runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2006-03-02:
Forslagsstillerne ønsker, at man i stedet for de 2 uger, der i dag er øremærket til manden, afsætter 12 uger til manden ud af den samlede barselorlov.
Såfremt manden ikke ønsker at benytte dette tilbud, forkortes den samlede barselorlov for hele familien, jævnfør forslaget.
Dansk Folkeparti ønsker ikke at gribe ind i familiens beslutninger på denne måde, og vi ønsker ikke at straffe de familier, hvor man beslutter, at kvinden tager barselorloven.
Det er ikke Dansk Folkepartis politik at diktere over for de enkelte familier, hvordan og hvorledes de skal forholde sig til barselorloven.
Om det er far eller mor, der tager barsel, eller om den samlede barselorlov skal deles mellem far og mor, er efter Dansk Folkepartis opfattelse op til den enkelte familie at afgøre, og derfor støtter vi ikke forslaget.
Jeg synes også, det er relevant at påpege, at, sådan som jeg har forstået, fører bl.a. TDC en politik, hvor de opfordrer deres mandlige medarbejdere til at tage barsel, og at også flere andre store virksomheder har en familievenlig politik, hvor de faktisk opfordrer mændene til at tage barsel.
Det fremgår af bemærkningerne til forslaget, at visse arbejdsgivere gør det besværligt for mændene at tage barsel og ulovligt sanktionerer over for de mænd, som tager barsel.
Jeg kan så forstå, at det er blevet draget lidt i tvivl, hvor udbredt det egentlig er, men hvis det er et problem, som er reelt, så synes jeg naturligvis, at det er uacceptabelt, og så må ministeren selvfølgelig iværksætte en handlingsplan eller på anden måde gøre det klart over for arbejdsgiverne, at det naturligvis ikke er en måde at drive virksomhed på i Danmark at behandle sine ansatte på en sådan måde.
Men det er ikke Folketinget, der skal bestemme ned i detaljen, hvordan og hvorledes danskerne ønsker at indrette sig, det må danskerne selv tage stilling til.
Jeg finder det interessant, at undersøgelser peger på, at såfremt manden tager barselorlov, falder skilsmisseprocenten, jævnfør den svenske undersøgelse, som der også bliver henvist til i forslaget.
Det er noget, som i hvert fald fanger min opmærksomhed, og det synes jeg er et interessant spørgsmål, som skal dyrkes nærmere, og som jeg selv er meget interesseret i.
Det giver dog ikke anledning til, at Dansk Folkeparti ændrer syn på sagen.
Det er fortsat vores principielle holdning, at det er op til den enkelte familie at afgøre, hvem der skal tage barselorloven.
Men fra Dansk Folkepartis side ser vi gerne en aktiv minister, der går ud i pressen og på arbejdspladser og gør en indsats, så flere virksomheder får en familievenlig politik, sådan at flere fædre får lyst til at tage barselorlov, for det synes vi sådan set vil være ganske fornuftigt.
Men vi kan ikke støtte forslaget.
Kirsten Brosbøl (S), 2006-03-02:
Jeg synes da, at der var enkelte positive ting i hr. Martin Henriksens tale, og det vil jeg meget gerne kvittere for.
Jeg vil gerne spørge hr. Martin Henriksen, om han så vil være med til at fremsætte et beslutningsforslag, der hedder, at vi opfordrer ministeren til at lave en handlingsplan, som retter sig mod at gøre en aktiv indsats på alle danske arbejdspladser for at skabe et miljø, der er mere venligt over for fædrebarsel, sådan at vi kan få gjort noget aktivt ved det her problem.
For jeg bemærkede også, at hr. Martin Henriksen var optaget af den lille detalje, der handler om, at det her faktisk reducerer skilsmisseraten markant i de lande, hvor man har taget et initiativ til øremærkning.
Det kunne jo være noget, som kunne motivere Dansk Folkeparti til at gå ind i det her arbejde og sige til ministeren: Vi vil gerne have, at der bliver gjort en aktiv indsats for at skabe et bedre miljø for fædrebarsel på de danske arbejdspladser.
Martin Henriksen (DF), 2006-03-02:
Jeg vil ikke her stå og sige, at vi vil fremsætte et beslutningsforslag.
Jeg vil gerne drøfte det med ministeren, og jeg går stærkt ud fra, at ministeren vil tilkendegive, at ministeren er indstillet på over for virksomheder at gøre opmærksom på, at en familievenlig politik helt bestemt er noget, som man skal tilstræbe, og også påpege over for virksomheder, som eventuelt lægger hindringer i vejen for, at fædre tager barsel, at det selvfølgelig er uacceptabelt.
