runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Skaarup (DF), 1998-06-19:
I betænkningen står der ikke nævnt, at Dansk Folkeparti stemmer for forslaget.
Vi mener, at princippet i forslaget er rigtigt, nemlig at samfundet går ind og beskytter de svage.
Derfor vil vi godt gøre opmærksom på, at vi stemmer for dette her forslag.
Birthe Skaarup (DF), 1998-06-19:
Dansk Folkeparti er udmærket klar over, at denne lov drejer sig om etik, og at det er en meget personlig sag.
De synspunkter, som vi tidligere har fremført, er ikke ændret, og der er efter vores opfattelse ikke tilføjet nye synsvinkler på den.
Den gældende lovgivning, om at kunstig befrugtning kun tilbydes kvinder, som er gift eller lever sammen med en mand i et ægteskabeligt forhold, finder vi i Dansk Folkeparti helt klart er i orden.
Dansk Folkepartis medlemmer af folketingsgruppen er i denne sag stillet frit.
Det er som sagt en etisk sag, men vi har i folketingsgruppen valgt at afvise den lovgivning, om at enlige kvinder skal have adgang til kunstig befrugtning.
Det nuværende forbud er efter Dansk Folkepartis opfattelse ikke diskriminerende over for en bestemt gruppe personer.
Denne gruppe mener vi personlig har valgt at leve i et forhold, som ikke naturligt kan frembringe børn.
Som sagt er der efter vores opfattelse ikke tale om ufrivillig barnløshed, det er ikke en sygdom, og derfor er det vores klare overbevisning, at dette her lovforslag skal indstilles til forkastelse.
Christian H. Hansen (DF), 1998-06-19:
Der er jo en grund til, at manden i sin tid blev skabt, som han blev, og at kvinden er skabt, som hun er.
Der er ikke noget i samfundet, der siger, at man skal have børn.
Der er noget i samfundet, der siger, at man kan få børn.
Derfor undrer det mig meget, når hr. Jens Rohde siger, at det er en liberal tankegang, at man går ind for sådan noget her, for der er ikke noget, som gør, at det her tangerer en liberal tankegang.
Jeg synes, det er utroligt, at hr. Jens Rohde kan fremføre sådanne synspunkter her fra talerstolen.
Det kommer meget bag på mig, at han har den holdning.
Men vi i Dansk Folkeparti er fuldstændig afklaret i forhold til det her, og vi har befolkningen bag os, når vi stemmer nej i dag.
Jens Rohde (V), 1998-06-19:
Til fru Margrete Auken vil jeg da sige, at det centrale i det her - hvilket fru Margrete Auken også siger - stadig væk er, at vi hele tiden træffer beslutninger om folks etiske valg.
Problemet er så, at vi blander os i alt, alt for meget, og at vi tror, vi kan lovgive os ud af de her problematikker.
Det kan vi ikke, og det er det centrale og det væsentligste argument for os, som hører til mindretallet, til at stemme for en ophævelse af denne her lov.
Margrete Auken (SF), 1998-06-19:
Byen Neutral er lukket.
Der er ikke noget, der hedder at være neutral i denne her sag.
Hvis man går ind for det her forslag, har man også blandet sig i barnets retssikkerhed.
Det kan man så sige at man vil prioritere lavere end de lesbiskes rettigheder.
Det er vel det, diskussionen står om.
Vi blander os, vi blander os, og vi blander os, når vi går ind og siger, at det her er noget, som samfundet gør.
Vi blander os jo ikke i, hvad de foretager sig i øvrigt.
Det gør vi altså ikke.
Nogle kan have meninger om det, og vi kan diskutere det osv. Vi kan ikke lovgive om det - det kunne vi muligvis godt, men så blev her fælt - og der er overhovedet ikke nogen, som har snakket i den retning.
Det handler alene om, hvad samfundet går ind og påtager sig ansvaret for, og at vi i samme øjeblik på forhånd har sagt: Det her drejer sig om samfundets ansvar.
Det er det, vi snakker om.
Vi snakker ikke om, hvad folk laver privat - det er lidt vigtigt at forstå - og derfor er den neutrale position ikke til stede.
Anne Baastrup (SF), 1998-06-19:
Jeg synes, det virker, som om debatten igen er kørt fuldstændig af sporet.
