runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2005-04-01:
Hr. Frank Aaen hæfter sig meget ved, at ifølge det skøn, der er i lovforslaget, har det ingen provenueffekt, men det er jo Skatteministeriets skøn.
Vi er med på at indføre de nye regler om bøder som incitament, netop for at virksomheder skal overholde dokumentationspligten, og det gør vi, fordi vi mener, at lovforslaget trækker et stykke i den rigtige retning.
Jeg vil da ikke udelukke, at der er udsigt til et merprovenu på længere sigt, når virksomhederne begynder at tage reglerne alvorligt, for i dag er det jo desværre ikke alle, der gør det.
Men som jeg også sagde: Viser det sig, at det her ikke er tilstrækkeligt, så vil vi godt være med til at indføre yderligere skærpelser, både hvad angår sanktioner og krav.
Hvis der er nogle, der unddrager sig beskatning, skal de have med pisken, for de skal betale; det er vi helt enige i.
Der er ikke nogen selskaber her i landet, der skal have et overskud, uden at de bliver beskattet af det, det er jeg enig med hr. Frank Aaen i.
Men jeg mener, at lovforslaget her er et rigtig godt skridt i den rigtige retning.
Frank Aaen (EL), 2005-04-01:
Dansk Folkeparti støtter i dag et lovforslag, som giver nul kroner i ekstraskat fra de mange multinationale selskaber, der i årevis ikke har betalt skat, og hvorfor kan Dansk Folkeparti gøre det?
Det er jo i virkeligheden at støtte, at McDonald’s, Unilever, Nestlé og de andre også fremover kan slippe for at betale skat i Danmark, og det er da interessant, hvis Dansk Folkeparti har ændret mening og nu synes, det er i orden, at de store multinationale selskaber fortsat ikke skal betale skat.
Helt ærligt: Hvordan kan Dansk Folkeparti støtte et regelsæt, der betyder, at hvis vi ønsker at lave dokumentationsregler og andre kontrolforanstaltninger for at sikre, at f.eks. Nestlé kommer til at betale skat i Danmark, må vi kun lave regler, som samtidig omfatter f.eks. Polar Is i Thisted?
Hvordan kan man støtte et sådant regelsæt?
Mikkel Dencker (DF), 2005-04-01:
Dansk Folkeparti har den holdning, at vi gerne vil sikre et så ensartet erhvervsklima som muligt inden for de rammer, som nu engang findes.
Hr. Frank Aaen har ganske ret i, at Dansk Folkeparti forholder sig meget skeptisk over for det, der kommer fra EU.
Men jeg vil tilføje, at vi også har den holdning, at vi ønsker at skabe lige så frie og ens markedsvilkår for erhvervslivet som vore nabolande, og jeg mener, at de regler, vi ser her, er med til at sikre, at der er så ens regler som overhovedet muligt, og det synes jeg ikke er noget, man skal være imod.
Men når det er sagt, giver lovforslaget netop nogle undtagelsesmuligheder for danske virksomheder.
Små og mellemstore virksomheder er undtaget fra dokumentationskravene, medmindre de ligefrem handler med lande uden for EU eller EØS, og i øvrigt skal jeg da kvittere for, at også hr. Frank Aaen er begyndt at interessere sig for vilkårene for små virksomheder.
Frank Aaen (EL), 2005-04-01:
Nu plejer Dansk Folkeparti jo at være meget skeptisk over for EU, og derfor vil jeg gerne høre, hvorfor man synes, det er en god idé her at bøje sig for EU, som kræver, at Polar Is i Thisted, som sælger is i Danmark, skal have akkurat den samme dokumentationspligt som Nestlé, der sælger Magnumis, som er produceret i Tyskland.
Det er det første.
Det andet er: Når der nu er selskaber, som formentlig ikke betaler den skat, de skal – det har vi jo tidligere været enige om, og i tidligere debatter her i Folketinget har Dansk Folkeparti jo været virkelig kritisk over for de store selskaber som Nestlé, Unilever, Craftfoods, McDonald’s og Coca-Cola, der ikke betaler skat – hvorfor kan Dansk Folkeparti så i dag støtte et lovforslag, der ingenting gør ved problemet?
