runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2004-05-28:
Jamen altså jeg ved ikke rigtigt, hvoraf det skulle fremgå, at SF mener, det er et problem, at der er indkomstforskelle i samfundet.
Det har der altid været, og det vil der altid være.
Jeg kan ikke forestille mig andet, end at der altid vil være indkomstforskelle.
Og der er vi forskellige.
Måske ikke forskellige i menneskesyn, for nu at replicere på det, men så har vi et forskelligt holdningsmæssigt udgangspunkt for, hvordan samfundet skal indrettes.
Det er fuldstændig korrekt, som hr. Lars Barfoed siger, at hvis vores forslag bliver gennemført, så er der nogen, der får en indkomstfremgang som pensionister.
Det er sådan set også det, der er hele pointen i det.
Det var polemisk sagt, for hr. Lars Barfoed mener vel givetvis, at de ville få mere som pensionister, end de har fået igennem livet.
Det, der er pointen, er, at hvis man i en periode - og det er der f.eks. mange bygningshåndværkere, der er - er ledig i lange perioder, så bliver der ikke sparet op.
Det bliver man så straffet for, fordi man tilfældigvis udfører en opgave for samfundet, samtidig med vi indretter et dagpengesystem, der gør, at det er utrolig let at fyre folk.
Dermed mister de netop en opsparingsordning.
Det mener vi sådan set ikke er rimeligt.
Derfor mener vi, at der skal laves en eller anden form for dækning. Så er der folk, der bliver knoklet ned af dårligt arbejdsmiljø.
Det er sådan set ikke deres skyld.
Det er sådan set, fordi vi har en for slap arbejdsmiljølovgivning.
Er det rimeligt, at de skal straffes for det? Nej, det synes vi ikke.
Lars Barfoed (KF), 2004-05-28:
Er hr. Ole Sohn ikke enig i, at de personer, der er omfattet af det forslag, vi her drøfter, så ville opleve en indtægtsfremgang, når de kommer over i pensionistalderen, hvis det her forslag blev vedtaget, fordi de så lige pludselig ville få nogle ydelser fra deres opsparede arbejdsmarkedspension, hvor de før kun fik overførselsindkomst?
Og er det ikke et problem?
Eller er det o.k.? Så vil jeg også gerne spørge: Hvorfor er det et problem set med SF's øjne, at der er en indkomstforskel, når man er i pensionistalderen, men ikke et problem at en endnu større indkomstforskel er til stede før pensionistalderen?
Ole Sohn (SF), 2004-05-28:
For det første er jeg nødt til at gentage, at ønsket om at få dækket de grupper, som er midlertidigt eller permanent marginaliseret på arbejdsmarkedet, af en pensionsordning ikke er noget, SF har opfundet.
Det er sådan set noget, LO har opfundet.
Det var en forudsætning, da man startede arbejdsmarkedspensionsordningerne.
Så det er helt naturligt, at de folk, som ikke er på arbejdsmarkedet, bliver sikret.
Det var sådan set hele ideen med arbejdsmarkedspension.
Hr. Flemming Oppfeldt er selvfølgelig undskyldt for, at han ikke kender baggrunden for arbejdsmarkedspensionens opbygning.
Men sådan hænger det altså sammen.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-05-28:
Jeg spurgte: Hvad med de selvstændige, og hvad med dem, der ikke er dækket af en arbejdsmarkedspension, for der er jo stadig folk, der ikke er dækket af en arbejdsmarkedspension?
Nu siger SF, at forslaget skal forstås sådan, at selv hvis man ikke er dækket, selv hvis man ikke har tegnet forsikring, sikrer SF's forslag, at til allersidst kommer alle på arbejdsmarkedspensionsniveau, uanset om de har indbetalt til ordningen eller ej.
Det, der er Venstres pointe, er, at de, der i dag indbetaler til deres arbejdsmarkedspension som en del af deres overenskomst, da også skal have en gevinst ud af det.
