runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Homann (SF), 2005-04-20:
Jeg skal lige undskylde, at jeg glemte at sige i mit ordførerindlæg, at Enhedslisten heller ikke kan støtte det her forslag.
hvad så med at stramme det op, sådan at vi rent faktisk kan få håndhævet loven?
Er det ikke det, som også kunne være regeringens linje på f.eks. kriminalitetsområdet, at man skal sørge for ikke bare at give fortabt, når man ikke kan håndhæve reglerne ordentligt, men sørge for, at man så får nogle regler, som er tilstrækkelig skrappe til, at man kan håndhæve dem?
Er det ikke en lidt bagvendt argumentation?
Mikkel Dencker (DF), 2005-04-20:
Jeg tror, at de to foregående ordførere formulerede lidt anderledes, end jeg vil gøre det, hvad lovforslaget her drejer sig om.
Vi kan godt blive enige om, at det er en ubetydelig teknikalitet, som lovforslaget ændrer på, men jeg mener, at det er endnu et udtryk for, at EU blander sig i stort set alt, hvad der er af regler, selv ud i de mindste afkroge.
Det, der er tale om her, er, at EU mener, at den danske måde at opkræve tobaksafgift på strider mod EU’s regler, og derfor indfører vi så med dette lovforslag en ny ordning, som har nøjagtig samme virkning i praksis.
Med andre ord synes jeg, det er noget pjat, det her, men da det er fuldstændig ubetydeligt, kan vi godt støtte lovforslaget.
Charlotte Antonsen (V), 2005-04-20:
Som det lige blev nævnt, handler forslaget her om tobaksafgifter og nærmere bestemt om de stempelmærker, som staten får klistret på tobaksvarerne, så vi kan pålægge tobak de afgifter, vi nu pålægger dem.
Det, der er tale om, er en lille ændring, så virksomhederne bliver behandlet en lille smule bedre, fordi de fremover kommer til at betale for stempelmærkerne, når cigaretter eller tobaksvarer faktisk bliver solgt, i stedet for – som i dag – den dag, de modtager stempelmærkerne.
Så der er tale om en lille lettelse for virksomhederne; det er dog ikke noget, man kan gøre op i kroner og øre.
Baggrunden for forslaget er, at Danmark i 2002 fik en åbningsskrivelse fra EU-Kommissionen, fordi Kommissionen vurderede, at vi ikke behandlede vores virksomheder i overensstemmelse med ønskerne og kravene i EU om, at alle virksomheder i EU skal stilles lige på det her område.
Derfor synes jeg, det er godt, at man nu har fået rettet op på det.
Man har valgt en model, som man anbefaler fra Kommissionens side, så danske virksomheder fremover får samme vilkår som andre europæiske virksomheder.
Morten Homann (SF), 2005-04-20:
Jeg skal fra SF’s side sige, at det jo ikke er noget stort forslag, det her.
Det er ikke noget stort og principielt forslag, men jeg har det alligevel sådan, at hvorfor i alverden er det, at man skal lade det være op til en EU-afgørelse, hvordan vi indretter vores tobaksafgifter?
Vi synes dybest set, det burde være en beslutning, som man alene tog i det danske Folketing.
Derfor kan vi ikke tilslutte os forslaget, som det ligger.
Vi synes, at der kan være god mening i at træffe EU-beslutninger, for den sags skyld også på afgiftsområdet, i forhold til en lang række spørgsmål, men lige når det drejer sig om de præcise regler for, på hvilket tidspunkt de skal opkræves, så synes vi, at man går for meget i detaljer.
Så af den grund vil vi ikke støtte det forslag, som ligger her.
Vi synes simpelt hen, at det her er et område, som ikke bør være et EU-anliggende.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-04-20:
Baggrunden for lovforslaget er, at EU har gjort bemærkninger om, at den danske tobaksafgift forfalder til betaling ved rekvirering af stempelmærkerne.
Det bør efter Kommissionens opfattelse først ske ved overgangen til forbrugerne.
Ud over Danmark har fem andre EU-lande også modtaget en sådan åbningsskrivelse vedrørende dette problem.
Loven vil jo give tobaksindustrien en længere kredit på tobaksafgiften, og ikke overraskende støttes forslaget jo i høringssvarene af Skandinavisk Tobakskompagni.
