runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-02-07:
Må jeg starte med at sige til fru Pernille Blach Hansen, at jeg har det på samme måde.
Jeg er dybt bekymret over Venstres centralisme, og jeg synes, der er god grund til et øjeblik at tage den sag alvorligt.
Jeg kender mange eksempler, vil jeg sige til Venstres hr. Jens Rohde og til Det Konservative Folkepartis hr. Hans Christian Schmidt - sorry, men det så også den eneste indrømmelse, jeg giver i dag - og også til hr. Jens Hald: Jeg synes, Venstre skulle betænke, hvor mange dårlige eksempler
vi har på, at man er startet med at kalde det udbud og er landet på, at det reelt blev en udlicitering, fordi private fik opgaven, og at resultatet er blevet dårligere service og dårligere arbejdsvilkår.
Jeg må advare indtrængende imod, at det forslag, Venstre har fremsat, beslutningsforslag nr. B 49, nogen sinde bliver en realitet.
Det er at undsige det kommunale selvstyre, det er at mistænkeliggøre kommunalbestyrelsernes indsigt i egne forhold, og det er at påtvinge den kommunale beslutningsproces en ganske bestemt retning, nemlig en retning mod privatisering, og dermed mistænkeliggøre en stor del af vore offentligt ansatte.
Som vi ser anvendelsen af udbudsværkstøjet, kan det klogt anvendt give en højere kvalitet, uden at det medfører forringelse af nogens forhold.
Men det bør ikke, som Venstre ønsker, anvendes til besparelser og til mistænkeliggørelse af kommunale beslutningsprocesser og offentligt ansattes indsats.
Jens Rohde (V), 2001-02-07:
Det er jo de samme beskyldninger, vi skal høre på dag efter dag; men det må jo stå for statsministerens egen regning, og nu har vi efterhånden vænnet os til det.
Men jeg står her med et svar fra finansministeren på et spørgsmål, jeg selv stillede om effektivisering af det offentlige, hvor finansministeren skriver, at i »En holdbar fremtid - Danmark 2010« sætter regeringen fokus på, hvordan ressourcerne i den offentlige sektor kan udnyttes bedre til gavn for brugerne.
Så bliver der nævnt en række tiltag, hvormed man vil opnå den effektivisering, bl.a. bedre arbejdstilrettelæggelse, ny teknologi, bedre ledelse og samarbejde, bedre brugervejledninger, mere information og endelig udbud.
Står statsministeren efter sine svar i dag og de sidste tre onsdage inde for det svar, finansministeren har givet, og og inde for det, vi jo kan se, at »En holdbar fremtid -
Danmark 2010« er fuld af, nemlig en effektivisering af det offentlige, som oven i købet skal nå op på 1,2 pct.?
Jeg spørger ikke om, hvad regeringen vil bruge pengene til.
Så det behøver finansministeren slet ikke at komme ind på.
Det er jo ikke det, der er diskussionen.
Det, der er spørgsmålet, er jo, hvorvidt der er udliciteringsgevinster eller effektiviseringsgevinster i den offentlige sektor.
Nu siger finansministeren jo ét, vi hørte statsministeren sige noget andet og den politiske ordfører
fra Socialdemokratiet sige det samme som statsministeren, at denne her effektivisering i den offentlige sektor jo bare er at få folk til at løbe stærkere og stærkere.
Men jeg kan da høre på finansministeren, at der er lagt op til, at den offentlige sektor skal effektiviseres. Hvem skal det så gå ud over, må vi spørge retorisk, ligesom den socialdemokratiske politiske ordfører gør det.
Jeg er nødt til at spørge helt konkret, og hertil kan der svares ja eller nej: Har regeringen indbudgetteret effektiviseringsgevinster i den offentlige sektor i fremskrivningen frem til år 2010 - ja eller nej?
Jens Hald Madsen (V), 2001-02-07:
Nu skal jeg jo ikke blande mig i, hvad statsministeren gør rent privat, men er det virkelig sådan, at statsministeren synes, at man skal gå ind i enhver forretning og blot købe noget uden at se på prisen?
Eller gør statsministeren som alle mulige andre, nemlig prøver at sammenligne produkter i forskellige butikker, inden statsministeren køber noget?
Og hvis det er tilfældet, hvorfor skal det så være anderledes inden for den kommunale sektor? Det er jo nogle af skatteborgernes penge, der bliver sat ind, og er det så ikke rimeligt, at man prøver at finde ud af, hvordan man udnytter skatteborgernes penge bedst?
