Margrethe Vestager (RV), 2001-05-02:
Jeg har dog gjort et vist forsøg på at samordne de to taler, da der netop, som ordføreren også siger, er et vist indholdsmæssigt sammenfald i hvert fald i forhold til en lang række af de principielle reservationer, som jeg gerne vil gøre rede for.
I den forbindelse er der udmeldt en række forsøgsområder og indsatsområder, som man meget gerne ser udviklet, bl.a. ved at gennemføre forskellige typer forsøg.
Indsatsområderne har vi lavet i dialog med en meget bred kreds af interessenter inden for ungdomsuddannelserne, bl.a. elevorganisationerne, og et af indsatsområderne drejer sig netop om elevansvarlighed og -demokrati.
Det har som formål
at styrke elevernes deltagelse i de demokratiske beslutningsprocesser. Undervisningsministeriet har modtaget omkring 10 forsøgsansøgninger, som specifikt vedrører demokratiudvikling, hvortil kommer en række andre projekter, hvor temaet er integreret i andre udviklingstemaer, f.eks. udviklingsarbejdet med nye tilrettelæggelses- og arbejdsformer.
En række af projekterne er iværksat i skoleåret 00-01.
Det er en meget vidtspændende forsøgsrække i forhold til demokrati, og den omfatter bl.a.: For det første en generel indførelse af eleverne i demokratibegrebet: Rettigheder, pligter, teori og praksis. For det andet: Temadage for hele skoler med oplæg og workshops.
For det tredje: Etablering af elektronisk baserede netværk blandt elever med henblik på at styrke elevernes placering i skolens beslutningsstruktur.
For det fjerde: Oprettelse af demokratiklasser i forbindelse med undervisningen i samfundsfag, historie og dansk.
Sidst: Andre initiativer, der kan styrke elevernes forudsætning i det hele i forhold til det at deltage i forskellige råd og udvalg, hvor eleverne har mulighed for at være med.
Til disse ansøgninger vil der blive bevilget ca. 1/4 mio. kr., hvilket stort set svarer til det ansøgte beløb.
Enhedslistens beslutningsforslag indebærer efter ordlyden, at ansatte, elever og kursister skal have ansvar for skolens daglige drift, og bestyrelsen for skolen skal bestå af et lige antal ansatte, elever og kursister, eventuelt med et flertal af elever og kursister.
Derved flyttes der beslutningskompetence fra eksternt folkeligt valgte organer - for gymnasieskolens vedkommende amtsrådet og kommunalbestyrelsen - ind på gymnasiet, hvor den gives til ansatte og elever.
Det kan svække den folkelige indsigt i skolens forhold og dermed også på længere sigt bidrage til en svækkelse af det folkelige engagement i gymnasiets virksomhed.
Som det fremgår af bemærkningerne til det fremsatte beslutningsforslag, svarede jeg ganske rigtigt Uddannelsesudvalget i forbindelse med behandlingen af lovforslaget om det repræsentative demokrati i uddannelsessystemet, at der ville blive set positivt på ansøgninger fra skoler, der ønsker at gå et skridt videre i udviklingen af skolens demokrati end det, der umiddelbart lå i lovforslaget, og det er som nævnt præcis det, vi har gjort inden for udviklingsprogrammet.
Lovforslaget om det repræsentative demokrati havde imidlertid ikke til formål at flytte ledelseskompetencen
endsige ændre den ledelsesstruktur, vi kender, og dermed fratage ledelsen dens opgaver.
Lovforslaget havde derimod til formål at skabe gode rammer for elevindflydelse og skabe grundlag for et konstruktivt samarbejde mellem eleverne og ledelsen, lærerne og øvrige personalegrupper.
Det forslag, som Enhedslisten har fremsat, ligger derfor på ingen måde i forlængelse af demokratiloven.
Specielt vedrørende de erhvervsgymnasiale uddannelser vil jeg gøre opmærksom på, at de uddannelser vil gennemføres på selvejende institutioner, og sammensætningen af disse institutioners bestyrelse sker selvfølgelig efter vedtægterne, og de vedtægter afspejler mange hensyn, som ikke kan tilgodeses ved rene bestyrelser med ansatte og elever, herunder bl.a. hensynet til repræsentanter for eksterne parter i skolebestyrelserne, det være sig f.eks. arbejdsmarkedets parter.
