runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erik Mortensen (S), 2003-10-23:
Igen må jeg erklære mig enig med hr. Keld Albrechtsen.
Det, jeg husker fra den tid, er, at Venstre udtalte, at en aftale er en aftale.
Der var ikke den store vilje til at gå i gang med noget som helst.
Med hensyn til rørledningsafgiften fik jeg ikke noget svar overhovedet.
Hr. Kim Andersen betegnede rørledningsafgiften som en produktionsomkostning.
Ja, det er det da, men den fjerner vi så, og det gør vi for alle.
Er det korrekt?
Det skal selvfølgelig lige siges, at rørledningsafgiften ikke er en investeringsomkostning.
Det er statens rørledning, og man betaler for at få fragtet sin olie ind til land.
Sådan er det.
Men spørgsmålet er direkte: I og med at det af hr. Kim Andersen bliver betragtet som en produktionsomkostning, må det gælde alle, er det korrekt?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-23:
Det svar var simpelt hen ikke godt nok, for hvis Venstre havde kendt sin besøgelsestid for 3 år siden og var gået ind sammen med Enhedslisten og forlangt, at nu skulle der ske noget, så var der sket noget.
Så det er Venstres manglende indsats for 3 år siden, der er årsagen til, at der ikke skete noget.
Så enkelt er det, og det ansvar kan man ikke smyge af sig.
Muligheden var der.
Vi var klar, og det ved hr. Kim Andersen, men Venstre var ikke klar.
Så man skal ikke forsøge på på den måde at lade alle mulige andre tage ansvaret for det, som man ikke selv fik gjort.
Nu siger hr. Kim Andersen, at der ikke er andre selskaber end A.P. Møller, der har den nødvendige kapital og ekspertise, men DONG var i stand til at fremskaffe et kæmpe milliardbeløb til at købe NESA for.
DONG kan sagtens overtage den opgave.
Morten Homann (SF), 2003-10-23:
Nu er olie- og kulbrinteområdet vel ikke det eneste område, som kræver ekspertise, knowhow og investeringer.
Jeg er godt klar over, at der er tale om store investeringer, men som rentabilitetsanalysen også viser, er der samtidig også tale om meget, meget store afkast, mest af alt for de selskaber, som er involveret, men selvfølgelig også et afkast for det danske samfund.
Det er jo ikke det, der er det springende punkt i denne sammenhæng.
Vi må altså konstatere, at lige netop på det her punkt, på det danske samfunds allerallerstørste aktiv, er Venstre direkte modstander af fri konkurrence.
Her ønsker Venstre, at man med staten som aktiv medspiller fastholder et privat monopol på området, uden at det på nogen måde har været i udbud eller ude i fri konkurrence; et privat monopol, der gælder i de næste 40 år.
Det er selvfølgelig ærlig snak, men helt ærligt kommer det bag på mig, at vi skal høre partiet Venstre, som i alle sammenhænge taler for markedskræfternes frie hærgen, lige netop på det her område siger: Monopol er bedst, markedskræfterne kan blive væk.
Aase D. Madsen (DF), 2003-10-23:
Jeg kan love hr. Ole Stavad, at de forudsætninger, som Dansk Folkeparti ønsker opfyldt, går vi ikke til hr. Stavad med.
Dem går vi ganske stille og roligt til ministeren med.
Det skal hr. Ole Stavad overhovedet ikke være bekymret for.
Det klarer vi helt godt.
Jeg regner da også med, at hr. Ole Stavad har en adgang til at tale med ministeren om Socialdemokratiets ønsker.
Det er da ikke noget, vi lægger åbent frem netop i en forhandlingssituation, hvilket hr. Ole Stavad jo selv lægger så stor vægt på.
Med hensyn til at jeg er ophidset: Det er jeg ikke.
Jeg er engageret, og det synes jeg godt at en politiker må være.
Hr. Ole Stavad er jo også en gang imellem lidt oppe på mærkerne, ikke?
