runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 1999-05-05:
»Kan ministeren bekræfte, at PET i sin påståede »undersøgelse« af, om de har aflyttet Rigspolitiets Rejsehold, aldrig har henvendt sig til Frede Farmand med anmodning om at få det bånd udleveret, som hævdes at kunne bevise påstanden?«
Onsdag den 21. april mødtes justitsministeren og jeg jo hernede i anledning af, at der næsten var gået et halvt år, efter at afsløringerne eller i hvert fald påstandene var kommet frem om, at Politiets Efterretningstjeneste havde opfordret til at aflytte Rigspolitiets Rejsehold.
Og dengang, da det kom frem, da lovede justitsministeren, at den sag ville blive undersøgt, og det bad han så PET om.
Så ville jeg så høre, hvordan det gik med den undersøgelse, og det svar, jeg fik fra justitsministeren, var, at undersøgelsen var afsluttet efter et meget, meget grundigt arbejde, forklarede justitsministeren, hvor man havde henvendt sig til den ene og til den anden, og hvor det ikke var lykkedes at nå frem til noget resultat.
Nu viser det sig så efterfølgende, hævdes det, at sagens hovedperson, den omtalte Frede Farmand, overhovedet ikke har været spurgt, om han ville udlevere båndene.
Og derfor vil jeg da godt høre justitsministeren, om det virkelig kan være rigtigt, at man i denne her meget, meget grundige undersøgelse har glemt at henvende sig til sagens hovedperson.
Frank Jensen (S), 1999-05-05:
Jeg kan bekræfte, at Politiets Efterretningstjeneste ikke har henvendt sig til Frede Farmand Rasmussen med en anmodning om at få udleveret det bånd, som omtales i spørgsmålet.
Politiets Efterretningstjeneste har efter aftale med mig gennemført en undersøgelse i anledning af TV 2's program »Dags dato« den 1. november 1998.
Sigtet med undersøgelsen har navnlig været at klarlægge, om nogen i sagen har pådraget sig et disciplinært ansvar efter tjenestemandslovens regler.
Det er helt sædvanligt, at undersøgelser af den karakter i den indledende fase foretages af tjenestestedets ledelse.
Det er baggrunden for, at PET selv i første omgang har forestået den omtalte undersøgelse.
de bånd, der blev bragt uddrag af i det nævnte tv-program.
Disse henvendelser har som bekendt ikke ført til noget resultat.
Frede Farmand Rasmussen blev i forrige weekend i pressen refereret for at have udtalt, at han er i besiddelse af de pågældende bånd, og at han er indstillet på at stille båndene til rådighed.
På den baggrund har Justitsministeriet nu rettet henvendelse til Frede Farmand Rasmussen og opfordret ham til at fremsende eller aflevere båndene til Rigspolitichefen eller til Justitsministeriet.
Båndene vil i givet fald naturligvis blive inddraget i undersøgelsen og redegørelsen fra PET. Om proceduren i øvrigt kan jeg oplyse, at det er hensigten, at chefen for PET skal aflevere en redegørelse om sagen til Rigspolitichefen, der som disciplinær myndighed vil skulle tage stilling til, hvad der videre skal ske i sagen.
Som jeg meddelte hr. Søren Søndergaard i min foreløbige besvarelse af hans spørgsmål nr. S 332 og S 444, vil jeg holde hr. Søren Søndergaard orienteret om sagens videre forløb.
Søren Søndergaard (EL), 1999-05-05:
Jeg fik ikke helt klarhed over, om justitsministeren i sit neutrale ordvalg var tilfreds med, at Politiets Efterretningstjeneste ikke havde spurgt Frede Farmand om båndet.
Det er jo ikke sådan, at det er en ny oplysning, der er kommet frem.
Det er jo en oplysning, der har været kendt i et halvt år, at Frede Farmand lå inde med båndet.
Så det er ikke en ny oplysning.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at vide, om justitsministeren er tilfreds med, at undersøgelsen er blevet gennemført på en sådan måde, at man har glemt at stille spørgsmål til hovedpersonen i sagen, hvorimod man har rendt rundt til alle mulige produktionsselskaber, som hovedpersonen har afleveret en kopi af båndene til.
