runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Dohrmann (DF), 2004-06-01:
Der var jo mange ting på høringen, som man kunne stille nogle ekstra spørgsmål om.
Man kunne bl.a. have taget den menneskelige fejl, som slet ikke er belyst.
Det kom tydeligt frem på høringen, at da man havde sendt nogle prøver ind - og det er fru Else Theill jo ganske klar over, for hun deltog i hele høringen - var den menneskelige fejl slet ikke indregnet som faktor.
Jeg siger bare, at der er mange ting, som skulle have være bedre belyst, inden man tog dette skridt, og derfor mener jeg bare, det er forhastet, og at hastværk er lastværk, når man indgår aftaler, uden at man har fået det hele belyst.
Man kan altid blive klogere på dette område, og det er et stort skridt, man tager, når man tillader gmo'er på alle mulige niveauer, så derfor mener jeg, det er vigtigt, at man får det hele ordentligt belyst, og det gør man ikke, når der kun er en enkelt eller to uger til at få gennemført et lovforslag.
Derfor kan jeg jo spørge fru Else Theill?
Hvorfor kunne man ikke vente sommeren over, inden man vedtog lovforslaget?
Hvorfor skulle det hastes igennem?
Else Theill Sørensen (KF), 2004-06-01:
Jeg sidder egentlig bare og bliver nysgerrig efter at vide, hvad det er, hr. Dohrmann gerne vil have ud af det, og hvad det er, der vil kunne overbevise os andre fra høringen, hvis bare vi kunne se det på skrift.
Hvad er det specielt for nogle udsagn, der er forholdt offentligheden, forbrugerorganisationen, økologerne og resten af Folketinget
, men som hr. Dohrmann åbenbart har hørt med sine skarpe ører, så han ved, at når vi en dag ser dem, vil vi forstå, hvor meget vi har taget fejl?
Hvad er det for noget, vi andre ikke har set eller hørt?
Jørn Dohrmann (DF), 2004-06-01:
Jeg tror, at selv hr. Nicolai Wammen må erkende, at han nok ikke kan referere fra hele høringen, da den ikke foreligger på skrift endnu.
Hvis man påstår, at man kan huske det hele, har man godt nok en superhjerne, vil jeg kalde det, og det tror jeg ikke på.
Jeg tror, det er et udtryk for - sådan opfatter jeg det i hvert fald - at man fra socialdemokratisk side bare ville have et forlig med regeringen, uanset hvad resultatet blev.
Man skulle ligesom vise resultater inden sommerferien, så derfor er det sørgeligt, men ikke desto mindre sandt, at man har taget forbrugerne og landbruget som gidsler og sagt: Nu tager vi den laveste fællesnævner, og så må vi se, hvordan det udvikler sig.
Jeg synes ikke, det klæder Socialdemokratiet.
Jeg synes snarere, man skulle have spurgt: Hvordan laver vi den bedste lov?
Det kunne man have gjort ved at lade sagen oversomre og vente med at tage beslutningen, men nu har man styrtet sig ud, hvor man ikke kan bunde, og nu prøver man så at tale sig fra det på alle mulige måder.
Nicolai Wammen (S), 2004-06-01:
Jeg vil sige til hr. Dohrmann, at Socialdemokratiet jo faktisk har fået gennemført alle de krav, vi stillede op, og det synes vi er positivt.
Bl.a. kommer nogle sorter, som ikke er egnede til dyrkning på nuværende tidspunkt, ikke ud på de danske marker, og der er en lang række andre ting.
Hr. Dohrmann taler om, hvad der vil ske, når økologerne og Forbrugerrådet får lejlighed til at læse, hvad der blev sagt på høringen.
Hr. Dohrmann glemmer bare at fortælle en enkelt ting, nemlig at Forbrugerrådet og økologerne var med på høringen, kom med et oplæg på høringen og kender alle de udsagn, som hr. Dohrmann også kender.
De ved, hvad der blev sagt, og på den baggrund siger de, at det resultat, der er blevet opnået af de partier, der har taget et ansvar, er godt.
Hr. Dohrmann kan have alle mulige forhåbninger om, at nogle vil støtte hans synspunkter.