Martin Lidegaard (RV), 2003-10-23:
Jeg vil gerne takke hr. Keld Albrechtsen for nu at gå lidt ned i substansen, for hele tankegangen bag Enhedslistens ræsonnement i denne her sag bygger jo på sugerørsfilosofien.
Sådan har det ikke været indtil nu, og sådan bliver det heller ikke i fremtiden.
Hvor meget olie det danske samfund kan få op af den danske undergrund fra nu af og i de næste 40 år vil ene og alene afhænge af, hvor dygtigt vi gør det.
Min tro er, at vi samlet kan få mere olie op ved at lave en langsigtet aftale med den nuværende koncessionsindehaver og måske med risikovillighed til at investere ny kapital og med den meget specifikke viden om, hvordan man bedst gør det, og at samfundet dermed får et større udbytte, end hvis staten i 2012 efter 8 års rimelig, kan vi godt tillade os at gå ud fra, kraftig opsugning af olie, overtager det. Min tro på, at det bedre ville kunne betale sig for staten, er meget lille, for man sejler ikke bare ud med et sugerør.
Det er ikke ligegyldigt, hvad der bliver investeret i de næste 10 år i teknologiudvikling, for, hvor stor en procentdel af olien vi kan få op, og dermed hvor store værdier der samlet set kommer til det danske samfund.
Aase D. Madsen (DF), 2003-10-23:
Til fru Anne Grete Holmsgaard: Vi lagde jo netop vægt på, da vi, De Konservative, Venstre og Dansk Folkeparti, lavede beslutningsforslaget, at koncessionsforlængelsen skulle ses i sammenhæng med aftalen om et øget provenu fra 2004.
Fru Anne Grete Holmsgaard har selv stemt for det, og det er det, ministeren er kommet tilbage med.
Om den ene eller den anden form for beskatning skal være gældende, er jo så en smagssag.
Vi er godt tilfredse med det, ministeren er kommet tilbage med, men selvfølgelig stiller vi da spørgsmål, når vi kommer til udvalgsbehandlingen, om det beslutningsforslag, der ligger til grund for aftalen.
Det kommer vi tilbage til.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-10-23:
Jeg vil gerne spørge fru Aase D. Madsen: Er der noget som helst ud over eventuel politisk modvilje, der ville have forhindret det her Folketing i at lave skatteændringer for Nordsøen i indeværende koncessionsperiode, altså have fjernet det særlige kulbrintefradrag, som alle er enige om er en urimelig forvridning af skattesystemet, og have indført en beskatning uden samtidig at indgå en forlængelse af koncessionen på de 30 år, som ligger i den aftale, ministeren har indgået med A.P. Møller - Mærsk?
Aase D. Madsen (DF), 2003-10-23:
Nu må jeg hellere starte med hr. Albrechtsen, for ellers får jeg jo ikke i min ordflom tid til at komme med et svar.
Det er fuldstændig korrekt, hvad der står i Børsen.
Dansk Folkeparti vil sætte al sin styrke ind på, at vi får DONG solgt i den nuværende regerings periode.
Det er helt evident.
Det er nu, der er det store opbrud på hele energisiden, det er nu, vi skal ind og hente den profit eller gevinst, som jo er et uartigt ord i hr. Keld Albrechtsens ordbog.
Det er nu, vi skal ind og handle.
Hvorfor skal staten sidde med et højkommercielt selskab, hvor finansministeren oven i købet kan blive beskyldt for at spille dobbeltspil, fordi han både er lovgiver og ejer af et højkommercielt selskab.
Den går ikke - ud med DONG!
Så skal vi se, hvad vi skal beholde.
Det kan være, vi skal beholde ledningsnettet, infrastrukturen og andre af de værdier, som skal blive, og måske også, det ved vi ikke, et lille statsligt selskab, der beholder olieværdierne; vi har jo også 20 pct. i de andre selskaber.