Men nu synes jeg lige, at vi skal give ministeren lov til at fortælle, om ikke ministeren rent faktisk er enig med Dansk Folkeparti i det her, og hvis ministeren er enig i, at det er et område, som man skal kigge på, så synes jeg, at det er et fornuftigt udgangspunkt.
Kirsten Brosbøl (S), 2006-03-02:
Nu blev jeg måske for begejstret i første omgang, for jeg hørte jo hr. Martin Henriksen bruge ordet handlingsplan, at han gerne ville opfordre ministeren til at lave en handlingsplan.
Det synes jeg jo var et glimrende forslag, og jeg vil gerne lige høre, om det var noget, som hr. Martin Henriksen mente alvorligt.
Man kunne jo nu få en mistanke om, at hr. Martin Henriksen er i gang med at lave det samme trick, som han lavede, da vi diskuterede B 46 om køn og uddannelse, hvor han sagde, at han sådan set kun ville være med til at lave noget, hvis det var ministerens initiativ, ikke når det var oppositionens initiativ.
Det synes jeg er ærgerligt, for det lyder jo, som om vi også godt kunne lave et eller andet på det her område.
Martin Henriksen (DF), 2006-03-02:
Det, jeg sagde, var, at ministeren skulle iværksætte en handlingsplan eller på anden måde gøre det klart over for arbejdsgiverne.
Det var ordret det, jeg sagde, og jeg står fast ved, at det var det, jeg sagde.
Men jeg vil da godt gentage, at vi ser positivt på, at flere store virksomheder bl.a. opfordrer fædre til at tage mere barselorlov.
Det synes vi er fint, men vi synes altså, at det må være op til den enkelte familie at bestemme, hvordan de ønsker at tilrettelægge deres familieliv.
Inger Støjberg (V), 2006-03-02:
Jeg var glad for at høre hr. Martin Henriksens indlæg, hvor han var helt enig med os i Venstre i, at det her er et fuldstændig formynderisk forslag.
Altså, at kræve, at fædrene nu skal tage 12 ugers barsel, svarer jo simpelt hen til at gribe ind i familielivet i et omfang, som næppe er set før.
Jeg kunne bare godt tænke mig at spørge hr. Martin Henriksen: Hvor forestiller hr. Martin Henriksen sig at oppositionens iver kunne stoppe med hensyn til at gribe ind i familielivet?
Er det også med, hvor mange gange manden og konen skal slå græs hver for sig og vaske bil?
Hvor langt forestiller hr. Martin Henriksen sig egentligt at oppositionen kan gå?
Martin Henriksen (DF), 2006-03-02:
Jeg må indrømme, at jeg gjorde mig mine tanker, da jeg læste forslaget.
Jeg tænkte på, om man måske også skulle lovgive om, hvorvidt manden skulle tage opvasken den ene dag og kvinden skulle gøre det den anden dag, men det er måske lidt for vidtgående.
Jeg tror nu ikke, at oppositionen vil gå så langt.
Men vi synes grundlæggende ikke, at man skal gribe ind i familielivet på den måde, som vi mener at det her lovforslag lægger op til.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-03-02:
Jeg synes, det er en interessant udvikling.
Altså, hr. Martin Henriksen synes ikke, man skal stille krav på det her område.
Han sammenligner det med at tage opvasken.
Jeg går ud fra, at hr. Henriksen vil give mig ret i, at man ikke får offentlig støtte til at tage opvasken.
Det går jeg ud fra ligger lige på den flade hånd.
Det vil jeg gerne have bekræftet: Man får ikke i hjemmene offentlig støtte til at tage opvasken eller fordele den på en bestemt måde mellem dem, der bor i familien.
Her er der altså tale om en offentlig ydelse.
Arbejdsgiveren får kompensation for at udbetale dagpenge på det her område.
Er det blevet Dansk Folkepartis nye linje, at man ikke vil stille krav i forbindelse med offentlige ydelser?
Det synes jeg er interessant at få at vide.
Jeg har opfattet Dansk Folkeparti som et parti, der er fuldstændig vilde med at stille krav til offentlige ydelser, men når det handler om kompensation for barsel, så skal der altså ikke stilles noget krav om, at man f.eks. sikrer, at begge forældre tager barsel.
