Dorit Myltoft (RV), 2000-02-01:
Medlem af Folketinget hr. Frank Dahlgaard spørger undervisningsministeren, hvad ministeren agter at foretage sig for at skaffe ro og bedre undervisningsbetingelser i folkeskolens normalklasser samt for at hjælpe de urolige elever, der i dag er stærkt forstyrrende for undervisningen i folkeskolens normalklasser.
Spørgsmålet er flyttet fra at blive stillet i onsdagens spørgetime til en forespørgselsdebat, velsagtens med det ønske at få flere medlemmer engageret i spørgsmål og svar.
I denne klasse befinder der sig en meget spørgende person, som med sine spørgsmål lægger meget stort beslag på ledernes arbejdskraft og arbejdstid.
Mange af spørgsmålene gentages mange gange trods gentagne svar, og de indgår ikke i særlig høj grad i klassens hovedopgaver.
Vedkommende kan faktisk godt betragtes af nogle som klassens
besværlige elev
mennesker har jo forskellige grænser for tolerance.
Men er der nu vægtige begrundelser for, at det ville hjælpe på arbejdsklimaet i denne konkrete klasse, hvis der blev sat ind med særforanstaltninger over for denne meget spørgende person?
Det kan man have mange meninger om, men det ændrer ikke på det faktum, at alle 179 er i deres gode ret til at være fuldgyldige medlemmer af klassen.
Det er et grundvilkår, og det er da også med til at gøre det fælles liv mennesker imellem levende, og den indstilling er det bedste og sikreste værn mod udstødelse.
Sådan er det altså i folkeskolen.
Jeg vil gerne sende en stor ros til de mange, mange lærere landet over, der gør en stor indsats for at føre tankerne bag folkeskoleloven ud i praksis.
Folkeskolen skal være for alle elever, og undervisningen skal tage udgangspunkt i den enkelte elevs forudsætninger.
Jeg er af den faste overbevisning, at med folkeskoleloven fra 1994 fik den danske folkeskole et godt grundlag at arbejde ud fra,
og det glæder mig at vide, at der konstant foregår så meget spændende udviklingsarbejde for at forbedre elevernes udbytte af deres skolegang.
Bag hr. Frank Dahlgaards forespørgsel aner man den kongstanke, at hvis man blot fjerner de urolige elementer, så bliver alting godt.
Jeg er helt uenig i den indstilling.
Det er ikke en holdbar løsning.
Det er vigtigt at holde fast i princippet om, at folkeskolen er for alle.
Selvfølgelig udgør urolige elever et problem for så vel de rolige som de urolige.
Det giver en stressende hverdag for alle.
Der er heldigvis allerede iværksat en række tiltag for at forbedre undervisningsbetingelserne og for at hjælpe de urolige elever.
Undervisningsministeren har grundigt redegjort for det. Jeg vil da også gerne sige, at al erfaring viser, at urolige elever i overvejende grad er børn, som har det skidt, og som med deres adfærd prøver at få gjort de voksne opmærksomme på det.
Alene frygten for at skulle væk fra de vante omgivelser kan være med til at forstærke den urolige adfærd.
Men det undskylder ikke den urolige adfærd.
Tværtimod kan det være med til at få ændret betingelserne, så børnene falder til ro.
Trivsel er en af forudsætningerne for en god indlæring.
Skole og forældre skal arbejde sammen, ansvaret ligger begge steder.
Folkeskolen skal være med til at udvikle børnene og skabe forståelse for, at de indgår i et forpligtende fællesskab, eleverne skal lære at respektere hinanden og tage ansvar over for hinanden.
Det Radikale Venstre kan ikke støtte den vedtagelse, som hr. Frank Dahlgaard har fremsat.