Hvorfor er det så forfærdeligt at lave udbud?
Statsministeren har jo lige selv forklaret, at der er forskel på udbud og udlicitering, og derfor kan man jo ikke sige, at det er tvangsudlicitering, vi snakker om.
Det, vi taler om, er, at vi bare vil have at vide, om der er sammenhæng mellem pris og kvalitet, og synes statsministeren, det er så forkert?
Henrik Sass Larsen (S), 2001-02-07:
Jeg vil spørge statsministeren, om han kan bekræfte, at i det beslutningsforslag, Venstre har fremsat, skriver man direkte, at for at skabe mere konkurrence og bedre kvalitet og store besparelser i den offentlige sektor skal denne udbudstvang gennemføres. Hvis det kan bekræftes, bliver det jo en bunden opgave.
Det vil sige, at der skal ske besparelser på de områder, og det vil igen sige, at enten skal Venstre rent faktisk kunne påpege, at der er ganske, ganske mange mennesker i den offentlige sektor, der ikke er brug for længere, som det ser ud i dag, eller også skal tingene i meget stor udstrækning udføres af private firmaer, som rent faktisk vil være meget billigere, og så ender det jo alligevel med denne udliciteringsmodel. Denne debat bekræfter dette synspunkt, for den er jo endt i, at nu prøver man i Venstre rent teknisk at sno sig uden om spørgsmålet.
Men der er ét centralt punkt tilbage, og det er: Hvis Venstres centrale økonomiske politik skal hænge sammen, skal de diske op med 26 mia. kr., og det evner de ikke.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-02-07:
Til hr. Jens Rohde: Det er desværre kun halvdelen af svaret, hr. Jens Rohde citerer, men det, hr. Jens Rohde har citeret, kan jeg naturligvis fuldt og helt bekræfte.
Jeg vil understrege, hvor vigtigt det er, at man engagerer sig i uddannelse af såvel det offentlige som det private personale, at man forstår, hvor vigtigt det er at vise de offentligt ansatte tillid og at udvikle
nye samarbejdsformer for at få bedre kvalitet og mere livsglæde på sit arbejde, og forstår, at udbud selvfølgelig skal anvendes med omsorg og omtanke og være veltilrettelagt
Men jeg må også minde om, at i »En holdbar fremtid - Danmark 2010«, som hr. Jens Rohde refererede til, og som jo er et fantastisk godt dokument, siges det også, at de, der måtte gå med drømme om at bruge udlicitering og udbud til en fuldstændig forvandling af den offentlige sektor eller til at opnå massive besparelser, går gruelig galt i byen. Hr. Jens Hald sammenligner den offentlige sektor med et supermarked, og til det vil jeg sige: Den offentlige sektor er altså ikke et supermarked.
Forbrugerne skal have lov til at træffe deres eget valg og vælge det, der har den bedste kvalitet.
Hr. Jens Hald må forstå, at markedsmodellen ikke kan bruges alle steder i det danske velfærdssamfund.
Hr. Jens Hald må forstå, at den personlige omsorg for et ældre menneske på et plejehjem ikke bare er noget, man kan sparke ud til almindelig supermarkedsprisdannelse.
Vi har brug for menneskelighed i vores velfærdssamfund, og det skal vi altså holde fast i. Så vil jeg sige til hr. Henrik Sass Larsen: Ja, jeg opfatter det desværre også sådan, at den debat, vi har i dag om udbud kontra udlicitering,
desværre er et misforstået eller måske endda planlagt eller tilrettelagt forsøg på at snakke udenom.
Det er en teoretisk debat, som ikke kan skjule, at konsekvensen af forsøget på at markedsgøre tingene i alt, alt for mange tilfælde har medført et dårligt resultat.
Jeg kan bekræfte hr. Henrik Sass Larsens reference til Venstres forslag B 49 fra sidste år.
Der står højt og tydeligt, at det er store besparelser, der er målet, og jeg mangler stadig 26 mia. kr. i Venstres oplæg, for at tingene skal hænge sammen.
Men det fik vi desværre heller ikke opklaret i dag.
Jens Rohde (V), 2001-02-07:
Jamen jeg og en del nationaløkonomer kan jo se, at der mangler 41 mia. kr. i regeringens oplæg, så jeg må da sige, at hvis vi snakker kasino, er det vel et spørgsmål, hvem der har det største kasino her i Folketinget.
