runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-06-03:
Jeg kan sige til hr. Anders Samuelsen, at det er rørende så optaget, man fra radikal side er af, hvordan det går med De Konservatives mærkesager.
Vi synes jo, det går fantastisk godt.
Det Konservative Folkeparti stod så sent som 1 år før sidste valg helt alene med kravet om skattelettelser.
Så kom Det Radikale Venstre, så kom
meldingen fra Venstre om skattestop, og så kom Socialdemokraterne humpende i valgkampen
, de måtte da også lige mene noget om skattepolitik, med et meget indviklet forslag, der i sidste ende endte med skattestigninger, som de så løb fra efter valget.
Jo, der var mange, mange, mange mellemregninger.
Mennesker kan se det på deres skattekort netop i disse dage.
Det er menneskepenge, det handler om.
En ganske almindelig LO-familie får i størrelsesordenen 1.000 kr. i lettelser om måneden.
Hvordan var det lige, det gik
Da fik man gennemført en skattepolitik, som førte til, at en ganske almindelig SiD-familie med en lille bil og en lille bolig fik en merudgift på 500 kr. om måneden, altså en skattestigning.
Sådan var det, da De Radikale stod for tingene.
Jo, det går virkelig godt.
Jeg kan nævne mange andre af vores mærkesager, og jeg skal vende tilbage til registreringsafgiften om et øjeblik.
Anders Samuelsen (RV), 2004-06-03:
Faktum er jo, at f.eks. marginalskatten på den sidst tjente krone faldt fra omkring 70 pct. til omkring 60 pct., da Det Radikale Venstre sad i regeringen.
Det er jo ret markant.
Man har ikke rigtig i den nuværende regerings tid fået gjort noget ved at få den presset yderligere ned.
Vi har et forslag
på 42 pct., men det er De Konservative tilsyneladende imod. Forbeholdene har man heller ikke gjort noget ved.
Registreringsafgifterne har vi så sent som i denne her uge haft et forslag til beslutning fremme om, der bare lægger op til, at man kunne få sat registreringsafgiften ned for de grønne biler.
Det blev der også stemt imod.
Så er der efterlønnen.
Hvordan går det med efterlønnen?
Altså kan befolkningen ikke få et helt konkret bud på, hvordan det går med den konservative mærkesag om at få afskaffet efterlønnen?
Vi har forstået, bl.a. på ordføreren, hr. Barfoed, at det er en vigtig mærkesag for De Konservative.
Er der et krav?
Hvad kan vi vente os efter et
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-06-03:
Man kan jo stille mange spørgsmål på kort tid.
Det tager lidt længere tid at svare.
Må jeg ikke godt gå videre til registreringsafgiften, for vi er faktisk også nogenlunde tilfredse med, hvad vi har nået.
Vi er ikke helt så tilfredse som på personskattesiden, men vi fik dog taget toppen af en stigning, der ellers ville være kommet.
Vi vil gerne videre.
Det er ingen hemmelighed, at vi tænker meget parallelt
med Det Radikale Venstre på det her område, men vi kan altså ikke få det hele på dag et.
Vi er nødt til at arbejde for sagerne.
Men at der vil ske noget på et tidspunkt på det her område, er jeg overbevist om, for den nuværende måde at opkræve afgifter på inden for bilområdet er meget uhensigtsmæssig og bestemt ikke båret af et primært hensyn til f.eks. miljøet.
Så vi er meget enige om, at der virkelig er behov for at kigge på det her.
Vi håber fortfarende at få hjælp fra Det Radikale Venstre til at løse den sag.
Med hensyn til den radikale ordførers bemærkninger om egen indsats under tidligere regeringer er jeg altså nødt til at sige, at Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre leverede en skattepolitik, som gav en forøgelse af skattetrykket på 1,4 pct. af bruttonationalproduktet svarende til ca. 20 mia. kr.