Der kommer jo ikke én ekstra krone overhovedet i statskassen fra de selskaber, der ikke betaler skat i dag.
Mikkel Dencker (DF), 2005-04-01:
Lovforslaget har til formål at foretage en række ændringer af reglerne vedrørende transfer pricing.
Forslagets første element er, at dokumentationspligten fremover ikke kun omfatter multinationale selskaber, men også selskaber, som kun foretager indenlandske transaktioner.
Det sker, for at de danske regler kan leve op til EUretten.
Desuden præciseres bestemmelserne om dokumentationsforpligtelser.
Med lovforslaget indføres der også nye incitamenter til, at dokumentationskravene overholdes.
Eksempelvis foreslår regeringen nu bødestraf for mangelfuld overholdelse af pligten.
Netop bøder som en mulig sanktion har Dansk Folkeparti i flere år påpeget kunne være et godt instrument til at få mange virksomheder til at overholde deres forpligtelser over for samfundet, og derfor hilser vi det velkommen, at regeringen nu har taget vores forslag til sig.
Vi assisterer derfor også gerne med at indføre bøderne.
Et sidste element i forslaget er, at omkostningsgodtgørelsen for udarbejdelse af dokumentation ved sager, som går gennem retssystemet, afskaffes.
Indtil nu har det ikke kunnet udelukkes, at visse virksomheder har spekuleret i at vente med at udarbejde dokumentation, til man har kunnet få dækket en større del af omkostningerne ved en skattesag, end det har været muligt, når man fulgte reglerne.
Det forhold bliver der nu rettet op på.
Dansk Folkeparti støtter lovforslagets gennemførelse, men vi beklager samtidig, at det overhovedet er nødvendigt med de nye og skrappere regler.
Det har desværre vist sig nødvendigt for at få en gruppe virksomheder til at overholde reglerne, og vi vil fremover ikke vige tilbage for at være med til at indføre endnu skrappere regler eller sanktioner, hvis det skulle vise sig nødvendigt.
Med disse ord skal jeg sige, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-04-01:
Jeg går ud fra, at hr. Jacob Jensen er helt indforstået med, at hvis regeringen laver den nødvendige lovgivning, vil kontrollen også have den nødvendige effekt.
Jeg må endnu en gang minde om, at ved den kontrolaktion, man lavede over for 186 selskaber, havde de 50 fejl i regnskaberne, og der skete forhøjelser på 600 mio. kr.
Det er svimlende beløb, og jeg synes, man forholder sig alt for lemfældigt til problemet i partiet Venstre.
Man er nærmest blevet trukket til truget i denne sag, og det er jo også fremgået af de debatter, der har været tidligere, at Venstre ikke har været specielt aktiv for at gøre noget ved sagen.
Stort set alt, hvad der er sket, er sket på grund af det pres, der har været fra oppositionen.
Jacob Jensen (V), 2005-04-01:
Er hr. Jens Peter Vernersen dermed uenig i den betragtning, som Foreningen af Statsautoriserede Revisorer er kommet med?
De må jo vide noget om området, og de siger netop, at en sådan revisorerklæring ikke har den ønskede effekt, og netop derfor har man fra regeringens side taget konsekvensen og sagt: Nå, ja, hvis den ikke har den effekt, skal virksomhederne selvfølgelig heller ikke pålægges den ekstra administrative byrde, det er at gennemføre den kontrol, når den ikke har den effekt, som man i første omgang mente den ville have.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-04-01:
Nu er sagen jo, at ministeren faktisk ønskede at indføre en sådan revisorkontrol, da sagen kom op i efteråret, og det var et meget vigtigt punkt på det tidspunkt.
Men alle ved, at især Dansk Industris skatteafdeling var meget aktiv for at få forslaget trukket tilbage, og det bøjede skatteministeren sig for.
Jeg skal ikke sige, at skatteministeren ikke kan blive klogere, men det var altså besynderligt, at netop fordi der blæste den vind fra Dansk Industri, bøjede man af i regeringen.
Jacob Jensen (V), 2005-04-01:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Jens Peter Vernersen, om han ikke finder det rimeligt, at man fra offentlig side vurderede, om den kontrol, man ønsker at indføre, herunder eventuelle revisorerklæringer, egentlig vil få den ønskede effekt, inden man indfører den.
