runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ritt Bjerregaard (S), 2002-03-20:
Spørgsmålet her går netop på, at der jo var 24 virksomheder, som ikke kunne få del i de midler, der var i sidste runde.
Blandt dem er der adskillige små og mellemstore virksomheder, som kan have særdeles god brug for at få den støtte, der ligger i ordningen.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, hvordan det kan være, at disse virksomheder, som jo regnede med, at der ville være nogle penge i en kommende udlodning, ikke kan få del i den, og hvad de i øvrigt skal stille op.
»Hvorfor skal lignende virksomheder ikke kunne få støtte til forarbejdning og afsætning?«
Skriftlig begrundelse
I 2000 og i 2001 fik f.eks. følgende virksomheder støtte
under projektstøtteordningen: Gl. Amstrup Gårdbutik, Padborg Fjerkræslagteri, Thiese Mejeri, Osteriet Hinge, Fanø Mejeri, Vallø Saft og mange, mange andre.
Mariann Fischer Boel (V), 2002-03-20:
Jeg har bare måttet konstatere, at den prioritering, der har ligget, ikke specifikt har rettet sig mod de små og de mellemstore virksomheder.
Nu bare for en ordens skyld: En stor virksomhed er altså en virksomhed med over 250 medarbejdere.
Så de, vi kalder små og mellemstore virksomheder,
kan altså søge ind på ordningen.
Men her er 240 medarbejdere.
Så det er jo stadig væk det, som vi betragter som en relativt stor virksomhed efter dansk målestok.
Jeg kan tage til efterretning, at det er den prioritering, der har ligget.
Denne regering har valgt at prioritere dyrevelfærd, og det er derfor, at der er sat ekstraordinært mange midler af på den konto.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jørn Jespersen (SF), 2002-03-20:
Jeg vil gerne spørge en gang til, om det ikke er rigtigt, at der har været en markant stigende interesse hos de små og mellemstore virksomheder for at gøre brug af denne her ordning, som i høj grad retter sig mod højere fødevaresikkerhed, hygiejne, økologi og arbejdsmiljø, og at man på den basis kunne sige, at der ville være fornuft i at opretholde eller genoprette ordningen, men med en meget mere målrettet og præcis styring i retning af tilskud til de små og mellemstore virksomheder.
Kunne det ikke være en god idé at overveje det?
Nu vil jeg ikke ind i den der generelle prioriteringsdiskussion, for så kommer vi ikke så meget længere.
Den er vi ikke enige i.
Men hvis vi nu ser bort fra den, ville det så ikke alt andet lige i sig selv være en fornuftig idé at genoverveje denne her ordning ud fra hensynet til små virksomheder, deres internationale konkurrence, deres mulighed for at klare sig i forhold til de store monopoler og for at fremme de formål, der hedder fødevaresikkerhed, økologi, arbejdsmiljø osv.?
Ritt Bjerregaard (S), 2002-03-20:
Ministeren svarer fortsat ikke på spørgsmålet.
Nu har ministeren nogle betragtninger om, at hendes kollega måske har lavet et eller andet, som kunne hjælpe de små og mellemstore virksomheder, men ministerens egen indsats er så 10 mio. kr. til små slagterier.
Det støtter vi gerne, det synes vi er et udmærket forslag, men hvorfor i alverden skal det gå ud over en fornuftig ordning, som simpelt hen har betydet nogle muligheder for små og mellemstore virksomheder?
Nej, det er simpelt hen, fordi ministerens prioritering er at støtte de store, altså at give 75 mio. kr. til kvægbruget, i stedet for at sørge for, at der er udviklingsmuligheder for de små og mellemstore virksomheder.
Men så må man dog sige, at det er der, prioriteringen ligger.
Mariann Fischer Boel (V), 2002-03-20:
Denne regering har altså valgt at satse ekstraordinært på hele problematikken om dyrevelfærd.
Det er det område, der har fået den høje prioritet.
Så vil jeg godt sige både til fru Ritt Bjerregaard og til hr. Jørn Jespersen, at regeringen jo har haft et klart ønske om generelt at fremme erhvervsvilkårene for de små og mellemstore virksomheder, bl.a. i forbindelse med erhvervsministerens konkurrencepakke, som blev lanceret vistnok her i januar måned.
Den diskussion havde vi også i fru Ritt Bjerregaards tid som minister.
Der har vi ønsket specielt at tilgodese de små virksomheder, fordi de har nogle ekstraordinært høje omkostninger.
