runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Buksti (S), 2000-05-17:
Til besvarelsen af spørgsmålet har jeg indhentet en udtalelse
fra rigspolitiet, som spørgsmålet jo henhører under.
Rigspolitiet oplyser følgende: I forbindelse med tilrettelæggelsen af forsøgsprojektet med automatisk hastighedskontrol blev det besluttet alene at inddrage nordisk registrerede køretøjer, idet en eksisterende samarbejdsaftale mellem de nordiske politimyndigheder kunne anvendes i forbindelse med forsøget.
efterforskes således af de pågældende nordiske landes politi, der returnerer de indhentede oplysninger til dansk politi.
Herefter udstedes der i givet fald dansk bødeforlæg til de omhandlede køretøjers førere.
Baggrunden for ikke at inddrage andre udenlandsk registrerede køretøjer end nordiske har dels været af ressourcemæssige årsager, dels har der allerede eksisteret en praksis i andre europæiske lande med automatisk hastighedskontrol, f.eks. Tyskland, Holland og Belgien.
Fra disse lande modtager dansk politi således ikke sager
med anmodning om identifikation af førere af køretøjer, der er fotograferet i forbindelse med en færdselsforseelse.
I forsøgsperioden fra den 1. april 1999 til den 1. april 2000 er førere af køretøjer, som er hjemmehørende i andre lande end de nordiske, således ikke blevet retsforfulgt.
Der er i denne periode sket henlæggelse af 841 sager med udenlandske, ikkenordiske køretøjer, idet det oplyses, at der i alt i perioden er optaget 105.036 rapporter.
Endvidere henlægges et mindre antal sager vedrørende udlejningskøretøjer med udenlandske, ikkenordiske førere.
Det har ikke været muligt inden for svarfristen at opgøre antallet af disse sager.
Kristian Jensen (V), 2000-05-17:
Der har været meget snak om, at man nu fra regeringens side ønsker at udvide brugen af fotofartfælder, og i den forbindelse har jeg prøvet lidt at undersøge virkningen af dem, og hvordan de bruges i dag.
Og med et meget nedslående resultat.
Det viser sig nemlig, at politiet smider en del af de fotograferede fartsynderes fotografier væk, fordi det ikke er muligt at indkræve bøden.
Enten på grund af, at det er udenlandske biler, som man ikke kan komme i kontakt med, fordi der mangler nummerplader, fordi det er en motorcykel, eller fordi føreren måske har maskeret sig med solbriller og kasket ned i panden - eller at man på anden måde ikke kan se, hvem der sidder i bilen.
For at få klarhed over, hvordan det her virker, er mit spørgsmål derfor: Hvor stor en del af fartsynderne, der bliver fotograferet, bliver man nødt til at kassere og smide væk, så de altså slipper for at få en bøde?
Frank Aaen (EL), 2000-05-17:
Jeg påstår jo heller ikke, at fru Marianne Jelved er gift med Mogens Glistrup, bare fordi de begge to siger ja til euroen.
Så det tror jeg man skal passe lidt på med.
Men så til spørgsmålet, om vi bare støtter almindelige kapitalbevægelser, eller hvad vi vil gøre ved dem: Det har vi jo sagt utallige gange til regeringen.
Vi ønsker et samarbejde på valutaområdet, som vi havde det, da det i sin tid var EMS'en, hvorigennem alle valutaer havde samarbejde i Vesteuropa.
Man kunne tilpasse valutaernes værdi, hvis der var brug for det, for det er der faktisk brug for, ligesom når kronen engang imellem er blevet mindre værd end D-marken.
Engang var kronen mindre værd end den svenske krone, nu er den mere værd end den svenske krone, så der er da faktisk brug for, at valutakurser kan tilpasse sig hinanden afhængigt af den økonomiske udvikling i de enkelte lande.
Og det var det, EMS-samarbejdet gik ud på
, ligesom dengang vi havde Bretton Woods-valutasamarbejdet.
De to perioder, hvor der er den største økonomiske fremgang i hele verden, er de perioder, hvor vi har haft de samarbejder, EMS'en og Bretton Woods.
De to samarbejder døde, dels da USA havde brug for at få finansieret Vietnamkrigen ved bare at sprøjte dollar ud på verdensmarkedet, dels senere Bretton Woods.
Da EMS'en troede, den var blevet til en euro, brød EMS'en sammen.
Og det er lige præcis det, der er ved at ske igen.
