runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulrik Kragh (V), 2001-12-14:
Med hensyn til hr. Per Kaalunds kommentarer om, at Socialdemokratiet er med og står last og brast og skulder ved skulder ved USA - nå nej, det var statsministerens udtalelse tidligere på året - vil jeg sige, at i går var Socialdemokratiets ordførers indledningsreplik, at man fra Socialdemokratiets side ikke ville modsætte sig.
Tak for det!
Det er da en klar og utvetydig vending, som betyder, at vi er helt overbeviste om, at Socialdemokratiet under alle omstændigheder bakker fuldt og helt op om den indsats, der skal gøres.
Så spørger Socialdemokratiets ordfører, om man måske ikke skulle følge lidt mere med.
Vi er udmærket godt klar over, at der foregår nye forhandlinger med henblik på at få en sikringsstyrke i Afghanistan.
Det deltager vi i, og vi ser, om der er mulighed for, at der er noget, vi kan bidrage med.
Men derfor skal Danmarks alliancepartner, USA, som har bedt om hjælp, ikke vente, og derfor har vi bedt om, at tingene kom igennem på den måde, som de er kommet, og det synes vi vi med tilfredshed kan konstatere at der er et flertal for i Folketinget, så det vil vi da kvittere for.
Villy Søvndal (SF), 2001-12-14:
Jeg skal nok vende tilbage til de mere principielle synspunkter senere.
Men her er en detalje, hvor jeg må sige, at den fungerende udenrigsminister er længere ude at svømme, end han måske selv er klar over.
Hr. Ulrik Kragh havde nemlig fuldstændig ret i sin påstand om, at det her ikke er en forpligtelse, som der står i Forsvarsministeriets svar.
Det udtrykker ikke nogen forpligtelse.
Jeg vil godt sige, at den fungerende udenrigsminister er helt ude af trit med folkeretten i den her diskussion.
Derfor kan man stadig gå ind for den her aktion, men at påstå, at det folkeretligt er forbundet med en forpligtelse, det er simpelt hen lodret forkert, og jeg synes, det ville klæde den fungerende udenrigsminister at komme herop og medgive, at det var ordføreren, der havde ret, og at den fungerende udenrigsminister simpelt hen har lodret uret.
Per Kaalund (S), 2001-12-14:
Venstres ordfører, hr. Ulrik Kragh, taler om socialdemokratisk tilbageholdenhed, og der vil jeg blot understrege, at Socialdemokratiet er gået forrest i en indsats om bekæmpelse af terror med de midler og metoder, vi har.
Vi har selvfølgelig i den drøftelse, der har været her,
i det forspil, der har været, spurgt, om det var velovervejet med de metoder, man anvender, og det bidrag, man kommer med.
Jesper Langballe (DF), 2001-12-14:
Jeg synes, det er noget besynderligt hjernespind, venstrefløjen udfolder i den anledning her.
Jeg vil gerne spørge hr. Ulrik Kragh: Når nu der bliver konstrueret en kunstig modsætning i forhold til det, forsvarsministeren har sagt om, hvorvidt der er tale om en pligt eller en fri national beslutning, er hr. Ulrik Kragh så enig med mig i, at der er tale om en pligt, men en fortolkning af, hvad der er pligt, og hvor det naturligvis er Folketinget, der har fortolkningsretten?
Den 12. september erklærede præsident Bush og de europæiske statschefer, at dette her måtte udløse artikel 5 i NATO-traktaten.
Det var naturligvis disse statschefers fortolkning af NATO-traktaten.
Men det, der er tale om, er, at vi her i Folketinget, et flertal, ser det sådan, at vi har en pligt ifølge NATO-traktaten til at støtte USA.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-12-14:
Jamen tak for det.
Så fik vi altså fastslået her fra talerstolen af det ene regeringspartis ordfører, at Danmark ikke har pligt til at træffe denne her beslutning.
Men hvorfor har ministeren så ikke under udvalgsarbejdet været i stand til at give et klart svar på det spørgsmål?
Det er da unægtelig mærkværdigt.
Ministeren har heller ikke været i stand til at forklare, om Danmark med den her beslutning juridisk set er i krig eller ej.
Ministeren mener nok, at Genèvekonventionen, som gælder, når man er i krig, træder i kraft.
Men ministeren har heller ikke kunnet svare på det elementære spørgsmål, om beslutningen betyder, at Danmark i folkeretlig, i juridisk forstand er i krig.