Så er det klart, at vi har lavet nogle generelle erhvervsforbedringer bl.a. på kredittiden for indbetaling af moms, der nu giver mulighed for, at de små virksomheder, altså virksomheder med en omsætning på op til 15 mio. kr., får en væsentlig længere kredittid end den, der har været gældende tidligere.
Ritt Bjerregaard (S), 2002-03-20:
Det er fuldstændig klart, at det er blevet indskærpet, at man i forbindelse med bekendtgørelsen i højere grad ville prioritere små og mellemstore virksomheder.
Det blev jo fuldstændig klart efter fadæsen med Arla og Nestlé.
Det var simpelt hen en forkert prioritering, og den skulle laves om. Derfor kommer vi jo også på et senere tidspunkt til spørgsmålet om de virksomheder, der ikke kom med i første omgang, og som af samme grund selvfølgelig kunne gives nogle tilsagn om, at det ville se anderledes ud, fordi der lå en klar politisk prioritering af, hvem det var, der skulle have støtte.
Men ministeren undviger at svare på: Hvorfor i alverden synes ministeren ikke, at de små og mellemstore virksomheder skal have de muligheder, der ligger i den støtteordning?
Mariann Fischer Boel (V), 2002-03-20:
Jeg bliver nødt til at sige, at den bekendtgørelse, der ligger, for så vidt angår strukturprojektordningen ikke er blevet ændret. Der har hele tiden været det klare signal i formuleringen i bekendtgørelsen, at det var meningen, at de små virksomheder skulle prioriteres højt, og det er jeg også overbevist om, at fru Ritt Bjerregaard er bekendt med.
Sådan har der faktisk stået hele tiden.
Det er derfor, det undrer mig, at man har valgt den fordeling, som jo klart giver et signal om, at de små og mellemstore virksomheder, som lagde billet ind på ordningen sidste år, ikke fik tilgodeset deres ansøgninger.
En af de virksomheder, som fru Ritt Bjerregaard fuldstændig er bekendt med, har jo søgt, men fik afslag i forbindelse med ansøgerrunden sidste år.
Jørn Jespersen (SF), 2002-03-20:
Jeg kan forstå, at der sådan set ikke er nogen, der gør sig til talsmand for, at denne her ordning skal bruges til støtte til de store virksomheder, og det er jeg helt enig i.
Jeg synes, det var forkert, at den bl.a. blev brugt til at støtte Arla og Nestlé, for det har aldrig været intentionen med den.
Men det, der så bliver diskussionen herefter, er jo, om der er grund til at opretholde ordningen for de små og mellemstore virksomheder.
Derfor vil jeg spørge ministeren, om det ikke er rigtigt forstået, at der har været en markant stigende interesse hos de små og mellemstore virksomheder for at benytte ordningen, og om det ikke også er rigtigt, at det er et væsentligt element i de små og mellemstore virksomheders konkurrenceevne, både i forhold til konkurrenter i udlandet og i forhold til de meget store monopoler på fødevareområdet, og at der derfor alt andet lige er gode argumenter for at have sådan en ordning.
Ritt Bjerregaard (S), 2002-03-20:
Jeg tager bestemt ikke ministerens svar for pålydende.
Ministeren ved også, at bekendtgørelsen er blevet strammet, sådan at det er klarere, at man skal hjælpe små og mellemstore virksomheder, og ministeren er vidende om, at jeg havde taget afstand fra den støtte, der er givet til Arla, og jeg havde klart præciseret, at det ikke skulle ske igen.
Hvis man nu tager ministerens ord her for pålydende, at ministeren gerne vil hjælpe små og mellemstore virksomheder, så begriber jeg overhovedet ikke, hvorfor ministeren afskaffer ordningen.
Der ligger muligheder for at gå ind og støtte små og mellemstore virksomheder.
Hvorfor i alverden går ministeren så ikke ud og siger, at den der tidligere regering var fuldstændig håbløs, men nu vil jeg rigtignok demonstrere, at små og mellemstore virksomheder skal hjælpes?
Ministeren får jo massevis af ideer fra de små og mellemstore virksomheder, der rent faktisk har fået støtte i kraft af ordningen.
Mariann Fischer Boel (V), 2002-03-20:
Jeg formoder, at fru Ritt Bjerregaard er enig med mig i, at den fordeling, der foregik af projektstrukturmidlerne i 2000 og 2001 - de blev faktisk først uddelt i det sidste kalenderår, altså 2001 - er fuldstændig skæv.
