runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aage Frandsen (SF), 2002-11-07:
Nu har jeg jo ikke del i det lovforslag, som blev vedtaget i efteråret 1999, og derfor er jeg måske sådan en slags uhildet person i den pågældende sag ved vurderingen af, om det her er bedre eller værre end det fra 1999.
Man kan måle det på forskellig måde, men man må jo nok kunne måle det ved at se på: Hvad betød det, der blev gennemført i 1999 af deltagerbetaling eller brugerbetaling, for de pågældende kursister?
Så kom der en ændring, efter at den daværende regering havde været i dårligt selskab, bl.a. med fru Ulla Tørnæs, som Enhedslisten og SF bidrog til, og som indebar, at brugerbetalingen blev sat ned.
Det tal må vi også kunne finde.
Og så er der nu et ekstra provenu på nogle og tres millioner kroner.
Det må vi jo kunne regne ud.
Så er der det der med, hvad der er bedst, og hvad der ikke er bedst.
Jeg er jo ikke i tvivl om, at for de offentlige kasser er det her forslag bedre end det daværende forslag, men for kursisterne er der jo ikke skygge af tvivl om, hvad det her betyder.
Desuden er det jo også helt klart, at amternes økonomi i øjeblikket er mere presset, end de var dengang, og derfor kommer brugerbetalingen givetvis helt i top.
Carsten Hansen (S), 2002-11-07:
Jeg vil sige som fru Marianne Jelved, at det er fantastisk, at vi skal bruge så meget af vores lidt kostbare taletid på at tilbagevise de påstande, som Venstre og Venstres undervisningsminister kommer med.
Må jeg ikke spørge: Kan vi ikke konstatere, at indtil regeringens lovforslag bliver vedtaget, er det minus et gebyr på 300 kr. gratis at deltage på AMU i dansk, engelsk, fransk, matematik, naturfag, samfundsfag, tysk, dansk som andetsprog, historie, psykologi og basisundervisning i edb?
Er det ikke korrekt, at det nu kommer til at koste mellem 300 og 900 kr. pr. fag, når vi snakker helt almene kompetencer, som alle andre får gratis?
Det synes jeg at vi først og fremmest skal slå fast.
De opgørelser, som vi har set fra de VUC-centre, der har været på besøg hos os, viser, at for SVU ligger det på 1-2 pct., for SU - her skal man jo op på over 23 timer om ugen for at få muligheden, og så er det kun 85 pct. - ligger de på ca. 8-9 pct., og så er der de arbejdsløse, som har en handlingsplan efter § 62 a. På landsplan gør Forstanderforeningen det op til 17 pct.
Det vil sige, at der er 83 pct., som får en meget højere brugerbetaling, helt op til ti gange større, end i dag.
Pia Kristensen (DF), 2002-11-07:
Til fru Margrethe Vestager vil jeg sige, at spørgsmålet om flygtninge og integration har jeg egentlig allerede svaret på én gang.
Vores holdning er, at vi ikke kan blive ved med at tilrette dansk lovgivning efter flygtninge og indvandrere, der kommer hertil.
Det er ikke os, der har skabt integrationsproblemerne.
Til fru Line Barfod vil jeg sige angående det med arbejdsmarkedet, at det, der tages hensyn til i det lovforslag, vi behandler, er jo netop, at folk, der er tilknyttet arbejdsmarkedet, kan få en institutionsplads til deres børn.
Så synes jeg i det hele taget, at diskussionen udvikler sig meget voldsomt.
Man siger, at lovforslaget handler om, at i de få kommuner, hvor der ikke er en pasningsgaranti, kan man risikere, at nogle af børnene på venteliste kan ryge lidt ned på den.
Jamen der er jo ikke tale om halve eller hele år, der er tale om, at der måske går nogle måneder, før de børn kan komme ind i en børneinstitution, så jeg synes ærlig talt, at diskussionen er ved at udvikle sig til en storm i et glas vand.
Ulla Tørnæs (V), 2002-11-07:
Jeg skal nok sørge for, at fru Lene Jensen får svar på de spørgsmål, der er stillet i udvalget, herunder også det spørgsmål, som er stillet vedrørende lige præcis det her emne.
Lene Jensen (S), 2002-11-07:
Når nu undervisningsministeren endnu en gang henviser til bemærkningerne, vil jeg endnu en gang gerne sige tak for det svar.