Det har ret store konsekvenser, hvis det er tilfældet.
Jeg synes, det er noget rod og noget sjusk, der er lavet med de svar, der er kommet på den lange række af spørgsmål, hvor vi har forsøgt at få belyst den her sag.
Men tak for det, hvis hr. Ulrik Kragh nu vil være med til, at vi så kan få det afklaret her fra talerstolen i det mindste, når ministeren ikke vil bidrage.
Villy Søvndal (SF), 2001-12-14:
Det er til debatten om, hvad artikel 5 i NATO-traktaten forpligter på.
Jeg håber, at Venstres ordfører har læst artikel 5. For en sikkerheds skyld vil jeg godt læse op, hvad der står i de sidste to linjer, der understreger, »... at tage sådanne skridt, herunder anvendelse af væbnet magt, som hver af dem anser som nødvendige for at genoprette og opretholde det nordatlantiske områdes sikkerhed.«
Det betyder, at uanset artikel 5 udløser det ingen pligt.
Det er op til hvert enkelt land at vurdere, hvad der er nødvendigt for at genoprette og opretholde sikkerheden.
Det er lige præcis formuleringen i traktaten, og derfor kan Venstres ordfører ikke henholde sig til traktaten.
Traktaten udløser ikke nogen pligt.
Man kan have en politisk vilje til at ville det her, fair nok, men man kan ikke påberåbe sig artikel 5.
Per Kaalund (S), 2001-12-14:
Et enkelt spørgsmål til Venstres ordfører, hr. Ulrik Kragh.
Hr. Ulrik Kragh siger i sit indlæg, at man er ked af, at Socialdemokratiet har været lidt tilbagelænet i denne her sag.
Der vil jeg gerne spørge hr. Ulrik Kragh, hvad der ligger i den bemærkning, for Socialdemokratiet har fra starten efter den 11. september været særdeles aktive i hele deltagelsen af bekæmpelse af terrorisme og på anden vis.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-12-14:
Man har svært ved umiddelbart at tro på, at hr. Ulrik Kragh har læst de svar, der er kommet fra ministeren, for hvis der er noget, der ikke er klart, efter at vi har læst de svar, så er det, efter hvilket mandat og på hvilket folkeretligt grundlag denne beslutning egentlig træffes.
Det står ikke klart, om Folketinget efter NATO's artikel 5 har en pligt til at vedtage at sende disse soldater af
Men det har Folketinget faktisk ikke; det har ministeren bare ikke villet svare klart på.
Der foreligger heller ikke noget FN-mandat; jeg ved ikke, hvor hr. Ulrik Kragh har fundet det henne.
Der foreligger en aktion iværksat af USA, besluttet af USA, og det eneste retlige grundlag, det sådan set hviler på, er beslutninger truffet af USA's præsident.
Men det er altså ikke folkeret, må jeg sige til hr. Ulrik Kragh. Jeg synes ikke, det er godt nok.
Margrete Auken (SF), 2001-12-14:
Det var lidt bekymrende, at hr. Ulrik Kragh sagde, at han var enig i det vitterlige vås, der kom fra hr. Jesper Langballe.
Jeg håber, at det ikke er Venstres linje, at det sådan er til fri fortolkning, hvordan vores folkeret skal udlægges, og at man kan sige, jeg synes lidt til den ene side, jeg synes lidt til den anden side.
Jeg troede lige, vi var blevet enige om, at traktatens bestemmelser ikke er sådan noget, vi bare pjatter med herinde, og at vi så er enige om, at det er en politisk drøftelse, vi har, om, hvorvidt vi skal sende de her tropper af sted nu.
Når hr. Ulrik Kragh selv bruger formuleringen, at vi har en moralsk og politisk forpligtelse, så er det o.k. Bare vi ikke går hen og siger, at vi har en traktatforpligtelse til det, for så vrider vi traktaten af led, og det er ikke til fri fortolkning.
Men det går jeg ud fra at vi er enige om, selv om der var en lapsus i forbindelse med det. Men så vil jeg godt lige sige om det andet: En af grundene til, at vi bad om at vente med denne her beslutning og ikke jage den igennem, var da, at vi skulle vente og se, hvad der kom fra FN.
Og en af vores store bekymringer er da, at vi kobler USA på den humanitære del af det, altså på hjælpearbejdet, for det sætter ikke alene hjælpearbejdet i miskredit, men bringer mange hjælpearbejdere i en utrolig farlig situation.