Hvis fru Ritt Bjerregaards intentioner har været at hjælpe de små og mellemstore virksomheder, så må jeg indrømme, at så forstår jeg det ganske enkelt ikke.
Ritt Bjerregaard (S), 2002-03-20:
Hvis man nu tager det for pålydende, at ministeren siger, at så drejer det sig altså om dyrevelfærd, og vi fastholder, at det stadig væk er små og mellemstore virksomheder, så har ministeren afgivet et svar til Folketingets udvalg, der gør det klart, at ministerens prioritering er, at man nu ikke mere skal holde sig til under de 250 dyreenheder.
Nej, nu mener ministeren, at man sagtens kan give støtte til dyrevelfærd til de helt store virksomheder.
Hvad i alverden er det så for en sammenligning, det skal have i forhold til et forslag her, der direkte tager sigte på de små og mellemstore virksomheder?
Hvad er det for et forslag, ministeren har til dyrevelfærd for de små og mellemstore virksomheder?
Kunne vi få løftet sløret lidt for det her i dag?
Ministeren har jo prøvet at gøre det til en særlig ekspertise at mene, at de ting, hun gennemfører, kan hun beskylde den tidligere regering for at have ansvaret for.
Jeg står her med en liste over dem, der har modtaget tilskud i 2000 og 2001, og jeg må sige, at jeg overhovedet ikke kan nikke genkendende til ministerens redegørelse.
Jeg vil gerne medgive ministeren, at der blev givet støtte til Arla Foods i den sidste uddeling.
Det mener jeg var en fejl.
Den påtalte jeg i ministeriet, og jeg gjorde det fuldstændig klart, at jeg ønskede en ændring af den udbetaling, der skulle ske her i foråret.
Jeg er helt sikker på, at det har ministeren selvfølgelig fået at vide i ministeriet, så ministeren ikke behøvede at stå her og komme med fejlagtige oplysninger. Mit spørgsmål er fortsat til ministeren: Hvorfor i alverden skal strukturprojektordningen, som netop tager sigte på at hjælpe de små og mellemstore virksomheder, fjernes?
Ministeren sagde så, at hun hellere ville bruge 75 mio. kr. på at støtte kvægbruget, og det er selvfølgelig en prioritering.
Jeg er ikke enig i den.
Den konkrete sag er sådan set ret interessant, fordi det drejer sig om Løgismose Mejeri, og vi er lige præcis inde i det, jeg startede med, da vi begyndte denne her diskussion, nemlig spørgsmålet om de store koncentrationer.
Lige præcis Løgismose var et af de mejerier, der fik mulighed for at købe et mejeri, fordi Arla tabte sagen eller indgik forlig, hvordan man nu vil formulere det, i forbindelse med konkurrencelovgivningen.
Det, Løgismose kommer ud i med ministerens beslutning omkring de her midler, er altså, at så er der ikke nogen hjælp at hente.
Der er massevis af penge til den store koncentration, til Arla, og der er ikke noget som helst at hente i forhold til Løgismose.
Synes ministeren virkelig, at det er rimeligt?
Mariann Fischer Boel (V), 2002-03-20:
Jeg kan bekræfte hr. Jørn Jespersens formodninger.
Det har været sådan - og det er jo også det, brevet giver udtryk for - at der har været en ansøgning fra Løgismose, der er blevet behandlet på mødet i efteråret.
Dér har man ikke fundet, at Løgismoses projekt kunne vinde gehør, og man har derfor på det tidspunkt givet et afslag.
Det er fuldstændig korrekt, og det er måske også derfor, jeg har tilladt mig at have en vis undrende indfaldsvinkel til prioriteringen, især med udgangspunkt i bekendtgørelsens helt klare ordlyd om, at de små og mellemstore virksomheder skulle prioriteres højt.
Derfor er jeg helt uforstående over for den prioritering, der er foretaget.
Nu har vi talt en hel del om forbedringsordningen, og jeg vil godt, som jeg også har givet udtryk for tidligere, bl.a. i de mange henvendelser, der har været på denne her sag, sige, at hvis der, når ansøgningsfristen for forbedringsstøtteordningen udløber den 31. juli, da er midler, der ikke er disponeret, fordi der ikke har været ansøgninger, vil jeg være fuldstændig parat til at kigge på ordningerne under landdistriktspolitikken for at se, hvilke muligheder der kunne være for at omdisponere midlerne, så vi ikke risikerer, at vi går ud af indeværende år med midler, som ikke kan anvendes fornuftigt på anden vis.