Jacob Jensen (V), 2005-04-01:
Så kan jeg jo henvise til det antal sager, som faktisk er blevet rejst, siden den her regering er trådt til.
Eksempelvis blev der i 2004 rejst 143 sager mod 114 i 2003 svarende til 23 pct.s stigning.
Det viser jo bare, at der faktisk er fokus på det her område, og de ressourcer, der er sat af til det med hensyn til oprettelse af nye transfer pricingcentre med en specialviden og en rutine, gør, at man netop får den effektivisering og den fokus, hvor det er relevant.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-04-01:
Ja, men det er jo trods alt et væsentligt element i lovforslaget, og derfor er det også interessant, hvordan det virker.
Men det er naturligvis noget, der kan vendes tilbage til i udvalget.
Så vil jeg godt spørge hr. Mikkel Dencker: Når man nu i løbet af et år kontrollerer 186 virksomheder eller måske færre virksomheder, og vi ser, hvilket provenu det giver, er det så sådan, at hr. Mikkel Dencker synes, der er en særlig stor risiko, når der faktisk er tale om, at 9.000 virksomheder kunne være omfattet af ordningen, og at tallet er 6.000, hvis man undtager virksomheder med under 250 ansatte?
Føler hr. Mikkel Dencker virkelig, at der er en stor risiko for at havne i det net, Skatteministeriet sætter op, når vi tænker på, hvor begrænset kontrolaktionen er?
Kim Andersen (V), 2005-04-01:
Jeg har markeret for at knytte en kommentar til hr. Frank Aaens indlæg her.
Hr. Frank Aaen tillægger mit parti, Venstre, nogle principper, som han så flot står og kalder i overensstemmelse med skattestoppet, altså at dette at lukke et skattehul for at være i overensstemmelse med skattestoppet skal medføre en reduktion, vel også underforstået i hr. Aaens terminologi, for den definerede gruppe af virksomheder, som lukningen af skattehullet vedrører.
Jeg vil altså gerne en gang for alle og en gang til, ligesom jeg har forsøgt det tidligere i dag, slå fast over for hr. Aaen og over for Tinget, at dette at lukke skattehuller, bekæmpe skattesnyd, sort arbejde og andet, som ikke følger intentionen i skattelovgivningen, uanset hvilken del af skattelovgivningen det så end drejer sig om, intet for Venstres vedkommende har med skattestoppet at gøre.
Det har det altså ikke.
Det er jeg bare nødt til at slå fast.
Hr. Homann og hr. Aaen kan spørge fra nu af og til juleaften om det her på alle mulige måder, men det her er det principielle svar, og det fastholder jeg.
Så selvfølgelig benytter vi muligheden for at reducere skatterne på både arbejdsindkomster og selskaber, når der er finansiel mulighed for det.
For et års tid siden reducerede vi skatten på arbejdsindkomst, og nu er muligheden der for at reducere den på virksomheder.
Det er at følge helt grundlæggende principielle synspunkter i vores politiske partiers ideologier.
Og så vil jeg gerne sige, at det jo ikke er det at lukke et skattehul, der skaber en finansieringsmulighed på 2 mia. kr.
Det er den samlede omlægning af disse sambeskatningsprincipper til globalpuljeprincippet, som gør, at der bliver et merprovenu til staten.
Det er så det, der givet et par milliarder, og det er så det, man kan udregne til et par procent til aktieselskabs- og virksomhedsskattereduktion.
Sådan hænger tingene sammen set fra vores vinkel.
Jeg erkender, at der er mange virksomheder, der desværre ikke betaler skat, men for dem, som gør det, er det en konkurrencemæssig fordel, at procentsatsen bliver sat ned.
Det er med til at øge deres konkurrenceevne, det er med til at gøre Danmark til et mere attraktivt investeringsland.
Morten Homann (SF), 2005-04-01:
Det er nu endnu en gang lykkedes skatteministeren at få to helt vidt forskellige forslag klumpet sammen i samme boldgade.
Hvis man tager dem fra en ende af, så er der det, man kunne kalde en de facto-afskaffelse af sambeskatningsreglerne.
Det er vi positive over for i SF.