Er det ikke korrekt, at man arbejder med en effektiviseringsgevinst på 1,2 pct. i den offentlige sektor i Danmark i »En holdbar fremtid - Danmark 2010«? Kan statsministeren ikke bekræfte det?
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-02-07:
Det ved jeg man får en rigtig god debat med finansministeren om lige om et øjeblik, for det er jo det samme spørgsmål, der stilles til finansministeren.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Rohde (V), 2001-02-07:
I scenariet, hvor halvdelen af jobvæksten sker i den offentlige sektor, kræves f.eks. stigninger i kvalitet og effektivitet for penge og personale på gennemsnitligt 1,2 pct. om året.«
Så vil vi da glæde os til at høre svarene fra finansministeren, når nu statsministeren ikke kan/vil svare.
Det er jo lidt interessant at læse Berlingske Tidende
den 27. januar 2001, hvor der mellem journalisten og finansministeren pågår en dialog, hvor finansministeren siger: »Men så skal du svare mig på, hvor meget er det værd, at nogle læger kan operere flere på en raffineret måde?
Det har I selv sat tal på i rapporten; 1,2 procent om året?« spørger journalisten.
»Det er vækst i borgernes forventning.
Det er ikke penge.« siger finansministeren, og så siger journalisten: »Jeg har talt med din afdelingschef, og hun sagde helt klart, at det var i forhold til det offentlige forbrug, og så kan man vel sagtens sætte penge på?«
Og så siger finansministeren: »Ja, men det er ikke rigtigt.
Vi kan ikke sætte tal på.«
Er finansministeren uenig med sin afdelingschef og sine embedsmænd i Finansministeriet i, at der kan sættes tal på effektiviseringsgevinsterne i den offentlige sektor, ud fra at regeringen selv har peget på 1,2 pct.?
Marianne Stentebjerg (RV), 2001-02-08:
Det Radikale Venstre støtter lovforslaget om afholdelse af danske prøver og eksaminer i udlandet.
Det er et principielt godt forslag, som rummer mulighed for fleksibilitet og øget mobilitet i uddannelsesforløbet hos de unge. Dette er en god idé, da loven i høj grad kan være med til at fremme internationaliseringen på tværs af landegrænser, også som her med unge aktører fra Danmark.
Vi kan i denne forbindelse drage stor nytte af den fremherskende udvikling på hele IT-området, der gør det muligt for uddannelsesinstitutioner, lærere og studerende at indgå i arbejdet med at afholde såvel skriftlige som mundtlige eksaminer selv over meget lange geografiske afstande, bl.a. via videokonferenceteknologien.
Margrethe Vestager (RV), 2001-02-08:
Jeg vil gerne kvittere for den helhjertede og meget positive modtagelse af lovforslaget.
Jeg tror, det er et lille, men positivt bidrag til, at vore uddannelser stadig kan internationaliseres, og at de, som påtager sig den positive opgave at sikre dansk uddannelse, også for danskere, som befinder sig i udlandet, faktisk kan følge deres udmærkede arbejde helt til dørs.
Tove Videbæk (KRF), 2001-02-08:
Kristeligt Folkeparti kan også støtte dette forslag, som giver hjemmel til godkendelse af, at der kan afholdes prøver og eksaminer i udlandet.
Vi synes, det er positivt, at der nu bliver givet denne mulighed, så man ikke i hvert enkelt tilfælde skal søge om dispensation og tilladelse.
Vi mener ligeledes, det er positivt, at lovforslaget lægger op til, at de, som ønsker prøverne afholdt, selv skal betale udgifterne til afholdelsen af prøverne.
Vi synes, det er i orden, at regeringen lægger op til, at der skal indføres brugerbetaling på dette område.
Susanne Clemensen (CD), 2001-02-08:
Jeg kan såmænd gøre det lige så kort.
CD synes, det her er et ganske fornuftigt lovforslag, og det kan vi støtte.
Peder Sass (S), 2001-02-08:
I en tid med øget internationalisering, stigende mobilitet, behov for fjernundervisning og unges mobilitet over landegrænserne samt nedbrydning af forskellige sprogbarrierer er der behov for, at vi indretter samfundets regler, så de unge fortsat føler, at Danmark er et godt land at være hjemmehørende i.
Derfor skal vi som sagt lave regler for afholdelse af danske eksaminer i udlandet.