Det er meget fint, at Det Radikale Venstre nu vil nedsætte marginalskatten og nærmest vil lave rekordforsøg, men hvad hjælper det, når Socialdemokraterne fastholder en marginalskat på 62 pct., når Socialdemokraterne vil øge skatten på ejendommene og boligejerne, når Socialdemokraterne igen og igen foreslår skattestigninger på virksomhederne?
Socialdemokraterne kan ikke tænke løsninger uden skattestigninger.
Hvorfor vælger man dog den slags partnere?
Jeg forstår det ikke.
Jeg vil gerne vende tilbage til de andre temaer, når tid gives.
Nu rejser formanden sig, og jeg må ikke sige mere.
Nicolai Wammen (S), 2004-06-03:
Man kunne fristes til at kommentere meget af den konservative ordførers voldsomme udfald mod Socialdemokratiet.
Jeg tror måske, at det udfald skal ses i lyset af, at man fra konservativ side taler meget om økonomisk ansvarlighed, men ikke har leveret den. Jeg vil bare gerne stille den konservative ordfører et enkelt spørgsmål, nemlig hvordan man hos det her parti, som virkelig sætter sig på den høje hest, har det med, at vismændene i deres karakteristik af regeringens overordnede politik på det økonomiske område siger, at den er uholdbar.
Det, man har leveret fra denne her regerings side, siger de økonomiske vismænd er en uholdbar politik.
Det må da virkelig være noget, der svider hårdt i konservative sår.
Det må ikke være rart at skulle forklare ude på de konservative vælgermøder.
Margrete Auken (SF), 2004-06-03:
Alt, hvad der er af motorvejsasfalt i det her land, har De Radikale lagt stemmer til i hvert fald inden for de sidste 20 år, og der er en hel masse andre punkter.
Det er ikke noget med at fremme cyklismen, når der skal gøres noget.
Når man så kigger på den radikale kandidat til Europa-Parlamentet og hans valgoplæg, så er de tre mærkesager gode nok: udvidelsen skal gå godt, EU skal være en større aktør på verdensscenen, og EU skal udvikle sig til et vidensamfund. Det er vi jo enige i, men vi savner da fuldstændig den grønne omstilling her, at EU skal væk fra olie, kul og atomkraft og over til vedvarende energi, at vores transport i langt højere grad skal gøres bæredygtig, at vi i det hele taget skal ind og tage nogle radikale skridt, også selv om de kan skabe lidt problemer indimellem, at man altså er villig til at gøre noget reelt, som ikke bare er løfter og fjerne ting, der måske engang kan komme.
Er det radikal politik at lave europapolitik uden at have det grønne som mærkesag?
Marianne Jelved (RV), 2004-06-03:
Ikke dem alle sammen.
Men det er meget betegnende at se, hvor meget stat der er blevet her.
F.eks. er klapning inden for 12 sømil-grænsen af regeringen lagt på kommunalt niveau, og klapning uden for 12 sømil-grænsen er lagt på statsligt niveau.
Det er sådan et eksempel, hvor jeg slet ikke fatter, hvor det borgernære og den ene indgang er, og hvorfor man skal have to niveauer her: et i staten og så et i 130 kommuner.
Jeg synes egentlig, man skulle lægge det hele ind under staten.
Så der er nogle af sagerne, vi mener skal ligge i staten.
Det kommer lidt an på, hvad man kan argumentere for, vi er jo ikke argumentresistente, men der er alt for mange ting lagt ind under staten.
Margrete Auken (SF), 2004-06-03:
Det vil jeg så i givet fald se frem til, for jeg må da indrømme, at når jeg hører hr. Anders Samuelsen, så tænker jeg, at nu tager det ikke ret lang tid, før han er ovre hos De Konservative.
Jeg har ikke kunnet opdage endnu, hvad det var, der hindrede ham, ud over at De Konservative ikke var så rædselsfulde som han - for nu at sige det sådan meget hårdt.