Nu har vi brugt et par måneder på at få afklaret, hvad det her lovforslag handler om, og det handler om de mennesker, som af den ene eller anden grund har fået en lidelse i underlivet, som betyder, at de ikke kan blive gravide på almindelig måde via insemination
, hvis de ikke har en mand.
Det er denne gruppe og kun denne gruppe, man udelukker.
Sagen er den, at man over Internettet kan købe sæd.
Man kan på mange forskellige måder få fat i screenet sæd.
Der er også overvejelser blandt andet i sædbanken Cryos om at gå i gang med at sælge til private.
Cryos er meget usikker på, om det er en god idé.
De så meget gerne, at man fastholdt, at den danske sædbank leverede til læger.
Der er ingen problemer med det, men der er et problem, hvis man bliver nødt til at få en eller anden form for udblokning, en eller anden form for bistand fra en læge.
Det er den lille gruppe, som adskillige folketingsmedlemmer herinde i salen argumenterer for ikke skal have lov til at få lægehjælp.
Det synes jeg man skulle tænke en anelse over.
Det handler ikke om barnets rettigheder.
De kvinder, der gerne vil have et barn, uden at der er en far forbundet med det, kan nemlig få et barn, medmindre de altså er så uheldige at være syge, og medmindre de har et problem med deres underliv, fordi de på et eller andet tidspunkt har haft underlivsbetændelse, eller hvad ved jeg.
Derfor vil jeg meget gerne opfordre til, at debatten fremover på det her område kommer til at dreje sig om det lidt mere præcise: Det handler ikke om menneskerettigheder; det handler ikke om andet, end at der er en lille gruppe, som man forbyder at få lægebehandling.
Jens Rohde (V), 1998-06-19:
Til fru Margrete Auken og fru Margrete Aukens forslag om, at barnet skal have ret til at kende den biologiske far: Jamen det må jo fordre, at vi får en generel debat om donors anonymitet.
Det er umiddelbart et meget sympatisk forslag, som fru Margrete Auken har stillet, men hvis vi skulle stemme for fru Margrete Aukens ændringsforslag, så mener jeg personligt, at det kræver, at vi får en generel debat om donors anonymitet.
Den problematik kan jeg ikke sådan umiddelbart tage stilling til på nuværende tidspunkt.
Christian H. Hansen (DF), 1998-06-19:
Nu kunne hr. Jens Rohde jo ikke lige svare på det, jeg før spurgte ham om heroppefra.
Det er nok, fordi han ikke er helt afklaret i forhold til, hvad han egentlig skulle svare.
Men er det også en liberal holdning, og bliver det det næste, der kommer, at bøsser og lesbiske også skal have lov til at adoptere børn?
Så er det blevet sagt heroppefra, at det her handler om sundhed.
Jamen der er ikke noget i samfundet, der siger, at for at man har en god sundhed, så behøver man altså at have børn.
Jeg synes, at vi er lidt langt ude nu.
Jens Kirk (V), 1998-06-19:
Nu har vi både hørt og set, at miljø- og energiministeren er til stede i salen. For mig er der ikke tvivl om, at hvis jeg skulle finde besparelser for 100 mio. kr. på finansloven, var det her, jeg ville sætte ind i første omgang.
Men derefter vil jeg også gerne komplimentere min kollega, fru Hanne Severinsen, fordi hun er nået så langt i processen med at dreje projektet i den retning, vi kunne tænke os i Vestjylland. Tak til fru Hanne Severinsen.
Gruppens indstilling vil således alene være gruppens afgørelse.
Kan ministeren bekræfte det fra talerstolen her i dag?
Hans Peter Baadsgaard (S), 1998-06-19:
Den første er, at det vil være i barnets interesse, det er i barnets tarv, at lovforslaget ikke bliver vedtaget.
Det kan jeg også forstå at lovforslagets tilhængere hos Venstre er enige i.
Det andet er, at man utvivlsomt vil tilsidesætte Danmarks forpligtelser i forhold til de internationale konventioner.
Jeg henholder mig her til Justitsministeriets Børnelovsudvalg, der klart siger, at man utvivlsomt vil overtræde de forpligtelser, man har påtaget sig, og det vedrører særligt, at vi skal arbejde for, at børn så vidt muligt kender begge forældre, og at vi skal arbejde for, at forældrene udøver fælles ansvar for børns opdragelse og udvikling.