Hvis resultatet bliver en serviceforringelse, f.eks. i forhold til om man kan sige, at der er rimelig afstand til VUC-stederne - vi har jo stillet et spørgsmål i udvalget, som forsøger at afdække og definere rimelig afstand; det vil jeg ikke presse ministeren til at svare på nu - og hvis nu lovens intentioner ikke kan opretholdes med de her regler, er det så et tilsagn, når ministeren gentagne gange henviser til, at det ikke er meningen med en serviceforringelse, om, at der vil være en hjælpende hånd fra regeringens side til enten amterne eller til enkelte centre, hvis det kommer på tale at lukke centre, sådan at kursisterne oplever en serviceforringelse? Er det et tilsagn, eller er det ikke et tilsagn?
Ulla Tørnæs (V), 2002-11-07:
Til fru Marianne Jelved vil jeg sige, at hvis man vælger at tage tre AVU-fag, er det fuldstændig korrekt, at så er det det samme beløb, der er tale om.
Vælger man at tage fire af de nævnte, skal man betale 100 kr. mere.
Det anerkender jeg fuldt ud.
Det er en del af lovforslaget.
Regeringen lægger på ingen måde op til, at der skal være efterspørgselsstyring i uddannelsessystemet generelt.
Men der er en række områder, herunder hele voksen- og efteruddannelsesområdet, hvor jeg synes, det er meget relevant, at vi sikrer, at udbud og efterspørgsel er i en bedre harmoni, end det har været tilfældet hidtil.
Derfor synes jeg, det er meget fornuftigt, at vi får en kvalificeret efterspørgsel for derigennem at kunne styre udbuddet.
Det gøres lige præcis ved, at vi også i AUF-regi har givet mulighed for, at der kan være en vis form for deltagerbetaling.
Det synes jeg er yderst fornuftigt.
På den måde kan vi optimere de offentlige ressourcer, som vi bruger på voksen efteruddannelse.
Til fru Lene Jensen vil jeg endnu en gang henvise til lovforslagets bemærkninger, hvoraf det klart fremgår, at det ikke er tilsigtet, at der skal ske nogen forringelse af det samlede tilbud, og det står naturligvis ved magt.
Fru Pernille Rosenkrantz-Theils indlæg var mere en bemærkning, end det egentlig var et spørgsmål til undertegnede.
Jeg forstod hr. Carsten Hansens spørgsmål i retning af, om der skulle være deltagerbetaling eller andet på det almene gymnasium.
Der kan jeg henholde mig til, hvad jeg lige svarede fru Marianne Jelved, at det er der absolut ikke lagt op til.
Marianne Jelved (RV), 2002-11-07:
Det var netop diskussionen for år tilbage om, hvorvidt VUC var en konkurrent til aftenskolerne, der gjorde, at Folketingets flertal dengang indførte et gebyr, som nogle kalder et nøglegebyr, fordi det lukkede døren op ind til VUC, og det er i størrelsesordenen 300 kr., så vidt jeg husker. Det var for at imødegå den ulige konkurrence, hvor det koster penge på aftenskolerne, men ikke på VUC dengang. Så spørger jeg: Har det ikke virket?
Ligger der undersøgelser, der viser, at det ikke virkede, at der stadig væk er mange, der går på VUC til trods for det adgangsgebyr, der var, eller som er i dag, så der derfor er grund til at indføre mere deltagerbetaling?
Er der et beslutningsgrundlag, eller er det i virkeligheden nogle helt andre ting, der ligger bag ved regeringens forslag?
Carsten Hansen (S), 2002-11-07:
Bare kort til debatten om penge og nye og bedre eller nye og dårligere ordninger: Ministeren anerkender jo over for fru Rosenkrantz-Theil, at det drejer sig om en brugerbetaling eller en deltagerbetaling på 12.600 kr., så det er jo lidt pjattet, vi skal stå og diskuterer de 300 kr., og om det ene eller det andet er bedst på den ene eller anden måde.
Skal der også være konkurrencehensyn at tage her?
Hf koster jo 54.000 kr. på en gymnasial uddannelse, og det koster kun 44.000 kr. på VUC.
Det var ret interessant at høre, om regeringen er enig i den konservative ordførers udlægning.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-11-07:
Man kan selvfølgelig godt påstå, at det er trossag, om man tror, at det her vil forhindre nogen i at tage en uddannelse eller ej.
