runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 1998-02-06:
Jeg synes, vanskeligheden er, at vi jo ikke kan nøjes med at blive enige om alle sammen, at der er brug for mere tid, og så stemme om det og gå hjem.
Vi ser i år i SF med ekstraordinært stor glæde frem til arbejderbevægelsens internationale kampdag, og det er vel rimeligt, at vi siger noget om, hvad vi forventer der kommer bud på fra regeringens side.
Vi forventer fra SF's side, at der kommer nogle overvejelser om klippekort.
Det, at man, hvis man er langtidschauffør eller kassedame, eller hvad man ellers laver, har mulighed for at tilrettelægge en ordning, der lige præcis passer ind i det, man laver, har vi en ganske stor forventning om vil komme.
Vi har også en forventning om, at der kommer et bud fra regeringen på, hvad vi skal stille op i forhold til de økonomisk dårligst stillede forsørgere.
Det er vigtigt at få et bud på det, for det har også en social vinkel. Hr. Jan Petersen nævnte også kvaliteten.
Vi har en forventning om, at der kommer et bud dér, hvor kvaliteten er allerdårligst, f.eks. i vore skolefritidsordninger, hvor kvaliteten vælter i øjeblikket i en række kommuner.
Det var bare tre eksempler på, hvor vi forventer konkrete bud.
Dorit Myltoft (RV), 1998-02-06:
Det er nogle af dette menneskes forudsætninger, hvori integrationsindsatsen skal tage sit udgangspunkt.
Hvilke kvalifikationer skal der til, for at en smed og flygtning kan fungere som f.eks. smed i sit nye land?
For os i Det Radikale Venstre er det fuldstændig åbenlyst, at man som voksen bedst lærer dansk som andet sprog, når man samtidig aktivt skal bruge sproget i en arbejdsmæssig sammenhæng og der er tilknyttet indføring i danske kultur.
Det er sammenkoblingen af sprogindlæring og jobmæssig opkvalificering, der er så vigtig, og da sproget er bærer af kulturen, er det for os en selvfølgelighed, at sprogindlæring ikke sættes isoleret i værk.
Med det fremsatte lovforslag oprettes sprogcentre, som er af en størrelse, der muliggør holddannelser med ensartet dansksproget niveau og mål.
Derudover kan deltagerne være præcis så forskellige, som det kendetegner ethvert hold på en hvilken som helst dansk uddannelsesinstitution.
Lovforslaget giver øgede muligheder for at oprette forskellige sprogcentre, og vi er tilfredse med, at det klart præciseres, at det er primærkommunerne, der har ansvaret for den enkelte flygtning eller indvandrer.
Vi er tilfredse med, at også andre udlændinge kan lære dansk på disse sprogcentre, idet der tilbydes et særligt uddannelsestilbud til ledige dagpengemodtagere med utilstrækkelige danskkundskaber, såvel udlændinge som personer, der har opnået dansk statsborgerskab, med henblik på at give denne persongruppe dansksproglige færdigheder, der er nødvendige for at stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
I Det Radikale Venstre ser vi intentionerne i dette lovforslag som nødvendige, for at den forstærkede integrationsindsats over for flygtninge/indvandrere kan lykkes.
Det Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Addi Andersen (CD), 1998-02-06:
CD har ikke problemer med, at ansvaret for undervisningen overføres fra amterne til kommunerne.
Det er naturligt i forbindelse med, at kommunerne tillægges det samlede ansvar.
Der står i § 3, at kommunalbestyrelsen kan samarbejde med andre kommuner, og det tror jeg de fleste vil se det kloge i,
nogle kommuner kan have svært ved at magte opgaven.
Om forslagets øvrige indhold vil jeg ikke sige andet, end at jeg mener, det ser fornuftigt ud.
Det er ikke just småpenge, der skal gives ud til formålet, men jeg er overbevist om, at der er afledte virkninger af en bedre indsats, som vil kunne mærkes, bl.a. økonomisk, når flere kommer i arbejde eller i uddannelse og herefter forhåbentlig i arbejde. Men for CD er det måske det allervigtigste, at man ser det ud fra overordnede rent menneskelige betragtninger.
Ved møde med herboende udlændinge, der måske adskiller sig fra os i adfærd og ydre, betyder det meget, at de taler dansk, så vi forstår, hvad der bliver sagt, og vi vil derfor også bedre forstå hinandens motiver og baggrunde for at gøre, som vi gør, og få tillid til hinanden.
