runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Kofod (S), 2000-10-31:
Lovforslag nr. L 56 vil give studerende, der ikke længere har ret til SU, mulighed for at få rabat på offentlig transport i op til 1 år efter den sidste SU-udbetaling.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Alle, der har levet af SU, ved, at der ikke skal meget til, før budgettet vælter.
Derfor kan de nuværende regler være en økonomisk stopper for motivationen til at færdiggøre studiet efter sidste udbetalte SU-klip.
Derved øges muligheden for, at flere færdiggør deres studier, hvilket både er i den enkelte studerendes interesse og i hele samfundets interesse.
Vi er naturligvis interesserede i at forbedre en allerede eksisterende god ordning, derfor bakker vi op om forslaget.
Jeg skal også meddele, at Det Radikale Venstres ordfører, hr. Henrik Svane, ikke kan være til stede, men at Det Radikale Venstre også tilslutter sig forslaget.
Grete Schødts (S), 2000-10-31:
Det er ikke, fordi jeg skal trække debatten ud, men nu er det
Det handler om, at førhen var det kun pensionister, der var gift med hinanden, der kunne få en efterlevelsespension.
Alle andre fik ikke en krone.
Mener Kristeligt Folkeparti, at det var rimeligt?
I dag kan en efterlønsmodtager, der bliver alene, og som f.eks. er gift med en folkepensionist, få en efterlevelsesydelse på 10.000 kr. Er det ikke meget mere retfærdigt, at vi hjælper dem, der er økonomisk dårligt stillet, for det er det, vi gør lige i øjeblikket?
Så erkender jeg, at der er problem omkring det skema, man skal ansøge på.
Så lad os samle kræfterne her i Folketinget om at fjerne det skema, og så få det reguleret på en anderledes måde.
Men jeg synes ikke, det er rimeligt at blive ved med kun at snakke om pensionister, der var gift med hinanden, i forhold til dødepakken.
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-10-31:
Jeg har de sidste minutter spekuleret på, hvad jeg skulle vælge at sige som ressortminister her efter den debat, der har været.
Jeg kunne jo vælge det nemme og sige, at jeg jo ikke får nogen problemer med at få de her to lovforslag igennem.
Der er mange partier i Folketinget, som tilsyneladende vil støtte dem.
Så er der nogle, som vil have lidt mere.
Så er der to partier, forstår jeg, som alt andet lige synes, at forslagene er ganske fornuftige, men som vil undlade at stemme.
Man må håbe for Venstre og De Konservative, at de er helt sikre på, at det her også bliver båret igennem Folketinget, for ellers vil de jo ved deres stemmetilkendegivelse faktisk være med til at kunne forhindre, at de her forbedringer også blev gennemført for pensionisterne.
Jeg synes, at det, der har været kendetegnende for en hel del af ordførerne, har været, at man meget gerne vil være med til det gode, men at finansiere det har man ikke så meget lyst til.
Jeg synes måske, at den, der var mest præcis i den holdning, var Dansk Folkeparti og fru Aase D. Madsen.
Der blev holdt en tale, hvor der ikke var nogen, der ikke skulle have noget mere.
Og selv dem, der ikke havde bedt om at få noget mere, skulle også have det.
Jeg forstod oven i købet, at det var så langt ude i ekstremerne, at fru Aase D. Madsen faktisk syntes, det ville være en god idé, at de, der var medlem af Danmark, oven i købet skulle have en check for at gå på apoteket og købe noget medicin.
Jeg vil gerne sige, at det selvfølgelig er en meget nem holdning at have, at hver eneste gang man møder en persongruppe, ja, hver eneste gang man møder en enkelt person i dette land, som ønsker noget mere på det sociale område,
Det er selvfølgelig en flot holdning at have, og det er selvfølgelig legalt at have den, men det virker meget, meget hult, når man så aldrig nogen sinde hører forslag til finansieringen.
Men det er klart, at fru Aase D. Madsen og Dansk Folkeparti selvfølgelig har også travlt. Når det er sådan, at man vil bruge 150 mia. kr. til forbedringer uden at skulle anvise finansiering for det, så har man selvfølgelig travlt, så skal man bruge hvert eneste lille lovforslag til det.
