runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristen Touborg (SF), 2004-02-05:
Enhedslisten foreslår, at pesticidrester i danske og udenlandske fødevarer forbydes.
Hermed forstås vel, at fødevarer, hvori der er konstateret pesticidrester over detektionsgrænsen, ikke må markedsføres.
Forslaget er hermed en anledning til at få afklaret, hvordan regeringens pesticidhandlingsplan egentlig skal forstås.
Regeringen vil i EU og andre internationale fora arbejde for, at belastningen fra og anvendelsen af pesticider minimeres.
Dette vil bl.a. ske i forbindelse med den kommende ændring af direktiv om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler samt i forhandlingerne om den klimatiske strategi for en bæredygtig anvendelse af pesticider i EU.
Regeringen støtter fastsættelsen af en maksimal grænseværdi på LOD-niveau.
Oversat til dansk tror jeg nok, det betyder, at regeringen vil arbejde for, at pesticidrester, der kan måles i fødevarer, ikke må forekomme i fødevarer, medmindre der er fastsat maksimalgrænseværdier for pesticiderne. Nogle pesticider er forbudt, mens andre er o.k., hvis der er fastsat grænseværdier for dem.
Det første er jo fint, og fastsættelse af maksimalgrænseværdierne vil sortere noget af det værste skidt fra, men alligevel står vi tilbage med godkendte pesticidrester i madvarer og frugt.
I sidste samling vedtog Folketinget, at godkendte pesticider skulle tages op til revision, hvis der konstateredes pesticidrester over grænseværdien i fødevarer. SF efterlyste dengang en mere ambitiøs tilgang fra regeringen
om f.eks. at arbejde for, at alle pesticidrester skal ud af fødevarerne over eller under en grænseværdi, som eksperter har fastlagt.
Vi finder jo ikke pesticidrester i alle konventionelt dyrkede fødevarer, så det kan altså godt lade sig gøre.
I økologiske fødevarer finder vi dem af gode grunde jo slet ikke.
SF kan principielt støtte det forslag, der foreligger her.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-02-05:
Som jeg sagde under behandlingen af B 49, prioriterer Det Konservative Folkeparti et rent miljø og sundhed meget højt, og vi mener, at man i miljøspørgsmål altid skal iagttage stor forsigtighed.
Men det mener jeg faktisk også man gør, når der for pesticider er fastsat grænseværdier ud fra en forudsætning om, at de sundhedsmæssigt ikke udgør nogen risiko.
Derudover er politikken på området, at der skal anvendes så små mængder pesticider som muligt.
Det Konservative Folkeparti kan derfor ikke støtte et totalt forbud mod pesticidrester i fødevarer.
Men jeg vil da gerne gentage det, jeg sagde under behandlingen af B 49, nemlig at man skal kunne stole på, hvad der står på en deklaration på fødevarer.
Hvis der står, at et brød er fremstillet af korn, der er dyrket uden brug af stråforkorter, så skal der selvfølgelig ikke kunne findes rester af stråforkortere i brødet. Tilsvarende med andre deklarationer i samme retning. Kontrolaktionen her i foråret vil forhåbentlig medvirke til, at sådanne anprisninger bliver troværdige fremover, og det er, hvad jeg i al korthed vil sige om B 78.
Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
Jens Kirk (V), 2004-02-05:
Nu er vi ved noget meget centralt.
Det er rigtigt, at de mindre ejendomme ikke bruger så meget, nogle af dem skal vel ikke engang have sprøjtejournal eller -certifikat.
Men er det ikke der, vi har problemet?
Hvis man overhovedet ikke har kendskab til kemikalierne og selv vil gøre det, så læser man på dunken, hvad firmaet anbefaler.
I grunden kunne man mange gange nøjes med en fjerdedel af det, der anbefales, og der kommer altså, skal vi sige, landmandens kendskab til det ind.
