsatsen på i forhold til de folk, som har andre behov, som måske ikke netop burde have det, men måske allerede i dag har det problem, at de faktisk befinder sig i det forkerte system, og til at få dem lukket ind i det rigtige system, hvor de virkelig kan få en hjælpende hånd med at komme tilbage til arbejdsmarkedet.
Hvis nu hr. Jens Vibjerg på et tidspunkt havde været socialordfører, så havde det bare ikke været nødvendigt at stille alle de spørgsmål, som hr. Jens Vibjerg stiller, men det gør hr. Jens Vibjerg, og jeg forsøger så at svare efter bedste evne.
Det fører mig direkte over til Dansk Folkepartis spørgsmål om, om det her er den direkte vej til borgerløn.
Det garanterer jeg for at det ikke er.
For i det omfang det var den direkte vej til borgerløn, havde jeg på stedet fået syv håndtasker i hovedet af fru Jelved, for
er der noget, hun ikke går ind for, så er det borgerløn.
Så er vi tilbage ved det her spørgsmål om, hvor meget vi
Hr. Jens Rohde siger, at vi sikkert kan blive enige om, at Det Radikale Venstre nok ikke lige med det første samler 90 mandater.
Men på den anden side tror jeg trods alt også, at vi samler de 90 mandater, før Venstre gør det.
Jeg tror, at der alligevel på en eller anden måde er en overgrænse for, hvor meget befolkningen vil være med til af Venstres politik, og den kommer, før de sætter grænsen for, hvad de vil være med til af De Radikales politik.
Vi er selvtillidsfulde i Det Radikale Venstre.
Vi tror på, vi kan komme igennem med meget af det her, for vi kom igennem med ufattelig meget radikal politik i den periode, hvor vi sad i regering sammen med Socialdemokraterne.
Og da vi sad i borgerlig regering i 1980'erne med f.eks. Aase Olesen som socialminister, kom vi igennem med ufattelig mange ting.
Det var jo der, vi fik startet
hele den aktive socialpolitik.
Det var Aase Olesen, der lancerede den.
Der var vi meget få mandater på det tidspunkt, men vi kom igennem med den alligevel, og det gør vi også med mange af de her ting.
Det er jeg helt overbevist om.
Så er der nogle ting, vi ikke kommer igennem med.
Sådan er det i politik.
Sådan har Venstre det jo også.
De kommer ikke igennem med ret meget liberal politik i denne her tid, men de kommer igennem med Dansk Folkepartis udlændingepolitik, sådan er det.
Jens Vibjerg (V), 2003-12-17:
Jeg synes, hr. Anders Samuelsens indlæg rejste flere spørgsmål, end det gav svar.
Hvad nu, hvis man ikke betaler det lovpligtige medlemskab?
Hvad nu, når de 4 år er gået, og man så ryger ud - hvis man altså ryger ud?
Det står jo også uklart, om man ryger ud, når de 4 år er gået, for jeg kunne forstå, at det beror på en vurdering af, om man er arbejdsmarkedsparat, eller måske ikke engang det.
Og hvordan kommer man ind i systemet igen?
Hvornår er man igen tvunget til at være medlem, så man ikke hænger i kontanthjælpssystemet?
Er det rent lotteri, eller hvad er det
Bent Bøgsted (DF), 2003-12-17:
Jeg har et opklarende spørgsmål: Hvornår skal man være med i a-kassen?
Er det, når man bliver 18?
Skal man også være med i a-kassen, når man er på kontanthjælp?
Og har man ret til at få dagpenge, når man har været medlem af a-kassen i 12 måneder?
Det må selvfølgelig afhænge af, hvornår man skal meldes ind i a-kassen, og er det først fra den dag, man har et reelt arbejde, man skal meldes ind i a-kassen?
Det er selvfølgelig ikke sikkert, hr. Anders Samuelsen er kommet så langt i sine overvejelser.
Anders Samuelsen (RV), 2003-12-17:
Jeg må sige, at indtil nu har jeg egentlig kun fået bekræftet
den første påstand i min ordførertale, nemlig at indtil nu har der intet været på tapetet i dag.
Men så kommer den radikale ordfører på banen, og så skal jeg love for, at der bliver noget at snakke om.