Jeg kunne også tænke mig, at skatteministeren kunne kundgøre, hvor stor en økonomisk fordel tobaksindustrien får af ændringerne af at kunne få kredit på mærkerne frem for nu at betale dem forud.
Men ellers vil vi gå positivt ind i udvalgsarbejdet og stemme for.
Morten Homann (SF), 2005-04-20:
Jeg manglede lige at sige, at det samme gør sig gældende for Enhedslisten.
René Skau Björnsson (S), 2005-04-20:
Jeg bliver lidt bekymret, når ministeren siger, at andelsboligmarkedet i Danmark ikke er under pres, for de sidste tal fra Århus siger, at 75 af andelsboligforeningerne i den indre by i Århus er blevet solgt, og at over halvdelen af de resterende, der er tilbage i den indre by, er i gang med at blive solgt, også efter den såkaldte Århusmodel.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om han ikke er bekymret, og om han ikke mener, at der skal gribes ind, så vi kan sikre, at der fortsat kan være andelsboliger, også i vores bymidter.
Kristian Jensen (V), 2005-04-20:
Det er regeringens holdning, at vi skal have et bredt boligmarked med en stor mangfoldighed af boligformer, og derfor, at der også skal være mulighed for og plads til andelsboligformer.
Men når man kigger på, hvad der har været af gennemførte likvidationer, må jeg sige, at det er et meget begrænset antal andelsboliger, der er blevet likvideret – for at sige det sådan – set i forhold til, hvor mange andelsboliger vi har, og også set i forhold til, hvor mange nye andelsboliger der løbende kommer til hvert år.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-04-20:
Jeg tror, at vi i den konservative folketingsgruppe primært vil tilslutte os den version, der kom fra de to første ordførere, men dog også på linje med Dansk Folkepartis ordfører støtte dette lille forslag.
Vi har i den konservative folketingsgruppe noteret os muligheden for, at hvis der går lang tid, før tobaksproduktet bliver solgt, så har virksomheden med det her mulighed for at få udvidet kredittiden en lille smule, så man ikke i lang tid har betalt en afgift for noget, som man først får solgt noget senere.
Det er bare en lille detalje, men kan dog være en lille hjælp for nogle virksomheder, der har noget liggende på lager i lang tid.
Ja, en meget lille teknisk ændring, og vi kan bakke den op i Det Konservative Folkeparti.
Morten Homann (SF), 2005-04-20:
Så er det endnu en gang lykkedes skatteministeren at sætte vidt forskellige lovforslag sammen i samme fremsættelse.
Jeg vil dog godt have undersøgt, hvorfor man ikke har gennemført en egentlig stor og strømlinet forenkling af det her område, og om det skulle have nogen som helst sammenhæng med regeringens skattestop, som jo gør det lidt vanskeligt at lave store og klare, enkle løsninger, men det vil vi godt se nærmere på under udvalgsarbejdet.
Dog er vi lidt skeptiske over for, at man afskaffer reglerne om en begrænset skattepligt for renter for fraflyttere.
Selv om det selvfølgelig ikke er mange penge, det drejer sig om, så har den vel en betydning f.eks. for folk, der flytter til England for at undgå at betale skat, så vi er mildt sagt skeptiske over for, at man laver den afskaffelse af de her regler.
Så er der hele den anden del af forslaget, nemlig forslaget om timandsselskaber til udlejning.
Hvis man fører den logik videre, tror jeg, at vores justitsminister vil få travlt med at afskaffe love for alt fra økonomisk kriminalitet over forskellige former for voldskriminalitet til simpelt tyveri, for det sker jo alligevel rask væk, og selv om man gør, hvad man kan, så kan man jo ikke forhindre, at det sker.
Det synes jeg er en meget farlig logik, så derfor vil jeg i stedet for sige, at hvis man har nogle regler, som ikke fungerer tilfredsstillende, så lad os da stramme de regler op og sørge for, at der kan ske håndhævelse af reglerne omkring timandsselskaber.
Men det er en form for projekter, som er i kraftig vækst, og det er personer med en meget, meget høj indtægt.