Nu laver man en euro, og vi ved, at den desværre vil bryde sammen på et tidspunkt.
Det er derfor, det er en dårlig idé at være med i den.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-05-17:
Kun et enkelt spørgsmål til økonomiministeren: Skulle vi betragte det som en invitation til finanslovforhandlingerne, eller skal den stadig væk komme fra finansministeren?
Marianne Jelved (RV), 2000-05-17:
Jeg kan ikke bare mig for at kvittere for den ros, der er kommet fra hr. Frank Dahlgaard, fra Dansk Folkeparti, fra SF, fra Kristeligt Folkeparti, fra Enhedslisten og Frihed 2000,
rosen til den økonomiske politik, der er ført i mere end 18 år i Danmark.
Det er meget, meget smukt, og jeg er meget glad for, at der fra disse partier, som jeg har svært ved at se, hvad der i øvrigt skulle binde sammen, er sådan en stærk ros til den stærke danske krone.
Derfor går jeg ud fra, at de partier også støtter regeringens politik, når vi nu skal have finansloven vedtaget næste gang, når vi skal have aktstykket for kommuneforhandlinger igennem Finansudvalget osv., for det er jo alt sammen brikker i en kontinuerlig, fremadskridende, stabilitetsorienteret økonomisk politik, som ligger bagved den stærke krone, og som er årsagen til den stærke krone.
Så nu har jeg fået en række udmærkede alliancepartnere i Folketinget, hvilket jeg meget gerne vil benytte lejligheden til at kvittere for.
Jeg kan også notere mig, at disse udmærkede partier og alliancepartnere stadig væk skylder et svar på, hvordan vi bærer os ad med i Europa og i Danmark at styre de negative effekter af kapitalkræfterne.
Jeg forstår meget vel hr. Frank Dahlgaards synspunkter som konservativ, men jeg har meget svært ved at forstå Enhedslistens synspunkter.
Så er det sagt.
For en ordens skyld skal jeg sige, at Det Økonomiske Råd og DUPI har nøjagtig den samme form for uafhængighed i forhold til centraladministrationen.
Det er kun for en ordens
skyld.
Jann Sjursen (KRF), 2000-05-17:
Det er næppe nogen overraskelse, når jeg nu siger, at hr. Frank Dahlgaards beslutningsforslag får den fulde støtte fra halvdelen af Kristeligt Folkepartis folketingsgruppe og det modsatte fra den sidste halvdel.
Men dertil vil jeg også godt sige, at jeg tror, jeg har hele folketingsgruppen bag mig, når jeg siger, at det arbejde, hr. Frank Dahlgaard har leveret med det forslag, som vi nu behandler, aftvinger stor respekt i hele folketingsgruppen.
Jeg synes, at det er fornemt, at hr. Frank Dahlgaard har sat sig for at komme med et alternativ til regeringens forslag, også har sat sig for at belyse ikke bare økonomiske aspekter af Danmarks eventuelle tiltrædelse til Den Økonomiske og Monetære Unions tredje fase, men også har forsøgt at give et input til debatten om, hvilke politiske konsekvenser det kan få for Danmark.
Derfor tror jeg, at hr. Frank Dahlgaards forslag - det er da i hvert fald min personlige opfattelse - vil være et vigtigt bidrag i debatten og også vil blive brugt flittigt frem mod folkeafstemningen den 28. september.
Det er ét bidrag blandt flere, men jeg synes, at der hentes god inspiration og - havde jeg nær sagt - også ammunition for dem, der er enige med hr. Frank Dahlgaard i det forslag, der er fremsat.
Men som jeg nævnte indledningsvis, så vil Kristeligt Folkepartis folketingsgruppe ved afstemningen, når vi når frem til den, dele sig i forhold til hr. Frank Dahlgaards beslutningsforslag.
Men vi er enige om ved lejligheden her at give hr. Frank Dahlgaard en rose for den arbejdsindsats, der er udøvet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-05-17:
Dette er dog et henrivende godt forslag, fantastisk godt forslag.
Dansk Folkeparti støtter det her forslag, nr. B 159, fuldt og helt.
Vi synes, at teksten på forslaget er rigtig god - forslag til folketingsbeslutning om at holde fast i kronen.
Det er lige, så man kan mærke kroppen dirre.