Det er det, han noterer i sin lommebog, der ligger i værktøjskassen på traktoren, så han kan se, hvad han brugte sidste år, og om det ikke passer her.
Det er der, det er interessant, ikke offentligheden.
Helga Moos (V), 2004-02-05:
Jeg er overbevist om, at når folk svindler, er det simpelt hed på grund af muligheden for, at man kan tjene penge på at svindle.
Økologerne har kunnet tjene på at konvertere konventionelt korn til økologisk korn, og selvfølgelig vil der også være nogle konventionelle landmænd, som kan tjene på at bruge stråforkorter, og så skal det da tjekkes.
Ø-mærket er et kontrolmærke, og hvis det er en frivillig ordning, at man ikke vil bruge stråforkorter, skal det selvfølgelig tjekkes, og det er en fælles opgave.
Vi skal svindel til livs.
Jens Kirk (V), 2004-02-05:
Jeg er sådan set glad for, at hr. Touborg siger, at der er ting, der i hvert fald skal undersøges, inden SF kan tilslutte sig forslaget, for der er ingen tvivl om, at alle de ordførere, der hidtil har været på talerstolen, har i hvert fald har sagt, at grønt regnskab er godt.
Hr. Touborg kender sikkert navnene på de mange kemikalier, der bruges på en ejendom.
Der bruges Roundup, der bruges Laddok, der bruges Express, der bruges Stomp, der bruges stroboliner, men jeg vil spørge hr. Touborg, om også hr. Touborgs naboer i Gudum helt eksakt har viden om, hvad det er for noget, og hvor meget der i grunden skal bruges pr. hektar, rent bortset fra at navnene ikke er for kønne.
Mener hr. Touborg ikke, at der skal et godt kendskab til kemikalier, før man kan udtale sig om, hvad der er godt eller skidt?
Og fortæller det antal gange, jeg kører på marken med en sprøjte bagpå en tidlig morgen, egentlig noget om, hvilken koncentration jeg kører med i sprøjten?
Kristen Touborg (SF), 2004-02-05:
Den undersøgelse kender jeg til, men jeg sagde ikke i min ordførertale, at der var et problem med hensyn til sædkvaliteten.
Jeg sagde, at der var udtrykt mistanke om en alvorlig sundhedseffekt, så jeg har sådan set refereret rimelig seriøst, at der er en mistanke, men at spørgsmålet ikke er endeligt afklaret.
Helga Moos (V), 2004-02-05:
Jeg synes, det er interessant, at man kan komme og gå med forsigtighedsprincippet, alt efter om det er rettet mod udviklingslandenes produktion eller vores egen produktion.
Men det tager jeg til efterretning.
Så blev der sagt noget om nedsat sædkvalitet.
Jeg ved ikke, om hr. Kristen Touborg kender den undersøgelsen, der er lavet af Veterinær- og Fødevaredirektoratet for Arbejdsmedicinsk Klinik på Aarhus Kommunehospital, og som viste, at der i hvert fald ikke er noget at komme efter med hensyn til sædkvaliteten hos henholdsvis økologiske og konventionelle landmænd.
Undersøgelsen viste, at der ikke kunne påvises forskel på sædkvaliteten hos økologiske og hos traditionelle landmænd, og at man ikke fik påvirket sin sædkvalitet, selv om man sprøjtede.
Kender hr. Kristen Touborg den undersøgelse?
Kristen Touborg (SF), 2004-02-05:
Apotoksinindholdet i dansk brødkorn kan man uden videre borteliminere ved at lade være med at bruge for meget kvælstof, og det gælder såvel hvede som rug.
Men det indebærer naturligvis, at kornet ikke går i leje, og det har man klaret i hvedeproduktionen ved at fremavle sorter, der er meget stivstråede, og dermed kan man faktisk bruge forholdsvis meget kvælstof til dem, uden at de går i leje.
Det samme er ikke helt tilfældet med rug, men man kan godt give noget mindre kvælstof og dermed undgå det.