Men det, der står tilbage i dag, er, at forbrugernes organisation og økologernes organisation siger, at det er en god aftale, der er blevet lavet.
Socialdemokratiet har medansvar for den, men det har Dansk Folkeparti desværre ikke.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-06-01:
Som forventet er der også en række høringssvar, som kritiserer modellen, men her må jeg sige, at sådan som jeg ser det, er det primært af ideologiske årsager, modellen bliver kritiseret, og det havde vi nok forventet.
Men jeg er sikker på, at når vi nu får ordningen vedtaget, vil også nogle af de kommuner, som har været skeptiske, tage arbejdshandskerne på, fordi forslaget er et meget godt redskab til at løse problemerne i mange af de problemramte områder.
Det vil i hvert fald være en del af løsningsmodellen.
Martin Lidegaard (RV), 2004-06-01:
Det Radikale Venstre er meget glade for og meget tilfredse med det forlig, der er indgået, og vil følgelig stemme for både ændringsforslagene og for lovforslaget som sådan.
Vi synes, der er grund til at rose og anerkende, at ministeren har haft viljen til at indgå det kompromis, der skulle indgås.
Man kunne i parentes bemærket
ønske, at den vilje også var til stede på andre områder, for det kan altså lade sig gøre, hvis man vil.
Det kan vi se her, og det er vi utrolig glade for, for her drejer det sig om et område, hvor der er brug for et bredt flertal for at sikre rammerne fremover.
Jeg synes egentlig også, der er grund til at anerkende, at partierne på den anden side af midten, oppositionspartierne, også har haft viljen til at gå ind i et konstruktivt samarbejde.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at der under førstebehandlingen var lidt forskellige holdninger til forholdet til teknologien som sådan
hos Det Radikale
Venstre på den ene side og S og SF på den anden side
Men vi blev jo enige om, hvilke ændringer der skulle til i lovforslaget, for at det blev spiseligt, og vi har også kunnet samarbejde om at få dem igennem, og derfor er det en stor glæde, at vi nu er kommet hertil. Jeg håber og tror, at vi kan få et tilsvarende godt samarbejde, når det handler om at forsøge at bruge denne teknologi til også at løse nogle af de miljø- og fattigdomsproblemer, der er i verden, uanset at vi også har nogle diskussioner om, hvor hurtigt udviklingen skal gå, og hvordan EU-lovgivningen på området skal se ud.
Nicolai Wammen (S), 2004-06-01:
Jeg vil gerne takke hr. Keld Albrechtsen for forsøget, og jeg synes, det var et ærligt forsøg på at sige, at der er sket klare forbedringer.
Jeg vil også sige, at jeg synes, Enhedslisten bør lytte til den opbakning, der er kommet fra de organisationer, der
har siddet med
Jeg ved, at både økologerne og Forbrugerrådet er noget, der optager Enhedslisten meget, og når de er kommet med positive signaler om forslaget, er det jo netop, fordi der er sket væsentlige fremskridt - endda så væsentlige, at økologerne i deres pressemeddelelse også skriver, at i forhold til regeringens oprindelige udspil til en sameksistensplan, som kom for 1 år siden, er flere forhold forbedret eller endda vendt på hovedet.
Det er jo lige præcis det, der er tale om: Det er lykkedes for en stor del af oppositionen at få lavet nogle markante forbedringer, og vi kvitterer for, at ministeren har været indstillet på det.
Vi synes, det har gjort tingene bedre, og jeg vil også godt takke hr. Keld Albrechtsen for på ærlig vis at sige, der er sket markante forbedringer.
Tak for det.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-06-01:
Jeg vil starte med at sige, at jeg tror, at når Forbrugerrådet får høringen på skrift og ser alle bekymringerne på skrift, fortryder de, at de har været positive over for aftalen. Jeg forstår simpelt hen ikke Socialdemokratiet, som altid plejer at ville have alting undersøgt til mindste detalje.
Så er vi godt tilfredse.
Det er da en mærkelig politik, der ligesom lægges op til, men er det, fordi det er ved at være sidst på samlingen?
Jeg mener, vi netop ikke skal tage den laveste fællesnævner.
Vi skal simpelt hen gøre det så godt for forbrugerne som overhovedet muligt, og hvorfor så ikke vente til efteråret, hvor vi har fået et lidt større kendskab til sagen?