Det ved vi ikke, men det er en situation, vi skal have afklaret nu, og derfor sætter jeg det hårdt op og siger: Skal det virkelig være DONG, der i 2012 skal sidde med statens ejerandel?
Det er jo det, der er spørgsmålet.
Med hensyn til kulbrintefradragets størrelse, og at vi kunne have fået nogle milliarder ekstra: Det er da meget muligt, vi kunne det, men så er det første spørgsmål, om den øgede skattebyrde så ville forrykke hele det forhandlingsforløb, som man har været igennem.
Hvis der var kommet en beskatning i stedet for en overskudsandel, kan det være, at der ikke ville have været incitamenter til at få den størst mulige andel op fra undergrunden.
Det er et politisk spørgsmål.
Vil man tage det, eller vil man ikke?
Dansk Folkeparti har taget det.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-23:
Det var bare det, og jeg forstod
, at det sådan set også var den konklusion, fru Aase D. Madsen var nået frem til i dag.
Og så sagde jeg, for nu at følge i hr. Kim Andersens fodspor, at så måtte fru Aase D. Madsen da have ros, hvis det var den konklusion, hun var nået frem til.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-10-23:
Jeg beklager, jeg kom til at kalde det kulbrinteskatten.
Jeg mente selvfølgelig, hvad fru Aase D. Madsen også udmærket forstod, det særlige kulbrintefradrag.
Det er sådan set os, der er optaget af statens værdier, det er faktisk os, der slås for, at staten, samfundet får en rimelig andel af de værdier, som dybest set er samfundets egne.
Og jeg kan altså ikke blive voldsomt imponeret over, at man kan indgå en frivillig aftale med et selskab, hvor man får lidt mere til staten og staten til gengæld giver afkald på sin indflydelsesret frem til 2040.
Jeg vil godt gentage mit spørgsmål til fru Aase D. Madsen, som jeg går ud fra kender det spørgsmål fra september sidste år og svaret på det: Er det en fair share at få 2 mia. kr. om året ekstra sådan cirka, når man ved at fjerne kulbrintefradraget kunne have fået det dobbelte på et område, hvor der er monopol?
Det er ikke et konkurrenceudsat område, det er jo et monopolområde.
Er det en fair share, synes
Dansk Folkeparti det?
Aase D. Madsen (DF), 2003-10-23:
Det er det fradrag på 250 pct., som fru Anne Grete Holmsgaard taler om.
Vi finder et balancepunkt, hvor vi siger: Her kan bukserne holde.
Det er en rimelig afbalanceret løsning, det er en god løsning, og i den redegørelse, der ligger, er der jo utallige beregninger, hvor vi kan se, at i stedet for en nedadgående andel i overskuddet fra Nordsøen vil statens andel stige fra at være 40/60 til 60 til staten og 40 til DUC-koncernen.
Jamen vi kan da ikke få noget bedre.
Det er en langtidsholdbar løsning, hvor vi har overskudsdeling.
I stedet for en krads beskatning får koncernen et incitament til at investere langsigtet og til at få et større overskud, og det får staten også.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-10-23:
Nu var Dansk Folkeparti jo sammen med bl.a. os, Socialdemokratiet og Enhedslisten med til at presse regeringen til overhovedet at gå ind i at forholde sig til en kraftigere beskatning af værdierne i Nordsøolien
, så det undrer mig egentlig, at Dansk Folkeparti er villig til at sælge sit eget skind så billigt.
Fru Aase D. Madsen sagde undervejs, at det var et fint resultat med de 20 mia. kr. ekstra i perioden frem til 2012, og lidt til endda, mente fru Aase D. Madsen.
Men sidste år fik vi et svar på et af de mange spørgsmål, der er stillet i denne sag, der viste, at hvis man lavede det regnestykke, at man havde fjernet kulbrintebeskatningen med virkning fra 2003, så havde det givet staten et merprovenu på 3,4 mia. kr. - 3,4 mia. kr. - i 2003 og på 4,8 mia. kr. i 2004.