Det kræver tit, at man har en årlig indkomst på mere end 1 mio. kr., og det er altså ikke ubetydelige beløb, der går tabt for statskassen. Så i modsætning til regeringen vil vi i SF gerne have, at der bliver håndhævet lov og orden på det her område, og i stedet for bare at kaste håndklædet i ringen og sige, at det kan vi ikke håndhæve, synes vi, at vi så må se på, hvordan man kan stramme reglerne, sådan at det bliver muligt at håndhæve regler på det her område i stedet for bare at lade stå til.
Så enten forventer jeg, at skatteministeren strammer reglerne op, eller også forventer jeg, at justitsministeren kommer og lovliggør vold og tyveri, fordi det jo alligevel ikke kan lade sig gøre at forhindre det.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-04-20:
Jeg kunne godt tænke mig en præcisering fra skatteministeren.
Måske kunne skatteministeren uddybe det for mig.
Er det, skatteministeren siger, at der vil blive foretaget en helhedsvurdering, som betyder, at der vil blive taget sociale hensyn i forbindelse med inddrivelsen?
Dagens lovforslag handler meget om skattelovforslag, og i næsten alle skattelovforslagene står der, at det er et spørgsmål om forenkling.
Det er klart, at det som forholdsvis nyvalgt i Folketinget jo var rart, om en sådan forenkling også betød, at der var mindre papir, der skulle arbejdes med, men sådan forstås forenkling ikke, når den skal igennem skatteministerens kontor.
Om lovforslaget vil jeg sige, at jeg er positiv over for, at det forenkler administrationen, således at skattemyndighederne får bedre mulighed for dermed at ligne på en forsvarlig måde.
Så fra De Radikales side er der på trods af papirmængden en positiv stilling til det.
René Skau Björnsson (S), 2005-04-20:
Det ærgrer mig meget, at man ikke er mere bekymret, for jeg mener, det er alvorligt, at det er blandt nogle af vores gamle og velfungerende andelsboliger i de indre byer – der, hvor værdistigningen er størst, og hvor det derfor også er mest interessant at sælge ud af og købe de her andelsboliger – at der sker en stor reduktion i antallet.
Så nogen vil jo gøre noget i regeringen, og derfor er spørgsmålet: Hvornår forventer ministeren, at der kommer et resultat, og hvornår kommer der nogle forslag til at gøre noget ved de problemer, som vi har på vores andelsboligmarked?
Mikkel Dencker (DF), 2005-04-20:
Som i hvert fald den første taler var inde på, er lovforslaget her en del af udmøntningen af Dansk Folkepartis kommunalreform.
Lovforslaget her følger op på L 112 og L 113, som fastlægger de strukturelle rammer fremover omkring samlingen af inddrivelsen i én myndighed.
Så følges der op her med, at man bl.a. ændrer reglerne for, hvordan inddrivelse fremover finder sted.
Jeg synes, det virker, som om der er en række gode elementer i lovforslaget, bl.a. den måde, som man harmoniserer reglerne på.
Så ophæves reglen om maksimal lønindeholdelse på 20 pct., sådan at folk med en høj nettoindkomst kan komme til at betale mere end 20 pct., hvis det er sådan, at de har en stor gæld til det offentlige.
På samme måde stilles der også mere klare og enkle regler op for andre typer inddrivelse, og jeg ser frem til, at vi på den her måde, både ved dette lovforslag og også ved L 112 og L 113, kan få effektiviseret inddrivelsen i Danmark, således at vi kan få et større provenu og en mere retfærdig inddrivelse for alle borgere.
Med de ord skal jeg sige, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-04-20:
Det ser ud, som om der er en høj grad af enighed om det her forslag, og jeg kan da heller ikke bidrage til spændingen ved at skulle gå imod det.
Som det er nævnt, er det her udmøntningen af kommunalreformen i forhold til de lovforslag om inddrivelse, L 110 – L 113, som vi har førstebehandlet.
Der skal ikke være tvivl om, at vi i Det Konservative Folkeparti forventer, at der med det her lovforslag kommer færre restancer til det offentlige, og det er primært, fordi man nu skaber hjemmel til at foretage lønindeholdelse for en række andre offentlige krav, hvor der tidligere ikke har været hjemmel til lønindeholdelse.
Dernæst ophæver man nu den her 20-procents-grænse for maksimal lønindeholdelse og afløser den af en betalingsevnevurdering, sådan at man harmoniserer praksis med det, vi også ser ude i skifteretterne i forbindelse med gældssanering.