Bemærkningerne, som ledsager forslaget, er meget pædagogiske og fortæller mange nyttige ting, som jeg i hvert fald ikke vil undlade at gøre de personer, de borgere, de vælgere, jeg møder på min vej frem til den 28. september, opmærksom på, og på den måde vil det her indgå som et godt og nyttigt bidrag i afstemningsperioden op til den 28. september i vores fælles kamp for at bevare kronen og sørge for, at en af de væsentlige undtagelser, vi har over for den politiske udvikling i EU, nemlig forbeholdet over for ØMU'ens tredje fase, bliver fastholdt. Jeg skal så alene sige til økonomiministeren, som fik sagt, at det var fantastisk flot, at der var 15 lande, der kunne gå sammen om dit og dat: Altså i relation til det her må det vidst være 11 måske 12 lande, økonomiministeren tænkte på.
Der er jo faktisk den situation, at Storbritannien og Sverige ligesom Danmark er uden for euroen og har deres egne nationale valutaer, og der er ikke noget, der tyder på, at svenskerne, når vi har stemt nej den 28. september, ikke også vil holde fast i deres selvstændige valuta, og at Storbritannien i særdeleshed ikke også holder fast i sin egen valuta.
Dermed er vi en række gode, sunde nationer uden for euroen, som selvfølgelig også deltager i en masse drøftelser med hinanden om mange forskellige ting, sådan må det vel være.
Ud over det skal jeg i øvrigt blot henvise til mine indlæg under behandlingen af nr. L 288.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-05-17:
Jeg skal tillade mig at gøre det her meget kort, ikke fordi vi ikke synes, det er en vigtig sag, men det er jo en negation af det, der tidligere er diskuteret meget i dag.
Vi kan også diskutere de konkrete formuleringer i forslaget, vi kunne måske også formulere det på en anden måde, men vi støtter forslaget og dets indhold og vil så nøjes med at henvise til de argumenter, vi har fremført, da vi diskuterede lovforslaget om, at Danmark skulle tilslutte sig ØMU'ens tredje fase og dermed opgive et af de væsentlige forbehold, som Danmark har fået gennem Edinburghaftalen.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-05-17:
Det Konservative Folkeparti er tilhænger af den fælles EU-mønt sådan vistnok da med omtanke, men flere og flere konservative vælgere har fået nok. Nu taler fru Lene Espersen om toget, der kører, men hvis fru Lene Espersen ser i forslaget om at holde fast i kronen, på side 6, så har man jo et billede af togene, der kører, og det er bruttonationalproduktets vækst igennem 1990'erne, og der er det danske tog kørt omtrent dobbelt så hurtigt som eurotoget, hvor det danske nationalprodukt er vokset med 23 pct., er det er vokset med en 13-14 pct. i selve EU-området.
Så hvorfor i alverden skal man på den baggrund afskaffe kronen?
Så siger fru Lene Espersen, at Poul Schlüter har afskaffet den selvstændige pengepolitik i 1982: Nej, det gjorde han ikke, sammen med Henning Christophersen ændrede han den og valutapolitikken, og det var fornuftigt.
Så kørte man ind i dette EMS-system, European Monetary System, hvor man havde faste, men justerbare kurser.
Nu ville vi ikke justere mere, og det har vist sig at være fornuftigt i en årrække.
Nu er der gået 18 år, nu er vi kommet i en situation, hvor vi knytter os til euroen, og euroen er faldet så meget, at man begynder sagligt set at kunne sætte spørgsmålstegn ved, om det er fornuftigt at køre videre med fastkurspolitikken, i hvert fald er det nok rimeligt at ændre på centralkursen ved en opskrivning, aldrig nedskrivning, af kronen.
De muligheder har vi, dem har Finland ikke, dem har Østrig ikke, dem har Irland ikke, men de muligheder har vi, så man kan jo bare holde fast i ERM II-aftalen, som er en slags EMS-aftale, der er den politik, Schlüter satte sig i spidsen for, og som har været fornuftig indtil nu.
Det er der muligheder for at ændre, for er det ikke korrekt, at det, vi snakker om her, er en ændring, som ikke bare gælder de nærmeste år, men at vi skal tage hensyn til, som vismændene skriver i deres nye rapport, situationen på lang sigt, også om 20, 30 år, 500 år.
Der kan det være gavnligt at have alle muligheder åbne og eventuelt justere over til en anden politik, som f.eks. Sverige kører i øjeblikket, med det resultat, at den svenske rente er kommet under den tyske eurorente.
