runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-11-18:
Det kan godt være, at jeg så skal gentage det endnu en gang: Udvidelsen af motorvejene er, for at de biler, der kører der allerede, ikke skal holde i kø, kø, kø, kø, kø.
Så derfor er det altså for at afhjælpe den trængselsproblematik, der er.
Nu bor jeg tilfældigvis midt i København, og jeg har ikke som hr. Hedeboe en oplevelse af, at vi har massive trængselsproblemer i den indre by, eller at vi har det, når man kommer inden for søerne eller inden for brokvartererne.
Den oplevelse har jeg simpelt hen ikke.
Jeg kan ikke genkende det, og jeg bor her, jeg cykler her, jeg går her hver eneste dag.
Så vi har simpelt hen bare et forskelligt syn på sagen.
Og jeg må sige, at min oplevelse er ikke, at vi har trængselsproblemer i det indre København.
Så vil jeg godt knytte bare lige en enkelt kommentar til det med de underjordiske p-pladser.
Alle de biler, der kommer ind i København nu, finder faktisk et sted at parkere.
Det er altså også således, at hvis man tager ned på Israels Plads, så er der ledige p-pladser i det underjordiske parkeringshus.
Men i øvrigt er p-plads-problematikken slet ikke noget, Folketinget skal tage sig af.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-11-18:
Jeg må sige, at jeg også blev noget rystet, da jeg hørte fru Gitte Lillelund Bechs tale, for jeg hørte også, og jeg har fået det bekræftet nu igen, at når vi åbner sluserne derude, hvor der er mere plads – jeg er med på, at der også er trængselsproblemer på motorvejene, og man kan selvfølgelig godt åbne op derude – bliver det i min optik snævrere og snævrere, jo længere man kommer ind.
Til sidst kan der kun stå én bil inde.
Men når man kommer længere ind, så bliver det snævrere, når man åbner sluserne og ikke har plads til det, man lukker ind, for fru Gitte Lillelund Bech må vel også indrømme, at der faktisk er trængselsproblemer inde i København, at det ikke kun gælder tilførselsvejene?
Når man så får klaret problemerne på tilførselsvejene, kommer der rent faktisk nogle biler, som skal placeres et sted.
Er det i kæmpe underjordiske parkeringspladser i nærheden af metroen, eller hvor er det?
Der er da et reelt problem, der skal komme et svar på.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-11-18:
Nu er det jo tilfældigvis således, at jeg godt kan svare på spørgsmålet, for det er sådan, at vi allerede i dag har en trængselsproblematik på motorvejsnettet til og fra København, og det er derfor, vi ønsker at udvide det net, så alle de biler, som i dag holder i kø, kø, kø, kø, kø, ikke længere skal holde i kø, kø, kø, kø, kø, kø, derfor udvider vi motorvejsnettet.
De biler kommer ind til København allerede nu, de kommer bare i meget, meget, meget langsomt tempo, og derfor ønsker vi at udvide motorvejsnettet.
Det har intet at gøre med, at de skal ind og parkere ved cityringen.
Den kobling laver jeg ikke på nogen måde.
Det er hr. Keld Albrechtsen, der laver den kobling, og det er altså en misforståelse, at vi udbygger motorvejsnettet, for at de kan køre ind og parkere ved cityringen.
De to ting hænger ikke sammen.
Det gør de ikke.
Derudover kan vi se med de eksisterende metrostrækninger, som vi har allerede i dag, at det ikke er den store overflytning, der er fra privatbilismen og over i metroen.
Men de, der bruger metroen, er dem, som ellers ville have brugt busser, dem, der ellers ville have cyklet, dem, der ellers ville have gået.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-18:
Undskyld, hr. formand, undskyld.
Jeg er ikke i tvivl om, at man inden for cityringens område kan få meget store fordele ved at have sådan en cityring, men det spørgsmål, som jeg kredser om, er, hvad det egentlig er, fru Gitte Lillelund Bech forestiller sig skal ske med den trafik, som absolut skal køre i bil, for jeg kan forstå, at Venstres alternativ til det her spørgsmål om betalingssystemet åbenbart er at bygge nogle flere motorveje helt ind til cityringstationerne.
Hvis det ikke er det, så er der jo ingen logik i det, fru Gitte Lillelund Bech siger.