Det er jo det, jeg mener med at være klog.
Søren Krarup (DF), 2001-12-14:
I anledning af hr. Jeppe Kofods tale om Dansk Folkepartis profil kan jeg ikke lade være med at sige, at noget af det virkelig opløftende, noget af det virkelig befriende ved dette valg var jo, at befolkningen klart og tydeligt sagde, at vi er trætte af at skulle være forspand for idealistiske, globale aktioner ...
Jeppe Kofod (S), 2001-12-14:
Jeg synes, det er meget interessant, hvad hr. Peter Skaarup står her og siger, nemlig at mange borgere i den danske befolkning støtter en nedskæring af bistanden.
Jeg må sige, at de undersøgelser, jeg kender til, da siger noget helt andet.
Så jeg ved ikke, hvor hr. Peter Skaarup har det her med borgerne fra.
Det er det første, og det vil jeg gerne have at hr. Peter Skaarup bekræfter bagefter.
Det andet er, at jeg vil bore lidt i den profil, som Dansk Folkeparti ønsker for Danmark, nemlig at vi måske massivt øger de militære udgifter, samtidig med at vi massivt skærer ned i den humanitære indsats.
Det vil jeg bare have hr. Peter Skaarup til at bekræfte.
Synes hr. Peter Skaarup, at det er en fin profil?
Synes han, at det på lang sigt også løser de problemer, som vi står over for i forhold til terrorbekæmpelsen?
Det er det, som jeg synes er vigtigt at spørge til.
Men det er jo Dansk Folkeparti og hr. Peter Skaarup selv, der vælger profilen.
Vi synes, den er usolidarisk, vi synes, den er forkert, og det har vi også lov til at sige her, men vi er fuldt ud solidariske med de andre lande, der kæmper mod terrorisme i denne her sag - hundrede procent.
Peter Skaarup (DF), 2001-12-14:
Jeg tror egentlig, at hvis man snakker med mange borgere her i landet om det i forbindelse med en valgkamp, så når man frem til, at der i ubredt grad vil være en opfattelse i retning af, at meget af den bistand, vi giver i dag, går til de forkerte hænder. Jeg tror, at mange borgere vil være indstillet på at spørge, om det ikke var bedre, at vi sikrer, at noget af bistanden går til at genopbygge landet, når det internationale samfund har været inde i en aktion som den i Afghanistan, i stedet for at give penge til krigsførende magter som Zimbabwe eller magter, der producerer atomvåben. Vi har jo sådan set også et ansvar for at sikre, at det land
Men det får vi mange debatter om herinde i den kommende tid.
Det ved jeg.
Jeppe Kofod (S), 2001-12-14:
Jeg er nødt til at sige til hr. Peter Skaarup, at omkring finansieringen er det jo forligsparterne, der finder ud af det.
Der er indkaldt til møder.
Men jeg synes, det er interessant at bore lidt i den profil, som Dansk Folkeparti gerne vil have at Danmark skal have i denne sag.
Hvis man læser beslutningsforslaget, sagt til hr. Peter Skaarup, er der også en del af det, der handler om en humanitær indsats, en genopbygningsindsats i Afghanistan til flere hundrede millioner kroner.
Den politik hænger ikke sammen, det gør den altså ikke.
Jeg synes, det vil klæde Dansk Folkeparti at bekræfte, at det i virkeligheden er en skjult dagsorden om at skære yderligere ned i bistanden, for det, som hr. Peter Skaarup står her og siger, hænger ikke sammen.
Peter Skaarup (DF), 2001-12-14:
Med hensyn til finansieringen af de udgifter, der ligger i beslutningsforslaget, er der efter vores opfattelse flere muligheder.
Vi har ikke den opfattelse, at de her midler skal håndteres på en måde, så der skal være en berlinmur mellem de forskellige konti i statens budget.
Vi kunne udmærket forestille os, og det kan jeg bekræfte hr. Jeppe Kofod i, at man i forhold til nogle af de her opgaver sagtens kunne vurdere dem som typiske opgaver, som skal hjælpe et tilbagestående land som Afghanistan, altså en form for ulandsbistand.
Det har vi ingen problemer med overhovedet, hvis det er det, det kommer til.
Vi synes faktisk, at den bistand, vi kommer til at yde i forbindelse med de her aktioner, sikrer, at Afghanistan har en mulighed for at komme på fode igen, meget gerne i en demokratisk retning.