Så ud over det med barnets tarv så har vi her et problem, hvis det her bliver vedtaget, for
så er vi efter Børnelovsudvalgets udtalelse utvivlsomt gået over grænsen, hvor vi overtræder vores forpligtelser. Den tredje grund, til at man bør stemme imod det foreliggende lovforslag, er de konsekvenser, som forslaget, hvis det bliver vedtaget, vil have i forbindelse med faderskabssager.
Det er jo sådan i Danmark, og det anbefaler Børnelovsudvalget for øvrigt, at vi fortsat skal bestræbe os på, at en ugift kvindes barn så vidt muligt skal have fastlagt, hvem der er far.
Det er nogle bestræbelser, som vi har udøvet i mange år, og som vi formentligt - men det bliver jo spørgsmålet også til regeringen - fortsat vil udøve.
Hvordan skal vi klare dét, hvis en enlig kvinde, der får et barn ved kunstig befrugtning, er fuldstændig fritstillet, hvorimod en enlig kvinde, der har fået et barn på naturlig vis, er forpligtet endda under strafansvar til at medvirke til at afklare, hvem der er barnets far?
Jeg synes, at der er et spørgsmål her, som både regeringen og i hvert fald Folketinget bør forholde sig til, for at der ikke skal opstå tvivl.
Jeg tror, at hvis det her bliver vedtaget, så må man herefter opgive at ville fastslå barnets fædrene ophav.
Det vil så sige, at det får langt, langt videre konsekvenser, end det gør for det ret lille mindretal af kvinder og børn, som det her drejer sig om.
Jeg vil anbefale Folketingets medlemmer at stemme imod det foreliggende lovforslag.
Christian H. Hansen (DF), 1998-06-19:
Uanset hvilke påstande, der kommer frem heroppe fra talerstolen i dag, står det jo ganske klart, at der er ikke taget nok hensyn til lokalbefolkningens indsigelser og interesser i denne sag.
Der må være nogle vælgere i Ringkøbing Amt, der har fået meget stort stof til eftertanke, når Venstre i dag kan stemme for et sådant lovforslag.
Dorte Bennedsen (S), 1998-06-19:
På baggrund af den megen opmærksomhed og debat, der under valgkampen blev om Danmarks tiltræden til Schengensamarbejdet, herunder også spørgsmål, der blev stillet om Danmarks stilling, når dele af Schengensamarbejdet overføres til søjle 1 i det fælleseuropæiske samarbejde, har Folketinget fundet det rigtigt, at Folketinget får lejlighed til som en opsamling på debatten endnu en gang at drøfte samarbejdet, og derfor er denne forespørgsel stillet. Besvarelse
Keld Albrechtsen (EL), 1998-06-19:
Står det fast, at SIRENE-kontorerne skal overholde Schengenkonventionen, f.eks. også når det gælder regler om sletning af oplysninger.
Jeg lagde mærke til, at ministeren var inde på og lagde vægt på, at oplysningerne skal slettes, når betingelserne for at have dem i systemet ikke længere er til stede.
Jeg vil meget gerne bede ministeren bekræfte, at sådan er reglerne, og at de skal overholdes, også i den hemmelige del og også, når det gælder regler om sletning.
Keld Albrechtsen (EL), 1998-06-19:
Fru Dorte Bennedsen ved formentlig godt, at det ikke kan løses uden enten en grundlovsændring eller i hvert fald en folkeafstemning i Norge, og en sådan folkeafstemning kan ikke vindes af nogen regering og noget Storting i Norge, så den nordiske pasunion er desværre en døende konstruktion. Jeg vil gerne spørge fru Dorte Bennedsen, om hun så vil besvare det spørgsmål, som ministeren ikke vil besvare, nemlig om de lokale SIRENE-kontorer ved deres brug af oplysninger skal overholde Schengenkonventionen, og om det er Socialdemokratiets opfattelse, at f.eks. reglerne om sletning af personoplysninger altså skal overholdes.
Jeg synes, det er et vigtigt spørgsmål, om reglerne skal overholdes eller ej, og jeg synes, det er ildevarslende, at en minister, der bliver spurgt, om reglerne skal overholdes, ikke er i stand til at komme her op på talerstolen og besvare et sådant spørgsmål.
Det synes jeg er ildevarslende.
