Villy Søvndal (SF), 2002-04-10:
Jeg skal sige, at jeg er meget glad for, at vi i dag behandler det her forslag, som, så vidt jeg kan se, er en direkte afspejling af debatten om lovforslag nr. L 38, fremsat den 14. december 2001 af bl.a. undertegnede, om efterprøvelse af skøn.
Så langt så godt.
Hvis man så kigger på indholdet af regeringens forslag, så synes jeg, det mest interessante er den afsluttende bemærkning, der siger, at det her forslag får ingen økonomiske eller administrative konsekvenser.
Det er underligt. Hvis nu hensigten er, at nogle mennesker, der i dag ikke får ret, fremover i højere grad skal få ret, så kan jeg simpelt hen ikke forstå, så er jeg ikke i stand til at forstå, hvordan de kan få det, uden at det får hverken administrative eller økonomiske konsekvenser.
Jeg vil godt sige med stor glæde, at det, regeringen har lavet, synes jeg er bedre end ingenting, men til gengæld tror
jeg, man skal passe meget på med, hvad der bliver sagt fra Folketingets talerstol også af de foregående ordførere.
Der var nogle, der sagde, at det her betød, at der kan efterprøves skøn.
Sådan læser jeg ikke lovforslaget, men jeg vil gerne belæres om det, og jeg vil gerne spørge i forlængelse af det
: Betyder det, at man, i samme omfang som domstolene er i stand til at efterprøve skøn, fremover også kan efterprøve skøn i det sociale ankesystem? Det vil betyde, at eksempelvis afslag på førtidspension, hvor der er udøvet et skøn, fremover kan prøves i ankesystemet, det vil betyde, at et afslag på hjemmehjælp, hvor der er udøvet et skøn, fremover kan behandles i vores ankesystem.
Jeg skal bare have det bekræftet.
Det er det ene.
Altså vores ønske er, at der ikke er nogen lovfastsatte begrænsninger i udøvelse af skønnet.
Så er der den næste spændende diskussion, der hedder fastsættelse af forholdet til det generelle serviceniveau.
Selvfølgelig er det indlysende rigtigt, at kommunerne kan fastsætte det lokale serviceniveau, men det kan de vel ikke i alle tilfælde.
Jeg er godt med på, at man i generelle tilfælde, hvor man har sagt, vi gør kun rent hver fjortende dag og sådan noget, kan vedtage et nyt serviceniveau, der hedder, at det gør vi kun hver måned.
Men man kan vel ikke - det vil jeg også godt have et svar på - sige, at et skleroseramt menneske, der indtil nu har haft 4 timers hjælp, vurderer vi pludselig, selv om vedkommende får det dårligere, nu kun har behov for 2 timers hjælp med henvisning til, at det generelle serviceniveau er sænket.
Så synes jeg, man skulle overveje også i de her sager at sætte en generel sagsbehandlingstid ind.
Det er rigtigt, som fru Karen Jespersen pegede på i sit ordførerindlæg, at vi jo har set virkningen af nogle af de her afgørelser.
Desværre gik der meget lang tid.
Det er meget lang tid at vente op til 1½ år eller 2 år på en afgørelse i en sag, hvor man anker over noget, som man mener ikke er retmæssigt behandlet.
Afsluttende: Vi er meget glade for det her forslag, og det er ikke så underligt, for vi har jo selv bidraget med inspirationen til det i form af lovforslag nr. L 38.
Vi synes, det kunne være mere vidtgående, end det er.
Vi vil være glade for at stemme for det også i den udformning, det har, men vi ville blive endnu gladere, hvis vi fik endnu flere ting med.