Jeg tror, det er en god investering, forslaget lægger op til, og vi er meget tilfredse med, at der opstilles centrale krav til undervisningen og dens indhold, og at der bliver mulighed for både frivillige og obligatoriske prøver.
CD vil i udvalget se positivt på ministerens forslag.
Poul Nødgaard (DF), 1998-02-06:
Lovforslaget er en udløber af de lovforslag, som vi behandlede her i Folketinget for en otte dages tid siden.
Disse lovforslag - der var to af slagsen - var Dansk Folkeparti imod, og det er også tilfældet med det forslag, vi behandler her i dag. Jeg kunne godt tænke mig at spørge undervisningsministeren, om han ikke med den fornuft, han plejer at være i besiddelse af, kan indse, at forslaget ikke bærer i den rigtige retning.
Jeg kunne f.eks. spørge om, hvorfor det skulle være nødvendigt at udvide timetallet så voldsomt.
Og hvorfra kommer de mange millioner kroner, forslaget vil afstedkomme i udgifter pr. år?
Det kan vi altid tage en lang samfundsøkonomisk diskussion om.
Vi lægger ikke skjul på, at vi er imod amternes beståen, men så længe de består og vi nu igennem 10 år har fået opbygget undervisningen i amterne, netop fordi kommunerne ikke rigtig magtede opgaven, som også en anden ordfører sagde, finder vi det fuldstændig uforståeligt, at undervisningen skal ud i kommunerne.
Det er, fordi man nu vil føre en udlændingepolitik, der bygger på, at der skal
flere og flere udlændinge ud i de enkelte kommuner
Der er så mange små kommuner i dette land, som vil få utrolig svært ved at magte den opgave.
Jeg tror, det er at spille lidt hasard, og når jeg sidder og tæller mandaterne, har jeg i øjeblikket lidt svært ved at se, at der skulle være flertal for den del af loven.
Det kan være, jeg tæller forkert, men det vil så vise sig, når vi kommer videre frem.
Anne Baastrup (SF), 1998-02-06:
Jeg vil godt stille et spørgsmål til undervisningsministeren: Vi er jo fuldstændig enige om, at vi har et mål, der går på store sprogcentre.
Hvorfor er det smartere, at det er x kommune, der har et sprogcenter, frem for amtet?
Jeg forstår det ikke.
Det er jo y kommune, der har problemerne med at få aktiveret dem og få dem ud på det lokale arbejdsmarked, og hvad ved jeg, og så kan man jo lige så godt fastholde det i amtet.
Jan Køpke Christensen (FP), 1998-02-06:
Sigtet med lovforslaget er at styrke undervisningen i dansk for flygtninge og indvandrere og at overføre ansvaret for undervisningens drift og finansiering til primærkommunerne.
Der er opstillet fire forskellige elementer:
Ressourcerne skal udnyttes bedre, end tilfældet er i dag.
Timetallet skal forøges med ca. 30 pct.
Sprogkundskaberne skal løbende evalueres, og undervisningen skal afsluttes med en centralt stillet prøve.
For det andet er det således, at undervisningen nu skal gennemføres på sprogcentre, fordi man derved kan samle undervisningstilbudene og derved levere et mere hensigtsmæssigt undervisningstilbud, som det nævnes. For det tredje skal undervisningstilbudene udvides til også at omfatte tilbud om regning og matematik. For det fjerde skal der oprettes uddannelsestilbud til ledige dagpengemodtagere med utilstrækkelige danskkundskaber.
Det skal gælde for såvel udlændinge som personer med dansk statsborgerskab med henblik på at give denne gruppe tilstrækkelige færdigheder i dansk.
Disse fire elementer er hovedsigtet i dette forslag.
Det har så nogle økonomiske konsekvenser som så meget andet.
Vi kan bl.a. se i den skriftlige fremsættelse, at merudgifterne bliver på 45 mio. kr. i 1998 og 100 mio. kr. i 1999 faldende til 50 mio. kr. i år 2002.
Der skal ikke herske tvivl om, at Fremskridtspartiet fortsat principielt er imod tiltag, der forøger skattebyrden.
Bl.a. foreslås det, at kommunerne skal afholde udgifter for kursister, der er omfattet af integrationsprogrammet, og de samlede udgifter er altså indtil år 2002 ca. 200 mio. kr.
Forslaget, der foreligger her, indeholder også et forslag om undervisning i regning og matematik, som Det Konservative Folkeparti bl.a. var inde på.