Der er retssikkerhed i, at tingene bliver ens.
Men jeg vil dog lige sige, at nogle kunne læse forslaget om ophævelse af den maksimale 20procents-lønindeholdelse, som om man i nogle situationer vil lønindeholde et lavere beløb, og jeg skal bede ministeren om at præcisere herfra, at det aldrig nogen sinde har været intentionen.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-04-20:
Lovforslaget er jo en del af den fremsatte reformpakke.
Formålet er at forenkle reglerne for den offentlige inddrivelse, således at det bliver en mere ensartet og effektiv inddrivelse.
Samtidig indeholder lovforslaget en ændring af kildeskattelovens § 84, således at det bliver muligt at arbejde med digitale lønsedler.
Forenklede og ens regler kan man ikke være imod, og praksis for alle borgere skal være ens, men vi er yderst betænkelige ved, at grænsen for indeholdelse på nu 20 pct. ophæves, således at man i tilfælde, hvor man fra inddriverens side skønner det muligt, kan opkræve det beløb, man har lyst til.
Der vil ske det ifølge Domstolsstyrelsens bemærkninger, at private skyldnere vil blive stillet væsentlig ringere end nu, idet det offentlige har taget en større del af kagen, således at de ved et møde i fogedretten ikke får mulighed for der at betale noget.
Kommunernes Landsforening og flere kommuner har nævnt, at der mangler kommunal indflydelse på eftergivelse af gæld til det offentlige, det er også en ting, vi gerne vil drøfte med ministeren, og Dansk Handel & Service ønsker at bevare muligheden for at sende lønsedler, som det er nu, da ikke alle anvender elektroniske lønsedler.
Det formoder jeg også kan lade sig gøre.
Jeg er kritisk over for lovforslagets eventuelle sociale slagside og vil gerne under udvalgsarbejdet have nærmere sikkerhed for, at der også tages hensyn til de socialt dårligt stillede.
Morten Homann (SF), 2005-04-20:
I SF vil vi gerne hilse lovforslaget grundlæggende velkommen.
Vi har også efterlyst, at der bliver lavet nogle mere ensartede regler for gældsinddrivelse, sådan at man ikke kan opleve, at man i den ene kommune bliver fuldstændig ribbet og flået, så det kommer til at gå ud over ens børns opvækst og skolegang, mens man har mere rimelige vilkår i en anden kommune.
Så en grundlæggende tilslutning til princippet i det her lovforslag.
Der er så en række konkrete elementer, som vi meget gerne vil kigge nærmere på under udvalgsarbejdet, som vi er lidt skeptiske over for, og som vi skal have afklaret nærmere.
Først muligheden for lønindeholdelse, hvor vi gerne vil have sikkerhed for, at der hver eneste gang sker en konkret, individuel vurdering af den enkelte persons situation og også gerne
en diskussion af, hvad det er for nogle kriterier, det bygger på.
Vi deler den samme bekymring, som også flere andre ordførere har nævnt, for 20-procentsgrænsen.
Det kan være en positiv ting, at man ikke nødvendigvis lægger sig fast på 20 pct., hvis det er meget velstillede folk.
Til gengæld kan det altså også være et problem for folk med meget små indkomster, at man opgiver grænsen.
Så vi skal have en vis sikkerhed for, hvordan det vil blive administreret, at man fjerner den her grænse.
Der er en tilsvarende problematik omkring gældssanering og gældseftergivelse, hvor det ikke er helt klart, hvordan de to ting spiller sammen.
Giver det ikke mening også at have en mulighed for gældseftergivelse, og skal kommunerne, som jo vil være dem, som har langt de fleste penge til gode, ikke spille en større rolle i beslutningen om, hvorvidt man skal eftergive gæld?
Endelig er der hele diskussionen om provenuet.
Hvis det er et spørgsmål om, at der vil komme et faldende provenu, fordi man faktisk får mere rimelige regler og man faktisk får skånet nogle af de folk, som bliver behandlet for hårdt i dag, jamen så kan vi sagtens leve med det.
Men hvis det er et spørgsmål om, at man rent faktisk får en dårligere inddrivelse, at der er flere folk, som rent faktisk sagtens kunne betale deres gæld til det offentlige, men som slipper igennem, fordi man får for uklare regler, jamen så ligger der et problem i det.