Jeg håber, fru Dorte Bennedsen er i stand til at give Socialdemokratiets garanti for, at reglerne skal overholdes.
Frank Dahlgaard (KF), 1998-06-19:
Når vi har denne debat i dag, er det, fordi i hvert fald statsministeren tilkendegav, at der var brug for en debat, at der var ting, der kunne vendes en ekstra gang, at man var parat til at belyse alle sider af bortfaldet af personkontrol ved grænsen og det øvrige Schengensamarbejde med SIS, SIRENE, og hvad det hedder.
På den baggrund synes jeg, at debatten her i starten har udviklet sig lidt uheldigt.
Jeg skal måske lige tilføje, at jeg taler helt på egne og ikke på mit partis vegne.
Professor Anders Ølgaard fra Københavns Universitet siger den 21. maj i Ekstra Bladet: »Jeg mener også, at Schengenaftalen er langt mere vidtgående, end det er kommet frem i den offentlige debat.«
Når en nøgtern, anerkendt person kan sige sådan, er det nok, fordi der er noget om det, og det er også mit indtryk. Derfor vil jeg spørge Socialdemokratiets ordfører, om ordføreren ikke ville stille sig positivt til, at vi kunne få belyst en lang række aspekter omkring Schengen mere grundigt, sådan at befolkningen er tryg, også de mange, der har stemt ja, men som i meningsmålinger altså siger, at det med at grænsekontrollen skal falde bort, det med Schengen, er de utrygge ved.
Søren Søndergaard (EL), 1998-06-19:
Jeg kan bekræfte over for den socialdemokratiske ordfører, at vi har taget initiativ til en række debatter og stillet en række spørgsmål.
Det har har vi sådan set ikke ytret utilfredshed med, men måske med svarene eller de manglende svar, for meget af det, der kommer, er jo letkøbt retorik, f.eks. når fru Dorte Bennedsen stiller sig herop og spørger: Stoppes børneporno ved den danske grænse?
Og svarer: Nej, det gør det ikke. Men stoppes det ved Schengens ydergrænse?
Er der ikke børneporno uden for Schengenområdet?
Hvordan løser man så det problem?
Hvad med Internettet?
Hvad har Internettet med Schengen at gøre?
Der er altså brug for et politisamarbejde, der går ud over Schengen, for at stoppe børneporno.
Det er der alligevel, uanset om man har Schengen.
Det er altså letkøbte argumenter, som lyder godt: Stoppes børneporno ved den danske grænse?
Vi vil bekæmpe børneporno!
I modsætning til os andre, der åbenbart ikke vil.
I virkeligheden er det en pose varm luft.
Formålet, siger den socialdemokratiske ordfører, med Schengen er fri bevægelighed for borgerne i deltagerlandene.
Men vi har fået klare meldinger fra borgmestre i det sønderjyske område, som har sagt: Lad være med at sende flygtninge ned til det her område, for de bliver behandlet på en måde, vi ikke kan acceptere, de vil blive stoppet af baglandspatruljerne.
Fri bevægelighed?
Ja, men kun for en ganske bestemt gruppe af befolkningerne i Europa.
Dorte Bennedsen (S), 1998-06-19:
Hr. Keld Albrechtsens spørgsmål mener jeg faktisk at ministeren besvarede rimeligt klart, nemlig at det danske regelsæt i forbindelse med registreringssystemer skal overholdes.
Til hr. Thulesen Dahl: Nej, jeg var ikke let irriteret.
Hvad der ligger i statsministerens ord, er jeg jo ikke den rette til at tolke; det er faktisk kun statsministeren, der kan gøre det.
Men hr. Thulesen Dahl har måske noteret sig, at det var Socialdemokratiet, det var min person, der tog initiativ til denne debat, mig, der skrev rundt til samtlige ordførere, og det er jeg ikke spor irriteret over.
Hr. Thulesen Dahl spørger, om det her skal være starten
på en proces.
Dér har vi så nok divergerende meninger.
Jeg skal gerne være med til otte gange til eller tyve gange til at diskutere Schengen her i huset, men vi har diskuteret det.
Man har villet give det indtryk, at dette her er sneget igennem den 30. maj sidste år uden debat.
Det har været drøftet meget af hr. Thulesen Dahl, hr. Keld Albrechtsen og andre, som ikke er tilfredse.