Det andet er da at se ned på dem, der har lavet de overenskomster ude på arbejdsmarkedet igennem 1990'erne.
Alle de, der lægger 10 pct. til side, vil jo blive straffet i forhold til dem, der ikke har lagt 10 pct. til side.
Det her forslag koster 4 mia. kr., som skal kræves op i skat af alle.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-05-28:
Vi Kristendemokrater er naturligvis ikke utilfredse med barselorloven, sådan som den er nu.
Vi har stemt for den, og vi har ønsket den, længe før regeringen opfandt den, så det er helt klart, at vi er glade for den.
Men når det nu gælder forslaget her og de 40 dage, er det jo faktisk sådan, at forældrene kan vælge den fulde barselorlov, og så er der jo ikke nogen reduktion.
Det er et bevidst valg, hvis man vælger noget andet, er det ikke rigtigt forstået?
Ole Sohn (SF), 2004-05-28:
Jeg vil lige starte med at sige til Venstres ordfører, at fordi jeg blev så overrasket over Venstres ordførertale, noterede jeg faktisk lidt af talen ned. Jeg indrømmer, at udlægningen af minimalstatstalen og statsministerens ørefigen til hr. Flemming Oppfeldt er min egen konklusion af hr. Flemming Oppfeldts indlæg, og den står selvfølgelig fuldstændig for min egen regning.
Men så sagde
Venstre, at folk kan jo bare spare op!
Jeg går ud fra, at hr. Flemming Oppfeldt er af den opfattelse, af når man er på overførselsindkomst, er der ikke synderlig meget at spare op af, hvis man også skal have tilværelsen i dagligdagen til at hænge sammen, så derfor er der behov for en udligning.
Jeg vil i øvrigt sige, at vi har intet imod at udvide forslaget, hvis vi har glemt nogle grupper, som burde tages med.
Men det er klart, at vil man medvirke til, at der også sker noget for de selvstændige, så gerne for min skyld, for der er faktisk mange små selvstændige næringsdrivende, som har utrolig store problemer med at få deres økonomi til hænge sammen, specielt når de når pensionsalderen, så det er sådan set en relevant problemstilling, hr. Flemming Oppfeldt rejser.
Lotte Bundsgaard (S), 2004-05-28:
Det er jo smukt at høre socialministeren sige, at det er vigtigt, at familierne har frihed og fleksibilitet.
Tidligere hørte jeg socialministeren sige, at det kunne være godt, at man havde omsorgsdage, hvor man havde ret til at være hos sine børn, hvis de var syge.
Socialministeren illustrerer endnu en gang alle de flotte holdninger, som jeg faktisk tror socialministeren har, men som der, når det kommer til stykket, ikke kommer reel handling bag.
Hvad er det, vi foreslår?
Jo, vi siger, at den nuværende barselorlovsordning er fin, lad os blive ved med at have den, men vi vil gerne have, at man har to andre valgmuligheder.
Altså at man kan sige: Jeg tager en lidt kortere barselorlov, men så er jeg sikker på, at jeg har et antal omsorgsdage, når mine børn har brug for mig. I dag er det jo sådan, at hvis jeg f.eks. skifter arbejde, og den nye arbejdsgiver ikke synes, det er en god idé, så har jeg spildt en stor del af min barsel.
Vi siger, at vi faktisk mener noget med, at mor og far skal kunne have et aktivt arbejdsliv, men vi skal kunne være der, når vores børn har behov for det.
Socialministeren siger lidt det samme, men når det kommer til handling, så er der ikke nogen.
Hvordan vil socialministeren gennemføre de omsorgsdage, som socialministeren tidligere har talt om?
Flemming Oppfeldt (V), 2004-05-28:
Vi vil ikke udsætte forældrene for, at arbejdsmarkedet presser dem til en ordning, hvor de skal give afkald på 40 dage, for det er simpelt hen et for dårligt valg.