Så det er klart, at vi også vil kigge nærmere på hele provenudiskussionen.
Men tilslutning til ideen om en opstramning af de her regler og så en række ting, som vi skal kigge nærmere på, før vi endeligt vil kunne tilslutte os forslaget.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-20:
Da vores ordfører på området ikke kan være til stede, har jeg lovet at oplæse følgende: Det er vigtigt at finde noget at glæde sig over i denne her tid, hvor regeringen med kommunalreformen er ved at afvikle velfærdssamfundet.
Med dette lovforslag kan vi først og fremmest glæde os over, at gældsfængsel bliver afviklet.
Det viser, at det en gang imellem nytter at rejse spørgsmål i Folketinget, og at det kan gå stærkt.
Under førstebehandlingen den 16. marts foreslog Enhedslistens ordfører, at gældsfængsel blev afskaffet, og det sker nu med det her forslag.
Så hurra for det!
Vi glæder os også over, at der kommer fælles regler for inddrivelse, og at man som hovedregel ikke længere vil foretage lønindeholdelse hos kontanthjælpsmodtagere og førtidspensionister.
Det er et stort fremskridt.
Men desværre indeholder lovforslaget også en række forringelser: Først fjerner man loftet over, hvor meget der kan trækkes i folks løn.
Hidtil har der været et loft på 20 pct. af nettoindkomsten for de fleste gældstyper.
Vi er meget nervøse for, hvor meget man fremover vil trække fra folk.
Så ændrer man muligheden for eftergivelse af gæld, så det kommer til at svare til reglerne for gældssanering.
Det virker i sig selv absurd, for hvis folk opfylder betingelserne for gældssanering, hvorfor skulle de så søge eftergivelse af deres gæld?
Der, hvor mulighederne for eftergivelse i høj grad bliver brugt i dag, er jo netop, hvor man ikke kan få gældssanering, f.eks. fordi den gældsramte selv, ægtefællen eller samleveren er arbejdsløs eller studerende.
Der kan man i dag i nogle tilfælde i stedet indgå en frivillig akkord med kreditorerne, hvilket ofte hos de offentlige myndigheder behandles som en delvis eftergivelse.
Vi håber, at ministeren vil ændre lovforslaget på det her punkt, så man fortsat får mulighed for at komme ud af en håbløs gæld, selv om begge i familien ikke er i fast arbejde.
Med disse bemærkninger må vi altså sige, at Enhedslisten desværre ikke kan støtte lovforslaget.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-04-20:
Jeg vil godt spørge skatteministeren, om ikke skatteministeren vil anerkende Domstolsstyrelsens bemærkninger om, at en forhøjelse af procentsatsen kan bevirke, at skyldnere ikke er i stand til at betale deres private gæld, fordi det offentlige tager sin store del af kagen.
Det er således i dag, at det offentlige har en fordel ved inddrivelse af gæld sammenlignet med de private.
Nu vil man med en forhøjelse af procentsatsen få en yderligere fordel, og man kan på den måde tvinge en skyldner til ikke at betale sin private gæld.
Kristian Jensen (V), 2005-04-20:
Det er vores intention, at redskabet til at kunne lønindeholde ud over 20 pct. bruges på de personer, der har en reel betalingsevne, der ligger ud over de 20 pct., dvs. personer med en indkomst, hvor man også under hensyntagen til de andre udgifter, der måtte være, godt kan lønindeholde mere end 20 pct. af lønnen til inddrivelse af den offentlige gæld.
Det er ikke et redskab, som bare umiddelbart skal tages i brug, men som skal tages i brug, når der er personer med en betalingsevne, men ikke en betalingsvilje, og derfor mener jeg, at man ikke vil rende ind i den problemstilling, som Domstolsstyrelsen rejser, ud over i nogle teoretiske og ganske specielle tilfælde.
Ja, det er vores ønske, at der med den lovgivning, der foreligger her, også tages sociale hensyn, at vi i vores inddrivelse sikrer, at der bliver kigget på, hvad det er for et indkomstniveau, skyldneren har, og at vi ikke fra det offentliges side inddriver hårdere, end at der også for skyldneren er råd til de udgifter, vedkommende har i sin hverdag.