Det kan de ikke klandre os andre for, da det har været drøftet overordentlig meget.
Til hr. Frank Dahlgaard om, at bortfaldet af grænsekontrollen giver utryghed
: Jeg er simpelt hen ikke i stand til at forstå, at de fire - eller tre, tror jeg det er - grænseovergange, der er bevogtede, skulle give tryghed.
Menneskesmuglere går altså ikke hen til en bevogtet grænseovergang og siger: Her er jeg, jeg har i øvrigt i sinde at snige mig ind i Danmark, osv.
De ressourcer, der frigøres ved, at vi ikke har den automatiske kontrol af, om hr. Frank Dahlgaard og jeg har husket vores pas, når vi kører til Tyskland, har ministeren redegjort for sættes ind, og Folketinget har fået sendt en handlingsplan over, hvad der sker i baglandet.
Den kommende indsats i den danske grænses bagland bliver væsentlig bedre, væsentlig mere effektiv end de dér toldere, der sidder i deres små huse dernede.
Jeg vil meget gerne diskutere med hr. Søren Søndergaard, men det forudsætter, at han ikke citerer mig for noget, jeg ikke har sagt.
Jeg har intet sagt om børneporno og den danske grænse.
Jeg har sagt, at Schengensamarbejdet er grænseoverskridende og skal bekæmpe international kriminalitet.
Jeg er i øvrigt enig med hr. Søren Søndergaard i, at der også er kriminalitet af forskellig art uden for Schengensamarbejdet.
Vi har et nordisk politisamarbejde, som også går ud over sågar Europa, hvor vi i fællesskab udsender politifolk.
Det skal da ikke bremses på grund af Schengen.
Tror hr. Søren Søndergaard, at vi alene i Danmark kan bekæmpe international kriminalitet?
Det er dog fornuftigt at gå i et samarbejde med andre lande om det.
Keld Albrechtsen (EL), 1998-06-19:
Fru Dorte Bennedsens besvarelse af mit spørgsmål viser jo, hvad det er for et problem, vi hele vejen igennem har stået med i denne sag, nemlig at når man stiller et konkret spørgsmål, får man enten ikke svar, eller også får man en bortforklaring.
Jeg spurgte fru Dorte Bennedsen, om det er meningen, at Schengenkonventionen skal overholdes af de nationale kontorer, og så svarede fru Dorte Bennedsen, at de nationale regler i Danmark skal overholdes.
Altså besvarede fru Dorte Bennedsen ikke spørgsmålet.
Nu kan fru Dorte Bennedsen naturligvis have misforstået spørgsmålet.
Jeg mener nu, at det var ret klart formuleret, men jeg vil gerne gentage det: Når det nu af den sidste rapport fra tilsynsmyndigheden klart fremgår, at landene glasklart overtræder konventionen og ikke overholder reglerne om sletning - og det vil sige, at hvis vi bliver tilsluttet systemet og udleverer oplysninger til Schengen, så vil de ikke blive slettet efter reglerne, fordi man f.eks. i Tyskland opbevarer dem og ikke sletter dem, sådan som man skal - så vil jeg spørge fru Dorte Bennedsen, og nu håber jeg, at fru Dorte Bennedsen forstår problemet og kan besvare spørgsmålet: Vil Socialdemokratiet acceptere, at Schengenkonventionens regler om sletning af personfølsomme oplysninger brydes konsekvent i systemet, at f.eks. Tyskland ikke overholder de regler, der er?
Det er gang på gang påpeget af den fælles tilsynsmyndighed, senest i den rapport, som vi har modtaget den 7. maj, og som ministeren jo formentlig er bekendt med, men som han ikke havde lyst til at gå ind i en diskussion om for lidt siden.
Jeg håber, at vi kan få en konkret besvarelse af de spørgsmål, vi stiller.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-06-19:
Jeg vil gerne lige sige til fru Dorte Bennedsen om baggrunden
Men vi havde det synspunkt, at statsministeren selvfølgelig også skulle være til stede her i salen, og det ved fru Dorte Bennedsen også godt at vi fremførte.
Og det gjorde vi lige præcis, for at der ikke skulle være tvivl om, hvad baggrunden for debatten var, og hvad regeringen lagde i debatten her i dag: om det var starten på en proces, hvor man virkelig får kulegravet tingene, eller det blot var retorik forud for folkeafstemningen den 28. maj.