Jeg vil gerne have at vide, om det er en ny linje i spørgsmålet om at stille krav i forbindelse med offentlige ydelser.
Martin Henriksen (DF), 2006-03-02:
Til det første om, hvorvidt man får offentlige ydelser til at tage opvasken derhjemme, vil jeg sige, at det kan jeg bekræfte at man ikke gør.
Til det andet vil jeg sige, at der er mange sammenhænge, hvor Dansk Folkeparti gerne vil stille krav, men vi vil ikke stille krav i den her sammenhæng, fordi vi grundlæggende mener, at det må være op til den enkelte familie at tilrettelægge barselorloven.
Elisabeth Geday (RV), 2006-03-02:
Nu var Dansk Folkepartis ordfører så dygtig før og kunne give karakterer til det, som oppositionen her har foretaget sig med beslutningsforslaget, og så kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Martin Henriksen, hvordan han oplever fru Inger Støjbergs bemærkninger til forslaget.
Opleves det som et udtryk for en forståelse for, at der rent faktisk fortsat er ligestillingsproblemer på det danske arbejdsmarked, at mænd og kvinder ikke får samme løn, at kvinder har en overledighed, og at en række af de problemer knytter sig til det faktum, at kvinder tager 45 ugers barsel, hvor fædrene tager 3 ugers barsel?
Oplever hr. Martin Henriksen det som udtryk for en stor respekt, at vi her skal ind i en diskussion om opvasken?
Martin Henriksen (DF), 2006-03-02:
Nu skal man nok passe på, at man ikke tager tingene alt for tungt, men det er da rigtigt nok, at kvinder på arbejdsmarkedet generelt set får lidt mindre i løn end mænd.
Det er jo også derfor, vi bl.a. er med i den aftale, som hele Folketinget bakker op om, nemlig Barselsfonden, som jo netop skulle gå ind og rette lidt op på de ting.
Og det synes jeg sådan set er en fornuftig ordning.
Den ordning bakker vi selvfølgelig op om, ligesom hele Folketinget bakker op om den.
Men det er jo ikke det samme som at sige, at vi gerne, som det her beslutningsforslag lægger op til, vil gribe ind i den enkelte families beslutninger på den måde, som det foreligger her.
Det vil vi fortsat ikke være med til.
Elisabeth Geday (RV), 2006-03-02:
Så skal jeg altså forstå hr. Martin Henriksen således, at DF trods alt vil anerkende, at der er ligestillingsproblemer på det danske arbejdsmarked, og at en række af de ligestillingsproblemer knytter sig til barselorloven, det være sig spørgsmålet om aflønning under barsel eller det faktum, at der er meget stor forskel på den barselorlov, som enhver far tager, og den barselorlov, som enhver mor tager.
Martin Henriksen (DF), 2006-03-02:
Jeg mener, at jeg allerede har redegjort for, hvad Dansk Folkeparti mener på det her område, men jeg vil da godt afslutningsvis knytte en lille kommentar hertil.
Jeg kunne forstå på Det Radikale Venstre, da vi diskuterede det sidste lovforslag, som var et teknisk lovforslag, at de faktisk mente, at den barselorlov, man havde i dag, var for fleksibel.
Nu bakker Det Radikale Venstre så op om et beslutningsforslag, som jo ikke er specielt fleksibelt, i og med at man vil gå ind og pålægge 12 ugers orlov for manden, og hvis ikke han tager de 12 uger, går det sådan set fra familiens samlede barselorlov.
Det er jo ikke udtryk for fleksibilitet, som jeg ellers forstod på det sidste lovforslag at Det Radikale Venstre var tilhænger af, men man skifter åbenbart holdning fra sag til sag.
Helle Sjelle (KF), 2006-03-02:
Vi nærmer os med hastige skridt den 8. marts, kvindernes internationale kampdag.
Lad mig derfor starte med et citat hentet fra bogen: »På trods – 100 års kvindehistorie«, der er skrevet af Hanne Dam.
Hun siger: Først når kvinderne får børn, opdager de, hvad kønsdiskrimination er.
Det er måske sat lidt på spidsen, men det siger noget om den betydning, graviditet og barsel har for ligestillingen, bl.a. på arbejdsmarkedet.
Vi er tilbøjelige til at mene, at vi lever i et samfund, der i høj grad er præget af ligestillingen mellem mænd og kvinder, og det er da også sandt, at vi er kommet et stykke, når det gælder ligestillingen i Danmark.