Vi har længe været kritiske over for den meget lukrative ordning, som man har haft i Danmark, og som i øvrigt er et særsyn i europæisk sammenhæng, hvor der har været meget fri adgang til at benytte sambeskatning.
Og derfor er det kun fornuftigt, at man lukker det.
Man kunne selvfølgelig godt diskutere, om ikke man skulle gå et skridt videre og helt afskaffe sambeskatningsmuligheden, som man i øvrigt har i de fleste andre lande, men det er i hvert fald klart et skridt i den rigtige retning.
Derfor er det meget, meget besynderligt, at man vælger at koble det sammen med det andet element i forslaget, nemlig en nedsættelse af selskabsskatten.
Hvis man hørte, hvad skatteministeren sagde i sit indlæg under det forrige forslag, så kunne man jo høre, at det var en stor, stor fordel for Danmark, at vi i forvejen lå i den lave ende omkring selskabsskatten.
Det har skatteministeren jo fuldstændig ret i, i hvert fald det med, at vi ligger i den lave ende internationalt set med vores nuværende skattesats på 30 pct.
Alligevel vælger skatteministeren at nedsætte selskabsskatten yderligere, sådan at vi ikke længere bare ligger i den lave ende, men at vi direkte deltager i kapløbet om at få udkonkurreret muligheden for, at man kan finansiere sit velfærdssamfund med selskabsskat i de europæiske lande.
For det første, fordi det er en absurd tanke at skulle kompensere de selskaber, som taber på, at skattehullet bliver lukket; for det andet, fordi nogle af de selskaber, som får den største gevinst ud af den her øvelse, er nogle af de selskaber, som faktisk ikke har benyttet sambeskatningen i noget videre omfang, f.eks. pengeinstitutterne, som jo tjener et ganske stort beløb på det her, oppe i nærheden af 1 mia. kr., og så for det tredje, hvis vi står med 2 mia. kr., så er der da ting, som SF langt, langt, langt, langt hellere vil bruge dem på end at forære dem til de store selskaber.
Vi kunne bruge dem til folk med de mindste indkomster, vi kunne bruge dem på et tiltrængt løft i folkeskolen, vi kunne bruge dem på en forbedret miljøindsats.
Der er utrolig mange ting, man kunne have brugt de 2 mia. kr. på, men af alle dem vælger regeringen at bruge dem på at underbyde de øvrige landes selskabsskattesystemer.
Det kan vi selvsagt i SF ikke støtte.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-04-01:
Jeg synes, hr. Jens Peter Vernersen vender tingene lidt på hovedet, for det her har ikke noget med skattestoppet at gøre, som jeg også indledningsvis sagde.
Det, der sker, er, at vi fjerner et hul omkring sambeskatning, og det er til skade for nogle store virksomheder, der har været de primære brugere af det her.
Vi finder så et råderum, som vi nu vælger til at anvende til reducering af selskabsskatterne.
Så kan man diskutere – det har vi gjort – om det var det fornuftige.
Men det råderum bliver jo brugt bredt og ude på alle virksomheder, også dem, som ikke har brugt sambeskatningsreglerne.
Så jeg synes, man vender det på hovedet, når man siger, at man præmierer dem, som man mener har været synderne.
Det er lige omvendt, man præmierer dem, der ikke har brugt sambeskatningsreglerne.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-04-01:
Det her er så også lidt af en konstatering: Altså Det konservative Folkeparti mener, at hvis man har virksomheder, der har lavet skatteplanlægning, udnyttet et skattehul, så skal de præmieres.
Jeg kan forstå, at man er helt indstillet på, at sådan skal det nu engang være.
Det lægger jo altså mange perspektiver for samfundet, og hvis det er, som vi har hørt fra afhøringer i TDC-sagen og Hovmand-sagen, ja, så er det åbenbart skattestoppet, der gør, at man bringes i den her situation.
Er det virkelig også De Konservatives opfattelse, at skattestoppet har den konsekvens?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-04-01:
Vi finder, at det her er til gavn for velfærdssamfundet, men den tale har jeg holdt.
Med hensyn til forskning: Jamen det er en anden diskussion, og der kører jo også i andet regi her i Folketinget en stor diskussion om tilførsel af forskningsmidler, men det er altså bare ikke det, som det her lovforslag vedrører.