Nu siger fru Dorte Bennedsen, at hun jo ikke kunne vide, hvad der lå i statsministerens løfte, men Socialdemokratiet må jo have en holdning, og den er desværre, at den form for kulegravning og belysning af Schengens regler, som fru Dorte Bennedsen nævnte, er fuldt tilstrækkelig, og at man ikke behøver foretage sig mere.
Det er det, jeg hører fru Dorte Bennedsen sige, og det synes jeg er meget ærgerligt, for jeg tror ikke, det var det, indtryk, befolkningen havde, da den hørte statsministeren i tv love, at nu ville Folketinget foretage en virkelig dybtgående gennemgang af Schengenreglerne; dér tror jeg befolkningen har forestillet sig langt mere.
Og jeg er da bange for, at der er skeptiske socialdemokrater, som er store modstandere af Schengen, der har stemt ja den 28. maj på grund af det løfte, statsministeren har givet, og det er lige præcis det løfte, i hvert fald indtrykket af det løfte, fru Dorte Bennedsen og Socialdemokratiet i dag løber fra.
Frank Dahlgaard (KF), 1998-06-19:
Jeg synes, det er skuffende, at fru Dorte Bennedsen bare betragter grænsekontrollen som et sted, hvor der sidder en politimand i en kasse og beder om at se et pas, og siger, at tiden er løbet fra dét.
For hele debatten op til folkeafstemningen, som desværre blev alt for kort på grund af arbejdsmarkedskonflikten, viste jo noget andet, og der fremkom i realiteten aspekter om grænsekontrollen , som ikke havde været fremme før.
Og det kan jeg allerbedst illustrere ved på egne vegne at fremsætte et forslag til vedtagelse om alle de problemer, der er i det.
Så jeg fremsætter følgende: Forslag til vedtagelse »Folketinget opfordrer regeringen til at tage initiativer, der mere fyldestgørende end hidtil belyser de forskellige konsekvenser af Schengensamarbejdet, herunder konsekvenserne af bortfaldet af personkontrollen på grænsen for: - narkobekæmpelse, - menneskesmugling, - østbandekriminalitet i Sønderjylland, - kontrol af køre- og hviletidsbestemmelser for lastbilchauffører, - den veterinære kontrol, - kontrollen med indkørsel af farligt affald fra udlandet, - mulighederne for at afsløre svindel med dagpenge, - mulighederne for at opretholde baglandspatruljernes effektivitet, - mulighederne for at opretholde de høje danske moms- og afgiftssatser samt - mulighederne for at bevare en forsvarlig dansk demokratisk kontrol dels med politimyndigheder, der opererer på dansk grund, når Schengens politimæssige samarbejde træder i kraft, dels med det såkaldte SIS-system og det tilknyttede SIRENE-politisamarbejde.«
Hanne Severinsen (V), 1998-06-19:
Da jeg hørte miljø- og energiministeren lige for lidt siden, syntes jeg, han åbenbart har glemt, at minister egentlig betyder tjener, og det vil sige, at ministeren naturligvis skal besvare alle de spørgsmål, der bliver stillet og oven i købet uden at harcelere på nogen måde.
Det er ethvert folketingsmedlems soleklare ret at stille spørgsmål, og som jeg stilfærdigt påpegede, er det jo ikke rigtigt, som ministeren sagde for 3 år siden, at hver en sten er vendt. Det er stort set kun de mest interessante sten, der er blevet vendt, fordi jeg har stillet de spørgsmål.
Det må jeg så konstatere, og det har der heller ikke været flertal for.
Men jeg må vel have lov til stadig at mene, at det havde været en god idé, og jeg tror, vi havde undgået mange mytedannelser i Skjern-Tarmområdet, hvis man havde været noget mere imødekommende i stedet for som ministeren at ride på den høje hest og prøve at få det til at se ud, som om det er en komplet successag.
Svend Aage Fauerholdt (DF), 1998-06-19:
Kan Dansk Folkeparti være med til at ændre i L 55, ja, så gør vi det med glæde.
De problemer, det vil skabe for dansk landbrug, ser vi på med stor bekymring, og derfor er vi i dag med på det ændringsforslag, som Kristeligt Folkeparti stiller om, at harmonikravene udgår.