Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-03-14:
Da vores ordfører på området ikke kan være til stede, har jeg lovet at læse hendes ordførertale op.
Enhedslistens indgang til politi- og domstolsreformen kan opsummeres i to overordnede ledetråde.
De skal være til gavn for borgerne, og de skal forbedre retssikkerheden.
Politireformen skal f.eks. være til gavn for borgerne i den forstand, at den fører til mindre administration og dermed flere ressourcer til at løse de sager, borgerne har brug for at få løst, hvad enten vi taler om simpelt tyveri eller alvorlige overtrædelser af miljølovgivningen.
Den skal forbedre borgernes retssikkerhed i den forstand, at der bliver en klarere adskillelse af myndigheden, f.eks. mellem anklagemyndigheden og politiet, eller når det gælder klagemyndigheden over politiet.
Domstolsreformen skal være til gavn for borgerne i den forstand, at reformen skal sikre bedre retssikkerhed for borgerne, f.eks. at dommerne bliver bedre kvalificerede.
Den skal bidrage til hurtigere og bedre sagsbehandling og til, at domstolene er mere tilgængelige for borgerne.
Det er ikke afgørende for os, hvor mange politikredse eller hvor mange retskredse der er.
Det må helt afhænge af, om ovennævnte målsætninger opfyldes.
Derfor har Enhedslisten heller ikke som udgangspunkt lagt sig fast på et bestemt antal politi- eller retskredse.
Opfylder regeringens forslag så ovenstående målsætning?
Svaret må være både-og.
Lidt mere præcist er svaret: Når det gælder den helt overordnede nye organisation af politi og domstole, ser Enhedslisten positive elementer.
Ikke mindst tror vi, at der vil blive skabt nogle faglige miljøer og dermed også en udvikling af kompetencer, der gør, at politiet langt bedre vil blive i stand til også lokalt at opklare forbrydelserne.
Og ikke mindst ser vi frem til, at flere sager om alvorlige overtrædelser af miljøog arbejdsmiljølovgivningen vil blive opklaret, bl.a. fordi politiet lokalt får flere ressourcer til det.
Vi tror også, at der blandt dommerne vil blive skabt nogle bedre betingelser, et bedre fagligt miljø til at klare flere og også mere komplicerede sager.
Men når det gælder forbedring af retssikkerheden, må vi desværre sige, at forslaget kun i ringe grad opfylder vores betingelser.
På enkelte punkter mener vi rent faktisk at der er tale om tilbageskridt.
Det er især med hensyn til domstolsreformen, som jeg skal komme tilbage til.
Vi anerkender, at der sker en lille forbedring, en lidt større selvstændiggørelse af anklagemyndigheden, men grundlæggende er den stadig under Politidirektøren og Rigspolitichefen, og det er retssikkerhedsmæssigt et stort problem.
Vi agter at rejse dette spørgsmål under udvalgsarbejdet, herunder bede ministeren indhente redegørelser fra et par af de lande, der har adskilt politi- og anklagemyndighed, om, hvorfor de har valgt netop det, så det kan indgå i de endelige overvejelser.
Et andet vigtigt kritikpunkt er, at klageadgangen ændres.
Vi er enige, når Politiforbundet i sit høringssvar anfører, at den foreslåede afskæring af muligheden for at klage til Justitsministeriet over rigspolitiets afgørelser i klagesager bør genovervejes.
En klage over det lokale politis adfærd eller dispositioner ender altså inden for etaten, og det er ikke betryggende for retssikkerheden.
Også her vil vi under udvalgsarbejdet spørge ministeren, om hun er villig til at finde en anden løsning.
Det kunne f.eks. være et uafhængigt nævn bestående af repræsentanter for politi, forsvarsadvokater og almindelige borgere.
Det foreslås, at politidirektøren ikke længere skal være jurist, men hvad så, må man spørge.
Skal det være en person med managementindsigt f.eks.?
Man kan efter vores mening ikke lede politiet efter managementmetoder fra det private erhvervsliv.
Politiet er en offentlig myndighed, der skal servicere borgerne efter de behov, som borgerne har.