Der er nok nogle, der vil sige, at de magthavere, der kommer i Afghanistan, måske ikke er meget bedre end dem, der har været.
Men vi kan trods alt fra vores side prøve at påvirke situationen i en bedre retning.
Så: Ja, vi kunne da udmærket forestille os, at nogle af de udgifter, vi ser så store problemer med her, kunne finansieres via ulandsbistanden.
Jeppe Kofod (S), 2001-12-14:
Det er en meget interessant debat, hr. Peter Skaarup forsøger at rejse her, især fra et parti, der ikke er medlem af forsvarsforliget.
Jeg har lyst til at spørge hr. Peter Skaarup, om det virkelig er sådan, som man har hørt forlydender om, at Dansk Folkeparti ikke blot vil skære i udviklingsbistanden, hvilket er en kendt sag, men også vil skære yderligere i bistanden og bl.a. bruge de penge til at finansiere den danske militære indsats.
skal have?
Det spørgsmål kunne jeg godt tænke mig hr. Peter Skaarup svarer på.
Men så synes jeg, vi er på vej over i noget helt andet end den profil, Danmark hidtil har haft, og det synes vi er bekymrende i Socialdemokratiet.
Peter Skaarup (DF), 2001-12-14:
Jeg synes slet ikke, at hr. Per Kaalund vil erkende fakta.
Fakta er, at den tidligere regering godt har vidst, at der har været et problem.
Den har godt vidst, at der har været partier i Folketinget, der ikke kunne acceptere, at den ikke løste det problem.
Den tidligere regering har ladet stå til.
Derfor står vi nu i suppedasen, og efter den 11. september er det selvfølgelig blevet aktualiseret.
Jeg er da glad for, at hr. Per Kaalund dog trods alt accepterer, at der ikke er tegn på, at de bidrag, vi sender af sted, bliver trappet ned.
Hvis der er nogen tegn overhovedet, er det status quo, eller at man sender flere bidrag af sted i forbindelse med terrorkrigen.
Det betyder jo, at der lægges et usigeligt pres på den konto.
Det må hr. Kaalund da også acceptere er situationen. Derfor står vi i en situation, hvor den tidligere regering ikke har bragt det her i orden, og det kræver, at den nuværende regering finder en løsning.
Anderledes kan det ikke være.
Og her er det, at jeg siger, at hvis det er det, det skorter på, hvis der er nogle problemer, er vi parate til at snakke med regeringen om den sag.
Jeg kan konstatere, at det er hr. Per Kaalund vel også på et eller anden tidspunkt.
Det er søreme rart, at vi efter valget er flere folketingsmedlemmer herinde, der kan bakke hinanden op i de her synspunkter.
Det, som jeg synes er karakteristisk ved Socialdemokratiets indsats i forbindelse med det her beslutningsforslag - nok mest i går, men også lidt i dag - er, at rønnebærrene er sure.
Rønnebærrene er utrolig sure, når man hører hr. Jeppe Kofod.
Det, der bare er det forstemmende, synes jeg, er, at Socialdemokratiet tydeligvis er i bevægelse.
Det kunne være godt nok, hvis Socialdemokratiet var i bevægelse, men hvis det er i den retning, vi taler om her, hvor Socialdemokratiet nærmest er modstander - det var jo det, hr. Mogens Lykketoft sagde i går - af en aktion som den her, er det forstemmende. Man stemmer godt nok for, men det er tæt på, man ikke kan acceptere det.
Det er forstemmende, at Socialdemokratiet er kommet så langt ud i retning af de gamle 23 fodnoter fra tidligere.
Så vil jeg bare sige til hr. Jeppe Kofod, at hr. Jeppe Kofod kan henvise til nok så mange meningsmålinger, men
det, der blev sagt meget åbent i forbindelse med valgkampen både fra hr. Anders Fogh Rasmussens og fra Dansk Folkepartis side,
Det var at skære ned på ulandsbistanden og sikre, at ulandsbistanden ikke går til krudt og kugler, men sikrer, at når der er en aktion, hvor vi sender folk af sted, der kan sikre, at et land kommer på fode igen, er vi med.
Så giver vi de midler, der skal til.
Det synes jeg også hr. Jeppe Kofod bør acceptere.
Vi skal ikke have nogen berlinmure mellem de her udgifter, men vi skal bruge pengene fornuftigt, og fornuftigt er det at sende folk af sted til en aktion som den her, der kan hjælpe med til, at Afghanistan kommer på fode igen.