Jeg ser da frem til, at vi skal til at høre Det Radikale Venstre sige, at nu vil man gå ind og virkelig gøre noget for at lave ordentlige grønne afgifter.
Det er jo det, der er nødvendigt, hvis vi skal have lavet denne omstilling.
Hvis man har nogle andre bud på, hvordan det kan gøres med den fart, som f.eks. hr. Martin Lidegaard i går ved den konference, vi havde om klimaet, medgav der skulle til, end ved hjælp af de økonomiske styringsmidler, som selv Lomborginstituttet anbefaler, så vil vi selvfølgelig synes,
det er spændende.
Men vi vil synes, det var vigtigt, at vi havde en samarbejdspartner her i den danske delegation, som var med til at sige, at nu skal f.eks. vedvarende energi være det, som Danmark skal få Europa til at investere i Østeuropa, i Nordafrika, for slet ikke at tale om i Europa selv.
Freddy Dam (V), 2004-06-03:
tidligere på dagen - og i øvrigt også på hr. Frank Jensen - at der ikke bliver tale om, at Socialdemokratiet medvirker til at lægge 1 kr. ekstra på hver enkelt liter benzin eller dieselolie, der skal sælges i Danmark. Betyder det ikke, at der kommer til at mangle et betydeligt milliardbeløb i Det Radikale Venstres skattereformprogram?
Og hvis jeg har ret i det, hvor skal beløbet så komme fra?
Marianne Jelved (RV), 2004-06-03:
Det er fuldstændig korrekt.
Hvis ikke vi kan finansiere noget af vores skatteomlægning med 1 kr. mere pr. liter benzin, så vil vi miste 3,2 mia. kr. i finansiering.
Dem må vi jo i givet fald finde på en anden måde.
Men vi er helt fortrøstningsfulde med hensyn til det, for vi har et kæmpestort offentligt budget her i Danmark, og det skulle være mærkeligt, om vi ikke kunne finde dem, hvis det er tilstrækkelig vigtigt.
Freddy Dam (V), 2004-06-03:
Jeg kunne godt ønske, at fru Marianne Jelved ville uddybe lidt nærmere på hvilken anden måde.
Og jeg vil så i øvrigt supplere med et yderligere spørgsmål:
Det fremgår af Det Radikale Venstres skattereformprogram, at der vil blive tale om skattenedsættelser for både højt- og lavtlønnede.
Det er jo selvfølgelig en udmærket ting, men det får mig til at spørge: Hvad så med de selvstændige erhvervsdrivende?
Skal de ingen skattelettelser have, eller skal de måske betale gildet?
Marianne Jelved (RV), 2004-06-03:
Der er ikke nogen speciel gruppe skatteborgere, der betaler skat på arbejde, der skal rammes - tværtimod.
De, der betaler, er borgerne selv, fordi vi jo bl.a. har brugt en finansiering med 1 kr. mere pr. liter benzin, hvor det jo bl.a. er husholdningerne, der kommer til at betale dem.
Det må vi finde et andet svar på, hvis ikke vi kan få flertal for det.
Dernæst er det dels erhvervslivets støtteordninger, der bliver brugt, dels er det en besparelse på den offentlige administration, hvor vi har brugt Holbæk Kommune som eksempel og brugt de metoder, som de har anvendt, og det har vi ganget ud og sagt, at hvis alle kommuner gør med deres administration, som Holbæk Kommune gør, så kan vi spare så og så mange penge.
Vi tager nogle af dem til at sænke skatten med.
Så vi er sådan set udmærket dækket ind.
Men det er klart, at vi må finde en løsning, hvis ikke vi kan få flertal for at forøge benzinafgiften med 1 kr. Det har jeg sådan set ikke på rede hånd et svar på lige nu, men det vil jeg tænke grundigt over i sommerferien.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-06-03:
Indimellem kan man jo, når man lytter til debatten, blive klogere.
Man kan også blive mere forvirret.