Det hænger jo ikke sammen, medmindre man vil bygge motorveje helt ind og forbinde disse motorveje med parkeringshuse ved cityringen.
Ellers må fru Gitte Lillelund Bech jo erkende, at hendes trafikpolitiske synspunkter ikke hænger sammen.
Det håber jeg hun selv kan se, for ellers er det jo bare, at man pumper biler ind fra motorvejene på et vejnet, der ikke kan rumme flere biler.
Det ved vi jo.
Derfor hænger det ganske enkelt ikke sammen.
Det er derfor, det undrer mig.
Men hvis fru Gitte Lillelund Bech ikke kan besvare det nu, og det tvivler jeg på hun kan, så vil jeg efterfølgende i udvalget bede trafikministeren skitsere, hvad det kan være for et trafiksystem, Venstre og Konservative forestiller sig.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-11-18:
Nu kan det godt være, at det måske gik lidt stærkt med min ordførertale, for hr. Keld Albrechtsen hørte faktisk ikke, hvad det var, jeg sagde.
Det, jeg sagde, var, at metrocityringen lige præcis får transporteret alle de her folk, som vi forventer vil bruge den, 250.000 passagerer dagligt, rundt i kommunen, mens vi ønsker at afhjælpe trængselsproblematikken på vejnettet til og fra Københavns Kommune, som vi ved, der er allerede i dag, ved hjælp af motorvejsudbygningen.
Men vi har ikke lavet den kobling, der hedder, at vi udvider motorvejen, for at vi kan få flere biler ind, sådan at de i øvrigt kan køre rundt med cityringen.
Det er ikke den kobling, vi laver fra Venstres side.
Vores vision for, hvad man skal gøre i Københavnsområdet, er lige præcis at sætte borgerne fri.
Vi ønsker, at borgerne selv kan vælge, om de vil tage bilen eller toget eller bussen eller cyklen eller gåbenene på arbejde, eller hvor de nu ellers skal hen.
Hvis der derfor er folk, der ønsker at køre i bil til og fra Københavns Kommune, hvad vi ser, der er i dag, fordi der er trængselsproblemer på motorvejsnettet, så gør vi noget for at afhjælpe det.
Men samtidig mener vi også med hensyn til det kollektive, at vi inden for Københavns Kommune og Frederiksberg Kommune kan forbedre den kollektive trafikbetjening væsentligt, hvis vi laver en metrocityring.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-18:
Fru Gitte Lillelund Bech havde en meget særegen beskrivelse af trafikmønsteret i hovedstaden, for hun mente, at man skulle bygge cityringen, og for åbenbart at få så mange biler som overhovedet muligt pumpet frem til de stationer, som kommer på den nye cityring, skal man så lave en hel masse motorveje ind til byen.
Hr. Hækkerup har allerede spurgt, hvor alle de biler så skal parkere.
Mener fru Gitte Lillelund Bech i ramme alvor, at det er Venstres perspektiv for trafikudviklingen i hovedstadsområdet, at der skal bygges motorveje, så der kan pumpes så mange biler som overhovedet muligt ind til cityringen.
Er det visionen?
Jeg vil gerne sige, at så må vi have trafikministeren til at lave en analyse af, hvor mange biler der så skal være kapacitet til at få ind og ud af midtbyområdet i København og få parkeret osv., og hvor de skal være.
Det lyder ikke ret gennemtænkt.
Jeg håber ikke, det er udtryk for en gennemtænkt tanke, for det ville da være frygteligt at forestille sig.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-11-18:
Som sagt vælger vi i Venstre at følge de tyske erfaringer meget, meget tæt.
Vi ved, der har været problemer i Tyskland med hele introduktionen, så derfor ønsker vi at følge erfaringerne fra Tyskland, før vi lægger os fast på, hvad man gør herhjemme.
Men vi har ikke p.t. nogen planer fra Venstres side om at indføre roadpricing.
Flemming Hansen (KF), 2004-11-18:
Jeg er nødt til at svare på udgangspunktet, om regeringens frygter vælgerne: Jeg kan sige med sikkerhed, at det gør denne regering ikke.
Den glæder sig til at møde vælgerne, og det gør den bl.a., fordi vi har et skattestop, som er utrolig effektivt, og som vi er meget glade for.