Jeg er nu fortsat af den overbevisning, at 12.600 kr. selv over en årrække er temmelig svært for nogle mennesker i det her land at hive op af lommen.
12.600 kr. er mange penge at skulle lægge for at få en uddannelse.
Men at debattere, om det er det ene eller det andet beløb, der er det bedste, sådan som vi hører mellem Socialdemokratiet og regeringen og mellem De Radikale og regeringen, synes jeg er totalt og aldeles irrelevant.
Det er klart, at det er bedre, hvis det er billigere. Det er det principielle, der er interessant, og til det principielle må vi sige, at det faktisk er sådan, at vi efter denne debat i dag kan slå fast, at socialdemokraterne går ind for billig uddannelse, regeringen går ind for dyr uddannelse, mens venstrefløjen går ind for, at der er gratis uddannelse for alle i det her samfund hele livet igennem.
Det må vi slå fast.
Det er sådan, situationen er.
Jeg synes, at det sørgeligt, at det ikke vinder bredere opbakning i det her Folketing at få gratis uddannelse til alle i det her samfund.
Det synes jeg er ærgerligt.
Lene Jensen (S), 2002-11-07:
Ministerens understregning af, at der ikke er en forventning om, at der er nogle, der fravælger kompetencegivende uddannelse, kombineret med ministerens understregning af - da vi havde diskussionen om, hvorvidt der ville ske serviceforringelser ved, at nogle centre eller fag måtte lukke - at det bestemt ikke er tilsigtet, skulle måske være betryggende, men det er maksimalt bare en smule interessant.
Det manglende betryggende består i, at det jo ikke er den vurdering, vi hører fra de folk, der sidder med fingrene langt nede i substansen.
Det er ikke det, vi hører i Uddannelsesudvalget, når de kommer i deputation.
Men jeg vil gerne kvittere for understregningen af, at det ikke er tilsigtet med en serviceforringelse f.eks. gennem lukning af centre. Derfor vil jeg gerne spørge, om jeg kan opfatte det som et tilsagn om, at ministeren er parat til at give amterne og/eller centrene en hjælpende hånd, hvis det alligevel skulle vise sig, at brugerbetalingen fører til, at centre må lukke.
Marianne Jelved (RV), 2002-11-07:
Det er da mægtig smart af ministeren at lave regnestykket på den måde.
Nu laver jeg regnestykket på en lidt anden måde.
Så må jeg aflæse ministerens kropssprog for at se, om det er forstået.
Hvis man vælger tre af de pågældende fag, hvad skal man så betale?
Så skal man efter min regnebog betale 300 kr., altså nøjagtig det samme, som man skal under den nugældende lov med det gebyr på 300 kr. Er lovforslaget så en
Med det her håber jeg at kunne påvise, at den måde, ministeren svarer på, er helt hen i vejret i forhold til, hvad lovforslaget handler om.
Jeg har stået her på talerstolen og vedkendt mig den lovgivning, der gælder i dag, og forklaret, hvorfor vi lavede den, nemlig for at minimere konkurrenceforvridningen til aftenskolerne.
Derfor er der en lang række fag, der er fritaget for deltagerbetaling.
Og det har Det Radikale Venstre ingen lod og del i.
Når nu ministeren roser efterspørgselsstyringen, som det her lovforslag bygger på, spørger jeg: Hvorfor gennemfører regeringen ikke efterspørgselsstyring via deltagerbetaling på alle uddannelser i Danmark?
Ulla Tørnæs (V), 2002-11-07:
Jeg vil sige til hr. Aage Frandsen, at jeg gerne svarer på alle spørgsmål i udvalget, så det kan vi vende tilbage til.
Det er nemlig sådan - og nu kommer jeg til at gentage mig selv - men jeg føler, det er nødvendigt, for hr. Carsten Hansen vil åbenbart ikke anerkende det, at i dag skal man betale 300 kr., hvis man ønsker at tage dansk og matematik på avu. Med regeringens forslag bliver det sådan, at man skal betale 100 kr. pr. fag, hvis man vælger at tage dansk, matematik, engelsk eller dansk som andetsprog.
Det vil sige, at vælger man dansk og matematik, vil man med det nye forslag, med regeringens forslag, skulle betale mindre end det, den tidligere SR-regering gennemførte.
Dermed er der tale om en forbedring for kursisterne - også sagt til fru Marianne Jelved - og jeg håber, at fru Marianne Jelved er parat til at anerkende det.