Det er sådan cirka det dobbelte af det regnestykke, der ligger i ministerens aftale.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-23:
Tak for det svar, for jeg må jo indrømme, at jeg var ved at få morgenkaffen galt i halsen, da jeg så i Børsen, at fru Aase D. Madsen havde krævet, at DONG skulle sælges, nærmest i løbet af den kommende nat, og det projekt var hun åbenbart også tæt på at få finansministeren lokket med på.
Nu kan jeg så forstå, at man i Dansk Folkeparti er på meget kraftig retræte i det spørgsmål, og det skal jeg absolut ikke kritisere, men tværtimod rose, hvis det er tilfældet.
Det giver naturligvis slet ingen mening, og derfor håber jeg så, at vi kan blive enige om, at det der med, at DONG skulle sælges i indeværende regeringsperiode, er noget, som har stået i Børsen, men det er ikke noget, Dansk Folkeparti vil fremture med under den kommende debat, som fru Aase D. Madsen var inde på.
Aase D. Madsen (DF), 2003-10-23:
Hr. Erik Mortensen kom med en underlig udtalelse om, at jeg var ovenud tilfreds, at vi havde fået for meget.
Selvfølgelig har vi ikke fået for meget.
Den socialdemokratiske regering kunne jo ikke klare at få en aftale i land, og det har kostet det danske samfund, jeg tror, det er 10 mia. kr., så vi har måske et efterslæb.
Så det går nok lige op, sagt til hr. Erik Mortensen.
Med hensyn til at jeg har udtalt mig om, at vi kunne gå ind for aftalen med det samme: Det passer jo ikke.
Jeg sagde, vi var positive over for den.
Oven i købet samme dag jeg havde set pressemeddelelsen, sagde jeg: Det rejser et problem.
Kan vi f.eks. overvælte CO2-afgifter på kulbrinte på DUC-koncernen?
Allerede ved første øjekast kunne jeg se, at det rejser problemer, og der var ingen, der sagde andet.
Men når man ser et stykke papir, er det da klart, at man kan sige, det er positivt.
Om sådan en stor og kompliceret aftale kan man da ikke sige: Der er ingen problemer.
Det er der ingen fornuftig politiker der vil gøre.
Og så kan man anse mig for fornuftig eller upolitisk, det er jo så op til hr. Erik Mortensen selv at bestemme. Med hensyn til, om DONG skal sælges eller ikke skal sælges osv., osv.: Jeg brugte det som et udtryk for netop den usikkerhed, der ligger.
Skal man lave et statsligt ejerselskab, som jeg flere gange har sagt?
Skal der være et statsligt ejerselskab efter 2012 til denne andel, som vi får, og hvordan skal den så forvaltes?
I det øjeblik man ikke laver om på DONG, ville det nok være naturligt - i gåseøjne - at det var DONG, der overtog det.
det kan hr. Keld Albrechtsen være sikker på.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-23:
Men når man i Børsen i går kunne læse, at Dansk Folkeparti i morgen, altså under debatten her, vil opfordre regeringen til at sælge DONG i indeværende regeringsperiode - altså senest i løbet af 2 år skulle regeringen efter Dansk Folkepartis opfattelse have solgt DONG - og når fru Aase D. Madsen nu siger, at vi må rejse spørgsmålet, om det er DONG, der skal repræsentere staten i DUC efter 2012, må jeg indrømme, at ingenting giver mening mere.
Erik Mortensen (S), 2003-10-23:
Allerførst en kompliment til fru Aase D. Madsen og Dansk Folkeparti for, at man den pågældende morgen allerede en halv time efter, at forslaget blev lagt frem, kunne tilslutte sig.
Det er imponerende, må jeg sige.
Den danske befolkning skal have sin rimelige andel, og det har vi fået så godt og vel, sagde fru Aase D. Madsen.