Vi har f.eks. for nylig vedtaget en barseludligningsordning, som forhåbentlig vil gøre det mere attraktivt for virksomhederne at ansætte kvinder.
Men der er desværre endnu et stykke vej, før vi kan tale om en reel ligestilling, det vil sige, at mænd og kvinder reelt har lige chancer og muligheder.
Socialforskningsinstituttet offentliggjorde i sidste uge en omfattende rapport om det kønsopdelte arbejdsmarked.
Det var nedslående læsning.
Rapporten slog fast, at vores arbejdsmarked stort set er lige så kønsopdelt, som det var for 10 år siden.
Med andre ord har de sidste års bestræbelser på at skabe en mere lige kønsfordeling på arbejdsmarkedet endnu ikke båret frugt.
Vi ved også, at orlov i forbindelse med barsel har konsekvenser for kvindernes stilling på arbejdsmarkedet.
Som arbejdsmarkedet er indrettet i dag, er det simpelt hen ikke ideelt at være væk fra jobbet i en længere periode.
Vi ser f.eks., at kvinderne går glip af lønforhøjelser og forfremmelser, og at deres pension som følge af barsel ligeledes er mindre end mændenes.
Alene af den grund ville det naturligvis være ønskeligt, at fædrene i højere grad tog en del af orloven, men naturligvis også for deres egen skyld.
Og heldigvis ser vi da også, at flere og flere fædre vælger at tage en del af barselorloven.
Det er en udvikling, jeg håber vi kan fortsætte fremover.
Vi Konservative mener dog ikke, at det er hensigtsmæssigt direkte at øremærke barsel til fædrene.
Vi er ikke tilhængere af den form for kvoter.
Vi mener, at det skal være op til den enkelte familie frit at planlægge orloven, så den passer ind i netop deres rammer.
Hvordan den enkelte familie ønsker at fordele orloven mellem far og mor, er ikke noget, vi politikere som udgangspunkt skal bestemme over.
Det er vores faste overbevisning, at politiske løsninger er til for at øge fleksibiliteten for familierne, ikke det modsatte.
Når det er sagt, er det selvfølgelig stadig vores forhåbning, at flere fædre vil tage en længere barselorlov i fremtiden.
Vi skal fortsætte – som også andre har påpeget det her fra talerstolen – med at opfordre fædrene til at tage en orlov, og vi skal arbejde på at skabe de rette betingelser.
Men vi mener ikke, at en øremærkning af et bestemt antal uger er den rigtige løsning på problemet, og derfor støtter vi ikke det her forslag.
Elisabeth Geday (RV), 2006-03-02:
Hvis jeg havde drukket kaffe, ville jeg have fået den galt i halsen under indledningen til den konservative ordførers tale, for jeg var lige ved at komme i tvivl om, hvorvidt det var min tale, ordføreren var i færd med at fremføre, som fortaler for forslaget, eller det modsatte, som det jo viste sig at være.
Men det er jo sådan, at i Island før 1995, hvor man ingen øremærkning havde, var der 10 pct. af fædrene, der tog orlov.
I år, eller rettere sagt i 2005, hvor man reserverede 3 måneder til faderen, var der 90 pct. af de unge fædre, der tog orlov.
Med det in mente kunne jeg tænke mig at spørge den konservative ordfører: Hvilke initiativer forestiller den konservative ordfører sig ville få samme effekt som det at øremærke 3 måneder af orloven til faderen?
Og kunne den konservative ordfører eventuelt løfte sløret for, hvilke initiativer regeringen har tænkt sig at tage, som ville have en sådan markant effekt?
Helle Sjelle (KF), 2006-03-02:
Jeg er da glad for, at den radikale ordfører faktisk synes så godt om den konservative tale, det glæder mig da.
Jeg føler også trang til i den sammenhæng at sige, at vi jo godt ved, at tit og ofte ønsker venstrefløjen, at det kun er venstrefløjen, der har patent på at diskutere ligestilling og synes noget godt om ligestilling i vores samfund.
Med hensyn til diverse initiativer synes jeg, man skal spørge ministeren om det.
Jeg er ikke medlem af regeringen, det er ministeren, så det spørgsmål synes jeg at man skal rette til ministeren.
Elisabeth Geday (RV), 2006-03-02:
Jo, men det, jeg blev så glad for, var den anerkendelse af, at barselorlovens længde og det, at kvinder tager barsel, rent faktisk også er et ligestillingsproblem
Det var det, jeg var så glad for.