Det er jo altid noget, at ordførerne vågner op til dåd. Der kom spørgsmål fra Venstres ordfører om: Hvad skal vi nu?
I hvilken retning skal vi?
Og hvorfor skal vi ikke det og det?
Indtil nu har vi bare hørt Venstres ordfører sige
heroppefra: Nej, vi skal ingenting, vi skal ingenting.
Men o.k., det er så i orden, og sådan er der altså forskel på partierne. Jeg synes ikke, det er så vanskeligt at svare på de spørgsmål, der kommer.
Jeg svarede i første omgang på hr. Vibjergs spørgsmål, at vi ved af erfaring - jeg så bl.a., at Venstres socialordfører nikkede rimelig begejstret, da jeg gjorde rede for problemstillingen - at folk, der er mere end 4 år i dagpengesystemet, er folk, der har andre problemer end mangel på arbejde, og derfor hører de til i et andet system, som vi ikke har nogen planer om at afskaffe.
Skal man melde sig ind, når man er 18 år, spørger Dansk Folkepartis ordfører.
Skal man også være medlem, når man modtager kontanthjælp, altså hvis man ikke har optjent rettigheder?
Det synes jeg da som udgangspunkt er et meget godt bud, så lad os gå ud fra det.
Jeg synes ikke, det er så svært at svare på det, det er slet ikke så svært som at svare på, hvordan skattesystemet skal laves om, og det har vi i øvrigt også givet et bud på i Det Radikale Venstre, skulle jeg hilse
og sige.
Udfordringen her er ikke nær så stor, så det er bare med at komme i gang.
Så vil jeg på baggrund af bl.a. opfordringen fra hr. Jens Rohde sige, at vi skal nok komme med et beslutningsforslag, som Folketinget kan tage stilling til, og som forhåbentlig også kan sætte regeringen i arbejde, når den nu ikke vil arbejde med sine egne forslag.
Venstres ordfører, hr. Jens Rohde, lyder meget konservativ, for han vil tilsyneladende ikke lave noget om, og han spørger, om det ikke bare er overskrifter og løse påstande osv.
Nej, det er det ikke, og det har det altså aldrig været i Det Radikale Venstre.
Som jeg har sagt tidligere i dag, er vi primært kendt for at blive anklaget for at have alt for stor indflydelse, og det agter vi da at blive ved med.
Den dag, vi får muligheden for at komme tilbage til magten, vil vi fastholde den fantastiske overindflydelse, som vores parti har fået så mange klaps for gennem årene.
Vi har stor tiltro til fremtiden, vi har stor tiltro til, at saglige argumenter faktisk har mulighed for at vinde i den sidste ende, så man skal ikke være så bekymret, og Venstres ordfører behøver heller ikke at være det.
Bent Bøgsted (DF), 2003-12-17:
Det lyder da meget interessant, og jeg er sikker på, at næste gang, hr. Søren Søndergaard går herop, vil han tage det med.
For mig lyder det nemlig, som om den tanke om borgerløn, som jeg ved hr. Søren Søndergaard har arbejdet med, er inde i billedet her, så det kunne da være interessant at overveje, om det er det, hr. Anders Samuelsen har tænkt sig.
Er det sådan, at alle skal være med i en a-kasse, og at alle har ret til at få understøttelse, men at det alligevel ikke er sikkert, at alle har ret til understøttelse, selv om de skal betale til det?
Det får jeg nok afklaret lige om lidt.
Jens Vibjerg (V), 2003-12-17:
Jeg fik overhovedet ikke svar fra hr. Anders Samuelsen på mine spørgsmål, og det er jo lidt interessant.
Vi får at vide, at har man været ledig i 4 år, ryger man ud over bagsmækken; det blev sagt rimelig klart.
Men er man så ude for tid og evighed?
Hvis man ryger ud som 25-årig, er man så ude af systemet for tid og evighed?
Eller hvordan kvalificerer man sig til at komme ind igen?
Eller hvornår bliver man tvunget ind igen?
Og hvad nu, hvis man ikke betaler det tvungne kontingent?
Er man så alligevel livsvarigt medlem, hvis man ellers har arbejde?