Det er det, der ligger i intentionen om bl.a. at sige, at gæld fra personer med et indtægtsniveau på kontanthjælpsniveau og lignende ikke skal inddrives, men at vi så til gengæld kan gå gradvis opad og med hensyn til dem, der for alvor har en betalingsevne, også kan gå højere op end det hidtidige loft på de 20 pct.
For hvis evnen er der, men det er viljen, der mangler, er vi også fra regeringens side klar til at sikre, at den offentlige gæld bliver inddrevet hurtigt og effektivt.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Lars Christian Lilleholt (V), 2005-04-20:
Det foreliggende lovforslag omfatter en række justeringer og ændringer af en række love på skatteområdet.
Med den nuværende anpartsregel er der en række begrænsninger for ejerne af disse projekter, som ikke gælder for sædvanlig erhvervsvirksomhed.
Forslaget betyder, at reglerne om begrænset skattepligt samles i én paragraf.
Loven medfører, at alle former for personalegoder, der er skattepligtige for en dansk hjemmehørende person, nu også bliver skattepligtige for udenlandsk hjemmehørende personer.
Det kan være en person, der eksempelvis bor i Sverige og arbejder i Danmark.
En sådan person er begrænset skattepligtig til Danmark af lønindkomsten.
Denne mulighed lukker vi med lovforslaget.
Med lovforslaget sikres også, at alle personer, som er begrænset skattepligtige i Danmark, og som modtager overførselsindkomster fra Danmark, også bliver beskattet i Danmark af disse indkomster.
Med lovforslaget sker der også en udvidelse af grænsegængerreglerne, således at ikke kun pensionister, men også efterlønsmodtagere og modtagere af f.eks. overgangsydelse, der bosætter sig uden for landet, har mulighed for at fratrække renteudgifter på den danske indkomstopgørelse.
Med dette lovforslag kommer vi omkring mange hjørner.
Vi får mange ting rettet op, lukket huller og forhåbentlig gjort det enkelt for den enkelte skatteyder.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Frode Sørensen (S), 2005-04-20:
Det er ganske fornuftigt at søge hen mod en samlet skattelovgivning, der trods sin tekniske kompleksitet godt kan gøres mindre kompliceret.
Når ministeren således foreslår samtidig at lukke skattehuller, vil han automatisk have Socialdemokratiets sympati og støtte.
Ministeren vil stryge personskattelovens regler om, at man opgør indkomst for visse typer udlejningsboliger som kapitalindkomst, og at der er begrænset mulighed for at fratrække et eventuelt underskud.
Vi kan udmærket forstå argumenterne for at sløjfe bestemmelserne, som er, dels at reglerne er svære at bruge for så vel skattevæsenet som de skattepligtige, dels at de gør det besværligt at administrere lejeboliger.
Endelig skønner ministeren, at bestemmelsen reelt er forældet, fordi netop den type indkomst næsten er forsvundet på grund af andre måder at finansiere udlejningsboliger på.
De andre elementer i lovforslaget synes jeg også virker fornuftige.
Så vi kan støtte forslaget, men vil naturligvis under udvalgsarbejdet koncentrere os om at få belyst de aspekter, som høringssvarene har trukket frem i lyset.
Vi ser frem til et hurtigt og fornuftigt udvalgsarbejde.
Mikkel Dencker (DF), 2005-04-20:
Men som de foregående ordførere allerede har været inde på, er formålet med lovforslaget her at lave nogle forenklinger, og det er selvfølgelig en intention, som Dansk Folkeparti bakker op om.
Desuden er der også nogle huller, kan man kalde dem, især hvad angår personer, som kun er begrænset skattepligtige, og de bliver så lukket med dette lovforslag.
Desuden er der reglerne, som i sin tid blev indført i slutningen af 1980’erne for at undgå de her anpartsprojekter, som dengang var meget brugt for at undgå eller udsætte en skattebetaling.
Dengang blev der indført nogle regler for at imødegå den slags, og der har jeg forstået på ministeren, at de regler nu efterhånden er blevet uaktuelle, fordi man ad andre veje kan dæmme op for den slags initiativer, både fordi man selvfølgelig, som jeg sagde, kan undgå de anpartsprojekter ad andre veje, og fordi de nugældende regler tilsyneladende er alt for omstændelige at anvende for både erhvervsliv, borgere og for skattemyndigheder.
Så på den baggrund skal jeg sige, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.