Disse tilbud findes allerede i det gældende uddannelsessystem, og hvis de fremmede ønsker yderligere kundskaber, kan de altså hentes her.
Fremskridtspartiet er tilhænger af tiltag, der kan forbedre den generelle danskforståelse, eksempelvis landsdækkende afsluttende prøver, og som følge deraf andre fag, der forudsætter dansk, men principielt må det være udlændingenes eget ansvar, at de lærer dansk på et tilstrækkeligt niveau.
Det essentielle må derfor være motivationen og ikke en udbygning af et i forvejen tungt og dyrt integrationsprogram.
Det hænger sammen i Fremskridtspartiets program, måske i modsætning til Det Konservative Folkepartis program.
Fremskridtspartiet er imod det foreliggende forslag.
Der er ingen tvivl om, at mange udlændinge har for dårlige danskkundskaber - det er vi enige i - men man kan kun slæbe hesten hen til truget, man kan som bekendt ikke tvinge den til at drikke.
Bedre danskkundskaber er først og fremmest et spørgsmål om motivation.
Ole Vig Jensen (RV), 1998-02-06:
Jo, man kunne for så vidt godt have fastholdt det i amtskommunen, men så ville man ikke have de nye muligheder, der ligger i den integrationsindsats, der er lagt op til i overensstemmelse med anden lovgivning.
Her er der så blot tale om ved fastholdelsen af de nuværende sprogcentre, at det er den kommune, hvori sprogcentret ligger, der bliver hjemstedskommunen og den ansvarlige kommune, herunder også den, der skal føre tilsyn med tingene, men sprogcentret skal i øvrigt kunne tilbyde den undervisning, der er brug for i en hvilken som helst anden kommune i det område, hvor sprogcentret ligger.
Holger K. Nielsen (SF), 1998-02-06:
Når statsministeren går på fjernsynet første nytårsdag, er vi mange, der sætter os med de tømmermænd, vi nu måtte have, og med interesse lytter til, hvad han har at sige.
Men jeg vil sige, at i år skete der faktisk noget, for pludselig begyndte statsministeren at tale om mennesker, tale om, hvordan vi lever vort liv i vores familier og med vore børn.
Han begyndte at tale om, hvordan vi har opbygget et samfund, hvor vi er blevet vældig dygtige til at producere, hvor vi arbejder vældig meget, men hvor det måske har fået nogle konsekvenser i forhold til, hvordan vi behandler vore børn, har fået nogle konsekvenser for, hvordan vi bruger vores tid, og hvor han stillede spørgsmålet: Var der ikke grundlag for, at vi måske indrettede os på nogle lidt andre måder, så vi tog mere hensyn til børnene og til familierne og den måde, vi i det hele taget lever på? Det synes vi var vældig interessant.
Statsministeren var ikke særlig konkret i sin nytårstale, og derfor besluttede SF og Enhedslisten at forsøge at få afæsket, hvad regeringen mere konkret har i tankerne omkring børnefamiliers vilkår, og det er derfor, vi i dag har stillet denne her forespørgsel, og vi er meget spændte på, hvad statsministeren og regeringen har at sige til dette spørgsmål.
Bodil Thrane (V), 1998-02-17:
Jeg vil godt sige til fru Anni Svanholt, at det handler om, at disse bjerge af slagger bliver gjort anvendelige, så de indgår i vugge til grav-princippet.
Det er vi meget interesseret i at finde en løsning på, og det synes jeg sådan set er det allervigtigste i det her budskab. Vi har jo svært ved at få afviklet nogle kulkraftvarmeværker, der endnu ikke er afskrevet, ved at sige, at nu skal vi have noget nyt, for det giver et andet miljøproblem.
Vi er meget optaget af at få disse slagger gjort genanvendelige på en meget miljøvenlig måde.
Det er vores budskab i det her spil.
I øvrigt er flyveaske også et problem, vi må løse i fællesskab, men indtil videre ser det ud, som om det går udmærket med at få det opbevaret i Norge, selv om jeg måske synes, det burde være et lokalt problem her i Danmark, som vi ikke skal eksportere til Norge.
Anni Svanholt (SF), 1998-02-17:
Det går ikke udmærket med at få klaret og løst det problem
med flyveaske
Jeg kan fortælle fru Bodil Thrane, at der er et stort aktuelt problem i Esbjerg ved Vadehavet, og der er også et aktuelt problem i Århus.