Eller hvordan stiller tingene sig?
Jens Rohde (V), 2003-12-17:
Jeg er såmænd ikke spor bekymret, skal jeg sige til hr. Anders Samuelsen.
Hvad har Det Radikale Venstre stået for tidligere, og hvad har man gjort?
Tidligere var man imod efterlønsordningen, så blev det til, at der var et eller andet, der skulle ændres i efterlønsordningen, men så kom der en landsmødevedtagelse, og så måtte fru Marianne Jelved ændre politik.
Sådan er det jo gået, og fred være med det.
Det, jeg spørger hr. Anders Samuelsen om, er, hvilke af deres forslag Det Radikale Venstre regner med, at de kan gennemføre sammen med det parti, som de har giftet sige med, nemlig Socialdemokraterne.
Det er jo interessant, og det er også interessant for befolkningen at vide, hvad det er for et alternativ, der måtte være til denne regering.
Med al respekt kommer Det Radikale Venstre ganske vist ikke til at samle 90 mandater alene, ikke sådan lige med det første i hvert fald.
Det kan vi vel blive nogenlunde enige om.
Men hvad er det for et alternativ, borgerne har?
Hvilke af sine reformforslag regner Det Radikale Venstre med at kunne komme igennem med over for Socialdemokratiet?
Kan hr. Anders Samuelsen ikke løfte sløret lidt for, hvad der f.eks. foregår på hulemøderne mellem Socialdemokraterne og De Radikale, når Socialdemokraterne ikke selv vil svare på, hvad det er for nogle reformforslag, de tilsyneladende ligger inde med?
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2003-12-17:
Kristendemokraterne er uenige i besparelserne på dagpengene på 800 mio. kr., som regeringen lagde frem i sit finanslovforslag.
Heldigvis er besparelsen nu taget af bordet.
Regeringen greb i bund og grund processen forkert an.
Målet for regeringen var vel ikke at lukke eventuelle misbrugshuller i dagpengesystemet, men at spare 800 mio. kr. på statens finanser.
Hvis regeringen havde taget udgangspunkt i at undersøge, om der kunne konstateres misbrugsmuligheder, og herefter arbejde på at finde en løsning på problemerne, ville der ikke have været den modstand mod forslaget, der var.
Det Konservative Folkeparti skal have ros for at melde sin mening om besparelserne på dagpengeområdet klart ud.
Det aftvinger respekt, når en politiker som hr. Lars Barfoed ærligt og redeligt siger sin mening: at han ikke kan afvise nye ændringer i dagpengereglerne. Venstre derimod har afvist at gennemføre ændringer i dagpengesystemet før efter næste valg, når Velfærdskommissionen er kommet med sin rapport.
Derfor er vi glade for den forespørgsel her, hvor regeringen kunne have oplyst om, hvad den ville gøre på området efter næste valg.
Jeg synes, vælgerne har krav på at få det at vide, så de ikke bliver overrasket engang efter næste valg, hvis regeringen
Kristendemokraterne mener, at vi skal bevare det nuværende dagpengeniveau.
Man må sikre, at den enkelte ledige har det fornødne incitament til at arbejde ved at håndhæve en stram rådighedsforpligtelse for den ledige.
Hvis man er ledig, skal man også dokumentere, at man er reelt arbejdssøgende.
I forhold til den gruppe af ledige, der har deltidsjob, og som supplerer indkomsten med dagpenge, mener vi, at det er bedre, at en lønmodtager har et halvtidsjob og er ledig resten af tiden, end at vedkommende er ledig på fuld tid, fordi vedkommende ikke kan leve af en deltidsløn uden dagpenge.
Lad mig sige, at vi gerne vil være med til at se på eventuelle muligheder for misbrug af dagpengesystemet, men det centrale skal være at lukke eventuelle huller og ikke skaffe staten penge i kassen.
Men vi vil på forhånd være kritiske over for en dagpengebesparelse i størrelsesorden 800 mio. kr. eller mere om året.
Anders Samuelsen (RV), 2003-12-17:
Ja, en overgang følte jeg mig fristet til at gå op og takke den socialdemokratiske statsminister for et veltilrettelagt indlæg her, men det skal jeg undlade, for jeg ved, at der i hvert fald er visse Venstrefolk, der bliver meget vrede, hvis man begynder at sammenligne dem med Socialdemokraterne.