Og jeg vil i forlængelse af det også godt spørge justitsministeren, om det forhold, at det nu er justitsministeren, som henvender sig til Frede Farmand med ønsket om at få båndet udleveret, betyder, at Justitsministeriet har overtaget undersøgelsen fra PET i erkendelse af, at PET ikke rigtigt magter opgaven.
Frank Jensen (S), 1999-05-05:
Jeg kan bekræfte, at PET's chef har henvendt sig først til TV 2 og derefter til Nordisk Film.
Og henvendelsen til Nordisk Film var begrundet i, at indslaget i »Dags dato« i TV 2's program ikke var produceret af TV 2 selv, men af Nordisk Film, og det lykkedes altså ikke ad den vej at få udleveret båndene.
Det er henholdsvis TV 2 og Nordisk Film, der var ansvarlige for viderebringelsen af de pågældende bånd.
Jeg kan også bekræfte, at det blot at lave en optagelse på video af den pågældende tv-udsendelse ikke gav PET noget grundlag for at konkludere, om der var tale om en reel telefonsamtale, der har fundet sted over samme tid, eller der var tale om et falsum.
Det kunne ikke verificeres på baggrund af blot det at analysere på baggrund af en videooptagelse.
Først senere kom det så frem, at Frede Farmand Rasmussen indvilligede i at aflevere båndene, og det har jeg så fået bekræftet, også på baggrund af henvendelsen til Frede Farmand Rasmussen, i et brev, jeg har modtaget i dag her til formiddag fra Frede Farmand Rasmussen om, at han fortsat vil på en række vilkår.
De vilkår vil vi nu studere, og så vil vi tage stilling til, om båndene så vil søges udleveret på det grundlag.
Når det er en henvendelse fra Justitsministeriet til Frede Farmand Rasmussen, der nu danner grundlag for et forsøg på at få båndene, skyldes det, at Frede Farmand Rasmussen har udtalt, at det skulle være på nogle betingelser, der implicerede, at det skulle være en overdragelse til Justitsministeriet.
Søren Søndergaard (EL), 1999-05-05:
Jeg forstår, at når Justitsministeriet går ind i det, så er det, fordi Frede Farmand Rasmussen har sagt, at det kun var til Justitsministeriet, han ville udlevere båndene.
I den forbindelse vil jeg da godt spørge justitsministeren om, hvornår Frede Farmand Rasmussen har sagt det.
Så kan jeg stadig væk ikke forstå - men o.k., jeg har måske forståelse for, hvis justitsministeren ikke vil gå nærmere ind på det - hvis det er sådan, at PET ønsker råbånd udleveret, hvorfor man så henvender sig til et produktionsselskab i stedet for at henvende sig til dem, der har givet produktionsselskaberne båndene.
Det må dog være dem, der oprindelig har båndene, der har de mest ægte råbånd, og ikke dem, der har fået dem udleveret på et senere tidspunkt.
Så jeg har stadig væk ikke fået svaret, men o.k., jeg har nok i den genre forståelse for, hvorfor justitsministeren ikke svarer på det.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-05-05:
Naturligvis vil Enhedslisten gerne være med til minerydning, men statsministeren og jeg ved jo godt, at det her handler ikke om minerydning.
Det handler om militære aktioner.
Så siger statsministeren, at han gerne vil have, at jeg kommer igen med spørgsmål om Romano Prodi og de planer, der ligger om en militær union.
Det skal jeg så give statsministeren et løfte om.
Det spørgsmål vil jeg så rejse over for ham.
Det er jo en uhyre central debat, som kommer til afgørelse på topmødet i Køln om ca. 1 måned.
Så har jeg et sidste spørgsmål til statsministeren i den her runde.
Nu siger statsministeren, at Danmark alligevel kan deltage i disse EU-aktioner, men det, der fremgår af Traktaten, er, at Danmark kan deltage, hvis EU beder Vestunionen om at lave en militær aktion.
Nu sætter statsministeren så alligevel spørgsmålstegn ved det og siger, at dér kan Danmark godt deltage.
Og så siger statsministeren, at vi andre skal holde op med al den snak om fiflerier.
Jeg må altså sige: Statsministeren må undskylde mig, men det er statsministerens formuleringer, der giver anledning til, at vi er nødt til at bruge et udtryk som fifleri.