At det er gratis, fordi de 300 kr. bliver kaldt et gebyr, forstår jeg ikke, men åbenbart betyder det, at det hedder et gebyr i hr. Carsten Hansens terminologi, at det er gratis.
Den sammenhæng ser jeg ikke.
Så vil jeg igen minde om, at 44 pct. af den samlede avu-aktivitet foregår lige præcis i de fire fag, som regeringen har valgt alene at pålægge 100 kr. i deltagerbetaling.
Det vil sige, at der, hvor der sker en klar forbedring for kursisterne, er der, hvor aktiviteten finder sted.
Nu håber jeg, at hr. Carsten Hansen også er parat til at anerkende, at der er tale om en forbedret udgave af det, den tidligere regering indførte.
Jeg ser, at hr. Carsten Hansen ryster på hovedet, men vi kan godt tage den én gang til, så hr. Carsten Hansen er velkommen til at komme op og stille nøjagtig det samme spørgsmål én gang til.
Jeg kunne se på fru Marianne Jelveds kropssprog, at der er tegn på en vis forståelse for argumentationen.
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil vil jeg gentage, at jeg ikke tror, at deltagerbetalingen i denne her størrelsesorden vil medføre, at personer fravælger kompetencegivende uddannelse.
Nøjagtig som fru Louise Frevert også var inde på tidligere i debatten, blander jeg mig heller ikke i privatøkonomiske dispositioner, men det vil typisk være sådan, at det er et beløb, som skal falde over en årrække.
Der er ikke tale om, at de 12.600 kr. skal falde ved indgangen til kursusforløbet, da det jo typisk vil være et forløb, der strækker sig over en årrække, hvorefter man så får tilbagebetalt deltagerbetalingen, nøjagtig som det er i dag, dog undtaget gebyret.
Igen en klar forbedring for kursisterne sammenlignet med den eksisterende ordning.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-11-07:
Det er korrekt, hvad hr. Carsten Hansen siger, nemlig at 17 pct. ikke selv betaler deres VUC, men det gør resten.
Jeg nægter at tro på, at det er overklassefruer, som går til italienskundervisning, der udgør de resterende 83 pct.
Jeg vil lægge hovedet på blokken på, at der blandt den resterende gruppe er temmelig mange, som bestemt ikke har en ministerlønning med i bagagen.
Derfor vil jeg gerne endnu en gang stille spørgsmålet:
Hvis man nu har et almindeligt lavindkomstjob, hvor man får omkring 6.000-7.000 kr. udbetalt efter skat, hvor skal de 12.600 kr. så komme fra?
Er det fra huslejen?
Eller skal man lade være med at spise i et års tid for at kunne få sparet op til at tage sin VUC? Er det ikke sådan, at den her brugerbetaling betyder, at nogle folk bliver nødt til at sortere det fra, fordi de i stedet prioriterer noget tøj til ungerne eller prioriterer at betale husleje?
Ja, det er ikke helt nemt med det her formelle sprog.
Helle Sjelle (KF), 2002-11-07:
Fru Marianne Jelved spørger, hvorfor markedskræfterne skal ind på det her område.
Det spørgsmål kunne jeg jo også vende om og stille til den gamle regering og spørge, hvorfor man egentlig valgte at tage hul på hele diskussionen om brugerbetaling.
Det vil jeg nu ikke gøre.
Jeg vil sige det på den måde, at vi ikke har noget imod, at man har en brugerbetaling på VUC.
Vi synes, det er udmærket, at folk måske tænker lidt mere over, hvad det er for nogle fag, de vælger.
Vi har jo tidligere set, at der er en del, som f.eks. bruger
Men jeg vil ikke gøre mig til talsmand for, om det skal være aftenskole eller VUC, man tager undervisningen på.
Jeg vil bare gerne have, hvis man er på VUC, at man f.eks. så også overvejer en ekstra gang at tage en eksamen, for det er jo ikke egnet til, at det bliver regnet som folkeoplysning.
Det er ikke det, VUC skal bruges til efter vores opfattelse.
Jeg vil sige, hvad angår selve nøgleundersøgelsen,
Det kan være, ministeren gør det.
Hr. Carsten Hansen er inde på folkeoplysning og kompetence og forskellige ting.
Det er naturligvis noget, jeg forventer at man følger nøje, og så må vi jo tage stilling til det, hvis det bliver et kæmpeproblem.
