Gitte Lillelund Bech (V), 2004-12-07:
Jeg tror, jeg gjorde det meget klart, at vi ønsker at diskutere folkeskole, fordi vi ser det som basis, vi ser det som grundlaget for den uddannelsespolitiske strategi.
Må jeg bare til fru Pernille Rosenkrantz-Theil sige, at de faktiske udgifter, der er i folkeskolen, har været støt stigende siden 1997, og at kommunerne i øvrigt i 2005 tilsvarende forventer at bruge flere penge på folkeskolen.
Jeg kan referere til svar på spørgsmål nr. 5029, som er givet til fru Anne Baastrup, hvoraf det meget klart fremgår, at i 1997 brugte man 45.258 kr. pr. folkeskoleelev, og i 2003 brugte man 46.882 kr.
Det er for mig en stigning deropad.
Så til voksen- og efteruddannelse: Der er der en klar forskel på, tror jeg, hvordan fru Pernille Rosenkrantz-Theil ser på tingene, og hvordan jeg ser på tingene.
Jeg går ind for efterspørgselsstyring; jeg går ind for, at det er efterspørgslen, der styrer, hvilket valg af efter- og videreuddannelse man tager.
Det, der var før under den tidligere regering, var udbudsstyring.
Vi overtog et system, som stort set var stalinistisk, og det har vi simpelt hen lavet om på.
Vi har fokuseret på fleksibiliteten, og det er sådan set det, som er vores mål med voksenog efteruddannelsen.
Indledningsvis synes jeg, det er vigtigt at pointere, at vi i Venstre ser uddannelse som nøglen til fortsat vækst og velstand.
Det er stor viden og brugbare kompetencer, der skal sikre Danmarks konkurrenceevne og omstillingsparathed.
Som min partiformand, statsminister Anders Fogh Rasmussen, sagde det så klart ved Venstres landsmøde: Vi skal også i dag sikre, at Danmark bliver en uddannelsesmæssig frontløber i verden.
I Venstre mener vi, at fundamentet for at være en uddannelsesmæssig frontløber i verden lægges i folkeskolen.
Vi har et mål om, at fremtidens folkeskole giver eleverne faglighed af højeste internationale klasse, giver mulighed for og lyst til fordybelse, sætter eleverne i stand til at træffe bevidste valg, giver grundlag for livslang læring samt bidrager til, at eleverne kan begå sig i en verden i stadig forandring.
Kort sagt, fra videbegærlig elev til kompetent samfundsborger.
Fordi vi faktisk mener, at grundskolen er fundamentet, er vi meget optagede af, hvad der foregår i folkeskolen, og vi mener, det er bekymrende, at vi i Danmark fortsat sender en stor gruppe unge videre i uddannelsessystemet eller ud i ingenting uden gode læsefærdigheder, matematikfærdigheder eller færdigheder inden for naturvidenskab.
Den netop offentliggjort PISA-undersøgelse viser, at vi gør en stor gruppe elever en bjørnetjeneste ved ikke tidligt at identificere de elever, der har behov for ekstra støtte.
I Venstre mener vi, at gode læsefærdigheder er nøglen til alt: uddannelse, job, deltagelse i demokratiet.
Og ikke mindst: Kan du ikke læse, er dine muligheder for at deltage i det demokratiske fællesskab, som vi har i Danmark, begrænset.
Når næsten 17 pct. af eleverne forlod skolen i 2003, for bare et år siden, uden brugbare læsefærdigheder, så mener vi i Venstre, at vi står med et samfundsmæssigt problem.
Der er simpelt hen en gruppe elever, der aldrig nogen sinde når fra videbegærlig elev til kompetent samfundsborger.
Vi har samtidig en af verdens dyreste folkeskoler, så penge gør det ikke alene.
Det afgørende er undervisningen.
Derfor har vi syntes, at det er en god idé at sætte fælles mål for, hvad eleverne skal kunne på udvalgte klassetrin.
Derfor ønsker vi i Venstre en væsentlig fokus på den løbende evaluering af den enkelte elev.
Derfor har vi foreslået nye testmetoder, individuelle test, der er målrettet til at kortlægge, hvad den enkelte elev kan og ikke kan; læsning, dansk, matematik, engelsk, naturfag; så vi så tidligt som muligt kan identificere, hvilke undervisningsbehov den enkelte elev har.
Er der elever, der har behov for ekstra støtte eller ekstra udfordringer?
Når man så får kortlagt det via den løbende evaluering af den enkelte elev, har man som lærer mulighed for at sætte ind med lige præcis den ekstra støtte og de ekstra udfordringer, som den enkelte elev har behov for.
Venstres uddannelsespolitiske strategi er klar: Det hele begynder i grundskolen, hvorfor vi skal sætte ind her.
Vi ønsker ikke en sort skole, vi ønsker en levende skole, nemlig børn og unge, der kan tænke selv, danne sig holdninger og kommunikere, men som også ved, hvad de snakker om.
Derudover har vi faktisk i den her regerings levetid gennemført reformer på en lang række andre uddannelsesområder.
På gymnasierne gennemføres en historisk reform med fokus på humanistisk og naturvidenskabelig uddannelse og dannelse.
På erhvervsuddannelserne skaffes der i disse dage flere praktikpladser end nogen sinde, uagtet hvad den socialdemokratiske ordfører i øvrigt fremførte for lidt siden heroppefra.
Omlægninger af arbejdsmarkedsuddannelserne har givet den fleksibilitet, som har været efterspurgt af arbejdsmarkedets parter i mange år, og endelig har vi gennemført en universitetsreform, der set med vores briller sætter universiteterne fri.
Samlet set
er det Venstres strategi at fokusere på fagligheden og fleksibiliteten i det kompetencegivende uddannelsessystem.
Fra videbegærlig elev til kompetent samfundsborger.
Så skal jeg på vegne af Venstre, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Nøglen til fortsat vækst og velstand er uddannelse.
Det er stor viden og brugbare kompetencer, der skal sikre Danmark konkurrenceevne og omstillingsparathed.
Målet er, at danskerne skal være blandt de bedst uddannede, og at Danmark udvikler sig til et af verdens førende højteknologiske samfund.
Folketinget konstaterer med tilfredshed, at regeringen med bred politisk opbakning har gennemført en række afgørende reformer af folkeskolen, gymnasier, erhvervsuddannelser, arbejdsmarkedsuddannelser og universiteter for at højne det faglige niveau.
I folkeskolen er gennemført fælles mål for undervisningen.
På gymnasierne gennemføres en historisk reform, hvor hovedlinjen er bedre sammenhæng i uddannelsen.
For erhvervsuddannelserne skaffes nu flere rigtige praktikpladser end nogen sinde.
Arbejdsmarkedsuddannelserne er gjort fleksible og baseres på kompetencebeskrivelser.
Endelig investeres milliardbeløb i forskning og udvikling i forbindelse med finanslov 2005.
Folketinget noterer, at der kan være behov for yderligere reformer af uddannelsessektoren, for at Danmark kan nå målet, også i forhold til vores nabolande.«