Der er i erhvervsministerens og i forskningsministerens regi store arbejder i gang om at få kanaliseret midler over til forskning.
Og det var ikke det, der var tilfældet her.
Omkring spørgsmålets anden del, det der med, om der skulle være nedsættelse af personskatter, vil jeg sige, at vi i Det Konservative Folkeparti vil arbejde markant for, at de bliver sat ned.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-04-01:
Jo, men det afgørende spørgsmål er jo, om man virkelig finder det rimeligt, når man som i det her tilfælde siger, at det er nødvendigt at lukke et skattehul, fordi virksomheder har lavet kreativ skatteplanlægning, så bagefter at præmiere de samme virksomheder.
Det er at tage tingene lidt bagfra, og den præmiering, man så giver, ja, det er at sætte skatten ned med 2 procentpoint.
Ville hr. Jakob Axel Nielsen ikke hellere have brugt pengene til andre områder?
Det kunne være nedsættelse af skatten, men der er også det forslag, der har været stillet om uddannelse og forskning.
Lad mig så pege på, at de eneste lande i Europa, der nu har lavere skat end Danmark på det her område, faktisk stort set er de østeuropæiske lande plus Irland, det er Letland, Litauen, Ungarn, Polen, Slovakiet, Slovenien, Portugal.
Det er altså dem, vi kommer i bås sammen med, hvorimod Tjekkiet, Sverige, Finland, United Kingdom, Luxembourg, Belgien, Østrig, Frankrig, Holland, Grækenland, Spanien, Malta, Italien og Tyskland har højere skat, end vi har.
Finder man virkelig, at det er nødvendigt, at vi udfordrer på den måde i stedet for at bruge pengene til vores velfærdssamfund?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-04-01:
Vi har jo skabt en skattelettelse i forrige regeringssamling på over 10 mia. kr., og der skal heller ikke være nogen tvivl om, at vi gerne vil nedsætte indkomstskatterne yderligere til gavn for alle lønmodtagere i Danmark.
Men det er bare ikke det, der står for nu.
Nu er det selskabsskatterne, og vi håber og tror også på, at der bliver råd til i denne her regerings levetid eller inden næste valg at sætte indkomstskatterne yderligere ned.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-04-01:
Jeg vil indledningsvis tage den både positive, venlige og optimistiske mine på.
Der skal skabes en mere sammenhængende koncernbeskatningsordning, og selskabsskattesatsen samt den foreløbige virksomhedsskattesats nedsættes fra 30 til 28 pct.
Den første del af lovforslaget hører ind under den positive del, den anden med nedsættelsen kan vi absolut ikke acceptere.
Det nuværende regelsæt giver udenlandske koncerner mulighed for at reducere beskatningen af deres danske aktiviteter.
Koncernerne kan undgå dansk beskatning ved at placere deres underskudsgivende aktiviteter i datterselskaber, som ikke indgår i den danske sambeskatning.
Jeg har en særdeles positiv indstilling over for lukning af dette skattehul, og jeg noterer mig samtidig også, at det fortsat er muligt, at der kan ske en sambeskatning mellem danske og udenlandske datterselskaber.
Jeg kan ikke undlade at lave en sammenkobling mellem det at lukke et skattehul og så sænke selskabsbeskatningen fra 30 til 28 pct.
På trods af tidligere ordføreres mening så er selskabsskatten i Danmark ikke det største problem for dansk erhvervsliv, heller ikke med en skattesats på 30 pct., for hvem betaler størstedelen af den selskabsskat, som kommer ind til det danske samfund?
Det gør den finansielle sektor, og det gør langt de største virksomheder i landet.
Og hvorfor skal der gives en nedsættelse af selskabsskatten, fordi der nu lukkes et hul?
Skattenedsættelsen havde fået en væsentlig større effekt for det danske samfund, hvis man havde tænkt mere kreativt.
Personskatten er i dag ikke som tidligere en del af en indkomstudligning mellem den rige og den fattige.
I dag er det således, at selv den lavtlønnede bliver nappet i skat, således at skatten som et monster æder de danske arbejdspladser.
Hr. Kim Andersen bruger min erhvervserfaring til at give udtryk for, at jeg ikke taler, som jeg burde som erhvervsmand.