Det tror jeg nu ikke det gør, for jeg tror, det er to forskellige grupper, der søger de forskellige uddannelser.
Til hr. Aage Frandsen vil jeg sige: Jamen vi så gerne, at så mange som muligt fik en uddannelse.
Man kan selvfølgelig sige: Jamen hvorfor er hf ikke også fritaget?
Men vi tror faktisk ikke, at det gør noget.
Der er også andre, der har været inde på i dag, at de, der tager et hf-enkeltfag f.eks., jo også har et arbejde ved siden af og derfor også har mulighed for at yde det bidrag, der egentlig skal til.
Jeg er godt klar over, at der i dag har været mange eksempler fremme, som vi alle sammen kan sidde og fundere lidt over, men jeg regner da med, ligesom Dansk Folkeparti har været inde på, at det er noget, som vi får opklaret under udvalgsbehandlingen.
Carsten Hansen (S), 2002-11-07:
Fru Helle Sjelle sagde, at det var sådan, at man skulle have lige konkurrencevilkår med andre sammenlignelige uddannelser.
For det første vil jeg spørge: Synes Det Konservative Folkeparti, at folkeoplysning og kompetencegivende uddannelse er det samme?
Det andet, jeg vil spørge om, er: Der er lagt nogle forudsætninger ind for, at regeringen kan få finansieret sit skattestop her med brugerbetaling på de korte uddannelser osv.; 75 mio. kr. er provenuet.
Men det viser sig jo, at en syvendedel af kursisterne samlet set ifølge opgørelser, jeg kender, er under 25 år og tager en hel hf-pakke.
Masser af dem kunne gå over og tage hf på et gymnasium, og der koster en årselev 54.000 kr., hvorimod de på hf på VUC kun koster 44.000 kr., når de tager hf i fuld pakke.
Hvis det nu viser sig, at en masse af de her kursister flytter, selv om de måske helst ville have det frie valg og tage hf på et VUC-center, og forudsætningerne brister, hvad så?
Skal der så brugerbetaling på gymnasiet på hf, eller hvad?
Det er ikke, fordi vi skal stå og væve i tal og økonomi, men lad mig citere fra lovforslaget om de økonomiske konsekvenser: »De årlige merindtægter som følge af forslaget skønnes at udgøre ca. 75 mio. kr.
Merindtægten er beregnet med udgangspunkt i antal holdkursister på avu og hf-enkeltfag i skoleåret 2000/2001 ...«.
Så skulle den vist være sat på plads.
Det andet er: Hvad er det for nogle bindinger, der ligger i denne her finanslov?
Vi fik ikke rigtig gjort klart, hvilke bindinger der lå.
Er Dansk Folkeparti på grund af bekymring for den enlige mor og en enkelt, der måske er kommet uheldigt af sted, virkelig forpligtet til at stemme for?
Vi har jo set, at Dansk Folkeparti har stemt for samtlige forværringer af uddannelsen for de kortuddannede.
Nu er det, jeg spørger: Stemmer man også for det her?
Og er der kun sådan en enkelt lille gruppe?
Jeg spørger: Hvad med kontanthjælpsmodtagere i dagpengeperioden, der ikke kommer på 62 a?
Hvad med dem, der ikke er i aktivering?
Hvad med beskatningen af de mennesker, der er på SU, der jo ikke har for mange penge?
Lad os få lidt mere frem.
Louise Frevert (DF), 2002-11-07:
Altså pludselig gik det jo op for mig, hvorfor det egentlig en gang imellem er så vanskeligt for Dansk Folkeparti at tale sammen med Enhedslisten.
Så jeg kan godt se, at vi er milevidt fra hinanden, og det er jo nok en af grundene til, at der kan være en mangel fra Enhedslistens side på at kunne forstå, hvad der bliver fremlagt her i salen.
Men til fru Lene Jensen vil jeg nok sige, at det her er et spørgsmål om udbud og efterspørgsel, og jeg kan jo ikke stå her fra denne her talerstol og fortælle fru Lene Jensen, om der skal lukkes VUC-centre eller der ikke skal.
Det vil være et spørgsmål om, hvad der bliver udbudt, og hvor mange der kommer til at deltage på holdene og på VUC-centrene.
Men det er, som om det hele er blevet en diskussion, som også hr. Aage Frandsen siger, om enlige mødre.