Der findes i Europa skoler, bl.a. i Bruxelles, Paris og ved Solkysten, hvor eleverne er børn af danske forældre, og hvor undervisningen sker efter danske regelsæt.
I denne sammenhæng er det selvfølgelig vigtigt for unge at komme til at afslutte en prøve, der giver direkte kompetence til uddannelse herhjemme og/eller i udlandet.
Lovforslaget sikrer, at der er tilstrækkelig hjemmel for afholdelse af det nødvendige antal eksaminer i udlandet, og hvem der skal dække de økonomiske omkostninger i forbindelse hermed.
Udgifterne for disse eksaminer er klart omtalt i lovforslagets § 1, stk. 2, hvor der står, at udgiften ved afholdelse af prøver og eksaminer i udlandet helt eller delvis påhviler dem, der ønsker den pågældende prøve eller eksamen afholdt. Vi har noteret os, at lovforslaget træder i kraft samtidig med skoleårets start den 1. august 2001.
Det giver
således mulighed for inden sommerferien at få udarbejdet de nødvendige cirkulærer og bekendtgørelser, så alt er på plads til starten af det nye skoleår.
Socialdemokratiet kan støtte forslaget.
Aage Frandsen (SF), 2001-02-08:
SF kan også støtte dette lovforslag, som jo giver ministeren hjemmel til, at man kan få afholdt eksaminer i udlandet, når det drejer sig om de uddannelsesinstitutioner for børn og unge.
Derfor kan vi støtte lovforslaget.
Man kan sige, at det, vi gør i Folketinget, er af teknisk art, men det er selvfølgelig en vigtig teknik, nemlig at give lovhjemmel.
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-02-08:
Fra Venstres side vil vi sige, at det er et meget positivt lovforslag, netop hvis vi ser det i lyset af den stigende internationalisering og globalisering, og set i lyset af at unge i højere og højere grad rejser ud i verden, hvilket vi synes er meget positivt.
Det her lovforslag vil faktisk give mulighed for, at unge kan aflægge danske prøver i udlandet.
Vi synes jo derudover, det er vigtigt, at vi sikrer hjemmelen for undervisningsministeren til at lade prøver og eksaminer afholde i udlandet plus til at tage stilling til, hvem der skal afholde eventuelle udgifter, for det er væsentligt set fra Venstres side, at det er for hele uddannelsessystemet, at der bliver mulighed for, at man kan tage prøver eller eksaminer i udlandet.
Vi har af høringssvarene kunnet se, at der har været rejst spørgsmål om, hvorvidt de enkelte uddannelsesinstitutioner skal inddrages ved beslutning om, hvorvidt eksamen skal eller kan afholdes i udlandet.
Og vi har også noteret os, at ministeren i hvert fald i et oversendt notat skriver, at selvfølgelig vil berørte institutioner blive inddraget ved beslutningstagning.
Så alt i alt vil jeg sige, at Venstre kan støtte lovforslaget, og jeg skal også på vegne af Det Konservative Folkeparti sige, at de tilsvarende kan støtte forslaget.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2001-02-08:
Det er ikke gal politik.
Det er nødvendig politik, for vi skal have kvaliteten forbedret på museerne.
Det kræver, at det økonomiske grundlag bliver bedre, og det er baggrunden for, at vi gør det her.
Jeg har ikke til sinds at lukke de 14 museer.
Jeg er faktisk ret overbevist om, at vi finder en løsning for langt de fleste af dem.
Til det andet spørgsmål, som hr. Poul Nødgaard stillede i forbindelse med spørgerunden lige før, om vi kan fratage statsanerkendelse,
er svaret: Ja, det kan vi.
Det vil sige, at hvert enkelt museum i Danmark løbende vil blive vurderet, om det lever op til kvalitetskravene.
Hvis man ikke gør det, så kan man godt blive frataget statsanerkendelsen, og det er igen med henblik på at holde fast i kvaliteten i det danske museumsvæsen.
Poul Nødgaard (DF), 2001-02-08:
Jeg har egentlig ikke noget spørgsmål til ministeren, kun den
konstatering, at det vil sige, at ministeren altså er indstillet på, at til de 14 museer, det drejer sig om, skal amterne og kommuner, fonde osv. tvinges til at føre deres tilskud op på en størrelse, som museet faktisk måske slet ikke har brug for, bare for at ministeren fortsat vil give statstilskud. Den er ikke til at sælge i befolkningen.