Vil det sige, at Dansk Folkeparti er indstillet på, at vi skal nedsætte kravene?
Det må da sådan set indebære, at vi får for meget.
Jeg kan se, at fru Aase D. Madsen i Børsen i dag er refereret for, at man kan tilslutte sig aftalen helt og fuldt, og at der i givet fald kun kunne være rent juridiske ting, man kunne sætte spørgsmålstegn ved.
Vil det sige, at alle andre spørgsmål, tekniske spørgsmål, indholdsmæssige og forståelsesmæssige spørgsmål osv., har Dansk Folkeparti nu helt og aldeles afklaret?
Aase D. Madsen (DF), 2003-10-23:
Jeg vil begynde med at oplyse om, at Dansk Folkeparti ikke kan stemme for det forslag til vedtagelse, som Enhedslisten har fremsat.
Det er totalt i modstrid med alle Dansk Folkepartis planer og planlægning på området med hensyn til, hvad der skal ske med DONG for fremtiden, og det ved hr. Keld Albrechtsen vist også godt.
I Dansk Folkeparti takker vi ministeren for den redegørelse, som et enigt Folketing besluttede skulle fremlægges inden den 1. oktober i år.
Men nu ser vi resultatet, og det foreligger som en aftale med A.P. Møller - Mærsk, og den procedure er vi godt tilfredse med i Dansk Folkeparti.
Der er fundet en langtidsholdbar løsning, der giver arbejdsro i forbindelse med den 30-årige forlængelse af eneretsbevillingen fra 2012 til 2042 til A.P. Møller - Mærsk.
En 30-årig periode er den normale koncessionsperiode i Nordsøen, hvor offshorevirksomhedernes investeringer i ny teknik og udbygning af felterne er meget store og omfattende.
Den sikkerhed, som aftalen giver for disse langsigtede investeringer, vil allerede fra 2004 øge muligheden for at få mest muligt af olie- og gasreserverne pumpet op til gavn for Danmarks selvforsyningsmulighed med gas og olie
i en længere årrække fremover
Af redegørelsen fremgår med al tydelighed, hvor mange beregninger og parametre og skøn der skal indlægges for at få et billede af, hvor grænserne går for at finde frem til det, som vi her i Folketinget kalder en rimelig andel af vores fælles værdier i Nordsøen. Denne rimelige andel mener Dansk Folkeparti er indeholdt i den foreliggende aftale, oven i købet godt og vel. Der er ikke tvivl om, at der også i den danske befolkning for langt den overvejende dels vedkommende bliver bakket op om denne aftale.
Der er ligeledes en meget stor tiltro til og tillid til A.P. Møller - Mærsk, der har haft et meget stort ansvar for, at vi i Danmark er selvforsynende med olie og gas og derudover har et overskud, der indbringer meget store eksportindtægter og betydelige mængder af valuta til den danske statskasse.
Som et af hovedelementerne i aftalen indgår, at staten får en ejerandel i DUC på 20 pct. fra 9. juni 2012.
Men den 20 pct.s statsejede andel indebærer også, at vi skal tage problemet med hensyn til DONG og DONG's ejerskab op i forbindelse med netop de 20 pct. Jeg vil ikke sige, DONG skal eje det, men det skal i hvert fald klarlægges, hvad fremtiden er for DONG,
samtidig med at vi får denne statsandel.
Det får vi jo så lejlighed til at se på under udvalgsarbejdet, der kommer i forbindelse med selve aftalen, som jo er et beslutningsforslag, der skal behandles i Det Energipolitiske Udvalg.
Som sagt, vi er i Dansk Folkeparti glade for, at det er lykkedes os at få en meget betydelig og afgørende positiv indflydelse på, at statskassen allerede nu fra 2004 og også fremover kan få et betydeligt merprovenu, hvilket hele tiden har været Dansk Folkepartis målsætning.
Erik Mortensen (S), 2003-10-23:
Jeg er helt enig.