Jeg vil slutte med at konkludere, at det, der har været intentionerne for regeringen og for vores forligspartier, nemlig målrettet at gå efter at hjælpe de pensionister, som er de svageste - og her er »svageste« defineret som gældende både økonomi og helbred - tilsyneladende kan samle et forholdsvis bredt flertal i Folketinget, og det vil jeg selvfølgelig takke for.
Og de detailspørgsmål, der vil være, vil jeg selvfølgelig også sørge for at svare udvalget på så hurtigt som mulig.
Thorkild B. Fransgaard (FRI), 2000-10-31:
Frihed 2000's ordfører på det her område, hr. Tom Behnke, er forhindret i at være her, men jeg skal fremføre, hvad vi mener om de to forslag.
Forslagene er jo et udmøntning af den aftale, regeringen har indgået med SF og Enhedslisten, bl.a. om at pensionister, der ikke har så meget at gøre med, skal have det bedre.
Det i sig selv er et godt formål.
Det er noget, som vi ser positivt på.
Men det er ikke så enkelt, som det lyder, for der sker også en skævvridning.
Nej, det afgørende er simpelt hen, om man igennem det nu lange liv, man har haft, hvor man har betalt sin skat, har været i stand til at lægge nogle penge til side, og hvis man har gjort det, ja, så kan man ikke få det her helbredstillæg.
Det synes vi ikke er rigtigt.
Desuden vil lovforslaget også gøre det, at der vil blive en ret stor forskel imellem f.eks. dem, der har en ratepension, og dem, der har en kapitalpension, for når man skal gøre op, hvilken formue man har, hvilken likviditet man har, skal det gøres på det tidspunkt, hvor man nu har et dårligt helbred, kan jeg forstå - eller en sygdom.
Det er også en skævvridning, som vi ikke rigtig er stemt for.
Så er der regulering af varmetillægget: Det er noget, som vi varmt kan gå ind for.
Det kan jeg også forstå at de fleste i salen kan.
Dog så Frihed 2000 hellere, at man så på hele området med den store skatteafgift, som vi har på energi, for det er ikke alene pensionisterne, der har store problemer med at kunne betale varmeregningen, det gælder jo også mange andre med en lav indkomst.
Men det er selvfølgelig en anden sag. Der er noget, der er direkte positivt.
Så alt i alt er det et forslag, som er positivt, men alligevel er der også noget, som vi synes ikke er, som det skal være.
Vi synes, der sker en skævvridning.
Så er der L 55.
Det er et forslag, som vi fuldt ud kan støtte.
Det er helt rigtigt, at det bliver sådan, at fristen kan forlænges i op til 3 måneder, måske to gange, for i mange tilfælde kan der være tale om en sygdom, som man ikke kan få helt afklaret på 52 uger.
I øvrigt kan det nok også være med til at tilskynde, at kommunerne får færdigbehandlet de sager, altså dem, de nu kan færdigbehandle.
Så L 55 kan vi fuldt tilslutte os.
L 54 ser vi både positive og ikke så positive ting ved.
Grete Schødts (S), 2000-10-31:
Jamen jeg kan såmænd godt holde mig til forretningsordenen.
Med hensyn til efterlevelsespension og den efterlevelseshjælp, der ydes i dag, er det klart, at når man ukritisk giver samtlige samgifte folkepenisonister 3 måneders pension uden hensyntagen til, hvad deres økonomiske forhold er, og når man så ændrer det til et behovsbestemt kriterie, så bliver provenuet anderledes.
Men jeg er stadig væk af den opfattelse, at det er meget mere retfærdigt, det vi gør i dag.
Jeg indrømmer gerne, at skemaet er irriterende, når man er i sorg, når man er i krise, at man så også skal ansøge om at få en efterlevelseshjælp.
Aase D. Madsen (DF), 2000-10-31:
Nu er jeg jo ny socialpolitisk ordfører, men jeg vil da gerne spørge fru Grete Schødts: Er det ikke sådan, at dødepakken gav et meget stort millionprovenu, et trecifret millionprovenu?
Og så vil jeg da gerne høre, om de efterlevelseshjælpspenge, som man nu giver - de dér 10.000 kr., som man skal søge - udgør lige så stort et beløb, for så kan der jo være en vis rimelighed i det.
Men jeg er da sikker på, at der er et meget, meget stort overskydende provenu, og det vil jo så sige, at alt andet lige er der nogle, der bliver snydt for det, de før har haft ret til.