Vi har bl.a. fået høringen på skrift, så folk kan se, hvad det var, der blev sagt, og alle de andre ting, og jeg er sikker på, at det vil hjælpe mange i den kommende tid, når de skal bedømme, hvad det egentlig er for et lovforslag, der er vedtaget.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-06-01:
Jamen så er der vel egentlig også et marked for det, og det vil sige, at hvis der er et marked, er den lov, vi har lavet, jo rigtig god.
Hver enkelt mark, nabomarker, afgrøder, sorter, alt skal registreres, og derudover skal det offentliggøres på nettet.
Det er mere, end man har gjort i Østrig.
Alt det, østrigerne siger, man skal gøre, og som hr. Keld Albrechtsen siger er rigtigt, har vi rent faktisk gjort endnu bedre i Danmark, så skal hr. Keld Albrechtsen ikke bare springe til og sige: Det er et godt forslag, jeg stemmer for det?
Christian H. Hansen (DF), 2004-06-01:
Tak for ministerens bemærkninger.
Nu er det altså ikke sådan, at det har noget at gøre med at tabe pusten, at vi indsætter en ny ordfører.
Dem må vi gå i gang med i den nye samling, og så må vi langsomt begynde at pille alle de usikre elementer ud af det lovforslag, der bliver vedtaget, og komme med ændringsforslag.
Det skal nok lykkes til sidst.
Vi vil fra Dansk Folkepartis side også takke ministeren.
Med hensyn til bemærkningen om vejrtrækning må jeg sige, at hvis vi har lydt lidt opstemt, er det, fordi vi har været i denne vagthundeposition, som vi har følt, at nogle få partier var nødt til at være i, bl.a. af hensyn til forbrugerne og deres sikkerhed, som jo er meget tvivlsom i fremtiden, når et flertal vedtager det forslag, vi behandler i dag.
Vi har ikke forståelse for, hvorfor man ikke har villet kigge lidt mere på den østrigske model, når vi nu har haft denne høring, som ikke engang foreliggger på skrift endnu.
Jeg ved godt, at det er blevet sagt, at man har været til høringen og har hørt, hvad der blev sagt, men den foreligger ikke på skrift, så de yderligere spørgsmål, der eventuelt kunne have være stillet, har der ikke været mulighed for at stille.
Der er stadig spørgsmålet om den menneskelige faktor, som jeg kan huske var fremme på høringen, og der er stadig spørgsmålet om spredning via maskiner, som også var fremme på høringen, men der har altså ikke været nogen mulighed for at gøre arbejdet færdigt.
I Dansk Folkeparti havde vi ønsket, at forslaget skulle have haft lov til at oversomre, så vi kunne få en ordentlig behandling af det.
Nu virker det, som om man har lavet et søkort og siger: Søkortet kan vi godt læse, så nu skal vi altså op i skibet og styre skibet efter søkortet.
Vi er sikre på i Dansk Folkeparti, at skibet går på grund.
Det er allerede gået på grund nogle gange, det kommer også til at gå sådan fremover, så jeg vil gerne erklære herfra, at vi er sikre på, at Dansk Folkeparti sammen med Enhedslisten og Kristendemokraterne også vil være vagthunde fremover og komme med de fornødne forslag til at stramme reglerne endnu mere op.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-01:
Problemet er, at vi selvfølgelig har redegørelsen for hele det arbejde, ministeren har igangsat, og som har varet i 2 år, men da udvalget havde holdt sin høring, stod det klart, at principielt var der helt anderledes måder at gøre det på.
Den østrigske model tager højde for det forhold, at der er ting, der slet ikke er undersøgt i den danske model, bl.a. den såkaldte menneskelige faktor.
Der er heller ikke taget tilstrækkelig højde for de regionale og lokale forskelle, som kan betinge, at det nogle steder simpelt hen vil være nødvendigt at friholde en landsdel helt og holdent for gmo, hvis spredning skal undgås, og det er jo ting, der baserer sig på andre videnskabelige oplysninger end dem, ministeren har præsenteret os for.
Det er på det tidspunkt, hastværket med arbejdet kommer ind i billedet.
Det er hastværk.