Helle Sjelle (KF), 2006-03-02:
Vi vil meget gerne være med til at drøfte andre initiativer, men det, der er det væsentlige for vores holdning, er, at vi ikke ønsker, at man griber direkte ind og dikterer, hvordan livet skal leves i den enkelte familie.
Vi ønsker, at den enkelte familie i så høj grad som muligt selv skal kunne planlægge, hvilken tilværelse den pågældende familie ønsker.
Det er det, der er vores udgangspunkt.
Derfor synes jeg også, man skal drøfte ved passende lejligheder, om der er noget, man kan gøre bedre og gøre noget mere ved, men direkte at øremærke en del af orloven, som det foreslås her, synes vi faktisk ikke er løsningen på problemet.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-03-02:
Jeg bemærkede, at fru Helle Sjelle brugte udtrykket, at man ikke vil gribe ind i familiernes frie valg til selv at planlægge fordelingen af barselorloven, og derfor kunne jeg godt tænke mig at vide, om det fuldstændig er gået hen over hovedet på Det Konservative Folkeparti, at der ikke er tale om en fuldstændig fri planlægning, men at der er tale om en planlægning, som er præget af lønforskelle og præget af samfundsmæssige forudsætninger.
Afgørelsen om, hvem der skal tage barselorloven, er præget af de forhold, som henholdsvis mænd og kvinder har på arbejdsmarkedet.
Jeg er glad for at høre, at fru Helle Sjelle har læst rapporten om det kønsopdelte arbejdsmarked, og er det så ikke rigtigt, at det frie valg i virkeligheden er en illusion, når det skal besluttes, hvem der skal tage barselorloven?
Helle Sjelle (KF), 2006-03-02:
Jeg synes, det er meget at påstå, at det frie valg er en illusion.
Det kan godt være, man opfatter det på den måde, hvis man er socialist, men det gør vi ikke.
Som jeg sagde før, synes jeg bestemt, at vi skal følge udviklingen meget nøje med hensyn til, hvem der tager barselorlov, hvornår man tager den, og på hvilken måde man tager barselorloven.
Men vi ønsker stadig ikke at diktere, at faderen skal tage 3 måneder af orloven.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-03-02:
Jeg håber ikke, man behøver at være socialist for at se, hvordan virkeligheden er.
Jeg håber også, Det Konservative Folkeparti kan se, at der er en ekstrem skævdeling i forholdet mellem mænds og kvinders barselorlov, og at den skævdeling er blevet større de senere år efter den udvidede barselorlov.
Det Konservative Folkepartis ordfører erkender og konstaterer også, at den skævdeling medvirker til den generelle ulighed mellem mænd og kvinder på arbejdsmarkedet, og det er netop derfor, det er nødvendigt, at vi gør noget for at vende udviklingen.
Det er nødvendigt af hensyn til ligestillingen for alle, både i hjemmene og på arbejdsmarkedet.
Karen J. Klint (S), 2006-03-02:
De har sådan for vane med mange af de lovforslag, vi ser nu, at alting skal på nettet, skolers karaktergennemsnit skal på nettet, og når vi så har en kombiminister, der på undervisningsområdet gerne vil lægge alt ud på nettet, de gode ting, og det er måske også de dårlige ting, men i hvert fald karaktererne, så vil jeg godt, hvis jeg kan overdøve salen, bruge lejligheden til at lægge lidt på nettet om kirkeministeren, for det skal faktisk ...
Bent Bøgsted (DF), 2006-03-02:
Angående spørgsmålet om delvis raskmeldt, og at der er nogle, der falder ned mellem to stole, er det helt klart, at jeg opfatter det som en fejl; men for mig at se er der bare ikke en eneste, der har spekuleret på, at det kunne ske, og det tror jeg også hr. Carsten Hansen er enig i.
Der er ikke en eneste, der har spekuleret over, at det kunne ske, og derfor er vi også nødt til at se på de konsekvenser, det har fået, for det er helt klart, at vi skal have løst det problem.
Om varighedsbegrænsningen kan undværes eller ej, vil jeg ikke tage stilling til nu.
Om problemet med, at en fagforening gerne vil have indflydelse, har jeg stadig væk det ønske, at man skulle samarbejde uden at se partipolitisk på de holdninger, man har.