Jeg må kun sige til hr. Keld Albrechtsen, at vores holdning til denne sag er for forskellig til, at vi nogen sinde ville kunne nå hinanden.
Martin Lidegaard (RV), 2004-11-18:
Det kunne være utrolig spændende at høre, hvad begrundelsen for det er, da erhvervet selv har foreslået det, fordi det vil give en CO2-reduktion for transportsektoren på 15 pct., og fordi det ikke ville betyde en stigning i udgifterne for erhvervet, men udelukkende en langt bedre model, der ville øge incitamentet til effektivt at køre i lastbil.
Er den eneste grund til det her regeringens skattestop, for så må jeg sige, at så håber jeg bestemt, at De Konservative får held med at bryde det skattestop, som de har foreslået, for det er da ikke nogen saglig begrundelse.
Jeg bemærkede mig, at Venstres ordfører ikke umiddelbart virkede lige så fundamentalistisk i sine holdninger til roadpricing som sådan, som trafikministeren giver udtryk for at være.
Kan jeg på den baggrund konkludere, at selve princippet om på et tidspunkt at få en mere intelligent vejafgift til erstatning af den nuværende, ikke for at få en højere samlet afgift på køretøjer, men for simpelt hen at få et bedre reguleringsmiddel, afviser Venstre ikke principielt, men kun den her foreslåede model?
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-11-18:
Beslutningsforslaget fra SF om at give kommunerne adgang til at indføre trafikbetalingssystemer for at anvende provenuet til anlæggelse og drift af trafikanlæg og kollektiv trafik er ikke Venstres kop te.
Det har vi tre grunde til at det ikke er.
For det første vil kommunale trafikbetalingssystemer være en ekstra skat på privatbilismen.
Det ønsker vi ikke fra Venstres side.
Bilisterne betaler allerede i dag mere end 35 mia. kr. om året i skatter og afgifter, og det ønsker vi bestemt ikke at forøge.
Og så mener jeg i øvrigt, at det ville være i strid med regeringens skattestop.
For det andet er vi nervøse for, at kommunerne vil anvende modellen som skatteskrue, hvor de investeringer i trafikanlæg og kollektiv trafik, vi i dag betaler via kommuneskatten, fremover finansieres af et trafikbetalingssystem, uden at kommuneskatten i øvrigt ændres.
Endelig mener vi, at investeringerne i at forbedre den kollektive trafik eksempelvis i Københavnsområdet faktisk går godt.
Regeringen har fremlagt et forslag til udbygning af metroen med en cityring, der skal gå fra Københavns Hovedbanegård over Højbro Plads, Kongens Nytorv, Østerbro, Nørrebro, Frederiksberg og Vesterbro.
Derved vil vi i tilslutning til de eksisterende metrostrækninger få mulighed for at transportere utallige borgere til og fra og rundt i kommunen på en nem og effektiv måde.
Dertil kommer, at trængselsproblematikken på vejnettet til og fra København bl.a. løses med en udbygning af motorvejsnettet, som er et led i den store trafikaftale med Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre.
Beslutningsforslaget fra SF bærer præg af, at selv om man har skiftet trafikordfører, så mener man altså stadig væk i SF, at kollektiv trafik er det eneste saliggørende, og at privatbilisme i videst muligt omfang bør begrænses.
Den opfattelse deler vi i Venstre bestemt ikke.
Vi ønsker at give borgerne friheden og fleksibiliteten til selv at vælge transportmiddel, hvad enten det er kollektivt eller privat.
Flemming Hansen (KF), 2004-11-18:
De, der kommer udefra, løser jo deres problemer i dag.
Men hvis de opdager, at der er meget, meget bedre kollektiv trafik inden for, skal vi sige, Københavns cityrings område, så kan det jo godt være, at de vil tage kystbanen ind, eller de vil tage S-tog ind og så bruge en omskiftningsmodel i København, som de ikke har i dag, og dermed bruge den kollektive trafik noget mere.
Det tror jeg er sandsynligt.
Klaus Hækkerup (S), 2004-11-18:
Det er jeg med på.
Se, sagen er jo den, at der i dag er folk, der vælger at køre ind i bil, også selv om der er meget trafik i det centrale København, og vi ved, at den trafik vil stige.