Endnu en gang: En finanslov er en prioritering af nogle områder, som en regering ønsker at tilgodese.
Vi har valgt at tilgodese dyrevelfærd i denne her forbindelse.
Det mener jeg slet ikke der på nuværende tidspunkt kan herske tvivl om.
Med hensyn til de andre områder har jeg givet tilsagn om, at kan vi finde en fornuftig løsning inden for landdistriktpuljen, vil vi vende tilbage til sagen. Hermed sluttede spørgsmålet.
Man genoptog herefter behandlingen af dagsordenens punkt 1, som var:
Jørn Jespersen (SF), 2002-03-20:
Jeg vil så gerne have, at det her slutter så konstruktivt, som det nu kan, uagtet vores store uenighed om prioriteringen af tilskud til svineproducenter osv. Jeg konstaterer - og jeg håber, at ministeren bare kan nikke eller sige ja - at vi er enige om, at ordningen her i sig selv sådan set er fornuftig og konstruktiv nok, og at det ville være godt at have den.
Det ligger jo, sådan som jeg hører det, i, at ministeren siger, at hvis der bliver penge tilovers på tilskuddene til dyrevelfærd, kan de eventuelt bruges i denne her sammenhæng.
Det må jo være, fordi også ministeren synes, at det ville være fornuftigt at bruge dem i denne sammenhæng
, hvis der ellers i øvrigt i forhold til regeringens prioritering er penge til det.
Mariann Fischer Boel (V), 2002-03-20:
Det kan jeg godt forstå, for det er jo den situation, de har stået i på det tidspunkt, at de har måttet erkende, at de så ikke nåede frem til snoren i rette tid.
Det synes jeg er ærgerligt.
Vi har så valgt fra denne regerings side at prioritere dyrevelfærden, og jeg har givet det tilsagn, at kan vi ikke bruge de midler, vil jeg være parat til inden for et landdistrikts ramme at vurdere, hvad vi så kan sikre en fornuftig anvendelse af pengene til, også når
ansøgningsfristen er udløbet.
Ritt Bjerregaard (S), 2002-03-20:
Jeg vil sige til ministeren, at ministeren jo har valgt.
Ministeren har haft nogle penge til rådighed, og ministeren har valgt at bruge dem på BSE-kompensationer og andre områder, som ministeren har syntes var vigtigere end at hjælpe de små og mellemstore virksomheder.
Vi behøver jo ikke at gøre det så abstrakt omkring den støtte, der er fra EU.
Det er jo helt konkret, hvis vi tager Løgismose Mejeri, et spørgsmål, om de kan klare sig på et marked ved at få et tilskud, der kan hjælpe dem, hvoraf EU betaler halvdelen.
Der vil da være massevis af lignende eksempler i andre lande, og derfor er det da svært at forstå for de helt konkrete virksomheder, der bliver ramt af den disposition, at ministeren hellere vil bruge penge på BSE end på at hjælpe små og mellemstore virksomheder.
Jørn Jespersen (SF), 2002-03-20:
Jeg havde egentlig forestillet mig, at jeg havde leveret et spørgsmål til ministeren, der gjorde det nemt bare at sige jo, det var vi enige om, og dermed havde skabt det grundlag for i fællesskab at få denne her ordning reetableret på trods af alle de prioriteringer, vi har været uenige om.
: Er det ikke rigtigt, at hvis denne her ordning ikke eksisterer i Danmark, men eksisterer i de andre EU-lande, stiller det alt andet lige de danske virksomheder ringere?
Mariann Fischer Boel (V), 2002-03-20:
Jeg bliver bare nødt til igen at sige, at man ikke kan se på de enkelte tilskudsordninger til de enkelte virksomheder isoleret set.
For det er hele det apparat lovgivningsmæssigt, som virksomhederne skal arbejde under, der er afgørende for, om de vil være konkurrencedygtige på eksportmarkedet.
Det er f.eks. også veluddannet arbejdskraft, som er et helt klart vigtigt parameter, når virksomhederne skal ud og sikre, at de kan gøre sig gældende på eksportmarkederne.
Vi har så valgt fra regeringens side at fokusere på nogle områder, hvor vi har ønsket at tilgodese nogle små og mellemstore virksomheder.
Jeg nævnte før bl.a. spørgsmålet om kredittiderne for moms, som er blevet forlænget for de små og mellemstore virksomheder fra den ene måned, de havde i forvejen, til 3 måneder.