Per Kaalund (S), 2001-12-14:
Hr. Peter Skaarups bemærkninger er rent ud sagt det rene vrøvl.
Der er konstateret et merforbrug osv.
Jeg ved ikke, hvorledes hr. Peter Skaarup kunne forestille sig, at man skulle have indbudgetteret 11. september-katastroferne og NATO's indsats i budgetterne.
Vi har erklæret os villige til og interesseret i at se på det forbrug, der ligger i relation til forsvarsudgifterne, også i lyset af de beslutninger, der træffes her i dag.
Og det er en ganske naturlig rækkefølge.
At antyde, at der skulle være noget, man ville overse, eller at man ikke ville forholde sig til eller andet, har ikke hold i virkeligheden.
Peter Skaarup (DF), 2001-12-14:
Jeg synes, at det er, som om hr. Per Kaalund bevæger sig i en lidt anden verden end den, der blev diskuteret her i Folketingssalen i går og i øvrigt er blevet diskuteret igennem det seneste år.
Den tidligere opposition - den nuværende regering, Venstre og De Konservative, også Dansk Folkeparti og Kristeligt Folkeparti, og jeg tror også CD - har gjort opmærksom på, at der er nogle enorme problemer med lige netop den ramme, som hr. Per Kaalund nævner.
Problemerne har jo været, at man i alt for høj grad har overskredet bevillingerne år for år, og at vi står i den situation, at der simpelt hen ikke vil være midler nok, hvis vi skal have bare én operation mere end den, vi taler om her i dag, den operation, vi har et beslutningsforslag om i dag.
Det kan vel ikke være rigtigt, at vi kan se bort fra, at der er nogle problemer, som alle er klar over!
Den tidligere forsvarsminister og den tidligere regering har ikke været villige til at løse de problemer.
Det er ikke kun mig, der siger, at vi har et problem med midler til de internationale opgaver.
Det er også den tidligere opposition, den nuværende regeringen, hr. Per Kaalund egne forligspartnere, der siger det. Det er nogle problemer, der skal løses.
Det har den nuværende forsvarsminister tilkendegivet.
Og vi har bare fra Dansk Folkepartis side sagt, at det vil vi meget gerne diskutere.
Per Kaalund (S), 2001-12-14:
I relation til hr. Peter Skaarups bemærkninger om, at den tidligere regering har ladet stå til i forbindelse med økonomien i relation til forsvaret, må jeg henvise hr. Peter Skaarup til at læse forsvarsforliget, som Dansk Folkeparti jo ikke er en del af.
Dansk Folkeparti er ikke med i det forsvarsforlig, vi har.
Den tekst er rimelig klar og tydelig, og der står i et svar, som forsvarsministeren har givet på et tidspunkt tilbage i 1999, at måtte det vise sig, at der er tale om overskridelse af den samlede ramme - underforstået for internationale aktiviteter - ved periodens udløb, vil spørgsmålet blive drøftet mellem forligsparterne.
Da Dansk Folkeparti ikke er medlem af forsvarsforliget, kan jeg godt her oplyse, at parterne er indkaldt til en drøftelse.
Der er afsat godt 600 mio. kr. om året til internationale opgaver.
Per Kaalund (S), 2001-12-14:
Ganske kort: Hr. Peter Skaarup vil ikke kunne formå at skabe nogen uenighed mellem mig og vores ordfører i går, hvor jeg desværre ikke kunne være til stede.
Der er fuld enighed om det her, og det fremgår også af vores betænkningsbidrag.
Jeg vil gerne gentage, at det, vi har gjort, var, at vi tilskyndede regeringen til at tænke over, om vores bidrag, som trods alt har begrænsede muligheder, ikke ville være mere hensigtsmæssigt i en mere humanitær rettet indsats i Afghanistan, også i lyset af begivenhederne inden for den seneste uges tid og i lyset af, hvad der formentlig sker i London i dag og i FN i løbet af weekenden.
Peter Skaarup (DF), 2001-12-14:
Jeg vil bare sige til hr. Per Kaalund, at jeg takker for tilsagnet om en afbalanceret kurs og opbakning bag NATO, men jeg vil bare sige til hr. Per Kaalund, at Socialdemokratiets ordfører i går, hr. Mogens Lykketoft, var meget langt fremme i kritikken.
Det var næsten udelukkende kritiske ord, der faldt om den aktion, vi tager stilling til.
Det synes jeg ikke jeg hører fra hr. Per Kaalund her i dag.