Jeg lagde mærke til, at fru Marianne Jelved i sin ordførertale sagde: Vi vil en anden regering.
Nu er det, ligesom jeg har hørt under debatten her, at det måske burde formuleres sådan, at fru Marianne Jelved ville sige: Vi vil en anderledes regering.
Det er bare sådan en konstatering, måske en nuanceforskel, måske en fortalelse.
Men jeg synes da, det lyder spændende for os, som gerne vil være et midterparti.
I hvert fald er De Radikale fortrøstningsfulde, når det gælder forhandlinger om strukturen.
Jeg synes da, det er fint, at man er fortrøstningsfuld, vi andre er måske mindre fortrøstningsfulde.
Jeg vil gerne spørge fru Marianne Jelved: Hvor meget betyder det for De Radikale, at man på hjemmesiden skriver: »Det Radikale Venstre skal gøre regeringen opmærksom på, at Danmark er forpligtet på Europarådets charter om lokalt selvstyre«?
Vejer det tungt for De Radikale, og hvad betyder det i givet fald rent konkret i forhold til forhandlingerne, der starter igen i morgen?
Marianne Jelved (RV), 2004-06-03:
Og det er ikke nok, at VK-regeringen bliver anderledes.
Så skulle den misforståelse måske være ryddet af vejen.
Jeg var bare fristet af hr. Kristian Jensens flirten med reglerne om udlændingelovgivningen.
Europarådets konvention tager vi alvorligt.
Den blev jo ratificeret under Schlüterregeringen her i Folketinget.
Vi tager den alvorligt på den måde, at vi faktisk arbejder for, at Danmark kommer til at overholde den konvention.
Jeg vil af hensyn til forhandlingsklimaet i morgen og en rolig nattesøvn helst undgå at skulle gå i detaljer med forhandlingerne i morgen, som jo ikke har fundet sted endnu.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-06-03:
Egentlig vil jeg da gerne tage hensyn til fru Marianne Jelveds nattesøvn, men De Radikale har jo tidligere meldt ud, at tre folkevalgte niveauer med skatteudskrivningsret var et af kravene/ønskerne.
Er det inden for det, som fru Marianne Jelved opfatter som Europarådets charter?
Marianne Jelved (RV), 2004-06-03:
Det tror jeg ikke det gør i Europarådet.
Jeg opfatter det som et centralt tema, men jeg tror ikke, at europarådscharteret er udformet på den måde, for det er jo ikke alle regionale niveauer eller lokale niveauer i andre lande, der har skatteudskrivningsret, skal vi jo lige være opmærksomme på, så jeg tror ikke i den sammenhæng, at det er afgørende.
Men for Det Radikale Venstre er det helt centralt, at kompetence og økonomi følges ad.
Det kan man så diskutere hvordan man tilrettelægger, og jeg siger, for at gøre det enkelt og forståeligt, at vi synes, man skal kunne skrive skat ud.
Jeg ved ikke, hvad det er for et antal udlændinge, der skulle forøge udgifterne for Danmark, for i Det Radikale Venstre mener vi, at man ved en ægtefællesammenføring f.eks. skal kunne forsørge sin ægtefælle, også selv om man bliver skilt.
Så vi kan ikke se, hvad det er, der skulle forøge udgifterne.
Jeg beklager, men jeg kan ikke se, hvad det er, der skulle ændre på det.
Jeg vil gøre opmærksom på, at asylansøgertallet i Europa som sådan, i verden som sådan jo skifter meget.
I 1992-93 havde vi en meget, meget høj tilstrømning af asylansøgere til Danmark, og i 1993-1994 var antallet mere end halveret, så der er jo meget store udsving, men hvis vi ser bort fra dem, kan jeg ikke se, at vi skulle få en specielt større tilstrømning hertil; flygtningeantallet er faldet generelt. Det er korrekt, at der nu kommer færre familiesammenførte hertil, men der stiller vi altså krav om, at de skal kunne forsørges, og at de skal lære dansk.