Lotte Bundsgaard (S), 2004-05-28:
Når jeg hører hr. Lars Barfoeds tale, virker det, som om han ligesom mange andre i dette Folketing bekymrer sig om børnefamiliernes vilkår, men også godt ved, at det ikke er sådan, at vi bare kan smide milliarder efter børnefamilierne eller give dem fri hele tiden, men at vi hele tiden skal finde en balance. Synes hr. Lars Barfoed ikke, at det er lidt problematisk, at socialministeren i februar måned meldte ud med nogle ret spændende og gode forslag, at man nedsatte det her udvalg, og at beskæftigelsesministeren sagde: I starten af sommeren kommer vi med noget, og at det nu lige pludselig er blevet sådan, at vi ikke rigtig ved, hvornår man barsler med noget. Synes hr. Lars Barfoed, som garanteret også har et bankende hjerte for børnene i vores land, ikke, at regeringen skal til at oppe sig og komme med nogle udspil på det her område og ikke kun have smuk retorik om, at børnefamilierne skal have det bedre?
Flemming Oppfeldt (V), 2004-05-28:
Det foreslås, at hvis man gør noget, skal man give afkald på et gode, i dette tilfælde helt konkret afkald på helt op til 40 dage, og det vil vi ikke være med til.
Det var et rungende nej, der var kun et måske fra Socialdemokratiet, det var alt, hvad der kom ud af det.
Tværtimod fremhævede jeg, at samfundet har et ansvar for, at når folk bliver ældre, har de et rimeligt leveniveau, og jeg fremhævede også de ordninger, der er lavet.
Når jeg ser på SF's forslag og på de præmisser, der ligger i SF's forslag, vil jeg spørge SF: Man har lavet et forslag, som siger, at når der er arbejdsmarkedspensioner for folk på arbejdsmarkedet, skal de, der er på overførselsindkomst, op på arbejdsmarkedspensionsniveauet.
Hvorfor har man ikke taget andre grupper med?
Hvorfor er de selvstændige ikke omfattet af forslaget, og hvorfor er de grupper, der ikke er omfattet af arbejdsmarkedspensioner, ikke omfattet af forslaget?
Hvad er forklaringen på det?
Lars Barfoed (KF), 2004-05-28:
Jeg kan ikke sige, at jeg er bekymret overhovedet.
Jeg er sikker på, at regeringen nok skal komme frem med nogle gode og velgennemarbejdede forslag. Og når man kigger ud ad vinduet, så kan man konstatere, at det jo ikke er blevet sommer endnu, så der er stadig væk tid.
Så nej, jeg er ikke bekymret.
Jeg kan i hvert fald sige så meget, at det ikke er nogen
syltekrukke, det er et aktivt arbejdende udvalg
Men hvornår man vil komme med nogle forslag fra udvalgets side, og hvilke forslag der vil komme tror jeg nok at jeg vil overlade til regeringen at komme med nogle udmeldinger om, når regeringen finder det passende.
Lotte Bundsgaard (S), 2004-05-28:
Jeg vil godt starte med at sige mange tak til hr. Lars Barfoed for den positive indgangsvinkel til forslaget.
Men jeg vil sige, jeg er glad for, at Det Konservative Folkeparti tilslutter sig tankerne. Men jeg vil også gerne stille et spørgsmål.
Det her børnefamilieudvalg, som regeringen har nedsat,
er vi jo mange, der sådan går og tripper efter at høre fra, for hver gang vi kommer med nogle gode forslag, så bliver det afvist, fordi man har det her børnefamilieudvalg, hvor man sidder og diskuterer og diskuterer. Tidligere på dagen fortalte socialministeren, at nu havde hun fremlagt sine ting, så nu kunne hun kun vente på, at resten af ministrene også gjorde sig færdige.
