runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Estrup (RV), 1999-12-15:
Jeg har lært af en tidligere folketingsformand, at man en gang imellem skal erkende en fejl og komme med det, man kalder en tilståelseserklæring.
Jeg burde have føjet til, at i mands minde har Det Radikale Venstre faktisk stemt for finansloven.
Mands minde er som bekendt i hvert fald under 70 år, og vi har tænkt os at fortsætte også i mands minde fremover med den holdning.
Men der er åbenbart et tidspunkt, hvor vi har undladt at stemme, og det skal jeg tage til efterretning og læse lidt mere på i den kommende tid.
Men jeg synes stadig væk, det er et godt princip.
Og så skal jeg sige til fru Jette Gottlieb, at jeg ikke ved, hvad fru Jette Gottlieb ved om finanslovforhandlingerne den aften, hvor man høstede frugterne fra CD's og SF's baghave, hvor fru Jette Gottliebs parti altså ikke havde plantet noget.
Men jeg kan sige så meget, at jeg var ikke til stede, og derfor er jeg ikke i stand til at klarlægge den strid, som har udfoldet sig det meste af dagen her, og hvor jeg forstår at Enhedslisten mener at have fundet et hår i suppen - et hår, som ikke har forhindret Enhedslisten i at tilslutte sig forliget.
Men jeg er stadig væk ikke af den opfattelse, at det hår er af en sådan størrelse, at det giver mening at føre en stor debat om det her.
Jette Gottlieb (EL), 1999-12-15:
Jeg vil sige, at mit spørgsmål er af noget mere nutidig karakter, for nu er det jo ved udelukkelsesmetoden, om ikke ved ordførerens egen indsats, blevet klart, at det er De Radikale, der har hovedansvaret for og er hovedårsagen til, at der ikke bliver nogen optjeningsret af dagpenge efter servicejob.
Og nu vil jeg så godt spørge De Radikale ved hr. Jørgen Estrup: Hvad er den principielle forskel på et job af den karakter, som en servicejobber altså kan få, og så alle offentligt ansatte?
Er konsekvensen af det standpunkt ikke, at der slet ikke skulle være dagpengeret forbundet med offentlig ansættelse, for det er jo alt sammen penge, der kommer fra finansloven og bliver overført til forskellige kasser til forskellige offentlige formål?
Er der noget, der adskiller de servicejob, der nu er defineret, fra al anden offentlig service?
Jeg kan ikke se det, men jeg vil gerne høre De Radikale argumentere for det.
Kristian Jensen (V), 1999-12-15:
Jeg skal såmænd ikke sige så meget til hr. Jørgen Estrups ordførertale.
Det var jo blot en tynd kopi af det, vi tidligere hørte fra Socialdemokratiet, men debatreglerne her i salen tillader mig først nu at stille et direkte spørgsmål til hr. Jørgen Estrup om noget, der blev sagt tidligere.
Hr. Jørgen Estrup vigtede sig på Det Radikale Venstres vegne over altid at have stemt for finansloven, men hr. Jørgen Estrup kan til i morgen læse i historiebøgerne om finansloven i 1929, som Det Radikale Venstre undlod at stemme for.
Og jeg vil gerne have, at hr. Jørgen Estrup bekræfter, at Det Radikale Venstre ikke har stemt for alle finanslove, således at Venstre er det eneste af de gamle partier, der altid har stemt for finansloven.
Peter Duetoft (CD), 1999-12-15:
Fru Jette Gottlieb ved jo også lige så godt som jeg, at der er andre ordninger i dag, som en række af de mennesker kunne risikere at komme på, hvor de rent faktisk ville spise af deres dagpengeperiode, sådan så de ville være helt lost.
Man kan sige, at der kan være et valg, og at nogle vil spise af dagpengeperioden.
Det er én model.
En anden er, at man opsparer, og en tredje model er den, der nu bliver vedtaget, nemlig midtimellem, og at det ikke betyder noget.
Altså, jeg kan ligesom komme og sige, at en række andre ordninger i dag er endnu ringere end det her, og vi er altså i forligets navn endt på midterpositionen, og det er god midterpolitik.
Jeg tror ikke på, at det sker i særlig mange tilfælde, og jeg tror stadig væk på, at fordelen ved servicejobordningen er så stor, og at folk vil blive så glade for den, at kommunerne vil blive så glade for den og befolkningen vil blive så glad for den, at det er godt, Enhedslisten tilslutter sig på trods af den skønhedsfejl.