Dér sagde vores ordfører, hr. Poul Nødgaard, at vi ved dette forslag ville fremlægge finansieringsforslag, således at det, som vi har stået og sagt ja til i dag, blev fuldt ud finansieret.
Grete Schødts (S), 2000-10-31:
Jeg vil godt spørge fru Pia Christmas-Møller, om ikke folkepensionisternes grundbeløb og så det, vi giver i pensionstillæg, pensionstillægget, jo netop er afhængigt af, hvad indtægt man har ved siden af.
Folk, der kun har et grundbeløb og et pensionstillæg er efter min opfattelse dem, der er dårligst stillet økonomisk.
Hvis man nu ville gøre fru Pia Christmas-Møllers forslag til vores og kompensere eller give på grundbeløbet, så ville vi give de forkerte, for så ville vi ikke give dem, der var dårligst stillet økonomisk, så ville vi give alle over én kam, også dem, der ikke trængte til det.
Men jeg ved godt, at det er sådan en kæphest for de to borgerlige partier, der lige har afholdt deres ordførertaler: bare hæld på dér.
Men det er ikke det, vi vil.
Vi vil hjælpe dem, der er dårligst stillet økonomisk.
Rikke Hvilshøj (V), 2000-10-31:
Det er ikke Venstre, der har fremsat noget ønske om, at a-kassekontingentet skal reduceres, og jeg må indrømme, at jeg tror, jeg er nået dertil, hvor jeg er blevet lidt forvirret med hensyn til, hvad det er for en større gruppe, der er blevet mindre.
Jeg tvivler meget på effekten, for man har jo taget pengene op af lønmodtagernes lommer i første omgang.
Men der er mange, som alene vil opleve en øget skat.
Erik Larsen (V), 2000-10-31:
Ja, jeg kan godt forstå, at fru Grete Schødts er glad.
Efter at regeringen har været ved magten i 8 år, har man besluttet at høre, hvad folket mener.
Det er jo helt utroligt, at man ikke ved det, men det skal jeg i øvrigt ikke bore mere i.
Det er klart, at de olieprisstigninger og energiprisstigninger, vi har været ude for i den seneste tid, afføder spørgsmålet om kompensation til de dårligst stillede, pensionister og andre, førtidspensionister.
Det er et spørgsmål, som Venstre også i den løbende debat har rejst og syntes, at der skulle findes en løsning på.
Vi har også i Venstre været optaget af at få skabt en mere ensartet behandling i forhold til formuegrænserne.
Der har været for store spredninger fra kommune til kommune, og derfor er forslagets indhold om en formuegrænse på 50.000 kr. i likvide midler en undergrænse, som vil give en større ensartethed i forhold til de personer, hvis tillæg bliver bedømt efter formue.
Det er nok min opfattelse, at der sidder mange ældre mennesker rundt om i Danmark, som på den ene side synes, at det er dejligt, at de skal have en lille kompensation for de stigende energipriser, men jeg er sikker på, at der også sidder mange ældre mennesker, der synes, at det er underligt, at det bl.a. er andre svage grupper, andre med lave indkomster, som skal være med til at finansiere de her tillæg.
Når de synes, det er underligt, så kunne jeg forestille mig - og jeg ved, der er nogle, der har sagt det - at så er
det, fordi samtidig med de stigende energipriser får staten løbende store merindtægter i afgifter på hele energisiden. Vi har ikke nogen forhåbninger om i Venstre, at regeringen er til at rokke med hensyn til finansieringskilden til de her forslag.
Det er jo fremgået klart under de tidligere punkter på dagsordenen, at regeringen sammen med forligspartierne holder fast ved den finansiering, der er lagt op til, og som jo reelt er en forhøjelse af skatten.
Man holder fast ved, at det her godt må ramme 300.000 andre med lave indkomster.
Derfor er jeg nødt til at sige, at Venstre vil undlade at stemme for de her tiltag, på trods af at vi synes, at det alt sammen er meget fornuftigt og meget rigtigt.
Det gælder også lovforslaget om sygedagpengeforlængelsen.
Der er vi af den opfattelse, at der rundtomkring er eksempler på, at sagsbehandlingen omkring revalidering, forrevalidering, arbejdsprøvning osv. trækker ud, og at der er mennesker, som på grund af det ender i - ja, lad os bare kalde det et sort hul.
Det synes vi er udmærket at der bliver gjort noget ved.