Den anden del af fru Helga Moos' spørgsmål er det først og fremmest miljøordføreren, der har forstand på, og derfor vil jeg foreslå, at man tager det op i udvalget.
Helga Moos (V), 2004-02-05:
Jeg er lidt nysgerrig angående forsigtighedsprincippet.
Fra SF's side foreligger der jo et andet beslutningsforslag, der handler om at ændre grænseværdierne for apotoksin i varer, der eksporteres fra tredjeverdenslande til EU.
Her siger man, at de skarpe grænseværdier er udtryk
for tekniske handelshindringer, og at der ikke er nogen grund til at benytte noget som helst forsigtighedsprincip
, når det gælder import fra tredjeverdenslande, fordi det er for svært for den tredje verdens lande at overholde kravene.
Jeg vil gerne høre, om SF har en entydig opfattelse af, hvornår forsigtighedsprincippet skal bruges, og hvornår det ikke skal bruges.
Kristen Touborg (SF), 2004-02-05:
I forslaget oplyses det, at der er fundet rester i 40 pct. af danske kornprøver og i 56 pct. af de udenlandske, og i 35 pct. af de prøver, som var deklareret »Dyrket uden brug af stråforkorter«, konstateredes rester.
Kun økologisk brød og korn var fri for rester, og det er en yderst alvorlig sag, at tingene forholder sig sådan.
SF støtter i princippet forslaget.
Vi så meget gerne, at man kunne lave frivillige aftaler, der vel at mærke kunne holde, men vi er ikke overbevist om, at det er muligt.
Vi tror, der skal væsentlig mere til, og at der skal sættes ind med sanktioner.
Det må være sådan, at hvis man bryder en sådan aftale, får det konsekvenser.
Vi ville gerne give regeringen et mandat til at arbejde
for at få et EU-forbud igennem; men dette kræver, at regeringen vil bruge ressourcer på EU-samarbejdet, selv om EU-samarbejdet ikke kræver det, og det vil regeringen tilsyneladende ikke, Miljøstyrelsen er skåret ned, og regeringen nøjes med at gennemføre den EU-lovgivning, der er vedtaget, og intet andet.
Regeringen og Dansk Folkepartis pesticidhandlingsplan går først og fremmest ud på at fjerne det overflødige pesticidforbrug, altså de pesticider, bønderne bruger penge på at sprede uden at få et så forøget udbytte af det, at det har nogen betydning.
Et eksempel er stråforkorterne, som faktisk ikke gavner produktionen, men alene er mistænkt for at have alvorlige effekter på sundheden, herunder
nedsat sædkvalitet og nedsat frugtbarhed
Rug er dog en undtagelse med hensyn til merudbytte, men som det også er fremgået af fødevareministerens udsagn, kan man sagtens dyrke rug til brødkorn uden at anvende stråforkortere, blot man ikke nødvendigvis vil have de helt høje udbytter, men vil nøjes med lidt mindre. Vi mener, der er tre grunde til at gå bort fra stråforkortere: Det koster penge, det giver ikke større udbytter, og det kan ikke afvises, at det er ret farligt.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-02-05:
Hvis forbrugeren er usikker ved situationen, skal forbrugerne købe økologisk brød og købe økologisk mel, hvis de bager deres brød derhjemme, og så skal man i øvrigt - det vil jeg sige for tredje gang - kunne have tillid til, at når noget er mærket med, at det er økologisk eller er dyrket uden stråforkorter, skal det faktisk også være tilfældet.
Men det handler jo ikke om, hvad vi beslutter herinde.
Det handler om, i hvilket omfang folk overholder det, vi beslutter.
Kristen Touborg (SF), 2004-02-05:
Jamen problemet er jo, at de 65 pct.s reduktion opnås jo først om mange år, og hvis forbrugerne er usikre på den situation, vi har i dag, er De Konservative så klar til at gøre noget ved sagen nu og ikke først i 2009?