Jette Gottlieb (EL), 1999-12-15:
Jeg vil fortsætte med servicejobdiskussionen, for det er ikke en småting.
Det er jo sådan, at der er temmelig mange mennesker, der vil få den mulighed for et servicejob, når det er hen imod enden af deres dagpengeperiode.
Det ved vi, fordi det er den måde, det foregår på på aktiveringsområdet i øjeblikket.
Det er derfor, vi ser mange mennesker skride ud over kanten af dagpengesystemet.
Vi ved, at det vil ende i den ende, fordi vi kan se, at der ikke vil være job nok af den slags.
Så derfor: De folk, som kommer ind i sådan et servicejob, vil meget ofte være folk med en meget lille periode tilbage af deres dagpengeret, og det er de folk, der kommer i en situation, som er uantagelig set med vores øjne.
Og det er jo ikke bare et spørgsmål om, at man så kan bevare sin dagpengeret i de 14 dage eller den måned, eller hvad det nu kan være, men jo et spørgsmål om, at man simpelt hen ryger fuldstændig ud af systemet derefter.
Og det er en meget absurd sammenskruning, hvis man rent faktisk har gået på arbejde fuldstændig normalt igennem et eller andet åremål.
Peter Duetoft (CD), 1999-12-15:
Jamen en mængde af de mennesker, vi taler om her, vil jo være på maksimumdagpenge, i det øjeblik de går ind i systemet, og det vil de jo også være, når de går ud af systemet.
De vil være på samme niveau, som når de kommer ind i systemet.
Det vil være ganske, ganske få, om nogen, der kommer ud med mindre.
Det er jo altså ikke servicejob til 400.000 kr. om året, vi forestiller os for ret mange; vi forestiller os rent faktisk job, der normalt vil ligge i den lavere ende af indkomstskalaen, og dermed kan vi ikke se, at der skal være det optjeningsproblem i særlig mange tilfælde, som hr. Frank Aaen siger.
Men jeg vil godt sige - og det har jeg én gang sagt nu - at det er ikke os, der har været modstandere, og det er ikke os, der har siddet og råbt øv, øv, øv; det er det rent faktisk ikke.
Men det er heller ikke os, der har rejst det som et problem.
Til fru Hanne Severinsen vil jeg blot sige, at jeg agter ikke i dag at tage en lang diskussion om de videregående uddannelser, og hvad der skal ske dér, i en række korte bemærkninger under ændringsforslagene til finansloven.
Jeg synes, vi skulle tage et andet tidspunkt at diskutere det på.
For det er mere rimeligt at se tingene lidt mere i sammenhæng end bare at gøre det her i sporadiske bemærkninger, hvor den røde knap allerede lyser, så man dårligt kan nå at sige tre ord til fru Hanne Severinsen.
Jette Gottlieb (EL), 1999-12-15:
Nu prøvede jeg faktisk i det her tilfælde noget så interessant som at gå ind i substansen og ikke forsøge at diskutere procedurer med hr. Jørgen Estrup.
Jeg vidste udmærket godt, at hr. Jørgen Estrup ikke var til stede ved de forhandlinger.
Det havde jo ingen interesse.
Nej, jeg var interesseret i den substantielle diskussion.
Jeg var interesseret i at høre argumenterne, som
De Radikale har for lige netop det fænomen, at man mener, at den udvidelse af den offentlige service, der ligger i servicejobbene, skal mærkes med et bestemt mærke, der gør, at man ikke kan optjene dagpengeret ved at arbejde i et sådant servicejob.
Frank Dahlgaard (UP), 1999-12-15:
Jeg kan da godt forstå, at ministeren som medlem af en regering ikke synes, det er det mest spændende spørgsmål at svare på, for det kan have karakter af at være lidt fornærmende over for grækerne, men der er jo nogle folketingsmedlemmer, der skal varetage danske interesser, og ministeren svarede jo ikke på spørgsmålet, om det, at Grækenland kommer ind i ØMU'en, er noget, der vil virke styrkende på euroen eller svækkende på den eller ikke gøre nogen forskel.