Søren Søndergaard (EL), 1999-05-05:
»Når nu PET åbenbart er ude af stand til at gennemføre en seriøs undersøgelse af, om de har aflyttet Rigspolitiets Rejsehold, vil ministeren så sikre, at undersøgelsen overgår til mere kompetente afdelinger i politiet, f.eks. Rigspolitiets Rejsehold?«
Nu er det jo ikke nogen hemmelighed, at der mellem Socialdemokratiet og justitsministerens parti og så Enhedslisten består en række politiske uenigheder.
Men alligevel synes jeg faktisk, at det på det rent menneskelige plan er urimeligt for justitsministeren, at han gang på gang skal sættes i situationer af Politiets Efterretningstjeneste, hvor han på baggrund af mangelfulde eller forkerte besvarelser eller manglende undersøgelser på en eller anden måde skal komme til at stå hernede og sige nogle ting, som ikke lyder særlig præcise, for nu at sige det mildt. Og derfor vil jeg godt spørge justitsministeren, for at den situation ikke skal fortsætte, om ikke det var en idé at lade nogle andre overtage den undersøgelse, som PET er ude af stand til at lave af sig selv.
F.eks. bliver Rigspolitiets Rejsehold jo ofte brugt, når der skal undersøges forhold inden for politiet.
Var det ikke en idé at bede dem om at lave denne her undersøgelse?
For jeg har meget stor tillid til, at de ansatte i Rigspolitiets Rejsehold i løbet af ganske kort tid kan få afklaret denne her sag.
Så var det ikke en god idé?
Frank Jensen (S), 1999-05-05:
Alle de undersøgelser, der bliver lavet, viser, at befolkningen nyder meget stor tillid til det danske politi.
Det er baggrunden for, at når noget popper op i medierne, så starter en undersøgelse af sådan nogle forhold så det pågældende tjenestested.
Og den her pågældende sag, som blev bragt i TV 2's program »Dags Dato«, stammede fra PET's afdeling i Århus, så det er helt naturligt, at det forhold blev undersøgt af tjenestestedet selv, og det er Politiets Efterretningstjeneste.
Denne undersøgelse har stået på længe, også for længe, synes jeg.
Det grunder i, at det ikke er lykkedes at komme længere i undersøgelsen end det, jeg har redegjort over for hr. Søren Søndergaard tidligere her i salen, og det er baseret på, at der har været foretaget afhøringer både af tjenestestedets chef og af den pågældende medarbejder, som i det pågældende tv-program blev hængt ud for at skulle have planlagt nogle aflytninger af Rigspolitichefens rejseafdeling.
Nu er vi så i den situation, at på baggrund af at det kom frem i offentligheden, ja, så udtalte Frede Farmand Rasmussen, at der var mulighed for, at han ville udlevere båndene på nogle betingelser, og det er det, jeg bestræber mig på.
Jeg ønsker i øvrigt ikke at blive trukket ind i noget medieshow af Frede Farmand Rasmussen.
Det er det, jeg bestræber mig på efter de normale procedurer, vi har for at undersøge den slags forhold i dansk politi.
Søren Søndergaard (EL), 1999-05-05:
Jo, men er justitsministeren ikke enig med mig i, at det medieshow kunne være fuldstændig undgået, hvis man fra Politiets Efterretningstjeneste, samtidig med at man rejste henvendelse til TV 2 og Nordisk Film, også havde rejst henvendelse til Frede Farmand Rasmussen og bedt om at få de pågældende bånd udleveret?
Frede Farmand Rasmussen havde på daværende tidspunkt ikke stillet nogen som helst betingelse
om det; han havde ikke udtalt sig om det, han var ikke blevet spurgt.
Det ville have forhindret den her situation og ville altså have ført til, at man ikke havde fået den her mistanke om en ikke særlig grundig undersøgelse, som er det, der er anledningen til, at jeg endnu en gang foreslår, at man overvejer Rigspolitiets Rejsehold.
O.k., hvis justitsministeren vil give PET endnu en chance, så afventer vi da også det, og så afventer vi den redegørelse, justitsministeren har lovet, og siger tak for det, men skulle den ikke føre til et tilfredsstillende resultat, så håber jeg, justitsministeren er enig i, at så kan vi altid komme tilbage til Rigspolitiets Rejsehold.
