Søren Søndergaard (EL), 1998-01-22:
Vi skal jo diskutere, om det i sig selv er et problem, at vi i Danmark har folk, hvis forældres forældres forældre er født i et andet land end Danmark.
Det er der nogle, der synes er et problem i sig selv.
Vi synes sådan set, at det er fuldstændig ligegyldigt, hvor folks forældre eller folks forældres forældre eller folks forældres forældres forældre er født. Det, vi synes er interessant, er, hvordan folk opfører sig, hvordan folk har det, og hvad folk laver, og hvis folk opfører sig pænt og laver noget fornuftigt og har det godt, ja, så synes vi, det er strålende, ganske uanset hvor deres forældre og så videre - remsen igen - er født.
Derfor må vi sige: Vi kan altså ikke deltage i diskussionen om, hvorvidt det er et meget stort problem, at der i år 2020 vil være 13,7 pct. af borgerne, der er kommet fra udlandet, eller som er efterkommere af borgere, der er kommet fra udlandet.
Sammenligner man med en lang række andre lande både i Europa og ude omkring i verden, er det et forsvindende lille tal, og det er virkelig en provinsiel diskussion.
Det er jo ikke en diskussion om problemer, for selv ikke de mest højrøstede i debatten har nogen sinde påstået, at alle udlændinge, der kommer til Danmark, eller deres efterkommere skaber et problem. I den diskussion, der var i formiddags, synes vi, at der var to spørgsmål, som ikke indgik i debatten i forhold til selve den statistiske del af den eller den del, der handlede om fakta.
Det ene element, der ikke indgik i debatten, er den kendsgerning, at en af grundene til, at tallet er 13,7 pct. i år 2020 og ikke lavere, er de ualmindelig strenge krav, vi i Danmark stiller til dansk statsborgerskab.
For hr. Tom Behnke har jo ret.
Det ville ikke være 13,7 pct., det ville måske være 11 pct. eller endnu mindre.
Så spørgsmålet om, hvor stort det tal er, afhænger altså af, hvor mange vi giver dansk statsborgerskab.
Derfor kan det også afsløre, at tallet i sig selv sådan set er fuldstændig ligegyldigt.
Men der er Venstre og De Konservative larmende tavse ud over, at disse lande selvfølgelig skal tage nogle flere flygtninge, som vi ikke vil have her i Danmark.
I Enhedslisten har vi ikke noget imod at diskutere tal.
Vi har ikke noget imod at diskutere prognoser.
Der var en prognose forleden dag, som gav Enhedslisten 4 pct. ved det kommende folketingsvalg.
Det synes vi er en strålende prognose, den vil vi godt diskutere længe, men vi erkender, at det, at vi står til 4 pct. i en prognose, ikke nødvendigvis er det samme, som at vi får 4 pct. Det må vi jo bare erkende.
Men vi har ikke noget imod at diskutere det, for det kan da give anledning til mange overvejelser, og det, at der helt sikkert kommer et stort antal udenlandske statsborgere til Danmark, giver da anledning til mange overvejelser.
Og der vil jeg igen bruge det tidligere Jugoslavien som et eksempel.
Det blev utrolig interessant at kortlægge landsby
for landsby, næsten gade for gade, ja, næsten hus for hus, hvem der var serber, hvem der var kroat, hvem der var muslim, hvem der var jøde, eller hvem der var noget andet, og problemet er, at den kortlægning var optakt til noget, som i hvert fald Enhedslisten ikke bryder sig om.