Den virkelighed, vi kender, er jo den, at Grækenland politisk og økonomisk i mange år har været et ustabilt land, og før man kan have tillid til et lands økonomi, skal der gå ganske lang tid.
Tyskland er jo et stærkt land, fordi de i mange år har vist, at de kørte med lav inflation og en ansvarlig økonomi.
Grækenland har ikke den lange historiske tradition, der gør, at valutamarkederne, at de mange titusindvis af mennesker, der er med til at udbyde og efterspørge f.eks. euro, kan fæste den samme lid til den del af det kommende euroland, der hedder Grækenland, som til den del af euroland, der hedder Nordrhein-Westfalen eller Holland eller andre dele.
Derfor er der selvfølgelig et problem her, og når ministeren siger, at det her går lige efter bogen, at Grækenland har ret til, men i øvrigt også pligt til, når det opfylder betingelserne, så at træde ind, vil jeg gerne sige, at det er rigtigt.
Men er det ikke et problem, for hvis Grækenland derefter falder tilbage - det er jo det, man kan frygte med højere inflation og med voksende budgetunderskud og gæld - skal man så smide det ud?
Hvordan vil man så reagere inden for euroapparatet, og er det gearet til at banke et land på plads?
Hvis svarene ikke er ganske faste dér, så giver de jo en usikkerhed omkring euroen, der kan være medvirkende til, at den fortsat falder.
Er det ikke trods alt rigtigt?
Peter Skaarup (DF), 1999-12-15:
Jeg vil godt sige tak for svaret fra ministeren og spørge, om ikke ministeren kan bekræfte, at Bornholm er et slags randområde af Danmark og derfor med det tilhørsforhold, Bornholm heldigvis har til Danmark, må have krav på en ordentlig trafikbetjening og vel at mærke en trafikbetjening, der er til at betale. Hvis det er sådan, at man hæver priserne i det omfang, som ministeren vist ikke vil udelukke, ja, så ser det jo meget svært ud, specielt for mennesker, der har erhverv i København og bor på Bornholm eller omvendt og derfor er nødt til at rejse frem og tilbage.
Frank Dahlgaard (UP), 1999-12-15:
Ja, tak, men jeg kan da bekræfte, hvad ministeren siger, at vi har nu i 15-17 år ført en stabiliserende økonomisk politik, og den Poul Nyrup Rasmussen-regering, der kom efter Schlüter-regeringen, har i hovedtræk, heldigvis, videreført den gode, sunde, borgerlige økonomiske politik, og det er en lang periode. Men pointen er vel netop, må jeg sige til økonomiministeren, at det har Grækenland ikke.
De når altså til at opfylde konvergenskriterierne om nogle måneder, og så søger de om optagelse, og så har de ikke bare pligt, men også en ret til at komme ind.
Og så er det, jeg beder ministeren svare på det stillede spørgsmål: Er det, at Grækenland tilslutter sig euroen, noget, der styrker euroen eller svækker euroen?
Sonja Mikkelsen (S), 1999-12-15:
Først skal jeg sige til hr. Jeppe Kofod, og det kan så også være svar til hr. Peter Skaarup, at det hele tiden har været bestræbelsen, siden Folketingets Finansudvalg tog stilling
til, at vi kunne bestille denne hurtigfærge og leje denne hurtigfærge til BornholmsTrafikken, det har hele tiden været regeringens indstilling, at der skulle laves en rammeaftale for økonomien, som styrelsen kunne agere inden for. Desværre har det ikke været muligt i den periode efterfølgende at opnå en aftale med styrelsen om at holde sig inden for den økonomiske ramme, som der var lagt til grund for Finansudvalgets vedtagelse.
Og det har jo i virkeligheden været vores problem, at styrelsen ikke ville acceptere den økonomiske ramme, som Folketingets Finansudvalg havde lagt til grund for beslutningen om at leje hurtigfærgen.
Og man kan så sige, at vi var nået frem til en enighed i september måned, men den nu opståede økonomiske situation her i november måned gør så, at der på nuværende tidspunkt altså ikke er grundlag for at lave en rammeaftale, fordi på nuværende tidspunkt kender vi faktisk ikke de endelige økonomiske rammer.