Lars Barfoed (KF), 2004-06-03:
Nu var fru Marianne Jelveds indlæg jo ikke blandt dagens mest muntre indlæg.
Det drejede sig jo meget om bekymringer for den økonomiske udvikling.
Jeg synes da godt, jeg vil give fru Marianne Jelved lejlighed til også at udtrykke lidt mere lyse og positive toner og i den forbindelse tage udgangspunkt i, at vi jo nu har en offentlig sektor, der faktisk har et overskud, og at det er lykkedes denne regering at få styr på den offentlige udgiftsudvikling, således at der i gennemsnit i 2002 og 2003 har været en udgiftsudvikling på 1,4 pct., altså kun ganske lidt over det, der var budgetteret.
Men ser vi tilbage på den regering, hvor fru Marianne Jelved var økonomiminister, var der jo ikke styr på de offentlige udgifter.
Der var der jo i gennemsnit i årene fra 1995 til 2001 en offentlig udgiftsudvikling, der lå på det dobbelte af det, der var budgetteret.
Giver det ikke anledning til en vis glæde hos den radikale ordfører, at den nye konservativ-liberale regering har fået mere styr på den offentlige udgiftsudvikling, end den tidligere regering formåede?
Jeg vil bare sige, at den slappe økonomiske politik, som den tidligere regering stod for, jo ikke bliver mere stram af, at fru Marianne Jelved nu anlægger en meget stram tone, men det er måske netop for at dække over den slappe økonomiske politik, som den tidligere regering førte.
Forholdet er jo det, at denne regering ikke har haft gunstige økonomiske vilkår.
Tværtimod har denne regering overtaget regeringsmagten på et tidspunkt, hvor de internationale konjunkturer ser betydelig dårligere ud end under den tidligere regering.
På trods af det er det lykkedes både at få nedsat skatterne og fastholde et stort offentligt overskud uden at benytte sig af de engangsindtægter, som i virkeligheden var grunden til, at det overhovedet lykkedes at fastholde bare et nogenlunde overskud i nogle af årene under den socialdemokratisk-radikale regering. Så det passer jo ikke, som fru Marianne Jelved antyder det, at vi skulle have overtaget et specielt gunstigt økonomisk klima.
Tværtimod er det under lavkonjunktur lykkedes at fastholde en stram udgiftsstyring og fastholde et stort offentligt overskud og endda nedsætte skatterne.
Også det synes jeg at den radikale ordfører skulle glæde sig over.
Men jeg forstår, at det er lidt svært at få de positive og lyse toner frem hos den radikale ordfører i dag.
Marianne Jelved (RV), 2004-06-03:
I 1993 var der et underskud, der nærmede sig 40 mia. kr. på de offentlige budgetter.
I 2001 var det på plus 36 mia. kr. Det er en forskel på 76 mia. kr. Ledigheden var faldet fra 350.000 til 145.000.
Vi havde nedbragt gældens andel af bruttonationalproduktet på over 80 pct. til et par og fyrre pct. af BNP.
Det var mærkeligt.
Eva Kjer Hansen (V), 2004-06-03:
Jeg vil gerne lige have klarhed over, hvad Det Radikale Venstre egentlig har tænkt sig i forhold til boligejerne.
Nu har vi jo i dag oplevet, hvordan Socialdemokratiet er løbet langt væk fra, hvad deres skatteordfører udtalte i et interview i Børsen i dag omkring ejendomsavanceskatten, og det er blevet proklameret, at Socialdemokratiet sandelig ikke har nogen planer om at indføre en ny ejendomsavanceskat.
Men i samme interview siger den radikale skatteordfører, at en ejendomsavanceskat kan komme på tale - og en højere ejendomsværdiskat.
Nu vil jeg så gerne spørge: Er det planen fra Det Radikale Venstre, at man ønsker en højere ejendomsværdiskat, og at man ønsker at indføre en ejendomsavanceskat?