Det kan jeg ikke høre hr. Per Kaalund sige.
Derfor vil jeg bare takke for tilsagnet fra hr. Per Kaalund om, at Socialdemokratiet har en afbalanceret kurs, der sikrer, at Danmark er med til at bakke USA op i kampen mod terror.
Per Kaalund (S), 2001-12-14:
Til Venstres ordfører, hr. Ulrik Kragh, blot dette, at naturligvis tror vi på, at det, der nu besluttes her og bringes videre, kan bringes til at fungere, ingen tvivl om den sag. Men vi må trods alt stadig væk betragte os som et mindre land, 5 millioner indbyggere, med begrænsede ressourcer.
Vores bemærkninger og spørgsmål til regeringen har udelukkende gået på: Var det ikke mere hensigtsmæssigt lige at trække vejret og lade være med at være overivrige blot weekenden over og se, hvad det er for et resultat, der kommer ud af dels forhandlingerne i London omkring skabelse af fredsbevarende styrker under Storbritanniens ledelse, og dels hvad FN når frem til af resolutioner sandsynligvis i løbet af weekenden.
Det er blot den lille bemærkning.
Til hr. Peter Skaarup vil jeg sige, at jeg tror, at hr. Peter Skaarup og Dansk Folkeparti kan betragte bemærkningen omkring fodnoter og kolde fødder osv. som overflødige.
Socialdemokratiet stod i spidsen, da Danmark tilsluttede sig NATO i 1949, og vi mener at have en klar og entydig og god politik på disse områder, og det vil vi også fortsat have.
Peter Skaarup (DF), 2001-12-14:
Jeg vil sige tak til hr. Per Kaalund for, synes jeg, en mere afbalanceret tale end den, som den tidligere udenrigsminister, hr. Mogens Lykketoft, holdt her i salen i
går under førstebehandlingen.
Jeg vil spørge hr. Per Kaalund, om vi skal betragte den rimelig afbalancerede tale, som blev holdt her, som et udtryk
Ulrik Kragh (V), 2001-12-14:
Det er ganske kort et spørgsmål til hr. Per Kaalund: Har Socialdemokratiet med den betænkningstekst, der står anført her, en forventning om, at det arbejde, der igangsættes her, ikke skulle kunne fungere problemløst og effektivt sammen med det arbejde, som muligvis igangsættes i FN-regi her hen over weekenden?
Per Kaalund (S), 2001-12-14:
Jeg skal ganske kort på Socialdemokratiets vegne sige, at vi tiltræder dette beslutningsforslag, og det gør vi i fortsættelse af tidligere tilkendegivelser om solidaritet omkring den allierede indsats mod terrorisme.
Socialdemokratiet har bemærket, og også fået det med i betænkningen, at vi har tilskyndet regeringen til at tilbyde
en sammensætning af indsatsen, der i højere grad kan bidrage til at imødegå den humanitære katastrofe i Afghanistan.
Socialdemokratiet har ligeledes tilskyndet, at indsatsen i langt højere grad bliver sammenkoblet med et eventuelt dansk bidrag til den forventede multilaterale sikringsstyrke under mandat af FN.
Peter Skaarup (DF), 2001-12-14:
Jeg synes stadig væk, at hr. Per Kaalund lever i en anden verden, hvad det her angår, for vi ved jo alle sammen, at der har været meget stor skepsis i Folketinget med hensyn til, om der var bevillinger nok.
Aktualiseret netop af den 11. september og det, der skete, har vi også flere gange diskuteret i Folketinget, at når Danmark tager initiativ til at sende en korvet af sted til Middelhavet, når vi tager initiativ til at sende et supplement af sted til Eksjugoslavien, nemlig Makedonien, når vi sender et bidrag af sted til hovedkvarteret i USA, som styrer de her aktioner mod Afghanistan, når vi nu i dag tager stilling til en fjerde ting i Folketinget, et fjerde beslutningsforslag, der handler om, at vi skal sende en styrke til Afghanistan bestående af tre forskellige dele, har det hver gang været fremme, at vi ikke kan blive ved med at sende styrker af sted, uden at der er økonomisk dækning for det.
Det er ikke kun mig, der siger det.
Det er det meste af den tidligere opposition og den nuværende regering, der siger det.
Det kan ikke været forbigået hr. Per Kaalund.
Jeg tror også, der har været møder om det i forligskredsen, hvor man ikke har kunnet blive enig.