Lene Espersen (KF), 2000-05-17:
Jeg har sådan set
ikke rigtig hørt nogen på talerstolen i dag påstå, at dansk økonomi er gået dårligt de sidste 18 år.
Tværtimod er der nok enighed om, at det, som Schlüter gjorde i 1982, da man afskaffede den selvstændige pengepolitik og klinede kronen op ad D-marken, var en meget, meget fornuftig ting at gøre, fordi man som en lille åben økonomi, der var dybt afhængig af handel med de øvrige EU-lande, havde en fordel i at knytte sig op ad en stærk valuta, så man undgik den værste spekulation.
Vi har nu mulighed for at gå skridtet videre og få endnu flere fordele.
Efter konservativ terminologi drejer det her sig ikke om et valg mellem enten det helt fantastisk rosenrøde eller noget, der er meget, meget, meget forfærdeligt.
Tværtimod er det noget med, at vi har det
egentlig ganske godt i dag i Danmark, men vi kan få det en lille smule bedre ved at sige ja på det økonomiske område.
Ud over det kan vi få det meget bedre på det politiske område, fordi vi netop får den indflydelse, som vi har afskrevet os de sidste 18 år, og det synes jeg er et væsentligt argument.
Der er mange, mange andre argumenter.
Man kan jo tage en lang teoretisk nationaløkonomisk diskussion om faste versus flydende valutakurser.
Jeg tror, alle er enige om, at de perioder i verdenshistorien, hvor der har været faste valutakurser, har været de bedste økonomisk set.
Der har været mest vækst, mest fremgang, og de gange, hvor der også har været en hegemon, en verdensleder, til at sætte toget i gang, er det gået endnu bedre. Det projekt, som man har etableret inden for det europæiske samarbejde, hvor man forpligter hinanden økonomisk til at holde orden på tingene og så også har den der solidariske hæftelse, der sikrer, at der ikke kan spekuleres imod et enkelt land, mener jeg faktisk er en flot løsning på de nye udfordringer, vi står over for, med en globalisering og med en voldsom liberalisering på alle områder, og det er en af grundene til, at Det Konservative Folkeparti varmt er tilhænger af, at vi siger ja til den fælles mønt.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-05-17:
Det gør forhåbentlig ondt langt ind i hjerterødderne på fru Lene Espersen at behandle et forslag om at holde fast i den danske krone på den måde.
Et parti, der kalder sig Det Konservative Folkeparti, vil nu bare afskaffe den danske krone, som har været en tordnende succes i 125 år og ikke mindst i de sidste 10-15 år, hvor vi jo har kørt vores egen økonomiske udvikling.
Mit spørgsmål til fru Lene Espersen: Er det ikke rigtigt, at vi har kørt vores egen økonomiske udvikling med faldende arbejdsløshed, og der var stort flertal i Folketinget bag, med overskud på betalingsbalancen, med orden i de offentlige finanser og styr på det hele, sådan at vi i dag er i en situation med hensyn til samfundsøkonomien og beskæftigelsen, som aldrig nogen sinde før har været så gunstig?
Der er intet, der tyder på, at det har været en ulempe for os at have vores egen krone, tværtimod.
Udviklingen i euroområdet har jo været den modsatte.
Nu begynder de at komme lidt med måske, men de har store, selvskabte problemer.
Vi har en høj levefod, vi har en høj beskæftigelse, vi har en lav arbejdsløshed.
Så kan man da ikke bare fra konservativ side sige væk med kronen, vi skal ind i den kollektive mønt.
Ud over at man i Det Konservative Folkeparti vil have fælles grænser, fælles udenrigspolitik og fælles sikkerhedspolitik, skal man også have fælles nationalbank og fælles mønt.
Det er jo, undskyld jeg siger det,
et kollektivt helvede set med mange konservatives øjne.
Fru Lene Espersen kan da ikke bare sige, at sådan må det være.
Kristian Jensen (V), 2000-05-17:
Mener ministeren med den besvarelse, der her er givet, at det eneste tilfælde, hvor man ikke kan opkræve bøden, er for udenlandske køretøjer?
Jeg mener nemlig - og det er også det, som ministerens svar tyder på - at der ved de her fotofartfælder er skabt en mulighed for ulighed, nemlig at de personer, der ønsker at snyde, de personer, der ønsker at slippe for at blive identificeret, eller personer, der kører i en udenlandsk indregistreret bil, slipper for deres fartbøde, hvorimod almindelige danskere, der kører ganske almindeligt uden bagtanke, risikerer at blive taget.