Vi er selvfølgelig også af den opfattelse, at det heller ikke må føre til øget langsommelighed i forhold til de mennesker, som har krav på at få deres sager afgjort
, og mon ikke også forslaget om, at det stadig væk er kommunerne, der finansierer sygedagpengene 100 pct. efter de 52 uger, vil sikre, at der sker en fornuftig og løbende og hurtig sagsbehandling?
Ole Vagn Christensen (S), 2000-10-31:
Så lad os komme til substansen.
Angående kontingentet og nedsættelsen: Vil hr. Knud Erik Kirkegaard ikke give mig ret i, at en kontingentnedsættelse procentvis betyder mere i kroner og øre for den lavtlønnede, end den gør for den højtlønnede, og at det også er sådan, når man kører den anden vej?
Derfor er der en social balance i forslaget her, og det synes jeg også hr. Knud Erik Kirkegaard ligesom skulle interessere sig for og give os andre ret i.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2000-10-31:
Jeg er utrolig glad for, at hr. Ole Vagn Christensen for en gangs skyld har haft et lyst øjeblik, men det bar hans tale nu altså ikke præg af.
Jeg synes stadig, at hr. Ole Vagn Christensen roder fuldstændig rundt i tingene.
Jeg har ikke forholdt mig til, om det er ufornuftigt eller urimeligt eller positivt, eller hvad man ellers kan finde på af tillægsord.
Det, statsministeren sagde på Metals kongres,
må statsministeren fuldstændig selv om, men jeg siger blot, at det, der blev rejst som et problem på Metals kongres, bliver ingenlunde løst med det forslag, vi har til behandling her.
Ole Vagn Christensen (S), 2000-10-31:
Jeg forstår, at hr. Knud Erik Kirkegaard synes, det er en god ting, at statsministeren føler et ansvar over for, hvordan kontingentudviklingen er i dette land; men så kunne hr. Knud Erik Kirkegaard jo komme med andre forslag, hvis der er andre kontingenter, han sådan set mener, der skal nedsættes.
Jeg tror, jeg hørte, at hr. Knud Erik Kirkegaard i et lille lyst øjeblik snakkede om efterlønnen.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2000-10-31:
Jamen noget tyder på, at hr. Ole Vagn Christensen slet ikke har forstået problematikken.
Der bliver jo ikke bedre råd til at betale a-kassekontingentet, for det beløb, man sparer, får
man modregnet i form af en skatteforhøjelse
Der bliver ikke en krone mere til at betale a-kassekontingent for, og derfor er det her i bund og grund et fuldstændig håbløst projekt.
Så vil jeg godt sige til hr. Ole Vagn Christensen, at jeg har ikke betegnet statsministerens optræden på Metals kongres som en urimelighed. Jeg brugte overhovedet ikke det ord, jeg sagde bare, at statsministeren i et svagt øjeblik kom til at sige sådan og sådan.
Jeg vil overhovedet ikke blande mig i, hvad statsministeren sagde på Metals kongres, det må han rigtignok selv om, og jeg har ikke sagt, at der var tale om nogen form for urimelighed.
Det må være noget, som hr. Ole Vagn Christensen har fantaseret sig til.
Ole Vagn Christensen (S), 2000-10-31:
Jeg er nødt til at sige til hr. Knud Erik Kirkegaard på baggrund af det, han her fremførte, og som han syntes var en urimelighed, nemlig at statsministeren sagde, at han godt ville kigge på kontingenterne, hvis der var ubalance, at jeg synes da, det er en statsminister værdigt gerne at ville prøve at se på, om disse kontingentforhøjelser har medført, at vi er kommet derhen, hvor folk af økonomiske grunde vælger disse ting fra.
Hr. Knud Erik Kirkegaard kan da heller ikke være interesseret i, at der skal skabes nye sociale konflikter i Danmark, fordi folk ikke har råd til at betale deres a-kassekontingent, men jeg har måske misforstået noget. De Konservative ser måske gerne, at folk trækker sig ud af a-kasserne?
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2000-10-31:
Regeringen har tilsyneladende planer om at uddele en række milde gaver til udvalgte dele af befolkningen, og hvem vil ikke gerne modtage sådanne gaver, f.eks. i forbindelse med den kommende julehøjtid?
Der er jo ikke så længe til, og der er nok heller ikke så længe til det næste folketingsvalg, og mon ikke det er her, hunden ligger begravet?