Det var kun et eksempel, og jeg skal ikke favorisere enlige mødre frem for enlige fædre eller andre små grupper
, men det var decideret et eksempel i den store sammenhæng her. Jeg tror ikke, at det er så slet endda, som oppositionen vil give indtryk af, og det er derfor, at jeg gerne vil have det belyst fra ministerens side, netop for at se, hvor stor denne her ømtålelige gruppe, som vi taler om, egentlig er.
Aage Frandsen (SF), 2002-11-07:
Fru Louise Frevert var optaget af den enlige mor med tre børn, som skulle erlægge et beløb på den anden side af 10.000 kr.
Det kunne fru Louise Frevert godt forstå var et problem.
Men er der ikke andre, for hvem det også kunne siges at være et problem?
Vi havde som deputation i Uddannelsesudvalget en ung mand, som fru Louise Frevert måske kender.
Den pågældende unge mand var jo ikke en enlig mor, men vedkommende havde alligevel en økonomi, der gjorde, at han sagde, at han havde ikke kunnet klare det, hvis det her var gældende. Derfor vil jeg spørge: Er det kun sådan noget meget selektivt, man tænker fra Dansk Folkepartis side at man skal prøve at undgå, eller er det mere bredt?
Altså omfatter det andre end enlige mødre, som har kvalificeret sig via det, at de har tre børn?
Lene Jensen (S), 2002-11-07:
Jeg forstod på fru Louise Frevert, at det er en lille gruppe, der er god til at pege på problemerne, som i øjeblikket dominerer debatten.
Jeg vil gerne høre, om fru Louise Frevert deler nogen af vurderingerne fra denne lille gruppe, f.eks. fra dem, vi har haft i deputation i udvalget.
Tror fru Louise Frevert, at en brugerbetaling som den, der er forslået, vil føre til flere eller færre udbud af VUC-fag ud over landet?
Tror fru Louise Frevert, at der vil komme flere eller færre uddannelsessteder, som tilbyder VUC?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-11-07:
Det begynder jo at blive interessant det her.
Det er simpelt hen lige før, jeg tror vi skal igennem samme farce som sidste år med Dansk Folkeparti i forbindelse med finansloven. Dansk Folkeparti snakker og snakker og snakker om alle de gode ting, de vil, men når det så kommer til stykket, stemmer de i salen imod alle de forslag, som de har snakket om var så positive, fordi de er bundet op på den borgerlige regering.
Så meget var der for det protestparti, der var i Dansk Folkeparti.
Louise Frevert (DF), 2002-11-07:
Det er da rigtigt, vil jeg sige til hr. Carsten Hansen, at det var da en herlig tur, vi havde til Odense, men vi behøver vel ikke at underholde hele Folketinget her med, hvad vi to foretager os - eller ikke foretager os.
Det er jo ikke 75 mio. kr., det er 64 mio. kr., og jeg vil jo aldrig nogen sinde være bleg for at indrømme, at jeg er parat til at blive klogere enten på den ene eller den anden måde.
Før jeg vil svare hr. Carsten Hansen direkte på hans spørgsmål direkte, håber jeg, hr. Carsten Hansen har hørt, hvad jeg sagde i min ordførertale, og jeg har faktisk henvendt mig til ministeren og bedt ministeren om at finde ud af, om der er en tålelig løsning for lige præcis denne lille gruppe, det her drejer sig om.
Så jeg venter på ministerens svar.
Carsten Hansen (S), 2002-11-07:
Se, jeg har jo været ude sammen med fru Louise Frevert og tale om det her, og jeg tror, der var mødt en 300-400 kursister op, der kunne i hvert ikke stoppes én mere ind i kantinen på VUC i Odense, og da var fru Louise Frevert meget, meget i tvivl.
Der var mange uafklarede spørgsmål.
Jeg skal spørge, om fru Louise Frevert er blevet klogere, siden hun nu siger, hun kan støtte det.
Så var der alligevel en række forbehold.
Jeg skal spørge på det foreliggende grundlag: Betyder det så, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte regeringens forslag?
Eller er bindingen så stærk i den finanslovaftale, der er indgået, at selv om man er meget imod delelementer i det, så er man nødt til at stemme for det? Der jo et provenu på 75 mio. kr., hvoraf halvdelen går i statskassen.
Hvis de kan findes på anden vis, så er fru Louise Frevert måske villig til at afvige fra brugerbetalingen, eller hvad?