Et af problemerne er jo netop, at borgerne i København har fået flere biler.
I gennemsnit er vi nu oppe på, at hver familie i København har en bil, det vil sige, at antallet af parkeringspladser i det centrale København er blevet stærkt reduceret.
Så der er i forvejen en stor tilskyndelse.
Jeg har ikke i de planer om metrocityringen set, at man inddrager parkeringspladser.
Mit spørgsmål til ministeren er: De, der kører ind ad Hillerødmotorvejen, ad Helsingørmotorvejen, ad Køgebugtmotorvejen, hvor skal de parkere, hvis metrocityringen skal afløse deres trafik inde i det centrale København?
Det er det enkle spørgsmål, jeg har, og det var ministerens argumentation.
Det kan godt ske, at der er mange hundredetusinde borgere, der vil tage rundt med den, det ville jeg også, hvis jeg boede i København og skulle rundt.
Men det, der er problemet, er jo dem, der kommer udefra og skal ind til København.
Flemming Hansen (KF), 2004-11-18:
Metrocityringen er ikke løsningen på alle problemer, men en ny trafikmulighed, som vi satser på vil tage 250.000 påstigende passagerer dagligt.
Den vil jo få et vist antal mennesker, jeg har lovet at give hr. Hedeboe tallet, hvis han stiller mig spørgsmålet, til ikke at tage bilen, og dermed vil der være plads til de andre.
Det er en fornuftig ting.
Men jeg må også nok sige, at mange af dem, som tager Helsingørmotorvejen, måske er folk, som vil tage en anden kollektiv trafikform ind til København og så derefter stige på metroen, fordi den har det geniale ligesom metrocityringen, at den vil suse rundt under næsten hele København.
Klaus Hækkerup (S), 2004-11-18:
Nu tager vi så de mange borgere, der kører ind i bil, f.eks. ad Helsingørmotorvejen, til Københavns centrum og bevæger sig rundt.
De tager bilen ind, og fremover skal de altså bruge metrocityringen.
Mit spørgsmål til ministeren er så bare: Hvor skal de parkere deres bil, når de på vej ind ad Helsingørmotorvejen når dertil, hvor de rammer metrocityringen?
Flemming Hansen (KF), 2004-11-18:
Det kan det muligvis sagtens.
Hr. Keld Albrechtsen påstår, at jeg koketterer, og det beklager jeg, for det er ikke min hensigt.
Men roadpricing er ikke regeringens politik, og jeg kan ikke sige det kortere.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-18:
Ja, det er da en overordentlig konstruktiv indfaldsvinkel til drøftelser, at man på forhånd, før man overhovedet har diskuteret sagen, konstaterer, at det sådan set ikke kan betale sig at diskutere det.
Ministeren ved jo, at jeg har den natur, at jeg nu alligevel bliver ved at undersøge, om der ikke skulle være en fælles berøringsflade et eller andet lillebitte sted, uanset hvor genstridig ministeren er.
Jeg vil vende tilbage til spørgsmålet og spørge ministeren: Hvis nu man f.eks. i København kunne komme med et forslag, og så kan vi få regnet på det, og så neutraliserer vi afgifterne, sådan at bilisterne sammenlagt kommer til at betale det samme og således, at staten hverken lider tab på det eller får indtægt af det, det kan jo godt lade sig gøre, kan ministeren så i det mindste ikke bekræfte, at det i hvert fald sagtens kan lade sig gøre?
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-11-18:
Vi er opmærksomme på, at Tyskland har indført roadpricing på tung lastbiltrafik, og det følger vi nøje, men vi har ingen forslag om, at man skal indføre tilsvarende herhjemme.
Søren Søndergaard (EL), 2004-11-18:
I Inkorporeringsudvalgets betænkning lyder det bl.a.: »Selv om en lov må anses for at være forenelig med Danmarks internationale forpligtelser på det tidspunkt, hvor loven bliver vedtaget, er det ikke dermed sikkert, at loven vedbliver med at være det, idet der efter lovens vedtagelse kan ske en udvikling i praksis vedrørende den relevante konvention.