Else Theill Sørensen (KF), 2004-02-05:
Jeg ved ikke rigtig, om det ikke er to forskellige ting, hr. Kristen Touborg taler om.
Frivillige aftaler er aftaler om, at der leveres brødkorn, som er dyrket uden brug af stråforkorter, og jeg synes, det er en fin ting, hvis man bruger sådanne frivillige aftaler.
Så har jeg fremhævet, at der er nogle planer om at reducere brugen af stråforkorter med 65 pct., at man også har iværksat nogle forskningsprojekter, og at man også vil lave et kontrolprojekt, som tager hånd om, at når jeg går ind i en butik og køber en pakke rugbrød, hvorpå der står, at den er dyrket uden brug af stråforkorter, skal jeg faktisk også kunne være sikker på, at der ikke er rester af stråforkorter i det rugbrød, jeg køber.
Kristen Touborg (SF), 2004-02-05:
Jeg vil gerne stille det samme spørgsmål til fru Else Theill Sørensen, som jeg stillede til Dansk Folkeparti før.
Hvis ministeren ikke får held til at få en frivillig aftale igennem, så vi kan sikre de gode intentioner, vi tilsyneladende alle sammen har, er De Konservative så klar til at se på et forbud af hensyn til forsigtighedsprincippet og af hensyn til det, fru Else Theill Sørensen selv sagde om, at vi må være sikre på, når vi køber brød, at det ikke indeholder stråforkorter?
Else Theill Sørensen (KF), 2004-02-05:
Det Konservative Folkeparti prioriterer et rent miljø og et højt sundhedsniveau meget højt, og vi mener, at man i miljø- og sundhedsspørgsmål altid skal iagttage stor forsigtighed.
I det aktuelle beslutningsforslag foreslås det, at anvendelsen af stråforkorter på landbrugsafgrøder helt skal forbydes.
Man skriver i bemærkningerne: »Videnskabelige forsøg udført hos Danmarks Jordbrugsforskning i 1980'erne indikerede, at søer, der fik foder, som var dyrket med stråforkorter, fødte færre grise.«
Der er bare det ved det, at som det også har været nævnt - det står ikke i bemærkningerne - blev der senere lavet en ekspertvurdering af Danmarks Jordbrugsforsknings forsøg.
Den blev lavet af en ekspertgruppe under Landbohøjskolen, og ekspertgruppen konkluderede, at det statistiske grundlag ikke var stort nok til, at der kunne drages en konklusion af undersøgelsen.
Siden har der været lavet andre forsøg på bl.a. rotter og mink, uden at der har været påvist nogen signifikant påvirkning.
Alligevel har Fødevareministeriet for forsigtighedens skyld iværksat et 3-årigt forskningsprojekt til i alt 2 mio. kr. om stoffet chlormequats virkning på orners sædkvalitet.
Derudover er der i pesticidplanen fra 2003 sat nogle måltal
for nedsættelse af pesticidforbruget generelt, og her lægges der op til en reduktion af brugen af stråforkorter med 65 pct. over nogle år
Der er altså tiltag i gang, som dels skal belyse en eventuel risiko ved brugen, dels skal nedbringe forbruget af pesticider, i det aktuelle tilfælde stråforkortere.
Et andet og meget vigtigt aspekt i denne sag er
imidlertid spørgsmålet om menneskers ufrivillige indtagelse af eventuelle rester af stråforkorter.
Jeg købte forleden en pakke rugbrød, hvorpå der stod »Dyrket uden brug af stråforkorter«.
Uanset hvad man mener og tror om risikoen ved at spise mad, som er tilvirket af korn dyrket med stråforkorter, er det helt uacceptabelt, hvis det kan forekomme, at fødevarer, der er mærket »Dyrket uden brug af stråforkorter«, faktisk indeholder rester af stråforkorter.