Men jeg må spørge fru Bodil Thrane, om man ikke skal lukke de værker, som vi ikke har brug for i Danmark.
Mener Venstre, at man skal producere flyveaske og slagger i Danmark for at sælge strøm til nordmændene?
Det må vi forholde os til.
Vi vil gerne sælge vedvarende energi til nordmændene, men ikke kulkraft, som giver problemer hos os selv.
Bodil Thrane (V), 1998-02-17:
Derfor kan vi selvfølgelig sige, at i det øjeblik de kulkraftvarmeværker, der fungerer i øjeblikket, er nedslidt, er det naturligt, vi bruger noget andet.
Men indtil da skal vi forsøge at løse problemerne med både slagger og flyveaske, og det gør vi ved at gøre større brug af genanvendelse vedrørende slaggerne.
Og for så vidt angår røgrensning bør vi også forske noget mere i det, så det problem løses.
Selv om vi løser problemet i Danmark ved at forbyde det, vil der fortsat blive bygget kraftvarmeværker
rundt om i den ganske verden, og derfor handler det vel også på det her område om at forske, så vi får et renere miljø ud af det.
Niels Jørgen Langkilde (KF), 1998-02-17:
Jeg kan give den radikale ordfører helt ret i betragtningerne
om sammenhængen mellem økonomisk vækst og affaldsmængder.
Den skal selvfølgelig brydes.
Det er lykkedes delvis, pænt, på energiområdet, så det må også kunne lykkes her.
Men det, der kalder mig herop, er den helhjertede bekendelse til, at affaldsafgifter virkelig var en vej, vi skulle videre ad.
Om det er et løfte eller en trussel afhænger af, hvordan man ser på de virkelig høje afgifter.
Ser den radikale ordfører ikke et problem med affaldsdumpning?
Jeg synes, det begynder at komme.
Vi kan se det nu med biler, man fisker op af Odense Kanal, og man finder dem henkastet.
Det har vi ikke set før, og hvad vil den radikale ordfører anbefale, at man gør for at undgå det?
En af de ting, vi har været glade for at vi har nået, er, at vi har været fri for henkastet affald, og det er også noget af det, turisterne priser vores land for.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 1998-02-17:
Jeg synes, det er noget af det virkelig gode, som den tidligere regering gennemførte.
Jeg er fuldstændig sikker på, at det er den vej, vi skal fremover, for afgifterne er med til at sikre, at vores ressourcer får en højere værdi.
Man gør det, man kan for at sikre en udnyttelse af energien og råstofferne frem for bare at deponere affaldet og brænde det af.
Desuden foreligger der også en forskningsrapport om det: Michael Skou Andersen fra Aarhus Universitet har lavet en udmærket analyse, som netop viser, at affaldsafgifter virker og har den miljømæssige effekt, vi ønsker.
Jeg tror, der er noget, man ikke kan nå ad lovgivningens vej, så jeg stoler på, at vi stadig væk har moralen som en vigtig bærekraft i samfundet.
Min vurdering er, at de fleste mennesker har utrolig stor respekt for naturen og rent faktisk ikke kan drømme om at smide deres affald dér.
Selvfølgelig er der undtagelser, men det er der jo i et hvilket som helst samfund.
Så jeg tror rent faktisk, at der skal noget mere til, end at afgifterne bliver så høje, for at vi får problemer med dumpning.
Dertil kommer, at hvis vi tager sådan noget som industriaffaldet, er det, også med de internationale konventioner, der er lavet, vanskeligere at dumpe, så at smide industriaffald ude i naturen skal der noget til. Jeg tror, vi vil se nogle ganske få eksempler på det, men det bliver ikke mange.
Niels Jørgen Langkilde (KF), 1998-02-17:
Det var dog en dejlig bekendelse, at moralen er stærkere end pengepungen.
Hvis man kan spare mange hundrede kroner, er det for stor en fristelse for private mennesker.
Jeg vil medgive, at en virksomhed kan tabe hele sit omdømme ved, at man finder noget af dens affald, og jeg har da selv kontaktet en virksomhed, der har været i kløerne på en affaldshenter, der bragte affaldet et lidt suspekt sted hen.
Der går panik i sådan en virksomhed.
Det vil den ikke i avisen for, og den betaler gladelig ekstra for at være sikker på, at den ikke får sådan en miljøsag på halsen.
Men hr. og fru Jensen er jo ikke i samme situation.