Det betyder faktisk temmelig meget likviditetsmæssigt for de små virksomheder.
Så nævnede jeg også tidligere hele spørgsmålet om kontroludgifterne for de små og de mellemstore virksomheder.
Så jeg mener faktisk, at regeringen også på det område har taget fat for at sikre en konkurrenceevne, så vi fortsat kan gøre os gældende på eksportmarkederne.
Ritt Bjerregaard (S), 2002-03-20:
Nu er det jo sådan, at ordningen netop tog sigte på at forbedre markedssituationen, og det er jo en af de få ordninger, der overhovedet har været for små og mellemstore virksomheder.
Derfor er det jo klart, at det, at man i andre lande har en mulighed for at få et tilskud fra EU for at forberede en sådan indsats, men ikke har det i Danmark, selvfølgelig må stille danske virksomheder ringere end udenlandske konkurrenter.
Jørn Jespersen (SF), 2002-03-20:
Det er klart, at det her spørgsmål er et alt andet lige-spørgsmål.
Det er klart nok.
Der er mange andre ting, man kan diskutere påvirker, men nu er spørgetiden her i dag jo ikke et egnet forum til at tage sådan en mere generel erhvervspolitisk debat.
Så jeg vil bare spørge ministeren, om vi ikke er enige om, pkt. 1: at hvis Danmark er det eneste land - og det er det, så vidt det er oplyst for mig - som ikke bruger den her ordning, og alle andre lande i EU bruger den, og virksomhederne dermed har mulighed for tilskud, vil det alt andet lige stille de danske virksomheder ringere i konkurrencen med deres udenlandske konkurrenter.
Og pkt. 2: Er det ikke rigtigt, at vi ud over konkurrenceevne i forhold til udlandet jo også har en problemstilling, der hedder små versus store virksomheder, og at man på en lang række områder kan sige, at de store virksomheder i kraft af en lang række stordriftsfordele står stærkt i konkurrencen, og at man derfor kan argumentere for, at denne her specifikke støtte til de små i virkeligheden gør det lidt nemmere at få en fair konkurrence mellem de små, der tit også er de produktudviklende og nyskabende virksomheder, og så de store, der koncentrerer sig om et relativt ensartet eksportorienteret udbud?
Mariann Fischer Boel (V), 2002-03-20:
Med hensyn til hr. Jørn Jespersens spørgsmål mener jeg faktisk ikke, at man kan fremstille sagen helt så forenklet, som hr. Jørn Jespersen har gjort det.
Man kan ikke bare sammenligne tilskudsstrukturen i de forskellige lande og så konkludere, at dér, hvor der er det højeste tilskudsniveau, er vilkårene for erhvervslivet og den konkurrenceevne, de skal leve med, også væsentlig bedre.
I det lange løb er det af mindst lige så stor betydning, at virksomhederne i deres investeringsbeslutninger kan rette blikket mod markedsudviklingen og de muligheder, der ligger på det område.
Af helt afgørende betydning er også de rammebetingelser, som virksomhederne i øvrigt opererer inden for.
Det er så grunden til, at regeringen bl.a. har fremlagt konkurrencepakken, som jeg nævnte det tidligere, og de initiativer, som skal følge op på konkurrencepakken, og det er helt klart, at meningen er, at det skal føre til en vækststrategi, som kan forbedre virksomhedernes rammevilkår og udvikle deres konkurrenceevne.
Vi vil i den forbindelse også satse på administrative omkostningslettelser, lettelser for almindeligt administrativt bøvl for iværksættere, og hele generationsskifteproblematikken vil også blive taget op i den forbindelse.
Det er helt klart, at specifikt de områder, som jeg har påpeget, vil gavne de små og de mellemstore virksomheder.
Jørn Jespersen (SF), 2002-03-20:
»Kan ministeren bekræfte, at små og mellemstore danske virksomheder bliver stillet ringere end deres konkurrenter i udlandet, fordi landdistriktordningen følges af et EU-tilskud, som dækker 50 pct. af udgifterne?«
Jeg kunne ikke forstå svaret fra fødevareministeren på anden måde, end at hun bekræftede, at på det tidspunkt, hvor man i ministeriet har besluttet at give støtte til Arla og til Nestlé, lå ansøgningen fra Løgismose også i den samme bunke.
Det siger jeg sådan set ikke bebrejdende i forhold til den nuværende fødevareminister og heller ikke til den foregående, men mere for at få et overblik over sagsbehandlingen i ministeriet.