Det var faktisk den første sejr, hvis der overhovedet er nogen sejre i det her spil, at sagen overhovedet er på dagsordenen i dag, for rent lovteknisk kunne den være kørt igennem Det Energipolitiske Udvalg og så være færdig.
Men der var jo en kraftig opfordring fra et flertal i udvalget inklusive Dansk Folkeparti til at få den i salen i form af et beslutningsforslag.
Det har vi så, og det kommer jo som næste punkt på dagsordenen.
Men jeg kan kun være enig med hr. Keld Albrechtsen i, og jeg ville også finde, at det var formålstjenligt, måske endda klogt af ministeren, også at rådføre sig lidt med repræsentanter fra oppositionen omkring den endelige udformning.
Det er en fantastisk stor sag, og den vil få fantastisk stor betydning for det kommende Folketing.
Den gælder frem til 2042, og jeg vil også anse det for utrolig klogt af ministeren at høre på, hvad oppositionen måtte have at sige i denne sag, for man kunne måske godt forestille sig et regeringsskifte inden for de næste 42 år.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-23:
Jeg vil også godt spørge hr. Erik Mortensen om, hvordan den her sag nu skal behandles i udvalget.
Baggrunden er, at jeg i Folketingssalen for nogle dage siden stillede spørgsmål om at få lavet nogle bestemte beregninger, så vi kunne få et grundlag for bl.a. at vurdere, om det rent faktisk giver staten væsentlig større indtægter end det nuværende beskatningssystem.
Jeg vil også bede om, at vi får det sammenlignet med, hvis man havde indført kulbrinteudvalgets beskatningsmodel, og hvis staten selv havde hjemtaget koncessionen i 2012.
Derfor vil jeg godt spørge, om ikke det må være rimeligt, at Folketingets Energipolitiske Udvalg får mulighed for at få lavet de beregninger, som Folketingets medlemmer ønsker.
Jeg vil godt sige, jeg var dybt rystet over, at ministeren i Folketingssalen direkte nægter at udarbejde et svar på et konkret spørgsmål.
Jeg håber at få tilsagn fra Socialdemokratiets side om, at sådan skal det ikke være under udvalgsarbejdet.
Vi skal have svar på alle vores spørgsmål.
Ole Stavad (S), 2003-10-23:
Jeg lyttede også intenst til fru Aase D. Madsens ordførertale, hvor jeg hørte tilslutningen som uforbeholden.
Samtidig har fru Aase D. Madsen i sin supplerende besvarelse af de spørgsmål, der er stillet, jo lagt afgørende vægt på, at der sker en klar, ændret fordeling af den del af overskuddet, der i ministerens forudsætninger tilfalder staten og selskabet.
Vi har ikke afklaring i forhold til den klausul og muligheden for ændringer.
meget voldsomt tryk på selskabsskatten, som fru Anne Grete Holmsgaard tidligere i dag har været inde på.
Irland er nede på 12,5 pct. Må jeg godt få afklaret, om den tilslutning, Dansk Folkeparti har givet, på samme måde som jeg hørte fru Marianne Jelved fra Det Radikale Venstre sagde under åbningsdebatten, selvfølgelig er under forudsætning af, at betingelserne og vilkårene opfyldes, så forudsætningerne for, at det, som fru Aase D. Madsen i sin egen besvarelse her i dag har lagt vægt på, også kan efterleves, også selv om der sker ændringer?
Aase D. Madsen (DF), 2003-10-23:
Jeg er ikke rigtig klar over, hvor hr. Stavad vil hen, men nu prøver jeg at svare på det, som hr. Stavad sagde.
Det var noget med selskabsbeskatningen.
Det er jo en generel skat.
Vi kan her i Folketinget bestemme, at selskabsbeskatningen skal sættes op, og så bliver den også sat op på Nordsøen, ingen tvivl om det. Men med hensyn til de specifikke skatter, der direkte rammer Nordsøen, som vi siger, må det balanceforhold, som ligger i aftalen, ikke ændres.