Er det sådan, at den konservative ordfører ved lidt mere, end vi andre ved, om, hvornår regeringen kommer med sit udspil, eller vurderer den konservative ordfører, ligesom jeg nogle gange er tilbøjelig til, at det blot er en syltekrukke, som vi ikke skal forvente os så meget af?
Lars Barfoed (KF), 2004-05-28:
For Det Konservative Folkeparti er det vigtigt, at vi løbende arbejder med, hvordan vi kan sikre mere fleksible vilkår for børnefamilierne.
Det er jo ikke noget, vi som politikere kan regulere for folk.
Udgangspunktet er jo, at familierne må indrette sig på den måde, der nu er bedst for dem, og det kan jo være meget forskelligt fra familie til familie, hvilke valg man skal træffe, og hvordan man skal indrette sig.
I sidste ende er det jo også et valg, at man beslutter, at begge skal have et fuldtidsarbejde.
Man kunne eksempelvis vælge anderledes i de år, hvor børnene er små.
Med andre ord skal vi politikere jo ikke leve folks liv for dem.
På den anden side er det selvfølgelig sådan, at vi kan regulere nogle af de rammevilkår, inden for hvilke børnefamilierne kan vælge, og der er barselorloven jo et af de rammevilkår.
Denne regering har gennemført en længere barselorlov og en betydelig mere fleksibel barselorlov.
Og det er der, når vi ser, hvordan familierne har valgt, mange, der har været glade for.
Men man må da hele tiden spørge sig selv, om vi kunne gøre det bedre, om der er andre områder, hvor vi kunne sikre
en større fleksibilitet, bedre og flere valgmuligheder for familierne.
Og i den forbindelse ser vi da med sympati på det forslag, som er stillet her.
Så Det Konservative Folkeparti har egentlig som udgangspunkt sympati for det her forslag.
Men det er jo også en kompliceret sag.
For det første er barselorloven kompliceret i forvejen, og man kan sige, at vi med det her så gør det endnu mere kompliceret, hvis vi gennemfører det på denne her måde.
Så er der også den problemstilling i det, at omsorgsdage jo normalt er overenskomststof, og her lægger man altså op til, at det skal være lovstof.
Så vi begynder at lovgive om omsorgsdage, som i forvejen er reguleret af overenskomster.
Er det nu fornuftigt at gøre det?
Der synes vi nok, at man burde tage nogle drøftelser med arbejdsmarkedets parter for at finde nogle løsninger på det her, i stedet for at vi bare giver os til at lovgive om det.
Så vi kan ikke på nuværende tidspunkt sige ja til forslaget, og derfor må vi så selvfølgelig afvise det.
Bent Bøgsted (DF), 2004-05-28:
Jeg tror, vi måske er inde på en række spørgsmål, som jeg mener, at fru Margrete Vestager bør sende til ministeren.
Margrethe Vestager (RV), 2004-05-28:
Jeg synes, der i behandlingen af det her beslutningsforslag er så stor uklarhed om den eksisterende ordning, at det ville være meget hensigtsmæssigt, hvis ministeren ville bekræfte, at man ikke har en rettighed i forhold til at bruge udskudt barsel, men at det er en mulighed, som man har efter aftale med arbejdsgiveren, for det, som er det principielle, som vi diskuterer i dag, er, om man vil have fulde muligheder, eller om man vil opgive 40 dages muligheder for til gengæld at få nogle håndfaste rettigheder.
Jeg synes, det ødelægger vores diskussion lidt, at der tilsyneladende er usikkerhed om det her moment.
Jeg synes, det er ved at blive rigtig interessant nu, for nu er vi ved at finde ud af, hvornår forældre skal beskyttes mod at træffe et valg, og hvornår forældre skal tilskyndes til at træffe et valg.
Vi står i en situation, hvor ministeren mener, at det er fuldstændig ligetil for forældre at aftale brugen af omsorgsdage med arbejdsgiveren, mens Venstres ordfører mener, at det er for hårdt for familierne at skulle vælge enten den eksisterende ordning, som er fuldstændig uantastet, eller andre ordninger, der giver ret til omsorgsdage.