Marianne Jelved (RV), 2004-06-03:
Den radikale skatteordfører har været ude i diplomatiets store kunster, for hr. Anders Samuelsen bryder sig ikke om at gøre Socialdemokrater kede af det.
Derfor har hr. Anders Samuelsen meget klogt opstillet tre krav, og disse tre krav lader det sig ikke gøre at opfylde på én gang.
Så man skal kunne forstå og læse radikalt sprog.
Eva Kjer Hansen (V), 2004-06-03:
Når det så ikke kan lade sig gøre at opfylde de tre krav, kan fru Marianne Jelved så her give en garanti for, at Det Radikale Venstre ikke vil stå bag en ejendomsavanceskat og ikke vil stå bag en højere ejendomsværdiskat?
Marianne Jelved (RV), 2004-06-03:
Jeg har måttet gøre store og hårde erfaringer, når ord som garanti bliver nævnt.
Og jeg kan afsløre en anden ting, og det er, at man også skal være meget varsom med at bruge ordet aldrig.
Det er bare et godt råd.
Det Radikale Venstre har absolut ingen planer om at lave en aktie-, nej, en ejendomsavancebeskat...
Aage Frandsen (SF), 2004-06-03:
Fru Marianne Jelved gjorde det i forbindelse med sin tale at tage regeringens oplæg »Det nye Danmark« frem og sige: Det her er centralistisk.
Jeg hørte godt fru Marianne Jelved sige, at der var grænser for, hvor meget man ville sige nu af hensyn til nattesøvn og i morgen, men for godt gammeldags venskab og fremtidigt venskabs skyld går jeg ud fra, at fru Marianne Jelved godt vil uddybe det.
Betyder det, at de ting, som regeringen vil lægge i staten, vil De Radikale slås for - nu SF desværre ikke kan være med til det i morgen - kommer til at ligge i regionerne?
De ting, som regeringen vil tage fra amterne og lægge i staten, vil De Radikale så i morgen slås for og have som betingelse skal ligge i regionerne?
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-06-03:
Jamen jeg har altså peget på ikke mindre end tre strenge, som vi vil spille på.
Jeg kan godt nævne en fjerde.
Vi ønsker da fra konservativ side yderligere at spille på den streng, der gør, at det bliver mere attraktivt at yde en ekstra indsats på arbejdsmarkedet, bl.a. ved at lette personbeskatningen yderligere og ikke mindst marginalskatten, og her har vi jo det samme synspunkt som Det Radikale Venstre.
Vi mener, at det er vigtigt at lette beskatningen af den sidst tjente krone, bl.a. af hensyn til at gøre det mere interessant at yde en ekstra indsats.
Derudover har jeg nævnt en hurtigere gennemstrømning i uddannelsessystemet.
Alene her kan vi hente adskillige tusinde flere job.
Vi kan hente en hel del, hvis vi i øvrigt sørger for at gøre det mere attraktivt at blive længere på arbejdsmarkedet.
Vi kan gøre meget på integrationsområdet.
Der er en lang række områder, hvor vi kan gøre en indsats for at styrke arbejdsudbuddet.
Derudover har regeringen fremlagt en plan, som beskriver, hvad man vil gøre for at mindske sygefraværet.
Alene en indsats på det område kan give, hvad der svarer til flere tusinde stillinger.
Verden blev altså ikke bygget på en dag, og der er dog nogle år til 2010, men vi er fuldt ud opmærksomme på udfordringerne, vi er godt i gang med dem, og vi har allerede skabt grundlag for, hvad der svarer til 30.000 fuldtidsstillinger.
Marianne Jelved (RV), 2004-06-03:
Jeg er så utrolig misundelig på den her og nu-regering, vi har.