Det vil vi først gøre, når den budgetrevision, vi er i gang med, er afsluttet, og det forventer jeg som sagt sker inden udgangen af januar år 2000
, hvorefter der efter min bedste vurdering kan træffes umiddelbar beslutning
Og så vil jeg til hr. Peter Skaarup og også til hr. Jeppe Kofod sige omkring hurtigfærgen: Hvis man kan sige, at der er ét sted her i Danmark, hvor det kan være velbegrundet at have en hurtigfærge, så er det efter min bedste overbevisning mellem Ystad og Rønne.
Og derfor har der heller ikke på noget tidspunkt været slinger i regeringen, hos trafikministeren om, at man skulle fremme muligheden for at etablere sig med en hurtigfærge i BornholmsTrafikken på Rønne-Ystad.
Og jeg vil gerne gøre opmærksom på, at konsekvensen af, at man får hurtigfærgen plus Øresundsbroen, er, at man mere end halverer rejsetiden til Bornholm, hvilket er det væsentligste bidrag, vi overhovedet kan give til det bornholmske samfund.
Og så det her spørgsmål: Er Bornholm så så ringe stillet?
Jeg vil sige, at når vi tager hurtigfærgen og Øresundsforbindelsen i betragtning og så i øvrigt sammenligner med, hvordan vores land er skruet sammen i forhold til hovedstaden, hvis det er hovedstaden, der er målepunktet, så tror jeg faktisk, at vi må konstatere, at når vi når frem til næste sommer, så vil folk fra Bornholm være bedre stillet i forhold til at komme til hovedstaden, end man er f.eks. i Thy.
Det er vel sagens kerne.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Man vendte herefter tilbage til dagsordenens punkt 35, der var:
Peter Skaarup (DF), 1999-12-15:
Nu var hr. Jeppe Kofod lige oppe og prøve at hjælpe ministeren med nogle spørgsmål her, og det er vel også meget velbegrundet, for når man taler om hurtigfærger, altså en hurtigere trafikbetjening til Bornholm, var det vel også et minimum at forlange, at når alle andre landsdele får gavn af en hurtigere trafikbetjening på grund af hurtigfærger, f.eks. Århus-Kalundborg, ja, så burde det vel også komme Bornholm til del her mange år efter, at alle andre dele af landet har fået den meget hurtigere trafikbetjening.
Så det burde vel være et mindstemål at forlange.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre trafikministeren svare på, om trafikministeren kan bekræfte, at Bornholm er dårligere stillet rent trafikalt i forhold til andre dele af landet, som hr. Arne Melchior var inde på lidt tidligere.
Og så vil jeg også godt bede trafikministeren bekræfte, at det er sådan, at regeringen så vil prøve at undgå de her takststigninger, som vil blive resultatet efter den 1. februar 2000, hvis ikke ministeren sørger for, at den aftale bliver på en rimelig måde.
Arne Melchior (CD), 1999-12-15:
Jeg siger tak for svaret på mit spørgsmål, men følte ikke, jeg fik et egentlig tilsagn om, at ministeren ville være ekstraordinært hjælpsom over for Bornholm.
Det mener jeg altså at vi har en solidarisk pligt til at være.
Jeg mener ikke, at trafikken til Bornholm støttes i lige så høj grad som trafikken til andre landsdele, der jo også har offentlige tilskud og også skal have det, altså den kollektive trafik.
Jeg må indrømme, at det kunne lyde som et retorisk spørgsmål, men jeg kender ikke selv svaret, og jeg forventer ikke og forlanger på ingen måde, at ministeren skal kende svaret her, men det var måske rart at undersøge, inden forhandlingerne nu skal i gang igen, om det ikke er således, at Bornholm i virkeligheden er underforsynet, når man tager den geografiske beliggenhed med i betragtning, og at der derfor tilkommer Bornholm en meget imødekommende behandling.
Ole Donner (DF), 1999-12-15:
Det er jo tilsyneladende meget svært at få klare svar fra ministeren.
Nu vil jeg stille et meget kort og præcist spørgsmål om den her undersøgelse, der skal finde sted for at udsætte sagen mest muligt.
Tror ministeren, at den redegørelse kommer frem i den nuværende trafikministers periode?
Jeppe Kofod (S), 1999-12-15:
Først vil jeg gerne spørge ministeren, om hun kan bekræfte, at også Trafikministeriet og BornholmsTrafikken var meget indstillet på et indgå en flerårsaftale om Bornholmstrafikkens økonomi i de næste 3 år, og om de budgetvanskeligheder, der er kommet frem her sent i forløbet, har været et forstyrrende element i forhold til den flerårsaftale, som både BornholmsTrafikken og Trafikministeriet ønskede.