Men det er det, der er tilfældet: I mange fagforeninger skinner det tydeligt igennem, hvilken partipolitik man står for, og så får man ikke sådan
en, hvad skal man sige, åben debat i en fagforening, fordi den har låst sig fast på det, som det parti, de tilhører, giver udtryk for. Så er det der samarbejde, som jeg gerne vil have skal være helt fri af al partipolitik, der jo ikke.
Derfor kan det somme tider kom til at knibe med samarbejdet.
Kim Mortensen (S), 2006-03-02:
Med det, som hr. Bent Bøgsted siger her, så må man også forstå det sådan, at det er svært at tage DI, Dansk Industri, alvorligt, når de ensidigt kun støtter eksempelvis den siddende regering.
Nu har jeg lagt mærke til i debatten i medierne, at det også er så som så med enigheden mellem Dansk Industri og regeringen i en række andre sager.
Her går Dansk Industri, altså arbejdsgiversiden, ensidigt ind på den ene side af det politiske spektrum, nemlig regeringssiden.
Skal man så forstå det sådan på hr. Bent Bøgsted, at man ikke kan tage alvorligt, hvad Dansk Industri mener, når de nu på den måde har forpligtet sig i forhold til regeringen?
Bent Bøgsted (DF), 2006-03-02:
Jeg er nødt til at tale om, hvad Dansk Folkeparti mener, og i Dansk Folkeparti har vi en helt neutral holdning til de forskellige parter.
Vi drager vores egne konklusioner alt efter, hvilke møder vi har med arbejdsgivere, og alt efter, hvilke møder vi har med fagforeninger.
Nogle gange kan vi bruge noget fra den ene gruppe, nogle gange kan vi bruge noget fra den anden.
Men Dansk Folkeparti handler uden at have nogen direkte, tæt tilknytning til fagforeninger og arbejdsgivere.
Det er det ønske, jeg har: at det er sådan, det skal være, at man hører på, hvad de har at sige, og bruger det, man kan bruge, i debatten.
Nogle gange er det, de kommer med, meget konstruktivt, andre gange kan man godt se, at man ikke rigtig kan bruge det, fordi det modsvarer noget andet, som man bedre kan bruge.
Det er det, vi gør i Dansk Folkeparti.
Dansk Folkeparti er ikke en del af regeringen, så hvad regeringen gør, må ordførerne spørge regeringens ordfører om.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2006-03-02:
Det er sjældent, at man ved fremsættelse af lovforslag har anledning til sådan at blive helt ekstraordinært glad – og jeg understreger sådan helt ekstraordinært glad, for med denne regering har man jo ofte anledning til at blive glad.
Men sådan helt ekstraordinært glade blev jeg og vi Konservative faktisk ved fremsættelsen af det her lovforslag.
Argumentationen for eksklusivreglen har tidligere været den, at man ikke var tvunget til at tage jobbet.
Men der var tale om en vis form for tvang.
Vi synes, at det i et moderne samfund er en sejr for demokratiet og den personlige frihed, at det nu står fuldstændig frit.
Må jeg også få lov at anerkende hr. Kim Mortensens ordførertale, der åbent og ærligt nævner, at Socialdemokraterne ikke er enige i dommen, men naturligvis tager den til efterretning.
Det er jeg glad for at høre.
Selve dommen vedrører kun ansættelsesforhold og har i virkeligheden umiddelbar virkning allerede, efter at dommen blev afsagt i Danmark, men det er alligevel nødvendigt at ændre foreningsfrihedsloven, sådan at vi får præciseret det, man kalder den negative foreningsfrihed, altså retten til at stå uden for en forening.
Der sker med det her lovforslag også noget, som ikke har relation til dommen, nemlig vedrørende de liberale erhverv.
Der synes vi, at nu vi er i gang med at præcisere foreningsfrihedsloven, nu hvor den her debat er kommet op, at det er mest rigtigt, at alle parter, også folk, der ikke fungerer i et ansættelsesforhold, men som har været forpligtet til at melde sig ind i en forening for at udøve et liberalt erhverv, skal have lov til at kunne stå frit.
Der bliver i den forbindelse noget lovgivningsarbejde i forskellige ministerier, der skal udredes, også fordi det skal sikres, at borgernes og forbrugernes mulighed for at klage over den liberale erhvervsudøver stadig væk eksisterer helt på højde med, hvordan det er i dag, hvor der er foreninger, der administrerer et klageorgan.
Vi synes, at det her lovforslag simpelt hen er en milepæl på vejen mod at få skabt et mere frit Danmark, og det er vi meget glade for.