Mariann Fischer Boel (V), 2004-06-01:
Så bliver jeg alligevel nødt til at skitsere forhandlingsforløbet for hr. Keld Albrechtsen, for at tale om, at der har været hastværk i sagen, og at forhandlingsproceduren er blevet pacet frem, er simpelt hen fuldstændig urimeligt.
I foråret 2003 var rapporten om de juridiske spørgsmål færdig, i sommeren 2003 var også udredningsgruppen færdig med sit arbejde, og der har hele tiden været fuld åbenhed. Der har været lejlighed til at følge forløbet, bl.a. på nettet.
Udredningsgruppen har sikret det videnskabelige grundlag, der har været basis for de beslutninger, vi har truffet, og det er en proces, som jeg er stolt over.
Derudover blev der i januar 2003 holdt den første internationale høring om dette emne med deltagelse af mange europæiske lande, udredningsgruppen holdt den første europæiske konference om sameksistens i november 2003, og endelig har Fødevareudvalget på det seneste holdt sin egen høring om sameksistens, så man kan ikke med rimelighed påstå, at det er en sag, der er hastet igennem Folketinget, eller at det grundlag, der ligger som basis for de beslutninger, vi har truffet, er blevet til i hastværk. Jeg er ikke i tvivl om, at vi får lejlighed til at vende tilbage til sagen.
Jeg har klart indikeret, også i bemærkningerne til lovforslaget, at ud fra den viden, vi måtte få, er det klart, at vi hele tiden vil justere reglerne, så vi aldrig kommer i den situation, at de ikke er
fuldstændig opdaterede.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-01:
Jeg takker naturligvis ministeren for hendes omsorg og bekymring for, om jeg ligefrem skulle have fået vejrtrækningsproblemer, men jeg vil nu sige, at det ikke har været tilfældet.
Så siger ministeren, at det ikke er rimeligt, at vi kritiserer, at der har været hastværk.
Jeg vil bare tillade mig at gøre opmærksom på, at fra det tidspunkt, hvor vi havde høringen, og til der blev afgivet betænkning, gik der - når man fratrækker nætterne - faktisk meget kort tid.
Der gik faktisk så kort tid, at vi fra vores side måtte opgive at lave nogle egentlig gennemarbejdede ændringsforslag.
Det kunne vi simpelt hen ikke nå, for det har vi ikke videnskabelig og teknisk kapacitet til i vores sekretariat.
Så kan ministeren sige: Nå ja, men det kan også være ligegyldigt, for Enhedslisten ville alligevel ikke have været med, så hvorfor skulle vi bruge tid på at sidde og forhandle om ændringsforslag?
Men det må komme an på en prøve til efteråret, for i næste folketingssamling vender vi tilbage til sagen.
Jeg er sikker på, at Kristendemokraterne, Dansk Folkeparti og i hvert fald Enhedslisten fremsætter forslag til opstramning af loven, og så må vi jo se, hvor langt vi kan komme, og om der er noget, vi kan blive enige om.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-01:
Nu vil jeg altså ikke begynde forfra med debatten, for vi har sådan set været igennem alle de ting, vi er dybt uenige om, og jeg har bare konstateret, at i Østrig har man altså et andet syn på, hvordan det skal gøres, og at det ikke er den model, man har valgt fra dansk side. Man siger fra dansk side, fra ministerens og forligspartiernes side, at lovforslaget vil sætte en høj international standard, og det synes jeg er kedeligt, for efter min opfattelse betyder det, at vi i forhold til den østrigske standard sætter en lav international standard.
Jeg så meget hellere, at man i andre lande kopierede den østrigske model, og jeg håber ikke, man giver sig til at kopiere den danske model ret mange steder.
Jeg håber, at den efter 2 års eksistens, hvor der forhåbentlig overhovedet ikke er kommet gensplejsede planter på markerne, vil afgå ved en stille død og blive henlagt i glemsel, og hvis det sker, skal jeg ikke minde hverken hr. Wammen eller hr. Thor Gunnar Kofoed om den til den tid.
Men lad nu det ligge.
Som hr. Nicolai Wammen indledte debatten med at sige:
Lad os i fællesskab håbe, at vi aldrig nogen sinde får brug for loven.