Og det andet, jeg vil spørge ministeren om, er, om hun kan bekræfte, at regeringen bl.a. med den aftale, man har lavet omkring hurtigfærgen, vil forbedre trafikbetjeningen af Bornholm, dels ved en markant afkortning af rejsetiden til og fra Bornholm og dels ved en udvidelse af hyppigheden af afgange til og fra Bornholm for derigennem at integrere Bornholm og få Bornholm tættere på det øvrige Danmark.
Er det det, der er regeringens mål?
Det vil jeg gerne have ministerens kommentar til.
Sonja Mikkelsen (S), 1999-12-15:
Først vil jeg sige til hr. Arne Melchior, at Bornholm er
i en ganske særlig geografisk situation
Derfor bliver Bornholm også betjent trafikmæssigt på en ganske særlig måde.
Den trafik, der er lagt til rette for Bornholm, er lagt til rette bl.a. på basis af den rådgivning, der sker fra det lokale bornholmske samfund via deres repræsentation i styrelsen, og der er en meget tæt kontakt med det bornholmske samfund om betjeningen af Bornholm.
Det har der været både tidligere og også i den nuværende situation, og sådan vil det også være i fremtiden.
Der vil altid være en vilje til at finde en løsning på de problemer, der kan være knyttet til betjeningen af Bornholm.
Den er jeg sådan set ikke i tvivl om eksisterer.
Den eksisterer i regeringen, og den eksisterer mig bekendt også her i Folketinget, så det er der ingen grund til at sætte spørgsmålstegn ved.
Til hr. Ole Donner skal jeg prøve en gang til: På nuværende tidspunkt er vi i fuld gang med at afklare, hvad det er for økonomiske vanskeligheder, og hvad der er årsagen til de økonomiske vanskeligheder, der aktuelt er afdækket i BornholmsTrafikken.
Der er på nuværende tidspunkt overhovedet ikke draget nogen som helst konklusioner, eftersom den analyse ikke er færdig.
Og det var så også svar til hr. Peter Skaarup.
Før denne analyse, som vi nu er i gang med omkring den budgetrevision, vi nu er i gang med, er klar, er der ikke, efter min opfattelse, basis for yderligere at drage konklusioner i den her sag.
Peter Skaarup (DF), 1999-12-15:
Det var lidt i forlængelse af det spørgsmål, som hr. Arne Melchior kom med.
Jeg vil godt bede ministeren bekræfte, at det er vigtigt for bornholmerne og også resten af det danske samfund, at man får en ordentlig aftale omkring de trafikale forhold i relation til Bornholm, og det indbefatter jo så også, at der opnås en rammeaftale med styrelsen for BornholmsTrafikken.
Derfor vil jeg godt i forlængelse af det også spørge, hvornår man regner med at have afsluttet de drøftelser, man har i gang i øjeblikket.
Jeg kan forstå, at man har et konsulentfirma til at undersøge nogle ting.
Hvornår regner man med at have afsluttet drøftelserne og resultaterne omkring det konsulentfirmas arbejde, og hvornår regner man med at have en rammeaftale med BornholmsTrafikken klar?
Det må dog være et rimeligt forlangende for bornholmerne at få svar på, hvornår man har ordnede og sikrede forhold omkring den trafik, der går til og fra Bornholm.
Ole Donner (DF), 1999-12-15:
Jeg bliver nødt til at spørge ministeren endnu en gang.
Jeg beder bare, om ministeren vil bekræfte, at der ikke ligger nogen notater på det her i Trafikministeriet.
Arne Melchior (CD), 1999-12-15:
Kunne ministeren benytte lejligheden til at bekræfte, at også hun finder, at Bornholm geografisk har en helt anden situation end nogen anden landsdel, og at der derfor fra ministerens side vil blive gjort ekstraordinære foranstaltninger, hjælpsomme foranstaltninger til at bringe en for Bornholm rimelig aftale i hus.
Sonja Mikkelsen (S), 1999-12-15:
Jeg vil kun sige til hr. Ole Donner som svar, at det, jeg er blevet bedt om at svare på i det her spørgsmål, er spørgsmålet om den budgetusikkerhed, der er opstået i forbindelse med Bornholmstrafikken.