Frank Jensen (S), 1999-05-05:
Ja, jeg er optaget af én ting, og jeg er glad for, at hr. Søren Søndergaard deler det ønske, nemlig at vi får undersøgt den her sag til bunds.
Det fortjener de pågældende medarbejdere, som blev hængt ud i den pågældende tv-udsendelse, og i tilfælde af at der er noget om sagen, fortjener den også at blive afklaret, sådan at man kan få undersøgt, om der er noget disciplinært ansvar at gøre gældende over for de pågældende medarbejdere.
Så vi er helt enige i, hr. Søren Søndergaard og jeg, at den her sag skal undersøges. Når hr. Søren Søndergaard flere gange spørger mig om baggrunden for, at PET ikke henvendte sig direkte til Frede Farmand Rasmussen, så kan jeg jo ikke give en redegørelse for det.
Det er jo alene PET-chefen, der kan give en redegørelse for baggrunden for, at man retter henvendelsen til TV 2 og til Nordisk Film, men jeg kan ikke fortænke PET-chefen i at gå den vej i et forsøg på at få dem udleveret.
Nu har jeg jo selv prøvet at gå den anden vej, nemlig til Frede Farmand Rasmussen selv via Justitsministeriets henvendelse til ham i går, og i det brev, jeg har fået i dag,
kan jeg sige, at der knytter sig en række lidt besynderlige betingelser til at få udleveret de her bånd, og hvis Frede Farmand Rasmussen havde samme ønske som hr. Søren Søndergaard og jeg, så skulle man ikke knytte den række betingelser til, men så skulle man straks få de bånd oversendt.
Det kan ikke have forbigået Frede Farmand Rasmussens opmærksomhed, at PET var interesseret i at få udleveret de pågældende bånd - det er fremgået ganske tidligt i forløbet tilbage i november måned. Så jeg har kun det ønske at få de bånd udleveret, hellere i dag end i morgen, havde jeg nær sagt, hvilket jeg også har sagt i en anden sammenhæng.
Så når jeg ser de betingelser, jeg har modtaget i dag som grundlag for at få båndene, kan jeg altså ikke fortænke PET-chefen i ikke at have gået den vej, men at have forsøgt at få dem af de pågældende produktionsselskaber, som forventeligt var i besiddelse af dem.
Søren Søndergaard (EL), 1999-05-05:
Nu kan man måske sige, at det er lidt underligt at bruge ting, der sker i dag, til at begrunde, hvad man ikke har gjort for et halvt år siden.
Det er generelt ikke en metode, som kan anbefales, og derfor håber jeg da ikke generelt, at PET-chefen undlader at gøre nogle ting med henvisning til, hvad der sker om et halvt år, for det kræver i hvert fald en meget stor krystalkugle.
Men jeg vil bare her til sidst bede justitsministeren om at bekræfte, at den betingelse, Frede Farmand Rasmussen stiller, såmænd bare er, at justitsministeren og andre, som kan referere det, overhører, når det bånd bliver afspillet, sådan at der ikke på et senere tidspunkt opstår nogen som helst mistanker eller påstande fra nogen side om, hvad der egentlig var på det bånd.
Jeg vil godt lige bede ministeren, når vi nu har rejst, hvad der står i det brev, som offentligheden ikke har kendskab til, bekræfte, at det er det, der er ønsket fra Frede Farmand.
Frank Jensen (S), 1999-05-05:
Det har jeg ikke noget personligt ønske om at blive involveret i.
Jeg har kun et ønske om at få båndene, og de kan gerne afleveres til mig personligt.
Så skal jeg tage vare på dem, og jeg skal nok opbevare dem på betryggende vis, til der kan laves en teknisk undersøgelse af de pågældende bånd, men jeg har ikke noget personligt behov - det kan der være andre politikere der kan have - for at blive involveret i medieshows og happenings, det har jeg ikke personligt noget behov for.
Jeg har kun et ønske om at få de pågældende bånd udleveret enten til mig, til Rigspolitichefembedet eller til PET.
