Lene Espersen (KF), 2004-01-30:
I forbindelse med førstebehandlingen den 16. marts 2003 af SF's forslag til folketingsbeslutning nr. B 72 om børns rettigheder i samfundet, gav jeg bl.a. udtryk for, at jeg synes, der var mange sympatiske hensigter bag beslutningsforslaget.
Det samme vil jeg gerne sige om dette beslutningsforslag fra SF, som jo er en delvis genfremsættelse af B 72.
Der skal således ikke herske nogen tvivl om, at regeringen lægger stor vægt på, at alle danske børn er sikret de rettigheder, som følger af FN's børnekonvention.
Jeg kan imidlertid ikke støtte SF's beslutningsforslag, Inkorporeringsudvalget har i sin betænkning om inkorporering af menneskerettighedskonventioner i dansk ret anbefalet, at FN's børnekonvention ikke inkorporeres i dansk ret.
Begrundelsen herfor er bl.a., at der ikke er oprettet en individuel klageadgang, og at FN's Børnekomité ikke hidtil har vedtaget generelle anbefalinger vedrørende konventionens materielle rettigheder.
Det betyder, at der på nuværende tidspunkt ikke findes tilstrækkelige fortolkningsbidrag, der kan præcisere bestemmelsernes indhold og omfang.
Regeringen finder ikke, at børnekonventionen bør inkorporeres i dansk ret, ikke kun af de grunde, der er anført af Inkorporeringsudvalget, men også fordi en inkorporering efter regeringens opfattelse må anses for unødvendig.
Ved sin ratifikation af børnekonventionen har Danmark internationalt forpligtet sig til at overholde konventionen, og konventionen kan allerede i dag i vidt omfang påberåbes for og anvendes af domstolene og andre retsanvendende myndigheder.
En lang række af meget forskellige rettigheder af både politisk, økonomisk, social og kulturel karakter, som børnekonventionen sikrer, er allerede kommet til udtryk i en række lovbestemmelser.
Under førstebehandlingen af B 72 gav jeg en række eksempler herpå.
Jeg nævnte også, at eksistensen af børnekonventionen har den betydning, at lovgivningen og den administrative praksis hele tiden skal vurderes i forhold til konventionen.
Det gælder både eksisterende og ny lovgivning.
Regeringen er meget opmærksom på, at ny lovgivning er i overensstemmelse med menneskerettighedskonventionerne, herunder børnekonventionen.
Justitsministeriet er bl.a. opmærksom på dette i forbindelse med den lovtekniske gennemgang af forslagene, og i de tilfælde, hvor der er særlig grund til det, følger det af Justitsministeriets lovkvalitetsvejledning, at der i bemærkningerne til lovforslaget skal redegøres for, hvilke overvejelser der er gjort i forhold til f.eks. den europæiske menneskerettighedskonvention eller almindelige retsprincipper.
Det gælder også, hvor et lovforslag giver anledning til særlige overvejelser i forhold til børnekonventionen.
Siden førstebehandlingen af B 72 har Danmark afgivet sin tredje rapport til FN's Børnekomité.
Der er tale om en meget omfattende rapport om børnekonventionens gennemførelse i Danmark.
Det er mit indtryk, at den rapport sammen med komiteens afsluttende bemærkninger og anbefalinger er medvirkende til, at gældende lovgivning og administrativ praksis hele tiden vurderes i forhold til børnekonventionen.
Lad mig afslutningsvis på ny fremhæve, at regeringen naturligvis lægger helt afgørende vægt på, at dansk ret til enhver tid lever fuldt op til kravene i børnekonventionen.
Det er slet ikke det, vi diskuterer.
Men af de grunde, jeg har været inde på,
kan regeringen ikke støtte tanken om en egentlig inkorporering i dansk ret af konventionen.
Som det er fremgået af dagspressen, har regeringen nu afsluttet sine overvejelser om eventuel gennemførelse af Inkorporeringsudvalgets betænkning.
Inkorporeringsudvalget har som bekendt anbefalet, at FN's konvention om borgerlige og politiske rettigheder, FN's konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination og FN's konvention mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling inkorporeres i dansk ret.
Regeringen har grundigt overvejet fordele og ulemper ved inkorporering af de nævnte konventioner, og regeringen er nået frem til, at man ikke vil følge Inkorporeringsudvalgets anbefaling.
Det skyldes først og fremmest, at det ikke retligt ville gøre den store forskel, om FN-konventionerne inkorporeres i dansk ret eller ej.
En inkorporering vil således først og fremmest have en mere symbolorienteret karakter.
Ved regeringens beslutning indgår også, at hvis de tre FN-konventioner inkorporeres i dansk ret, vil det kunne blive meget vanskeligt at trække en grænse mellem konventioner, der inkorporeres i dansk ret, og konventioner, der ikke bør inkorporeres.
Det siger sig selv, at jeg, hvis der er interesse for det, gerne uddyber de overvejelser, som ligger bag regeringens beslutning.