Det vil nemlig være den bedste løsning.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-06-01:
Med hensyn til mærkning, som hr. Keld Albrechtsen hele tiden trækker ind i billedet, er der jo i lovgivningen og i forbindelse med godkendelsesproceduren af gmo fastsat nogle grænseværdier.
Når det gælder økologisk produktion, har vi jo i dag den situation, at vi importerer økologisk soja fra lande uden for EU.
Visse partier har en højere grænseværdi end gmo, de bliver afvist, og det vil altså sige, at lovgivningen virker, og at reglerne selvfølgelig også gælder i dag for økologiske produkter.
Hvis vi går tilbage til den østrigske model sammenholdt med det danske lovforslag nr. L 169, er det sådan, at alt det, hr. Keld Albrechtsen både i dag og i andre debatter og høringer har efterspurgt og krævet, at der skal til, for at vi kan dyrke gmo i Danmark, er tilvejebragt med L 169.
Hvorfor kan Enhedslisten så ikke stemme for forslaget?
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-01:
Det, hr. Thor Gunnar Kofoed siger, er jo i virkeligheden, at her i Danmark er vi tæt på at have det computersystem, som skal til for at lave den østrigske model.
Men man vil bare ikke gøre det, Venstre vil ikke gøre det, og i stedet udsteder man nogle generelle retningslinjer og overlader resten til tilfældet. Men jeg er da glad for at høre, som jeg også har hørt tidligere fra hr. Thor Gunnar Kofoed, at vi råder over alle disse oplysninger, for det betyder jo heldigvis, at man vil kunne lave noget, der både principielt og faktuelt er væsentlig bedre end det, der ligger i det nuværende lovforslag.
Det ligger inden for mulighedernes rækkevidde.
Så taler hr. Thor Gunnar Kofoed om, at forudsætningen for, at der bliver dyrket noget, er, at der også er et marked for det.
Sådan hørte jeg det, og det er jo også rigtigt.
Men problemet er netop, at det forhold, at slutproduktet ikke bliver mærket, så man ikke kan se, om de dyr, man spiser, har fået gensplejset foder, er med til at skabe mulighed for, at der kan blive et marked.
Mariann Fischer Boel (V), 2004-06-01:
Jeg synes efterhånden, at argumentationen er ved at blive noget krampagtig.
Det menneskelige element har der været taget højde for, og vi har haft drøftelser om rengøring af maskinerne, så jeg ved ikke rigtig, hvad der efterhånden står tilbage, bortset fra en krampagtig modstand, et ideologisk korstog, som jeg før kaldte hr. Keld Albrechtsens ageren i debatten.
Men igen tak til dem, der har hjulpet og båret.
Jeg er sikker på, at diskussionen nok skal fortsætte.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2004-06-02:
Jeg synes, at det med hr. Peter Skaarups svar på de spørgsmål, der kommer her i dag, virker, som om hr. Peter Skaarup er blevet en dikkende lammehale til regeringen.
Det handler om, at hr. Peter Skaarup løber fra de udtalelser, han selv er kommet med i forhold til netop den her familie.
Hr. Peter Skaarup har givet den her familie en opfattelse af, at han ville være med til at løse det her problem for den her familie, som har fået afslag,
selv om sagsbehandlerne godt ved, at der er tale om en familie, hvor moderen har været bortført i mange år. Derfor vil jeg godt spørge hr. Peter Skaarup, hvad han vil gøre.
Hvad vil han gøre for at sikre sig
, at familien nu også bliver omfattet af den opsamlingsparagraf, som ministeren jo tidligere har talt om kan blive brugt, og så spørge, hvorfor den ikke er brugt.
Er det ikke nok, at man har været bortført i 20 år, og så skal en opsamlingsparagraf benyttes for at få familiesammenføring her i Danmark?
Jeg vil godt spørge hr. Peter Skaarup, om han ikke synes, det er underligt, at den ikke er blevet brugt.
Peter Skaarup (DF), 2004-06-02:
Fru Anne-Marie Meldgaard er inde på særlov/dispensation.
Vi har ikke ønsket, at man skal give nogen særlige dispensationer eller særlove, vi har ønsket, at problemet skal blive løst.