Hvis hr. Søren Søndergaard har nogen indflydelse på Frede Farmand Rasmussen, så vil jeg gerne appellere til, at der bliver sagt til Frede Farmand Rasmussen, at båndene skal udleveres så hurtigt som muligt og gerne personligt til mig.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Som jeg oplyste under besvarelsen af det foregående spørgsmål, afleverer chefen for Politiets Efterretningstjeneste en redegørelse om sagen til Rigspolitichefen, når PET's undersøgelse er afsluttet.
Jeg nævnte også tidligere, at Justitsministeriet nu har rettet henvendelse til Frede Farmand Rasmussen og opfordret ham til at fremsende eller aflevere båndene til Rigspolitichefen eller til Justitsministeriet.
Og båndene vil i givet fald blive inddraget i undersøgelsen og redegørelsen fra Politiets Efterretningstjeneste.
Når redegørelsen foreligger, vil det som nævnt være Rigspolitichefen, der som diciplinærmyndighed vil skulle tage stilling til, hvad der videre skal ske i sagen.
Hr. Søren Søndergaard vil blive holdt orienteret om de skridt, der bliver taget i den pågældende sag.
Ole Sohn (SF), 1999-05-05:
Fordi jeg under min ordførertale ikke havde kendskab til Enhedslistens forslag til vedtagelse, i hvert fald ikke den skriftlige udgave, vil jeg godt spørge hr. Frank Aaen, om pind 2 og 3 i forslaget har noget med arbejdsmiljøloven at gøre.
Jens Hald Madsen (V), 1999-05-05:
Men det handler om selve Balkansituationen og flygtningesituationen for øjeblikket, og jeg er blevet orienteret om, at ministeren på fredag skal til Albanien, og jeg er også blevet orienteret om, at Danmark vil give 100 mio. kr.
Det, som jeg bl.a. vil spørge om, er, at de 100 mio. kr. har et langsigtet perspektiv - det ser Venstre også meget positivt på - men når man får de her Ritzaumeddelelser ind, så falder det jo én i øjnene, at der er et decideret akut behov for at få løst andre problemer.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om det ikke er muligt, at man også kunne kigge på det akutte behov i Albanien og ikke mindst på situationen i Makedonien, som faktisk er overordentlig kritisk.
Samtidig vil jeg gerne spørge: Hvis man vil løse de her flygtningeproblemer, hvad er så regeringens holdning til den meget splittede situation, der er i EU for øjeblikket?
Poul Nielson (S), 1999-05-05:
Det er rigtigt, at jeg skal til Albanien i de kommende dage.
De 100 mio. kr., jeg har oplyst offentligheden om, drejer sig om langsigtet bistand, i hvert fald en 3-årig indsats, og det er koncentreret om, hvad jeg kalder demokratiets infrastruktur.
Det er en forlængelse af den overgangsbistand til Albanien, vi har været i gang med, og det er vigtigt, at vi laver noget i et samarbejde, der rækker ud over situationen, og som i forhold til pressen, politiet, deres parlament og myndigheders virke i det hele taget stabiliserer demokratiet i Albanien.
Jeg er fuldstændig enig med hr. Jens Hald Madsen i, at der er andre behov af meget mere akut karakter i Albanien, og det er på ingen måde udelukket, at vi i forbindelse med den humanitære bistand også kommer ind i mere tunge aktiviteter.
Jens Hald Madsen (V), 1999-05-05:
Jeg takker for svarene.
Jeg vil lige gentage mit sidste spørgsmål, som drejede sig om den manglende koordination, der er i EU for øjeblikket med hensyn til flygtningeproblematikken, som også Helmut Kohl har kritiseret meget kraftigt.
Så vil jeg i tillæg til det med flygtninge spørge: Der er forlydende om, at Kofi Annan planlægger en humanitær mission til Jugoslavien, og at der allerede nu er græske, russiske og schweiziske nødhjælpsarbejdere, som planlægger at komme ind i selve Kosovo.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-05-05:
Jeg håber, at statsministeren på baggrund af sin oplæsning af den danske undtagelse på næste tirsdag, hvor vi har en forespørgselsdebat om bl.a. disse her spørgsmål, vil være med til at vedtage en vedtagelse her i Folketingssalen, der 100 procent klart fastslår, at Danmark ikke kan deltage i sådanne aktioner.
Hvis statsministeren kan bekræfte, at det vil han gerne være med til, så begynder jeg måske at blive mere beroliget.