Jeg har stor tillid til folks moral, men jeg vil godt have en ekstra støttekæp for at være sikker.
Men det er ikke noget let spørgsmål, og jeg har ikke selv svaret; det var derfor jeg spurgte.
Anni Svanholt (SF), 1998-02-17:
Det handler altså ikke om, at man skal forske i et eller andet.
Man har et kontant og stort problem liggende lige uden for døren, som man kan tage fat på.
Det er ikke noget med, at nu venter vi og ser tiden an, og nu gør vi noget andet.
Det skal vi da komme af med, i det omfang vi kan.
Det vil Venstre åbenbart ikke.
Anni Svanholt (SF), 1998-02-17:
Jeg troede faktisk, at Venstre helt reelt var optaget af, at man skulle tage fat og få de affaldsmængder bragt ned, og at man skulle tage fat dér, hvor man kunne gøre noget, og dér, hvor det er helt oplagt og vi kan se de sorte bunker.
Dér vil Venstre åbenbart ikke tage fat.
Så må jeg jo sige, at Venstre ikke vil gøre noget dér, hvor man kan gøre noget.
Det er helt oplagt, og det må da bekymre fru Bodil Thrane, at der står gamle kulværker, som kan tages i brug, og som vi så blive taget i brug i 1996, og som vi kan læse ud af statistikken og redegørelsen er et problem.
Det kan man gøre noget ved, men det vil Venstre åbenbart ikke.
Frank Aaen (EL), 1998-02-17:
Jeg synes stadig ikke, vi fik noget klart svar på, om regeringen er enig i, at det er en korrekt kurs, der føres over for Irak, og om den kan føre til de mål, man siger, man gerne vil nå.
Men for at man ikke skal tro, det er venstreorienteret propaganda, kan jeg citere Berlingske Tidende fra november 1997, hvor H.C. Nielsen fra Forsvarsakademiet siger, at spørgsmålet er, om en politisk-strategisk linje over for Saddamstyret ikke vil bringe lige så mange resultater som våbenkontrollen, og også nævner, at nu har irakerne fået straf nok, og at man er nødt til at overveje at bruge andre midler.
Jeg vil spørge igen: Må vi ikke indrømme, at den kurs, der hidtil har været ført, har ført til det modsatte af de mål, man ønskede at nå, og er det ikke på tide, man begynder at overveje en anden linje i stedet for at eskalere den fejlagtige linje, man har fulgt indtil nu?
Niels Helveg Petersen (RV), 1998-02-17:
Den 23. januar i år er en ganske afgørende dato, for det er den dato, hvor FN's våbeninspektører meddeler Sikkerhedsrådet, at de forhindres i at udføre de opgaver, de er pålagt, og opgiver videre bestræbelser på at udføre deres opgaver.
Den 23. januar 1998 er derfor et meget vigtigt tidspunkt i hele udviklingen af Irakpolitikken, og det synes jeg også hr. Keld Albrechtsen og hr. Frank Aaen skal lægge mærke til.
Anni Svanholt (SF), 1998-02-17:
Regeringen har fremlagt en redegørelse, som gør status over 10 års affaldspolitik, og situationen er, at der fortsat produceres enorme mængder affald i Danmark.
I 1993 udgjorde de samlede affaldsmængder 9,6 millioner t, i 1995 var de samlede mængder opgjort til 11,2 millioner t, og nu kan vi konstatere, at der blev produceret 12,9 millioner t affald i 1996, altså endnu en stigning.
Stigningen fra 1995 til 1996 skyldes affald fra bygge- og anlægssektoren, og godt halvdelen af stigningen skyldes affald fra de kulfyrede kraftværker på grund af eksport af el.
Husholdningsaffald, affald fra industrien og handel og kontor er i den sammenhæng kun steget lidt.
Samtidig kan det konstateres at affaldets sammensætning med stærkt miljøbelastende stoffer giver mange problemer både i form af luftforurening og stærkt forurenende restprodukter.
Man regner med, at mængden af miljøbelastende stoffer i restprodukterne efter forbrænding er fordoblet som følge af den øgede mængde miljøbelastende affaldsfraktioner.
Derfor kan man sige, at målet i affaldsplanen om affaldsminimering heller ikke er nået.
Derimod er det overordnede mål for affaldsbehandlingen år 2000 i »Handlingsplan for affald og genanvendelse 1993-97« opfyldt overordnet, men den procent dækker over meget store forskelle i genanvendelsesprocenter for de forskellige affaldstyper.