Det er netop min erfaring, der gør, at jeg siger, at selskabsskatten ikke er et problem for dansk erhvervsliv.
Størstedelen af de danske selskaber giver nemlig ikke nogen penge, så netop derfor er det et særdeles dårligt forslag og en særdeles dårlig brug af pengene, som skatteministeren her lægger an til.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-04-01:
Det kan da ikke være forbigået skatteministeren, at netop banker og pengeinstitutter er dem, der har den store fortjeneste, vel 750 mio. kr. af de 2 mia. kr., det drejer sig om.
Det troede jeg var bekendt.
Så vil jeg også godt spørge skatteministeren, om ikke ministeren vil sikre, at de svar, der ligger til Ligningsrådet om manglende genbeskatning på det her område, tilgår Folketingets Skatteudvalg.
For det må altså være lidt interessant, at det, som er oplyst fra Ligningsrådet, også kommer herover.
Det har det ikke været hidtil.
Der har været nogle svar fra den tidligere skatteminister, men der ligger et meget konkret svar til Ligningsrådet, der viser størrelsen af manglende genbeskatning, og det mener jeg skal frem i lyset.
Så synes jeg måske, at skatteministeren skulle være lidt forsigtig med at tale om, hvem der stemte imod ændringer af personskatten, for skatteministeren ved, at når der blev stemt imod, var det, fordi skatteforslagene ikke var finansierede og var ret skævdelte.
Det synes jeg bare skal over på et bilag, og så kan vi se, hvordan sammenhængen er.
Når det så skal stoppes, siger skatteministeren, at de, der har brugt disse muligheder, skal præmieres.
Det er det, det drejer sig om, og så giver man skattenedsættelsen.
Det troede jeg egentlig var ret klart for skatteministeren.
Kristian Jensen (V), 2005-04-01:
Jeg gør mig ingen illusioner om, at hr. Jens Peter Vernersen vil forstå det, men det kunne jo være, at der var nogen, der sad og fulgte med i debatten, og derfor skal jeg forsøge at forklare det over for dem.
Det er sådan, at der er et konkret hul påvist i de gældende sambeskatningsregler, nemlig ligningslovens § 5 H, hvor det er muligt at flytte underskud fra udenlandske aktiviteter ind under en dansk sambeskatning ved hjælp af nogle transaktioner.
Det hul er der ikke i øjeblikket aktuelle eksempler på har været brugt, men der har været historiske eksempler.
Derfor er det forkert at sige, at provenuet i det her lovforslag kommer ved hjælp af en hullukning.
For provenuet kommer i form af de generelle ændringer i sambeskatningsformerne, der er nødvendige for at få lukket det konkrete hul.
Men det er langt mere end bare hullet, der lukkes.
Det er nemlig samtlige sambeskatningsregler, der ændres med lovforslaget her, og derfor er hr. Jens Peter Vernersens fremstilling af, at de, der har benyttet sig af et hul, er dem, der får en præmie, fejlagtig.
Det er bl.a. små og mellemstore virksomheder, men det er naturligvis også andre typer virksomheder som f.eks. den finansielle sektor.
Det lægger jeg ikke skjul på.
Frank Aaen (EL), 2005-04-01:
Jeg må sige til ministeren, at ifølge den danske regering var der ikke tale om et gennembrud, men om et meget utilfredsstillende kompromis, der slet ikke levede op til de krav, som vi havde.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at det her er en lovgivning, som beskytter eksistensen af skattelylande.
Det er jo det, der er det grundlæggende.
Vi burde jo bekæmpe skattelylande.
Vi burde jo sikre, at de lande, der ønsker at have en markant lavere beskatning end andre, bliver udelukket fra f.eks. kapitalens frie bevægelighed, fordi det er en grundlæggende underminering af f.eks. velfærdsstaten Danmark.
Det, der er forskellen på regeringen og Enhedslisten, er, at man har et princip, der er så helligt, nemlig kapitalens frie bevægelighed, at man bøjer sig i støvet og dermed fratager sig selv muligheder for at gribe ind der, hvor det princip åbenlyst misbruges til underminering af skattegrundlaget og dermed velfærden i Danmark.