Derfor er det glædeligt, at Fødevaredirektoratet her i foråret iværksætter en kontrolkampagne for at afdække, om der er dækning for de anvisninger, der står anført på fødevarepakkerne, for man skal selvfølgelig kunne stole på, hvad der står på pakken.
Som det måske er fremgået, kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte beslutningsforslaget om et totalforbud mod anvendelse af stråforkorter.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-02-05:
Vi har jo netop sagt, at der er flere forskellige ting, der skal undersøges ganske nøje, for vi mener, det er forkert, at vi ikke allerede nu har klare forskningsresultater på området, som kan vise, om det er skadeligt.
Hvis der er en mulighed for at lave frivillige aftaler, vil vi selvfølgelig presse regeringen til at lave de aftaler og selvfølgelig også gerne så hurtigt som overhovedet muligt.
Men hvis det ikke kan lade sig gøre, vil vi igen vurdere, om der skal forbud til på området, og hvis det er den eneste vej, der viser sig holdbar i den sidste ende, må vi gøre det og vurdere sagen igen, når vi har de klare resultater.
Kristen Touborg (SF), 2004-02-05:
Men vi må sige, at sporene skræmmer.
Der er meget, der tyder på, at sådanne aftaler er vanskelige at få lavet og specielt vanskelige at overholde, så mit spørgsmål er: Hvis ministeren ikke får lavet sådanne aftaler med parterne, er Dansk Folkeparti så klar til at støtte et forbud?
Jørn Dohrmann (DF), 2004-02-05:
Enhedslisten har fremsat beslutningsforslag om forbud mod stråforkorter, og jeg skal sige, at det bekymrer også Dansk Folkeparti, at der findes stråforkorter i hvede, som bliver brugt til at fremstille menneskeføde.
Men vi må samtidig sige, at der aldrig har været fremlagt klare forskningsresultater om brugen af stråforkortere og deres skadelige effekter.
Vi ved dog, at nogle forsøg fra 1980'erne indikerede, at
søer, der fik foder, som var dyrket med stråforkorter, fik færre grise.
Derfor mener vi i hvert fald, at området skal belyses meget mere, inden man tager endelig stilling, og derfor er det også glædeligt, at man i 2003 igangsatte nogle forskningsprojekter, som skulle aflevere resultaterne i 2005, så vi til den tid kan træffe de endelige afgørelser om stråforkorter.
Jeg mener derfor ikke, at et forbud mod stråforkorter er en god idé, hvis det er sådan, at man kan lave en aftale med detailhandelen, og vi har fremført over for ministeren, om det kunne være muligt at tage det og nogle andre ting, vi har spurgt om, ind i en aftale.
Jeg vil samtidig sige, at jeg tror, at alle gerne vil undvære stråforkorter, og med hensyn til landbruget og forbrugerne står det i hvert fald klart, at de ikke ønsker stråforkorter, så jeg er sikker på, at de vil sætte pris på, hvis det blev udfaset og gerne hurtigst muligt.
Men vi har jo flere gange set ministeren forhandle med detailhandelen, og derfor mener vi, at ministeren igen skal prøve, om der ikke kan fås en aftale i hus med detailhandelen, så man eventuelt kan lave en mærkning af de produkter, som er fri for stråforkorter.
Jeg er glad for, at Enhedslisten sætter stråforkorter på dagsordenen, og vi vil selvfølgelig lægge op til, at man tager problemet op igen, når vi har set forskningsresultaterne, eller hvis der ikke kommer resultater ud af de forhandlinger, som i hvert fald Dansk Folkeparti har lagt op til at ministrene skal føre.
Vi skal også have klare beviser på, at de resultater, som kunne bekymre os, er i orden.
Vi kan konstatere, at et forbud herhjemme ikke vil ramme dem, der importerer korn fra udlandet eller fra udenlandske producenter.