Den har vi taget fat på at få afdækket med henblik på at bringe sikkerhed.
Og det er det, ministeren bestræber sig på i denne sag.
Ole Donner (DF), 1999-12-15:
Nu fik jeg jo ikke det svar før ved det foregående spørgsmål
fra ministeren.
Men ministeren blandede jo selv det hele sammen i én pærevælling ved besvarelsen af det første spørgsmål.
Men det skal jeg komme tilbage til senere.
Men jeg vil godt spørge, om ministeren er tilfreds med de fragtmuligheder, der er til Bornholm, altså f.eks. om mulighederne for at få fragt til og fra Bornholm lørdag-søndag.
Og så vil jeg gerne gentage mit spørgsmål, for det er jo åbenbart det her med fragten og det med taksterne, der har været årsag til al det her.
Nu forstår jeg så, at man har
ekstern bistand til at lave en rapport, som man så kan tage stilling til
Det svarer nogenlunde til den advokatundersøgelse, som man satte i gang omkring Combus for ligesom at få udskudt tingene lidt.
Men jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren kan bekræfte, at der ikke i Trafikministeriet findes notater eller referater, der går på de ting, jeg har nævnt her.
Sonja Mikkelsen (S), 1999-12-15:
Her er der spurgt til, om jeg vil redegøre for, hvorfor det ikke har været muligt at opnå en rammeaftale med styrelsen for BornholmsTrafikken.
Til det kan jeg svare, at efter langvarige forhandlinger blev der i september 1999 opnået enighed mellem styrelsen og Trafikministeriet om at lægge de på forslag til finanslov 2000 udmeldte økonomiske rammer til grund for en rammeaftale for årene 2000-2002 inklusive, dog med det forbehold, at der skulle findes finansiering til i alt ca. 30 mio. kr. for årene 2001-2002 under ét.
Som jeg omtalte i mit svar på S 751, viste det sig sent i forløbet, at BornholmsTrafikkens forslag til budget indeholdt nettooverskridelser på i størrelsesordenen 120-130 mio. kr. for årene 2000-2002 i forhold til forslag til finanslov 2000.
Med den opståede usikkerhed om BornholmsTrafikkens økonomi er der for nærværende ikke grundlag for at indgå en rammeaftale.
Ole Donner (DF), 1999-12-15:
Så vil det altså sige, at ministeren kan bekræfte, at der ikke nogen findes notater i Trafikministeriet om denne her sag.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Sonja Mikkelsen (S), 1999-12-15:
Jeg vil blot sige til hr. Donner, at jeg finder det fuldstændig urimeligt, at man her i Folketingssalen begynder at drøfte enkeltpersoners ansættelsesforhold i Trafikministeriet.
Hans Christian Schmidt (V), 1999-12-15:
Det er jo sådan set interessant nu at høre fra Enhedslistens hr. Søren Kolstrup, at det er et skridt i den rigtige retning.
Forslaget gør jo netop det, at det straffer dem, som bruger blyfri materialer til f.eks. indmaden i en haveslange.
Er det det, hr. Søren Kolstrup har kæmpet for, og er det det, man skal måle Enhedslistens succes på?
Jeg synes også, det kunne være rart, hvis skatteministeren herfra vil tilkendegive, at hvis det er sådan, uanset hvad vi taler om, at man laver en indsamlingsordning eller aftaler at gøre det, så har man chance for at blive fritaget efter det ændringsforslag, som jeg forstår kan stilles inden 1. marts 2000.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-12-15:
Det er kun for klarhedens skyld, fordi hr. Thor Pedersen ikke fik fat i mit spørgsmål fra tidligere, nemlig om Venstre skal forstås som værende forligspartner i aftalen om politiets vilkår.
Jeg har forstået, at Venstres retsordfører har sagt, at det, der sker her, kun er et lapperi og ikke tilstrækkeligt sikrer politiet de ressourcer, der skal til for at løse de forskellige opgaver.
Derfor er vi selvfølgelig i Dansk Folkeparti meget interesserede i at vide, om Venstre har mulighed for efter et folketingsvalg at forbedre denne her aftale eller det har deponeret retten til at vurdere, om der skal ske ændringer for politiet, hos de partier, der i virkeligheden i første omgang indgik denne her aftale?