Selv hvor det klart fremgår af bemærkningerne til et lovforslag, at loven forudsættes administreret i overensstemmelse med Danmarks internationale forpligtelser, er det ikke givet, at de afgørelser, der træffes af administrative myndigheder, rent faktisk respekterer internationale konventioner om menneskerettigheder.
På den baggrund kan der være behov for, at domstolene og andre retsanvendende myndigheder i forbindelse med behandlingen af den enkelte retssag foretager en vurdering af, om retstilstanden, herunder den måde, hvorpå lovgivningen administreres, er i overensstemmelse med Danmarks internationale forpligtelser.
En inkorporering vil tydeliggøre denne opgave.«
Jeg vil bare høre, hvor hr. Helge Adam Møller er uenig i Inkorporeringsudvalgets udtalelser på det her punkt?
Karsten Nonbo (V), 2004-11-18:
Jeg har et skud mere i bøssen, og det vil jeg så bruge, for der var et punkt, vi heller ikke nåede at blive helt enige om.
Punkt 8: Uddannelse skal have prioritet forud for arbejde og skal belønnes særligt.
Jamen der er altså dem, der nærmest vender indvoldene ud, når de hører ordet uddannelse, og de vil ikke uddanne sig.
De vil sådan set godt have et arbejde.
Der er altså også nogle, som ikke vil have uddannelse, og hvor deres eneste alternativ så er et arbejde.
Så er der måske nogle, der pludselig opdager, at det kan jeg egentlig godt.
Jeg kan blive sat til at pudse en væg.
Det har jeg aldrig villet, for jeg har smidt mit arbejde langt væk, men når der ikke er noget alternativ, er jeg nødt til at gøre det.
Så kan det gå hen og blive en positiv oplevelse.
Skulle man ikke have den med ind på lige fod, således at vi ikke vurderer og sender det signal, at arbejde er noget sekundært, at alle skal have en uddannelse?
Jeg mener, at håndens arbejde kan være lige så godt som åndens arbejde.
Lissa Mathiasen (S), 2004-11-18:
Nu er det altid interessant at høre, når andre skal udlægge, hvad årsagen var til, at man nedsatte Inkorporeringsudvalget, men én ting er sikkert: Det blev nedsat under en socialdemokratisk ledet regering.
Det var ikke et ønske, at det skulle sidde så længe.
Det havde noget at gøre med arbejdets omfang, og derfor havde vi også et ønske om på baggrund af det – det har vi meget klart tilkendegivet, efter at vi havde set indstillingen – at vi ønsker, at det her bliver inkorporeret.
Mener man ikke fra hr. Helge Adam Møllers side, at det rent faktisk vil styrke den enkelte borgers retsstilling, at man nu giver borgerne, hvis man indføjede konventionen i dansk straffelov, adgang til selv at kunne påberåbe sig konventionen umiddelbart for domstolene og over for andre retsanvendende myndigheder?
Gør det ikke en forskel for den enkelte borger?
Det synes vi det gør.
Lene Espersen (KF), 2004-11-18:
Jeg vil sige til fru Anne Baastrup, at det, jeg sagde i min tale, sådan set var to ting, som vedrører den problemstilling: For det første anerkender regeringen fuldt ud, at vi har haft et problem med ventetider, at der simpelt hen ikke har været afsat tilstrækkeligt med ressourcer, men med psykiatriaftalen er der jo inden for en periode her fra 2003 til 2006 afsat 120 mio. kr., der gerne skulle være med til at medføre en positiv udvikling på området, også når det gælder kapaciteten inden for børneog ungdomspsykiatrien.
For det andet har vi på finansloven for sidste år afsat midler til en afdeling med 5 pladser, der målretter sig mod unge med psykiske lidelser.
Så det er jo ikke sådan, at regeringen siger, at alt har været rosenrødt.
Der har været behov for at give en større kapacitet og en større tildeling af ressourcer til området, og det er sket.
Det andet, jeg sagde, var, at jeg synes stadig væk, man skal holde fast i et princip om, at det er en individuel vurdering, der finder sted.
Anne Baastrup (SF), 2004-11-18:
Jeg er da glad for, at ministeren vil være med til at tage det her alvorligt og ikke bare afvise det, fordi det er et forslag fra SF.
Ministeren var i et af punkterne meget afvisende, og det var punktet om en regulær undersøgelse af de unge, der bliver anbragt på en sikret institution.