Regeringen har åbenbart et kraftigt behov for nogle popularitetsfremmende foranstaltninger inden folketingsvalget.
Problemet er bare, at de popularitetsfremmende foranstaltninger, som regeringen er ved at kaste sig ud i, jo bliver finansieret gennem opkrævning af højere skatter fra befolkningen.
Det sker som bekendt ved, at det skattemæssige bundfradrag for 2001 ikke, som det ellers er sædvane, bliver forhøjet i takt med prisudviklingen i det danske samfund.
Handlemåden svarer ganske til, at forældre finansierer børnenes julegaver ved i nattens mulm og mørke at forgribe sig på de samme børns sparebøsser, eller man kunne sige det på en anden måde: at man fodrer hunden med dens egen hale.
Både skatteforhøjelsen og gaveuddelingen er som bekendt aftalt mellem regeringen og venstrefløjspartierne, og Det Konservative Folkeparti har hverken lod eller del i denne aftale, og godt det samme.
Heraf følger naturligvis, at vi ikke kan støtte arbejdsministerens forslag.
Ideen til en nedsættelse af a-kassebidraget er formentlig en udløber af den debat om efterlønsbidraget, som fandt sted på Metals kongres for nogle måneder siden.
Her blev det fremført af Metals formand, at efterlønsbidragets størrelse havde som konsekvens, at en del medlemmer fravalgte efterlønnen ved at undlade at betale dette bidrag, og på kongressen kom statsministeren jo som bekendt i et svagt øjeblik til at love, at det problem ville regeringen godt se på.
Nu er efterlønsbidraget jo forligsstof med de borgerlige partier, men os ville man åbenbart ikke tale med, så det undlod man at gøre noget ved, og i stedet kom så forslaget om en nedsættelse af det almindelige a-kassekontingent.
Jeg tvivler dog på, at denne nedsættelse løser det problem, som blev rejst på Metals kongres.
Medlemmerne får jo på grund af skatteforhøjelsen ikke flere penge mellem hænderne, men til gengæld vil medlemmerne opleve, at efterlønsbidraget i forhold til a-kassekontingentet bliver relativt større.
Så det er mit gæt, at fristelsen til at undlade at betale efterlønsbidraget efter gennemførelsen af dette forslag vil blive endnu større.
Det Konservative Folkeparti kan som sagt ikke støtte lovforslaget.
Ole Vagn Christensen (S), 2000-10-31:
Hvordan kan en fastfrysning være en øget beskatning?
Jeg mener helt klart, der her er tale om, at en økonomisk situation fastfryses, og så vurderer man, hvad man kan bruge pengene til.
Men jeg savner stadig at få at vide af Venstre, om de er imod disse forbedringer, vi her snakker om.
Det har man jo lov til at mene, og derfor har jeg kun dette spørgsmål: Fru Rikke Hvilshøj sagde, at hun ikke havde sagt, at en stor gruppe nu er blevet mindre.
Passer det, eller passer det ikke?
Det var jo rart at vide, om det ikke hænger sådan sammen, at det er en stor gruppe, som nu bliver mindre.
Så hørte vi igen, at pengene ligger bedst i borgernes lommer.
Vil det sige, at disse forslag, vi kommer til at behandle, at alle disse forbedringer for mange mennesker er Venstre imod?
Rikke Hvilshøj (V), 2000-10-31:
Spørgsmålet om øget motivering til at melde sig ind i en a-kasse var alene et citat fra lovforslaget, som jeg ridsede op, og derfor ikke nødvendigvis en tilkendegivelse af, at jeg er enig i det.
Hr. Ole Vagn Christensen siger: Jamen vi sender altså pengene tilbage.
Det er sådan Socialdemokraterne bedst kan lide det, og de kalder det også statens penge.
Men set med Venstres øjne betragter vi det altid som borgernes penge.
Jeg ved, at Socialdemokraterne er mere trygge ved, at det hele skal ryge ind i statskassen, og så kan man få lov til at fordele pengene, som man nu synes, det er bedst.
Ole Vagn Christensen (S), 2000-10-31:
Jeg forstod, at fru Rikke Hvilshøj er enig med mig i, at gruppen, der ikke er motiveret, bliver mindre på grund af den økonomiske situation.