Ole Donner (DF), 2000-05-17:
Jeg vil godt spørge ministeren, om ikke ministeren finder det betænkeligt, at man undlader at tage udenlandske fartsyndere, altså tyskere og andre.
Hvis man kører med 190 km i timen på en motorvej, og der er en fartkontrol, så bliver man standset og får et bødeforlæg.
Det vil sige, at der her tilsyneladende ingen lighed er.
Der er ikke nogen retssikkerhed.
Nogle bliver behandlet på én måde, og andre bliver behandlet på en anden måde.
Og så vil jeg godt spørge mere direkte: Er det sådan, at hvis man har skæg og blå briller, så får man ikke nogen bøde, selv om man kører i en dansk indregistreret bil og har solbriller på eller kasketten næsten ned over øjnene?
Er det virkelig sådan, at man kan slippe?
Jacob Buksti (S), 2000-05-17:
Jeg må henholde mig til, at det her sorterer under rigspolitiet.
Det svar, jeg har afgivet, er rigspolitiets svar på det spørgsmål, der er stillet.
Jeg har ikke nogen som helst anledning til at kommentere detaljer i den retning, idet der ikke foreligger oplysninger om det. Jeg sagde også i mit svar, at yderligere oplysninger i givet fald ville blive indhentet, men jeg har ikke noget som helst belæg for at kommentere, hvorvidt man kan optræde med skæg og blå briller og i øvrigt så undgå at få et bødeforlæg.
Til hr. Kristian Jensen vil jeg bare i øvrigt sige, at når almindelige danskere derved udsætter sig for en risiko for at blive fotograferet, så kan almindelige danskere jo bare overholde de regler, som hr. Kristian Jensens parti her inde i Folketinget selv har været med til at indføre.
Kristian Jensen (V), 2000-05-17:
Det undrer mig da såre, at ministeren ikke har følt anledning til at søge en besvarelse af det spørgsmål, der er stillet.
Der er ikke stillet et spørgsmål om, hvor mange udenlandske fartsyndere, der slipper for at få bøder, men om, hvor stor andel af fartsyndere fotograferet med automatiske fartfælder, som ikke bliver forelagt bøde på grund af manglende mulighed for at indkræve bøden.
Det var spørgsmålet.
Sådan som jeg hører ministerens svar, så har man kun søgt at få besvaret en lille del af det, nemlig den del, der vedrører udenlandsk indregistrerede biler.
Jeg mener naturligvis, at folk skal overholde de love, der er vedtaget her i Folketinget, men kan jeg så få ministerens kommentar til, om det ikke er sådan, at der med de regler og de undtagelser, som ministeren selv har været inde på, er skabt en ulighed mellem fartsyndere, der kører i dansk indregistrerede biler, og fartsyndere, der kører i udenlandsk indregistrerede biler.
Og føler ministeren ikke, at der er en ulighed, som vi her i Folketingssalen bør gør noget ved?
Eva Kjer Hansen (V), 2000-05-17:
»Hvor stor en del af arbejdsstyrken er efter ministerens vurdering afskåret fra at gå på efterløn på grund af kravet om 1 års beskæftigelse i Danmark inden for de seneste 3 år, fordi de har beskæftigelse i udlandet?«
Man genoptog herefter behandlingen af dagsordenens punkt 1, som var:
Ester Larsen (V), 2000-05-17:
»Vil ministeren oplyse, om der foreligger beregninger over, hvorledes rabatordninger for taksterne for Storebæltsbroen - svarende til rabattaksterne for Øresundsbroen - vil påvirke det samlede indtægtsprovenu?« Spm. nr. S 2697
Frank Dahlgaard (UP), 2000-05-17:
»Kan ministeren garantere, at efterlønsordningen i sin nuværende form forbliver uændret og uantastet af EU?«
Bortfaldne spørgsmål
Lene Espersen (KF), 2000-05-17:
Vi må også afvise beslutningsforslaget.
Vi betragter sådan set det fremsatte beslutningsforslag som en slags debatindlæg
i forhold til det lovforslag, vi netop har behandlet om den fælles mønt.
Det er ligesom hr. Frank Dahlgaards bidrag til debatten om, hvorvidt Danmark skal være med i den fælles mønt eller ej.
Vi har allerede meget detaljeret redegjort for, hvorfor vi mener, det er en god idé, at Danmark går med i den fælles mønt frem for som i dag står uden for og lader de andre bestemme over Danmark.