Men vi vil selvfølgelig samtidig benytte lejligheden til at opfordre folk til at købe økologisk, for vi ved i hvert fald, at de produkter er fri for stråforkorter, og vi ønsker i hvert fald, at folk sætter det højt på dagsordenen, så vi undgår de problemer, der eventuelt kan ligge i at bruge stråforkorter.
Niels Sindal (S), 2004-02-05:
Jeg er ikke sikker på, at jeg forstod spørgsmålet, men er situationen ikke den, at når noget er tvivlsomt, betyder det, at vi ikke har nogen sikker viden om det, og at det derfor er nødvendigt at gribe ind over for det?
Det kan være en provokation over for EU at sige, at vi vil forbyde det, men godt så!
Helga Moos (V), 2004-02-05:
Jeg vil gerne spørge hr. Niels Sindal, om Socialdemokratiet som udgangspunkt foretrækker at acceptere det, der kommer fra EU - hele godkendelsesordningen, hele det direktiv, der er sat op om, hvordan man skal godkende pesticider.
Har Socialdemokratiet respekt for det og forståelse for, at det er noget rigtigt, man skal nå frem til, eller vægter Socialdemokratiet en tilfældig undersøgelse, som virkelig er tvivlsom, højere?
Det vil jeg gerne høre.
Niels Sindal (S), 2004-02-05:
Ja, som udgangspunkt gør jeg selvfølgelig det, og det gør vi vel alle.
Men har vi ikke her en situation, hvor det netop er dokumenteret, at vi ikke har den viden, der skal til for at kunne sige, at stråforkorter ikke er farlig?
Vi er ikke indhentet af den viden, og derfor mener jeg, at hensynet til sundhed og miljø går forud, og det er også vedtaget i de gældende EU-retlige regler.
Jeg kan så i samme åndedrag sige, at det er da rigtigt, at den tidligere regering kunne måske have gjort noget ved det.
Men jeg vil tillade mig at sige, at dengang sad jeg selv i Europa-Parlamentet og var med til at vedtage, at hensynet til sundhed og miljø kunne gå forud for hensynet til produktion, når der var tvivl.
Helga Moos (V), 2004-02-05:
Jeg vil bare gerne høre, hvordan hr. Niels Sindal stiller sig til EU-retten.
Respekterer Socialdemokratiet godkendelsesproceduren og det faktum, at vi ikke må lukke for import af korn, der er sprøjtet med stråforkorter, hvis stoffet er godkendt i EU?
Jeg vil gerne høre, om hr. Niels Sindal godkender de EU-retlige aspekter.
Niels Sindal (S), 2004-02-05:
Socialdemokraterne støtter faktisk et forbud mod stråforkortere, og selv om forslaget måske baserer sig på dokumentation af ældre dato, er vi af den opfattelse, at tvivlen må komme forbrugeren til gode.
Vi vil også godt have lov til at pointere, at dansk landbrugs top udtaler, at stråforkorter er en uvelkommen gæst i fødekæden, og i vid udstrækning fraråder brugen af stråforkorter.
Det er rigtigt, at undersøgelsen fra 1989 har været draget i tvivl: Man fulgte ikke de rette retningslinjer, når der skulle forskes, det statistiske materiale var ikke godt nok, og derfor kunne konklusionerne ikke anerkendes.
Jeg er ikke forsker, og jeg skal ikke nedgøre det arbejde, der blev udført dengang, men som politiker vil jeg gerne have fast
under fødderne
, inden jeg træffer beslutningerne.
Vi har i Socialdemokratiet glædet os over, at ministeren har igangsat et forskningsprojekt med Jordbrugsforskningen, Rigshospitalet og Fødevaredirektoratet.
Vi har dog undret os over, at der skulle gå nogen tid, før man gjorde det, og at der skulle nogen avisdebat og lidt turbulens i Folketinget til, men bedre sent end aldrig.
Det er den rigtige vej at gå.