Men jeg synes, det er fint, at vi er kommet dertil, at borgerlige partier i den grad bakker op om det dagpengesystem, som vi har.
Vi ved jo alle sammen godt, at det ikke er et system, der er groet i hverken Venstres eller De Konservatives baghave, men fred nu være med det.
Så siger statsministeren, at det er en utrolig idérigdom, der pludselig er kommet i Det Radikale Venstre, efter at man er kommet i opposition.
Jeg ved selvfølgelig godt, at det er en form for spydighed, et forsøg på at være spydig, men jeg husker da fra de par år, hvor jeg var ordfører i SR-regeringen, at vi i Det Radikale Venstre var meget offensive med hensyn til at lave et design for en førtidspensionsreform, som vi heldigvis fik meget bred opbakning til, og to arbejdsmarkedsreformer. Efter regeringsskiftet mener jeg bestemt, at beskæftigelsesministeren vil kunne bekræfte, at Det Radikale Venstre har været endog rigtig konstruktive med hensyn til at finde en rigtig model for en arbejdsskadereform, at vi i øjeblikket er ude i nogle drøftelser om og har været ude med et bud på en god arbejdsmiljøreform, som måske også kunne friste regeringen.
Det Radikale Venstre arbejder altså konstant.
Vi arbejder egentlig på den måde, at vi går frem ad en sti, og efterhånden som der opstår nogle udfordringer, så spørger vi: Hvordan kan vi løse dem?
Den måde, den arbejdsmetode,
synes jeg godt, at regeringen kunne tage lidt til sig i stedet for at sige, at hver gang der kommer et problem, så nedsætter vi en kommission.
Hvorfor ikke være mere konstruktiv og komme med nogle bud på, hvordan vi løser problemerne?
Det synes jeg manglede fatalt også her i statsministerens besvarelse, og det synes jeg egentlig er ærgerligt.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-12-17:
Jeg forstår på svaret, jeg fik af hr. Bent Bøgsted, at det ikke var en smart ting at lægge den der indtægtsgrænse og så de 27.500 kr. frem.
Det er det, jeg må konkludere, hr. Bent Bøgsted siger til mig med ordene, at det ikke var et smukt syn det, der skete i slutningen af forløbet, hvor de her ting blev inddraget.
Søren Søndergaard (EL), 2003-12-17:
Til statsministeren: Det bedste middel til at forhindre misbrug af dagpengesystemet er at tilbyde folk arbejde.
Det er også derfor, at regeringens politik på beskæftigelsesområdet er så katastrofal, for arbejdsløsheden stiger, uden at vi ser nogle effektive initiativer fra regeringen.
Dermed er regeringens politik med til at gøre, at det bliver lettere at misbruge dagpengesystemet, fordi arbejdsløsheden stiger.
Det er jo de sørgelige kendsgerninger.
Så er jeg glad for, at statsministeren understreger, at satserne ligger fast.
Jeg kan så ikke forstå, hvorfor man rent faktisk på et tidspunkt har foreslået - det lagde man også åbent frem i sidste valgkamp, det skal ærligt indrømmes - at man ville forringe forholdene og give halve dagpenge til de 25-30-årige.
Hvad var egentlig baggrunden for det
, når statsministeren nu så korrekt understreger, at når man er på dagpenge, er der ikke noget at rutte med?
Man kan leve af det, og man kan overleve, men man lever under ingen omstændigheder flot, så hvad er grunden til, at man fremlagde det forslag?
Den sidste ting, jeg vil spørge statsministeren om, er, om statsministeren kan bekræfte det løfte, vi jo måtte forstå ud fra hr. Jens Rohdes udlægning af teksten, at der ikke bliver nogen ændringer af dagpengesystemet før hen i år 2009, 2010.
Jens Rohde (V), 2003-12-17:
Men hvis vi nu holder os til overskriftsformen, hvor ser hr. Anders Samuelsen så egentlig muligheder for at få gennemført sin politik sammen med det parti, man har giftet sig med?