Jeg kan selvfølgelig helt og fuldt tilslutte mig ønsket
om at inddrage såvel de ansatte som eleverne i skolens demokratiske beslutningsprocesser
For elevernes vedkommende har vi endnu til gode at se resultaterne af de nye muligheder for medansvar og -indflydelse, som eleverne fik ved vedtagelsen af demokratiloven.
For lærernes vedkommende giver de eksisterende regler om bl.a. pædagogisk råd og bestyrelsessammensætning på de amtskommunale gymnasier og på erhvervsskolerne mulighed for betydelig indflydelse fra de ansattes side.
Derfor ser jeg ikke nogen grund til eller mulighed for den forsøgsvirksomhed, som beslutningsforslaget handler om, og er heller ikke indstillet på at arbejde for dens oprettelse.
Dermed er tonen måske også slået an i forhold til beslutningsforslaget om at styrke pædagogisk råd og elevråd/kursistråd i folkeskolen, det almene gymnasium og ved højere forberedelseseksamen samt på VUC for, som det siges i bemærkningerne, at styrke lærernes og elevernes demokratiske rettigheder.
Der tales i bemærkningerne om at bane vejen for et deltagerstyret demokrati, om at nedbryde magtkoncentrationen omkring ledelsen.
Når jeg synes, det er positivt at forlade det, så er det som sagt tidligere ikke, fordi jeg har noget som helst imod en inddragende, åben, gennemsigtig ledelsesstruktur.
Det er, fordi jeg syntes, der var en række problemer med den kollektive ledelse, som vi kendte fra omkring midten af 1970'erne til omkring 1990, og det var jo bl.a., at grupper eller enkeltpersoner kunne blive marginaliseret, beslutningsvejene kunne blive helt uigennemsigtige, og ledelsen kunne komme til at stå uden reelle handlemuligheder og dermed også uden mulighed for at træffe de nødvendige ledelsesmæssige beslutninger. Jeg synes så også, at forslagsstillerne ser bort fra den udvikling, som er sket i de mellemliggende år, siden der skete fundamentale ændringer i pædagogisk råds indflydelse, f.eks. at demokratiske processer er blevet en naturlig del af aktiviteterne på skolerne, og det kræves i folkeskolelovens § 18, stk. 4, at undervisningen tilrettelægges i et samarbejde mellem lærer og elev. Moderne skoleledelse drejer sig i betydeligt omfang om at etablere en samarbejdskultur, hvor alle parter tager del i beslutningsprocesserne og et medansvar for skolens udvikling.
Derfor forekommer det mig i øvrigt ejendommeligt at give det pædagogiske personale en særstatus i forhold til skolens øvrige personale for så vidt angår institutionens drift.
Hvis regler om samarbejdsudvalg håndteres efter hensigten, har alle medarbejdergrupper i forvejen mulighed for at blive inddraget i de spørgsmål, som forslagsstillerne vil give det pædagogiske råd høringsret i.
Pædagogisk råd på gymnasierne er rådgivende for rektor, der som ansvarlig leder af skolen afgør, i hvilke sager rådet skal høres.
Derudover kan pædagogisk råd selv tage forhold af interesse for skolen op til drøftelse.
På den måde spiller de forskellige aktører i dag en meget aktiv rolle.
Det samme gælder også eleverne.
I det forberedende arbejde med demokratiloven sidste år havde vi en tæt dialog med elevorganisationerne.
Loven er fulgt op af udsendelse af en række bekendtgørelser, som giver bedre vilkår for elevrådsarbejdet, og jeg håber og venter, at vi får ganske meget ud af det, samtidig med at vi fastholder, at nogle af de demokratisk valgte organer, som er eksternt valgte, fortsat har indsigt i mål- og rammestyring for skolen.
Jeg tror faktisk, at vi har ramt en bevægelse meget godt, samtidig med at det selvfølgelig er nødvendigt at insistere på åbenhed og gennemsigtighed som følge af almindelige moderne ledelsesprincipper, men også af vores grundlæggende demokratibegreber.
Dermed også sagt, at regeringen hverken kan støtte det ene eller det andet beslutningsforslag.