Jacob Buksti (S), 2000-05-17:
Til hr. Nonbo er svaret ja.
Men jeg har allerede givet tilsagn om, at jeg nok skal få det undersøgt i den udstrækning, det overhovedet er muligt at dokumentere.
Dette er også sagt til en række af de spørgsmål, som hr. Christian Jensen har stillet.
De er meget detaljerede i forhold til de oplysninger, der ligger.
Når man registrerer, så registrerer man forseelsen, mens det at grave længere ned - det ved hr. Nonbo bedre end nogen - kræver, at man går ned i selve rapporterne for at se, hvad der er.
Men jeg skal gerne, som jeg har givet tilsagn om, få det dokumenteret, så godt som det overhovedet er muligt.
Til hr. Kristian Jensen vil jeg sige: Jamen det er jo bare en simpel konstatering, at hvis det er sådan, at man er taget i en konventionel fartkontrol, så står man med synderen i hånden, men står man i en automatisk hastighedskontrol, så kommer problemstillingen om, hvorvidt man er i stand til at ville retsforfølge vedkommende i udlandet.
Og dér eksisterer der aftaler med de forskellige landes politimyndigheder om, at det gør man ikke.
Sådan er det.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Kristian Jensen (V), 2000-05-17:
Hvis ministeren ville svare på spørgsmålene i stedet for at svare på alt det, der ikke bliver spurgt om, så kunne det være, at vi kunne få klarhed over den her sag.
Der blev ikke spurgt om, hvorvidt folk skulle overholde loven eller ej.
Det har jeg tydeligt sagt: Folk skal overholde lovene.
Det, vi snakker om, er et spørgsmål om lighed og retssikkerhed i de tilfælde, hvor man ikke overholder lovene.
Mit spørgsmål er klart: Er ministeren enig i, at når der står en manuel fartkontrolpatrulje og stopper også førere af udenlandske biler, så har vi en større lighed for loven end i de tilfælde, hvor der er en automatisk fartkontrol, og personer kørende i udenlandsk registrerede biler ikke får et bødeforelæg?
Er der større lighed?
Ja eller nej.
Karsten Nonbo (V), 2000-05-17:
Jeg skal prøve at udtrykke mig mere klart.
er: Hvor mange af de bødeforelæg, som man tror skal ende som bødeforelæg for hastighedsovertrædelse, ender i stedet for som bødeforelæg for overtrædelse af færdselslovens § 67, så vidt jeg husker, hvor man som ejer af bilen ikke fortæller, hvem der har ført bilen?
Det var såmænd det eneste, jeg ville vide.
Hvor mange af de bødeforelæg for hastighedsovertrædelse kan ikke gennemføres, så man i stedet for lander på at flade ud, således at man giver ejeren en bøde for ikke at fortælle, hvem der sad bag rattet.
Det var det, jeg mente med mit billedsprog - med eller uden solbriller.
Jeg tror, at ministeren har forstået det nu.
Jacob Buksti (S), 2000-05-17:
Men det skal jeg gerne undersøge nærmere, for man skal jo sørge for at udstyre Folketinget med de relevante oplysninger til behandling af afgørende sager.
Og til hr. Kristian Jensen vil jeg sige, at det jo ikke er sådan, at der er tanker om at erstatte den almindelige konventionelle fartkontrol med automatisk hastighedskontrol.
Det, det handler om, er, at supplere den konventionelle hastighedskontrol med automatisk hastighedskontrol ud fra de erfaringer, der er, som netop siger, at det virker, og det har især virket i de senere måneder, hvor det har været i kraft.
Og det, som er afgørende, er, at der altså ingen risiko er for at blive fotograferet, hvis man overholder de regler, Folketinget har fastsat.
Og automatikken består ikke i, at man automatisk fotograferes.
Der står altså politifolk og fotograferer.
Automatikken består i, at man automatisk får tilsendt en regning.
Det er i øvrigt sådan, at der står skilte, og hvis man ikke overholder landets love, så bliver man fotograferet.
Så at det både skal være overvågning og alskens ting og sager, forstår jeg simpelt hen ikke.
Så til hr. Kristian Jensen og hr. Karsten Nonbo og andre vil jeg sige: Hvis det er sådan, at folk overholder de regler, som bl.a. partiet Venstre har været med til at vedtage her i Folketinget, så er der ingen fotografering, så er der ingenting, og så er der ikke noget at komme efter.