Man har travlt med at fortælle, at man kan alt muligt, men er det ikke sjovere at gennemføre det, man siger, end at sige alt det, man ikke kan gennemføre?
Efter de meldinger, vi har fået fra Socialdemokraterne - ikke bare i denne debat, men løbende - har jeg meget svært ved at se, at der er nogen som helst forandringsvillighed og nogen som helst åbningsmuligheder overhovedet i Socialdemokratiet.
Er det derfor ikke bare en gang varm luft, man kommer med for at profilere sig, vel vidende at det aldrig nogen sinde bliver en realitet alligevel?
Bent Bøgsted (DF), 2003-12-17:
Jeg kan kun være enig med hr. Ole Sohn i, at det ikke var de store, nye oplysninger, der kom frem.
Vi kan da ikke stå her og sige, at der kom nogle væsentlige nye oplysninger frem.
Det var bare et spørgsmål om, at man erkendte, at det måske ikke var så godt et tiltag, der kom her.
Man skal ikke forklejne den, der erkender, at man måske har lavet noget, man ikke skulle have lavet og så sletter det.
Til hr. Ole Vagn Christensen
: Det, jeg mener med ikke et smukt syn, var den måde, det hele foregik på det sidste par dage, inden det blev trukket.
Det var ikke et smukt syn, og det burde have været gjort lidt smartere, vil jeg sige.
Så til hr. Bjarne Laustsen: Det med halve dagpenge var jo noget, der blev trukket tilbage, inden vi i det hele taget kom til at forhandle om det.
Det, må jeg sige til hr. Bjarne
Laustsen, havde vi snakket med ministeren om i ministeriet, det var noget, der blev trukket tilbage meget, meget hurtigt.
Det var ikke noget, der kom til den store debat, for der var ingen af os, der ville være med til det, det ville vi heller ikke, så det var hurtigt trukket tilbage.
Så jeg synes ikke, at hr. Bjarne Laustsen kan sige, at det var en stor sejr, for der var ingen partier, der ville være med til det.
Ministeren ville heller ikke være med til det, efter at vi kom til at kigge ordentligt på det og han kom ind i sagerne.
Så jeg synes ikke, man kan kalde det en stor sejr.
Ole Sohn (SF), 2003-12-17:
Kan hr. Bent Bøgsted give Folketinget et eneste eksempel på en oplysning, der kom frem, efter at Dansk Folkeparti og regeringen havde indgået forliget om dagpengene?
Et eneste eksempel på en kritik, som ikke var fremsat i perioden fra august til november.
Kom der noget nyt frem?
Min påstand er, at der intet nyt kom frem.
Jeg tror, der sidder nogle retorikforskere og får meget ud af Folketingets debatter.
Hr. Jens Rohde, som jo er en ivrig debattør og heller ikke er bange for at gå ud og forfægte sine synspunkter, har tidligere i dag sagt, at forslagene, som regeringen lagde frem, selvfølgelig var udmærkede, de stod inde for dem, og beskæftigelsesministeren kæmpede en brav kamp til få minutter før de blev trukket, så gode de var. Nu meddeler man så, at man ikke vil lægge noget frem eller gennemføre noget før et valg.
Nej, men ville det så ikke være fair, hvis man har nogle holdninger om - og det har Venstre jo - at man skal spare de her penge, så at lægge dem frem i valgkampen?
Det ville da være offensivt at sige: Vi har nogle holdninger, vi står ved dem, vi synes, de er gode, stemningen og et citat på tv gjorde, at vi var nødt til at trække dem tilbage, men vi mener det, så vi præsenterer det forud for næste valg.
Så kunne jeg egentlig også godt tænke mig at få at vide: Hvad er egentlig forskellen på det, statsministeren sagde før valget, om, at man ikke ville lave forringelser, og så nu, hvor man ikke vil lave grundlæggende forringelser?
Det sidste er for tredje gang, og nu kan jeg ikke rykke mere, men jeg tror, hr. Jens Rohde har forstået det: Synes Venstre, at det er en god idé, at man med andre aktører bl.a. har bragt arbejdsløse i den situation, at de kan risikere at stå uden dagpenge i ugevis på grund af sendrægtighed i det nye system?