Imidlertid ønsker vi at lade tvivlen komme husdyrene og borgerne til gode ved at støtte et forbud, vel vidende at det er et EU-reguleret område.
Men hensynet til miljø og sundhed må gå forud for hensynet til produktion, der ikke kan garanteres at være fri for skadelige stoffer.
Vi har hørt i dag, at der vil gå 3 år, før vi ser resultatet af forskningen.
Vi har drøftet forsigtighedsprincippet, og vi har drøftet frivillige aftaler, som måske ikke fungerer, men den viden, som ministeren mener hr. Keld Albrechtsen er indhentet af, er ikke til stede endnu, og det er faktisk den, vi venter på.
Men vi går ind for et forbud, ikke fordi vi tror, at vi kan revolutionere EU med det, men fordi vi mener, at hensynet til miljø og sundhed går forud for hensynet til produktionen.
Mariann Fischer Boel (V), 2004-02-05:
Nu har jeg haft indtryk af, at det har været rugen, der har optaget hr. Kristen Touborg mest under debatten, altså muligheden for at gøde mindre på rug og dermed få en kvalitet, som ikke behøver stråforkorter.
Men jeg er glad for, at hr. Kristen Touborg er enig med mig i, at der ikke bliver givet tilladelse til ekstra gødning af rug i Danmark.
Kristen Touborg (SF), 2004-02-05:
Mit spørgsmål gik på brødkorn.
Jeg kan bekræfte, at det kun handler om hvede, men mit spørgsmål gik sådan set også på hveden, da det jo er den, der er fundet restkoncentrationer i.
Mariann Fischer Boel (V), 2004-02-05:
Det er ikke for at trække debatten i langdrag, men jeg kan høre, at der er behov for en faktuel kommentar.
Jeg skal sige til hr. Kristen Touborg, at det er ikke rigigt, at der er mulighed for at gøde ekstra, når der er tale om rug.
Jeg tror, hr. Kristen Touborg husker, at under midtvejsevalueringen af vandmiljøplan II besluttede vi at give tilladelse til, at der kun blev givet mulighed for at gøde 50.000 ha hvede ekstra, men ikke rug.
Mette Frederiksen (S), 2004-02-05:
Jeg ved næsten ikke, om man skal tolke hr. Jens Rohdes svar i den retning, at hr. Jens Rohde er uenig med kulturministeren, for kulturministeren har jo, som hr. Naser Khader også har gjort rede for, udtrykt, at der ikke er tilfredshed med den måde, hvorpå Sky Radio lever op til de public service-forpligtelser, der i øvrigt er stillet af regeringen og Dansk Folkeparti.
Til hr. Jens Rohde: Er det ikke korrekt forstået, at Sky Radio har fået formuleret public service-forpligtelser, som stationen skal leve op til?
Er det ikke korrekt forstået, at det kniber gevaldigt for Sky Radio at efterleve de public service-forpligtelser?
Eller er hr. Jens Rohde nu af den overbevisning, at der slet ikke skulle være public service-forpligtelser, og at det i øvrigt derfor er fuldstændig ligegyldigt, om Sky Radio lever op til de politisk stillede krav?
Jens Kirk (V), 2004-02-05:
Det er jo ret interessant, at vi kan spørge SF's miljøordfører om, hvordan det foreligger med apotoksin; om vi skal til at have et større indhold af det i importerede varer.
Og er det sådan, at landbrugsordføreren kører med én holdning og miljøordføreren med en anden holdning, alt eftersom det nu passer, eller hvordan er det?
Så må jeg sige til hr. Kristen Touborg, at hvis kornet ikke er tørret godt nok på loftet, kan der vel også udvikles apotoksin, og at man kunne nedsætte husdyrsmængden.
Det kunne også reducere noget andet.
Men det, at der er forskellige holdninger, alt afhængigt af om man er landbrugsordfører eller miljøordfører, er det noget, hr. Touborg har det godt med?