Her er faktorer som tid, forståelse og indsigt også vigtige til at skabe sikkerhed og tryghed hos borgerne.
Vi vil også benytte lejligheden til igen at spørge ministeren, om ministeren vil være med til at nedlægge detentionerne.
Berusede personer hører til på hospitalerne, ikke på en politistation, og det her er en god lejlighed til at få ændret ved denne praksis.
Så jeg vil spørge ministeren, om vi ikke kan blive enige om, at vi i forbindelse med politireformen nedlægger detentionerne, så berusede personer fremover sendes til hospitalerne.
Endelig er det i forbindelse med politireformen vigtigt at få sikret flere ressourcer til offerrådgivning, og det er efter Enhedslistens mening også vigtigt at få sikret oprettelse af konfliktråd i alle politikredse.
Vi er enige i, at der er behov for en politireform, men det er også tiden til at få sat mere fokus på ofrene.
Vi vil bruge mange kræfter under udvalgsarbejdet på at få afsat flere ressourcer til offerrådgivning og konfliktråd.
Som jeg nævnte i indledningen, er der enkelte punkter, hvor Enhedslisten mener retssikkerheden svækkes med dette lovforslag.
Det gælder især i ændringen af domstolsreformen, hvorefter nævninge og dommere fremover skal votere sammen.
De to parter, nævninge og dommere, skal altså uafhængigt af hinanden være enige om skyldsspørgsmålet.
Det nuværende system har altså en såkaldt dobbeltgaranti for, at det er den rigtige dom.
Uafhængigheden forsvinder, når nævninge og dommere fremover skal votere sammen.
Flere juridiske eksperter har i øvrigt påpeget, at det muligvis er i strid med grundloven.
Det spørgsmål må i hvert fald afklares, inden lovforslaget her kommer til tredje behandling.
Det er klart, at med så få retskredse er der en risiko for, at der vil blive social slagside bl.a. på grund af de store rejseafstande.
Mange vil formentlig udeblive, hvis de skal bruge en hel eller en halv dag på at rejse frem og tilbage, og det forringer den enkeltes retssikkerhed.
Her er vi enige i den kritik, som flere dommere har rejst.
Direktøren for Ret&Råd har desuden påpeget, at det vil tage livet af den lokale retshjælp, som især såkaldt svage borgere har stor glæde af, når der er så få retskredse.
Den kritik mener vi man skal tage alvorligt.
Derfor er vi også enige med Socialdemokraterne i, at det er afgørende vigtigt, at retten kommer ud til borgerne.
Det er efter vores mening oplagt, at mindre lokale sager afgøres lokalt, ved at dommerne kommer til byen.
Præcis hvordan og hvilke sager det skal dreje sig om, må vi få afklaret under udvalgsarbejdet.
Jeg synes også, at vi skal tage Forbrugerombudsmandens kritik om ringere forbrugerbeskyttelse alvorligt.
Vi må i løbet af udvalgsarbejdet have afklaret, hvor stort problemet er, og så må vi have fundet en fornuftig løsning.
Det kan ikke være meningen, at en domstolsreform skal føre til ringere forbrugerbeskyttelse eller dårligere retssikkerhed for forbrugerne.
Domstolsreformen lægger tillige op til, at flere retssager, især de såkaldte småsager, skal foregå uden udnævnte dommere.
Det kan vi være lidt betænkelige ved, og derfor er det vigtigt, at der bliver en løbende opfølgning på, hvordan det går med retssikkerheden.
Afslutningsvis vil jeg sige, at selv om der er mange gode elementer i lovforslaget, er der også nogle alvorlige tidsler, som skal udryddes, hvis Enhedslisten skal ende med at stemme for dette lovforslag.
Vi går konstruktivt ind i udvalgsarbejdet og håber på, at vi sammen med andre partier, måske også med justitsministeren, kan få forbedret det her forslag.
Hvis det sker, tror vi rent faktisk på, at det vil være til gavn for borgerne, og at det vil forbedre retssikkerheden her i landet.