René Skau Björnsson (S), 2003-11-21:
Det her lovforslag, der er pakket ind i ord som »målrette boligstøtten« og »gøre den mere behovsafhængig«, er reelt et besparelsesforslag, som vil skære godt 30 mio. kr. af boligstøtten næste år og i de kommende år.
Her i Folketinget og for regeringen og for Dansk Folkeparti er 30 mio. kr. måske ikke så meget, men for den studerende, førtidspensionisten, den arbejdsløse, er det mange penge, rigtig mange penge.
Når en familie med to voksne og et barn som f.eks. Christina Hansens familie fra Ribe, der blev omtalt i B.T. i onsdags, kun har 100 kr. at leve for om dagen, så betyder boligsikringen og den fremtidige ændring meget.
Og uanset hvilke ord man anvender om det her lovforslag, kommer vi ikke uden om, at der er tale om en forringelse af boligstøtten.
Det er en retorisk forvanskning af virkeligheden, når regeringen forsøger at gennemføre store besparelser under betegnelsen behovsafhængig opregulering.
Der er nogle i Danmark, der er fredet for nedskæringer og besparelser på grund af løftet om skattestop, men den arbejdsløse lejer eller førtidspensionisten, der er lejer, folk, der ikke råber op på samme måde, og som man så godt kan hente millioner af kroner hos, de bliver ramt.
Af bemærkningerne til det her lovforslag fremgår det, at for boligydelse, dvs. den støtte, der gives til pensionister, finder den hidtil gældende reguleringsmetode fortsat anvendelse.
Man fritager pensionisterne for de ubehagelige ændringer.
Det er da interessant, at pensionisternes boligydelse stadig skal beregnes ud fra de gamle regler ifølge det forlig, der er indgået på satspuljeområdet, mens andre modtagere af boligstøtte får forringet deres forhold.
Hvorfor skal der være den her forskelsbehandling, hvorfor er det lige, at den arbejdsløses boligstøtte skal justeres med en lavere faktor end pensionistens boligstøtte?
Der er ikke nogen fornuftig forklaring.
Udgifterne er de samme, og de penge, man har til rådighed, er lige så få hos pensionisten som hos førtidspensionisten, så det er svært at finde logikken.
Vi ved også, at der er stor forskel på ydelse og sikring i dag.
Man får mere i ydelse, end man får i boligsikring, men hvorfor er det lige, at den her forskel skal gøres større?
Jeg forstår det ikke.
Det her lovforslag er endnu et eksempel på, at det er de mindrebemidlede, der betaler regningen for regeringens skattestop.
Når man ikke kan opregulere skatterne, så henter man pengene hos de svageste i samfundet og forsøger at camouflere dem som en fornuftig, velbegrundet og rimelig målretning.
Man kan sige, at de, der bliver ramt af det her forslag, er alle, der modtager boligsikring og boligydelse.
Bare nogle mere end andre, og hvorfor skal der være den forskel?
Det er jo, fordi man har erkendt, tror jeg - eller det vil jeg gerne have Venstres ordfører til at bekræfte - at det her det kommer til at ramme, og det kommer til at ramme kontanthjælpsmodtageren og førtidspensionisten og den arbejdsløse, som i dag får boligsikring.
Og det kommer til at ramme dem to gange hårdere, end det rammer pensionisten.
Vi synes ikke, at de skulle rammes, hverken pensionisten eller de andre svage grupper, men vi vil gerne have en forklaring på, hvorfor kontanthjælpsmodtageren skal rammes to gange hårdere end pensionisten.