Men det beroliger mig overhovedet ikke, at statsministeren ikke vil svare på spørgsmålet om Romano Prodis' program, som han fremlagde i Parlamentet, og som statsministeren jo udmærket godt kender.
Det er jo ikke særlig indviklet.
Det går ganske enkelt ud på, at EU skal have en militærpolitik.
Derfor vil jeg godt stille statsministeren det helt enkle spørgsmål: Vil statsministeren acceptere, at militæret bliver et emne på den kommende regeringskonference?
Det er det, Prodi er ved at bane vejen for.
Det er det, Parlamentet ønsker.
Det ved statsministeren godt, og derfor vil jeg godt spørge statsministeren: Vil statsministeren acceptere, at det kommer på dagsordenen på den kommende regeringskonference?
Poul Nielson (S), 1999-05-05:
Om EU-koordinationen vil jeg sige, at vi faktisk fra dansk side har været i gang med at sammenstykke et billede af ECHO's, EU's humanitære kontors, indsats i sagen, og der er grund til at presse på for en hurtigere og smidigere faktisk sagsbehandling fra EU's side her.
Men jeg kan oplyse, at det f.eks. er lykkedes for Dansk Flygtningehjælp at få en opgave, som er finansieret af ECHO i Makedonien.
Det er noget, jeg synes er et godt tegn.
Om mulighederne for at komme ind i Kosovo vil jeg sige, at vores indstilling er, at alt, hvad der kan lade sig gøre, vil vi støtte op om. Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-05-05:
Jeg læste den topmødeerklæring, som blev vedtaget på NATO-topmødet forrige weekend.
Det overraskede mig, at der ikke var en dansk fodnote forneden på den erklæring, for i erklæringen omtales der, at der kan gennemføres EU-ledede operationer, altså i virkeligheden militære aktioner under EU-flag.
Det er der jo ikke grundlag for i Amsterdamtraktaten.
Amsterdamtraktaten giver ikke EU ret til at rykke i felten, og i ganske særlig grad fremgår det af den danske undtagelse, at Danmark ikke må deltage i sådanne EU-operationer.
Derfor må jeg sige, at det overrasker mig, at der ikke var en dansk fodnote, og jeg håber, statsministeren kan bekræfte nu, at Danmark ifølge den danske undtagelse ikke kan deltage i sådanne projekter.
Statsministeren bekræfter nu, at det altså kan komme på tale, at der gennemføres militære aktioner under EU-flag i de tilfælde, hvor NATO ikke selv ønsker at gøre det.
Så vil jeg gerne bede statsministeren bekræfte, at efter Amsterdamtraktaten er der ikke grundlag for, at EU kan lave sådanne aktioner.
Derfor vil jeg godt spørge: Hvordan kan man så stemme for en erklæring på NATO-topmødet, der indeholder noget, som er i strid med Amsterdamtraktaten?
Det forstår jeg ikke at statsministeren kan gøre.
Det fik jeg ikke et klart svar på.
Så vil jeg godt spørge statsministeren om den melding, han nu giver, betyder, at statsministeren er enig med Romano Prodi, der i går i Parlamentet proklamerede, at på en ny regeringskonference skal der skabes et nyt institutionelt projekt på forsvarsområdet, altså i virkeligheden Europahæren.
Den vil Romano Prodi nu have gjort til emne på en regeringskonference, altså et emne for en ny traktat.
Betyder statsministerens nye linje, at han også støtter Romano Prodis udspil, som kom i går over for Parlamentet?
Peter Skaarup (DF), 1999-05-05:
Ja, vi må nok sige, at i Dansk Folkeparti er vi meget skeptiske over for den del af kommunikeet fra NATO-topmødet, der går ud på, at EU nu skal til at kunne igangsætte militære aktioner rundt omkring i verden.
Men vi kunne da godt tænke os at spørge statsministeren, hvad det er for aktioner, der tænkes på.
Er det her i Europa, eller skal vi deltage i det atlantiske område, eller skal vi videre ud fra EU's side?
Jeg synes, det er meget betænkeligt, hvis EU skal igangsætte den slags aktioner, men vi synes, det er rigtigt, at borgerne så i hvert fald får at vide, hvad det er for nogle, man har tænkt sig at igangsætte, og hvor det kunne blive aktuelt henne.