Vi er ikke dem, der tager os af enkeltsager
i Folketinget, vi kan ikke lave særregler for enkeltpersoner, men vi kan sige til ministeren og ministerens embedsmænd, at vi synes, der er et generelt problem, hvis det viser sig, som det også er fremgået af en tv-udsendelse, at bortførte børn, der er væk fra Danmark i en del år og gerne vil vende tilbage med deres familie, ikke kan vende tilbage.
Der er et generelt problem, hvis det forholder sig sådan, og det er så det, vi har bedt ministeren se på.
Jeg har stillet et såkaldt § 20-spørgsmål i Folketinget og bedt ministeren se på det her, og jeg har hørt ministeren i dag sige, at han er villig til at gøre det.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2004-06-02:
Nu er det jo ikke sådan, at hr. Peter Skaarup kan klandre Socialdemokratiet for ikke at stemme for det her forslag, i og med at vi er aftaleparter sammen med regeringen om det her.
Men i de medier, hvor hr. Peter Skaarup har været omtalt, har der været lagt op til, at der for den her familie skulle laves en dispensation.
Det har vi andre sagt nej til.
Vi vil ikke lave særlove, og hvis det var en dispensation præcis for den her familie, så var der tale om en særlov, men det er der jo ikke; det her er jo en generel ændring af loven, sådan at vi er sikre på, at de familier, der kommer i den her situation fremadrettet, også har lov til at få deres familier med til Danmark.
Så vil jeg godt spørge hr. Peter Skaarup, om han kan give nogen eksempler på, hvordan det her kan misbruges.
Altså hvor mange år skal man være bortført i udlandet, er det 10, 15 eller 20 år, før man ikke kan misbruge den her lov?
Jeg synes simpelt hen, det er for langt ude, hvis man tror, at de, der har været bortført i så mange år, kommer her til Danmark med deres familier for at misbruge udlændingeloven.
Peter Skaarup (DF), 2004-06-02:
Blot den bemærkning, at jeg tror, vi er enige om, at man skal hjælpe de børn, som kommer i klemme på grund af, at de er blevet bortført.
Fru Karen Klint brugte udtrykket, at det var vigtigt, at det var børns rettigheder, vi så på, men vi må jo være opmærksomme på, at i en sag som denne her er det egentlig ikke barnet, der bliver krænket i sig selv, for barnet kan godt vende tilbage i dag.
De børn, vi taler om her, går jeg ud fra er danske statsborgere, og de kan godt vende tilbage; det, der er problemet, er, at de ikke nødvendigvis kan få deres familie med.
Det er det, ministeren eventuelt skal tage stilling til, hvis der nu kommer nogle sager, som bliver bragt op over for ministeren. Barnet som helhed kan under alle omstændigheder godt vende tilbage med den nuværende lovgivning; det siger sig selv; vedkommende er efter al sandsynlighed dansk statsborger.
Karen J. Klint (S), 2004-06-02:
Jeg ved ikke, hvor tit vi skal understrege heroppefra, at Socialdemokraterne også går ind for en gennemskuelig udlændingelovgivning, men lige det her lovforslag er så måske ikke det bedste eksempel, for der er i hvert fald rettet ret meget i det fra det, der blev sendt til høring, til det, vi har i dag, så der kunne vi i hvert fald også i fællesskab have gjort noget, der var klogere end det, der blev sendt til høring, hvis vi havde haft en anden proces.
Det, jeg efterlyser lidt i forhold til Dansk Folkeparti, er, om man ikke kan se logikken i, at der er en parallel: Der er meget få børn, der har en ret, de ikke er sikre på, fordi det ikke står lovfæstet så tydeligt, at alle og enhver kan se, at det her barn har nogle rettigheder.
Det er jo den ret, vi har givet de børn, der bliver sendt på genopdragelse: De skal kunne være trygge ved, at de har den danske stat bag sig.
Det synes vi faktisk også som Socialdemokrater at bortførte børn skal være, de skal kunne være trygge ved, at der er en særlig paragraf, der siger, at de har ret til at vende tilbage.
Det kan da godt være, at ændringsforslaget kunne have været skrevet smartere, men nu er tiden, som den er, og vi synes faktisk, det er vigtigt, at børn kender deres rettigheder.