Derfor synes jeg, at det er af yderste interesse at få konstateret, om det er rigtigt opfattet, at man i en ordning, hvor det er velbeskrevet, at man skal prioritere de små og mellemstore virksomheder, alligevel har en sagsbehandling, hvor man med åbne øjne vælger at give støtten til Arla og Nestlé, selv om Løgismose ligger i den samme ansøgningsbunke.
Er det rigtigt forstået?
Mariann Fischer Boel (V), 2002-03-20:
Jeg skal bare for en ordens skyld sige til fru Ritt Bjerregaard, at strukturprojektordningen ikke er fjernet, for så ville det have nogle voldsomme konsekvenser; så skulle
vi forfra i EU med et helt ansøgningsprogram.
Den er, hvis jeg må bruge et lidt andet udtryk, sleeping, så den eksisterer altså stadig væk.
Det er en helt anden situation, end hvis den havde været fjernet. Hermed sluttede spørgsmålet.
Jørn Jespersen (SF), 2002-03-20:
Det er fint nok, for nu er vi enige om, at den ordning, vi har diskuteret i dag, har nogle andre fordele og kan nogle andre ting end innovationsloven.
Ministeren har jo også tilkendegivet åbningen om, at hvis der bliver mulighed for det, kan man overføre nogle af pengene til så at sige at genoprette den.
Derved har ministeren jo tilkendegivet, at hun isoleret set, uden alle prioriteringsdiskussionerne, også synes, der er god fornuft i støtten til forarbejdning og markedsføring i de små virksomheder.
Så jeg håber, at vi i fællesskab kan finde måder at prioritere det på, uagtet at vi er meget uenige i den prioritering, der har ført til, at der ikke er midler på det her område.
Mariann Fischer Boel (V), 2002-03-20:
Det er fuldstændig korrekt, som hr. Jørn Jespersen siger det, at innovationsloven er mere udviklingsorienteret end strukturprojektordningen, så det kan jeg kun give hr. Jørn Jespersen ret i.
Den anden del af spørgsmålet vil jeg gerne vende tilbage til.
Jørn Jespersen (SF), 2002-03-20:
Det svar har vi sådan set fået, så det behøver ministeren for min skyld ikke give igen.
Men jeg vil gerne spørge i forlængelse heraf og for at danne overgang til det her spørgsmål, om det ikke vil være fornuftigt, at vi får udarbejdet et notat om det helt præcise forløb af sagen omkring Løgismose.
For alle, der har haft ordet i denne her sag, er jo enige om, at man burde have prioriteret små virksomheder.
Det synes jeg vi har en fælles interesse i at få belyst.
Jeg håber, ministeren vil lave et notat, der belyser dette, som vi så kan få en fælles drøftelse af i et kommende samråd.
de samme muligheder for en konkret målrettet støtte til den enkelte virksomhed med hensyn til forarbejdning og markedsføring, og på den baggrund bare opfordre til, at den åbning, ministeren allerede har givet, bliver prioriteret så højt som muligt for at udnytte de muligheder, der ligger i projektordningen.
»Giver innovationsloven regeringen mulighed for at støtte forbedringer af forarbejdning og afsætning i små og mellemstore virksomheder?«
Skriftlig begrundelse
Ministeren har med finansloven stoppet bevillingen til tilskud til forbedring af forarbejdning og afsætning af jordbrugsprodukter for små og mellemstore virksomheder, og i et svar til udvalget peger ministeren på, at innovationsloven kan træde i stedet.
Mariann Fischer Boel (V), 2002-03-20:
Nu er det jo sådan, at man ikke kan disponere på en konto, der ikke står nogle midler på.
Derfor har jeg også tidligere givet udtryk for, at hvis forbedringsstøtteordningen ikke bliver brugt, vil jeg på det tidspunkt, hvor ansøgningsfristen er udløbet og vi har dannet os et indtryk af, hvad der måtte være tilbage på den konto, gå ind og vurdere, hvordan man så inden for strukturprojektprogrammet kan anvende midlerne eventuelt på en anden facon.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ritt Bjerregaard (S), 2002-03-20:
Ja, og det har ministeren så kompetence til at ændre.
Ministeren sidder i dag med muligheden for at sige: Det var en urimelighed; jeg er fuldstændig enig med den tidligere minister i, at de her penge ikke skal gives til de store virksomheder, de kan godt klare sig selv; nu vil jeg udføre den handling og sørge for, at den urimelighed, der blev begået i forhold til Løgismose, retter jeg op på.
Det er i ministerens hænder.