Så der er stadig lang vej endnu til at nå de mål, der er fastsat for genanvendelse af husholdningsaffald og affald fra handel og kontor.
Der er altså fortsat et meget omfattende problem, der skal tages fat om.
Så alt i alt kan det fastslås, at selv om der er opnået fremskridt på 10 år, må det også konstateres, at der fortsat er meget store problemer både med stigende affaldsmængder og selve affaldshåndteringen.
Det er baggrunden for, at Folketingets partier har rejst denne forespørgsel over for miljø- og energiministeren.
Det er nu, der skal gøres status og sættes nye mål og fastsættes nye strategier for affaldspolitikken.
Anni Svanholt (SF), 1998-02-17:
Fru Bodil Thrane gjorde meget ud af og bekymrede sig meget om de store mængder affald, og den bekymring deler vi selvfølgelig i SF, for det er et gigantisk problem.
Jeg hæftede mig også ved, at fru Thrane nævnte det med kulværkerne, og det er jo et erkendt og et stort problem.
Jeg vil gerne spørge fru Bodil Thrane, om Venstre vil støtte, at der bliver lavet en afviklingsplan for kulkraft, om man tager fat dér, hvor der er en overkapacitet.
For vi kan jo alle sammen konstatere, hvor mange tusinde ton flyveaske og slagger, der skal flyttes rundt med i det her land, og som vi gerne skulle være helt foruden. Med hensyn til, at Venstre derudover er optaget af at bryde den forbindelse, der er mellem økonomisk vækst og affaldsmængderne, vil jeg gerne spørge: Er Venstre parat til at stille yderligere krav til produktionen, så vi får taget fat ved kilden, hvor produktet bliver lavet?
Bent Hindrup Andersen (EL), 1998-02-17:
Man kunne forestille sig den situation, at der ikke var
Jeg vil gerne spørge fru Bodil Svane, undskyld, fru Bodil Thrane om, hvad årsagen er til, at V og K alene snakker om forbrænding og også lidt biogas, men ikke nævner kompostering overhovedet som en god måde at håndtere affaldet på, især når det skal tilbage til jordbruget.
Bodil Thrane (V), 1998-02-17:
Jeg vil gerne sige til fru Anni Svanholt, at vi naturligvis ikke støtter en udfasning af de kulfyrede kraftvarmeværker.
Men vi er ikke med på at udfase nogle ting, der fungerer.
Det har vi set på andre områder, og det har haft en for dyr effekt på folks varmeregning, og det synes vi ikke er en god idé.
Så spørger hr. Bent Hindrup, selv om han kaldte mig fru Svane, og det er så o.k., om ikke der manglede noget i vores forslag til vedtagelse.
Det kan selvfølgelig være lidt rigtigt, men vi synes, at de pinde, der er i vedtagelsen, var dem, der var mest påtrængende, og i øvrigt nævnte jeg i min ordførertale, at kompostering fortsat skulle være en væsentlig del af vores affaldsbehandling.
Det vi synes er meget vigtigt ved vores kulkraftvarmeværker er selvfølgelig, at vi løser de miljøproblemer, der er både med asken og med slaggerne.
Vi mener, at vi ad forskningens vej burde finde en løsning på det, så vi i fremtiden måske ikke gør brug af kulkraftvarmeværkerne. Problemet med de bjerge, der ligger i øjeblikket, ser
jeg som en del af de problemer, vi selvfølgelig skal løse i fremtiden, og jeg ser slet ikke en konflikt mellem vores politik og så at ville afvikle kulkraftvarmeværkerne.
Addi Andersen (CD), 1998-02-17:
Når vi bevæger os rundt i landet, nyder vi alle sammen godt
af, at planlægningen af det åbne land har været fremsynet og helhedsorienteret.
Planlægningen af det åbne land har betydning for udnyttelsen af landet i en meget lang fremtid, og særligt i de sager, hvor der dispenseres fra de overordnede retningslinjer, skal man være meget sikker i sin sag, for ellers kan man let risikere at gøre varig skade.
Derfor er det afgørende, at de hensyn, der tages i planlægningen, ikke kun har aktuel betydning, men også gælder fremover.
Sådan som planlægningen foregår i øjeblikket, er det CD's klare opfattelse, at amterne netop er i stand til at foretage den vanskelige balancegang på en meget fornuftig måde, og jeg kan derfor ikke se fordelen ved at flytte zonelovskompetencen over til kommunerne.