Vi kan jo nok blive enige om, at der er forskel på at have en rettighed og på at have en mulighed. Kan vi få et klart svar på det fra hr. Flemming Oppfeldt?
Bent Bøgsted (DF), 2004-05-28:
Jamen nu kan jeg forstå på fru Lotte Bundsgaard, at det egentlig er en helt anden problemstilling, der skal ind og ses på.
For hvis man skal til at ændre på barselorloven, som den er i dag, og lave den om til omsorgsdage, så forstår jeg så nu, at fru Lotte Bundsgaard gerne vil have omsorgsdagene helt koblet fra barselorloven, at de skal stå helt for sig selv og ikke være koblet sammen, og det mener jeg er en helt anden problemstilling.
Jamen der ligger jo netop i barselorloven, at forældrene kan holde en del af barselorloven, når barnet er sygt.
Når de tager barselorloven, skal de jo bare sige til arbejdsgiveren: Vi vil gerne udskyde f.eks. 8 uger eller 13 uger til senere brug, og vi vil gerne bruge dem i forbindelse med barnets sygdom.
Så har forældrene jo den ret til at tage dem.
Det er det, der ligger i det. Det er muligt, at der ikke er oplysning nok ude om det.
Vi vil da selvfølgelig bede ministeren om at se på, om det er, fordi der mangler oplysninger om, hvordan det kan bruges, eller hvad det er, der kan være årsag til, at fru Lotte Bundsgaard har den opfattelse, at forældrene ikke er klar over, at den mulighed er til stede.
Det er jeg da næsten sikker på at ministeren er klar til at se på.
Lotte Bundsgaard (S), 2004-05-28:
Jeg vil godt have hr. Bent Bøgsted til at bekræfte, at selv om beslutningsforslaget her blev vedtaget, ville den nuværende ordning stå helt uberørt.
Man ville bare kunne vælge noget andet, men den gældende ordning ville stå helt uberørt.
Derudover vil jeg sige, at det lyder meget smukt, når hr. Bent Bøgsted siger, at det er forældrene selv, der suverænt skal afgøre, hvordan de vil planlægge barselorloven og en eventuel udskydelse af den, og det er jo netop det, vi også mener, forældrene skal have ret til.
I dag er det jo sådan, at hvis man har en dårlig arbejdsgiver, der siger: Du kan godt udskyde noget, men du kan ikke være sikker på, at du kan få det som omsorgsdage - ja, så kan man ikke være sikker på at få det.
I dag er det også sådan, at hvis man f.eks. bliver ledig og får et nyt job, kan man ikke være sikker på, at man har ret til omsorgsdage, og hvorfor vil Dansk Folkeparti ikke være med til at give forældrene den ret?
Er det arbejdsgiveren, der er den vigtigste i samfundet, eller er det børnene, der er det vigtigste i samfundet?
Jeg synes, at Dansk Folkeparti skal sige det højt, for det er jo rimeligt nok.
Hvis man mener, at det er arbejdsgiverne, der er det vigtigste, så skal man bare sige det, som det er.
Så er jeg ligeglad med, om vi kalder dem den ene eller den anden eller den tredje slags dage.
Det, der er afgørende for mig, er, at når vores børn har brug for det, så skal vi kunne være der.
Bent Bøgsted (DF), 2004-05-28:
Dansk Folkeparti synes, vi har en rigtig god barselorlovsordning.
Den er meget fleksibel, det er forældrene selv, der suverænt afgør, hvem der skal have barselorlov, og hvordan den skal planlægges, og den ordning har Dansk Folkeparti ikke i sinde at ændre ved at lave en del af dagene om til omsorgsdage. Jeg kan konstatere, at dengang vi forhandlede barselorloven, var Socialdemokratiet stærke modstandere af den barselorlov, vi har nu, og det er selvfølgelig også derfor, at de ikke har de store bekymringer ved at lave om på den.