Det er muligt, ministeren kan sælge den i sin egen verden, men den er umulig at sælge nogen steder, nemlig at tvinge dem til det, og det er det jo, for museerne bliver frataget deres statstilskud, hvis man ikke bringer det op.
Det er så 2 år, det drejer sig om, inden man skal op på det forhøjede beløb.
Jeg synes, det er en helt gal politik, der anlægges her.
Og jeg synes, det er et slag i ansigtet på de ansvarlige bestyrelser, der sidder ude på de forskellige museer.
Jeg synes, ministeren skulle tænke over det, når hun sidder i en god stol og spekulerer de her ting igennem.
Jeg tror, det er en gal politik.
Egil Møller (DF), 2001-02-08:
Da Dansk Folkepartis ordfører på området, hr. Christian H. Hansen,
Pia Gjellerup (S), 2001-02-08:
Ja, man kunne jo fristes til at holde en forelæsning om, hvad de tekniske elementer i dette lovforslag indebærer og betyder, men det synes jeg sådan set hr. Klaus Kjær har gjort på så udmærket vis for os alle sammen, så jeg skal kun takke for den generelt positive modtagelse.
Og så vil jeg gerne stille hr. Knud Erik Kirkegaard i udsigt, at jeg på dette punkt gerne vil prøve at bidrage til hans gode samvittighed.
Svend Erik Larsen (S), 2001-02-08:
Jeg skal hermed give Socialdemokratiets tilslutning til
ændring af lov om tjenestemandspension
Lovforslaget drejer sig mest om tekniske og hensigtsmæssige ændringer af tjenestemandspension, der er nødvendige for at gennemføre den nordiske pensionsoverenskomst fra 1973.
Motivet for pensionsoverenskomsten er altså gyldigt i dag, som da overenskomsten blev indgået.
Vi ønsker stadig at fremme tjenestemænds mobilitet i Norden; det er ikke hensigtsmæssigt at stavnsbinde ellers fleksible mennesker på grund af statslige pensionsordninger.
I den gamle overenskomst fik den statsansatte overført
sine pensionsrettigheder optjent under statsansættelsen i et nordisk land til en statsfinansieret tjenestepension i et andet nordisk land.
Siden 1970 har pensionssystemerne i de nordiske lande udviklet sig forskelligt.
En tjenestemand får pension fra henholdsvis det sociale pensionssystem, tillægspensionssystemet og tjenestemandspensionssystemet for statsansatte.
af den samlede pension, men i Sverige stammer den største del af en tjenestemands pensionsudbetaling fra det almene sociale pensionssystem. Vi skal derfor væk fra det gamle system, der bygger på overførsel af pensionsrettigheder, ellers opstår der skævheder i pensionsdækningen for den enkelte tjenestemands samlede pension ved, at den pågældende enten får en overdækning eller en underdækning.
Som det fremgår af lovforslaget, er der opnået enighed
mellem de statslige pensionsmyndigheder i de nordiske lande, inklusive Island, om at revidere pensionsoverenskomsten til erstatning for den gamle overenskomst, hvor princippet i den reviderede nordiske pensionsoverenskomst er, at den enkelte person bevarer sine rettigheder fra det enkelte optjeningsland.
Lovforslaget består altså af ændringer, der er nødvendige for at undgå skævheder og bibeholde et fleksibelt nordisk arbejdsmarked.
Da høringssvar og forhandling med Centralorganisationernes Fællesudvalg ikke har givet anledning til bemærkning til lovforslaget, anbefaler jeg på vegne af Socialdemokratiet, at forslaget vedtaget.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-02-08:
Som den socialdemokratiske ordfører antydede, er dette forslag her af udpræget teknisk karakter, og det er svær teknik.
Det er sikkert meget fornuftigt, fordi det her jo har været forhandlet med en række organisationer, og det ser ud, som om der er opbakning til de retningslinjer, som man så kan læse sig frem til af lovforslagets bemærkninger. Jeg tror dog, vi bliver nødt til sådan for vores gode samvittigheds skyld under udvalgsarbejdet at dykke lidt ned i, hvad det her egentlig har af praktiske konsekvenser.
Og det kunne f.eks. være ved at tage fem repræsentative personer og gøre rede for, at efter de nugældende regler vil pensionerne blive sådan og sådan, og efter de kommende regler vil det så være anderledes på de og de punkter.