Hvis der kommer en ny regering, jeg tør ikke nævne, hvilken farve den har, som siger, at forholdet 60/40 til fordel for staten skal være 80/40 i stedet for, så ødelægger man det balanceforhold, der ligger i aftalen, og det vil vi altså ikke være med til over for A.P. Møller-koncernen.
Når vi har en aftale, så har vi en aftale.
Men selvfølgelig: Er der problemer med skatteudskrivningsretten, er der problemer i den der kompetenceklausul, er der problemer med grundloven på nogen måde, er det da klart noget, vi skal se på.
Den del af kapitel 6, som man kalder den, er ikke udformet endnu.
Ole Stavad (S), 2003-10-23:
Jeg vil da godt starte med at beklage mine manglende pædagogiske evner og så prøve igen.
Trenden er jo ikke, at selskabsskatten er gået op.
Den danske selskabsskat er igennem en årrække faldet fra 50 til i dag 30 pct.
Den kulbrintebeskatning, som ligger i den her aftale, er bygget oven på en selskabsskat, der forudsættes at være 30 pct.
Det er de beregninger, som fru Aase D. Madsen henviser til, der giver den fordeling, som ministeren også når frem til.
Hvis nu Danmark af internationale årsager for at klare sig i en samlet konkurrence osv. må nedsætte selskabsskatten til f.eks. 20 pct., så falder den statslige andel her.
Det betyder voldsomt meget, og derfor er mit spørgsmål: Vil fru Aase D. Madsen sammen med os andre også insistere på, at den klausul, der er indbygget i den her aftale, skal give mulighed for at hæve de specifikke skatter med de 10 pct., sådan at det, man kalder government take, altså statsdelen i den situation bliver uændret, og at aftalen ikke kan undergraves, fordi vi tvinges til at nedsætte de generelle skatter?
Erik Mortensen (S), 2003-10-23:
Jeg vil gerne spørge, om fru Aase D. Madsen kunne forestille sig, at der på EU-plan, europæisk plan eller i en anden form internationalt bliver gennemført en generel CO2-beskatning.
I og med at vores olieaktiviteter i Nordsøen jo ikke er underlagt CO2-kvoter, vil en sådan ændring i givet fald være i strid med en beskatning, som specifikt vedrører kulbrinteudviklingen i Nordsøen.
Hvordan kan man være så sikker på, at alle de her detailspørgsmål er afklaret?
Her ligger jo et, som meget vel kunne være noget af en bombe under hele økonomien i Nordsøen.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-23:
Hr. Martin Lidegaard var inde på, at der var nogle udgifter
til oprydning, nemlig 8 mia. kr.,
så er der en udgift til overtagelse af nogle boreanlæg - det kender jeg ikke tallet på, men det kan vi få af ministeren - og så ved vi, at der i hvert fald er 27 mia. kr., men hvis olieprisen bliver højere end det, der er forudsat af ministeren, og det er meget sandsynligt, er der væsentligt mere end 27 mia. kr. Det tyder på - alt tyder på -
at hvis staten i stedet for at have en ejerandel på 20 pct. har en ejerandel på 100 pct., vil staten få de 27 mia. kr. minus de 8 mia. kr.
Det regnestykke ser jo godt ud for staten.
Det må hr. Martin Lidegaard da medgive mig.
Derfor overrasker det, at hr. Martin Lidegaard sådan på forhånd kan antage, at det vil være dårligere.
Det overrasker mig.
Derfor håber jeg bare, at når vi har set den beregning, kan vi være enige om at se helt fordomsfrit på det.
Men det glæder mig, hvis Det Radikale Venstre vil være så fordomsfrit, og jeg vil gerne anerkende, at det jo er et fordomsfrit parti, at man vil tage sin holdning op til revision, hvis man kan lade sig overbevise af de konkrete tal.
Det er bare det, jeg efterlyser.