Dansk Folkeparti har som sådan intet imod omsorgsdage, for de kan være udmærkede for forældrene, men Socialdemokratiet tænker tilsyneladende ikke på, at det kan være forbundet med meget besvær at administrere dem på den måde, der lægges op til i beslutningsforslaget.
I praksis kan det faktisk blive umuligt at planlægge arbejdet, hvis dagene laves om til omsorgsdage, og det vil også blive vanskeligt for forældrene at afgøre, om de skal vælge den ene frem for den anden af de ordninger, der lægges op til. Så kan jeg ikke lade være med at sige, at når det allerede nu er indbygget i ordningen, at forældrene kan afholde den udskudte barselorlov i forbindelse med barnets sygdom, vil Socialdemokratiet vel egentlig bare gerne have, at de dage, forældrene tager i forbindelse med barnets sygdom, skal kaldes noget andet; de skal kaldes omsorgsdage i stedet for barselorlov. I dag er der mulighed for at benytte en fleksibel ordning; man kan holde orloven drypvis, faktisk helt ned på timebasis.
Det eneste krav er, at man skal aftale det med arbejdsgiveren, for at arbejdet kan planlægges, for det vil selvfølgelig være svært for en arbejdsgiver at stå i en situation, hvor man lige pludselig får at vide: Nu holder vi altså orlov.
Det skal selvfølgelig aftales.
De bliver bare kaldt noget andet, så derfor kan jeg ikke se nogen grund til at ændre barselorloven ved at trække nogle dage ud og kalde dem noget andet, og derfor kan vi heller ikke støtte forslaget.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-05-28:
Jeg kan bekræfte den fremstilling, hr. Bent Bøgsted giver.
Efter den ordning, vi har nu, kan man afholde orloven på én gang, eller man kan fordele den over nogle forskellige tidsrum, men det skal selvfølgelig varsles i god tid, og man har selvfølgelig også mulighed for efter aftale med arbejdsgiveren at afholde orloven fleksibelt, f.eks. ved barnets sygdom.
Man har nogle bestemte rettigheder, det kan jeg fuldt ud bekræfte.
Men Venstres hovedsynspunkt er, at vi synes, det er en meget blodig pris, børnefamilierne kommer til at betale, hvis de skal give afkald på helt op til 40 dage for at få noget, der i virkeligheden er et aftalestof på arbejdsmarkedet.
Bent Bøgsted (DF), 2004-05-28:
Nu kan det selvfølgelig være lidt svært for hr. Flemming Oppfeldt, for han var jo ikke med til forhandlingerne.
Det vil sige, at de 8-13 uger, man udskyder, kan man egentlig afholde helt ned på timebasis og gøre brug af dem, når barnet er sygt.
Sådan er reglerne i dag, og det, som forslaget her egentlig går ud på, er, at Socialdemokratiet ønsker, at forældrene kan sige til arbejdsgiverne, at nu holder de orloven drypvis, frem for at det af hensyn til arbejdets tilrettelæggelse skal være aftalt med arbejdsgiveren, sådan som reglerne er nu.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-05-28:
Jeg synes, det er noget bragesnak fra Det Radikale Venstre.
Vi har en barselorlovsordning på 230 dage, og den ønsker vi opretholdt uændret.
Vi ønsker ikke at bryde ind i arbejdsmarkedets aftalegrundlag, så hvis man vil have ret til nogle omsorgsdage, er det altså ifølge den danske model ude på arbejdsmarkedet, man aftaler det.
Venstre går ind for, at den barselorlovsordning, som er gennemført af regeringen, ikke bliver angrebet af oppositionen på denne måde, hvor man skærer den ene skive af efter den anden.
Margrethe Vestager (RV), 2004-05-28:
Jeg kan altså konkludere, at hr. Flemming Oppfeldt ikke kan kende forskel på en rettighed og en mulighed.