Det er altså svært ud fra lovteksten og ud fra bemærkningerne at danne sig et helt præcist indtryk af det. Det vil jeg gerne bede om at vi får klaret under udvalgsbehandlingen, og jeg er sikker på, at ministeren er villig til det, sådan at vi den dag, vi eventuelt trykker på den grønne knap, og det gør vi sikkert, kan gøre det i sikker forvisning om, at vi ved, hvad det er vi vedtager.
Jens Vibjerg (V), 2001-02-08:
Jeg kan på Venstres vegne sige, at vi er positive over for forslaget, medmindre der under udvalgsarbejdet dukker nogle elementer op, som vi ikke på nuværende tidspunkt kan overse, men ellers har vi en positiv indgangsvinkel til forslaget.
Aage Frandsen (SF), 2001-02-08:
Det her lovforslag er handlet af med de relevante parter, og det er vores opfattelse, at de ting, der ligger her, primært er af teknisk art og ikke så meget indholdsmæssige ændringer, som vi behøver være bekymrede for.
Derfor støtter vi lovforslaget.
Klaus Kjær (DF), 2001-02-08:
Lovforslaget er begrundet i den forventede ændring af overenskomsten fra 1973 mellem Danmark, Finland, Norge og Sverige.
Island, der ikke har været omfattet af den hidtidige overenskomst, tilslutter sig den nyreviderede overenskomst.
Efter det hidtidige princip fik en tjenestemand mulighed
for at bygge videre på de allerede optjente pensionsrettigheder fra et andet nordisk land
Det betød, at tjenestemanden fik udbetalt pension fra det nordiske land, hvor tjenestemanden sidst har haft mindst 4 års tjeneste.
Siden 1970'erne er der sket forskydninger i de forskellige nordiske landes pensionssystemer inden for det sociale pensionssystem, tillægspensionssystemet og tjenestemandspensionssystemet for statsansatte, sådan at størrelsen af den statslige tjenestemandspension, der er optjent over samme antal år, udgør meget forskellige beløb f.eks. i Danmark og i Sverige.
Det, lovforslaget prøver at rette op på, er disse
skævheder, hvorefter tjenestemanden i stedet for at overføre optjente pensionsrettigheder bevarer sine rettigheder fra de enkelte optjeningslande.
Det vil sige, at en person, der f.eks. har haft ansættelse med statslig tjenestemandspension i Norge, Danmark, Sverige, Finland og Island, får pensionen udbetalt fra de fem landes pensionsmyndigheder på grundlag af det enkelte lands nationale regler.
På den måde undgår man, at der opstår skævheder i pensionsdækningen for den enkelte tjenestemands samlede pension, således at den pågældende enten får overdækning eller underdækning.
Der er dog visse samordningsbestemmelser, som bevares i den nye overenskomst.
Det gælder således bestemmelserne om ansættelsestid og lignende tidskrav som betingelse for opnåelse af pensionsret, hvilket lands helbredsbedømmelse der skal lægges til grund ved overgang til statsansættelse i et andet nordisk land, og hvilket lands afgørelser om tilkendelse af sygepension der skal lægges til grund for udbetaling af eventuel sygepension fra en statslig pensionsordning i et andet nordisk land.
Forslaget forekommer rimeligt til imødegåelse af den skævvridning, som i løbet af årene har fundet sted gennem forskydninger i pensionsdækningen, der har medført, at størrelsen af den statslige tjenestepension, der er optjent over samme antal år, kan udgøre forskellige beløb alt efter, hvilket slutland man eventuelt pensioneres fra.
Susanne Clemensen (CD), 2001-02-08:
Som udgangspunkt er vi i CD også positive over for det her lovforslag.
Vi tager til efterretning, at den faktiske beregning af pensionen for tjenestemænds samlede pension betyder, at der opstår en skævhed i pensionsdækningen, og vi er naturligvis positive over for, at man nu ved denne her pensionsoverenskomst mellem de nordiske lande forsøger at løse det problem.
Anders Samuelsen (RV), 2001-02-08:
Jeg skal meddele, at Det Radikale Venstre kan støtte forslaget, som er en logisk konsekvens af, at der på det nordiske område er nogle regler i nogle pensionsordninger, som har ændret sig på en sådan måde, at det er rimeligt, at man laver den justering, som der lægges op til her.
Jette Gottlieb (EL), 2001-02-08:
For Enhedslisten er det vigtigt, at der sker denne samordning mellem de nordiske lande, og vi synes også, det er fint, at Island kommer med i aftalen.
Så vi kan støtte forslaget.