Sådan forstod jeg i hvert fald det, fru Rikke Hvilshøj sagde, og så må det vel være i den rigtige retning, man her er gået.
Så forstod jeg også, at man kaldte det et rødt delforlig, og at man ikke kunne gå med til det, fordi der var en skatteforhøjelse.
Jeg går ud fra, at vi er enige om, at uanset om man bruger penge på den ene måde eller den anden måde, er det den samme mængde penge, man bruger, og ergo er der altså ikke sket nogen stigning i skatterne og hermed kontingenterne set under ét.
Det må vel være en rigtig betragtning, også ud fra det, der blev sagt om, at det er et øget statstilskud, vi taler om.
Det er altså statens penge hele vejen igennem, det er staten, der fordeler pengene, og om man gør det på den ene eller på den anden måde, må vel give det samme resultat.
Rikke Hvilshøj (V), 2000-10-31:
Jeg synes bare, hr. Ole Vagn Christensen skal spørge de skatteborgere, som i disse dage får tilsendt deres skattekort, der nu skal ændres på den ene eller den anden måde, om de ikke oplever det her som en skattestigning.
Pia Christmas-Møller (KF), 2000-10-31:
Man tager med den ene hånd og giver kompensation til visse udsøgte grupper med den anden.
Mange gange har vi hørt ikke mindst Socialdemokraterne tale varmt for folkepensionen.
Vi kan ikke have noget imod, at man forsøger at kompensere folkepensionisterne for en skatteforhøjelse, selve kompensationen kan vi bestemt ikke have noget imod.
Men hvorfor i alverden vælger man at give kompensationen over pensionstillægget, som jo er indkomstafhængigt?
Hvis man virkelig ville kompensere folkepensionisterne, gjorde man det over grundbeløbet, og så levede man også op til de løfter, man har givet gentagne gange og senest i den sidste fase af ØMU-kampagnen.
Jeg synes, det er trist, at vi må opleve en udhuling af folkepensionen i forbindelse med det forlig, der er indgået til venstre side i Folketingssalen.
Det ændrer ikke ved, at der i lovforslaget også er nogle positive elementer.
Elementet med indførelsen af et nyt helbredstillæg er et godt og tiltrængt initiativ, som vi isoleret set kan tale meget varmt for i Det Konservative Folkeparti, og som vi også gerne havde støttet, blot vi havde fundet en finansiering, som var acceptabel. Også forslaget om at forbedre varmetillægget er tiltrængt.
Det kan vi også isoleret give varm tilslutning.
Som sagt kan vi ikke have noget imod, at man søger at kompensere hårdt belastede grupper for nogle urimelige skattestigninger.
Men vi kan under ingen omstændigheder være med til finansieringen. Vi kan ikke være med til nye skattestigninger, og det er jo baggrunden for forslagene.
Også forlængelsen af sygedagpengeperioden for personer, hvis arbejdsevne ikke er afklaret inden for 52 uger, er vi meget positive over for. Begge forslag indeholder altså positive elementer set med Det Konservative Folkepartis øjne, men perspektivet, som ligger bag forslagene, er nye skattestigninger, udhuling af folkepensionen; det er et perspektiv, vi ikke kan give tilslutning.
Vi håber naturligvis, men har måske ikke så meget at have vores håb i, at regeringen og forligspartierne vil være villige til at se på en anden finansiering bag det gode forslag under udvalgsbehandlingen, men hvis ikke det sker, hvad vi måske ikke har så megen tiltro til, så vil Det Konservative Folkeparti undlade at stemme til de to forslag.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2000-10-31:
Ja, nu bevægede hr. Ole Vagn Christensen sig virkelig ud på det dybe vand, og selv om han er bosiddende ikke så forfærdelig langt fra Vesterhavet, tror jeg ikke, det er særlig klogt.
Man får en skatteforhøjelse på ca. 400-500 kr., og man får efter skat en lettelse af sit a-kassekontingent af nogenlunde samme størrelse; der er vistnok et underskud på 40 kr. det første år, men så er der balance det andet år.
Men de deltidsforsikrede får ikke kompensation fuldt ud, så de bliver altså direkte snydt af det forslag, vi behandler her, for slet ikke at tale om de lavtlønnede, som ikke er medlem af en a-kasse.
De får overhovedet ingen kompensation
for skatteforhøjelsen, og det er det, Socialdemokratiet kalder en god social profil.