Kan Venstres ordfører ikke forholde sig til det helt principielle, nemlig forskellen på at have en mulighed, som man kan sige nej til, og at have den rettighed, at man kan sige: Jeg er altså nødt til at blive hjemme hos mit barn, for mit barn har brug for mig, og det er der ingen der kan forbyde mig?
Lotte Bundsgaard (S), 2004-05-28:
Hr. Bent Bøgsted bekræftede, at man skal aftale det med arbejdsgiveren.
Kan hr. Bent Bøgsted også bekræfte, at hvis jeg nu er ansat på Danfoss, og de så skærer ned, og jeg bliver fyret og får et arbejde på en anden sønderjysk virksomhed, så har jeg ikke krav på at tage min udskudte barsel med?
Så er det altså sådan, som jeg sagde, at jeg vil udskyde en del af barselorloven, for at jeg kan bruge den, når min søn eller min datter bliver syge eller de har behov for, at jeg er der, men hvis jeg så er blevet nødt til skifte job, så forsvinder den rettighed.
Hvorfor vil Dansk Folkeparti ikke være med til at sikre den ret?
Det er i dag med den nuværende barselorlov ikke en ret.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-05-28:
En række af de overførselsindkomster her er jo omfattet af ATP.
Det gælder bl.a. aktiveringsydelse, dagpenge, uddannelsesgodtgørelse, sygedagpenge, kontanthjælp, revalidering og tabt arbejdsfortjeneste ved pasning af handicappet barn.
Jeg kan fortsætte og tage en lang liste.
Jeg har bare vendt mig, og Venstre har vendt sig imod, at man laver en ethundrede procents udligning, for så er det jo hip som hap; så er det et signal til alle dem, der bygger arbejdsmarkedspensioner op derude nu, om, at det jo egentlig er ligegyldigt: Hvis I ikke gør det, så sørger vi også for jer.
Det kan da ikke være Kristendemokraternes synspunkt, at lige meget hvordan man opfører sig, så kommer vi som stat bagefter og redder alle.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-05-28:
Vi tror ikke, det er den rigtige måde at gøre tingene på, men det kan forhåbentlig være med til at sætte gang i debatten, så vi kan begynde at arbejde hen imod at få kulegravet hele dette område, for det trænger virkelig til at blive kigget på.
Vi kan i samme forbindelse diskutere, hvorvidt folkepensionen skal være så ensartet, som den er i dag, og en væsentlig ting at diskutere, når vi nu behandler dette spørgsmål, er satspuljen.
Hvad med den gruppe, som på forhånd kommer til at halte bagefter, når det gælder pensionsordninger?
Det er den gruppe, det også går ud over, når det gælder satspuljemidlerne, og det er noget, som jeg sådan set også synes, det er vigtigt at diskutere. Vi vil meget gerne være med til en kulegravning af hele området, så der kan blive skabt ikke lighed, men i hvert fald en ensartethed, så alle helt tydeligt er klar over, hvad de kan forvente.
Men det løser ikke problemet fuldstændig, det vil kun være en lille lappeløsning, og vi er ikke engang sikre på, at det er den rigtige løsning, så derfor kan vi altså ikke støtte forslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2004-05-28:
Jeg kan da selvfølgelig bekræfte det, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil sagde om LO.
Det skal der da ikke være tvivl om, for jeg er sikker på, at fru Pernille Rosenkrantz-Theil har slået det op og tjekket lige nøjagtig datoen for, hvornår der kom nogle henvendelser.
Det er der ingen tvivl om.
Så er der det her med at gå ud og sikre, at alle har minimum 12.500 kr. - eller 12.800 kr. - om måneden før skat.
Så er vi inde på det, som vi før har snakket om, som der før har været fremsat forslag om, nemlig borgerløn.
Uanset hvordan og hvorledes man selv forholder sig, og hvad man gør, og hvad man vil, og hvad man ikke vil.