Jeg er utrolig misundelig over, at de har et parlamentarisk grundlag, som de kan bruge på den måde, som de kan, og jeg er ærgerlig over, at Venstre og De Konservative i opposition ikke besad den ansvarlighed, som hr. Lars Barfoed
nu berømmer sig af
For hvor var Venstre og De Konservative henne, da SR-regeringen som mindretalsregering havde brug for støtte for at styre den økonomiske udvikling i kommuner og amter?
De var ikke til stede, de ville ikke røre ved det, men nu skal vi høre, hvor ansvarlig og dygtig VK-regeringen, her og nu-regeringen er.
VK-regeringen overtog en økonomi, som var super, og den høvler VK-regeringen, her og nu-regeringen, stykke efter stykke af; overskuddet på de offentlige finanser er faldet dramatisk, den seneste økonomiske redegørelse gør rede for, at hvis ikke det var, fordi suspenderingen af SP-ordningen var kommet til, så lå overskuddet under det bånd, som det helst skulle ligge i, så der er meget tilbage at ønske.
Det Radikale Venstre har ikke stemt for alle motorveje i Danmark.
Vi har ikke stemt for dem i Nordjylland, selv om jeg skulle vælges deroppe - og er blevet valgt, selv om jeg ikke har stemt for dem.
Det Radikale Venstre har også, da Palle Simonsen var finansminister, fået mange penge til cykelstier, bare lige for at sætte tingene på plads.
Det er rigtigt, at Det Radikale Venstre mener, at miljø er et af de meget centrale områder for EU-samarbejdet, netop fordi miljø er grænseoverskridende.
Hvis vores materiale fremstår på den måde, som fru Margrete Auken gør rede for, så vil jeg straks, efter at vi er færdige her i salen, tage fat i det problem og få ændret på det, for det er et forkert billede.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-06-03:
Som udlændingeordfører følger jeg jo temmelig godt med i de debatter, der er her i salen, jeg deltager faktisk stort set i dem alle sammen, og jeg kan nu forstå på fru Marianne Jelved, at der sådan set ikke skal ændres så forfærdelig meget, det er egentlig en ganske udmærket udlændingepolitik, vi fører, der er sådan lige et par småjusteringer.
Det er i strid modsætning til det, vi plejer at opleve fra ordføreren på området fra Det Radikale Venstre. Med hensyn til de 4,3 mia. kr. kontra et par hundrede millioner, som fru Jelved taler om: Er der så indregnet en forventning om, at antallet af udlændinge, der søger til Danmark, fortsat skal være det samme, som det er nu,
eller har fru Jelved regnet med, at det måske stiger igen til det niveau, det var under SR-regeringen?
Jeg vil godt fortsætte lidt med udlændingepolitikken, for det har jo været synligt for enhver, at efter at Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre efter valget i 2001 så at sige var lidt mere frit stillede i forhold til hinanden, har Socialdemokratiet bevæget sig meget over i retning af regeringspartiernes politik på udlændingeområdet, den, der har givet disse besparelser på 4,3 mia. kr. ved siden af de andre virkninger, og Det Radikale Venstre har bevæget sig i den modsatte retning.
Derfor synes jeg, det kunne være interessant at vide, hvad der er den radikale udlændingepolitik, og hvad det er, der skal ændres.
Nu har fru Jelved nævnt nogle punkter, og der vil jeg da godt for det første spørge: Hvad med de facto-princippet, som er afskaffet?
Vil man indføre det igen?
Det gør vi jo netop ikke.
Marianne Jelved (RV), 2004-06-03:
Fru Margrete Auken behøver slet ikke at bekymre sig, for hele ideen med Det Radikale Venstres arbejde i EU er, at der er en meget stærk sammenhæng mellem det, der foregår her i Folketinget i den radikale folketingsgruppe, og det, der foregår med vores parlamentsmedlemmer i Europa-Parlamentet.
Helt rolig!
Fru Margrete Auken vil blive meget overrasket, hvis hun ikke har fået øje på tingene i forvejen.