Det bekymrer mig, at ministeren ikke kan se, at der faktisk er et meget stort problem.
Der er en meget stor gruppe, der har psykiske lidelser, og yes, det er en amtskommunal forpligtelse at sørge for, at de bliver screenet af en ungdomspsykiater.
Problemet er bare, at det er der ikke ressourcer til.
Det sker konkret ikke.
Samtidig var jeg noget forbløffet, da vi var på en institution med Retsudvalget for et stykke tid siden, hvor vi fik at vide, at der var to, der havde en IQ under 50.
Det er folk, der tidligere sad på institutioner a la Ribelund eller andet, hvor man bare ikke havde opdaget det.
Det er jo fuldstændig umuligt at lave en socialpædagogisk indsats, hvis man i den ene gruppe har unge med psykiatriske problemer og i den anden gruppe har nogle, der er meget, meget, meget dårligt begavede.
Så har vi da et problem, og derfor forstår jeg ikke helt ministerens sådan afvisning.
Lene Espersen (KF), 2004-11-18:
Men jeg vil sige til fru Anne Baastrup, at jeg går ind i det her med et åbent sind.
Hvis vi efterfølgende i Retsudvalget under udvalgsbehandlingen får dokumentation for, at der rent faktisk er et problem med, at der er de forskellige typer finansiering, er vi naturligvis indstillet på at gå ind og se på, hvordan man løser det problem.
Jeg vil sige til fru Anne Baastrup, at til det første spørgsmål har jeg nævnt to initiativer.
Vi har haft en ministergruppe, der nu har arbejdet i lidt over et år, der er meget bredt sammensat, hvor vi prøver at se på alle de forskellige aspekter af, hvad vi kan gøre i forhold til ungdomskriminalitet.
Det er både på undervisningsområdet, på integrationsområdet, på beskæftigelsesområdet, på det sociale område og selvfølgelig på det retspolitiske område.
Her følger vi løbende de initiativer, der allerede er iværksat, men drøfter altså også for øjeblikket, om der skal iværksættes nye ting.
Det andet initiativ er en arbejdsgruppe, vi har nedsat bl.a. med udgangspunkt i det forslag, Socialdemokratiet kom med i sidste folketingssamling, som gik på, at der skal opsættes faste målsætninger for, hvor hurtigt sagerne skal ekspederes igennem retssystemet, og her anerkender vi i hvert fald, at i visse typer sager er der måske behov for at opstille de her målsætninger.
Så den arbejdsgruppe ser specifikt på det.
Endelig vil jeg sige til fru Anne Baastrup, at det, jeg er meget optaget af, og som jeg også kan forstå at fru Anne Baastrup er optaget er, er selvfølgelig, at vi har en sikkerhed for, at der ikke er nogen, der bliver sat mellem to stole, altså mellem to myndigheder.
Hvis det viser sig, at der er et problem med, at kommunerne ikke, om jeg så må sige, løfter deres del af ansvaret, når unge skal sluses ud, så synes jeg bestemt, det er noget, vi må gå ind og se på.
Anne Baastrup (SF), 2004-11-18:
Hvor mange var det samlet?
Er der ministerudvalg, arbejdsgrupper og arbejdsgrupper og arbejdsgrupper eller hvad?
Når ministeren kommer med den her beskrivelse af de her udvalg og arbejdsgrupper, får det i hvert fald mig til at spørge: Hvordan synes ministeren selv det går?
Det er ikke mange år siden, vi fik en rapport, hvor man beskrev, at ungdomskontrakter var for kommunerne en by i Rusland.
De anede ikke, at de havde en forpligtelse til at overholde de vilkår, der var fastsat i en ungdomskontrakt.
Der er simpelt hen ikke et samarbejde mellem ret og politi og så de sociale myndigheder, når det drejer sig om den konkrete unge.
Det er det ene.
Det næste er: Ministeren og regeringen vil ikke være med til at ændre på finansieringen.
Men det, vi jo kan se, er, at der er ren kassetænkning fra kommunernes side.
De vil ikke have de unge mennesker fra de sikrede institutioner, fordi det koster 495.000 kr., hver gang man siger: O.k., nu skal han ud fra den sikrede, og han skal over i en institution; det koster kassen.